               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.2.2022
            COM(2022) 33 final
            2022/0022(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) (Direktīva par ēku energoefektivitāti)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika)

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) pilsoņiem un uzņēmējiem Eiropas Ekonomikas zonas iekšējā tirgū garantē vienādas tiesības un pienākumus. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs – proti, ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā – ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē visas četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, tādās kā pētniecība un izstrāde, izglītība, sociālā politika, vide, patērētāju tiesību aizsardzība, tūrisms un kultūra, kuras kopā dēvē par papildinošajām un horizontālajām rīcībpolitikām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Līguma pušu vidū ir gan Eiropas Savienība, gan tās dalībvalstis.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               Par EEZ līguma pārvaldību ir atbildīga EEZ Apvienotā komiteja. Tā ir forums viedokļu apmaiņai par EEZ līguma darbību. Lēmumus tajā pieņem, ievērojot konsensa principu. Par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāts.

               2.3.Paredzētie EEZ Apvienotās komitejas akti

               EEZ Apvienotā komiteja ir paredzējusi pieņemt EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika).

               Paredzētā akta mērķis ir iekļaut Direktīvu par ēku energoefektivitāti
                  1
                (“ĒEED”) EEZ līgumā.

               Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Pēc nostājas pieņemšanas tā būtu pēc iespējas drīz jāiesniedz EEZ Apvienotajai komitejai.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tāpēc Savienības nostāja ir jānosaka Padomei.

               Pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts inter-alia ietver turpmāk minētos pielāgojumus.

               Ņemot vērā Islandes salīdzinoši jaunā un viendabīgā ēku fonda specifiku, ir ierosināts pagaidu un nosacīts atbrīvojums no Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti piemērošanas. Islandē 99,9 % elektroenerģijas un 98 % telpu apkures nodrošina vietējie atjaunojamie energoresursi. Tādēļ Islandes gadījumā pasākumi ēku energoefektivitātes uzlabošanai praktiski neietekmēs siltumnīcefekta gāzu emisijas vai enerģētisko drošību.

               Ņemot vērā to, ka Lihtenšteinā ir ļoti mazs ēku fonds, tās klimatisko un ēku tipoloģiju, tiek ierosināts atbrīvot Lihtenšteinu no pienākuma pašai veikt aprēķinus, lai saskaņā ar ĒEED 5. pantu noteiktu izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeni ēkām.

               Turklāt tiek ierosināts, ka Norvēģija un Lihtenšteina var paredzēt noteikumus par minimālajām energoefektivitātes prasībām, izmantojot sistēmas robežu, kas atšķiras no ĒEED prasītā primārās enerģijas patēriņa, ar noteikumu, ka ir izpildīti šā lēmuma 1. panta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.

               Lai nodrošinātu, ka lietotāju izmantotā energoefektivitātes sertificēšanas sistēma Norvēģijā dod līdzvērtīgus rezultātus tiem sertifikātiem, ko izsnieguši neatkarīgi eksperti, kā noteikts ĒEED 17. pantā, tiek ierosināts pielāgojums saskaņā ar 1. panta d) punktu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir ar nolīgumu izveidota struktūra, proti, tā izveidota ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma materiālais juridiskais pamats saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu saistībā ar Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 2. punktu galvenokārt ir atkarīgs no EEZ līgumā iekļaujamo ES tiesību aktu materiālā juridiskā pamata.

               Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz iekšējā enerģijas tirgus izveidi un darbību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 194. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Paredzēto aktu publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas aktu tiks grozīts EEZ līguma IV pielikums (Enerģētika), pēc pieņemšanas to ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0022 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika)

                  (Direktīva par ēku energoefektivitāti)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā nolemt grozīt EEZ līguma IV pielikumu, kurā ietverti noteikumi par enerģētiku.

               (3)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva  2010/31/ES (“ĒEED”) ir jāiekļauj EEZ līgumā
                  5
               .

               (4)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma IV pielikums (Enerģētika).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika), balstās uz EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektiem, kuri pievienoti šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.2.2022
            COM(2022) 33 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IV pielikumā (Enerģētika) (Direktīva par ēku energoefektivitāti)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMA PROJEKTS

               Nr. […]

               (...),

               ar ko groza EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti
                  1
                (“ĒEED”).

               (2)Ņemot vērā Islandes salīdzinoši jaunā un viendabīgā ēku fonda specifiku, ir panākta vienošanās par pagaidu un nosacītu atbrīvojumu no Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti piemērošanas. Šis atbrīvojums attiecas uz Direktīvu 2010/31/ES, kāda tā bija spēkā līdz grozījumiem, kas izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/844 (2018. gada 30. maijs), un tas ir stingri ierobežots laikā, līdz tiek panākta vienošanās par Direktīvas 2010/31/ES, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/844, iekļaušanu.

               (3)Ņemot vērā to, ka Lihtenšteinā ir ļoti mazs ēku fonds, tās klimatisko un ēku tipoloģiju, Lihtenšteina tiek atbrīvota no pienākuma pašai veikt aprēķinus, lai saskaņā ar ĒEED 5. pantu noteiktu izmaksu ziņā optimālās minimālās energoefektivitātes prasības ēkām.

               (4)Norvēģija un Lihtenšteina var paredzēt noteikumus par minimālajām energoefektivitātes prasībām, izmantojot sistēmas robežu, kas atšķiras no ĒEED prasītā primārās enerģijas izmantojuma, ar noteikumu, ka ir izpildīti šā lēmuma 1. panta c) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.

               (5)Lai nodrošinātu, ka lietotāju izmantotā energoefektivitātes sertificēšanas sistēma Norvēģijā dod līdzvērtīgus rezultātus tiem sertifikātiem, ko izsnieguši neatkarīgi eksperti, kā noteikts ĒEED 17. pantā, tiek ierosināts pielāgojums saskaņā ar 1. panta d) punktu.

               (6)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IV pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IV pielikuma 17. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva 2002/91/EK (2002. gada 16. decembris)) tekstu aizstāj ar šādu:

               “32010 L 0031: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti (OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām direktīvas noteikumus pielāgo šādi:

               (a)direktīvu nepiemēro Islandei.

               (b)direktīvas 5. panta 2. punktam pievieno šādu tekstu:

               “Izmaksu ziņā optimāla minimālo energoefektivitātes prasību līmeņa noteikšanai, Lihtenšteina var izmantot citas Līgumslēdzējas puses aprēķinus, kam ir salīdzināmi parametri.”

               (c)ĒEED 9. panta 3. punkta a) apakšpunkta un I pielikuma vajadzībām Lihtenšteina un Norvēģija var savas prasības attiecībā uz enerģijas izmantošanu balstīt uz neto enerģiju, ja ir izpildīti šādi nosacījumi un aizsardzības pasākumi:

                     2
                  i) minimālās energoefektivitātes prasības ir noteiktas saskaņā ar ĒEED 5. panta prasībām, ievērojot metodoloģijas sistēmas pamatprincipus, kas noteikti izmaksu ziņā optimāla minimālo energoefektivitātes prasību līmeņa aprēķināšanai;

               ii) tiek publicēta skaitliska norāde uz primārās enerģijas izmantojumu, kas atbilst ēkas kodeksā noteiktajām energoefektivitātes prasībām.

               Komisija patur tiesības pārskatīt šo konkrēto pielāgojumu saistībā ar turpmākajām sarunām par ĒEED, kas grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/844;

                d)direktīvas 17. pantam pievieno šādu tekstu:

               “EBTA valstis var ieviest vienkāršotu lietotāju izmantotu energoefektivitātes sertifikātu sistēmu dzīvojamām ēkām, kuru var izmantot kā alternatīvu ekspertu izmantošanai, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

               i) ir pieejamas pamatīgas zināšanas un kvalitatīvi dati par visu dzīvojamo ēku fondu, tostarp par visām ēku tipoloģijām un vecuma grupām, kā arī par izmantoto norobežojošo konstrukciju un ēku inženiertehnisko sistēmu īpašībām pēc tipoloģijas, kas ļauj ar augstu noteiktības pakāpi aprēķināt atsevišķu ēku un ēkas daļu energoefektivitāti, pamatojoties uz lietotāju ieguldījumu;

               ii) par katru ēkas tipoloģiju ir pieejama detalizēta informācija par izmaksu ziņā optimāliem vai rentabliem uzlabojumiem;

               iii) ir ieviesti pasākumi, kas palīdzētu lietotājiem izmantot ēku sertifikātu izsniegšanas sistēmu. Šie pasākumi var ietvert palīdzības dienestu vai konsultāciju pakalpojumus, kas nodrošinās kontaktus starp lietotājiem, no vienas puses, un neatkarīgiem ekspertiem un sistēmas ekspertiem, no otras puses;

               iv)lai nodrošinātu, ka manipulācijas ar rezultātiem risks tiek samazināts līdz minimumam, lietotāja izmantotā sertifikātu sistēma ietver kvalitātes kontroles un verifikācijas mehānismu(-us), lai pārbaudītu lietotāju ievadītos datus un to pārredzamību;

               v)ir ieviestas neatkarīgas kontroles sistēmas, lai nodrošinātu, ka lietotāja izmantotas energoefektivitātes sertifikācijas rezultāti kvalitātes un uzticamības ziņā ir līdzvērtīgi ekspertu izdotajiem sertifikātiem;

               vi)lietotāju izmantotā sistēma sniedz ieteikumus, lai lietotāji izmaksu ziņā optimālā vai rentablā veidā varētu uzlabot savas ēkas un ēku daļas.”

