               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.5.2016
            COM(2016) 290 final
            2016/0142(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
            ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
            (apturēšanas mehānisma pārskatīšana)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Pēc pieņemtajiem lēmumiem par vīzu režīma liberalizāciju ar Rietumbalkānu valstīm Komisija 2011. gadā ierosināja Padomes regulā (EK) Nr. 539/2001
                  1
                iekļaut drošības klauzulu vīzu jomā, kas steidzamības kārtā un, pamatojoties uz precīzi definētiem kritērijiem, uz īsu laikposmu pagaidu kārtā ļautu apturēt atbrīvojumu no vīzas prasības trešo valstu pilsoņiem, lai atrisinātu iespējamās problēmas, ar kurām saskaras viena vai vairākas dalībvalstis, pēkšņi un būtiski palielinoties neatbilstīgajai migrācijai, nepamatotu patvēruma pieteikumu vai noraidīto atpakaļuzņemšanas pieteikumu skaitam, ko kāda dalībvalsts iesniegusi attiecīgajai trešai valstij
                  2
               .

               Eiropas Parlaments un Padome 2013. gada 11. decembrī pieņēma Regulu (ES) Nr. 1289/2013
                  3
               , ar kuru grozīja Regulu (EK) Nr. 539/2001, ieviešot tā saucamo apturēšanas mehānismu un grozot spēkā esošo savstarpības mehānismu.

               Apturēšanas mehānisms Regulas (EK) Nr. 539/2001 1.a pantā kā galējo līdzekli ļauj uz laiku apturēt atbrīvojumu no vīzas prasības trešo valstu pilsoņiem dažās ārkārtas situācijās. To var aktivizēt jebkura dalībvalsts, Komisijai paziņojot, ka tā sešu mēnešu laikposmā salīdzinājumā ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā vai ar pēdējiem sešiem mēnešiem pirms atbrīvojuma no vīzas prasības attiecībā uz šo valsti saskaras ar apstākļiem, kuri izraisa ārkārtas situāciju, ko tā pati nespēj atrisināt.

               Proti, šie apstākļi ir būtisks un pēkšņu palielinājums:

               –tādu minētās trešās valsts valstu pilsoņu skaitā, par kuriem noskaidro, ka tie nelegāli uzturas minētās dalībvalsts teritorijā;

               –minētās trešās valsts pilsoņu nepamatotu patvēruma pieteikumu skaitā, ja šāds palielinājums rada īpaši spriedzi attiecīgās dalībvalsts patvēruma sistēmai;

               –tādu noraidīto atpakaļuzņemšanas pieteikumu skaitā, ko dalībvalsts iesniegusi minētajai trešai valstij par tās pašas pilsoņiem.

               Informējot Komisiju, dalībvalstij ir jānorāda iemesli mehānisma aktivizēšanai, iesniedzot attiecīgos datus un statistikas, kā arī jāapraksta pagaidu pasākumi, ko tā ir veikusi, lai situāciju atrisinātu. Komisija pēc tam informē gan Padomi, gan Eiropas Parlamentu un pārbauda situāciju un problēmas apjomu (skarto dalībvalstu skaits, ietekme uz migrācijas kopējo situāciju Savienībā).

               Komisija var izlemt, vai šī darbība ir nepieciešama, ņemot vērā vīzas prasības atcelšanas apturēšanas sekas uz Savienības un tās dalībvalstu ārējām attiecībām ar konkrēto trešo valsti, vienlaikus cieši sadarbojoties ar to, tiecoties atrast alternatīvus ilgtermiņa risinājumus. Šādā gadījumā Komisija trīs mēnešu laikā no paziņojuma saņemšanas var pieņemt īstenošanas aktu, ar kuru uz laiku aptur atbrīvojumu no vīzas prasības attiecīgās trešās valsts pilsoņiem uz sešu mēnešu laikposmu.

               Pirms šā sešu mēnešu laikposma beigām Komisijai jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei. Šim ziņojumam var pievienot leģislatīvā akta priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 593/2001, lai minēto trešo valsti pārceltu to valstu sarakstā, kurām ir nepieciešama vīza (I pielikums), un tādējādi tās pilsoņiem pastāvīgi piemērotu vīzas prasību. Šādā gadījumā bezvīzu režīma pagaidu atcelšanas ilgumu var maksimāli pagarināt uz 12 mēnešiem.

               Eiropas Savienībā valdošās pašreizējās migrācijas situācijas un sekmīgi pabeigtu vairāku dialogu par vīzu režīma liberalizāciju ar kaimiņvalstīm (Gruziju, Ukrainu, Kosovu, Turciju) kontekstā vairākas dalībvalstis ir apšaubījušas, vai pastāvošais vīzu režīma apturēšanas mehānisms sniedz nepieciešamo elastību, lai būtu iespējams rīkoties konkrētās ārkārtas situācijās. Jo īpaši tās argumentē, ka:

               –iespējamie apturēšanas iemesli ir pārāk ierobežoti un, piemēram, neietver trešās valsts nesadarbošanos to trešās valsts pilsoņu atpakaļuzņemšanas jomā, kas ir tranzītā šķērsojuši šo trešo valsti, ja Savienības vai dalībvalsts noslēgtais atpakaļuzņemšanas nolīgums ar attiecīgo trešo valsti šādu atpakaļuzņemšanas pienākumu paredz;

               –iniciatīvas tiesības ar paziņojumu aktivizēt apturēšanas mehānismu, kas Regulā paredzētas tikai dalībvalstīm, vajadzētu paredzēt arī Komisijai;

               –atsauces periodi un termiņi ir pārāk gari, kas savukārt neļauj ātri reaģēt ārkārtas situācijās.

               Ņemot vērā Komisijas neseno priekšlikumu par vīzu režīma liberalizāciju ar Gruziju
                  4
               , Ukrainu
                  5
               , Turciju
                  6
                un Kosovu
                  7
                un nesenās diskusijas ar dalībvalstīm, Komisija nolēma iesniegt priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 539/2001, lai pārskatītu pašreizējo apturēšanas mehānismu.

               Galvenais mērķis ir pastiprināt apturēšanas mehānismu tā, lai dalībvalstīm būtu vieglāk ziņot par apstākļiem, kuru dēļ var aktivizēt apturēšanas mehānismu, un lai Komisija varētu aktivizēt šo mehānismu pēc savas ierosmes. Jo īpaši vajadzētu vienkāršot mehānisma izmantošanu, saīsinot atsauces periodus un termiņus, lai procedūra kļūtu ātrāka, un vajadzētu paplašināt apturēšanas iemeslus, kuriem būtu jāietver tādu trešo valstu pilsoņu, kuri ir tranzītā šķērsojuši šo trešo valsti, noraidīto atpakaļuzņemšanas pieteikumu skaita ievērojams pieaugums, ja Savienības vai dalībvalsts noslēgtais atpakaļuzņemšanas nolīgums ar attiecīgo trešo valsti šādu atpakaļuzņemšanas pienākumu paredz. Komisijai turklāt vajadzētu būt iespējai aktivizēt mehānismu gadījumos, kad trešā valsts nesadarbojas atpakaļuzņemšanas jomā, it īpaši, ja starp šo trešo valsti un Savienību ir noslēgts atpakaļuzņemšanas nolīgums.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti, kā arī Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā un Šveicē. Regula ir daļa no ES kopējas īstermiņa uzturēšanās (90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā) vīzu politikas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Tā kā ar priekšlikumu tiks grozīta ES kopējā vīzu politika, priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts. Ierosinātajā regulā ir ietverta Šengenas acquis pilnveidošana.

               •Subsidiaritāte, proporcionalitāte un instrumenta izvēle

                  Regulā (EK) Nr. 539/2001 paredzētais apturēšanas mehānisms ir ES kopējās vīzu politikas neatņemama daļa. Minētā mehānisma stiprināšanas mērķi nolūkā padarīt to efektīvāku, ko panāk, paplašinot tā darbības jomu un ļaujot Komisijai sākt to piemērot pēc savas iniciatīvas, var sasniegt tikai ar rīcību Savienības līmenī, proti, grozot minēto regulu. Dalībvalstis nevar rīkoties atsevišķi, lai sasniegtu politikas mērķi. Politikas mērķa sasniegšanai nav pieejami citi (neleģislatīvi) risinājumi.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Esošais apturēšanas mehānisms, kas tika ieviests 2013. gada decembrī, līdz šim nav izmantots; tāpēc nav pieejama praktiskā pieredze saistībā ar pašreizējo mehānismu. Tomēr vairākas dalībvalstis ir apgalvojušas, ka mehānisms nekad nav izmantots tāpēc, ka ir noteikti pārāk augsti šķēršļi tā aktivizēšanai un ka termiņi ir pārāk gari.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Pastāvīgo pārstāvju komitejā un Vīzu jautājumu darba grupā ar dalībvalstīm tika apspriesta nepieciešamība pēc papildu aizsardzības pasākumiem, ņemot vērā vīzu režīma liberalizāciju ar valstīm Savienības kaimiņu reģionos. Šā priekšlikuma izstrādē ir ņemti vērā neoficiāli dalībvalstu ierosinājumi pārskatīt apturēšanas mehānismu.

               •Ietekmes novērtējums

                  Apturēšanas mehānisma pārskatīšanai pašai par sevi nav nekādas tiešas ekonomiskas vai cita veida ietekmes. Komisijai, pārbaudot kādas dalībvalsts iesniegto paziņojumu un, pirms tā lemj par to, vai ir vajadzīga attiecīga rīcība, katrā atsevišķā gadījumā būs sīki jānovērtē politiskā un ekonomiskā ietekme, kāda varētu būt atbrīvojuma no vīzu prasības iespējamai apturēšanai attiecībā uz konkrētas trešās valsts pilsoņiem. Tāpēc šim priekšlikumam nav nepieciešams ietekmes novērtējums.

               •Pamattiesības

                  Šim priekšlikumam nav negatīvas ietekmes uz pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienībā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Neattiecas.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Komisija pastiprināti uzraudzīs migrācijas un drošības situāciju, kas izriet no nesenajiem lēmumiem par vīzu režīma liberalizāciju; rezultātā Komisija vajadzības gadījumā varēs pilnībā izmantot pārskatītā apturēšanas mehānisma sniegtās iespējas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Šis priekšlikums, kura mērķis ir pārskatīt Regulas (EK) Nr. 539/2001 1.a pantā paredzēto apturēšanas mehānismu, ietver šādus elementus.

               –Apstākļu, kurus dalībvalstis var paziņot Komisijai, definīcija ir grozīta, lai precizētu, ka apturēšanas mehānismu var izmantot ne tikai „ārkārtas situācijās kā pēdējo līdzekli”, bet arī vispārīgāk gadījumos, kad vīzu režīma liberalizācijas rezultāts ir būtisks neatbilstīgas migrācijas, nepamatotu patvēruma pieteikumu skaita vai noraidītu atpakaļuzņemšanas pieteikumu skaita palielinājums.

               –Atsauces laikposms, ko izmanto šīs situācijas salīdzinājumam ar situāciju iepriekšējā gadā vai pirms vīzu režīma liberalizācijas, ir saīsināts no sešiem uz diviem mēnešiem.

               –Pietiek ar to, ka neatbilstīgas migrācijas, nepamatotu patvēruma pieteikumu skaita vai noraidītu atpakaļuzņemšanas pieteikumu skaita palielinājums ir „būtisks”, savukārt pašlaik šim palielinājumam jābūt „būtiskam un pēkšņam”.

               –Iespējamas apturēšanas iemesliem, par kuriem var paziņot, būtu jāietver noraidīti pieteikumi par to citas trešās valsts pilsoņu atpakaļuzņemšanu, kuri devušies tranzītā caur minēto trešo valsti, ja šāds atpakaļuzņemšanas pienākums ir paredzēts atpakaļuzņemšanas nolīgumā, kas noslēgts starp Savienību vai dalībvalsti un attiecīgo trešo valsti.

               –Ir atcelts laika ierobežojums (septiņi gadi), kas bija noteikts, lai salīdzinātu pašreizējo situāciju ar situāciju pirms vīzu režīma liberalizācijas.

