				|

		52012PC0356

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Ungārijai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā) /* COM/2012/0356 final - 2012/0173 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Saskaņā ar 395. pantu
2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[1] (turpmāk “PVN
direktīva”) Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas
priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest īpašus
pasākumus, kas ir atkāpes no minētās direktīvas
noteikumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības
nodokļa (PVN) iekasēšanas procedūru vai lai nepieļautu
noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no
nodokļu maksāšanas.
Vēstulē, kas Komisijā
reģistrēta 2012. gada 3. februārī, Ungārija
lūdza atļauju uz 2 gadiem ieviest pasākumu, ar kuru
atkāpjas no PVN direktīvas 193. panta, lai izraudzītos
kviešu un kviešu un rudzu maisījuma, rudzu, miežu, auzu, kukurūzas,
tritikāles, sojas pupu, rapša vai ripšu sēklu un saulespuķu
sēklu piegādes saņēmēju kā personu, kura
piegādātāja vietā ir atbildīga par PVN nodokļa
nomaksu nodokļu iestādēm (tā dēvētā
"nodokļa apgrieztā maksāšana").
Saskaņā ar PVN direktīvas
395. panta 2. punktu Komisija 2012. gada
26. aprīļa vēstulē informēja
pārējās dalībvalstis par Ungārijas prasījumu. Ar
2012. gada 2. maiju datētā vēstulē Komisija
paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā ir visa
informācija, kas vajadzīga prasījuma izvērtēšanai.
Ungārija paskaidroja, ka tā ir
saskārusies ar vairākiem nodokļu nemaksāšanas veidiem, kuri
īsumā ir šādi: par preču piegādi tiek izrakstīts
rēķins un piegādātājs pēc tam pazūd, nodokļu
iestādēm nesamaksājot nodokli, bet klients saņem
derīgu rēķinu, attiecībā uz kuru viņš var
pieprasīt atskaitīt nodokli. Nodokļu nemaksāšanas
shēmas ir konstatētas gan valsts līmenī, gan
attiecībā uz Kopienas iekšējo tirdzniecību.
Pamatojoties uz Ungārijas sniegto
informāciju, aptuveni 20 % no visa PVN, kas atskaitīts vai
pieprasīts saistībā ar iepriekš minētajiem
lauksaimniecības produktiem, varētu būt krāpniecisks
raksturs un, aprēķinot pēc 2010. gada cenām, valsts
kasei tas radītu PVN zaudējumu 13,5 miljardu Ungārijas forintu
apmērā.
Reaģējot uz šo situāciju,
Ungārija vēlētos piemērot nodokļa apgrieztās
maksāšanas procedūru, šādā veidā likvidējot
iespējamo krāpšanu, jo neizrakstot rēķinu par PVN,
potenciālajam "pazudušajam" tirgotājam nebūtu
iespēju saglabāt PVN summu, ko tas saņēmis no sava klienta.
Par nodokļa maksāšanu atbildīgais saņēmējs,
ciktāl tas ir nodokļu maksātājs ar pilnīgām
tiesībām uz nodokļa atskaitīšanu, deklarētu un
atskaitītu PVN tajā pašā PVN deklarācijā.
Rezultātā ar tūlītēju spēku netiktu pieļauti
ievērojami ieņēmumu zaudējumi nākotnē.
Vienlaikus Ungārijai ir jānosaka pienācīgi
kontroles pasākumi un ziņošanas pienākumi nodokļu
maksātājiem, kuri ir iesaistīti tādu lauksaimniecības
produktu piegādē, kam piemēro atkāpi, lai nodrošinātu
pasākuma pareizu darbību un nepieļautu nodokļu
nemaksāšanas pāreju uz citiem posmiem (piemēram, izejvielu
pārstrādi), lauksaimniecības produktiem vai nozarēm.
Komisijai ir jābūt informētai par šiem pasākumiem.
Pasākuma 2 gadu piemērošanas
periodā Ungārija varēs ieviest parastos kontroles pasākumus
un konkrētākus kontroles pasākumus, kas ir saderīgi ar PVN
direktīvu un paredzēti, lai cīnītos ar šāda veida PVN
nemaksāšanu pēc piešķirtās atļaujas termiņa
beigām. Ungārija ir apņēmusies nepieprasīt
pasākuma atjaunošanu.
Preces, kurām piemēro
atkāpšanās pasākumu, jānosaka pēc iespējas
rūpīgāk, lai nepieļautu tiesisko nenoteiktību, un
tāpēc jāizmanto Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87
paredzētā kombinētā nomenklatūra. Šis pasākums
tiks piemērots tikai nepārstrādātiem produktiem, kuri
neizmainītā stāvoklī parasti nav paredzēti
galapatēriņam.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās un neatkarīgu ekspertu
atzinums nebija vajadzīgs.
Lēmuma priekšlikuma mērķis ir
cīnīties ar PVN nemaksāšanu lauksaimniecības tirgū, un
tāpēc tam ir potenciāli labvēlīga ietekme.
Šī ietekme jebkurā gadījumā
būs neliela, jo ierobežots ir gan atkāpes piemērošanas laiks,
gan joma.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Lēmums atļauj Ungārijai
piemērot pasākumu, ar kuru atkāpjas no PVN direktīvas
attiecībā uz to, lai pienākumu maksāt PVN pārceltu no
piegādātāja uz klientu, kas ir nodokļu maksātājs,
attiecībā uz konkrētu lauksaimniecības produktu
piegādi.
Šis lēmums ir pamatots ar PVN direktīvas
395. pantu.
Priekšlikums ir ES ekskluzīvā
kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
Šis lēmums attiecas uz atļauju, kas
piešķirta dalībvalstij pēc tās lūguma, un nerada
nekādas saistības.
Ņemot vērā stingro laika un
darbības jomas ierobežojumu, īpašais pasākums šķiet
proporcionāls izvirzītajam mērķim.
Saskaņā ar PVN direktīvas
395. pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem iespējama
tikai ar Padomes vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas
priekšlikuma. Padomes lēmums ir vispiemērotākais tiesību
akts, jo to var adresēt atsevišķai dalībvalstij.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
5.           PAPILDU INFORMĀCIJA
Priekšlikumā ir iekļauta
turpināmības klauzula.
2012/0173 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko Ungārijai atļauj
piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta
Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās
vērtības nodokļa sistēmu
(Autentisks ir tikai teksts ungāru
valodā)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[2] un jo īpaši tās
395. panta 1. punktu,
ņemot vērā
Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Vēstulē, kas
Komisijā reģistrēta 2012. gada 3. februārī,
Ungārija lūdza atļauju uz 2 gadiem atkāpties no
Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, kurā paredzēta persona, kas
ir atbildīga par pievienotās vērtības nodokļa (PVN)
nomaksu nodokļu iestādēm. Minētajā vēstulē
Ungārija norādīja, ka tā nepieprasīs atjaunot
minēto atļauju.
(2)       Saskaņā ar
Direktīvas 2006/12/EK 395. panta 2. punkta otro daļu
Komisija ar 2012. gada 26. aprīli datētā
vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par
Ungārijas prasījumu. Ar 2012. gada 2. maiju datētā
vēstulē Komisija paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā
ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu prasījuma
izvērtēšanai.
(3)       Saskaņā ar
Direktīvas 2006/112/EK 193. pantu persona, kura ir atbildīga par
PVN maksāšanu, parasti ir nodokļu maksātājs, kas
piegādā preces. Ungārijas prasītās atkāpes
mērķis ir uz ierobežotu laiku minēto atbildību uzlikt tam
nodokļu maksātājam, kuram piegādā konkrētus
neapstrādātus lauksaimniecības produktus graudaugu un
eļļas sēklu sektoros.
(4)       Ungārija ir
konstatējusi, ka šajos sektoros vairāki tirgotāji ir
iesaistījušies dažāda veida nodokļu nemaksāšanā gan
valsts līmenī, gan Kopienas iekšējā tirdzniecībā,
nemaksājot PVN nodokļu iestādēm, kurām tās ir
iesniegušas rēķinus par produktu piegādi.
Piegādātāju klienti, ciktāl tie ir nodokļu
maksātāji ar pilnīgām tiesībām uz nodokļu
atskaitīšanu, saglabā tiesības uz PVN atskaitīšanu.
(5)       Nodokļa
maksātāja, kas saņem piegādāto preci, noteikšana par
tādu, kas piegādātāja vietā atbildīgs par PVN
nomaksu, būtu pagaidu ārkārtas pasākums, ar kuru tiktu
likvidēta iespēja izvairīties no šāda veida nodokļu
nemaksāšanas. Piemērojot minēto pasākumu 2 gadus,
Ungārijas rīcībā vajadzētu būt pietiekami daudz
laika, lai lauksaimniecības nozarē ieviestu galīgos
pasākumus, kas ir saderīgi ar Direktīvu 2006/112/EK un ar kuru
palīdzību novērstu un apkarotu šāda veida nodokļu
nemaksāšanu.
(6)       Lai nepieļautu
nodokļu nemaksāšanas pāreju uz produktu pārstrādes
posmiem, citiem produktiem vai nozarēm, Ungārijai būtu
jāievieš piemēroti kontroles pasākumi un ziņošanas
pienākumi un par tiem jāpaziņo Komisijai.
(7)       Lai nodrošinātu, ka
atkāpšanās pasākumu piemēro tikai dažiem konkrētiem
lauksaimniecības produktiem, un lai nodrošinātu tiesisko
noteiktību, preces, uz kurām attiecas šis pasākums, būtu
jānosaka, izmantojot kombinēto nomenklatūru, kas paredzēta
Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87
par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu[3].
(8)       Pasākums atbilst
sasniedzamajiem mērķiem, jo tas tiek noteikts uz ierobežotu laiku un
to nav paredzēts piemērot vispārīgi, bet tikai
vairākiem rūpīgi izraudzītiem produktiem, kas
neizmainītā stāvoklī parasti nav paredzēti
galapatēriņam un attiecībā uz kuriem nodokļu
nemaksāšana ir radījusi ievērojamus PVN ieņēmumu
zaudējumus.
(9)       Šis īpašais
pasākums neietekmēs Ungārijas PVN ieņēmumu kopapjomu,
kuru iekasē galapatēriņa posmā, un tam nebūs
negatīvu seku attiecībā uz Savienības pašu resursiem, kuru
avots ir PVN,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Direktīvas
2006/112/EK 193. panta, Ungārija drīkst noteikt nodokļu
maksātāju, kuram piegādā šādas preces atbilstoši
kombinētajai nomenklatūrai, kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87,
kā personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu:
 KN kods || Produkts
 1001 || Kvieši un kviešu un rudzu maisījums
 1002 || Rudzi
 1003 || Mieži
 1004 || Auzas
 1005 || Kukurūza
 1008 60 00 || Tritikāle
 1201 || Sojas pupas, arī šķeltas
 1205 || Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas
 1206 00 || Saulespuķu sēklas, arī šķeltas
2. pants
Šā lēmuma 1. pantā
paredzēto atļauju piešķir ar nosacījumu, ka Ungārija
ievieš atbilstīgus un efektīvus kontroles pasākumus un
ziņošanas pienākumus attiecībā uz nodokļa maksātājiem,
kuri piegādā preces, uz kurām attiecas šis lēmums.
Ungārija paziņo Komisijai par
šā panta pirmajā daļā minēto pasākumu un
pienākumu ieviešanu.
3. pants
Šo lēmumu piemēro divus gadus no
tā izziņošanas dienas.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts
Ungārijai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[2]               OV L 347, 11.12.2006.,
1. lpp.
[3]               OV L 256, 7.9.1987.,
1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.7.2016
            COM(2016) 473 final
            2016/0228(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to līdzekļu piešķiršanu Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda papildināšanai, kuri paredzēti 10. Eiropas Attīstības fonda projektos un par kuriem saistības atceltas