               2. pants

               Direktīvas 2010/31/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  3*.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, [...]

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                     (1)

                        OV L 153, 18.6.2010., 13. lpp.

                     (2)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 244/2012 (2012. gada 16. janvāris), ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, nosakot salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeņu aprēķināšanai ēkām un būves elementiem.

                     (3)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.2.2022
            COM(2022) 29 final
            2022/0019(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā izveidotajās Muitas vērtības noteikšanas un Izcelsmes noteikumu tehniskajās komitejās saistībā ar attiecīgi konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīžu, pētījumu un līdzīgu aktu pieņemšanu attiecībā uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants, kā arī konsultatīvo viedokļu, informācijas un ieteikumu un līdzīgu aktu pieņemšanu par preču izcelsmes noteikšanu saskaņā ar Nolīgumu par izcelsmes noteikumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz pamatlēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā izveidotajās Muitas vērtības noteikšanas un Izcelsmes noteikumu tehniskajās komitejās saistībā ar attiecīgi konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīžu, pētījumu un līdzīgu aktu pieņemšanu attiecībā uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants, kā arī konsultatīvo viedokļu, informācijas un ieteikumu un līdzīgu aktu pieņemšanu par preču izcelsmes noteikšanu saskaņā ar Nolīgumu par izcelsmes noteikumiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Pasaules Tirdzniecības organizācijas 1994. gada Nolīgums par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants un Nolīgums par izcelsmes noteikumiem.

               1994. gada Nolīguma par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants (“Nolīguma par muitas vērtības noteikšanu” jeb “CVA”)
                  1
                mērķis ir izveidot taisnīgu, vienotu un neitrālu sistēmu preču muitas vērtības noteikšanai visām Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstīm.

               Nolīguma par izcelsmes noteikumiem (“ARO”)
                  2
                mērķis ir nodrošināt, ka nepreferenciālas izcelsmes noteikumi paši par sevi nerada nevajadzīgus šķēršļus tirdzniecībai, kā arī starptautiskā līmenī saskaņot izcelsmes noteikumus, kas neattiecas uz tarifa preferenču piešķiršanu. Līdz saskaņošanas programmas pabeigšanai līgumslēdzējām pusēm ir jānodrošina, ka to izcelsmes noteikumi ir pārredzami, ka tiem nav ierobežojošas, kropļojošas vai traucējošas ietekmes uz starptautisko tirdzniecību un ka tie tiek piemēroti konsekventi, vienoti, objektīvi un saprātīgi.

               Abi nolīgumi stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība ir abu nolīgumu puse
                  3
               .

               2.2.Muitas vērtības noteikšanas un Izcelsmes noteikumu tehniskās komitejas, kas izveidotas Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā

               Muitas vērtības noteikšanas tehniskā komiteja (TCCV), kas izveidota Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā, citstarp ir atbildīga par informācijas un ieteikumu sniegšanu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar importēto preču muitas vērtības noteikšanu, ko var pieprasīt jebkura dalībvalsts vai komiteja. Šāda informācija un ieteikumi var izpausties kā konsultatīvie viedokļi, komentāri, paskaidrojošie ziņojumi, gadījumu analīze un pētījumi.

               TCCV sanāk pēc vajadzības, bet vismaz divas reizes gadā. Lēmumu TCCV pieņem ar balsu vairākumu, kas atbilst vismaz divām trešdaļām klātesošo dalībnieku. TCCV pieņemtie konsultatīvie viedokļi, komentāri, paskaidrojošie ziņojumi, gadījumu analīze un pētījumi tiek pievienoti TCCV sesiju ziņojumiem, un tie ir pieejami muitas un tirdzniecības struktūrām TCCV tekstu apkopojumā. Savienība un tās dalībvalstis piedalās TCCV kā vienots bloks un pauž savu viedokli, pamatojoties uz saskaņotu ES nostāju, kas pieņemta pirms TCCV sanāksmēm.

               Izcelsmes noteikumu tehniskā komiteja (TCRO), kas izveidota Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā, citstarp ir atbildīga par konsultatīvo viedokļu, informācijas un ieteikumu sniegšanu par jautājumiem, kas saistīti ar preču izcelsmes noteikšanu, lai nodrošinātu ARO vienotu interpretāciju un piemērošanu.

               TCRO sanāk pēc vajadzības, bet vismaz vienu reizi gadā. Savienība un tās dalībvalstis piedalās TCRO sanāksmēs kā vienots bloks un pauž savu viedokli, pamatojoties uz saskaņotu ES nostāju, kas pieņemta pirms TCRO sanāksmēm.

               2.3.Paredzētie akti

               Attiecībā uz TCCV ierosinātais pamatlēmums attiecas uz šādiem tiesību aktiem, ciktāl tiem būtu juridiskas sekas Savienībā.

               - Konsultatīvie viedokļi, kas pieņemti saskaņā ar CVA II pielikuma 2. punkta a) apakšpunktu un 2. punkta d) apakšpunktu. Konsultatīvs viedoklis ir atbilde uz jautājumu par CVA piemērošanu konkrētam reālu vai teorētisku faktu kopumam. Tādējādi situācijā, kad fakti ir identiski konsultatīvajā viedoklī aprakstītajiem, muitas administrācijām ir pieejams skaidrs risinājums; gadījumos, kad fakti nav identiski, konsultatīvais viedoklis tomēr var kalpot par orientieri problēmas risināšanā.

               - Komentāri, kas pieņemti saskaņā ar CVA II pielikuma 2. punkta d) apakšpunktu. Komentārs ir apskats, kas sastāv no vairākiem komentāriem par daļu no CVA teksta, un tā mērķis ir sniegt skaidrojumu situācijā, kad teksta burtisko interpretāciju ir lietderīgi papildināt ar plašākiem norādījumiem. Komentāros vajadzības gadījumā būtu iekļauti ilustratīvi piemēri. Tādējādi komentāri parasti sniegtu muitas administrācijām norādījumus par konkrētas CVA daļas piemērošanu atsevišķās situācijās.

               - Paskaidrojošie ziņojumi, kas pieņemti saskaņā ar CVA II pielikuma 2. punkta d) apakšpunktu. Paskaidrojošajā ziņojumā ir izklāstīts Tehniskās komitejas viedoklis par vispārīgu jautājumu, kas izriet no viena vai vairākiem CVA noteikumiem. Paskaidrojošajos ziņojumos var aplūkot arī tirdzniecības praksi, kas attiecas uz šo jautājumu, un izdarīt vajadzīgos secinājumus.  Atsauce uz paskaidrojošo ziņojumu ļaus muitas administrācijām piemērot CVA noteikumu vairākām atšķirīgām komerciālām situācijām, kas ietilpst tā darbības jomā.

               - Gadījuma analīze, kas pieņemta saskaņā ar CVA II pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu. Gadījuma analīze ir sarežģīta faktu kopuma izklāsts, kura pamatā ir faktisks komercdarījums un kuru var izmantot, lai ilustrētu viena vai vairāku CVA noteikumu praktisku piemērošanu.

               - Pētījumi, kas pieņemti saskaņā ar CVA II pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu. Pētījumā tiek izklāstīts ar CVA noteikumiem saistīta jautājuma sīkas izpētes rezultāts, kam neviens no iepriekš minētajiem instrumentiem neatbilst labāk.

               Konsultatīvos viedokļus, komentārus, paskaidrojošos ziņojumus, gadījumu analīzi un pētījumus TCCV pieņem, pamatojoties uz konsensu, un tie tiek pievienoti TCCV sesiju ziņojumiem. Tie tiek arī padarīti pieejami muitas un tirdzniecības struktūrām TCCV tekstu apkopojumā.

               Ierosinātais pamatlēmums var attiekties arī uz šādiem TCRO pieņemtiem aktiem, ciktāl tiem būtu juridiskas sekas Savienībā.

               - Konsultatīvie viedokļi, kas pieņemti saskaņā ar ARO I pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu. TCRO pēc tās dalībnieka pieprasījuma var izskatīt konkrētas tehniskas problēmas, kas rodas izcelsmes noteikumu ikdienas piemērošanā, un, pamatojoties uz iesniegtajiem faktiem, sniegt konsultatīvos viedokļus par piemērotiem risinājumiem.

               - Informācija un ieteikumi, kas pieņemti saskaņā ar ARO I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu. TCRO pēc tās dalībnieka pieprasījuma var sniegt informāciju un konsultācijas par jebkuriem jautājumiem, kas saistīti ar preču izcelsmes noteikšanu.

