|

52010PC0473

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu  /* COM/2010/0473 final - COD 2010/0246 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 20.9.2010COM(2010) 473 galīgā redakcija2010/0246 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu(Dokuments attiecas uz EEZ)SEC(2010) 1041 SEC(2010) 1040PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo regulas priekšlikumu pievēršas problēmai, ka dažas ķīmiskās vielas, kas ir plašai sabiedrībai brīvi pieejamas tirgū, tiek ļaunprātīgi izmantotas kā paštaisītu sprāgstvielu prekursori. Savukārt paštaisītas sprāgstvielas ir visiecienītākie teroristu un citu noziedznieku uzbrukumos izmantotie līdzekļi. Ierosināto pasākumu galvenais mērķis ir mazināt šo risku, liedzot plašas sabiedrības locekļiem piekļuvi noteiktām augstas koncentrācijas ķīmiskām vielām. |120 | Vispārīgais konteksts No dažiem viegli pieejamiem ķīmiskiem prekursoriem izgatavotas paštaisītās sprāgstvielas ir iecienīts līdzeklis teroristu uzbrukumos, no kuriem, kā liecina Eiropola TE-SAT ziņojumi, ES nav pasargāta. Pašlaik plaša sabiedrība var samērā viegli piekļūt šīm ķīmiskajām vielām pat tādā koncentrācijā, kas ir pietiekama, lai izgatavotu jaudīgu spridzekli. Problēmu vēl padziļina tas, ka ķīmisko vielu tirgus ES ir plašs un dažādots un gala lietotāju ir daudz. Prekursoru piegādes ķēdē un jo īpaši tās pēdējā posmā (pārdošana gala lietotājiem) kopumā nav pietiekamas informētības par risku, kādu rada personas, kas ir iesaistītas bīstamās kriminālās darbībās un terorismā, cenšoties iegūt prekursorus. Daži piegādes ķēdes dalībnieki, jo īpaši ķēdes beigu posmā, ir pārdevuši prekursorus teroristiem un citiem noziedzniekiem tādos daudzumos, ka tam būtu vajadzējis radīt aizdomas. Kaut arī starptautiskā, ES un valstu līmenī pastāv vairāki leģislatīvi un neleģislatīvi pasākumi, tie vai nu īpaši neliek uzsvaru uz drošības riskiem, kas saistīti ar konkrētām ķīmiskām vielām, vai arī neaptver visu ES. Tas nozīmē, ka prekursori var būt ierobežoti vai kontrolēti vienā valstī, bet viegli pieejami citā. Tas rada problēmu ne vien drošības jomā, bet arī iekšējā tirgus raitas darbības jomā. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Regula (EK) Nr. 1907/2006[1] (REACH) — tā aptver ķīmiskās vielas no drošuma viedokļa, taču – ar vienu izņēmumu – nepievēršas drošības jautājumiem saistībā ar sprāgstvielu ķīmiskajiem prekursoriem. REACH XVII pielikums[2] ietver aizliegumu pārdot plašai sabiedrībai amonija nitrātu (vienu no prekursoriem, kas rada bažas), kurā slāpekļa saturs ir 16 % un vairāk. Tomēr šis tiesību akts neparedz licencēšanas shēmas vai ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem, bet vienīgi attiecas uz vienu no prekursoriem, kuram, kā atzīts Rīcības plānā, kā uzlabot sprāgstvielu drošību, piemīt augsts risks. Padomes Direktīva 91/414/EEK[3] – saskaņā ar to tiek pakāpeniski pārtraukta hlorātus saturošu herbicīdu pārdošana, taču minētā direktīva pievēršas tikai vienai konkrētai šo ķīmisko vielu lietošanas jomai un tikai vienai sprāgstvielu ķīmisko prekursoru grupai, kas rada bažas. |140 | Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums atbilst politikas mērķiem, kas noteikti Eiropas Savienības terorisma apkarošanas stratēģijā[4], Rīcības plānā, kā uzlabot sprāgstvielu drošību[5] un Stokholmas programmā - atvērta un droša Eiropa pilsoņu un viņu aizsardzības labā[6]. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Ierosinātā politika balstās uz Pastāvīgās komitejas prekursoru jomā (SCP) darbu un sniegtajiem ieteikumiem. Šī komiteja ir ad hoc padomdevēja komiteja, kurā darbojas ES dalībvalstu iestāžu eksperti un privātā sektora pārstāvji un kuru vada Komisija. Līdz šim tā ir tikusies desmit reizes, lai sniegtu Komisijai padomus par vielām, kas aptvertas šajā regulā un citos pasākumos, kas vērsti uz sprāgstvielu prekursoriem. SCP 2009. gada 13. februārī pieņēma savu 2008. gada pārskatu, kurā tika ietverti konkrēti ieteikumi, kā uzlabot prekursoru drošību. Šie ieteikumi kalpoja par pamatu ietekmes novērtējuma pētījumam. SCP bija cieši iesaistīta šā pētījuma izstrādē – ar tās locekļiem (gan no publiskā, gan privātā sektora) bieži apspriedās. Turklāt tika sarīkota uzņēmumu aptauja tiešsaistē un divi ieinteresēto personu darbsemināri, lai apstiprinātu pētījuma projektā ierosināto politikas risinājumu novērtējumu. Sagatavošanas pētījuma izstrādes laikā rīkotā apspriešanās ietvēra arī apspriešanos ar dažiem MVU, kurus visvairāk ietekmētu iespējamie pasākumi prekursoru jomā, jo īpaši ar heksamīna ražotājiem. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Šīs apspriešanās ar ārējām un iekšējām ieinteresētajām personām rezultātā tika panākts augsta līmeņa konsenss par vēlamo politikas risinājumu un praktisks un reālistisks līdzsvars starp drošības jautājumiem, no vienas puses, un ražotāju, mazumtirgotāju un patērētāju labklājības jautājumiem no otras. Ražotāju un visvairāk ietekmēto MVU (jo īpaši heksamīna kurināmā tablešu ražotāju) problēmas ir risinātas priekšlikuma galīgajā tekstā. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Priekšlikums ir balstīts uz plaša apjoma pētniecību drošības jomā un testiem, kas tika veikti vairākās ES dalībvalstīs. Speciālās zināšanas par ķīmisko vielu tirgu un ķīmisko produktu lietošanu sniedza ražošanas pārstāvji. |222 | Izmantotās metodes Drošības izpētes un testu rezultāti tika ņemti vērā, izstrādājot Pastāvīgās komitejas prekursoru jomā ieteikumus Eiropas Komisijai, un tika ietverti ietekmes novērtējumos un katra politikas risinājuma novērtējumā ietekmes novērtējuma pētījuma ietvaros, ko veica ārējs līgumdarba veicējs. |223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus CEFIC, FECC, dalībvalstu attiecīgo iestāžu eksperti, kā arī konsultāciju uzņēmumi — GHK, Rand Europe, Comstratos. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums |225 | Kaut arī nevar pilnībā izslēgt risku, ka daži ķīmiskie prekursori varētu tikt ļaunprātīgi izmantoti paštaisītu sprāgstvielu izgatavošanā, šo risku var būtiski samazināt, ierobežojot šādu ķīmisko vielu pieejamību plašai sabiedrībai, ja to koncentrācija pārsniedz noteiktu augstāko robežkoncentrāciju. Ierosinātās augstākās robežkoncentrācijas ir noteiktas, balstoties uz drošības izpēti un testu rezultātiem, kā arī uz analīzi, kā attiecīgās ķīmiskās vielas lieto plaša sabiedrība. |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Sagatavošanās pētījums, lai gūtu informāciju ietekmes pētījumam par potenciālajiem leģislatīvajiem un neleģislatīvajiem ierobežojumiem attiecībā uz sprāgstvielu ķīmiskajiem prekursoriem ir apspriests ar Pastāvīgās komitejas prekursoru jomā locekļiem (bet ar viņu starpniecību – ar dalībvalstu iestādēm un ķīmijas rūpniecības nozares ieinteresētajam personām), un to pēc pieprasījuma var saņemt no Komisijas. |230 | Ietekmes novērtējums Apsvērtie risinājumi ietvēra privātā sektora (ražotāju un mazumtirgotāju) brīvprātīgus pasākumus, reglamentējošu darbību, ko dalībvalstis veic atsevišķi, likumdošanas pasākumus Eiropas Savienības līmenī, kā arī to apvienojumu. Privātā sektora brīvprātīgie pasākumi ietvertu ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem, darbinieku informētības veicināšanas kampaņas par drošības riskiem, kas saistīti ar ķīmiskajām vielām, kas rada bažas, un visas šo ķīmisko vielu piegādes ķēdes drošības