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds (APF) tika izveidots 2003. gadā Kotonū nolīguma
                  1
                ietvaros un tiek finansēts no Eiropas Attīstības fonda (EAF), t. i., ārpus Savienības vispārējā budžeta. APF ir kļuvis par vienu no svarīgākajiem instrumentiem Āfrikas un ES sadarbības īstenošanai miera un drošības jomā. APF finanšu resursi 2014.–2016. gada periodam
                  2
                ir jau gandrīz izsmelti. Saglabājoties pašreizējam izmantošanas tempam, tie būs izsmelti pirms perioda beigām. Ar 2017. un 2018. gadam paredzētajiem resursiem būtu arī jāspēj apmierināt Āfrikas Savienības pastāvīgās vajadzības un pieprasījumi, lai risinātu pašreizējās un jaunās drošības krīzes Āfrikā un reaģētu uz neparedzētiem apstākļiem. Ir jānodrošina APF finansējuma paredzamība un ilgtspēja. Pašlaik tiek lēsts, ka APF finansiālās vajadzības līdz 2018. gada beigām sasniedz 685 miljonus euro.

               Padomes Politikas un drošības komiteja (PDK) un Pastāvīgo pārstāvju komiteja (Coreper) ir apspriedušas APF finansiālo ilgtspēju, lai uz Komisijas priekšlikumu pamata nodrošinātu finansējumu līdz 2018. gadam
                  3
               . Savā 18. maija sanāksmē Coreper apstiprināja prezidentvalsts iesniegto kompromisu
                  4
               , proti, izmantot 10. EAF un 11. EAF līdzekļu kombinēšanu.

               Šā priekšlikuma projekta Padomes lēmumam mērķis ir saņemt Padomes atļauju izmantot 10. EAF atbrīvotos līdzekļus, lai papildinātu Āfrikas Miera nodrošināšanas fondu ar papildu summu līdz EUR 491,38 miljoniem, no kuriem EUR 475 miljoni tiks paredzēti, lai finansētu APF vajadzības līdz 2018. gada beigām, un EUR 16,38 miljoni segs atbalsta izdevumus, kas radušies Komisijai. Lai papildinātu šos izpildes rezervē iekļautos līdzekļus („neizmantojamā rezerve”), APF finansējumam tiks izmantoti līdzekļi no 11. EAF rezervēm (EUR 100 miljoni no ĀKK iekšējās rezerves, ja ĀKK Vēstnieku komiteja būs iepriekš apstiprinājusi Āfrikas Savienības pieprasījumu, un EUR 110 miljoni no valstu indikatīvo programmu / reģionu indikatīvo programmu (VIP/RIP) rezerves).

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  APF ir viens no svarīgākajiem instrumentiem Āfrikas un ES sadarbības īstenošanai miera un drošības jomā atbilstīgi ES un Āfrikas kopējai stratēģijai, kas pieņemta 2007. gadā Lisabonā. 4. Āfrikas un ES augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2014. gadā, tika atkārtoti apstiprināts, ka miers un drošība ir viena no piecām prioritārajām jomām kopējās stratēģijas īstenošanai.