               TCRO pieņemtie konsultatīvie viedokļi, informācija un ieteikumi var kalpot kā vadlīnijas līdzīgu tehnisku problēmu vai jautājumu risināšanai saistībā ar preču izcelsmes noteikšanu. Konsultatīvos viedokļus, informāciju un ieteikumus TCRO pieņem, pamatojoties uz konsensu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Dažkārt Savienības nostāja, kas jāieņem TCCV vai TCRO sanāksmēs un tiek pieņemta pirms tām, attiecas uz to, ka minētajās komitejās tiek pieņemti konsultatīvie viedokļi, komentāri, paskaidrojošie ziņojumi, gadījumu analīze, pētījumi, informācija un ieteikumi, kā arī līdzīgi akti, kuri, lai arī ne vienmēr ir juridiski saistoši akti, var radīt juridiskas sekas ES.

               Lai pieņemtu Savienības nostāju par šiem konkrētajiem instrumentiem, ir vajadzīga pastiprināta un efektīva iestāžu sadarbība, ņemot vērā šajās komitejās apspriesto jautājumu tehnisko raksturu un apjomu, kā arī īso laiku, kas atvēlēts šo jautājumu apspriešanai debatēs.

               Tāpēc, lai Savienība varētu izmantot savas tiesības TCCV un TCRO, tās interesēs ir, lai minētā nostāja tiktu pieņemta saskaņā ar principiem, kritērijiem un norādēm, kas reglamentē attiecīgi importēto preču muitas vērtības noteikšanu un preču izcelsmes noteikšanu, un lai tā tiktu pieņemta ātri.

               Šajā nolūkā Komisija ierosina Padomei pieņemt “vispārēju” lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD)
                  4
                218. panta 9. punktu. Ar minēto lēmumu tiks izveidots satvars, kas ļaus laikus pieņemt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem TCCV un TCRO, ja minētās struktūras tiks aicinātas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām.

               Lai nodrošinātu, ka Padome var regulāri novērtēt un vajadzības gadījumā pārskatīt šajā lēmumā izklāstīto politiku, un Līguma par Eiropas Savienību
                  5
                13. panta 2. punktā paredzētās Savienības iestāžu pilnīgās sadarbības garā šā “vispārējā” Padomes lēmuma spēkā esībai vajadzētu būt ierobežotai laikā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               LESD 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               TCCV Pasaules Muitas organizācijas (PMO) aizgādībā ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants (Nolīgums par muitas vērtības noteikšanu — CVA). TCRO Pasaules Muitas organizācijas (PMO) aizgādībā ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Nolīgumu par izcelsmes noteikumiem (ARO).

               Tehniskie konsultatīvie viedokļi, komentāri, paskaidrojošie ziņojumi, gadījumu analīze, pētījumi, informācija un ieteikumi un līdzīgi akti, kurus TCCV un TCRO tiek aicinātas pieņemt saistībā ar attiecīgi importēto preču muitas vērtības noteikšanu un preču izcelsmes noteikšanu, ir akti ar juridiskām sekām, jo tie var būtiski ietekmēt Savienības tiesību saturu, proti, Savienības Muitas kodeksa noteikumus un tā deleģētos un īstenošanas aktus, kas attiecas uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu un jautājumiem, kas attiecas uz preču izcelsmes noteikšanu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Saskaņā ar iedibināto judikatūru Savienības tiesību akts ietilpst kopējās tirdzniecības politikas jomā, ja tas konkrēti attiecas uz starptautisko tirdzniecību tādā ziņā, ka šis akts galvenokārt ir domāts, lai veicinātu, atvieglotu vai reglamentētu šo tirdzniecību, un tieši un tūlītēji to ietekmē. Preču muitas vērtību un preču izcelsmi Savienības Muitas kodeksā identificē un reglamentē kā faktorus, uz kuru pamata piemēro ievedmuitas un izvedmuitas nodokli un citus pasākumus attiecībā uz preču tirdzniecību. CVA un ARO ir tirdzniecības nolīgumi, kas saistīti ar preču tirdzniecību, tāpat kā tiesību akti, ko pieņēmušas ar tiem izveidotās struktūras. Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs tādējādi attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2022/0019 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā izveidotajās Muitas vērtības noteikšanas un Izcelsmes noteikumu tehniskajās komitejās saistībā ar attiecīgi konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīžu, pētījumu un līdzīgu aktu pieņemšanu attiecībā uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants, kā arī konsultatīvo viedokļu, informācijas un ieteikumu un līdzīgu aktu pieņemšanu par preču izcelsmes noteikšanu saskaņā ar Nolīgumu par izcelsmes noteikumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK
                  7
                Savienība apstiprināja 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants (Nolīgums par muitas vērtības noteikšanu — CVA) un Nolīgumu par izcelsmes noteikumiem (ARO).

               (2)Ar CVA 18. panta 2. punktu Muitas sadarbības padomes (PMO) aizgādībā ir izveidota Muitas vērtības noteikšanas tehniskā komiteja (TCCV), lai saskaņā ar CVA II pielikuma 1. punktu nodrošinātu CVA interpretēšanas un piemērošanas vienveidību tehniskā līmenī.

               (3)Saskaņā ar CVA II pielikuma 2. punkta a) apakšpunktu TCCV pienākums ir pētīt specifiskas tehniskās problēmas, kas rodas dalībvalstu ikdienas muitas vērtēšanas sistēmas administrēšanā, un sniegt konsultatīvu viedokli par pieņemamiem risinājumiem, pamatojoties uz iesniegto faktu materiālu.

               (4)Saskaņā ar CVA II pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu TCCV pienākums ir pēc pieprasījuma pētīt muitas vērtības noteikšanas likumus, procedūras un praksi, to atbilstību šim Līgumam, un sagatavot ziņojumus par šādu pētījumu rezultātiem.

               (5)Saskaņā ar CVA II pielikuma 2. punkta d) apakšpunktu TCCV pienākums ir sniegt informāciju un ieteikumus par jautājumiem saistībā ar importēto preču muitas vērtības noteikšanu, ko var pieprasīt jebkurš dalībnieks vai Muitas vērtības noteikšanas komiteja (CCV), kas izveidota ar CVA 18. panta 1. punktu. Šāda informācija un ieteikumi var tikt sagatavoti konsultatīvā viedokļa, komentāru vai paskaidrojošo ziņojumu formā.

               (6)Ar ARO 4. panta 2. punktu Muitas sadarbības padomes (PMO) aizgādībā izveido Izcelsmes noteikumu tehnisko komiteju (TCRO), kas veic ARO I pielikumā noteikto tehnisko darbu.

               (7)Saskaņā ar ARO I pielikuma 1. punkta a) apakšpunktu TCRO pienākums ir iepazīties ar specifiskajām problēmām, kas rodas ikdienas dalībvalstu izcelsmes noteikumu administrēšanā un sniegt konsultatīvos viedokļus par attiecīgajiem risinājumiem, kas pamatojas uz iesniegtajiem faktiem.

               (8)Saskaņā ar ARO I pielikuma 1. punkta b) apakšpunktu TCRO pienākums ir sniegt informāciju un ieteikumus par jautājumiem saistībā ar preču izcelsmes noteikšanu, ko var pieprasīt jebkurš dalībnieks vai Izcelsmes noteikumu komiteja (CRO), kas izveidota ar ARO 4. panta 1. punktu.

               (9)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem TCCV attiecībā uz konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīzes, pētījumu un līdzīgu aktu pieņemšanu par jautājumiem, kas attiecas uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu, lai nodrošinātu CVA interpretācijas un piemērošanas vienveidību, jo šādi akti var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulas (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu
                  8
               , Komisijas 2015. gada 28. jūlija Deleģētās regulas (ES) 2015/2446
                  9
                un Komisijas 2015. gada 24. novembra Īstenošanas regulas (ES) 2015/2447
                  10
                noteikumus, kas attiecas uz preču muitas vērtību un tās noteikšanu.

               (10)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem TCRO attiecībā uz konsultatīvo viedokļu, informācijas un ieteikumu un līdzīgu aktu pieņemšanu par preču izcelsmes noteikšanu, lai nodrošinātu ARO interpretācijas un piemērošanas vienveidību, jo šādi akti var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Regulas (ES) Nr. 952/2013, Regulas (ES) 2015/2446 un Regulas (ES) 2015/2447 noteikumus, kas attiecas uz preču izcelsmes noteikšanu.

               (11)Savienības interesēs ir, lai nostājas, ko Savienība pauž TCCV un TCRO, tiktu noteiktas saskaņā ar principiem, kritērijiem un norādēm, kas reglamentē attiecīgi importēto preču muitas vērtības noteikšanu un preču izcelsmes noteikšanu. Tāpat Savienības interesēs ir, lai šādas nostājas tiktu noteiktas ātri, ļaujot Savienībai īstenot savas tiesības TCCV un TCRO.

