				|

		52014PC0324

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par euro pieņemšanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī /* COM/2014/0324 final - 2014/0170 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA
KONTEKSTS
Padome 1998. gada 3. maijā
nolēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija,
Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle,
Austrija un Somija ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus euro
pieņemšanai 1999. gada 1. janvārī. Dānija un
Apvienotā Karaliste izmantoja klauzulu par iespēju nepievienoties,
tāpēc Padome šīs valstis nevērtēja. Grieķiju un
Zviedriju Padome atzina par dalībvalstīm ar izņēmuma
statusu. Padome 2000. gada 19. jūnijā nolēma, ka
Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai 2001. gada
1. janvārī pieņemtu euro. Saskaņā ar
attiecīgā Pievienošanās akta 4. pantu valstis, kas Eiropas
Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā
(Čehija, Kipra, Igaunija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovēnija
Slovākija un Ungārija), ir dalībvalstis ar izņēmuma
statusu. Padome 2006. gada 11. jūlijā nolēma, ka
Slovēnija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai 2007. gada
1. janvārī pieņemtu euro. Saskaņā ar
attiecīgā Pievienošanās akta 5. pantu Bulgārija un
Rumānija, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2007. gada 1. janvārī,
kļuva dalībvalstis ar izņēmuma statusu. Padome 2007. gada
10. jūlijā nolēma, ka Kipra un Malta ir izpildījušas
nepieciešamos nosacījumus, lai 2008. gada 1. janvārī
pieņemtu euro. Padome 2008. gada 8. jūlijā
nolēma, ka Slovākija ir izpildījusi nepieciešamos
nosacījumus, lai 2009. gada 1. janvārī pieņemtu
euro. Padome 2010. gada 13. jūlijā nolēma, ka Igaunija
ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai 2011. gada 1. janvārī
pieņemtu euro. Saskaņā ar Pievienošanās akta 5. pantu
Horvātija, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2013. gada 1. jūlijā,
ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu. Padome 2013. gada 9. jūlijā
nolēma, ka Latvija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai
2014. gada 1. janvārī pieņemtu euro.
Saskaņā ar 140. panta 1. punktu
Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”)
vismaz reizi divos gados vai pēc pieprasījuma, ko iesniedz
dalībvalsts ar izņēmuma statusu, Komisija un Eiropas
Centrālā banka sniedz ziņojumus Padomei par panākumiem, ko
guvušas dalībvalstis ar izņēmuma statusu, pildot savas
saistības attiecībā uz ekonomiskās un monetārās
savienības izveidi. Ņemot vērā savu un ECB ziņojumu, Komisijai
saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktā noteikto
kārtību būtu jāiesniedz Padomei priekšlikums Padomes
lēmumam atcelt to dalībvalstu izņēmuma statusu, kas ir
izpildījušas nepieciešamos nosacījumus.
Komisijas un ECB konverģences
ziņojumi tika publiskoti 2014. gada 4. jūnijā.
Ziņojumos novērtēta Lietuvas tiesību aktu, tostarp valsts
centrālās bankas statūtu, atbilstība Līguma 130. un
131. pantam, kā arī ECBS un ECB statūtiem. Analizējot
konverģences kritēriju izpildi un ņemot vērā
vairākus citus Līguma 140. panta 1. punkta
pēdējā daļā noteiktos faktorus, ziņojumos
novērtēts arī, vai ir sasniegts augsts ilgtspējīgas
konverģences līmenis.
Komisija savā konverģences
ziņojumā secina, ka Lietuva izpilda euro pieņemšanai
nepieciešamos nosacījumus.
Pamatojoties uz savu un ECB ziņojumu,
Komisija pieņēma pievienoto priekšlikumu Padomes lēmumam par
Lietuvas izņēmuma statusa atcelšanu no 2015. gada 1. janvāra.
2.           APSPRIEŠANĀS
AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Ekonomikas un finanšu komitejā un ECOFIN/Eurogrupā
notiek regulāras apspriedes ar dalībvalstīm par dažādiem
ekonomikas politikas uzdevumiem dalībvalstīs. Minētās
apspriedes ietver neformālas apspriedes par jautājumiem, kas tieši
saistīti ar priekšdarbiem attiecībā uz iespējamo
pievienošanos eurozonai (tostarp valūtas maiņas kursa politiku).
Dialogs ar akadēmiskās vides pārstāvjiem un citām
ieinteresētajām grupām norisinās
konferenču/semināru veidā un pēc ad hoc principa.
Ekonomikas procesus eurozonā un
dalībvalstīs novērtē atbilstīgi vairākām
ekonomikas politikas koordinācijas un uzraudzības
procedūrām (konkrēti, saskaņā ar Līguma 121. pantu),
kā arī Komisijai pastāvīgi uzraugot un analizējot
procesus katrā valstī atsevišķi un eurozonā kopumā
(tostarp izmantojot prognozes, regulāras publikācijas, devumu
Ekonomikas un finanšu komitejā un ECOFIN/Eurogrupā).