                  Ņemot vērā Padomes 2015. gada 18. maija secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), Eiropas Ārējās darbības dienestam (EĀDD) un Komisijas dienestiem būtu jānovērtē Savienības instrumentu potenciāls spēju veidošanai drošības un attīstības atbalstam (CBSD), tostarp jāizvērtē APF pielāgošanas iespējas, lai pārskatītu tā ierobežojumus. Tikmēr ir būtiski, ka APF turpina sniegt rezultātus un palīdz sasniegt ES mērķus miera un drošības politikā.

                  Sekmējot APF darbību turpināšanu līdz 2018. gadam, šis priekšlikums galu galā arī palīdz sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), jo īpaši 16. ilgtspējīgas attīstības mērķi „Veicināt miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības izveidi ilgtspējīgai attīstībai, nodrošināt ikvienas personas piekļuvi tiesiskumam un veidot efektīvas, pārskatatbildīgas un iekļaujošas iestādes visos līmeņos”.

                  APF parasti tiek finansēts, izmantojot ĀKK iekšējai sadarbībai paredzētos EAF līdzekļus. Darbības, ko finansē ar papildu līdzekļiem, kuri piešķirti APF no izpildes rezerves („neizmantojamā rezerve”), arī turpmāk atbildīs vispārējiem un APF jomas konkrētajiem mērķiem, kas noteikti ĀKK iekšējā stratēģijā
                     5
                  .

                  Papildu līdzekļi tiks izmantoti saskaņā ar 11. EAF piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. Šo līdzekļu plānojums tiks veikts ar Komisijas lēmumu, ar ko groza APF 2014.–2016. gada darbības programmu
                     6
                  , un Komisijas lēmumu, ar ko pieņem turpmāko APF darbības programmu 2017. un 2018. gadam. Abos gadījumos būs vajadzīgs Coreper apstiprinājums, kā paredzēts 11. EAF īstenošanas regulas
                     7
                   15. pantā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  NEATTIECAS

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punkts
                     8
                  .

                  11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punktā ir noteikts, ka Padomei jāpieņem vienprātīgs lēmums.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  NEATTIECAS
                     EAF ir izveidots ar dalībvalstu pārstāvju iekšējo nolīgumu, un tajā ir paredzēta iespēja izmantot atbrīvotos līdzekļus, ja Padome tam piekrīt
                     9
                  .

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikuma un jo īpaši ierosināto summu pamatā ir visaptveroša analīze, ko veica EĀDD/Komisijas dienesti (Padomes 2016. gada 10. maija Dokumenta 8662/16 pielikums). Priekšlikumā ir integrētas PDK vadlīnijas, piemēram, konkrētām izmaksām (karavīru algām) piemērojamais ierobežojums, un tāpēc – pretstatā agrākajai praksei – EAF finansējums vien vairs nesedz visas finansējuma vajadzības, kas Āfrikas Savienībai ir šajā jomā; jo īpaši tas attiecas uz miera atbalsta operācijām (PSO). Priekšlikuma pamatā arī ir pieņēmums, ka arī citi līdzekļu devēji sniegs savu finansiālo ieguldījumu. Jo īpaši tiek pieņemts, ka Āfrikas Savienības dalībvalstis pakāpeniski pildīs saistības, ko tās uzņēmās Āfrikas Savienības samitā 2015. gada jūnijā Johannesburgā, Dienvidāfrikā, proti, līdz 2020. gadam panākt, ka to ieguldījums miera atbalsta operācijās (PSO) sasniedz 25 %; tiek arī pieņemts, ka arī citi līdzekļu devēji, tostarp ANO, sniegs savu ieguldījumu. Arī ES dalībvalstīm ir iespēja sniegt brīvprātīgu ieguldījumu. Visbeidzot, priekšlikums atbilst PDK prasībai nodrošināt lielāku APF atbalsta līdzsvaru starp miera atbalsta operācijām un spēju veidošanas pasākumiem.

               •Instrumenta izvēle

                  EAF ir vienīgais APF paredzētā finansējuma avots ES līmenī. Juridisku ierobežojumu dēļ esošos ES instrumentus, kurus finansē no Savienības vispārējā budžeta, nevar izmantot operācijām, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus, vai militāru dalībnieku atbalstam, izņemot viennozīmīgi civilus uzdevumus.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  NEATTIECAS

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  NEATTIECAS

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  NEATTIECAS

               •Ietekmes novērtējums

                  NEATTIECAS

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  NEATTIECAS

               •Pamattiesības

                  Ar APF tiek atbalstītas Āfrikas vadītas miera atbalsta operācijas situācijās, kurās varētu būt apdraudētas pamattiesības. Papildus 11. EAF īstenošanas regulā ietvertajiem noteikumiem par pamattiesībām arī APF daudzgadu darbības programmā 2014.–2016. gadam ir iekļauti specifiski noteikumi, ar kuriem atbalsta „attiecīgo pamatnostādņu par cilvēktiesībām, sieviešu un bērnu aizsardzību bruņotos konfliktos un sieviešu lomu konfliktu risināšanā integrēšanu, kā arī ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 1325, Nr. 1820 un Nr. 1612 piemērošanu”. Kā konkrēts piemērs ir APF atbalsts, kas paredzēts miera uzturētāju apmācībai cilvēktiesību jautājumos. Šie noteikumi ir arī ņemti vērā APF līgumattiecībās ar Āfrikas Savienības Komisiju.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Nav (EAF ir ārpus ES budžeta).

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība atbilst kārtībai, kas piemērojama 11. EAF un paredzēta attiecīgajās daudzgadu darbības programmās. Papildu attiecīgie pasākumi ir iekļauti arī Eiropas Komisijas un Āfrikas Savienības Komisijas 2016. gada 15. aprīlī parakstītajā atgādnē (aide-mémoire) par pasākumiem Āfrikas Savienības Komisijas stiprināšanai; Āfrikas Savienības Komisijai ir jāievēro šie pasākumi, īstenojot EAF netiešas pārvaldības veidā.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  NEATTIECAS

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Priekšlikuma 1. panta 1. punktā ir noteikts, ka atbrīvotie 10. EAF projektu līdzekļi, kuru maksimālā summa ir EUR 491 387 500, tiks piešķirti APF papildināšanai, lai segtu APF 2014.–2016. gada darbības programmas atlikušās finansiālās vajadzības un 2017. un 2018. gada darbības programmas lēstās finansiālās vajadzības.

                  1. panta 2. punktā ir noteikts, ka maksimāli EUR 16 387 500 no 1. punktā minētās summas tiks piešķirti Komisijai atbalsta izdevumu segšanai. Aprēķins tika veikts, izmantojot to pašu attiecību (3,45 %), kas 11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā ir paredzēta 11. EAF līdzekļu pārvaldībai.

                  1. panta 3. punktā ir noteikts, ka tiks piemēroti 11. EAF noteikumi (Īstenošanas regula un Finanšu regula
                     10
                  ).

                  2. pantā ir noteikts lēmuma spēkā stāšanās datums.

               2016/0228 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to līdzekļu piešķiršanu Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda papildināšanai, kuri paredzēti 10. Eiropas Attīstības fonda projektos un par kuriem saistības atceltas

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo nolīgumu par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu
                  11
               , un jo īpaši tā 1. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Komisija, pieņemot 2014. gada 15. jūlija Lēmumu C(2014) 4907 par Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda 2014.–2016. gada darbības programmu par labu Āfrikas Savienības Komisijai
                  12
               , ir piešķīrusi Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda (APF) 2014.–2016. gada darbības programmai kopējo summu EUR 901 339 064,53 apmērā. No šīs summas EUR 900 000 000 ir no Eiropas Attīstības fonda (EAF), savukārt EUR 1 339 064,53 ir Dānijas Karalistes brīvprātīgs papildu ieguldījums.