               (12)Ņemot vērā to, ka jautājumi, kas saistīti ar importēto preču muitas vērtības noteikšanu un ar preču izcelsmes noteikšanu, ir ļoti tehniski, kā arī katru gadu notiekošajās TCCV un TCRO sanāksmēs izskatīto jautājumu apjomu, īso laiku, kas ir pieejams, lai izskatītu PMO sekretariāta un TCCV/TCRO dalībnieku izdotos dokumentus, gatavojoties TCCV/TCRO sanāksmēm, un no tā izrietošo vajadzību Savienības nostājā ņemt vērā un operatīvi reaģēt uz jauno informāciju, kas iesniegta pirms TCCV un TCRO sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Savienības iestāžu pilnīgās sadarbības principu, kas paredzēts Eiropas Savienības Līguma 13. panta 2. punktā, būtu jānosaka nepieciešamie soļi Savienības nostājas precizēšanai.

               (13)Ņemot vērā to, ka darba dokumenti pirms TCCV un TCRO sanāksmēm daudzkārt ir pieejami vēlu, un lai aizsargātu Savienības tiesības un intereses šajās tehniskajās komitejās, Komisijai būtu jācenšas aicināt PMO sekretariātu nodrošināt darba dokumentu pieejamību saskaņā ar to attiecīgo reglamentu, lai šādi dokumenti tiktu nosūtīti vismaz 30 dienas pirms attiecīgās sesijas atklāšanas.

               (14)Lai nodrošinātu, ka Padome var regulāri novērtēt un vajadzības gadījumā pārskatīt šajā lēmumā izklāstīto politiku, un Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā paredzētās Savienības iestāžu pilnīgās sadarbības garā šā lēmuma spēkā esībai vajadzētu būt ierobežotai laikā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem par to, kā Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā ar 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants, izveidotajā Muitas vērtības noteikšanas tehniskajā komitejā pieņemami konsultatīvie viedokļi, komentāri, paskaidrojošie ziņojumi, gadījumu analīze, pētījumi un līdzīgi akti par importēto preču muitas vērtības noteikšanu, un par šādu aktu sagatavošanu, nosaka saskaņā ar pielikuma I iedaļā izklāstītajiem principiem, kritērijiem un norādēm.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem saskaņā ar 1. pantu, nosaka saskaņā ar pielikuma II iedaļā noteiktajām specifikācijām.

               3. pants

               Nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem par to, kā Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā ar Nolīgumu par izcelsmes noteikumiem izveidotajā Izcelsmes noteikumu tehniskajā komitejā pieņemami konsultatīvie viedokļi, informācija un ieteikumi un līdzīgi akti par preču izcelsmes noteikšanu, un par šādu aktu sagatavošanu, nosaka saskaņā ar pielikuma I iedaļā izklāstītajiem principiem, kritērijiem un norādēm.

               4. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem saskaņā ar 3. pantu, nosaka saskaņā ar pielikuma II iedaļā noteiktajām specifikācijām.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Tas zaudē spēku 2025. gada 31. decembrī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm

                     (2)

                        http://www.wcoomd.org/-/media/wco/public/global/pdf/topics/origin/overview/wto-agreement.pdf?db=web

                     (3)

                        Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) (OV L 336/1, 23.12.1994., 1.–2. lpp.).

                     (4)

                        Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija (OV C 326, 26.10.2012., 47.–390. lpp.).

                     (5)

                        Līguma par Eiropas Savienību konsolidētā versija (OV C 326, 26.10.2012., 13.–390. lpp.).

                     (6)

                        Tiesas spriedums (2014. gada 7. oktobris) Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

                     (8)

                        OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

                     (9)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/2446 (2015. gada 28. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 952/2013 attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem, kuri attiecas uz dažiem Savienības Muitas kodeksa noteikumiem (OV L 343, 29.12.2015., 1. lpp.).

                     (10)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2447 (2015. gada 24. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu konkrētus noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 343, 29.12.2015., 558. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.2.2022
            COM(2022) 29 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā izveidotajās Muitas vērtības noteikšanas un Izcelsmes noteikumu tehniskajās komitejās saistībā ar attiecīgi konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīžu, pētījumu un līdzīgu aktu pieņemšanu attiecībā uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants, kā arī konsultatīvo viedokļu, informācijas un ieteikumu un līdzīgu aktu pieņemšanu par preču izcelsmes noteikšanu saskaņā ar Nolīgumu par izcelsmes noteikumiem

               PIELIKUMS

               1.Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas aizgādībā izveidotajās Muitas vērtības noteikšanas un Izcelsmes noteikumu tehniskajās komitejās saistībā ar attiecīgi konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīžu, pētījumu un līdzīgu aktu pieņemšanu attiecībā uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu saskaņā ar 1994. gada Nolīgumu par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants, kā arī konsultatīvo viedokļu, informācijas un ieteikumu un līdzīgu aktu pieņemšanu par preču izcelsmes noteikšanu saskaņā ar Nolīgumu par izcelsmes noteikumiem

               1.1.PRINCIPI

               Muitas vērtības noteikšanas un Izcelsmes noteikumu tehniskajās komitejās, kas izveidotas Pasaules Muitas organizācijas (PMO) aizgādībā, Savienība:

               a)sekmē, dod ieguldījumu un veicina importēto preču muitas vērtības noteikšanu un 1994. gada Nolīguma par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants, (CVA) vienotu interpretāciju un piemērošanu;

               b)sekmē, dod ieguldījumu un veicina preču izcelsmes noteikšanu un Nolīguma par izcelsmes noteikumiem (ARO) vienotu interpretāciju un piemērošanu;

               c)strādā pie tā, lai pienācīgi iesaistītu ieinteresētās personas konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīzes, pētījumu, informācijas vai ieteikumu par jebkuru jautājumu vai līdzīgu dokumentu sagatavošanas posmā Muitas vērtības noteikšanas tehniskajā komitejā (TCCV) un Izcelsmes noteikumu tehniskajā komitejā (TCRO), un nodrošina, ka minētajās tehniskajās komitejās pieņemtie konsultatīvie viedokļi, komentāri, paskaidrojošie ziņojumi, gadījumu analīze, pētījumi, informācija vai ieteikumi par jebkuru jautājumu vai tamlīdzīgi akti ir saskaņā ar attiecīgi CVA un ARO;

               d)nodrošina, ka TCCV pieņemtie pasākumi atbilst CVA vispārējiem ievada komentāriem un CVA I pielikumā izklāstītajām skaidrojošajām piezīmēm;

               e)veicina nostājas, kas atbilst Savienības politikai un paraugpraksei, tostarp mērķim aizsargāt ES finanšu intereses, kā arī citām Savienības starptautiskajām saistībām attiecīgajā jomā.

               1.2.KRITĒRIJI

               Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā:

               a)tiek noteikta saskaņā ar CVA, tā vispārējiem ievada komentāriem un paskaidrojošajām piezīmēm, kas izklāstītas CVA I pielikumā, ciktāl tā attiecas uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu;

               b)tiek noteikta saskaņā ar ARO, ciktāl tā attiecas uz preču izcelsmes noteikšanu;

               c)attiecīgā gadījumā ņem vērā:

               –Eiropas Savienības Tiesas judikatūru, kas attiecas uz preču muitas vērtības noteikšanu un preču izcelsmi;

               –instrumentus, ko iepriekš pieņēmusi TCCV un TCRO un kas joprojām ir piemērojami;

               –Savienības tiesību normas par preču muitas vērtības noteikšanu un preču izcelsmi;

               –norādes par preču muitas vērtības noteikšanu, kas izstrādātas Muitas ekspertu grupas Muitas vērtības noteikšanas nodaļā;

               –norādes par preču izcelsmi, kas izstrādātas Muitas ekspertu grupas Izcelsmes noteikšanas nodaļā;

               –citus tiesību aktus vai pamatnostādnes, kas attiecas uz preču muitas vērtības noteikšanu un izcelsmi un ko izstrādājusi Padome vai Komisija.

               1.3.NORĀDES

               a)Savienība attiecīgos gadījumos cenšas atbalstīt konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīzes, pētījumu, informācijas un ieteikumu vai līdzīgu aktu attiecīgi par importēto preču muitas vērtības noteikšanu un preču izcelsmes noteikšanu pieņemšanu TCCV un TCRO, lai tehniskā līmenī nodrošinātu CVA un ARO interpretācijas un piemērošanas vienveidību.

               b)Savienība attiecīgos gadījumos ierosina un sagatavo a) apakšpunktā minētos instrumentus.

               2.Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem PMO aizgādībā izveidotajās Muitas vērtības noteikšanas un Izcelsmes noteikumu tehniskajās komitejās saistībā ar attiecīgi konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīžu, pētījumu un līdzīgu aktu pieņemšanu attiecībā uz importēto preču muitas vērtības noteikšanu saskaņā ar CVA, kā arī konsultatīvo viedokļu, informācijas un ieteikumu un līdzīgu aktu pieņemšanu par preču izcelsmes noteikšanu saskaņā ar ARO, sīkāks izklāsts

               1.Pirms katras TCCV vai TCRO sanāksmes, kuras laikā TCCV vai TCRO tiek aicinātas pieņemt konsultatīvos viedokļus, komentārus, paskaidrojošos ziņojumus, gadījumu analīzi, pētījumus, informāciju un ieteikumus vai līdzīgus aktus, kas rada tiesiskas sekas Savienībai, veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, kas jāpauž Savienības vārdā, tiktu ņemta vērā jaunākā tehniskā un cita attiecīgā Komisijai nosūtītā informācija saskaņā ar I iedaļā izklāstītajiem principiem, kritērijiem un norādēm. Lai aizsargātu Savienības tiesības un intereses PMO, Komisija īpašu uzmanību pievērš darba dokumentu pieejamībai saskaņā ar TCCV un TCRO reglamentu.