               –Komisijai ir dota iespēja pēc savas iniciatīvas sākt piemērot apturēšanas mehānismu, ja tai ir konkrēta un ticama informācija par jebkuru no apstākļiem, par kuriem dalībvalstis var ziņot, vai par to, ka trešā valsts – vispārīgākā veidā – nesadarbojas atpakaļuzņemšanas jomā – jo īpaši tad, ja ar minēto trešo valsti ir noslēgts ES līmeņa atpakaļuzņemšanas nolīgums. Šī nesadarbošanās var izpausties, piemēram, šādi:

               –atpakaļuzņemšanas pieteikumu noraidīšana vai neatbildēšana uz tiem,

               –tādu ceļošanas dokumentu neizsniegšana, kuru nolūks ir nodrošināt atgriešanu nolīgumā noteiktajos termiņos, vai tādu Eiropas ceļošanas dokumentu nepieņemšana, kuri izsniegti pēc nolīgumā noteikto termiņu beigām,

               –nolīguma izbeigšana vai apturēšana.

               –Ja Komisija pēc paziņoto apstākļu (vai apstākļu, par kuriem tā saņēmusi konkrētu un ticamu informāciju) pārbaudes nolemj, ka ir vajadzīga attiecīga rīcība, termiņš, kurā pieņem īstenošanas aktu, ar ko uz laiku aptur atbrīvojumu no vīzu prasības attiecībā uz konkrēto trešo valsti, tiek saīsināts no trim uz vienu mēnesi.

               2016/0142 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

               ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas

               (apturēšanas mehānisma pārskatīšana)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  8
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas.

               (2)Mehānisms atbrīvojuma no vīzu prasības apturēšanai uz laiku attiecībā uz trešās valsts pilsoņiem, kas uzskaitīti minētās regulas II pielikumā ("apturēšanas mehānisms"), būtu jāpastiprina, lai dalībvalstīm būtu vieglāk paziņot par apstākļiem, kuru rezultātā nepieciešama iespējama apturēšana, un lai Komisija varētu aktivizēt mehānismu pēc savas iniciatīvas.

               (3)Jo īpaši mehānisma izmantošana būtu jāatvieglina, saīsinot atsauces periodus un termiņus, kas paātrinātu procedūru, un paplašinot apturēšanas iespējamos pamatojumus, kuros būtu jāiekļauj noraidīto atpakaļuzņemšanas pieteikumu skaita būtisks palielinājums, ko dalībvalsts iesniegusi par trešās valsts pilsoņiem, kuri tranzītā šķērsojuši attiecīgo trešo valsti, gadījumos, kad atpakaļuzņemšanas nolīgumā, kas noslēgts starp Savienību vai dalībvalsti un minēto trešo valsti, ir paredzēts šāds atpakaļuzņemšanas pienākums. Komisijai vajadzētu būt arī iespējai aktivizēt mehānismu gadījumā, kad trešā valsts nesadarbojas atpakaļuzņemšanas jomā, jo īpaši gadījumā, kad starp attiecīgo trešo valsti un Savienību ir noslēgts atpakaļuzņemšanas nolīgums.

               (4)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  9
               . Tādējādi Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (5)Šī Regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  10
               . Tādējādi Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (6)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK
                  11
                1. panta B punktā.

               (7)Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
                  12
                3. pantu.

               (8)Attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar protokolu, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
                  13
                3. pantu,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulas (EK) Nr. 539/2001 1.a pantu groza šādi:

               (1)panta 1. punktā svītro šādu tekstu:

               "ārkārtas situācijās kā pēdējo līdzekli";

               (2)panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               "2.
                     Dalībvalsts var paziņot Komisijai, ja tā divu mēnešu laikposmā salīdzinājumā ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā vai ar pēdējiem diviem mēnešiem pirms atbrīvojuma no vīzas prasības īstenošanas II pielikumā uzskaitītas trešās valsts pilsoņiem saskaras ar vienu vai vairākiem šādiem apstākļiem, ko tā pati nespēj atrisināt, proti:

               a)
                     tādu minētās trešās valsts valstu pilsoņu skaita būtisku palielinājumu, par kuriem noskaidro, ka tie bez attiecīgām tiesībām uzturas dalībvalsts teritorijā;

               b)
                     minētās trešās valsts pilsoņu patvēruma pieteikumu skaita ar zemu atzīšanas līmeni būtisku palielinājumu;

               c)
                     noraidīto atpakaļuzņemšanas pieteikumu skaita būtisku palielinājumu, kurus dalībvalsts iesniegusi minētajai trešai valstij par tās pašas pilsoņiem, vai, ja atpakaļuzņemšanas nolīgumā, kas noslēgts starp Savienību vai attiecīgo dalībvalsti un minēto trešo valsti paredzēts šāds pienākums attiecībā uz trešo valstu pilsoņiem, kuri tranzītā šķērsojuši minēto trešo valsti.

               Pirmajā daļā minētajā paziņojumā norāda iemeslus, kas ir tā pamatā, un ietver attiecīgos datus un statistiku, kā arī sīku paskaidrojumu par pagaidu pasākumiem, ko attiecīgā dalībvalsts ir veikusi, lai uzlabotu situāciju. Komisija par šādu paziņojumu nekavējoties informē Eiropas Parlamentu un Padomi.";

               (3)iekļauj šādu punktu:

               "2.a
                     Ja Komisijai ir konkrēta un ticama informācija par apstākļiem, kas minēti 2. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, vai par to, ka trešā valsts nesadarbojas atpakaļuzņemšanas jomā, jo īpaši gadījumā, kad starp attiecīgo trešo valsti un Savienību ir noslēgts atpakaļuzņemšanas nolīgums, piemēram:

               –noraidot vai neatbildot uz atpakaļuzņemšanas pieteikumus,

               –nolīgumā noteiktajā termiņā atsakoties izsniegt ceļošanas dokumentus atgriešanas nolūkā vai neatzīstot Eiropas ceļošanas dokumentus, kas izsniegti pēc nolīgumā noteiktā termiņa beigām,

               –vai izbeidzot vai apturot nolīgumu,

               Komisija pēc savas iniciatīvas var informēt Eiropas Parlamentu un Padomi. Šī informācija ir līdzvērtīga saskaņā ar 2. punktu sniegtajam paziņojumam.";

               (4)panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               "3.
                     Komisija pārbauda jebkuru saskaņā ar 2. punktu veikto paziņojumu, ņemot vērā:

               a)
                     vai pastāv jebkādi no 2. punktā un 2.a punktā minētajiem apstākļiem;

               b)
                     to dalībvalstu skaitu, ko skārusi kāda no 2. punktā un 2.a punktā minētajām situācijām;

               c)
                     panta 2. punktā minēto palielinājumu vispārīgo ietekmi uz migrācijas situāciju Savienībā, kas izriet no dalībvalstu sniegtajiem vai Komisijai pieejamajiem datiem;

               d)
                     [Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām], Eiropas Patvēruma atbalsta biroja vai Eiropas Policijas biroja (Eiropola) sagatavotos ziņojumus, ja tie ir nepieciešami tādu apstākļu dēļ, kas radušies konkrētajā gadījumā;

               e)
                     vispārējo sabiedriskās kārtības un iekšējās drošības jautājumu, apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti.

               Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par tās veiktās pārbaudes rezultātiem.";

               (5)panta 4. punktā vārdus "trīs mēnešos" aizstāj ar vārdiem "vienu mēnesi".

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2011) 290 final.

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1289/2013 (2013. gada 11. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 347, 20.12.2013., 74. lpp.

                     (4)
                  COM(2016) 142 final.

                     (5)
                  COM(2016) 236 final.

                     (6)
                  COM(2016) 279 final.

                     (7)
                  COM(2016) 277 final.

                     (8)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (9)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

                     (10)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

                     (11)
                  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē,OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

                     (12)
                  Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.

                     (13)
                  Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos, OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.


				|

		52014PC0597

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 374/2014 par muitas nodokļu samazināšanu vai atcelšanu Ukrainas izcelsmes precēm /* COM/2014/0597 final - 2014/0279 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Regulu (ES) Nr. 374/2014 par muitas
nodokļu samazināšanu vai atcelšanu Ukrainas izcelsmes precēm
bija paredzēts piemērot, līdz stāsies spēkā vai
tiks provizoriski piemērota Asociācijas nolīguma IV sadaļa.
Regulas (ES) Nr. 374/2014 piemērošanu bija paredzēts
pārtraukt vēlākais 2014. gada 1. novembrī.
Pēc trīspusējām
apspriedēm starp Eiropas Savienību, Krievijas Federāciju un
Ukrainu ministru 2014. gada 12. septembra kopīgajā
paziņojumā par ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma / padziļinātas
un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA)
īstenošanu ES puse piekrita ierosināt ES dalībvalstīm
visaptverošā miera procesa Ukrainā ietvaros provizorisku DCFTA
piemērošanu atlikt līdz 2015. gada 31. decembrim un starplaikā
turpināt ES autonomos tirdzniecības pasākumus par labu Ukrainai.
Tādēļ, lai atbalstītu Ukrainas politisko un ekonomisko
stabilitāti, Eiropas Komisija ierosina Regulas (ES) Nr. 374/2014 par
muitas nodokļu samazināšanu vai atcelšanu Ukrainas izcelsmes
precēm piemērošanas termiņu pagarināt līdz
2015. gada 31. decembrim.
Asociācijas nolīguma ar Ukrainu
2. pantā paredzēts, ka demokrātijas principu,
cilvēktiesību, pamatbrīvību, tiesiskuma principa ievērošana,
suverenitātes un teritoriālās integritātes, robežu
neaizskaramības un neatkarības principu ievērošanas
veicināšana un cīņa pret masu iznīcināšanas
ieroču un ar tiem saistītu materiālu izplatīšanu un to
piegādes līdzekļiem ir minētā nolīguma
būtiskas sastāvdaļas.  Regulā (ES) Nr. 374/2014
paredzētās autonomās preferences piešķir ar noteikumu, ka
arī Ukraina ievēro minētos principus.  Daudzumus/nodokļu
likmes, ko ES garantējusi autonomo preferenču regulā 2014.
gadā, turpinās piemērot 2015. gadā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI UN IETEKMES
NOVĒRTĒJUMS
Neattiecas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta
2. punkts.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Eiropas Savienība zaudēs muitas
ieņēmumus EUR 487 miljonu (bruto) apmērā gadā.
Tomēr minētie skaitļi ir aplēses, kas izdarītas,
vadoties pēc Ukrainas politiskās un ekonomiskās situācijas,
un tie var mainīties.
2014/0279 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 374/2014 par
muitas nodokļu samazināšanu vai atcelšanu Ukrainas izcelsmes
precēm
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Ukraina ir prioritāra
partnervalsts Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) un Austrumu
partnerības ietvaros. Eiropas Savienība ir centusies veidot arvien ciešākas
attiecības ar Ukrainu, paredzot Ukrainas politisko asociāciju un
ekonomisku integrāciju ar Eiropas Savienību. Tādēļ
Eiropas Savienība un Ukraina 2007.–2011. gadā vienojās par
Asociācijas nolīguma noteikumiem, tostarp par padziļinātu
un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), un
abas puses 2014. gada 27. jūnijā nolīgumu parakstīja.
Saskaņā ar noteikumiem par DCFTA Eiropas Savienībai un
Ukrainai jāizveido brīvās tirdzniecības zona pārejas
laikā, kas nav ilgāks par 10 gadiem no asociācijas
nolīguma spēkā stāšanās dienas, saskaņā ar
1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un
tirdzniecību XXIV pantu.
(2)       Ņemot vērā
bezprecedenta drošības, politiskās un ekonomiskās
problēmas, kuras jārisina Ukrainai, un lai atbalstītu tās
ekonomiku, tika izlemts Asociācijas nolīguma starp ES un Ukrainu I-A
pielikumā ietverto koncesiju sarakstu īstenot priekšlaikus,
izmantojot autonomas tirdzniecības preferences, kas paredzētas
Regulā (ES) Nr. 374/2014. Ņemot vērā problēmas,
ar kurām joprojām saskaras Ukraina, Regulas
(ES) Nr. 374/2014 piemērošanas termiņu pagarina līdz
2015. gada 31. decembrim. Lai nodrošinātu paredzamību,
pagarinātajā periodā jāsaglabā tie paši
2014. gadā piemērotie noteikumi par muitas nodokļiem un
tarifu kvotu pieejamību.
(3)       Asociācijas
nolīguma ar Ukrainu 2. pantā paredzēts, ka
demokrātijas principu, cilvēktiesību, pamatbrīvību,
tiesiskuma ievērošana, suverenitātes un teritoriālās
integritātes, robežu neaizskaramības un neatkarības principu
ievērošanas veicināšana un cīņa pret masu
iznīcināšanas ieroču un ar tiem saistītu materiālu
izplatīšanu un to piegādes līdzekļiem ir minētā
nolīguma būtiskas sastāvdaļas. Regulā
(ES) Nr. 374/2014 paredzētās autonomās preferences
arī piešķir ar noteikumu, ka arī Ukraina ievēros
minētos principus. Lai Regulu (ES) Nr. 374/2014 pielāgotu
Savienības praksei un citiem ES tirdzniecības instrumentiem, ir
lietderīgi paredzēt iespēju uz laiku apturēt preferences
gadījumā, ja Ukraina neievēro cilvēktiesību, demokrātijas
un tiesiskuma pamatprincipus.
(4)       Ņemot vērā
jautājuma steidzamību, ir svarīgi piemērot
izņēmums astoņu nedēļu laikposmam, kas minēts 4.
pantā Protokolā Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas
Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
Līgumam par Eiropas Savienības darbību,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 374/2014 groza šādi:

1) regulas 1. pantu aizstāj ar
šādu:
“1. pants
Preferenču
režīms
Muitas nodokļus Ukrainas izcelsmes
precēm samazina vai atceļ saskaņā ar šīs regulas I
pielikumu. Ja minētajā pielikumā ir atsauce uz posmu
kategorijām, 0. kategorijai nodokļu pamatlikmi 2014. un
2015. gadā atceļ, 3. kategorijai likmi samazina par
25 %, 5. kategorijai – par 16,7 % un 7. kategorijai – par
12,5 %.”;
2) regulas 2. pantā pievieno
šādu e)  punktu:
e) “tiek ievēroti demokrātijas principi,
cilvēktiesības, pamatbrīvības un tiesiskuma princips saskaņā
ar Asociācijas nolīguma ar Ukrainu 2. pantu.”;
3) regulas 7. panta otro daļu aizstāj
ar šādu:
“To piemēro līdz 2015. gada
31. decembrim.”;
4) regulas II un III pielikumu
aizstāj ar tekstu šīs regulas attiecīgi I un
II pielikumā.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada
2. novembra.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā                            Padomes
vārdā
Priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
"II PIELIKUMS
Neatkarīgi no kombinētās nomenklatūras
interpretācijas noteikumiem preču apraksta formulējums
uzskatāms vienīgi par informatīvu, preferenču sistēmas
darbības jomu šā pielikuma kontekstā nosakot pēc tiem KN
kodiem, kas ir spēkā šīs regulas pieņemšanas laikā.
 Kārtas Nr. || KN kods || Preču apraksts || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)
 09.3050 || 0204 22 50 0204 22 90 0204 23 0204 42 30 0204 42 50 0204 42 90 0204 43 10 0204 43 90 || Aitu kājas, citādi neatkaulotie izcirtņi (izņemot liemeņus un pusliemeņus, īsās liemeņa priekšējās ceturtdaļas, un muguras gabalus un/vai pakaļgalus), svaigi vai atdzesēti Atkaulota aitas gaļa, svaiga vai atdzesēta Saldēti aitas gaļas izcirtņi ar kauliem (izņemot liemeņus un pusliemeņus, un īsās liemeņa priekšējās ceturtdaļas) Saldēta jēra gaļa, atkaulota Saldēta aitas gaļa, atkaulota || 1 500 || 1 500
 09.3051 || 0409 || Dabiskais medus || 5 000 || 5 000
 Kārtas Nr. || KN kods || Preču apraksts || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)
 09.3052 || 1701 12 1701 91 1701 99 1702 20 10 1702 90 30 1702 90 50 1702 90 71 1702 90 75 1702 90 79 1702 90 80 1702 90 95 || Cukurbiešu jēlcukurs bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām Citāds cukurs, kas nav jēlcukurs Aromatizēts vai iekrāsots kļavu cukurs cietā veidā ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevu Izoglikoze cietā veidā, kas sausā veidā no svara satur 50 % fruktozes Maltodekstrīns cietā veidā un maltodekstrīna sīrups, kas sausā veidā no svara satur 50 % fruktozes Grauzdētais cukurs Inulīna sīrups Citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozes || 20 070 || 20 070
 09.3053 || 1702 30 1702 40 1702 60 || Glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk par 50 % no svara fruktozi, izņemot invertcukuru Citāda fruktoze un fruktozes sīrups, kas sausā veidā satur fruktozi, izņemot invertcukuru, vairāk par 50 % no svara || 10 000 || 10 000
 09.3054 || 2106 90 30 2106 90 55 2106 90 59 || Aromatizēti vai iekrāsoti izoglikozes sīrupi Aromatizēts vai iekrāsots glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups Aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi (izņemot izoglikozes, laktozes, glikozes un maltodekstrīna sīrupus) || 2 000 || 2 000
 Kārtas Nr. || KN kods || Preču apraksts || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)
 09.3055 || Ex 1103 19 20 1103 19 90 1103 20 90 1104 19 10 1104 19 50 1104 19 61 1104 19 69 1104 29 1104 30 || Miežu putraimi Labības putraimi un rupja maluma milti (izņemot kviešu, rudzu, auzu, kukurūzas, rīsu un miežu) Labības granulas (izņemot kviešu, rudzu, auzu, kukurūzas, rīsu un miežu) Kviešu graudi, placināti vai pārslās Kukurūzas graudi, placināti vai pārslās Placināti miežu graudi Miežu graudu pārslas Apstrādāti graudi (piemēram, atsēnaloti, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot auzas, rudzus vai kukurūzu Graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti || 6 300 || 6 300
 09.3056 || 1107 1109 || Iesals, arī grauzdēts Kviešu lipeklis, arī kaltēts || 7 000 || 7 000
 09.3057 || 1108 11 1108 12 1108 13 || Kviešu ciete Kukurūzas ciete Kartupeļu ciete || 10 000 || 10 000
 09.3058 || 3505 10 10 3505 10 90 3505 20 30 3505 20 50 3505 20 90 || Dekstrīni un citādas modificētās cietes (izņemot esterificētas vai ēterificētas cietes) Līmes, kas satur 25 % vai vairāk no kopējās masas cietes, dekstrīnus vai citādas modificētas cietes || 1 000 || 1 000
 Kārtas Nr. || KN kods || Preču apraksts || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)
 09.3059 || 2302 10 2302 30 2302 40 10 2302 40 90 2303 10 11 || Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus, (izņemot rīsus) Kukurūzas cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas (izņemot koncentrētus graudu mērcēšanas šķidrumus), ar proteīnu saturu sausnā, vairāk par 40 % no svara || 16 000 || 16 000
 09.3060 || 0711 51 2003 10 || Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas atmatenes (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā Atmatenes, sagatavotas vai konservētas, bet ne etiķī vai etiķskābē || 500 || 500
 09.3061 || 0711 51 || Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas atmatenes (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā || 500 || 500
 09.3062 || 2002 || Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti tomāti || 10 000 || 10 000
 Kārtas Nr. || KN kods || Preču apraksts || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)
 09.3063 || 2009 61 90 2009 69 11 2009 69 71 2009 69 79 2009 69 90 2009 71 2009 79 || Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība nepārsniedz 30, kuras vērtība pārsniedz 18 EUR par 100 kg tīrā svara Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība pārsniedz 67, kuras vērtība nepārsniedz 22 EUR par 100 kg tīrā svara Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu), kuras Briksa vērtība pārsniedz 30, bet nepārsniedz 67, kuras vērtība nepārsniedz 18 EUR par 100 kg tīrā svara Ābolu sula || 10 000 || 10 000
 09.3064 || 0403 10 51 0403 10 53 0403 10 59 0403 10 91 0403 10 93 0403 10 99 0403 90 71 0403 90 73 0403 90 79 0403 90 91 0403 90 93 0403 90 99 || Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao || 2 000 || 2 000
 09.3065 || 0405 20 10 0405 20 30 || Piena tauku pastas ar tauku saturu pēc svara 39 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 % || 250 || 250
 09.3066 || 0710 40 0711 90 30 2001 90 30 2004 90 10 2005 80 || Cukurkukurūza || 1 500 || 1 500
 Kārtas Nr. || KN kods || Preču apraksts || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)
 09.3067 || 1702 50 1702 90 10   Ex 1704 90 99         1806 10 30 1806 10 90     Ex 1806 20 95               Ex 1901 90 99               2101 12 98 2101 20 98 3302 10 29   || Ķīmiski tīra fruktoze Ķīmiski tīra maltoze   Citādi cukura konditorejas izstrādājumi, kas nesatur kakao, bet satur 70 % no svara vai vairāk saharozes   Kakao pulveris, kas satur 65 % no svara vai vairāk saharozes vai izoglikozes, kas izteikta kā saharoze   Citādi izstrādājumi briketēs, plātnītēs vai tāfelītēs, kuru svars pārsniedz 2 kg, vai šķidrā, pastas, pulvera, granulu veidā vai citādā nefasētā veidā konteineros vai tiešajā iepakojumā ar tilpību lielāku par 2 kg, kas satur mazāk nekā 18 % no svara kakao sviesta un satur 70 % vai vairāk no svara saharozes   Citi pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas satur 70 % vai vairāk saharozes   Izstrādājumi uz kafijas, tējas vai mates bāzes Smaržvielu maisījumi un maisījumi uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto dzērienu rūpniecībā un kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam, ar faktisko spirta tilpumkoncentrāciju ne lielāku par 0,5 %. || 2 000 || 2 000
 Kārtas Nr. || KN kods || Preču apraksts || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)
 09.3068 || 1903 1904 30 || Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā Bulguri   || 2 000 || 2 000
 09.3069 || 1806 20 70 2106 10 80 2202 90 99 || Šokolādes piena skaidiņas Citi proteīna koncentrāti un strukturētas olbaltumvielas Bezalkoholiskie dzērieni, izņemot ūdeni, kuru sastāvā ir 2 % vai vairāk tauku un kas iegūti no pozīcijās 0401–0404 minētajām precēm || 300 || 300
 09.3070 || 2106 90 98 || Citi pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur || 2 000 || 2 000
 09.3071 || 2207 10 2208 90 91 2208 90 99 2207 20 || Nedenaturēts etilspirts Etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, denaturēti || 27 000 || 27 000
 09.3072 || 2402 10 2402 20 90     || Cigāri, Manilas cigāri un cigarilli, kas satur tabaku Cigaretes, kas satur tabaku, bez krustnagliņām || 2 500 || 2 500
 Kārtas Nr. || KN kods || Preču apraksts || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi) || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015. (tīrsvars tonnās, ja nav norādīts citādi)
 09.3073 || 2905 43 2905 44 3824 60 || Mannīts D-glicīts (sorbīts) Sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto || 100   || 100
 09.3074 || 3809 10 10 3809 10 30 3809 10 50 3809 10 90 || Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādas preces un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti, uz vielu ar cietes īpašībām bāzes || 2 000 || 2 000
 09.3075 || 0703 20 || Svaigi vai atdzesēti ķiploki || 500 || 500
 09.3076 || 1004 || Auzas || 4 000 || 4 000
"
II PIELIKUMS
"III PIELIKUMS
Tarifu likmes
kvotas konkrētām lauksaimniecības precēm, kuras minētas
3. panta 3. punktā
 Prece || Tarifa klasifikācija || Daudzums kvotas periodā no šās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31.12.2014.   || Daudzums kvotas periodā no 1.1.2015. līdz 31.12.2015.
 Liellopu gaļa || 0201.10.(00) 0201.20.(20-30-50-90) 0201.30.(00) 0202.10.(00) 0202.20.(10-30-50-90) 0202.30.(10-50-90) || 12 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā) || 12 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)
 Cūkgaļa || 0203.11.(10) 0203.12.(11-19) 0203.19.(11-13-15-55-59) 0203.21.(10) 0203.22.(11-19) 0203.29.(11-13-15-55-59) || 20 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)   + 20 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā) (KN kodiem 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59)) || 20 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)   + 20 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā) (KN kodiem 0203.11.(10) 0203.12.(19) 0203.19.(11-15-59) 0203.21.(10) 0203.22.(19) 0203.29.(11-15-59))
 Mājputnu gaļa un mājputnu gaļas izstrādājumi || 0207.11.(30-90) 0207.12.(10-90) 0207.13.(10-20-30-50-60-99) 0207.14.(10-20-30-50-60-99) 0207.24.(10-90) 0207.25.(10-90) 0207.26.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.27.(10-20-30-50-60-70-80-99) 0207.32.(15-19-51-59-90) 0207.33.(11-19-59-90) 0207.35.(11-15-21-23-25-31-41-51-53-61-63-71-79-99) 0207.36.(11-15-21-23-31-41-51-53-61-63-79-90) 0210.99.(39) 1602.31.(11-19-30-90) 1602.32.(11-19-30-90) 1602.39.(21) || 16 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)     + 20 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā) (KN kodam 0207.12.(10-90)) || 16 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)     + 20 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā) (KN kodam 0207.12.(10-90))
 Piens, krējums, kondensēts piens un jogurti || 0401.10.(10-90) 0401.20.(11-19-91-99) 0401.30.(11-19-31-39-91-99) 0402.91.(10-30-51-59-91-99) 0402.99.(10-31-39-91-99) 0403.10.(11-13-19-31-33-39) 0403.90.(51-53-59-61-63-69) || 8 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)   || 8 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)
 Piena pulveris || 0402.10.(11-19-91-99) 0402.21.(11-17-19-91-99) 0402.29.(11-15-19-91-99) 0403.90.(11-13-19-31-33-39) 0404.90.(21-23-29-81-83-89) || 1 500 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)   || 1 500 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)
 Sviests un piena tauku pastas || 0405.10.(11-19-30-50-90) 0405.20.(90) 0405.90.(10-90) || 1 500 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)   || 1 500 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā)
 Olas un albumīni || 0407.00.(30) 0408.11.(80) 0408.19.(81-89) 0408.91.(80) 0408.99.(80) 3502.11.(90) 3502.19.(90) 3502.20.(91-99) || 1 500 tonnas/gadā (izteikts olu ekvivalentā) + 3 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā) (KN kodam 0407.00.(30)) || 1 500 tonnas/gadā (izteikts olu ekvivalentā) + 3 000 tonnas/gadā (izteikts tīrsvarā) (KN kodam 0407.00.(30))
 Parastie kvieši, milti un granulas || 1001.90.(99) 1101.00.(15-90) 1102.90.(90) 1103.11.(90) 1103.20.(60) || 950 000 tonnas/gadā   || 950 000 tonnas/gadā
 Mieži, milti un granulas || 1003.00.(90) 1102.10.(90) 1103.20.(20) || 250 000 tonnas/gadā   || 250 000 tonnas/gadā
 Kukurūza, milti un granulas || 1005.90.(00) 1102.20.(10-90) 1103.13.(10-90) 1103.20.(40) 1104.23.(10-30-90-99) || 400 000 tonnas/gadā   || 400 000 tonnas/gadā
"