               (2)Eiropas Savienība jau sniedz būtisku finansiālu ieguldījumu, lai atbalstītu Āfrikas Savienības reaģēšanas pasākumus uz pašreizējām un jaunām drošības krīzēm Āfrikā. Ir īstenoti vairāki pasākumi APF finansiālā ieguldījuma saglabāšanai ilgtspējīgā līmenī. Tomēr pašreizējās un turpmākās situācijas dēļ būs nepieciešams lielāks Savienības finansiālais ieguldījums, tostarp izmantojot APF, lai reaģētu uz Āfrikas Savienības prasībām.

               (3)Saskaņā ar aplēsēm APF papildu vajadzības 2016.–2018. gadā ir EUR 685 000 000.

               (4)Ir lietderīgi izmantot atbrīvotos 10. EAF projektu līdzekļus, lai segtu APF neapmierinātās finansējuma vajadzības 2016. gadam un reaģētu uz iespējamiem neparedzētiem apstākļiem, kā arī lai nodrošinātu APF finansējuma paredzamību līdz 2018. gada beigām.

               (5)Ar papildu APF līdzekļiem būtu jāfinansē APF darbības, tostarp atbalsts Āfrikas vadītām miera atbalsta operācijām (PSO), atbalsts Āfrikas miera un drošības sistēmas (APSA) darbības nodrošināšanai, atbalsts darbībām ar ātru ietekmi (agrīnās reaģēšanas mehānisms), kā arī jāsedz atbalsta izdevumi, kas radušies Komisijai.

               (6)Šie līdzekļi būtu jāizmanto saskaņā ar attiecīgajām APF daudzgadu darbības programmām
                  13
                un 11. EAF piemērojamiem noteikumiem un procedūrām, kā izklāstīts Padomes Regulās (ES) 2015/322
                  14
                un (ES) 2015/323
                  15
               ,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lai 2016.–2018. gadā papildinātu APF, piešķir summu maksimāli EUR 491 387 500 apmērā no līdzekļiem, kuri paredzēti 10. Eiropas Attīstības fonda (EAF) projektos un par kuriem saistības atceltas.

               No šīs summas maksimāli EUR 16 387 500 piešķir, lai segtu atbalsta izdevumus, kas radušies Komisijai.

               Šos līdzekļus izmanto saskaņā ar 11. EAF piemērojamiem noteikumiem un procedūrām.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū.

                     (2)
                  Komisijas 2014. gada 15. jūlija Lēmums C(2014) 4907.

                     (3)
                  Dokuments 164/15 ACP, 15.12.2015.

                     (4)
                  Dokuments 8662/16, 10.5.2016.

                     (5)
                  Komisijas 2015. gada 13. novembra Lēmums C(2015) 7766, ar ko pieņem 2014.–2020. gada stratēģijas dokumentu un indikatīvo programmu ĀKK iekšējai sadarbībai starp Eiropas Savienību un ĀKK valstu grupu.

                     (6)
                  Komisijas 2014. gada 15. jūlija Lēmums C(2014) 4907.

                     (7)
                  Padomes 2015. gada 2. marta Regula (ES) 2015/322 (OV L 58, 3.3.2015., 1. lpp.).

                     (8)
                  Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējais nolīgums par Eiropas Savienības palīdzības finansēšanu atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, kurām piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturto daļu (OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.).

                     (9)
                  11. EAF Iekšējā nolīguma 1. panta 4. punkts un Padomes 2015. gada 2. marta Regulas (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam, 61. pants (OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp.).

                     (10)
                  Padomes Regula (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (OV L 58, 3.3.2015., 1. lpp.) un Padomes Regula (ES) 2015/323 (2015. gada 2. marts) par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp).

                     (11)
                  OV L 210, 6.8.2013., 1. lpp.

                     (12)
                  Komisijas Lēmums C(2014) 4907, kas grozīts ar Komisijas Lēmumiem C(2015) 1254, C(2015) 4995 un C(2015) 8627.

                     (13)
                  Komisijas 2014. gada 15. jūlija Lēmums C(2014) 4907.

                     (14)
                  Padomes Regula (ES) 2015/322 (2015. gada 2. marts) par 11. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu (OV L 58, 3.3.2015., 1. lpp.).

                     (15)
                  Padomes Regula (ES) 2015/323 (2015. gada 2. marts) par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0012