               2.Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras 1. punktā minētās TCCV un TCRO sanāksmes nosūta Padomei rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi, lai Padome varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas. Padome izskata Komisijas dokumentus īsākajā iespējamajā termiņā.
                  Ja Padome neapstiprina konkrētu priekšlikuma daļu, Komisija neizklāsta Savienības nostāju par šo daļu TCCV vai TCRO.

               3.Gadījumos, kad Savienības nostāja pēc būtības atšķiras no konsultatīvajiem viedokļiem, komentāriem, paskaidrojošajiem ziņojumiem, gadījumu analīzes, pētījumiem vai līdzīgiem aktiem, kas ierosināti TCCV, vai no konsultatīvajiem viedokļiem, informācijas un ieteikumiem vai līdzīgiem aktiem, kas ierosināti TCRO, Komisija Savienības vārdā pauž nostāju, ka par attiecīgo aktu nav nepieciešamās vienprātības, lai to varētu pieņemt TCCV vai TCRO.

               4. Lai aizsargātu Savienības tiesības un izvairītos no lēmuma pieņemšanas par jautājumu, par kuru Padome nevar pieņemt nostāju, pirms TCCV vai TCRO dalībnieki tiek aicināti paust savu galīgo nostāju par konsultatīvo viedokļu, komentāru, paskaidrojošo ziņojumu, gadījumu analīzes, pētījumu, informācijas un ieteikumu vai līdzīgu aktu pieņemšanu, Komisija Savienības vārdā pieprasa, lai ierosinātā akta apspriešana TCCV vai TCRO tiktu turpināta.

               ***


                             EIROPAS
                             KOMISIJA
                                                    Briselē, 8.2.2022.
                                                    COM(2022) 41 final
                                                    2022/0029 (NLE)
                                        Priekšlikums
                                   PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā Narkotisko vielu komisijas sešdesmit piektajā
       sanāksmē jāieņem attiecībā uz vielu iekļaušanu Apvienoto Nāciju Organizācijas
   Konvencijas pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti I tabulas vielu sarakstā
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                        PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS
   Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem
   Narkotisko vielu komisijā (CND) par to izmaiņu pieņemšanu, kuras, pamatojoties uz
   Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes (INCB) ieteikumiem, paredzēts izdarīt Apvienoto
   Nāciju Organizācijas (ANO) 1988. gada Konvencijas pret narkotisko un psihotropo vielu
   nelegālu apriti tabulās.
   2.        PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
   2.1.      Apvienoto Nāciju Organizācijas 1988. gada Konvencija pret narkotisko un
             psihotropo vielu nelegālu apriti
   Apvienoto Nāciju Organizācijas 1988. gada Konvencijas pret narkotisko un psihotropo vielu
   nelegālu apriti (“konvencija”) mērķis ir veicināt sadarbību starp pusēm, lai tās varētu
   efektīvāk risināt dažādos aspektus, kas saistīti ar narkotisko vielu un psihotropo vielu nelegālu
   apriti, kurai ir starptautiska dimensija. Attiecībā uz savu no konvencijas izrietošo saistību
   izpildi puses veic vajadzīgos pasākumus, tai skaitā likumdošanas un administratīvos
   pasākumus, saskaņā ar savas valsts tiesību sistēmas pamatnoteikumiem.
   Konvencija stājās spēkā 1990. gada 11. novembrī.
   ES1 un tās dalībvalstis ir konvencijas puses.
   2.2.      Narkotisko vielu komisija (CND)
   CND ir ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) komisija, un tās funkcijas un
   pilnvaras citustarp ir noteiktas konvencijā. Tā sastāv no 53 ANO dalībvalstīm, ko ievēlējusi
   ECOSOC. Pašlaik 12 ES dalībvalstis ir CND2 locekles ar tiesībām balsot. Savienībai
   Narkotisko vielu komisijā ir novērotājas statuss.
   CND, ņemot vērā pušu iesniegtās piezīmes un INCB piezīmes un ieteikumus, kuras
   izklāstītais novērtējums ir noteicošs attiecībā uz zinātniskiem jautājumiem, un arī pienācīgi
   ņemot vērā citus būtiskus faktorus, var ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu nolemt
   iekļaut vielu konvencijas tabulās.
   2.3.      Paredzētais CND akts
   CND 2022. gada 14.–18. martā savā sešdesmit piektajā sanāksmē pieņems lēmumu par trīs
   vielu, proti, 4-AP, boc-4-AP un norfentanila, iekļaušanu konvencijas tabulās (“paredzētais
   akts”).
   Saskaņā ar konvenciju CND lēmumi kļūst saistoši, ja vien kāda puse noteiktajā termiņā3 nav
   iesniegusi lēmumu pārskatīšanai ECOSOC. ECOSOC lēmumi šajā jautājumā ir galīgi.
   Paredzētie akti kļūs pusēm saistoši saskaņā ar konvencijas 12. pantu, kas tā attiecīgajās daļās
   paredz:
   “ikvienu CND lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, ģenerālsekretārs paziņo visām
   valstīm un citiem subjektiem, kas ir konvencijas puses vai ir tiesīgi kļūt par konvencijas
   1
           Padomes Lēmums (1990. gada 22. oktobris) par Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret
           narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību noslēgšanu Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā
           (OV L 326, 24.11.1990., 56. lpp.).
   2
           Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Lietuva, Nīderlande, Polija, Slovēnija, Spānija, Ungārija, Vācija,
           Zviedrija.
   3
           1988. gada ANO konvencijas 12. panta 7. punkts.
LV                                                         1                                                        LV
 ---pagebreak---    pusēm, un INCB. Šāds lēmums kļūst pilnībā piemērojams attiecībā uz katru pusi, kad pēc šāda
   paziņojuma pagājušas simt astoņdesmit dienas;
   saskaņā ar minēto pantu pieņemtos CND lēmumus var pārskatīt ECOSOC pēc jebkuras puses
   pieprasījuma, kas iesniegts simt astoņdesmit dienas pēc lēmuma paziņošanas dienas.
   Pārskatīšanas pieprasījumu kopā ar visu attiecīgo informāciju, kas ir pārskatīšanas
   pieprasījuma pamatā, nosūta ģenerālsekretāram;
   ģenerālsekretārs nosūta pārskatīšanas pieprasījuma un attiecīgās informācijas kopiju CND,
   INCB un visām pusēm, uzaicinot tās deviņdesmit dienu laikā iesniegt piezīmes. Visas
   saņemtās piezīmes iesniedz izskatīšanai ECOSOC;
   ECOSOC var apstiprināt vai atcelt CND lēmumu. Paziņojumu par ECOSOC lēmumu nosūta
   visām valstīm un citiem subjektiem, kas ir Konvencijas puses vai ir tiesīgi kļūt par
   konvencijas pusēm, CND un INCB.”
   3.         NOSTĀJA, KAS JĀIEŅEM SAVIENĪBAS VĀRDĀ
   Komisija 2022. gada 2. februārī tika informēta, ka INCB iesaka iekļaut konvencijas I tabulā
   trīs vielas, proti, 4-AP, boc-4-AP un norfentanilu.
   INCB novērtējums liecina, ka 4-AP, boc-4-AP un norfentanils bieži tiek izmantoti, lai nelegāli
   izgatavotu fentanilu un fentanila analogus (t. i., sintētiskos opioīdus). Ir pierādījumi, ka šo
   narkotisko vielu un psihotropo vielu nelegālās izgatavošanas apjoms un izplatība rada
   nopietnas sabiedrības veselības vai sociālās problēmas, un tāpēc ir pamatoti šīm vielām
   piemērot starptautisko kontroli. Turklāt nav zināms, ka 4-AP, boc-4-AP un norfentanils tiktu
   izmantoti likumīgi, izņemot to, ka tie nelielos daudzumos tiek izmantoti pētniecībai, izstrādei
   un laboratorijas analīzēm.
   Fentanila un fentanila analogu nelegāla izgatavošana ir nopietna problēma Savienībā. Šīs
   nelegāli izgatavotās narkotiskās vielas un psihotropās vielas Savienībā rada ievērojamas
   sabiedrības veselības un sociālās problēmas.
   Tāpēc Savienības dalībvalstīm CND būtu jāpauž nostāja atbalstīt 4-AP, boc-4-AP un
   norfentanila iekļaušanu konvencijas I tabulā.
   Izmaiņas konvencijas tabulās tieši ietekmē Savienības tiesību aktu tvērumu narkotisko vielu
   prekursoru kontroles jomā, jo konvencijas tabulās iekļautās vielas ir jāietver Savienības
   tiesību aktos4. Lai to nodrošinātu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus.
   4.         JURIDISKAIS PAMATS
   4.1.       Procesuālais juridiskais pamats
   4.1.1.     Principi
   Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar
   kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā
   struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot
   lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
   4
            Padomes Regula (EK) Nr. 111/2005 (2004. gada 22. decembris), ar ko paredz noteikumus par
            uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm
            (OV L 22, 26.1.2005., 1. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 273/2004
            (2004. gada 11. februāris) par narkotisko vielu prekursoriem (OV L 47, 18.2.2004., 1. lpp.).
LV                                                          2                                                LV
 ---pagebreak---    LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras
   dalībniece vai nolīguma puse5.
   Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar
   starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī
   instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski
   ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”6.
   4.1.2.    Piemērošana konkrētajā gadījumā
   Narkotisko vielu komisija ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Apvienoto Nāciju
   Organizācijas Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti.
   Akts, ko Narkotisko vielu komisija tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām.
   Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem atbilstīgi 12. pantam
   Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu
   apriti un var būtiski ietekmēt Savienības tiesiskā regulējuma saturu, proti, tas attiecas uz:
   Padomes Regulu (EK) Nr. 111/2005 (2004. gada 22. decembris), ar ko paredz noteikumus par
   uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām
   valstīm, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 273/2004 (2004. gada
   11. februāris) par narkotisko vielu prekursoriem. Ietekme radīsies tāpēc, ka izmaiņas
   konvencijas tabulās tieši ietekmē Savienības tiesību aktu tvērumu narkotisko vielu prekursoru
   kontroles jomā, jo konvencijas tabulās iekļautās vielas ir jāietver Savienības tiesību aktos.
   Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.
   Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
   4.2.      Materiālais juridiskais pamats
   4.2.1.    Principi
   Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais
   pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem,
   mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir
   klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta
   9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam
   vai dominējošajam mērķim vai komponentam.
   4.2.2.    Piemērošana konkrētajā gadījumā
   Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.
   Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības
   darbību 207. pants.
   5
           Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.
   6
           Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–
           64. punkts.
LV                                                       3                                                   LV
 ---pagebreak---    4.3.     Secinājums
   Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar LESD
   218. panta 9. punktu.
           Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
   Neattiecas.
   •       Proporcionalitāte
   Priekšlikums ir samērīgs un paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tā mērķu
   sasniegšanai, jo tas attiecas vienīgi uz tādiem jauniem narkotisko vielu prekursoriem, kas rada
   bažas Savienībā.
   •       Juridiskā instrumenta izvēle
   Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem kādā ar
   starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā, ir nepieciešams Padomes lēmums.
   5.       PAREDZĒTĀ AKTA PUBLICĒŠANA
   Nav.
LV                                                  4                                              LV
 ---pagebreak---                                                            2022/0029 (NLE)
                                              Priekšlikums
                                        PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā Narkotisko vielu komisijas sešdesmit piektajā
        sanāksmē jāieņem attiecībā uz vielu iekļaušanu Apvienoto Nāciju Organizācijas
    Konvencijas pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti I tabulas vielu sarakstā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar
   218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)    Apvienoto Nāciju Organizācijas 1988. gada Konvenciju pret narkotisko un psihotropo
          vielu nelegālu apriti (“konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes
          Lēmumu 90/611/EEK, un tā stājās spēkā 1990. gada 11. novembrī.
   (2)    Saskaņā ar konvencijas 12. panta 2.–7. punktu konvencijas tabulās, kurās ir uzskaitīti
          narkotisko vielu prekursori, var iekļaut jaunas vielas.
   (3)    Narkotisko vielu komisija savā sešdesmit piektajā sanāksmē Vīnē 2022. gada 14.–
          18. martā pieņems lēmumu par trīs jaunu vielu iekļaušanu minētās konvencijas
          I tabulā.
   (4)    Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Narkotisko vielu komisijā,
          jo minētās komisijas lēmums būs saistošs Savienībai un var būtiski ietekmēt
          Savienības tiesību aktu saturu, proti, Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK)
          Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu
          prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm7, un Eiropas Parlamenta un
          Padomes 2004. gada 11. februāra Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu
          prekursoriem8.
   (5)    Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes novērtējums liecina, ka trīs vielas, proti,
          4-AP, boc-4-AP un norfentanils, bieži tiek izmantotas, lai nelegāli izgatavotu
          fentanilu, un ka tās ir ļoti piemērotas, lai nelegāli izgatavotu fentanilu un vairākus
          fentanila analogus, kas ir ļoti spēcīgi sintētiskie opioīdi. Ir pierādījumi, ka fentanila un
          fentanila analogu nelegālās izgatavošanas apjoms un izplatība rada nopietnas
          sabiedrības veselības vai sociālās problēmas, un tāpēc ir pamatoti šīm vielām piemērot
          starptautisko kontroli.
   (6)    Tāpēc Starptautiskā Narkotiku kontroles padome 2022. gada 2. februārī ieteica
          Narkotisko vielu komisijai iekļaut 4-AP, boc-4-AP un norfentanilu konvencijas
          I tabulā.
   7
          OV L 22, 26.1.2005., 1. lpp.
   8
          OV L 47, 18.2.2004., 1. lpp.
LV                                                  5                                                  LV
 ---pagebreak---    (7)     Nelegāli izgatavotais fentanils un fentanila analogi ir radījuši ievērojamas sabiedrības
           veselības un sociālās problēmas dažās dalībvalstīs.
   (8)     Lēmums par vielu iekļaušanu konvencijas I tabulā ir Savienības ekskluzīvā
           kompetencē. Savienībai Narkotisko vielu komisijā ir novērotājas statuss, un pašlaik
           12 Savienības dalībvalstis ir šīs komisijas locekles ar tiesībām balsot.
   (9)     Savienības nostāja, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, ir jāpauž tām Savienības
           dalībvalstīm, kuras ir Narkotisko vielu komisijas locekles.
   (10)    Savienības dalībvalstīm Narkotisko vielu komisijā būtu jāieņem nostāja iekļaut 4-AP,
           boc-4-AP un norfentanilu konvencijas I tabulā,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                1. pants
   Nostāja, kas dalībvalstīm Savienības vārdā jāieņem Narkotisko vielu komisijas sešdesmit
   piektajā sanāksmē 2022. gada 14.–18. martā, ir šāda:
   konvencijas I tabulā iekļaut 4-AP, boc-4-AP un norfentanilu.
                                                2. pants
   Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž Savienības
   dalībvalstis, kuras ir Narkotisko vielu komisijas locekles.
                                                3. pants
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
   Briselē,
                                                 Padomes vārdā –
                                                 priekšsēdētājs
LV                                                  6                                               LV