Ievērojot proporcionalitātes principu un iepriekšējo praksi,
oficiāls ietekmes novērtējums netika izstrādāts.
3.           PRIEKŠLIKUMA
JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.        Juridiskais
pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma 140. panta 2. punkts, kas nosaka kārtību,
kādā pieņem Padomes lēmumu par euro pieņemšanu
attiecīgajās dalībvalstīs un to izņēmuma statusa
atcelšanu.
Padome rīkojas pēc Komisijas
priekšlikuma pēc tam, kad tā ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu,
pēc diskusijām Eiropadomē un pēc tam, kad tā ir
saņēmusi to Padomes locekļu kvalificētā vairākuma
ieteikumu, kas pārstāv dalībvalstis, kuru valūta ir euro.
3.2.        Subsidiaritāte
un proporcionalitāte
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Šī iniciatīva paredz vienīgi
tos pasākumus, kas vajadzīgi izvirzītā mērķa
sasniegšanai, tāpēc tā atbilst proporcionalitātes
principam.
3.3.        Juridiskā
instrumenta izvēle
Atbilstīgi Līguma 140. panta 2. punktam
lēmums ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments.
4.           IETEKME
UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
2014/0170 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS
par euro pieņemšanu Lietuvā 2015. gada
1. janvārī

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 140. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
ziņojumu[1],
ņemot vērā Eiropas
Centrālās bankas ziņojumu[2],
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu,
ņemot vērā diskusijas
Eiropadomē,
ņemot vērā to Padomes
locekļu ieteikumu, kas pārstāv dalībvalstis, kuru
valūta ir euro,
tā kā:
(1)       Ekonomiskās un
monetārās savienības (“EMS”) trešais posms sākās 1999. gada
1. janvārī. Padome 1998. gada 3. maijā
sanāksmē Briselē, kurā piedalījās valstu vai
valdību vadītāji, nolēma, ka Beļģija, Vācija,
Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande,
Austrija, Portugāle un Somija ir izpildījušas nepieciešamos
nosacījumus euro pieņemšanai 1999. gada 1. janvārī[3].
(2)       Padome ar Lēmumu 2000/427/EK[4] nolēma, ka Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos
nosacījumus, lai 2001. gada 1. janvārī pieņemtu
euro. Padome ar Lēmumu 2006/495/EK[5]
nolēma, ka Slovēnija ir izpildījusi nepieciešamos
nosacījumus, lai 2007. gada 1. janvārī pieņemtu
euro. Padome ar Lēmumu 2007/503/EK[6]
un 2007/504/EK[7] nolēma, ka Kipra un Malta ir izpildījušas nepieciešamos
nosacījumus, lai 2008. gada 1. janvārī pieņemtu
euro. Padome ar Lēmumu 2008/608/EK[8]
nolēma, ka Slovākija ir izpildījusi nepieciešamos
nosacījumus, lai pieņemtu euro. Padome ar Lēmumu 2010/416/ES[9] nolēma, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos
nosacījumus, lai pieņemtu euro. Padome ar Lēmumu 2013/387/ES[10] nolēma, ka Latvija ir izpildījusi nepieciešamos
nosacījumus, lai pieņemtu euro.
(3)       Saskaņā ar 1.
punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam (“EK līgums”)
pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti
Apvienotā Karaliste paziņoja Padomei, ka tā nav iecerējusi 1999. gada
1. janvārī iekļauties EMS trešajā posmā. Šis
paziņojums nav mainīts. Saskaņā ar 1. punktu EK
līgumam pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem
attiecībā uz Dāniju un saskaņā ar lēmumu, ko
valstu vai to valdību vadītāji 1992. gada decembrī
pieņēma Edinburgā, Dānija paziņoja Padomei par savu
nodomu nepiedalīties EMS trešajā posmā. Dānija nav
pieprasījusi, lai tiktu sākta procedūra, kas minēta
Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 140. panta
2. punktā.
(4)       Ar Lēmumu 98/317/EK
Zviedrijai ir noteikts izņēmuma statuss, kas definēts
Līguma 139. panta 1. punktā. Saskaņā ar 2003. gada
Pievienošanās akta[11] 4. pantu Čehijai, Latvijai, Lietuvai, Polijai un
Ungārijai ir izņēmuma statuss, kas definēts Līguma 139. panta
1. punktā. Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās
akta[12] 5. pantu Bulgārijai un Rumānijai ir izņēmuma
statuss atbilstīgi Līguma 139. panta 1. punktam.