Priekšlikums Padomes lēmums par pagaidu aizliegumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai 2001/18/EK Ungārijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija MON810) ar Bt cry1Ab gēnu  /* COM/2009/0012 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.1.2009COM(2009) 12 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar pagaidu aizliegumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK Ungārijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija MON810) ar Bt cry1Ab gēnu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Saistībā ar ģenētiski modificētas kukurūzas ( Zea mays L. līnija MON810) laišanu tirgū atbilstīgi Padomes Direktīvai 90/220/EEK ir pieņemts Komisijas 1998. gada 22. aprīļa lēmums 98/294/EK par to, ka tiek dota piekrišana šā produkta laišanai tirgū.2. Francijas iestādes 1998. gada 3. augustā deva piekrišanu minēto produktu laist tirgū. Saskaņā ar Direktīvas 90/220/EEK 13. panta 5. punktu šo produktu var lietot visā Kopienā.3. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EEK 23. panta 1. punktu Ungārijas iestādes 2005. gada 20. janvāri informēja Komisiju par savu lēmumu uz laiku aizliegt lietot un pārdot minēto ģenētiski modificēto kukurūzu un par šā aizlieguma iemesliem.4. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) 2005. gada 8. jūnijā atzina, ka Ungārijas iesniegtā informācija nav jauns zinātniski pamatots pierādījums, kas varētu atspēkot Zea mays L. līnijas MON810 vides riska novērtējumu un tādējādi pamatotu šā produkta lietošanas un pārdošanas aizliegumu Ungārijā.5. Komisija iepazinās ar 2005. gada 24. jūnija Vides padomes deklarāciju, kurā, lai norādītu savus iebildumus priekšlikumam pieprasīt vēl vienai dalībvalstij atcelt tās drošības klauzulas pasākumu par to pašu ĢMO, Vides padome paziņoja, ka joprojām pastāv neskaidrība attiecībā uz aizsardzības pasākumu, kas saistīts ar MON810 kukurūzas laišanu tirgū, un aicināja Komisiju apkopot papildu pierādījumus un papildus novērtēt, vai valsts pasākums ir pamatots un vai šī ĢMO atļauja saskaņā ar Direktīvu 90/220/EEK joprojām atbilst Direktīvas 2001/18/EK drošības prasībām.6. Tādēļ Komisija 2005. gada novembrī apspriedās ar EFSA par to, vai ir kāds zinātnisks pamatojums uzskatam, ka, turpinot laist tirgū ĢMO, tostarp Zea mays L. līniju MON810, uz ko attiecas drošības klauzulas pasākumi, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi, un EFSA tika lūgta ņemt vērā visu turpmāko zinātnisko informāciju, kas radusies pēc iepriekšējiem zinātniskajiem atzinumiem, kuros novērtēts šo ĢMO nekaitīgums.7. Uzskatīja, ka ir lietderīgi sagaidīt šo jauno EFSA atzinumu par Zea mays L. līniju MON810, pirms rīkoties saistībā ar atbilstīgo drošības pasākumu, par ko ziņoja Ungārija, tā iespējamas ietekmes uz iepriekšējo atzinumu dēļ, kuru pieņēma 2005. gada jūnijā.8. EFSA 2006. gada 29. marta atzinumā (publicēts 2006. gada 11. aprīlī) secināja, ka nav iemesla uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū Zea mays L. līniju MON810, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti attiecīgie atļaujas piešķiršanas nosacījumi.9. Šādos apstākļos Direktīvas 2001/18/EK 23. pantā ir paredzēts, ka Komisija pieņem lēmumu atbilstīgi Direktīvas 30. pantā 2. punktā noteiktajām procedūrām, kam piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.10. Tā kā EFSA uzskatīja, ka šis produkts neapdraud cilvēka veselību vai vidi, Komisija sagatavoja lēmuma projektu, kurā Ungārijai prasīts atcelt pasākumus attiecībā uz Zea mays L. līniju MON810.11. Atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 2. punktam veicamo pasākumu projekts tika iesniegts Komitejai, ko izveidoja atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 30. pantam, lai saņemtu atzinumu.12. Komiteja, ar kuru apspriedās 2006. gada 18. septembrī, nesniedza atzinumu, tādēļ atbilstīgi Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 4. punktam Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem un informēja Eiropas Parlamentu.13. Vides padome 2007. gada 20. februārī ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu.14. Lēmumā Padome atsaucās uz vides riska novērtējumu, kas noteikts Direktīvā 2001/18/EK, un norādīja, ka, „veicot vides risku izvērtēšanu, sistemātiskāk ir jāņem vērā atšķirīgās lauksaimniecības struktūras un reģionālās ekoloģiskās īpatnības Eiropas Savienībā”.15. 2007. gada 30. novembrī Ungārija Komisijai iesniedza papildu informāciju par Zea mays L . līnijas MON810 kultivēšanu, lai atbalstītu tās pasākumu.16. Pēc tam, 2008. gada 18. aprīlī, EFSA tika lūgts izvērtēt, vai Ungārijas iesniegtā informācija ietver datus, kas ietekmē vides risku novērtējumu tādā mērā, ka pastāv sīki izstrādāts pamatojums, lai uzskatītu, ka vidi apdraud iepriekš minētās kukurūzas izmantošana attiecīgajā atļaujā noteiktajos veidos.17. EFSA savā 2008. gada 2. jūlija atzinumā (publicēts 2008. gada 11. jūlijā) atkārtoti apstiprināja iepriekšējos secinājumus par Zea mays L . līnijas MON810 drošību un paziņoja, ka tā nav konstatējusi nekādus jaunus ar zinātnisko pētniecību saistītus datus vai zinātnisku informāciju, kas mainītu iepriekšējos risku novērtējumus attiecībā uz šo produktu. EFSA arī secināja, ka Ungārijas iesniegtajos dokumentos nav doti zinātniski pierādījumi, ka Ungārijas vide pietiekami atšķiras no citiem ES reģioniem, lai būtu vērts veikt atsevišķu risku novērtējumu, kas atšķiras no tiem, kas veikti citos ES reģionos.18. Šajos apstākļos Ungārijai ir jāatceļ tās drošības pasākumus attiecībā uz Zea mays L . līnijas MON810 izmantošanu un tirdzniecību. Tādēļ saskaņā ar Padomes 2007. gada februāra Lēmumu un atbilstīgi Padomes lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkta 2. apakšpunktam Komisija atkārtoti iesniedza priekšlikumu saistībā ar veicamajiem pasākumiem un informēja Eiropas Parlamentu.