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.2.2022
            COM(2022) 38 final
            2022/0025(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ieguldījumu strīdu izšķiršanas starptautiskajā centrā (ICSID)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis ir priekšlikums lēmumam, ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ieguldījumu strīdu izšķiršanas starptautiskā centra (ICSID) Administratīvajā padomē sakarā ar grozīto ICSID noteikumu
                  1
                paredzēto pieņemšanu. Pieņemšana radīs tiesiskas sekas attiecībā uz Eiropas Savienības līgumu praksi ieguldījumu strīdu izšķiršanas jomā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Eiropas Savienības īpašā interese par ICSID

               Pašlaik 155 valstis, to skaitā 26 Savienības dalībvalstis, ir ICSID līgumslēdzējas valstis. Eiropas Savienība pati nav ICSID dalībniece. Tomēr Eiropas Savienība ir iekļāvusi ICSID arbitrāžas noteikumus un papildu mehānisma arbitrāžas noteikumus visos savos tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, kas ietver noteikumus par ieguldījumu aizsardzību
                  2
               . Saskaņā ar šādiem nolīgumiem ICSID noteikumus var piemērot ieguldījumu strīdos, kurus sāk ES ieguldītāji pret trešām valstīm, trešo valstu ieguldītāji pret ES dalībvalstīm vai — saskaņā ar ierosinātajiem grozījumiem — pret Savienību atbilstoši ICSID papildu mehānisma arbitrāžas noteikumiem. Tādēļ Savienība ir īpaši ieinteresēta ICSID noteikumu reformā.

               2.2.ICSID

               ICSID ir Pasaules Bankas grupā ietilpstoša iestāde. Tā ir neatkarīga un depolitizēta strīdu izšķiršanas iestāde. ICSID mērķi ir:

               (a)nodrošināt tādu mehānismu strīdu izšķiršanai starp ieguldītājiem un valsti, kurā izmanto samierināšanu, arbitrāžu vai faktu konstatēšanu,

               (b)pārvaldīt šos strīdus un,

               (c)panākot uzticēšanos strīdu izšķiršanas procesam, veicināt starptautiskos ieguldījumus.

               ICSID strīdu izšķiršanas mehānismu var izmantot tādos strīdos starp ieguldītājiem un valsti un strīdos starp valstīm, kas saistīti ar ieguldījumu līgumiem un tirdzniecības nolīgumiem, valstu tiesību aktiem ieguldījumu jomā un starp valstīm un ārvalstu ieguldītājiem noslēgtiem ieguldījumu līgumiem. ICSID darbojas arī kā administratīvais reģistrs.