uzlabošanu. Pasākumi, kurus Eiropas Komisija 2008. gadā veica kopā ar vairākām Eiropas līmeņa apvienībām, liecināja, ka, lai arī šādi pasākumi ir vēlami, ar tiem vien nevar sasniegt vēlamo mērķi – uzlabot drošību, jo nevar panākt vienotu izpildi un visu attiecīgo ieinteresēto personu piesaisti. Dažas dalībvalstis ir jau pieņēmušas vai nu brīvprātīgus vai leģislatīvus pasākumus, lai samazinātu sprāgstvielu ķīmisko prekursoru pieejamību, vai arī abu minēto pasākumu apvienojumu. Dažas dalībvalstis apsver šādus pasākumus, taču gaida, lai ES uzņemtos vadošo lomu. Šāda dažādība liecina, ka ir vēlama saskaņota pieeja ES līmenī, lai novērstu dažāda līmeņa regulējumu, kas rada nepilnības drošības jomā iekšējā tirgū, kurā pastāv brīva preču un personu aprite. Rūpīgs ietekmes novērtējuma un apspriešanās process ir noticis par vairākiem politikas risinājumiem attiecībā uz likumdošanas darbību ES līmenī. Nav konstatēta nekāda vēlamā politikas risinājuma negatīva ietekme uz vidi, šim risinājumam ir pozitīva ietekme drošības ziņā, tomēr dažos veidos arī negatīva ietekme uz ekonomiku, jo īpaši uz mazumtirdzniecības nozari un uz dalībvalstu valsts iestādēm saistībā ar īstenošanas izmaksām. Tomēr šī ietekme uz ekonomiku un negatīvā ietekme uz patērētājiem ir salīdzinoši neliela, jo prekursoru neprofesionālais patēriņš veido tikai aptuveni 1,5 % no kopējā attiecīgo ķīmisko vielu patēriņa ES, un vairumā gadījumu ir pieejami aizvietotāji. Joprojām būs iespējams iegādāties ķīmiskas vielas, kuru koncentrācija pārsniegs noteikto augstāko robežkoncentrāciju, taču būs jāuzrāda licence. Tādējādi atbilstības izmaksas visvairāk skars ķīmijas rūpniecības nozari un mazumtirdzniecības organizācijas, kā arī valsts pārvaldes iestādes, kas būs atbildīgas par licencēšanas shēmu. |231 | Komisija ir sagatavojusi darba programmā minēto ietekmes novērtējumu. Ietekmes novērtējuma ziņojums ir pieejams: http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/cia_2010_en.htm#homaf. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ierosinātās darbības galvenais mērķis ir samazināt plašas sabiedrības piekļuvi augsta riska ķīmiskām vielām tādā koncentrācijā, kuras dēļ šīs ķīmiskās vielas var viegli izmantot ļaunprātīgos nolūkos, lai izgatavotu paštaisītas sprāgstvielas. Tas tiks darīts, aizliedzot pārdot plašai sabiedrībai konkrētas ķīmiskās vielas, kuru koncentrācija pārsniedz noteikto augstāko robežkoncentrāciju. Pārdot vielas augstākā koncentrācijā būtu atļauts vienīgi lietotājiem, kas var dokumentāri pierādīt likumīgu vajadzību lietot ķīmisko vielu – šie lietotāji var saņemt licenci ķīmiskās vielas iegādei. Uz šo ķīmisko vielu un to maisījumu pārdošanu, kā arī tādu produktu pārdošanu, kuri satur ķīmiskās vielas, kas rada bažas un kuru augstāko robežkoncentrāciju nevar noteikt, arī tiks attiecināta ziņošana par aizdomīgiem darījumiem. Ierosinātā leģislatīvā darbība tiks papildināta ar brīvprātīgiem pasākumiem, kurus veiks ražošanas un mazumtirdzniecības nozarēs, lai uzlabotu drošību un vairotu informētību visā piegādes ķēdē. |310 | Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants. |320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. |Dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. |321 | Kaut arī starptautiskā, ES un valstu līmenī pastāv vairāki leģislatīvi un neleģislatīvi pasākumi, tie vai nu īpaši neliek uzsvaru uz drošības riskiem, kas saistīti ar konkrētām ķīmiskām vielām, vai arī neaptver visu ES. Tas nozīmē, ka prekursori var būt ierobežoti vai kontrolēti vienā valstī, bet viegli pieejami citā. Papildus ietekmei uz drošību šāda situācija var radīt tirgus kropļojumus, kas šajā jomā neļauj īstenot godīgas konkurences nosacījumus visā ES. |323 | Ir norādes, ka teroristu grupējumi dažādās dalībvalstīs apsver dažādas pieejas. Acīmredzamākie gadījumi attiecās uz ETA, kas bija paslēpuši lielus daudzumus sprāgstvielu prekursoru ārpus Spānijas, konkrēti Francijā un Portugālē. Tomēr līdz šim nav skaidru pierādījumu tam, ka teroristi būtu mainījuši savu iegādes taktiku, pamatojoties uz regulējuma atšķirībām dažādās dalībvalstīs. Par iemeslu šādu indikāciju neesamībai var būt arī tas, ka pašlaik šīs ķīmiskās vielas joprojām ir viegli pieejamas lielākajā daļā dalībvalstu. |Priekšlikuma mērķus labāk sasniegs ar ES rīcību šādu iemeslu dēļ. |324 | Pašreizējām atšķirībām sprāgstvielu ķīmiskajiem prekursoriem piemērotajos režīmos ir ne vien negatīva ietekme uz drošību, bet tās arī kropļo iekšējā tirgus darbību. Tās negatīvi ietekmē pārrobežu tirdzniecību un citas ražotāju un citu piegādes ķēdes ieinteresēto personu ekonomiskās darbības vairāk nekā vienā valstī. Rīcība ES līmenī palīdzētu novērst šādu negatīvu ietekmi. Nesenie uzbrukumi un neizdevušies vai novērstie uzbrukumi ir apliecinājuši, ka terorisms pārsniedz to dalībvalstu robežas, kuras parasti ir cietušas no teroristu uzbrukumiem (piemēram, Spānija, Apvienotā Karaliste, Francija), un izplatās uz citām ES valstīm. Šo incidentu raksturs arī liecina, ka teroristi var uzbrukumam vienai valstij sagatavoties citā valstī. ES var būt vienīgi tik droša, cik drošs ir tās vājākais posms. Tāpēc nepieciešami pasākumi ES līmenī un koordinēta ES pieeja, no kā labumu gūs visas attiecīgās ieinteresētās personas. Dalībvalstis ar savu pārstāvju starpniecību Pastāvīgajā komitejā prekursoru jomā (SCP) ir norādījušas, ka tās dod priekšroku ES pieejai šim jautājumam, lai izveidotu godīgas konkurences nosacījumus. Šo pieeju atbalsta arī ES apvienības, kas pārstāv ķīmisko vielu ražošanas nozari un ar kurām notika plaša apspriešanās SCP darba laikā, kā arī strādājot pie ietekmes novērtējuma. Dažas dalībvalstis ir norādījušas, ka tās vēl nav veikušas darbību, jo gaida ES iniciatīvu. |325 | Šo pasākumu rezultātā tiks vairāk saskaņota drošības vide attiecībā uz ķīmiskām vielām, kuras izmanto paštaisītu sprāgstvielu izgatavošanai. |327 | Priekšlikuma darbības joma attiecas vienīgi uz ķīmisko vielu un to maisījumu īsu sarakstu un uz minēto vielu un maisījumu pārdošanu plašai sabiedrībai (t.i., izņemot profesionālus lietotājus vai starpuzņēmumu darījumus). Turklāt attiecībā uz dažām vielām to pieejamība plašai sabiedrībai tiek ierobežota vienīgi tad, ja to koncentrācija pārsniedz noteiktu augstāko robežkoncentrāciju, un šīs vielas tomēr var iegūt, uzrādot valsts iestādes izdotu licenci (kas dokumentāri apliecina likumīgu lietošanu). Vielas un augstākā robežkoncentrācija ir skaidri norādītas regulas pielikumā. Pašreizējā situācija liecina, ka valstu regulējums šajā jomā ved drīzāk uz dažādību nekā saskanību, un tas kaitē drošībai. Šāda regulējuma dažādība ļauj ķīmiskās vielas, kas rada bažas, iegādāties vienā dalībvalstī un viegli pārvadāt un potenciāli ļaunprātīgi izmantot paštaisītu sprāgstvielu izgatavošanai citā dalībvalstī. |Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. |331 | Ierosinātajam leģislatīvajam aktam ir skaidri ierobežota darbības joma. Tas atstāj dalībvalstīm plašu rīcības brīvību, lai izstrādātu patērētāju licencēšanas shēmu saskaņā ar to esošajām struktūrām un ieviestu atbilstīgus sodus. Uz visiem ekonomikas dalībniekiem attiektos vieni un tie paši noteikumi. Aktu var elastīgi pielāgot, mainoties draudiem un attīstoties zināšanām par ķīmiskām vielām attīstībai (piemēram, saistībā ar pētniecības rezultātiem), pievienojot vai svītrojot vielas no