|

52010PC0505

/* COM/2010/0505 galīgā redakcija - COD 2010/0258 */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 24.9.2010COM(2010) 505 galīgā redakcija2010/0258 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem(Pārstrādāta redakcija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.2. Komisija uzsāka Padomes 1998. gada 25. maija Regulas (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem[2] kodifikāciju. Jaunajai regulai bija jāpārņem dažādos tajā ietvertos aktus[3]; pilnībā saglabājot minēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopojot tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.3. Tikmēr stājās spēkā Lisabonas līgums. Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pants ļauj likumdevējam deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus.4. Šāda pilnvaru deleģēšana var izrādīties piemērota dažiem Regulas (EK) Nr. 1172/98 noteikumiem. Tādējādi, lai ieviestu nepieciešamās izmaiņas, Regulas (EK) Nr. 1172/98 kodificētā redakcija jāpārvērš par pārstrādātu redakciju.5. Šis pārstrādātās redakcijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK) Nr. 1172/98 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Savienības Publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas pārstrādātās regulas IX pielikumā.ê 1172/98 (pielāgots)2010/0258 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem(Pārstrādāta redakcija)(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā Ö 338. Õ panta Ö 1. punktu Õ ,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:ò jauns(1) Padomes 1998. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem[5] ir vairākas reizes būtiski grozīta[6]. Ņemot vērā jaunos grozījumus, skaidrības dēļ minētā regula būtu jāpārstrādā.ê 1172/98 1. apsvērums (pielāgots)(2) Komisijas rīcībā ir jābūt salīdzināmiem, uzticamiem, sinhronizētiem, regulāriem un pilnīgiem statistikas datiem par to autopārvadājumu mērogu un attīstību, kuros izmanto Ö Savienībā Õ reģistrētos transportlīdzekļus, kā arī par šajos pārvadājumos iesaistīto transportlīdzekļu izmantošanas pakāpi, lai Komisija varētu veikt tai uzticētos uzdevumus kopējās transporta politikas sakarā.ê 1172/98 (pielāgots)(3) Ir Ö nepieciešams vākt Õ pilnīgu reģionālo statistiku gan par kravu pārvadājumiem, gan par transportlīdzekļu braucieniem.(4) Ö Tādējādi ir nepieciešams Õ nodrošināt reģionālās kravas izcelsmes un Ö Savienības Õ iekšējo pārvadājumu galamērķu aprakstu uz tāda paša pamata kā attiecīgās valsts iekšzemes pārvadājumiem Ö, kā arī Õ saikni starp kravu pārvadājumiem un transportlīdzekļu braucieniem, nosakot šajos pārvadājumos iesaistīto transportlīdzekļu izmantošanas pakāpi.(5) Saskaņā ar subsidiaritātes principu tikai Ö Savienības Õ līmenī var efektīvi izveidot kopīgus statistikas standartus, kas ļauj iegūt saskaņotu informāciju, bet datu vākšanu katrā dalībvalstī pārzinās iestādes un institūcijas, kas atbild par oficiālās statistikas vākšanu.(6) Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1101/2008 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Ö Eurostat Õ , uz kuru attiecas konfidencialitāte, Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku un Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju[7] nodrošina atsauces pamatu šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem un jo īpaši tiem, kas attiecas uz pieeju administratīvās informācijas avotiem, pieejamo resursu izmaksu efektivitātei un statistikas datu slepenumu.(7) Ir jādara zināmi atsevišķi dati, kad tie ir kļuvuši anonīmi, lai novērtētu rezultātu vispārējo precizitāti.(8) Ir svarīgi nodrošināt pietiekamu statistikas informācijas izplatīšanu.ê 399/2009 1. apsvērums (pielāgots)(9) Ö Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem Õ saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[8].ê 399/2009 4. apsvērums (pielāgots)ð jauns(10) Komisija būtu jāpilnvaro ð pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, attiecībā uz ï datu vākšanas raksturojumu un pielikumu saturu, dalībvalstu nosūtīto statistikas rezultātu precizitātes minimālo prasību un Ö šīs Õ regulas īstenošanas procedūru, tostarp pasākumu, lai to pielāgotu ekonomikas un tehnikas attīstībai, Ö noteikšanu, Õ . Šie pasākumi ir vispārīgi un mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā noteikto regulatīvo kontroles procedūru,ê 1172/98 (pielāgots)IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmets un darbības joma1. Katra dalībvalsts vāc Ö Savienības Õ statistikas datus par kravu autopārvadājumiem ar kravas autotransporta līdzekļiem, kuri ir reģistrēti šajā dalībvalstī, un par šo transportlīdzekļu veiktajiem braucieniem.2. Šo regulu nepiemēro kravu autopārvadājumiem ar:a) kravas autotransporta līdzekļiem, kuru atļautā masa vai gabarīti pārsniedz attiecīgajā dalībvalstī parasti atļautos lielumus;b) lauksaimniecības transportlīdzekļiem, militārajiem transportlīdzekļiem un transportlīdzekļiem, kas pieder centrālās vai vietējām valsts pārvaldes iestādēm, izņemot publiskus uzņēmumus, jo īpaši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus.Katra dalībvalsts var izslēgt no šīs regulas darbības jomas tos kravas autotransporta līdzekļus, kuru kravnesība vai maksimālā pieļaujamā kravas masa ir zemāka par noteiktu limitu. Vienmotora transportlīdzekļiem šī celtspējas robeža nedrīkst pārsniegt 3,5 tonnas vai – attiecībā uz maksimālo pieļaujamo masu – 6 tonnas.2 . pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) “kravu autopārvadājumi” – visi kravu pārvadājumi, ko veic, izmantojot kravas autotransporta līdzekļus;b) “autotransporta līdzeklis” – transportlīdzeklis ar motoru kā vienīgo enerģijas avotu, ko parasti izmanto cilvēku vai kravu pārvadāšanai pa autoceļiem vai arī cilvēku un kravu pārvadāšanai izmantoto transportlīdzekļu vilkšanai pa autoceļiem;c) “transportlīdzeklis kravu pārvadāšanai” – transportlīdzeklis, kas paredzēts galvenokārt vai tikai un vienīgi kravu pārvadāšanai (kravas automobilis, piekabe, puspiekabe);d) “kravas autotransporta līdzeklis” – viens autotransporta līdzeklis (kravas automobilis) vai transportlīdzekļu sastāvs, proti, autovilciens (kravas automobilis ar piekabi) vai vilcējs ar puspiekabi, kas paredzēts kravu pārvadāšanai;e) “kravas automobilis” – nedalāms transportlīdzeklis, kas paredzēts galvenokārt vai tikai un vienīgi kravu pārvadāšanai;f) “vilcējs” – autotransporta līdzeklis, kas paredzēts galvenokārt vai tikai un vienīgi citu bezmotora transportlīdzekļu (galvenokārt puspiekabju) transportēšanai;g) “piekabe” – transportlīdzeklis kravas pārvadāšanai, ko paredzēts transportēt ar autotransporta līdzekli;h) “puspiekabe” – transportlīdzeklis kravas pārvadāšanai, kam trūkst priekšējās ass un kas konstruēts tā, lai daļa no transportlīdzekļa un ievērojama daļa no tajā iekrautās kravas svara gultos uz vilcēju;i) “vilcējs ar puspiekabi” – vilcējs, kas savienots ar puspiekabi;j) “autovilciens” – kravas autotransporta līdzeklis, kas savienots ar piekabi.Šajā kategorijā ietilpst arī vilcējs ar puspiekabi, kam pievienota vēl viena piekabe;k) “reģistrēts” – iekļauts autotransporta līdzekļu reģistrā, ko pārrauga kādas dalībvalsts oficiāla iestāde, neatkarīgi no tā, vai reģistrējot izsniedz automobiļa numura zīmi.Ja kravu pārvadā, izmantojot sakabinātus transportlīdzekļus, proti, autovilcienu (kravas automobili ar piekabi) vai vilcēju ar puspiekabi, un ja kravas autotransporta līdzeklis (kravas automobilis vai vilcējs) un piekabe vai puspiekabe ir reģistrēti dažādās valstīs, uzskata, ka viss transportlīdzeklis kopumā ir reģistrēts tajā valstī, kurā ir reģistrēts kravas autotransporta līdzeklis;l) “kravnesība” – transportlīdzekļa reģistrācijas valsts kompetentās iestādes pieļautais maksimālais kravas svars.Ja kravas autotransporta līdzeklis ir autovilciens, kas sastāv no kravas automobiļa ar piekabi, autovilciena kravnesība ir kravas automobiļa un piekabes kravnesības summa;m) “maksimālā pieļaujamā masa” – miera stāvoklī esoša, braucienam gatava transportlīdzekļa un transportlīdzekļa reģistrācijas valsts kompetentās iestādes pieļautās kravas masas kopējais svars;n) “ Ö Eurostat Õ ” – Komisijas struktūrvienība, kas atbild par šai institūcijai uzlikto uzdevumu izpildi Ö Savienības Õ statistikas gatavošanas jomā.3. pantsDatu vākšana1. Dalībvalstis vāc statistikas datus, kas attiecas uz šādām jomām:a) transportlīdzekļi;b) braucieni;c) kravas.2. Statistikas mainīgie lielumi katrā jomā, to definīcijas un klasifikācijā izmantotie līmeņi ir paredzēti Ö I līdz VII Õ pielikumā.ê 1172/983. Nosakot statistikas datu vākšanas metodi, dalībvalstis atturas no jebkādu formalitāšu veikšanas uz robežām starp dalībvalstīm.ê 399/2009 1. panta 1. punkts (pielāgots)ð jauns4. ð Komisija saskaņā ar 8. pantu pieņem deleģētos aktus, kuru mērķis ir noteikt ï datu vākšanas raksturojumu un Ö I līdz VII Õ pielikuma saturu. Šo pasākumu, grozītu nebūtiskus elementus, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.ê 399/2009 1. panta 2. punktsð jauns4. pantsRezultātu precizitāteTiek izstrādātas datu vākšanas un apstrādes metodes, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstu nosūtītie statistikas rezultāti atbilst minimālajiem precizitātes standartiem, ņemot vērā autopārvadājumu struktūras īpašības dalībvalstīs. ð Komisija saskaņā ar 8. pantu pieņem deleģētos aktus, kuru mērķis ir noteikt ï precizitātes prasības. grozītu nebūtiskus elementus, pieņem saskaņā ar 8. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.ê 1172/98 (pielāgots)5. pantsRezultātu nosūtīšana Ö Eurostat Õ1. Dalībvalstis katru ceturksni nosūta Ö Eurostat Õ pienācīgi pārbaudītus atsevišķos datus, kas atbilst 3. punktā minētajiem un I pielikumā uzskaitītajiem mainīgajiem lielumiem, nenorādot nosaukumu, adresi vai reģistrācijas numuru.Vajadzības gadījumā šāds sūtījums ietver datus, kas attiecas uz iepriekšējiem ceturkšņiem, par kuriem nosūtīti provizoriski dati.