               2.3.Paredzētie ICSID akti

               ICSID sekretariāts 2018. gadā sāka konsultāciju procesu par centra noteikumu reformu. 2018.–2021. gadā starp ICSID sekretariātu un dalībvalstīm notika intensīvas diskusijas, kuru pamatā bija pieci secīgi pārskatīto noteikumu projekti. Eiropas Savienība, kuru pārstāv Eiropas Komisija, ir aktīvi piedalījusies minētajā konsultāciju procesā, koordinējusi ES dalībvalstu nostājas un ES un tās dalībvalstu vārdā atkārtoti iesniegusi rakstiskas piezīmes par noteikumu projektiem. Šā procesa rezultātā Administratīvā padome, izmantojot rakstisko procedūru, kuru paredzēts pabeigt 2022. gada 21. martā, balsos par tālāk aprakstītajiem grozījumiem un jauniem noteikumiem, kas rada juridiskas sekas Eiropas Savienības līgumu praksē.

               2.3.1.
                     Grozījumi ICSID konvencijas procedūrās

               Minētie grozījumi ietver grozījumus ICSID administratīvajos un finanšu noteikumos, ICSID procesa ierosināšanas noteikumos, ICSID arbitrāžas noteikumos un ICSID samierināšanas noteikumos.

               Galvenās būtiskās izmaiņas ietver jaunu prasību arbitrāžas vai samierināšanas lūgumā iekļaut aprakstu par īpašumtiesībām un kontroli attiecībā uz ieguldījumu, pienākumu atklāt informāciju par trešo personu finansējumu, stingrākus noteikumus par arbitru atstādināšanu, procedūru izmaksām, nepamatotu prasību drīzu noraidīšanu, procedūru bifurkāciju, kā arī pārskatītus termiņus. Jauns noteikums, kas attiecas tieši uz izmaksu nodrošinājuma lūgumiem. Procedūru pārredzamība ir uzlabota tiktāl, ciktāl bija iespējams bez ICSID konvencijas grozīšanas. Ir ierosināts arī jauns noteikumu kopums attiecībā uz neatliekamības kārtībā īstenotām arbitrāžas procedūrām.

               2.3.2. Grozījumi papildu mehānisma procedūrās

               Grozījumi ietver izmaiņas ICSID papildu mehānisma noteikumos, ICSID papildu mehānisma administratīvajos un finanšu noteikumos, ICSID papildu mehānisma arbitrāžas noteikumos un ICSID papildu mehānisma samierināšanas noteikumos.

               Papildu mehānisma noteikumu iespējamā piemērošanas joma ir paplašināta, lai aptvertu arī ieguldījumu strīdus, kuros ne atbildētāja puse, ne prasītāja valsts nav ICSID līgumslēdzējas puses, kā arī strīdus, kuros iesaistītas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas. Turklāt lielākā daļa ICSID arbitrāžas un samierināšanas noteikumu izmaiņu atspoguļojas arī pārskatītajos ICSID papildu mehānisma noteikumos ar nedaudz stingrākiem noteikumiem par pārredzamību.

               2.3.3. Grozījumi ICSID faktu konstatēšanas procedūrās

               Izmaiņas attiecas uz ICSID faktu konstatēšanas noteikumiem, kā arī ICSID faktu konstatēšanas administratīvajiem un finanšu noteikumiem. Ir ierosināts atjauninātu atsevišķu faktu konstatēšanas noteikumu kopums, saskaņā ar kuru strīdā iesaistītās puses var kopīgi lūgt faktu konstatēšanas komiteju veikt īpašu faktu konstatēšanas procedūru.

               2.3.4. Priekšlikums par jauniem ICSID mediācijas noteikumiem

               Atbildot uz valstu un ieguldītāju lūgumiem nodrošināt lielāku mediācijas spēju, ir ierosināts jauns ICSID mediācijas noteikumu un attiecīgo administratīvo un finanšu noteikumu kopums. Mediācijas noteikumiem ir plaša piemērošanas joma, un pēc vienošanās tos var piemērot jebkurā ar ieguldījumiem saistītā mediācijas procesā, kurā iesaistīta kāda valsts vai reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ar minētajiem grozījumiem, par kuriem ICSID Administratīvā padome tiks aicināta balsot, tiks novērsti daži konstatētie trūkumi pašreizējā strīdu starp ieguldītājiem un valsti izšķiršanas sistēmā. Jānorāda, ka paralēli ICSID reformas procesam Eiropas Savienība un tās dalībvalstis cenšas izveidot pastāvīgu daudzpusēju ieguldījumu tiesu, kas pašreizējo ieguldījumu arbitrāžas sistēmu aizstātu ar pastāvīgu mehānismu. Darbs pie daudzpusējas ieguldījumu tiesas izveides pašlaik notiek Apvienoto Nāciju Organizācijas Starptautisko tirdzniecības tiesību komisijā (UNCITRAL), un paredzams, ka tas tiks pabeigts 2026. gadā. Eiropas Savienība uzskata, ka visas no pašreizējās ad hoc ieguldījumu arbitrāžas sistēmas izrietošās problēmas, pietiekami un visaptveroši var atrisināt, tikai izveidojot pastāvīgu ieguldījumu tiesu. Tomēr līdz daudzpusējas tiesas izveidei tiks piemērota pašreizējā ieguldījumu arbitrāžas sistēma, un jebkādi tās noteikumu uzlabojumi būtu vērtējami atzinīgi. Tādēļ Padomei būtu jāatbalsta ierosinātie ICSID noteikumu grozījumi.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir noteikts: “Padome pēc Komisijas vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko pārtrauc kāda nolīguma piemērošanu, kā arī nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Pirmkārt, LESD 218. panta 9. punkts prasa, lai ar starptautisku nolīgumu būtu izveidota struktūra, kas ir pilnvarota paredzēt noteikumus vai pieņemt lēmumus saskaņā ar minēto nolīgumu. Formulējums “ar nolīgumu izveidotā struktūrā” norāda, ka “šī noteikuma [piemērošana] attiecas uz Savienības vārdā pieņemamu nostāju gadījumos, kad Savienība ar savu iestāžu starpniecību vai, vajadzības gadījumā, ar dalībvalstu starpniecību, kuras rīkojas solidāri tās interesēs, piedalās šādu aktu pieņemšanā attiecīgajā starptautiskajā struktūrā”
                  3
               .

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Eiropas Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  4
               . Tiesa ir norādījusi, ka, “[j]a attiecīgā joma ir [..] Savienības kompetencē [..], Savienībai, ja tā nav pievienojusies attiecīgajam starptautiskajam nolīgumam, nav liegts īstenot šo kompetenci, savās iestādēs nosakot nostāju, kas tās vārdā jāapstiprina ar šo nolīgumu izveidotā struktūrā, it īpaši ar dalībvalstu starpniecību, kas ir pievienojušās minētajam nolīgumam un solidāri rīkojas Savienības interesēs”.
                  5

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētie akti, ar ko groza ICSID noteikumus, atbilst šiem principiem.

               Pirmkārt, ICSID Administratīvā padome, struktūra, kas balso par grozījumiem, ir ar nolīgumu izveidota struktūra, kā prasīts LESD 218. panta 9. punktā. Pašreizējais ICSID konvencijas 7. pants un ICISD administratīvo un finanšu noteikumu noteikums Nr. 7 nosaka Administratīvās padomes lomu inter alia ICSID noteikumu grozīšanā. Administratīvajai padomei ir pilnvaras paredzēt noteikumus vai pieņemt lēmumus saskaņā ar ICSID nolīgumiem. Administratīvā padome nerīkojas neatkarīgi no pusēm, bet gan ar tās līgumslēdzēju valstu starpniecību (sk. ICSID konvencijas 4. panta 1. punktu).

               Otrkārt, paredzētie akti ir “lēmumi ar juridiskām sekām” saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. ICSID strīdu izšķiršanas mehānisms ir piemērojams Eiropas Savienības un tās dalībvalstu starptautiskajos ieguldījumu aizsardzības nolīgumos
                  6
               . Jo īpaši pēc minēto grozījumu pieņemšanas ICSID papildu mehānisma noteikumi potenciāli kļūs piemērojami pret Eiropas Savienību sāktajos strīdos, kuros strīda priekšmets ir Savienības pieņemti pasākumi un atbildētāja būtu Savienība. Tādējādi ICSID noteikumu grozījumiem ir juridiskas sekas attiecībā uz Savienības noslēgto starptautisko nolīgumu darbību un piemērošanu un uz tādu tiesvedību, kurā Savienība būtu puse.

               Apkopojot — Komisija lūdz Padomi pieņemt Savienības nostāju attiecībā uz paredzētajiem aktiem, lai dalībvalstis, kas ir ICSID konvencijas līgumslēdzējas puses, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, varētu paust Savienības nostāju ICSID Administratīvajā padomē. Ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Eiropas Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. “Saskaņā ar pastāvīgo judikatūru Kopienas tiesību akta juridiskais pamats ir jāizvēlas, balstoties uz objektīviem tiesā pārbaudāmiem elementiem, kas ietver tiesību akta mērķi un saturu”
                  7
               .