pielikumiem, izmantojot deleģēšanas procedūru. Kā akta forma tika izvēlēta regula, lai novērstu nepieciešamību veikt valsts transponēšanas pasākumus 27 dalībvalstīs ikreiz, kad tiktu veikti grozījumi pielikumos. |332 | Eiropas Savienības un valstu valdību finansiālais slogs tiks samazināts, regulas īstenošanā izmantojot esošās struktūras. Turklāt regulas darbības joma attiecas tikai uz konkrētiem ķīmiskiem prekursoriem, kas rada vislielākās bažas un no kuriem lielākajai daļai ir alternatīvas, ar kurām var apmierināt patērētāju vajadzības. Tādēļ jādomā, ka licences pieprasījumu skaits būs neliels. Lai panāktu praktisku līdzsvaru starp drošības problēmām un ķīmijas rūpniecības nozares, mazumtirdzniecības nozares un tiesībaizsardzības iestāžu spējām ziņot par aizdomīgiem darījumiem, tiks izstrādātas norādes, iesaistot visas minētās ieinteresētās personas. Negatīvā ietekme uz ražošanas un mazumtirdzniecības nozari tiks samazināta līdz minimumam, ņemot vērā attiecīgo ķīmisko vielu, kuru koncentrācija pārsniedz augstāko robežkoncentrāciju, vispārējo nelielo patēriņu (1,5 % no kopējā attiecīgo ķīmisko vielu patēriņa ES), iespēju iegādāties šīs ķīmiskās vielas, uzrādot licenci, un paredzamo aizvietotāju ķīmisko vielu lietošanas pieaugumu plašā sabiedrībā. Lai novērstu pārmērīgu sākotnējo slogu valsts iestādēm un ķīmisko vielu, kas rada bažas, piegādes ķēdei, regulai būs paredzēts pārejas posms tās īstenošanai. Tas ir nepieciešams arī, lai ļautu uzņēmumiem un patērētājiem turpināt izmantot attiecīgo ķīmisko vielu vecos krājumus, lai samazinātu to ekonomiskos zaudējumus, kā arī ļautu valsts iestādēm izveidot licencēšanas shēmu, kas ir ietverta vēlamajā politikas risinājumā. Ietekme uz pamattiesībām Šim priekšlikumam tika veikta padziļināta pārbaude, lai nodrošinātu, ka tā noteikumi ir pilnībā saderīgi ar pamattiesībām un principiem, kas jo īpaši ir paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un konkrēti, personas datu aizsardzību, brīvību veikt uzņēmējdarbību, tiesībām uz īpašumu un diskriminācijas aizlieguma principu. Saistībā ar ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem un ar regulā paredzēto licencēšanas shēmu ir nepieciešama personas datu apstrāde. Tas nozīmē būtisku iejaukšanos privātajā dzīvē un tiesības uz personas datu aizsardzību. Lai šāda iejaukšanās būtu likumīga, tai jāatbilst ES tiesībās noteiktajiem kritērijiem – tas nozīmē, ka tai jābūt saskaņā ar likumu, tai jābūt saistītai ar likumīgu sabiedrības interešu īstenošanu, kas nepieciešamas demokrātiskā sabiedrībā, turklāt tai jābūt nepieciešamai noteiktā mērķa sasniegšanai un samērīgai ar šo mērķi, proti, ja šo mērķi nevar sasniegt ar mazāk ierobežojošiem pasākumiem. Priekšlikumā tiek skaidri noteikts, ka personas datu apstrāde saskaņā ar šo regulu vienmēr jāveic atbilstoši ES tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, proti, Direktīvu 95/46/EC[7] un valstu tiesību aktiem datu aizsardzības jomā, ar kuriem īsteno minēto direktīvu. Attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un tiesībām uz īpašumu priekšlikums ir samērīgs risinājums, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, jo īpaši ņemot vērā citus politikas risinājumus, kas rūpīgi izskatīti ietekmes novērtējumā, piemēram, pilnīgu aizliegumu attiecīgās vielas pārdot plašas sabiedrības locekļiem, neatkarīgi no to koncentrācijas. Citi politikas risinājumi, ar kuriem iejaukšanās potenciāli nebūtu tik liela, tika atzīti par mazāk efektīviem. Regula nosaka licencēšanas shēmu piemērošanas jomu, I pielikumā uzskaitot ķīmiskās vielas, kas rada bažas, un precīzi norādot koncentrāciju, kuru pārsniedzot, attiecīgās ķīmiskās vielas iegādei būtu nepieciešama licence. Ziņošana par aizdomīgiem darījumiem attiecas vienīgi uz pielikumos uzskaitītajām ķīmiskajām vielām un tiks pamatota ar riska novērtējumu, kuru veiks ekonomikas dalībnieki. Priekšlikumā tiek paredzēts izstrādāt konkrētas un skaidras norādes, lai palīdzētu ekonomikas dalībniekiem novērtēt darījuma aizdomīgo raksturu. Šīs norādes nodrošinās izvairīšanos no jēdziena pārāk plašas interpretācijas, lai līdz minimumam samazinātu personas datu nosūtīšanu tiesībaizsardzības iestādēm un novērstu jebkādu patvaļīgu vai diskriminējošu praksi. Vienlaikus licencēšanas shēma un pienākums ziņot par aizdomīgiem darījumiem ļaus ekonomikas dalībniekiem arī turpmāk tirgot visus prekursorus, tādējādi ierobežojot ietekmi uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību. Tiesības uz īpašumu netiks skartas, jo uzņēmumi un plašas sabiedrības locekļi arī turpmāk varēs izmantot savu likumīgi iegūto īpašumu. Visbeidzot ir paredzēti atbilstīgi pārejas periodi, lai ļautu plašas sabiedrības locekļiem un ekonomikas dalībniekiem pielāgoties jaunajām prasībām, tādējādi vēl vairāk ierobežojot ietekmi uz tiesībām uz īpašumu un brīvību veikt uzņēmējdarbību. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantā, kas ir vispiemērotākais juridiskais pamats, ņemot vērā darbības apjomu, tiek dota izvēle starp regulu un direktīvu. Lai panāktu maksimālu saskaņotību attiecībā uz ķīmiskām vielām, uz kurām attiecas juridiskais instruments, un arī attiecīgā gadījumā uz šo ķīmisko vielu koncentrāciju, piemērotāka ir regula. Saskaņota pieeja ir vēlama ne vien drošības apsvērumu dēļ, bet arī lai visiem ekonomikas dalībniekiem būtu vienoti noteikumi. Turklāt ar regulu tiks novērsta nepieciešamība veikt valsts transponēšanas pasākumus ikreiz, kad (līdz ar draudu attīstību) tiks veiktas izmaiņas ķīmisko vielu sarakstos, kas iekļauti pielikumos. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Simulācija, izmēģinājuma posms un pārejas periods |507 | Ierosinātajam aktam paredzēts pārejas posms. |Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība |531 | Priekšlikumā ir ietverts noteikums par atkārtotu izskatīšanu. |560 | Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. |2010/0246 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[9],apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju[10],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Rīcības plānā, kā uzlabot sprāgstvielu drošību, kuru Padome pieņēma 2008. gada 18. aprīlī[11], Komisija tika aicināta izveidot pastāvīgu komiteju, lai apsvērtu pasākumus un sagatavotu ieteikumus par tirgū pieejamo sprāgstvielu prekursoru regulējumu, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu aspektus.2.  Pastāvīgā komiteja prekursoru jomā, kuru Komisija izveidoja 2008. gadā, identificēja dažādus sprāgstvielu prekursorus, par kuriem ir aizdomas, ka tos varētu izmantot teroristu uzbrukumu veikšanai, un ieteica attiecīgu rīcību Savienības līmenī.3.  Dažas dalībvalstis jau ir pieņēmušas normatīvos un administratīvos aktus attiecībā uz to, kā konkrētas ķīmiskas vielas un maisījumi, ko var izmantot kā sprāgstvielu prekursorus, tiek laisti tirgū, darīti pieejami un turēti īpašumā.4.  Minētie normatīvie un administratīvie akti, kas ir atšķirīgi un var radīt šķēršļus tirdzniecībai Eiropas Savienībā, būtu jāsaskaņo, lai nodrošinātu ķīmisko vielu un maisījumu brīvu apriti iekšējā tirgū, vienlaicīgi nodrošinot augstu plašas sabiedrības veselības aizsardzības un drošības līmeni.5.  Tā kā katriem grozījumiem direktīvā un tās pielikumos būtu vajadzīgi transponēšanas pasākumi 27 dalībvalstīs un uz visiem ekonomikas dalībniekiem būtu jāattiecina vieni un tie paši noteikumi, ir lietderīgāk par juridisko instrumentu sprāgstvielu prekursoru tirdzniecības un lietošanas regulēšanai izmantot regulu.6.  