ê 399/2009 1. panta 3. punkts2. Kārtību, lai nosūtītu 1. punktā minētos datus, tostarp uz šiem datiem balstītas statistikas tabulas, ja tādas ir, pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto vadības procedūru.ê 1172/983. Nosūtīšana notiek piecu mēnešu laikā pēc katra pārskata ceturkšņa beigām.Pirmais sūtījums attiecas uz 1999. gada pirmo ceturksni.ê 399/2009 1. panta 4. punkts6. pantsRezultātu izplatīšanaStatistikas rezultātu izplatīšanas noteikumus attiecībā uz kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, tostarp izplatāmo rezultātu struktūru un saturu, pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto vadības procedūru.ê 1172/98 (pielāgots)7. pantsZiņojumi1. Pirmā ceturkšņa informācijas nosūtīšanas dienā (vai pirms tās) dalībvalstis nosūta Ö Eurostat Õ ziņojumu par datu vākšanā izmantotajām metodēm.Dalībvalstis nosūta Ö Eurostat Õ arī sīku informāciju par visām būtiskajām pārmaiņām datu apkopošanā izmantotajās metodēs.2. Dalībvalstis katru gadu informē Ö Eurostat Õ par paraugu apjomiem, atbilžu nesaņemšanas procentu un galveno rezultātu uzticamību – standarta kļūdu vai ticamības intervālu formā.ò jauns8 . pantsDeleģēšanas īstenošana1. Šajā direktīvā minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laika posmu.2. Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.3. Uz Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt deleģētos aktus attiecas 9. un 10. pantā izklāstītie nosacījumi.9. pantsDeleģēšanas atsaukšana1. Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 8. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu, vai tā paredz atsaukt pilnvaru deleģēšanu, cenšas informēt otru iestādi un Komisiju vēlākais vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī šīs atsaukšanas iespējamos iemeslus.3. Lēmums par atsaukšanu izbeidz attiecīgajā lēmumā minēto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas spēkā tūlītēji vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esamību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .10 . pantsIebildumi pret deleģētiem aktiem1. Eiropas Parlaments vai Padome var paust iebildumus pret deleģētu aktu divu mēnešu laikā no paziņošanas dienas. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājumu, minēto termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem.2. Ja pēc minētā termiņa ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, vai, ja pirms minētā datuma, gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka tie ir nolēmuši nepaust iebildumus, tad deleģētais akts stājas spēkā dienā, kas noteikta minētajā aktā.3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.ê 399/2009 1. panta 6. punkts (pielāgots)11. pantsKomitejas procedūra1. Komisijai palīdz Ö Eiropas Õ Statistikas Ö sistēmas Õ komiteja, kas izveidota ar Ö Regulas (EK) Nr. 223/2009 7. pantu Õ .2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais periods ir trīs mēneši.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 5. punkta a) apakšpunktu, un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.ê12. pantsAtcelšanaRegulu (EK) Nr. 1172/98 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas IX pielikumā.ê 1172/9813. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.[…]Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājsê 1172/98 (pielāgots)PIELIKUMII pielikums | MAINĪGO LIELUMU UZSKAITĪJUMS |II pielikums | ASU KONFIGURĀCIJU KLASIFIKĀCIJA |III pielikums | BRAUCIENU VEIDU KLASIFIKĀCIJA |IV pielikums | PREČU KLASIFIKĀCIJA |V pielikums | BĪSTAMO KRAVU Ö KATEGORIJU Õ KLASIFIKĀCIJA |VI pielikums | KRAVU VEIDU KLASIFIKĀCIJA |VII pielikums | Ö VALSTU UN REĢIONU Õ IEKRAUŠANAS UN IZKRAUŠANAS VIETU KODĒŠANA |Ö VIII pielikums Õ | Ö ATCELTā REGULA AR TāS SEKOJOšOGROZīJUMU SARAKSTU Õ |Ö IX pielikums Õ | Ö ATBILSTīBAS TABULA Õ |__________ê 1172/98I PIELIKUMSMAINĪGO LIELUMU UZSKAITĪJUMSPar katru transportlīdzekli sniedzamā informācija iedalās šādi:A1. dati par transportlīdzekli;A2. dati par braucienu;A3. dati par kravām (pārvadājumu pamatoperācijās).ê 1172/98 (pielāgots)è1 1893/2006 13. pantsA1. MAINĪGIE LIELUMI, KAS SAISTĪTI AR TRANSPORTLĪDZEKLIIevērojot 2. pantā sniegto definīciju, kravas autotransporta līdzeklis ir viens autotransporta līdzeklis (kravas automobilis) vai sakabināti transportlīdzekļi, proti, autovilciens (kravas automobilis ar piekabi), vai vilcējs ar puspiekabi, kas paredzēts kravu pārvadāšanai.Par transportlīdzekli ir sniedzami šādi dati:1) iespēja izmantot transportlīdzekļus kombinētajos pārvadājumos (pēc izvēles);2) asu konfigurācija saskaņā ar II pielikumu (pēc izvēles);3) autotransporta līdzekļa (kravas automobiļa vai vilcēja) vecums – gados (sākot no pirmās reģistrācijas);4) maksimālā pieļaujamā masa – 100 kg;5) kravnesība – 100 kg;6) transportlīdzekļa operatora darbības kategorija pēc è1 NACE 2. red. ç (četru ciparu līmenis) (pēc izvēles) Ö [9] Õ ;7) pārvadājuma veids (komercpārvadājums/pašpārvadājums);8) pārskata periodā nobraukti kilometri;8.1) ar kravu,8.2) bez kravas (ieskaitot vilcēja braucienus bez puspiekabes) (pēc izvēles);9) transportlīdzekļa svars – izmanto, lai iegūtu pilnus rezultātus no atsevišķiem datiem, ja datus vāc uz izlases paraugu pamata.ê 1172/98Secīgās konfigurācijasJa pārskatam izvēlētais autotransporta līdzeklis ir kravas automobilis, ko izmanto vienu pašu, tas ir, bez piekabes visā pārskata periodā, tas pats par sevi ir autotransporta līdzeklis kravu pārvadāšanai.Ja tomēr pārskatam izvēlētais autotransporta līdzeklis ir vilcējs – un tādā gadījumā tas būs savienots ar puspiekabi – vai kravas automobilis ar tam pievienotu piekabi, regulā pieprasītie dati attiecas uz autotransporta līdzekļiem kravu pārvadāšanai kopumā. Šādā gadījumā pārskata periodā ir iespējama konfigurācijas maiņa (šajā periodā kravas automobilim pievieno piekabi vai nomaina piekabes vai arī vilcējam nomaina puspiekabi). Šādā gadījumā ir jāreģistrē secīgās konfigurācijas un jāsniedz dati par transportlīdzekli katrā braucienā. Ja tomēr nav iespējams reģistrēt šīs secīgās konfigurācijas, vienojas, ka attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas saistīti ar transportlīdzekli, reģistrēs tos datus, kas atbilst tai konfigurācijai, ar kādu pārskata periodā veikts pirmais brauciens ar kravu, vai konfigurācijai, kuru šajā periodā izmanto visvairāk.Pārvadājuma veida maiņaTieši tāpat, atkarībā no brauciena, pārvadājumu var veikt kā komercpārvadājumu vai pašpārvadājumu, un katram braucienam ir jāreģistrē pārvadājuma veids. Ja tomēr nav iespējams reģistrēt šīs pārmaiņas, vienojas, ka reģistrētais “pārvadājuma veids” būs tas, kas atbilst galvenajam izmantošanas veidam.A2. MAINĪGIE LIELUMI, KAS SAISTĪTI AR BRAUCIENUPārskata periodā kravas autotransporta līdzeklis veic braucienus vai nu bez kravas (kravas automobilī, piekabē vai puspiekabē nav nedz kravas, nedz tukšas taras, un tādēļ tie ir “pilnīgi tukši”) vai ar kravu (kravas automobilī, piekabē vai puspiekabē ir vai nu krava, vai tukšā tara, un tukšā tara ir noteikts preču veids). Kravas autotransporta līdzekļa brauciena ar kravu attālums ir attālums starp pirmo iekraušanas vietu un pēdējo izkraušanas vietu (kur kravas autotransporta līdzekli pilnīgi iztukšo). Tādējādi brauciens ar kravu var ietvert vairākas pārvadājumu pamatoperācijas.Par katru braucienu jāsniedz šādi dati:1) brauciena veids saskaņā ar III pielikuma nomenklatūru;2) brauciena laikā vai katra brauciena posma laikā pārvadātās kravas svars, bruto svars – 100 kg;3) iekraušanas vieta (kravas autotransporta līdzeklim, dodoties braucienā ar kravu):-  definīcija : iekraušanas vieta ir pirmā vieta, kur kravu iekrauj kravas autotransporta līdzeklī, kas iepriekš ir bijis pilnīgi tukšs (vai kur vilcējam pievieno puspiekabi ar kravu). Tukšbraucienam tā ir izkraušanas vieta iepriekšējam braucienam ar kravu (jēdziens “vieta, kur sākas tukšbrauciens”),-  kodēšana : iekraušanas vietu kodē saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem;4) Izkraušanas vieta (kravas autotransporta līdzeklim, dodoties braucienā ar kravu):-  definīcija : izkraušanas vieta ir pēdējā vieta, kur kravu izkrauj no kravas autotransporta līdzekļa, kas kļūst pilnīgi tukšs (vai kur no vilcēja atvieno puspiekabi). Tukšbrauciena gadījumā tā ir iekraušanas vieta sekojošajam braucienam ar kravu (jēdziens “vieta, kur beidzas tukšbrauciens”),-  kodēšana : izkraušanas vietu kodē saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem;5) nobrauktais attālums – faktiskais attālums, neietverot attālumu, ko veic kravas autotransporta līdzeklis, kamēr to ved cits transportlīdzeklis;6) brauciena laikā veiktie tonnkilometri;ê 2691/1999 1. panta 1. punkts7) tranzītvalstis (ne vairāk par piecām), ko kodē saskaņā ar VII pielikumu;ê 1172/988) autotransporta līdzekļa iekraušanas vieta (ja tāda ir) citā transportlīdzeklī saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem (pēc izvēles);9) autotransporta līdzekļa izkraušanas vieta (ja tāda ir) no cita transportlīdzekļa saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem (pēc izvēles);10) kravas autotransporta līdzekļa stāvoklis “pilnībā piekrauts” (2. procedūra) vai “daļēji piekrauts” (1. procedūra) attiecīgā brauciena laikā – brauciena laikā maksimālā izmantotā kravas telpa (0. procedūra = parasti tukšbraucieniem) (pēc izvēles).A3. MAINĪGIE LIELUMI, KAS SAISTĪTI AR KRAVU (PāRVADāJUMU PAMATOPERāCIJAS)Brauciena ar kravu laikā var veikt vairākas pārvadājumu pamatoperācijas. Pārvadājumu pamatoperāciju definē kā viena preču veida pārvadājumu (definīcijā izmantota atsauce uz noteiktu nomenklatūras līmeni) no tā iekraušanas vietas uz tā izkraušanas vietu.Jāsniedz šādi dati, kas attiecas uz pārvadājumu pamatoperācijām braucienā ar kravu:1) preču tips saskaņā ar grupām, kas ietilpst attiecīgajā klasifikācijā (skatīt IV pielikumu);2) kravas svars, bruto svars – 100 kg;3) vajadzības gadījumā kravu klasificē kā bīstamu saskaņā ar V pielikumā sniegtajām Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/68/EK[10] galvenajām kategorijām;4) kravas tips, kā izklāstīts VI pielikumā (pēc izvēles);5) kravas iekraušanas vieta, ko kodē saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem;6) kravas izkraušanas vieta, ko kodē saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem;7) nobrauktais attālums – faktiskais attālums, neietverot attālumu, ko veic kravas autotransporta līdzeklis, kamēr to ved cits transportlīdzeklis.Pārvadājumu operācijas, ko veic “Savākšanas vai izvadāšanas apļa” veida braucienā (brauciena 3. tips)Šajā brauciena tipā, kas ietver vairākus iekraušanas un/vai izkraušanas punktus, ir faktiski neiespējami lūgt, lai pārvadājumu veicējs raksturo pārvadājumu pamatoperācijas.