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar pagaidu aizliegumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK Ungārijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu ( Zea mays L. līnija MON810) ar Bt cry1Ab gēnu(Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK[1] atcelšanu un jo īpaši tās 23. panta 2. punktu,apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,tā kā:(1) Ar Komisijas 1998. gada 22. aprīļa lēmumu 98/294/EK par ģenētiski modificētas kukurūzas ( Zea mays L. līnija MON810) laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/220/EEK[2] tika noteikts, ka jāpiešķir atļauja minētā produkta laišanai tirgū.(2) Francijas kompetentās iestādes 1998. gada 3. augustā deva šādu piekrišanu.(3) Ungārija 2005. gada 20. janvārī informēja Komisiju, ka atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. panta 1. punkta pirmajai daļai noteikusi pagaidu aizliegumu izmantot un pārdot Zea mays L. līniju MON810, un norādīja lēmuma iemeslus.(4) Komisija lūdza atzinumu par Ungārijas iesniegto informāciju no Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA), kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[3].(5) EFSA2005. gada 8. jūnijā pēc Ungārijas iesniegto pierādījumu izskatīšanas secināja, ka šobrīd pieejamās zinātniskās atziņas ir pretrunā ar Ungārijas argumentiem un ka Ungārijas sniegtajā informācijā nebija jaunu zinātnisku pierādījumu, kas būtu pietiekami, lai atzītu par spēkā neesošu vides riska novērtējumu attiecībā uz Zea mays L. līniju MON810, kura izveidota atbilstīgi Direktīvai 90/220/EEK, un kas pamatotu minētā produkta izmantošanas un tirdzniecības aizliegumu Ungārijā.(6) Komisija iepazinās ar 2005. gada 24. jūnija Vides padomes deklarāciju, kurā, lai norādītu savus iebildumus priekšlikumam pieprasīt vēl vienai dalībvalstij atcelt tās drošības pasākumu par to pašu ĢMO, Vides padome paziņoja, ka joprojām pastāv neskaidrība attiecībā uz aizsardzības pasākumu, kas saistīts ar MON810 kukurūzas laišanu tirgū, un aicināja Komisiju apkopot papildu pierādījumus un papildus novērtēt, vai valsts pasākums ir pamatots un vai šī ĢMO atļauja saskaņā ar Direktīvu 90/220/EEK joprojām atbilst Direktīvas 2001/18/EK drošības prasībām.(7) Tādēļ Komisija 2005. gada novembrī apspriedās ar EFSA par to, vai ir kāds zinātnisks pamatojums uzskatam, ka, turpinot laist tirgū Zea mays L. līniju MON810, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi, un lūdza EFSA ņemt vērā visu turpmāko zinātnisko informāciju, kas radusies pēc iepriekšējiem zinātniskajiem atzinumiem, kuros novērtēts šo ĢMO nekaitīgums.(8) 2006. gada 29. marta atzinumā EFSA, pamatojoties uz novērtējumu, kas izdarīts vairākiem iesniegumiem par hibrīdiem, kas satur MON810 kukurūzu, secināja, ka nav iemesla uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū Zea mays L . līniju MON810, var kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi.(9) Tāpēc nebija iemesla uzskatīt, ka šis produkts rada risku cilvēka vai dzīvnieku veselībai vai videi.(10) Tādēļ Ungārijai bija jāatceļ drošības klauzulas pasākumi, kas attiecas uz Zea mays L. līniju MON810.(11) Komiteja, kas izveidota atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 30. pantam, nav sniegusi atzinumu par pasākumiem, kuri izklāstīti Komisijas lēmuma projektā, pēc apspriešanās ar to 2006. gada 18.septembrī saskaņā ar procedūru, kas noteikta minētās direktīvas 30. panta 2. punktā.(12) Komisija atbilstīgi Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 4. punktam iesniedza Padomei priekšlikumus saistībā ar veicamajiem pasākumiem un informēja Eiropas Parlamentu.(13) Vides padome 2007. gada 20. februārī ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu.(14) Lēmumā Padome atsaucās uz vides riska novērtējumu, kas noteikts Direktīvā 2001/18/EK, un norādīja, ka, „veicot vides risku izvērtēšanu, sistemātiskāk ir jāņem vērā atšķirīgās lauksaimniecības struktūras un reģionālās ekoloģiskās īpatnības Eiropas Savienībā”.(15) 2007. gada 30. novembrī Ungārija Komisijai iesniedza papildu informāciju par Zea mays L . līnijas MON810 kultivēšanu, lai pamatotu tās drošības pasākumu.(16) Pēc tam, 2008. gada 18. aprīlī, EFSA tika lūgts izvērtēt, vai Ungārijas iesniegtā informācija ietver datus, kas ietekmē vides risku novērtējumu tādā mērā, ka pastāv sīki izstrādāts pamatojums, lai uzskatītu, ka vidi apdraud iepriekš minētās kukurūzas izmantošana attiecīgajā atļaujā noteiktajos veidos.(17) EFSA savā 2008. gada 2. jūlija atzinumā (publicēts 2008. gada 11. jūlijā) atkārtoti apstiprināja iepriekšējos secinājumus par Zea mays L . līnijas MON810 drošību un paziņoja, ka tā nav konstatējusi nekādus jaunus ar zinātnisko pētniecību saistītus datus vai zinātnisku informāciju, kas mainītu iepriekšējos risku novērtējumus attiecībā uz šo produktu. EFSA arī secināja, ka Ungārijas iesniegtajos dokumentos nav doti zinātniski pierādījumi, ka Ungārijas vide pietiekami atšķiras no citiem ES reģioniem, lai būtu vērts veikt atsevišķu risku novērtējumu, kas atšķiras no tiem, kas veikti citos ES reģionos.(18) Šajos apstākļos Ungārijai ir jāatceļ tās drošības pasākumus attiecībā uz Zea mays L . līnijas MON810 izmantošanu un tirdzniecību.(19) Saskaņā ar Padomes 2007. gada februāra lēmumu un atbilstīgi Padomes lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkta 2. apakšpunktam Komisija atkārtoti iesniedza priekšlikumu saistībā ar veicamajiem pasākumiem un informēja Eiropas Parlamentu.(20) Padomes lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkta 1. apakšpunkts paredz, ka Padome trīs mēnešu laikā var rīkoties ar kvalificētu balsu vairākumu atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 2. punktam,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsUngārijas veiktie pasākumi, lai aizliegtu izmantot un pārdot tādu ģenētiski modificētas kukurūzas ( Zea mays L. līnija MON810) produktu ar Bt cry1Ab gēnu, ko atļāva laist tirgū ar Lēmumu 98/294/EK, atbilstīgi Direktīvai 2001/18/EK nav pamatoti.2. pantsUngārijas Republika veic vajadzīgos pasākumus, lai atceltu pieņemtos aizlieguma pasākumus izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu Zea mays L., līnija MON810, savā teritorijā un izpildītu šo lēmumu ne vēlāk kā 20 dienas pēc tā paziņošanas.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.[2] OV Nr. L 131, 5.5.1998., 32. lpp.[3] OV L 31, 1.2.2002, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006, 3. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0198