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis ir atjaunināt un grozīt spēkā esošos ICSID noteikumus, t. i., reformēt ieguldījumu strīdu izšķiršanas noteikumus, ko Eiropas Savienība un tās dalībvalstis izmanto vairākos ES nolīgumos.

               Saskaņā ar LESD 207. pantu ārvalstu tiešie ieguldījumi ir daļa no Eiropas Savienības kopējās tirdzniecības politikas. ES un ES dalībvalstu starptautiskie nolīgumi, kuros ir atsauce uz ICSID noteikumiem, aizsargā ārvalstu tiešos ieguldījumus un ir pieņemti (vai – ES dalībvalstu ieguldījumu nolīgumu gadījumā
                  8
                – apstiprināti), pamatojoties uz LESD 207. pantu. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru ārvalstu tiešie ieguldījumi ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, savukārt ārvalstu netiešie ieguldījumi un ieguldījumu strīdu izšķiršana ir Savienības un tās dalībvalstu dalītā kompetencē
                  9
               .

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālajam juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā reformēt strīdu izšķiršanu starp ieguldītājiem un valsti ir sabiedrības interesēs un ir nepieciešams saskaņā ar Savienības apņemšanos nodrošināt pārredzamību, ir lietderīgi publicēt Padomes lēmumu pēc tam, kad ICSID Administratīvajā padomē 2022. gada 21. martā būs pabeigta balsošanas procedūra.

               2022/0025 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ieguldījumu strīdu izšķiršanas starptautiskajā centrā (ICSID)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)ICSID Administratīvā padome, izmantojot rakstisko procedūru, ko paredzēts pabeigt 2022. gada 21. martā, balsos par ICSID noteikumu grozījumiem, kuriem būs juridiskas sekas LESD 218. panta 9. punkta nozīmē.

               (2)Eiropas Savienība nav ICSID dalībniece. Tomēr Savienība ICSID noteikumus pastāvīgi, izmantojot atsauci, ir iekļāvusi tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, kas paredz ieguldījumu aizsardzību un ieguldījumu strīdu izšķiršanu.

               (3)Tiesa savā 2017. gada 16. maija Atzinumā 2/15
                  10
                ir paskaidrojusi, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, savukārt ārvalstu netiešie ieguldījumi un ieguldījumu strīdi ir Savienības un tās dalībvalstu dalītā kompetencē.

               (4)ICSID noteikumu reformas rezultātā ICSID papildu mehānisma noteikumi potenciāli kļūs piemērojami strīdiem, kas ierosināti pret reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām, piemēram, Eiropas Savienību. Savienība savos līgumos arī izmanto ICSID noteikumus, un Savienības ieguldītāji tos var izmantot lietās, kas ierosinātas pret trešām valstīm, un ārpussavienības ieguldītāji — lietās pret Savienības dalībvalstīm vai Savienību, ja ir izpildītas ICSID konvencijas attiecīgās prasības
                  11
               . Tādējādi ICSID noteikumu grozījumiem būs juridiskas sekas attiecībā uz Savienības noslēgto starptautisko nolīgumu darbību un piemērošanu un uz tādu tiesvedību, kurā Savienība varētu būt puse. Tāpēc Savienība ir īpaši ieinteresēta ICSID noteikumu reformā.

               (5)Divdesmit sešas Savienības dalībvalstis ir ICSID dalībnieces. Minētajām dalībvalstīm ir iespēja piedalīties Administratīvajā padomē un rakstiskajā procedūrā balsot par grozītajiem noteikumiem.

               (6)Tādēļ Padomei būtu jāpieņem Savienības nostāja attiecībā uz paredzētajiem ICSID noteikumu grozījumiem, lai dalībvalstis, kas ir ICSID konvencijas līgumslēdzējas puses, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, varētu paust Savienības nostāju ICSID Administratīvajā padomē.

               (7)Attiecībā uz ICSID konvencijas procedūrām — ar minētajiem grozījumiem tiek atjaunināti un pilnveidoti ICSID administratīvie un finanšu noteikumi, ICSID procesa ierosināšanas noteikumi, ICSID arbitrāžas noteikumi un ICSID samierināšanas noteikumi. Ar šiem grozījumiem citstarp tiks uzlabota procedūru pārredzamība, precizēti noteikumi par nepamatotu prasību drīzu noraidīšanu un izmaksu nodrošinājumu, kā arī īstenots informācijas atklāšanas pienākumus attiecībā uz trešo personu finansējumu.

               (8)Attiecībā uz ICSID papildu mehānisma procesu — ar ierosinātajiem grozījumiem tiek atjaunināti un pilnveidoti ICSID papildu mehānisma administratīvie un finanšu noteikumi, ICSID papildu mehānisma arbitrāžas noteikumi un ICSID papildu mehānisma samierināšanas noteikumi. Lielākā daļa ICSID konvencijas procedūru grozījumu atspoguļosies arī ICSID papildu mehānisma noteikumos. Turklāt papildu mehānisma procedūru piemērošanas joma tiks paplašināta, lai citstarp iekļautu arī strīdus, kuros iesaistītas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas.

               (9)Attiecībā uz ICSID faktu konstatēšanas procedūrām — ar ierosinātajiem grozījumiem tiek atjaunināti un pilnveidoti atsevišķie ICSID faktu konstatēšanas noteikumi un ICSID faktu konstatēšanas administratīvie un finanšu noteikumi.

               (10)Attiecībā uz ICSID mediāciju — ar reformas priekšlikumu tiek izveidots jauns ICSID mediācijas noteikumu un ICSID mediācijas administratīvo un finanšu noteikumu kopums.

               (11)Komisija kopā ar to dalībvalstu valdībām, kas ir ICSID konvencijas līgumslēdzējas puses, ir uzņēmusies vadošo lomu sarunās par atjauninātajiem noteikumiem, pamatojoties uz saskaņotām Savienības nostājām. Grozījumos ir ņemtas vērā pastāvošās bažas, kas paustas par esošo sistēmu ieguldītāju un valsts strīdu izšķiršanai, un ar tiem tiek būtiski uzlaboti ICSID noteikumi.

               (12)Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem saskaņā ar šo lēmumu, neskar Savienības un tās dalībvalstu galveno mērķi izveidot pastāvīgu daudzpusēju ieguldījumu tiesu, kas pašreizējo ieguldījumu šķīrējtiesas sistēmu aizstātu ar pastāvīgu mehānismu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, dalībvalstis, kas ir ICSID konvencijas līgumslēdzējas puses, ICSID Administratīvās padomes priekšsēdētāja 2022. gada 20. janvārī ierosinātajā rakstiskās balsošanas procedūrā pauž piekrišanu ICSID noteikumu grozījumiem.

               2. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pēc balsošanas procedūras beigām ICSID Administratīvajā padomē.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm, kas ir ICSID konvencijas līgumslēdzējas puses.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        T. i., ICSID administratīvie un finanšu noteikumi, procesa ierosināšanas noteikumi, arbitrāžas noteikumi, samierināšanas noteikumi, papildu mehānisma noteikumi, papildu mehānisma administratīvie un finanšu noteikumi, papildu mehānisma arbitrāžas noteikumi, papildu mehānisma samierināšanas noteikumi, faktu konstatēšanas administratīvie un finanšu noteikumi, mediācijas noteikumi, mediācijas administratīvie un finanšu noteikumi.

                     (2)

                        Sk. ES un Kanādas Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) 8.23. panta 2. punktu, ES un Vjetnamas Ieguldījumu aizsardzības nolīguma 3.33. panta 2. punktu un ES un Singapūras Ieguldījumu aizsardzības nolīguma 3.6. panta 1. punktu. Arī Enerģētikas hartas nolīguma 26. pants, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība, ļauj piemērot ICSID noteikumus.

                     (3)

                        Tiesas 2015. gada 6. oktobra spriedums, Padome/Komisija, C-73/14, ECLI:EU:C:2015:663, 63. punkts.

                     (4)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (5)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 52. punkts.

                     (6)

                        Sk. ES un Kanādas Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) 8.23. panta 2. punktu, ES un Vjetnamas Ieguldījumu aizsardzības nolīguma 3.33. panta 2. punktu un ES un Singapūras Ieguldījumu aizsardzības nolīguma 3.6. panta 1. punktu. ICSID noteikumus ļauj piemērot arī 26. pants Enerģētikas hartas nolīgumā, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība.

                     (7)

                        Tiesas 2002. gada 12. decembra spriedums Komisija/Padome, C-281/01, ECLI:EU:C:2002:761, 33. punkts

                     (8)

                        Sk. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1219/2012 (2012. gada 12. decembris), ar ko nosaka pārejas pasākumus divpusējiem ieguldījumu nolīgumiem starp dalībvalstīm un trešām valstīm.

                     (9)

                        Tiesas 2017. gada 16. maija atzinums 2/15, ECLI:EU:C:2017:376, 293. punkts.

                     (10)

                        Tiesas 2017. gada 16. maija Atzinums 2/15, ECLI:EU:C:2017:376.

                     (11)

                        Attiecībā uz Savienību tas pašlaik nav iespējams, jo bez grozījumiem ICSID konvencijā reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas nevar būt ICSID dalībnieces.