Būtu jāsamazina paštaisīto sprāgstvielu darbības paredzamība un jaudīgums, konkrētām vielām nosakot maksimāli pieļaujamos koncentrācijas līmeņus. Plašas sabiedrības locekļiem būtu jābūt iespējai šīs vielas izmantot koncentrācijā, kas pārsniedz noteikto augstāko robežkoncentrāciju, tikai tad, ja viņiem šajā nolūkā ir attiecīga licence.7.  Tā kā būtu pārmērīgi aizliegt sprāgstvielu prekursorus lietot profesionālās darbībās, uz sprāgstvielu prekursoru importu, tirdzniecību un lietošanu attiecīgie pasākumi būtu jāattiecina vienīgi uz plašu sabiedrību.8.  Heksamīna koncentrācijas ierobežošana kurināmā tabletēs tehniski nav iespējama. Būtu jāpieņem pasākumi, lai vienkāršotu ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem heksamīna kurināmā tablešu un citu prekursoru, kuriem nav drošu un piemērotu alternatīvu, mazumtirdzniecības posmā.9.  Ņemot vērā to, ka sprāgstvielu prekursoru tirdzniecības rezultātā var tikt nelegāli izgatavoti improvizēti spridzekļi, dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sodiem, kādi ir piemērojami šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Minētajiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.10.  Vienkāršošanas nolūkos esošos noteikumus attiecībā uz amonija nitrātu būtu jāiekļauj šajā regulā un būtu jāsvītro 58. ieraksta 2. un 3. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) XVII pielikumā[12].11.  Šajā regulā tiek prasīta personas datu apstrāde un to tālāka atklāšana trešām personām aizdomīgu darījumu gadījumā. Šāda apstrāde nozīmē būtisku iejaukšanos pamattiesībās uz privātās dzīves neaizskaramību un tiesībās uz personas datu aizsardzību. Personas datu apstrādei, ko veic, piemērojot šo regulu, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[13]. Attiecīgi būtu jānodrošina, ka tiek pienācīgi aizsargātas pamattiesības uz personas datu aizsardzību personām, kuru dati tiek apstrādāti, piemērojot šo regulu, jo īpaši tādā personas datu apstrādē, kas būtu saistīta ar licences piešķiršanu un ziņošanu par darījumiem, kas tiek uzskatīti par aizdomīgiem.12.  Ņemot vērā to, ka ķīmiskās vielas, ko teroristi un citi noziedznieki izmanto paštaisītu sprāgstvielu izgatavošanai, var ātri mainīties, vajadzētu būt iespējai šajā regulā paredzēto režīmu attiecināt uz citām vielām, reizēm steidzamības kārtā.13.  Tādēļ nolūkā izdarīt grozījumus šīs regulas pielikumos Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu.14.  Tā kā šīs regulas mērķi, proti, ierobežot plašas sabiedrības piekļuvi ķīmiskām vielām, ko var izmantot paštaisītu sprāgstvielu izgatavošanai, dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt un darbības apjoma vai rezultātu dēļ tas ir vieglāk sasniedzams Savienības līmenī, Eiropas Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.15.  Šajā regulā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, konkrēti, personas datu aizsardzība, brīvība veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu un diskriminācijas aizlieguma princips. Dalībvalstīm šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmetsAr šo regulu izveido saskaņotus noteikumus par to, kā darīt pieejamas tirgū tādas vielas un maisījumus, ko varētu ļaunprātīgi izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, nolūkā ierobežot šādu vielu un maisījumu pieejamību plašai sabiedrībai.2. pantsDarbības joma1. Šo regulu piemēro vielām, kas uzskaitītas pielikumos, un maisījumiem, kuru sastāvā ir pielikumos uzskaitītās vielas.2. Šo regulu nepiemēro:a) izstrādājumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. pantā[14],b) pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/23/EK[15], pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus paredzēts saskaņā ar valsts tiesību aktiem nekomerciāli izmantot bruņotajos spēkos, tiesībaizsardzības iestādēs vai ugunsdzēsības dienestā, aprīkojumam, uz kuru attiecas Padomes Direktīva 96/98/EK[16], pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus paredzēts izmantot aviokosmiskajā rūpniecībā, un kapselēm, kuras paredzētas rotaļlietām;c) pielikumos uzskaitītajām vielām un maisījumiem, kas satur šādas vielas, ja tos izmanto bruņotie spēki vai tiesībaizsardzības iestādes.3. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:16.  "darīšana par pieejamu tirgū" ir jebkura piegāde - par maksu vai bez maksas -,17.  "lietošana" ir jebkura apstrāde, sagatavošana lietošanai, glabāšana, attīrīšana, sajaukšana, produkta ražošana vai jebkura cita izmantošana;18.  "plašas sabiedrības loceklis" ir jebkura fiziska persona, kas rīkojas tādos nolūkos, kas nav saistīti ar tās veikto tirdzniecību, uzņēmējdarbību vai profesionālo darbību;19.  "aizdomīgs darījums" ir jebkāds darījums, kas attiecas uz pielikumos uzskaitītajām vielām vai maisījumiem, kas satur šādas vielas, ja ir pamatots iemesls aizdomām, ka vielu vai maisījumu ir paredzēts izmantot paštaisītu sprāgstvielu izgatavošanai;20.  "neklasificēta viela" ir jebkura viela, attiecībā uz kuru ir konstatēts, ka, lai gan tā nav iekļauta pielikumos, to izmanto paštaisītu sprāgstvielu izgatavošanai;21.  "ekonomikas dalībnieks" ir jebkura fiziska vai juridiska persona vai publiska organizācija vai šādu personu un/vai struktūru grupa, kas tirgū veic darbus, nodrošina produktus vai sniedz pakalpojumus;22.  "lauksaimnieks" ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no grupai un tās locekļiem valsts tiesību aktos piešķirtā juridiskā statusa, kuras saimniecība atrodas Kopienas teritorijā, kā minēts Līguma par Eiropas Savienību 52. pantā, un kura veic lauksaimniecisku darbību;23.  "lauksaimnieciska darbība" ir lauksaimniecības produktu ražošana vai audzēšana, ieskaitot ražas novākšanu, slaukšanu, dzīvnieku audzēšanu un turēšanu lauksaimniecības nolūkiem, vai zemes uzturēšanu labos lauksaimniecības un vides apstākļos saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003[17] 5. pantu;4. pantsImports, darīšana par pieejamu, turēšana īpašumā un izmantošana1. Vielas, kas ir uzskaitītas I pielikumā, vai šādas vielas saturošus maisījumus nedara pieejamus plašas sabiedrības locekļiem, tie tās netur īpašumā vai nelieto, izņemot tad, ja vielas koncentrācija formā, kādā tā tiek darīta pieejama, ir zemāka par I pielikumā noteikto robežvērtību vai vienāda ar to.2. Neatkarīgi no 1. punkta vielas, kas uzskaitītas I pielikumā, vai šādas vielas saturošus maisījumus var darīt pieejamus plašas sabiedrības locekļiem, tie var tos turēt īpašumā un lietot, ja plašas sabiedrības loceklis uzrāda licenci I pielikumā uzskaitītās vielas vai šādu vielu saturošā maisījuma iegādei, kuru izsniegusi kādas dalībvalsts kompetenta iestāde.3. Ja plašas sabiedrības loceklis plāno vielas, kas uzskaitītas I pielikumā, vai maisījumus, kas satur šīs vielas, importēt Eiropas Savienības muitas teritorijā un vielas vai maisījuma koncentrācija formā, kādā tā tiek importēta, pārsniedz I pielikumā noteikto robežu, minētajai personai muitas iestādē ievešanas vietā ir jāuzrāda 2. punktā minētā licence. Ja rodas šaubas par licences, kas izdota saskaņā ar 2. punktu, autentiskumu vai pareizību, kā arī ja ir nepieciešama sīkāka konsultācija, muitas iestādes sazinās ar kompetentajām iestādēm, kuras dalībvalsts norīkojusi izsniegt licences saskaņā ar 5. pantu.4. Neatkarīgi