Priekšlikums Padomes lēmums par papildu pētniecības programmas pieņemšanu, kas jāīsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas Kopīgajam pētniecības centram  /* COM/2009/0198 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 22.4.2009COM(2009) 198 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar papildu pētniecības programmas pieņemšanu, kas jāīsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas Kopīgajam pētniecības centramPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSPadome 2004. gada 19. februārī pieņēma trīs gadu papildu pētniecības programmu (2004.-2006.), kas Eiropas Atomenerģijas kopienas Kopīgajam pētniecības centram bija jāīsteno saistībā ar Petenā (Nīderlande) izvietoto Kopienas augsta blīvuma neitronu plūsmas reaktora ( HFR ) ekspluatāciju. Padome 2007. gada 26. novembrī nolēma minēto papildu programmu pagarināt par vienu gadu (2007). Tādējādi programmas īstenošana tika izbeigta 2007. gada 31. decembrī. HFR ekspluatācija bez papildu pētniecības programmas turpinājās visu 2008. gadu, un vienlaicīgi tika veiktas darbības, lai tā ekspluatācijas un izmantošanas pamatā būtu neatkarīgs un ilgstošāks tiesiskais režīms. Tā kā minētās darbības nebija sekmīgas, turpmākais finansiālais atbalsts būs jānodrošina, izmantojot jaunu papildu pētniecības programmu.Tādējādi šis paziņojums attiecas uz jaunu trīs gadu (2009.–2011.) programmu HFR ekspluatācijai.Komisija HFR izmanto saskaņā ar 1961. gada 25. jūlija nolīgumu starp Euratom un Nīderlandi. Saskaņā ar minēto nolīgumu Komisija Kopienas vārdā ir apņēmusies uzbūvēt nepieciešamās iekārtas un nodrošināt papildu aprīkojumu, lai iekārtas (tostarp HFR ) varētu „optimāli izmantot”. Nolīgums ir noslēgts uz 99 gadiem. Tā izpildei abas puses 1962. gada 31. oktobrī noslēdza ilgtermiņa nomas līgumu uz 99 gadiem par tiesībām in rem („ bail emphytéotique” ).HFR Eiropas Savienībā ir būtiska nozīme drošu kodoltehnoloģiju veicināšanā, kodoltermiskās sintēzes materiālu izpētē, fundamentālajos pētījumos, kā arī pielietojumā medicīnā.-  Neraugoties uz pētniecības un attīstības resursu samazinājumu kodolsintēzes jomā, HFR joprojām tiek aktīvi izmantots saistībā ar esošo un jauno reaktoru drošumu. HFR izmanto šādās programmās: reaktoru novecošanas un darbmūža pārvaldība, kodoldegvielas drošuma uzlabošana, kodolatkritumu pārveide, lai uzlabotu atkritumu galīgās apglabāšanas drošumu, degvielas drošuma pētījumi jaunai kodolreaktoru paaudzei (IV paaudze).-  Neitronu plūsmu izmanto fundamentālajos pētījumos, pētot materiālu struktūru. Šī joma pastāvīgi attīstās un veicina izpratni par degradācijas mehānismiem un to mazināšanu saistībā ar esošo kodolspēkstaciju drošumu. Tiek pētīti nedestruktīvas novērtēšanas paņēmieni, izmantojot neitronu plūsmas un neitronu īpašības. Rīcības koordinēšana, rezultātu izplatīšana un harmonizācijas atbalstīšana notiek, izmantojot Eiropas tīklu.-  Reaktoru izmanto arī radioizotopu komerciālai ražošanai. No 10 miljoniem diagnožu, kas Eiropā katru gadu tiek noteiktas, izmantojot radioizotopus, vairāk nekā 60 % gadījumu tiek izmantota HFR produkcija. Tādējādi šajā jomā tas ir svarīga iekārta farmācijas uzņēmumiem Eiropā. Turklāt, tā kā reaktors atrodas Eiropā, tā produkcija ātri nonāk Eiropas medicīnas centros. Tas ir būtiski attiecībā uz vairumu pašlaik izmantojamo īsmūžīgo izotopu.-  HFR ir arī mācību iekārta doktora un pēcdoktorantūras studiju stipendiātiem, kuri veic pētījumus savu valstu vai Eiropas programmu ietvarā.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMSApspriešanās notikusi ar tām dalībvalstīm, kuras veic kodolpētījumus, un trīs no šīm valstīm (Nīderlande, Francija un Beļģija) ir piekritušas piedalīties HFR ekspluatācijas finansēšanā.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIPriekšlikums pamatojas uz Euratom līguma 7. pantu.4. IETEKME UZ BUDŽETUJaunās papildu programmas finanšu pārskatā redzams, ka finansējums tiks saņemts no trim dalībvalstīm, kas piedalās programmā, proti, Nīderlandes, Francijas un Beļģijas. Minēto trīs dalībvalstu ieguldījums ir aptuveni 35 milj. euro. Šajā summā ietilpst reaktora ekspluatācijas izbeigšanai paredzētie izdevumi. Daļa no iemaksām saskaņā ar šo papildu programmu paredzēta izdevumiem (tostarp ekspluatācijas izbeigšanai paredzētajiem izdevumiem), kas radušies, ekspluatējot HFR 2008. gadā, t.i., laikposmā, kad nebija nekādu papildprogrammu vai citu mehānismu šādas finansēšanas īstenošanai.Komisija apstiprina Padomes 1996. gada 27. jūnija sanāksmes protokolā ietverto deklarāciju, ar kuru tā paziņoja, ka „ja ir pieejams pietiekams finansējums, HFR var dot ieguldījumu Kopienas programmu īstenošanā gan saistībā ar pamatprogrammām, gan arī neatkarīgi no tām. Šāda līdzdalība notiks vai nu pamatojoties uz konkurences principiem, vai sniedzot apstarošanas pakalpojumus Kopīgā pētniecības centra institūtiem saistībā ar attiecīgajām darbībām, kuras tie īsteno”. Tas nozīmē, ka Komisija nepiedalīsies HFR ekspluatācijas, tostarp reaktora uzturēšanas vai tā remonta izdevumu, finansēšanā, izmantojot iestāžu budžeta līdzekļus.5. PAPILDU INFORMĀCIJANavPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar papildu pētniecības programmas pieņemšanu, kas jāīsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas Kopīgajam pētniecības centramEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,apspriedusies ar Zinātnes un tehnikas komiteju[1],tā kā:(1) Eiropas Pētniecības telpā Petenas augsta blīvuma neitronu plūsmas reaktors („ HFR ”) ir bijis un kādu laiku turpinās būt svarīgs Komisijai pieejams līdzeklis pētījumiem un testēšanai materiālzinātņu nozarē, kodolmedicīnas vajadzībām un drošuma pētījumiem kodolenerģijas jomā.(2) HFR ekspluatācija ir tikusi atbalstīta ar vairākām papildu pētniecības programmām. Pēdējā šāda veida programma (pieņemta ar Padomes 2007. gada 26. novembra Lēmumu 2007/773/ Euratom par viena gada pagarinājumu papildu pētniecības programmai[2], ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas Kopīgais pētniecības centrs) tika izbeigta 2007. gada 31. decembrī.(3) HFR ekspluatācija bez papildu pētniecības programmas turpinājās visu 2008. gadu, un vienlaicīgi tika veiktas darbības, lai tā ekspluatācijas un izmantošanas pamatā būtu neatkarīgs un ilgstošāks tiesiskais režīms. Tā kā minētās darbības nebija sekmīgas, turpmākais finansiālais atbalsts jānodrošina, izmantojot jaunu papildu pētniecības programmu.(4) Ar pašreizējo darbības licenci HFR var ekspluatēt vismaz līdz 2015. gadam.(5) Ņemot vērā, ka HFR joprojām ir vajadzīgs kā neaizvietojama Kopienas infrastruktūra, lai veiktu pētījumus esošo kodolreaktoru drošuma uzlabošanas jomā, veselības aizsardzības jomā, tostarp, lai izstrādātu medicīnas izotopus medicīniskās pētniecības vajadzībām, kodolsintēzes jomā, lai īstenotu fundamentālos pētījumus un apmācību, kā arī veicinātu atkritumu apsaimniekošanu, tostarp nodrošinot iespēju pētīt kodoldegvielu drošuma īpašības jaunajai reaktoru sistēmu paaudzei, tā ekspluatācija jāturpina līdz 2011. gadam, izmantojot šo papildu pētniecības programmu.(6) Tādēļ Nīderlande, Francija un Beļģija ir īpaši ieinteresētas turpināt HFR ekspluatāciju, tām atbilstoši norādītajam jāfinansē šī programma, veicot finanšu iemaksas Eiropas Kopienu vispārējā budžetā kā piešķirtie ieņēmumi.(7) Iemaksām saskaņā ar šo papildu programmu jāsedz arī 2008. gada izdevumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPapildu pētniecības programma par Petenas augsta blīvuma neitronu plūsmas reaktora („ HFR ”) ekspluatāciju (turpmāk „programma”), kuras mērķi ir noteikti I pielikumā, ir pieņemta uz trīs gadiem, sākot ar 2009. gada 1. janvāri.2. pantsAplēsts, ka finanšu iemaksa, kas nepieciešama programmas izpildei, ir EUR 34,992 miljoni. Šīs summas sadalījums ir iekļauts II pielikumā. Šo iemaksu uzskata par piešķirtiem ieņēmumiem saskaņā ar 18. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002[3].3. pants1. Komisija ir atbildīga par šīs programmas pārvaldību. Šajā nolūkā tā izmanto Kopīgā pētniecības centra pakalpojumus.2. Kopīgā pētniecības centra valdi pastāvīgi informē par programmas īstenošanu.4. pantsKomisija katru gadu līdz 15. septembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu.5. pantsŠis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.6. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSZINĀTNISKIE UN TEHNISKIE MĒRĶIProgrammas galvenie mērķi ir šādi.1. Nodrošināt augsta blīvuma neitronu plūsmas reaktora ( HFR ) drošu un stabilu ekspluatāciju, lai garantētu neitronu plūsmas pieejamību eksperimentālām vajadzībām.2. Nodrošināt, ka pētniecības institūti var efektīvi izmantot HFR plašā disciplīnu diapazonā, proti, šādās: esošo kodolreaktoru drošības uzlabošana, veselības aizsardzība (tostarp medicīniskajā pētniecībā nepieciešamo medicīnas izotopu izstrādāšana), kodolsintēze, fundamentālie pētījumi un apmācība, kā arī atkritumu apsaimniekošana, tostarp iespēja pētīt kodoldegvielu drošuma īpašības jaunās paaudzes reaktoru sistēmām.