Šie braucieni, ja tos par tādiem atzīst, parasti veido vienu, abstraktu pārvadājumu pamatoperāciju, pamatojoties uz informāciju par braucienu.Katra dalībvalsts dara Komisijai zināmu savu šāda brauciena tipa definīciju un izskaidro vienkāršotos pieņēmumus, kādus tā ir spiesta piemērot, vācot datus par attiecīgajām pārvadājumu operācijām.Metodiskais papildinājumsBraucieni ar kravu un pārvadājumu pamatoperācijasAtkarībā no attiecīgās dalībvalsts, informāciju par pārvadājumiem vāc, pamatojoties vai nu uz:-  katras pārvadājumu pamatoperācijas aprakstu (ar papildu ziņām par tukšbraucieniem),-  vai braucienu aprakstu, ko transportlīdzeklis ir veicis, pildot šīs kravu pārvadājumu pamatoperācijas.Lielākajā daļā gadījumu, kad veic braucienu ar kravu, tā ir viena pārvadājumu pamatoperācija tikai ar:ê 1172/98 (pielāgots)-  iekrautajām viena veida precēm (atsaucoties uz izmantojamo preču klasifikāciju, šajā gadījumā – Ö 20 Õ grupas, ko atvasina no NST klasifikācijas)[11],ê 1172/98-  vienu kravas iekraušanas punktu,-  vienu kravas izkraušanas punktu.Šajā gadījumā abas izmantotās metodes ir pilnīgi līdzvērtīgas, un ar katru no metodēm ievāktā informācija raksturo:-  gan kravu pārvadāšanu (visas kravu pārvadājumu pamatoperācijas),-  gan braucienus, ko transportlīdzekļi veikuši, pildot šīs operācijas, ar informāciju par transportlīdzekļu kravnesību un šīs kravnesības izmantošanu (brauciens ar kravu ar izmantošanas koeficientu, tukšbrauciens).Saskaņā ar šo regulu jāapraksta gan kravu pārvadājumi, gan transportlīdzekļu veiktie braucieni, bet nav vēlams apgrūtināt pārvadājumu veicējus ar pārlieku lielu statistikas apjomu, lūdzot viņiem sīki aprakstīt kravu pārvadājumus un transportlīdzekļu braucienus.Tādēļ, kad dalībvalstu statistikas biroji kodē anketas, tiem ir jāatvasina dati, ko tieši nepieprasa no pārvadājumu veicējiem, no tiem datiem, kurus vāc, pamatojoties vai nu “pārvadājumu pamatoperācijām” vai “transportlīdzekļu braucieniem”.Rodas problēma, ja vairākas pārvadājumu pamatoperācijas veic vienā braucienā ar kravu, kas var notikt tāpēc, ka:-  ir vairāki kravas iekraušanas un/vai izkraušanas punkti (bet ierobežoti skaita ziņā, citādi tie būtu savākšanas vai izvadāšanas apļi, kuri jāaplūko atšķirīgi).Šajā gadījumā reģistrē dažādos iekraušanas un/vai izkraušanas punktus, lai aprēķinātu brauciena laikā tieši pārvadātās tonnkilometrus, un statistikas birojs var atvasināt pārvadājumu pamatoperācijas,-  un/vai braucienā ar kravu pārvadā vairākus preču veidus – šo faktu parasti statistikā nereģistrē, jo ir prasīts tikai preču veids (vienīgais vai galvenais).Šajā gadījumā pieņem, ka informācija tiek zaudēta, un dalībvalsts, kas veic šādu vienkāršošanu, to skaidri dara zināmu Komisijai._____________II PIELIKUMSASU KONFIGURĀCIJU KLASIFIKĀCIJAIzmantojot sakabinātus transportlīdzekļus, asu konfigurācija ir kopējais asu skaits, tas ir, kravas automobiļa vai vilcēja asis plus piekabes vai puspiekabes asis.Aplūkojamās asu kategorijas ir šādas:Kods |1. Atsevišķu transportlīdzekļu asu skaits (kravas automobiļi): |2 | 120 |3 | 130 |4 | 140 |Pārējie | 199 |2. Sakabinātu transportlīdzekļu asu skaits: kravas automobilis un piekabe: |2 + 1 | 221 |2 + 2 | 222 |2 + 3 | 223 |3 + 2 | 232 |3 + 3 | 233 |Pārējie | 299 |3. Sakabinātu transportlīdzekļu asu skaits: vilcējs un puspiekabe: |2 + 1 | 321 |2 + 2 | 322 |2 + 3 | 323 |3 + 2 | 332 |3 + 3 | 333 |Pārējie | 399 |4. Atsevišķs vilcējs | 499 |____________III PIELIKUMSBRAUCIENU VEIDU KLASIFIKĀCIJA1. Brauciens ar kravu, ietverot vienu pārvadājumu pamatoperāciju.2. Brauciens ar kravu, kas ietver vairākas pārvadājumu operācijas, bet kas netiek uzskatīts par savākšanas vai izvadāšanas apļa braucienu.3. Brauciens ar kravu kā savākšanas vai izvadāšanas apļa brauciens.4. Tukšbraucieni._____________ê 1304/2007 2. pantsIV PIELIKUMSPREČU KLASIFIKĀCIJA[pic]____________ê 1172/98V PIELIKUMSBĪSTAMO KRAVU KATEGORIJU KLASIFIKĀCIJA1 | Sprāgstvielas |2 | Gāzes – saspiestas, šķidras vai sašķidrinātas zem spiediena |3 | Uzliesmojoši šķidrumi |4.1 | Uzliesmojošas cietvielas |4.2 | Vielas, kam piemīt pašaizdegšanās īpašība |4.3 | Vielas, kas, saskaroties ar ūdeni, izdala uzliesmojošas gāzes |5.1 | Oksidējošas vielas |5.2 | Organiskie peroksīdi |6.1 | Toksiskās vielas |6.2 | Inficētājvielas |7 | Radioaktīvie materiāli |8 | Korozīvās vielas |9 | Dažādas bīstamas vielas |__________VI PIELIKUMSKRAVU VEIDU KLASIFIKĀCIJA *0 | Lejamas kravas (nav kravas vienību) |1 | Beramas kravas (nav kravas vienību) |2 | Lielie kravas konteineri |3 | Pārējie kravas konteineri |4 | Kravas uz paliktņiem |5 | Sastīpotas kravas |6 | Pārvietojamas pašgājējas vienības |7 | Citas pārvietojamas vienības |8 | (Rezervēts) |9 | Citi kravu veidi |____________________ * Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija – kravu, paku kravu un pakojamo materiālu kodi, 21. ieteikums, ko pieņēmusi Starptautisko tirdzniecības procedūru atvieglošanas darba grupa Ženēvā, 1986. gada martā. |_____________ê 2691/1999 1. panta 2. punkts un pielikums (pielāgots)VII PIELIKUMSVALSTU UN REĢIONU Ö IEKRAUŠANAS UN IZKRAUŠANAS VIETU KODĒŠANA Õ1. Iekraušanas un izkraušanas vietas apzīmē šādi:a) attiecībā uz dalībvalstīm – reģionu sadalījums līdz Statistikas teritoriālo vienību nomenklatūras (NUTS) 3. līmenim;b) attiecībā uz valstīm, kuras nav Ö dalībvalstis Õ , bet ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līguma puses, proti, Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, – administratīvo reģionu saraksti, ko iesniegusi attiecīgā trešā valsts;c) attiecībā uz citām trešām valstīm izmanto ISO–3166 divburtu kodus. Biežāk lietotie kodi ir norādīti Ö šā pielikuma 2. punkta b) apakšpunkta Õ tabulā.2. Tranzītvalstu kodēšanai (I pielikuma A2 daļas 7. punkts) izmanto šādus apzīmējumus:a) attiecībā uz dalībvalstīm – NUTS kodu divburtu daļu, kā norādīts zemāk tabulā;b) attiecībā uz visām pārējām valstīm – izmanto ISO–3166 divburtu kodus. Biežāk lietotie kodi ir norādīti zemāk tabulā.Valstu kodu tabulaa) dalībvalstis (saskaņā ar NUTS divburtu valstu kodiem)Piezīme: valstis sakārtotas oficiālajā Eiropas Savienības secībāê 1791/2006 pielikums, 8.5 a) punkts (pielāgots)Valsts nosaukums | Kods |Beļģija | BE |Bulgārija | BG |Čehijas Republika | CZ |Dānija | DK |Vācija | DE |Igaunija | EE |Ö Īrija Õ | Ö IE Õ |Grieķija | GR |Spānija | ES |Francija | FR |Itālija | IT |Kipra | CY |Latvija | LV |Lietuva | LT |Luksemburga | LU |Ungārija | HU |Malta | MT |Nīderlande | NL |Austrija | AT |Polija | PL |Portugāle | PT |Rumānija | RO |Slovēnija | SI |Slovākija | SK |Somija | FI |Zviedrija | SE |Apvienotā Karaliste | UK |ê 2691/1999 1. panta 2. punkts un pielikums (pielāgots)b) citas valstis (ISO–3166 divburtu kodi)Piezīme: valstis sakārtotas pēc kodaValsts nosaukums | Kods |Albānija | AL |Bosnija un Hercegovina | BA |Baltkrievija | BY |Šveice | CH |Horvātija | HR |Islande | IS |Lihtenšteina | LI |Ö Moldovas Republika Õ | MD |Ö Melnkalne Õ | Ö ME Õ |Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | MK Ö [12] Õ |Norvēģija | NO |Krievija | RU |Ö Serbija Õ | Ö RS Õ |Turcija | TR |Ukraina | UA |__________éVIII PIELIKUMSAtceltā regula ar sekojošo grozījumu sarakstuPadomes Regula (EK) Nr. 1172/98 (OV L 163, 6.6.1998., 1. lpp.) |Komisijas Regula (EK) Nr. 2691/1999 (OV L 326, 18.12.1999., 39. lpp.) |2003. gada Pievienošanās akts, II pielikums, 10.15 punkts (OV L 236, 23.9.2003., 561. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) | tikai II pielikuma 27. punkts |Padomes Regula (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.) | tikai pielikuma 8.5 punkts |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.) | tikai 13. pants |Komisijas Regula (EK) Nr. 1304/2007 (OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.) | tikai 2. pants |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 399/2009 (OV L 126, 21.5.2009., 9. lpp.) |______________IX PIELIKUMSAtbilstības tabulaRegula (EK) Nr. 1172/98 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants, pirmais līdz četrpadsmitais ievilkums | 2. pants, no a) līdz n) punktam |3. pants | 3. pants |4. pants | 4. pants |5. pants, 1., 2. un 3. punkts | 5. pants, 1., 2. un 3. punkts |5. pants, 4. punkts | _____ |5. pants, 5. punkts | _____ |6. pants | 6. pants |7. pants, 1. un 2. punkts | 7. pants, 1. un 2. punkts |7. pants, 3. punkts | _____ |8. pants | _____ |_____ | 8. pants |_____ | 9. pants |_____ | 10. pants |10. pants, 1. un 2. punkts | 11. pants, 1. un 2. punkts |10. pants, 3. punkts | _____ |11. pants | _____ |_______ | 12. pants |12. pants | 13. pants |A līdz G pielikums | I līdz VII pielikums |_____ | VIII pielikums |_____ | IX pielikums |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, COM(2001) 645 galīgā redakcija.[3] Skat. šī priekšlikuma VIII pielikumu.[4] OV C […], […], […] lpp.[5] OV L 163, 6.6.1998., 1. lpp.[6] Skat. VIII pielikumu.[7] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.[8] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[9] Saimnieciskās darbības statistiskā klasifikācija Eiropas Ö Savienībā Õ .[10] OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.[11] NST: vienotā preču nomenklatūra pārvadājumu statistikā.[12] Pagaidu kods, kas nekādi neietekmē valsts galīgo nosaukumu, par ko tiks panākta vienošanās pēc sarunu noslēgšanas, kuras šobrīd notiek Apvienotajās Nācijās par šo tematu.1