no 1. punkta amonija nitrātu un maisījumus, kas satur amonija nitrātu, var darīt pieejamus lauksaimniekiem un lauksaimnieki tos var turēt īpašumā, lai izmantotu kā mēslošanas līdzekļus lauksaimniecības darbībās, koncentrācijā, kas pārsniedz I pielikumā noteikto robežu.5. Ekonomikas dalībnieks, kas saskaņā ar 2. punktu dara vielu vai maisījumu pieejamu licencētam plašas sabiedrības loceklim, pārbauda licenci un veic uzskaiti par darījumu.6. Ekonomikas dalībnieks, kurš plāno I pielikumā uzskaitītās vielas vai šādas vielas saturošus maisījumus darīt pieejamus plašai sabiedrībai, ja vielas koncentrācija formā, kādā tā tiek darīta pieejama, pārsniedz I pielikumā noteikto robežu, uz iesaiņojuma skaidri norāda, ka šīs vielas vai maisījuma iegādei, turēšanai īpašumā vai lietošanai nepieciešama 2. punktā minētā licence.5. pantsLicences1. Katra dalībvalsts nosaka noteikumus 4. panta 2. punktā paredzētās licences piešķiršanai. Apsverot, vai piešķirt licenci, dalībvalsts kompetentā iestāde jo īpaši ņem vērā vielas paredzētās lietošanas likumību. Licenci nepiešķir, ja ir pamatots iemesls apšaubīt paredzētās lietošanas likumību.2. Kompetentā iestāde var vai nu ierobežot licences derīgumu uz laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, vai uzlikt licences saņēmējam par pienākumu vismaz reizi trijos gados pierādīt, ka tas joprojām izpilda nosacījumus, ar kādiem licence piešķirta. Licencē norāda attiecīgās vielas.3. Kompetentās iestādes var prasīt pieteikuma iesniedzējiem samaksāt licences pieteikuma nodevu. Šādas nodevas nedrīkst pārsniegt pieteikuma apstrādes izmaksas.4. Kompetentā iestāde var licenci apturēt vai atsaukt, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka vairs netiek pildīti nosacījumi, ar kādiem licence tika piešķirta.5. Jebkura kompetentās iestādes lēmuma pārsūdzību, kā arī strīdus par atbilstību licences nosacījumiem, izskata ar valsts tiesību aktiem noteikta atbildīgā instance.6. Vienas dalībvalsts kompetento iestāžu piešķirtās licences ir derīgas visās dalībvalstīs. Komisija pēc apspriešanās ar Pastāvīgo komiteju prekursoru jomā var izstrādāt pamatnostādnes par licenču tehniskajiem aspektiem, lai atvieglotu to savstarpēju atzīšanu.6. pantsZiņošana par aizdomīgiem darījumiem un zādzībām1. Par aizdomīgiem darījumiem ar pielikumos uzskaitītajām vielām vai šādas vielas saturošiem maisījumiem ziņo saskaņā ar šo pantu.2. Katra dalībvalsts izveido valsts kontaktpunktu ziņošanai par aizdomīgiem darījumiem, precīzi norādot tālruņa numuru un e-pasta adresi.3. Ekonomikas dalībnieki, kam ir pamats uzskatīt, ka ierosinātais darījums, kas ietver vienu vai vairākas pielikumos uzskaitītās vielas vai šādas vielas saturošus maisījumus, ir aizdomīgs darījums, nekavējoties par to ziņo, ja iespējams, norādot klienta identitāti, valsts kontaktpunktam tajā dalībvalstī, kurā darījums tika ierosināts.4. Ekonomikas dalībnieki ziņo par visiem aizdomīgiem darījumiem, kas attiecas uz neklasificētām vielām un maisījumiem, kas satur šādas vielas.5. Ekonomikas dalībnieki ziņo arī par pielikumos uzskaitīto vielu un šādas vielas saturošu maisījumu būtiskām zādzībām, ziņojumu sniedzot valsts kontaktpunktam tajā dalībvalstī, kura zādzība notikusi.6. Lai vienkāršotu sadarbību starp kompetentajām iestādēm un ekonomikas dalībniekiem, jo īpaši attiecībā uz neklasificētām vielām, Komisija pēc apspriešanās ar Pastāvīgo komiteju prekursoru jomā izstrādā un atjaunina pamatnostādnes, lai palīdzētu ķīmisko vielu piegādes ķēdei. Pamatnostādnēs jo īpaši ietver:a) informāciju par to, kā atpazīt aizdomīgus darījumus un ziņot par tiem;b) pastāvīgi atjaunināmu neklasificētu vielu sarakstu, lai piegādes ķēde varētu uz brīvprātības pamata pārraudzīt šādu vielu tirdzniecību;c) citu informāciju, ko var uzskatīt par noderīgu.7. Dalībvalstu kompetentās iestādes gādā par to, lai 6. punktā paredzētās pamatnostādnes un neklasificēto vielu saraksts regulāri tiktu izplatīts, kā kompetentās iestādes uzskata par vajadzīgu, saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti pamatnostādnēs.7. pantsDatu aizsardzībaKatra dalībvalsts nodrošina, lai personas datu apstrāde, kas notiek, piemērojot šo regulu, būtu saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK[18]. Jo īpaši katra dalībvalsts nodrošina, lai personas datu apstrāde, kas tiek prasīta saistībā ar licences piešķiršanu saskaņā ar šīs regulas 4. un 5. pantu, un ziņošana par aizdomīgiem darījumiem saskaņā ar šīs regulas 6. pantu, būtu saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK.8. pantsSodiKatra dalībvalsts paredz noteikumus par sodiem, ko piemēro par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Paredzētajiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.9. pantsGrozījumi pielikumosLai pielāgotos ķīmisko vielu ļaunprātīgas izmantošanas par sprāgstvielu prekursoriem attīstības tendencēm vai pamatojoties uz pētījumiem un testēšanu, Komisija var pieņemt grozījumus pielikumos, izmantojot deleģētus aktus saskaņā ar 10., 11. un 12. pantu. Ja tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, jo īpaši, ja pēkšņi rodas izmaiņas riska novērtējumā attiecībā uz ķīmisku vielu ļaunprātīgu izmantošanu paštaisītu sprāgstvielu izgatavošanai, piemēro 13. pantu.10. pantsDeleģēšanas īstenošana1. Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt 9. pantā minētos deleģētos aktus.2. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaicīgi paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.3. Pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 11. un 12. panta nosacījumus.11. pantsDeleģēšanas atsaukšana1. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt pilnvaru deleģēšanu, kas minēta 9. pantā.2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.3. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta šajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā tūlīt vai tajā noteiktā vēlākā datumā. Tas neietekmē jau spēkā esošu deleģēto aktu likumīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.12. pantsIebildumi pret deleģētiem aktiem1. Eiropas Parlaments un Padome var celt iebildumus pret deleģētu aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi.2. Ja, beidzoties šim laikposmam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome iebildumus pret deleģēto aktu nav cēlusi, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.3. Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.4. Ja Eiropas Parlaments vai Padome ceļ iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura ceļ iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šādu iebildumu iemeslus.13. pantsSteidzamības procedūra1. Deleģētais akts, kas pieņemts steidzamības procedūrā, stājas spēkā nekavējoties un to piemēro tikmēr, kamēr netiek celts neviens iebildums saskaņā ar 2. punktu. Paziņojot par aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, norāda iemeslus, kādēļ tiek izmantota steidzamības procedūra.2. Eiropas Parlaments un Padome var celt iebildumus par deleģēto aktu sešu nedēļu laikā no tā paziņošanas dienas. Tādā gadījumā akts vairs nav piemērojams. Iestāde, kura pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šādu iebildumu iemeslus.14. pantsRegulas (EK) 1907/2006 XVII pielikuma grozīšanaRegulas (EK) 1907/2006 XVII pielikumā[19] 58. ierakstā tabulā, kurā iekļauti vielu, vielu grupu un maisījumu apzīmējumi un ierobežojumu nosacījumi, 2. ailē svītro 2. un 3. punktu.15. pantsPārejas noteikumsPlašas sabiedrības locekļiem līdz [ 36 mēnešus pēc pieņemšanas ] joprojām ir atļauts turēt īpašumā un izlietot I pielikumā uzskaitītās vielas vai šādas vielas saturošus maisījumus, ja minēto vielu koncentrācija pārsniedz I pielikumā noteikto robežkoncentrāciju.16. pantsPārskatīšanaŠīs regulas pārskatīšanu veic [pēc 5 gadiem kopš pieņemšanas].17. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā [ 18 mēnešus pēc pieņemšanas ].Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.[…], […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […][pic] |1. PIELIKUMSVielas, ko nedara pieejamas plašas sabiedrības locekļiem ne atsevišķi, ne maisījumos, kas tās satur, izņemot tad, ja to koncentrācija ir vienāda ar turpmāk noteiktajiem maksimāli pieļaujamajiem līmeņiem vai zemāka par tiemVielas nosaukums un Chemical Abstracts Service (informatīvā ķīmijas dienesta) reģistra numurs (CAS RN) | Minimālais saturs | Kombinētās nomenklatūras (KN) kods ķīmiski individuālai vielai, kas atbilst attiecīgi KN 28. nodaļas vai 29. nodaļas 1. piezīmes prasībām {skat. 2009. gada 30. septembra Regulu (EK) Nr. 948/2009, OV L 287, 31.10.2009.} | Kombinētās nomenklatūras (CN) kods maisījumam vai preparātam bez sastāvdaļām (piemēram, dzīvsudraba, dārgmetāliem, retzemju metāliem vai radioaktīvajiem elementiem), kuru dēļ tos klasificētu ar citu CN kodu {skat. 2009. gada 30. septembra Regulu (EK) Nr. 948/2009, OV L 287, 31.10.2009.} |Ūdeņraža peroksīds (CAS RN 7722-84-1) | 12% (masas) | 2847 00 00 | 3824 90 97 |Nitrometāns (CAS RN 75-52-5) | 30 % (masas) | 2904 20 00 | 3824 90 97 |Slāpekļskābe (CAS RN 7697-37-2) | 3 % (masas) | 2808 00 00 | 3824 90 97 |Kālija hlorāts (CAS RN 3811-04-9) | 40 % (masas) | 2829 19 00 | 3824 90 97 |Kālija perhlorāts (CAS RN 7778-74-7) | 40 % (masas) | 2829 90 10 | 3824 90 97 |Nātrija hlorāts (CAS RN 7775-09-9) | 40 % (masas) | 2829 11 00 | 3824 90 97 |Nātrija perhlorāts (CAS RN 7601-89-0) | 40 % (masas) | 2829 90 10 | 3824 90 97 |Amonija nitrāts (CAS RN 6484-52-2) | 16 % pēc slāpekļa masas attiecībā pret amonija nitrātu | 3102 30 10 (ūdens šķīdumā) 3102 30 90 (citi) | 3824 90 97 |II PIELIKUMSVielas atsevišķi vai maisījumos, par kurām jāziņo par aizdomīgiem darījumiemVielas nosaukums un Chemical Abstracts Service (informatīvā ķīmijas dienesta) reģistra numurs (CAS RN) | Kombinētās nomenklatūras (KN) kods ķīmiski individuālai vielai, kas atbilst attiecīgi KN 28. nodaļas 1. piezīmes, 29. nodaļas 1. piezīmes vai 31. nodaļas 1. piezīmes b) punkta prasībām {skat. 2009. gada 30. septembra Regulu (EK) Nr. 948/2009, OV L 287, 31.10.2009.} | Kombinētās nomenklatūras (CN) kods maisījumiem vai preparātiem bez sastāvdaļām (piemēram, dzīvsudraba, dārgmetāliem, retzemju metāliem vai radioaktīvajiem elementiem), kuru dēļ tos klasificētu ar citu CN kodu {skat. 2009. gada 30. septembra Regulu (EK) Nr. 948/2009, OV L 287, 31.10.2009.} |Heksamīns (CAS RN 100-97-0) | 2921 29 00 | 3824 90 97 |Sērskābe (CAS RN 7664-93-9) | 2807 00 10 | 3824 90 97 |Acetons (CAS RN 67-64-1) | 2914 11 00 | 3824 90 97 |Kālija nitrāts (CAS RN 7757-79-1) | 2834 21 00 | 3824 90 97 |Nātrija nitrāts (CAS RN 7631-99-4) | 3102 50 10 (dabisks) 3102 50 90 (citi, izņemot dabisku) | 3824 90 97 3824 90 97 |Kalcija nitrāts (CAS RN 10124-37-5) | 2834 29 80 | 3824 90 97 |Kalcija-amonija nitrāts (CAS RN 15245-12-2) | 3102 60 00 | 3824 90 97 |[1] OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.[2] Kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 552/2009, OV L 164, 26.6.2009., 7. lpp.[3] OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.[4] 14469/3/05 REV 3.[5] 8109/08[6] OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.[7] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[8] OV C […], […], […]. lpp.[9] OV C […], […], […]. lpp.[10] … atzinums, OV C….[11] 8311/08[12] OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.[13] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[14] OV L 396, 30.12.2006.[15] OV L 154, 14.6. 2007[16] OV L 46, 17.2.1997.[17] OV L 270, 21.10.2003.[18] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[19] OV L 396, 30.12.2006.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0603

Priekšlikums Padomes regula (EK, Euratom), ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām  /* COM/2009/0603 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.10.2009COM(2009)603 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA (EK, EURATOM),ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām  PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kā katru gadu un saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu Padomei saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, kas balstīts uz Statistikas biroja ziņojumu, līdz gada beigām jāpieņem lēmums par atalgojuma un pensiju korekciju no 1. jūlija. |120 | Vispārīgais konteksts Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu atalgojuma un pensiju korekcija ir tieši atkarīga no izmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējā (specifisks rādītājs), dzīves dārdzības līmeņa izmaiņām Briselē (starptautiskais indekss) un Statistikas biroja noteiktās ekonomiskās paritātes. Ar specifisko rādītāju mēra dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu neto atalgojuma izmaiņas, neskaitot inflāciju. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo rādītāju, pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas XI pielikuma 1. panta 4. punktā minētās astoņas dalībvalstis. Ar Briseles starptautisko indeksu mēra Kopienas ierēdņu dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Statistikas birojs ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto informāciju. Atalgojuma pirktspējas paritāte nosaka atalgojuma pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām darba vietām. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem. Pensiju pirktspējas paritāte nosaka pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju un citām dzīvesvietām. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikumu par atalgojuma un pensiju korekciju iesniedz katru gadu. |141 | Atbilstība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikuma elementi ir saskaņoti ar personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām procedūrām. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Priekšlikumā ņemti vērā to personu atzinumi, ar kurām notikusi apspriešanās. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums - Priekšlikuma nolūks ir atalgojuma un pensiju korekcija saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. - Spēkā esošie tiesību akti nepieļauj alternatīvu iespēju. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 1. pantu Statistikas birojs ir sagatavojis ziņojumu par dzīves dārdzības izmaiņām Briselē, izmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējā un pirktspējas paritāti, no kā izriet korekcijas koeficienti. 3.1. ATALGOJUMA UN PENSIJU KOREKCIJA BEĻĢIJĀ UN LUKSEMBURGĀ Valstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējas vidējās izmaiņas, ko mēra ar specifisko rādītāju, atsauces periodā ir 2,7%. Dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē, ko mēra ar Statistikas biroja aprēķināto Briseles starptautisko indeksu, atsauces periodā ir 0,9 %. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 2. punktu korekcijas lielumu iegūst, reizinot specifisko rādītāju ar Briseles starptautisko indeksu, ko aprēķina Statistikas birojs. Tādējādi ierosinātā atalgojuma un pensiju korekcija Beļģijā un Luksemburgā ir 3,6%. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 5. punktu Beļģijai un Luksemburgai korekcijas koeficientu nepiemēro. 3.2. ATALGOJUMA UN PENSIJU KOREKCIJA ĀRPUS BEĻĢIJAS UN LUKSEMBURGAS Ārpus Beļģijas un Luksemburgas atalgojuma un pensiju korekcijas koeficientu iegūst, reizinot korekciju Beļģijā un Luksemburgā ar korekcijas koeficientu un maiņas kursu izmaiņām. Korekcijas koeficienti, kas minēti regulā un ko piemēro atalgojumam, pensijām un tai atalgojuma daļai, kas tiek pārskaitīta, ir aprēķināti šādi. - Korekcijas koeficienti IERĒDŅIEM ārpus Beļģijas un Luksemburgas: Statistikas birojs sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm ir aprēķinājis pirktspējas paritāti, ar ko 1. jūlijā nosaka atalgojuma pirktspējas attiecību starp Briseli un citām darba vietām. Korekcijas koeficientus, kurus piemēro dalībvalstu, izņemot Beļģijas un Luksemburgas, ierēdņiem un citiem darbiniekiem, nosaka, ņemot vērā attiecību starp pirktspējas paritāti un valūtu maiņas kursiem, ko piemēro 1. jūlijā. - Korekcijas koeficienti PENSIJĀM ārpus Beļģijas un Luksemburgas un korekcijas koeficienti PĀRSKAITĪJUMIEM: Statistikas birojs sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm ir aprēķinājis pirktspējas paritāti, ar ko 1. jūlijā nosaka pensiju pirktspējas attiecību starp Beļģiju un citām dzīves vietām. Korekcijas koeficientus, kas aprēķināti to personu pensijām, kuras dzīvo dažādās valstīs ārpus Beļģijas un Luksemburgas, nosaka, ņemot vērā attiecību starp pirktspējas paritāti un valūtu maiņas kursiem, ko piemēro 1. jūlijā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. pantu šos koeficientus tieši piemēro ierēdņu un citu darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. pantu korekcijas koeficientus piemēro tikai tai pensijas daļai, kas atbilst līdz 2004. gada 1. maijam iegūtajām pensijas tiesībām. - Korekcijas koeficientu spēkā stāšanās datums: Spēkā stāšanās datums visās vietās ir 1. jūlijs, izņemot tās vietas, kur dzīves dārdzība ir ievērojami pieaugusi – šajās vietās korekcijas koeficients stājas spēkā 16. maijā, ja dzīves dārdzības pieaugums pārsniedz 6,3 %, vai 1. maijā, ja tas pārsniedz 12,6 %. Dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas ārpus Beļģijas un Luksemburgas mēra ar izmaiņām netiešajos indeksos. Šos indeksus aprēķina, reizinot Briseles starptautisko indeksu ar pirktspējas paritātes izmaiņām. Regulā norādītajās vietās šīs korekcijas stājas spēkā agrāk. |310 | Juridiskais pamats Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un jo īpaši to XI pielikums. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. |331 | - Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir paredzēta Padomes regula. |332 | - Finansiālais slogs izriet tieši no Civildienesta noteikumos paredzētās korekcijas metodes piemērošanas. |Instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti būtu neatbilstīgi šāda iemesla dēļ: - Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir paredzēta Padomes regula. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | Ietekme uz administratīvajiem izdevumiem un atalgojuma un pensiju korekcijas ieņēmumiem ir plašāk izklāstīta pievienotajā finanšu pārskatā. |PriekšlikumsPADOMES REGULA (EK, EURATOM),ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijāmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti un jo īpaši tā 13. pantu,ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, un jo īpaši Civildienesta noteikumu 63., 64., 65. un 82. pantu un VII, XI un XIII pielikumu, kā arī Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu, 64., 92. un 132. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Lai garantētu, ka pārmaiņas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku pirktspējā notiek paralēli ar pārmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu pirktspējā, Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojums un pensijas ir jākoriģē atbilstīgi 2009. gada izvērtējumam,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā datumu „2008. gada 1. jūlijs” aizstāj ar datumu „2009. gada 1. jūlijs”.2. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 66. pantā sniegto tabulu par mēneša pamatalgām, kas piemērojamas atalgojuma un pensiju aprēķināšanai, aizstāj ar šādu tabulu.[pic]3. pantsNo 2009. gada 1. jūlija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas 2. slejā.No 2010. gada 1. janvāra korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 3. punktu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem, ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas 3. slejā.No 2009. gada 1. jūlija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 1. punktu piemēro pensijām, ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas 4. slejā.No 2009. gada 16. maija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas 5. slejā. Ikgadējā korekcija attiecībā šīm darba vietām stājas spēkā 2009. gada 16. maijā.No 2009. gada 1. maija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas 6. slejā. Ikgadējā korekcija attiecībā šīm darba vietām stājas spēkā 2009. gada 1. maijā.[pic]4. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 42.a panta otrajā un trešajā daļā paredzētais bērna kopšanas pabalsts ir EUR 909,94 un EUR 1213,25 vientuļajiem vecākiem.5. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 1. punktā paredzētā apgādnieka pabalsta pamatsumma ir EUR 170,18.No 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 2. panta 1. punktā paredzētais apgādājamā bērna pabalsts ir EUR 371,88.No 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 1. punktā paredzētais pabalsts izglītībai ir EUR 252,32.No 2009. gada 2. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 1. punktā paredzētais pabalsts izglītībai ir EUR 90,85.No 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 69. pantā un VII pielikuma 4. panta 1. punkta otrajā daļā paredzētais ekspatriācijas pabalsts ir vismaz EUR 504,41.No 2009. gada 14. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 134. pantā paredzētais ekspatriācijas pabalsts ir EUR 362,60.6. pantsNo 2010. gada 1. janvāra Civildienesta noteikumu VII pielikuma 8. panta 2. punktā paredzēto atlīdzību par attālumu koriģē šādi:EUR 0 par kilometru, ja attālums ir no 0 līdz 200 kmEUR 0,3782 par kilometru, ja attālums ir no 201 līdz 1 000 kmEUR 0,6304 par kilometru, ja attālums ir no 1 001 līdz 2 000 kmEUR 0,3782 par kilometru, ja attālums ir no 2 001 līdz 3 000 kmEUR 0,1260 par kilometru, ja attālums ir no 3 001 līdz 4 000 kmEUR 0,0607 par kilometru, ja attālums ir no 4 001 līdz 10 000 kmEUR 0 par kilometru tad, ja attālums pārsniedz 10 000 km.Iepriekš norādītajai atlīdzībai par attālumu pievieno vienotas likmes piemaksu:-  EUR 189,11, ja ar vilcienu veikta brauciena attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir robežās no 725 km līdz 1450 km,-  EUR 378,18, ja ar vilcienu veikta brauciena attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir lielāks nekā 1450 km.7. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 10. panta 1. punktā paredzētā dienas nauda ir:-  EUR 39,09 ierēdnim, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,-  EUR 31,52 ierēdnim, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.8. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 24. panta 3. punktā paredzētais iekārtošanās pabalsts ir vismaz:-  EUR 1112,81 darbiniekam, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,-  EUR 661,67 darbiniekam, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.9. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais bezdarbnieka pabalsts ir vismaz EUR 1334,56, tas nepārsniedz EUR 2669,14, un standarta pabalsts ir EUR 1213,25.10. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 93. pantā sniegto tabulu par mēneša pamatalgām aizstāj ar šādu tabulu.[pic]11. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 94. pantā paredzētais iekārtošanās pabalsts ir vismaz:-  EUR 837,02 darbiniekam, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,-  EUR 496,24 darbiniekam, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.12. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 96. panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais bezdarbnieka pabalsts ir vismaz EUR 1000,93, tas nepārsniedz EUR 2001,85, un standarta pabalsts ir EUR 909,94.No 2009. gada 13. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 136. pantā paredzētais bezdarbnieka pabalsts ir vismaz EUR 880,60 un tas nepārsniedz EUR 2 072,00.13. pantsNo 2009. gada 1. jūlija pabalsti par maiņu darbu, kas paredzēti Padomes Regulas (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76[1] 1. panta 1. punkta pirmajā daļā, ir EUR 381,42, EUR 575,71, EUR 629,45 un EUR 858,15.14. pantsNo 2009. gada 1. jūlija summām, kas minētas 4. pantā Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68[2], piemēro koeficientu 5,50594.15. pantsNo 2009. gada 1. jūlija tabulu Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 8. panta 2. punktā aizstāj ar šādu tabulu.[pic]16. pantsNo 2009. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 18. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā nemainīgais pabalsts, kas minēts līdz 2004. gada 1. maijam spēkā esošo Civildienesta noteikumu VII pielikuma bijušajā 4.a pantā, ir:- EUR 131,58 mēnesī C4 vai C5 pakāpes ierēdņiem,- EUR 201,74 mēnesī C1, C2 vai C3 pakāpes ierēdņiem.17. pantsNo 2009. gada 13. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 133. pantā sniegto mēneša pamatalgu skalu aizstāj ar šādu skalu.[pic]18. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienīas Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPADOMES REGULA (EK, EURATOM), ar ko no 2009. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām.2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā(s) darbība(s):iespējams, attiecas uz visām jomām un darbībām.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuIzdevumi: XX.01.01.01 Komisija un 11. nodaļa „Citas iestādes”, 42. nodaļa „Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem”Ieņēmumi: 400 – Nodokļu ieņēmumi no ierēdņu, citu darbinieku un pensijas seņēmēju algām un pabalstiem; 404 – Ieņēmumi no īpašās nodevas, ko piemēro iestāžu locekļu, ierēdņu un citu aktīvi nodarbināto darbinieku algām; 410 – Darbinieku iemaksas pensiju programmā.3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsNenoteikts3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauni | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Pozīcija finanšu plānā |XX.01.01.01, 11. un 42. nodaļas | Neobligātie izdevumi | Nedif.[3] | NAV | NAV | NAV | Nr. 5 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009.gads | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. gads un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[4] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a |Maksājumu apropriācijas (MA) | b |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[5] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c |KOPĒJĀ PAMATSUMMA |Saistību apropriācijas | a+c |Maksājumu apropriācijas | b+c |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[6] |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 94,5 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | n.p. |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas (nedif.) | 8.2.6. | e |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 94,5 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | n.p. |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 94,5 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | 189,4 | n.p. |Informācija par līdzfinansējumuNepiemēro4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu.( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[7] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (līdz vienai zīmei aiz komata)Pirms darbības 2009. | Pēc darbības |Budžeta pozīcija |Ieņēmumi | | |2009. |2010. |2011. |2012. |2013. |2014. | | 410 Iemaksas pensiju programmā |a) Absolūtie ieņēmumi | 351,2 | | 357,6 |363,9 |363,9 |363,9 |363,9 |363,9 | | |b) Ieņēmumu izmaiņas |Δ | | 6,4 | 12,7 | 12,7 | 12,7 | 12,7 | 12,7 | | 400 Nodokļi |a) Absolūtie ieņēmumi | 440,7 | | 448,7 |456,6 |456,6 |456,6 |456,6 |456,6 | | |b) Ieņēmumu izmaiņas |Δ | | 8,0 | 15,9 | 15,9 | 15,9 | 15,6 | 15,9 | | 404 Īpašā nodeva |a) Absolūtie ieņēmumi | 44,9 | | 45,7 |46,5 |46,5 |46,5 |46,5 |46,5 | | |b) Ieņēmumu izmaiņas |Δ | | 0,8 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | 1,6 | | 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) – sīkāk skatīt 8.2.1. punktāNepiemēro5. RAKSTUROJUMS UN MERĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasCivildienesta noteikumos noteikts pienākums5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaNepiemēro5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un saistītie rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības ( ABM ) kontekstāNepiemēro5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Centralizēta pārvaldība( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija: PMO( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot:( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Dalīta vai decentralizēta pārvaldība( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (lūdzam precizēt)Piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaNepiemēro6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšējs novērtējumsNepiemēro6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma/retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Nepiemēro6.2.3. Turpmākās novērtēšanas noteikumi un biežumsNovērtēšana ceturtā gada beigās, sākot no 2004. gada jūlija.7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMINepiemēro8. ZIŅAS PAR RESURSIEMNepiemēro[1] Padomes 1976. gada 9. februāra Regula (EOTK, EEK, Euratom) Nr. 300/76, ar ko nosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī šo pabalstu likmes un nosacījumus (OV L 38, 13.2.1976., 1. lpp.). Regula papildināta ar Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 1307/87 (OV L 124, 13.5.1987., 6. lpp.).[2] Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 260/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru (OV L 56, 4.3.1968., 8. lpp.).[3] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā – nedif.).[4] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[5] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[6] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[7] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.