___________________________________________________________________________II PIELIKUMSIEMAKSU SADALĪJUMSIemaksas programmas īstenošanai maksā Nīderlande, Francija un Beļģija.Iemaksu sadalījums ir šāds.Nīderlande: 32,892 milj. euroFrancija: 0,9 milj. euroBeļģija: 1,2 milj. euroKopā: 34,992 milj. euroŠīs iemaksas veic Eiropas Kopienu vispārējā budžetā, un tās piešķir šai programmai. Ar šai papildu programmai paredzētajām iemaksām var segt arī izdevumus par HFR ekspluatāciju 2008. gadā.TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPapildu pētniecības programma, kas jāīsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas Kopīgajam pētniecības centram2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:Politikas joma: 10. sadaļa – Tiešā pētniecībaDarbība: 10 04 –– Iepriekšējo pamatprogrammu pabeigšana un citas darbības3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), tostarp šādas:10 04 04 Augsta blīvuma neitronu plūsmas reaktora ( HFR ) ekspluatācijaPozīcija 10 04 04 02 [4] –– Papildu HFR programma (2009.–2011.)Pozīcija 6 2 2 1 — Ieņēmumi no HFR ekspluatācijas, kas jāizmanto papildu apropriāciju nodrošināšanai — Piešķirtie ieņēmumi3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums01.01.2009. –31.12.2009. (iemaksas saskaņā ar šo papildu programmu var aptvert arī izdevumus 2008. gadā)3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |Fakult. | Nedif.[5] | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 1a |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | Kopā |Darbības izdevumi[6] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[7] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | p.m. | p.m. | p.m. |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | pm | pm | pm |Maksājumu apropriācijas | b+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[8] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | pm | pm | pm |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | pm | pm | pm |Kopējās orientējošās izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | pm | pm | pm |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Ziņas par līdzfinansējumumiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | 2009 | 2010 | 2011 | Kopā |Nīderlande | f | 16,446 | 8,223 | 8,223 | 32,892 |Francija | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,900 |Beļģija | g | 0,600 | 0,300 | 0,300 | 1,200 |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 17,346 | 8,823 | 8,823 | 34,992 |* 2008. gada izdevumus segs ar 2009. gada iemaksām. Šīs iemaksas ir piešķirtie ieņēmumi.Saskaņā ar dalībvalstu aprēķiniem šī ir summa, kas nepieciešama, lai segtu prognozētās izmaksas reaktora ekspluatācijai laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam, ņemot vērā komerciālo ieņēmumu sagaidāmo līmeni. Komisija nekādā gadījumā nesedz nekādu ekspluatācijas izmaksu deficītu, tostarp nekādas iespējamas uzturēšanas vai remonta izmaksas.4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumux Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu.( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[9] noteikumi (t.i., par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.x Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda.Šo papildu programmu finansēs trīs dalībvalstis, proti, Nīderlande, Francija un Beļģija.miljonos EUR (viena zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasHFR ir nozīmīga iekārta Eiropas Savienībā, kas ļauj izstrādāt drošas kodoltehnoloģijas, pētīt kodolspēkstaciju novecošanu un darbmūža pagarināšanu, pētīt tādu aktinīdu transmutācijas, kam ir ilgs pussabrukšanas periods, lai uzlabotu atkritumu drošāku glabāšanu, veikt kodoldegvielas drošuma uzlabošanas pētījumus un kodoldegvielas drošuma pētījumus jaunās reaktoru paaudzes (IV paaudze) vajadzībām. Turklāt fundamentālajos pētījumos, pētot materiālu struktūru, izmanto neitronu plūsmas. Šī joma pastāvīgi attīstās un veicina izpratni par degradācijas mehānismiem un to mazināšanu, kas ir nozīmīgi esošo iekārtu drošumam. Kodoltermiskās sintēzes jomā ir īstenoti vairāki projekti, lai pārbaudītu nākamo kodolsintēzes reaktoru strukturālos un pavairošanas materiālus.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaHFR ir Komisijas īpašums. Šīs papildu programmas uzdevums ir nodrošināt tā ekspluatāciju, ņemot vērā, ka kopuzņēmuma izveidošana nebija iespējama, jo trūka potenciālo partneru atbalsta šādam juridiskajam veidojumam. Jāņem vērā, ka līdztekus izmantošanai zinātnē reaktors ir ļoti nozīmīgs arī Eiropas medicīnas nozarei (radioaktīvo izotopu ražošana medicīnas vajadzībām).5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiHFR papildu pētniecības programmas galvenie mērķi ir šādi.1. Petenas HFR droša un stabila ekspluatācija. Tā ir iekārtas normāla izmantošana maksimāli paredzētajā ekspluatācijas periodā un neitronu plūsmas nodrošināšana eksperimentiem.2. Reaktora racionāla izmantošanas plašā disciplīnu spektrā. Galvenos ar HFR izmantošanu saistītos pētniecības un attīstības virzienus raksturo šādi piemēri: esošās un jaunas paaudzes kodolreaktoru drošības uzlabošana, veselības aizsardzība, tostarp medicīniskajā pētniecībā nepieciešamo medicīnas izotopu izstrādāšana, sintēzes reaktoru materiālu pētniecība, fundamentāli pētījumi un apmācība, kā arī atkritumu apsaimniekošana, tostarp iespēja pētīt kodoldegvielu drošuma īpašības jaunās paaudzes reaktoriem.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)x Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot:( izpildaģentūrām,( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē,( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu.( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaKomisijas pienākums ir pārvaldīt papildu programmu un tādējādi sniegt ziņojumus par i) reaktora tehnisko stāvokli ekspluatācijas gaitā, ii) tā izmantošanu zinātniskām vajadzībām, iii) tā budžeta situāciju saistībā ar finansiālajiem ienākumiem no dalībvalstīm un iv) veiktajiem maksājumiem.Programma ir iekļauta KPC ABM plānošanas ciklā un gada pārvaldības plānā. Tādējādi minēto mērķu sasniegšanas uzraudzība tiks iekļauta KPC gada darbības pārskatā.Turklāt KPC (Enerģētikas institūts) sagatavos gada pārskatu. Tas attieksies uz papildu programmas pārvaldību un aptvers šādas jomas:-  tehniskais ziņojums par HFR ekspluatācijas datiem,-  kopsavilkums par galvenajiem zinātniskajiem sasniegumiem,-  remonta un uzturēšanas darbības,-  budžeta stāvoklis attiecībā uz ienākumiem no dalībvalstīm un papildu programmas budžeta izlietojumu (tostarp demontāžai paredzētie līdzekļi, pārvaldības maksas, maksa operatoram utt.),-  šo ziņojumu adresē Eiropas Parlamentam, Padomei un KPC valdei.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsŠī programma ir iepriekšējo papildu programmu atjaunošana. Jaunā papildu programma ir sagatavota pēc dalībvalstu, kas tajā piedalās, veikta iekšēja novērtējuma.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Atbilstīgi Padomes lēmumā norādītajiem pienākumiem ziņojumi tiks uzlaboti, kā norādīts iepriekš.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsPēc papildu programmas pabeigšanas dalībvalstis, kas tajā piedalās, veic iekšēju novērtējumu.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiIepriekš minētās ziņošanas revīziju un iekšējo kontroli īsteno Kopīgā pētniecības centra ierēdņi, iekļaujot tajā gan tehniskos, gan budžeta aspektus. Visu revīziju un iekšējo pārbaužu rezultātus dara pieejamus Revīzijas palātai.Skaldmateriālu aprites kontroli īsteno Euratom un SAEA.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[11] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[12] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[13] atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiVienīgais uzdevums, ko īsteno Kopīgais pētniecības centrs, ir papildu programmas pārvaldība. Šo Kopīgā pētniecības centra personālu (1 AD un 1 AST) pilnībā finansē no papildu programmas.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)x Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Kopā — tehniskais un administratīvais atbalsts |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |1 AD un 1 AST finansē, izmantojot šim mērķim paredzētus ieņēmumus tieši no šīs papildu programmas. |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |p.m. |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[15] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3 Citi administratīvi izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |p.m. |[1] 2009. gada 1. aprīļa atzinums.[2] OV L 312, 30.11.2007., 29. lpp.[3] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[4] Jāizveido jauna budžeta pozīcija.[5] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā — nedif.).[6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[7] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[8] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[9] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[10] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[11] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[12] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[13] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[14] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[15] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.