|

52010PC0435

/* COM (2010) 0435 final - NLE 2010/0234 */  Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu gludināmo dēļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus ražojis uzņēmums Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 13.8.2010COM(2010) 435 galīgā redakcija2010/0234 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu gludināmo dēļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus ražojis uzņēmums Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan  PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir par to, kā antidempinga procedūras daļējā atjaunošanā, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes gludināmo dēļu importu, piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2007.gada 23.aprīļa Regula (EK) Nr. 452/2007[1]. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2009. gada 18. decembrī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā (“paziņojums par daļēju atjaunošanu”)[2], paziņoja par antidempinga izmeklēšanas daļēju atjaunošanu attiecībā uz gludināmajiem dēļiem, kuru izcelsme, cita starpā, ir ĶTR. Šo atjaunošanu izraisīja Tiesas lēmums anulēt Padomes Regulu (EC) Nr. 452/2007, ciktāl tā attiecas uz vienu Ķīnas ražotāju eksportētāju (Foshan Shunde). Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu Eiropas Savienības iestādēm ir pienākums pildīt Tiesas spriedumus. Tādēļ Eiropas Komisija sāka antidempinga izmeklēšanas daļēju atjaunošanu, ciktāl tā attiecas uz uzņēmumu Foshan Shunde. Pievienotais Komisijas priekšlikums Padomes regulai, ar kuru atkārtoti nosaka antidempinga maksājumu uzņēmumam Foshan Shunde, ir pamatots ar saņemto piezīmju analīzi pēc tam, kad ieinteresētajām personām tika dots pietiekams laiks, lai iesniegtu piezīmes par 2007. gada 23. marta pārskatīto galīgo secinājumu paziņošanas dokumentu. Padome tiek aicināta pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas publicējama Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2010. gada XXXX. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips |Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |4) IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |2010/0234 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko atkārtoti nosaka galīgo antidempinga maksājumu tādu gludināmo dēļu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus ražojis uzņēmums Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., FoshanEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”)[3], un jo īpaši tās 9. pantuņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1.  Ar Regulu (EK) Nr. 452/2007[4] Padome noteica galīgos antidempinga maksājumus no 9,9 % līdz 38,1 % importētajiem gludināmajiem dēļiem – brīvi stāvošiem vai uzmontētiem, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar pūtēju virsmu vai bez tām, arī ar piedurkņu gludināmo dēli – un to svarīgākajām daļām, t. i., kājām, virsmu un gludekļa paliktni, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un Ukrainā (“apstrīdētā regula”).2.  Viens no Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, proti, uzņēmums Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd. (“ Foshan Shunde ”) iesniedza Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā (tagad Vispārēja tiesa (“VT”)) prasību anulēt Regulu (EK) Nr. 452/2007, ciktāl tā attiecas uz apelācijas iesniedzēju (lieta T-206/07 Foshan Shunde Yongjian Housewares & Hardware Co. Ltd pret Padomi).3.  2008. gada 29. janvārī VT noraidīja uzņēmuma Foshan Shunde prasību.4.  Uzņēmums Foshan Shunde 2008. gada 3. aprīlī iesniedza apelāciju Eiropas Savienības Tiesā (“Tiesa”), lūdzot Tiesu atcelt VT spriedumu un prasot anulēt Regulu (EK) Nr. 452/2007, ciktāl tā attiecas uz apelācijas iesniedzēju.5.  Tiesa 2009. gada 1. oktobrī spriedumā lietā C-141/08 P (“Tiesas spriedums”) atcēla iepriekšējo 2008. gada 29. janvāra VT spriedumu. Tiesa ar Tiesas lēmumu noteica, ka pamatregulas 20. panta 5. punkta pārkāpums negatīvi ietekmējis uzņēmuma Foshan Shunde aizstāvības tiesības. Tādēļ Tiesa anulēja apstrīdēto regulu, ciktāl ar to noteikts antidempinga maksājums uzņēmuma Foshan Shunde ražotu gludināmo dēļu importam.6.  Lietā T-2/95 Industrie des poudres sphériques (IPS) pret Padomi[5] (“ IPS lieta”) VT atzina, ka gadījumos, ja process sastāv no vairākiem administratīviem posmiem, viena šāda posma anulēšana neanulē visu procesu. Antidempinga process ir šāda daudzpakāpju procesa piemērs. Tādējādi apstrīdētās regulas anulēšana attiecībā uz vienu pusi nenozīmē visas procedūras atcelšanu pirms attiecīgās regulas pieņemšanas. Turklāt saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu Eiropas Savienības iestādēm ir jāpilda Tiesas 2009. gada 1. oktobra spriedums. Ir paredzēta arī iespēja labot tās apstrīdētās regulas daļas, kuru dēļ regulu anulēja, atstājot negrozītas neapstrīdētās daļas, uz kurām neattiecas Tiesas spriedums – kā lemts lietā C-458/98 P Industrie des poudres sphériques (IPS) pret Padomi[6] (“ IPS apelācijas lieta”). Jāatzīmē, ka, izņemot konstatējumu attiecībā uz pamatregulas 20. panta 5. punkta pārkāpumu, visi citi konstatējumi apstrīdētajā regulā automātiski paliek spēkā, jo Tiesa noraidīja visas citas šajā saistībā iesniegtās prasības.7.  Pēc 2009. gada 1. oktobra Tiesas sprieduma tika publicēts paziņojums[7] par antidempinga izmeklēšanas daļēju atjaunošanu attiecībā uz tādu gludināmo dēļu importu, kuru izcelsme, cita starpā, ir ĶTR. Atjaunotajā izmeklēšanā pārbaudīja dempingu tikai attiecībā uz Tiesas spriedumu par uzņēmumu Foshan Shunde .8.  Komisija oficiāli paziņoja par izmeklēšanas daļēju atjaunošanu zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem, importētājiem un lietotājiem, kā arī eksportētājvalstu un Savienības ražošanas nozares pārstāvjiem. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa termiņā, kas noteikts iepriekš minētajā paziņojumā.9.  Visām personām, kas iepriekš minētajā termiņā šādu pieprasījumu bija iesniegušas un bija norādījušas īpašus uzklausīšanas iemeslus, piedāvāja iespēju tikt uzklausītām.10.  Apsvērumus iesniedza divi ĶTR ražotāji eksportētāji (viens no tiem bija tieši iesaistītā puse, proti, uzņēmums Foshan Shunde ), Savienības ražošanas nozare un divi nesaistīti importētāji.11.  Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika paredzēts ieteikt piemērot galīgos antidempinga maksājumus uzņēmumam Foshan Shunde . Ieinteresētajām personām bija dots laiks, kurā tās pēc informācijas paziņošanas varēja iesniegt apsvērumus. To piezīmes ņēma vērā, un vajadzības gadījumā izdarīja grozījumus konstatējumos.B. TIESAS NOLĒMUMA ĪSTENOŠANA1. Ievada piezīme12.  Jāatzīmē, ka apstrīdētās regulas anulēšanas iemesls bija fakts, ka Komisijas nosūtīja Eiropas Savienības Padomei Komisijas priekšlikumu noteikt galīgo antidempinga maksājumu pirms obligātā termiņa beigām, kas noteikts pamatregulas 20. panta 5. punktā, proti, pirms obligātā 10 dienu termiņa, kas noteikts apsvērumu saņemšanai pēc galīgo secinājumu paziņošanas dokumenta nosūtīšanas ieinteresētajām personām.2. Ieinteresēto personu piezīmes13.  Uzņēmums Foshan Shunde apgalvoja, ka Tiesas spriedumā nav prasīti īstenošanas pasākumi. Pēc uzņēmuma domām atjaunošana nav likumīga, jo pamatregulā nav īpaša noteikuma, kas pieļautu šādu pieeju, kā arī tāpēc, ka šāda atjaunošana būtu pretrunā pamatregulas 6. panta 9. punktā noteikto termiņu izmeklēšanas pabeigšanai (t. i., 15 mēneši) un PTO antidempinga nolīguma 5.10. pantu (t. i., 18 mēneši). Uzņēmums Foshan Shunde apgalvoja, ka IPS lietu nevar uzskatīt par precedentu, jo tā balstījās uz veco pamatregulu[8], ar kuru vēl nepiemēroja obligātus termiņus. Uzņēmums Foshan Shunde arī apgalvoja, ka, ja Komisija nolemtu sākt pildīt Tiesas spriedumu, to vajadzētu darīt, pamatojoties uz Komisijas 2007. gada 20. februāra galīgo secinājumu paziņošanas dokumentu (kurā pusei tika piešķirts tirgus ekonomikas režīms (“TER”) un attiecībā uz minēto uzņēmumu netika konstatēts dempings) un nevis pamatojoties uz pārskatīto 2007. gada 23. marta galīgo secinājumu paziņošanas dokumentu (kurā Komisija apstiprināja pagaidu konstatējumus attiecībā uz uzņēmumu Foshan Shunde – 18,1 % dempinga starpību un TER nepiemērošanu).14.  Otrs Ķīnas ražotājs eksportētājs, t. i., Zheijiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd. (“ Zheijiang Harmonic ”) iesniedza vairākus iebildumus, kas pēc būtības bija vienādi ar Foshan Shunde iesniegtajiem iebildumiem, t. i., ka nav juridiska pamata procedūras atjaunošanai, ka likums neparedz atkārtotu antidempinga maksājumu noteikšanu ārpus pamatregulā un PTO antidempinga nolīgumā noteiktajiem termiņiem. Tika apgalvots arī, ka atkārtoti izdodot pārskatītu secinājumu paziņošanas dokumentu un piešķirot laiku atbilžu iesniegšanai atbilstoši pamatregulas 20. panta 5. punktam, nevar labot Zheijiang Harmonic aizstāvības tiesību pārkāpumu un nelikumīgu maksājuma noteikšanu. Visbeidzot minētais ražotājs eksportētājs norādīja, ka Komisija nevar atkārtoti noteikt antidempinga pasākumus, pamatojoties uz informāciju par 2005. gadu, t. i., periodu, kas ir vairāk nekā četrus gadus pirms izmeklēšanas daļējās atjaunošanas, jo tas neatbilstu pamatregulas 6. panta 1. punktam. Turklāt Zheijiang Harmonic apgalvoja, ka Komisija nevarēja lietu atjaunot, jo tā zaudējusi objektivitāti un spēju taisnīgi spriest, jo Tiesa daļēji anulēja Komisijas ierosināto regulu.15.  Divi ar ES nesaistītie ražotāji importētāji neiesniedza nekādu informāciju un datus par atjaunotās izmeklēšanas juridisko būtību, bet gan uzsvēra savu nozīmību kā ES gludināmo dēļu tirgus dalībniekiem. Viens no viņiem arī norādīja uz Tiesas anulējuma un secīgā daļējā izmeklēšanas atjaunošanas ietekmi uz viņu uzņēmējdarbību.16.  Savienības ražošanas nozare apgalvoja, ka ES ražotāji maksā par Tiesas konstatēto pārkāpumu, jo viņi ir palikuši bez aizsardzības pret importu, attiecībā uz kuru konstatēts, ka tas ir par dempinga cenām un ka tas nodara kaitējumu. Savienības nozare ierosināja, ka procedūra jāatsāk no posma, kurā notika Komisijas pārkāpums, t. i., tad, kad Ķīnas uzņēmumam bija jāiesniedz piezīmes par Komisijas 2007. gada 23. marta pārstrādāto galīgo secinājumu paziņošanas dokumentu, kā arī, ka personas piezīmes jāizskata un jauns priekšlikums, kas attiektos tikai uz Foshan Shunde situāciju, tiktu nosūtīts Padomei nolūkā atjaunot antidempinga maksājumu uzņēmuma Foshan Shunde ražotu gludināmo dēļu importam. Savienības ražošanas nozare arī norādīja, ka pagātnē jau bijusi līdzīga situācija (t. i., spriedumos IPS lietā, IPS apelācijas lietā un Regulā (EK) Nr. 235/2004[9], kas pieņemta pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma lietā C-76/00 P Petrotub SA un Republica SA pret Padomi). Turklāt pēc šīs personas domām pamatregulas 15 mēnešu termiņš neattiecas uz regulas grozījumu, ar kuru nosaka antidempinga maksājumus, lai pildītu Tiesas spriedumu.3. Piezīmju analīze17.  Jāatzīmē, ka Tiesa noraidījusi visus Foshan Shunde būtiskos argumentus attiecībā uz lietas būtību. Tādējādi Savienības institūciju pienākums ir izlabot administratīvo procedūru posmā, kur sākotnējā izmeklēšanā noticis pārkāpums.18.  Apgalvojums, ka termiņu ieviešana (t. i., attiecīgi 15 mēneši un 18 mēneši) antidempinga izmeklēšanas pabeigšanai neļauj Komisijai izmantot IPS lietā noteikto pieeju, tika atzīts par nepamatotu. Minētais termiņš netiek uzskatīts par attiecināmu uz Tiesas sprieduma pildīšanu. Šāds termiņš tiešām attiecas vienīgi uz sākotnējās izmeklēšanas pabeigšanu no sākuma datuma līdz galīgās rīcības datumam, un tas neattiecas ne uz kādām citām darbībām, kas varētu būt jāveic, piemēram, juridiska pārskata rezultātā. Turklāt jāatzīmē, ka jebkura cita interpretācija nozīmētu, ka Savienības ražošanas nozares uzvarēta prasība tiesā minēto pusi praktiski nekādi neietekmē, ja tiktu pieņemts, ka sākotnējās izmeklēšanas pabeigšanas termiņa beigšanās neļauj pildīt tiesas spriedumu. Tas neatbilstu principam, ka visām pusēm ir tiesības lietu pārsūdzēt.19.  Jāatzīmē arī, ka VT spriedumā apvienotajās lietās T-163/94 un T165/94[10] VT nolēmusi, ka pat provizorisko termiņu, ko piemēro saskaņā ar veco pamatregulu, nevar bezgalīgi pagarināt, un uzskatīja, ka izmeklēšana, kas rit ilgāk nekā 3 gadus, ir pārāk gara. Tas atšķiras no IPS lietas, kurā tiesas nolēmuma izpilde notika septiņus gadus pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas, un tiesas nolēmumā nav norādes attiecībā uz termiņiem.20.  Tādēļ tiek secināts, ka pamatregulas 6. panta 9. punkts attiecas vienīgi uz procedūras sākšanu un uz tādas izmeklēšanas pabeigšanu, kas sākta saskaņā ar pamatregulas 5. panta 9. punktu, un neattiecas uz izmeklēšanas daļēju atjaunošanu nolūkā pildīt Tiesas nolēmumu.21.  Minētais secinājums atbilst pieejai, kas izmantota, īstenojot PTO apakškomisiju un Apelācijas institūcijas ziņojumu nolēmumus, kuros pieļaujams, ka institūcija varētu grozīt tādas regulas trūkumus, ar ko nosaka antidempinga maksājumus, lai atbilstu strīdu izšķiršanas organizācijas ziņojumiem, tostarp gadījumos, kas attiecas uz Eiropas Savienību[11]. Šādos gadījumos tika uzskatīts par vajadzīgu pieņemt īpašas procedūras, lai īstenotu PTO apakškomisiju un Apelācijas institūcijas ziņojumus, jo ES juridiskajā kārtībā trūka šādu nolēmumu tiešas piemērojamības pretstatā Tiesas lēmumiem, kuri ir tieši piemērojami.22.  Ņemot vērā iesniegtos apgalvojumus par pamatregulas 6. panta 1. punkta piemērošanu, jāatzīmē, ka netika konstatēts pamatregulas 6. panta 1. punkta pārkāpums, jo Komisija nav sākusi jaunu procedūru, bet gan atjaunojusi sākotnējo izmeklēšanu, lai pildītu Tiesas lēmumu.23.  Kas attiecas uz apgalvojumu, ka uzņēmumam Foshan Shunde vajadzēja saņemt 2007. gada 20. februāra paziņošanas dokumentu un nevis 2007. gada 23. marta pārskatīto paziņošanas dokumentu, jāatzīmē, ka saskaņā ar Tiesas spriedumu Komisijai jālabo procedūras pārkāpums. Minētais administratīvais pārkāpums notika tikai tad, kad Foshan Shunde saņēma mazāk nekā 10 dienas laika, lai iesniegtu piezīmes par pārskatīto paziņošanas dokumentu. Tādēļ Tiesas spriedums neietekmēja sākotnējā izmeklēšanā iepriekš veikto darbību spēkā esamību un tādējādi tās nevajag pārskatīt pašreizējās daļējās atjaunošanas kontekstā.4. Secinājums24.  Ņemot vērā personu izteiktās piezīmes un saistīto analīzi tika secināts, ka Tiesas spriedums būtu jāpilda, atkārtoti paziņojot uzņēmumam Foshan Shunde un visām citām ieinteresētajām personām 2007. gada 23. marta pārskatīto paziņošanas dokumentu, pamatojoties uz kuru tika ierosināts īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 452/2007.25.  Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka Komisijai būtu jādod uzņēmumam Foshan Shunde un visām citām ieinteresētajām personām pietiekami daudz laika, lai iesniegtu piezīmes par 2007. gada 23. marta pārskatīto paziņošanas dokumentu, un tad šīs piezīmes būtu jāizvērtē, lai noteiktu, vai sagatavot priekšlikumu Padomei par atkārtotu antidempinga maksājumu noteikšanu Foshan Shunde ražoto gludināmo dēļu importam, pamatojoties uz faktiem saistībā ar sākotnējo izmeklēšanas posmu.C. PAZIŅOŠANA26.  Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija iecerēts pildīt Tiesas spriedumu.27.  Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes (piemērojot pamatregulas 20. panta 5. punktā paredzēto 10 dienu termiņu). Piezīmes tika izskatītas un attiecīgos gadījumos ņemtas vērā, bet tās nebija pietiekami pamatotas, lai grozītu minētos secinājumus.28.  Uzņēmums Foshan Shunde un visas citas ieinteresētajās personas saņēma 2007. gada 23. marta pārskatīto galīgo secinājumu paziņošanas dokumentu, pamatojoties uz kuru tika ierosināts atkārtoti noteikt antidempinga maksājumu Foshan Shunde ražoto gludināmo dēļu importam, pamatojoties uz faktiem saistībā ar sākotnējo izmeklēšanas posmu.29.  Uzņēmumam Foshan Shunde un visām citām ieinteresētajām personām tika sniegta iespēja iesniegt piezīmes par minēto pārskatīto paziņošanas dokumentu. Personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes izskatīja un attiecīgā gadījumā ņēma vērā. Ņemot vērā izteiktās piezīmes, var veikt šādu novērojumus. Šajā regulā noteiktā rīcība ir balstīta uz faktu, ka Tiesas spriedumā Tiesa uzsvēra, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu nevar interpretēt tādā veidā, lai uzliktu Komisijai pienākumu iesniegt Padomei priekšlikumu par galīgiem pasākumiem, kas iemūžinātu novērtējuma kļūdu, kura pieļauta minētā noteikuma būtisko kritēriju sākotnējā novērtējumā[12]. Lai gan Tiesa izteica šo piezīmi attiecībā uz kļūdu par sliktu pieteikuma iesniedzējam minētajā lietā, ir skaidrs, ka šī interpretācija jāpiemēro vienmērīgi, t. i., nevar iemūžināt arī kļūdu par sliktu Savienībai. Kā minēts 2007. gada 23. marta pārskatītajā galīgo secinājumu paziņošanas dokumentā un tā paša datuma pārskatītajā īpašās paziņošanas dokumentā, kā arī Komisijas iepriekšējās vēstulēs Pieteikuma iesniedzējam, uz kurām minētie dokumenti balstīti, uzņēmumam Foshan Shunde nevar piešķirt tirgus ekonomikas statusu, jo uzņēmuma grāmatvedībā konstatēti vairāki nopietni trūkumi un tādējādi tie neatbilda starptautiskajiem grāmatvedības standartiem. Minēto 2. panta 7. punkta otrā kritērija pārkāpumu nevar attaisnot ar Tiesas sprieduma 12. punkta pēdējā teikumā minēto statistiku. Tādējādi pieeja, kas sākotnēji tika apsvērta 2007. gada 20. februāra galīgo secinājumu paziņošanas dokumentā, uzskatāma par kļūdu, un tā jālabo . Lai Savienības ražošanas nozari aizsargātu pret dempingu, izrietošie antidempinga maksājumi pieteikuma iesniedzējam atkārtoti jānosaka pēc iespējas ātrāk.30.  Pēc būtisku faktu un secinājumu izpaušanas, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt atkārtoti noteikt galīgos antidempinga pasākumus, viens Ķīnas ražotājs eksportētājs piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. Taču minētais cenu saistību piedāvājums nesniedza risinājumu attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 452/2007 68. apsvērumā jau minētajām problēmām, konkrēti, vajadzību noteikt pamatotas minimālā importa cenas katram ražojumu tipam, kuras Komisija varētu pienācīgi pārraudzīt bez nopietniem apiešanas draudiem. Turklāt cenu saistību piedāvājumā tika ierosināta viena vidējā minimālā cena, kas attiektos tikai uz vienu ražojumu tipu, ko eksportē uz ES, vai vairākas minimālā importa cenas, kas atkal balstītos uz vidējām svērtajām cenām dažu ražojumu kombinācijām. Turklāt visas ierosinātās minimālā importa cenu kombinācijas bija ievērojami zemākas nekā noteiktās augstākās eksporta cenas. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka šādas cenu saistības nav praktiskas un tādēļ tās nevar pieņemt. Persona par to tika attiecīgi informēta un tai tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Tomēr saņemtās piezīmes minētos secinājumus neietekmēja.D. PASĀKUMU ILGUMS31.  Šī procedūra nemaina dienu, no kuras saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vairs nav spēkā ar Regulu (EK) Nr. 452/2007 noteiktie pasākumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums tādu gludināmo dēļu, brīvi stāvošu vai uzmontētu, ar tvaika uzsūcēju virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar pūtēju virsmu vai bez tām, arī ar piedurkņu gludināmo dēli un to svarīgāko daļu, t. i., kāju, virsmas un gludekļa paliktņa, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00 ( TARIC kodi 3924 90 00 10, 4421 90 98 10, 7323 93 90 10, 7323 99 91 10, 7323 99 99 10, 8516 79 70 10 un 8516 90 00 51) un kurus ražojis uzņēmums Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan ( TARIC papildu kods A785), importam.2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, ir 18,1%.3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…] [1] OV L 109, 26.4.2007., 12. lpp.[2] OV C 308, 18.12.2009., 44. lpp.[3] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[4] OV L 109, 26.4.2007., 12. lpp.[5] Lieta T-2/95 Industrie des poudres sphériques ( IPS ) pret Padomi [1998], ECR II-3939.[6] Lieta C-458/98 P Industrie des poudres sphériques ( IPS ) pret Padomi [2000], ECR I-08147.[7] OV C 308, 18.12.2009., 44. lpp.[8] Council Regulation (EC) No 2423/88 of 11 July 1988 on protection against dumped or subsidized imports from countries not members of the European Economic Community , OV L 209, 2. 8. 1988., 1. lpp.[9] OV L 40, 12.2.2004., 11. lpp.[10] Apvienotās lietas T-163/94 un 165/94 NTN Corporation un Koyo Seiko Co. Ltd pret Padomi [1995] ECR II-01381.[11] European Communities-Antidumping Duties on Imports of Cotton-Tyle Bed Linen from India: Recourse to Article 21.5 of the DSU by India WT/DS141/AB/RW (8 April 2003), paras.82-86 .; Padomes 2001. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas organizācija, OV L 201, 26.7.2001., 10. lpp.; Padomes 2004. gada 8. marta Regula (EK) Nr. 436/2004, ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas ieviests attiecībā uz atsevišķu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu ievedumiem ar izcelsmi Brazīlijā, Čehijā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē pēc PTO Strīdu izšķiršanas organizācijas pieņemtajiem ziņojumiem, OV L 72, 11.3.2004., 15. lpp.[12] Tiesas sprieduma 111. punkts.