Saskaņā ar Pievienošanās akta 5. pantu Horvātijai[13] ir izņēmuma statuss, kas definēts Līguma 139. panta
1. punktā.
(5)       Eiropas Centrālā
banka (“ECB”) tika nodibināta 1998. gada 1. jūlijā. Eiropas
monetārā sistēma ir aizstāta ar valūtas maiņas
mehānismu, par kura izveidi vienojās Eiropadomes 1997. gada 16. jūnija
Rezolūcijā par valūtas maiņas mehānisma izveidi
ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā[14]. Kārtība, kādā ekonomiskās un
monetārās savienības trešajā posmā īstenojams valūtas
kursa mehānisms (VKM II), tika formulēta 2006. gada 16. marta
Līgumā starp Eiropas Centrālo banku un ārpus eiro zonas
dalībvalstu centrālajām bankām, ar ko nosaka Ekonomikas un
monetārās savienības trešā posma valūtas kursa
mehānisma darbības procedūras[15].
(6)       Līguma 140. panta 2. punktā
noteikta kārtība, kādā tiek atcelts attiecīgo
dalībvalstu izņēmuma statuss. Vismaz reizi divos gados vai
pēc pieprasījuma, ko iesniedz dalībvalsts ar izņēmuma
statusu, Komisija un ECB sniedz ziņojumus Padomei atbilstīgi
Līguma 140. panta 1. punktā noteiktajai kārtībai.

(7)       Dalībvalstu tiesību
akti, tostarp valstu centrālo banku statūti, pēc vajadzības
jāpielāgo tā, lai tiktu nodrošināta saderība ar
Līguma 130. un 131. pantu un Eiropas Centrālo banku
sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūtiem (“ECBS un
ECB statūti”). Komisija un ECB savos ziņojumos sniedz detalizētu
novērtējumu par Lietuvas tiesību aktu atbilstību
Līguma 130. un 131. pantam un ECBS un ECB statūtiem.
(8)       Saskaņā ar 1. pantu
Protokolā Nr. 13 par konverģences kritērijiem, kas minēti
Līguma 140. pantā, Līguma 140. panta 1. punkta
pirmajā ievilkumā minētais cenu stabilitātes kritērijs
nozīmē, ka dalībvalstī ir stabilas cenas un viena gada
laikā pirms novērtējuma vidējais inflācijas
rādītājs nepārsniedz 1,5 procentpunktus, to
samērojot ar, augstākais, tādu triju dalībvalstu datiem,
kur cenu stabilitāte ir vislielākā. Cenu stabilitātes
kritērija vajadzībām inflāciju mēra, izmantojot
saskaņotos patēriņa cenu indeksus (SPCI), kas ir definēti
Padomes Regulā (EK) Nr. 2494/95[16].
Lai izvērtētu cenu stabilitātes kritēriju, dalībvalsts
inflāciju mēra, nosakot izmaiņas 12 mēneša indeksu
vidējās aritmētiskās vērtības attiecībā
pret iepriekšējā perioda 12 mēneša indeksu vidējo
aritmētisko vērtību, rezultātu izsakot procentos. Komisijas
un ECB ziņojumos tika ņemta vērā atsauces
vērtība, kuru aprēķināja, triju dalībvalstu ar
labākajiem rādītājiem cenu stabilitātes ziņā
inflācijas līmeņu vidējā aritmētiskā
rezultātam pievienojot 1,5 procentpunktus. Aprēķinātā
inflācijas atsauces vērtība par viena gada periodu, kas
beidzās 2014. gada aprīlī, ir 1,7 %, un trīs
dalībvalstis ar labākajiem rādītājiem cenu
stabilitātes ziņā ir Latvija, Portugāle un Īrija, kuru
inflācijas rādītāji ir attiecīgi 0,1 %, 0,3 %
un 0,3 %. Ir pamatoti, ka no to dalībvalstu loka, kas uzrādījušas
labākos rādītājus, tiek izslēgtas valstis, kuru
inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs
kritērijs citām dalībvalstīm. Pagātnē šādas
izslēdzamās valstis tika noteiktas 2004., 2010. un 2013. gada
konverģences ziņojumos. Pašreizējos apstākļos ir pamatoti
no dalībvalstīm ar labākajiem rādītājiem
izslēgt Grieķiju, Bulgāriju un Kipru[17].
Atsauces vērtības aprēķināšanai tās aizstāj
ar Latviju, Portugāli un Īriju — dalībvalstīm ar
nākamajiem zemākajiem vidējiem inflācijas
rādītājiem.
(9)       Saskaņā ar Protokola
Nr. 13 2. pantu valsts budžeta stabilitātes kritērijs, kas
minēts Līguma 140. panta 1. punkta otrajā
ievilkumā, nozīmē, ka novērtējuma brīdī uz
dalībvalsti neattiecas atbilstīgi Līguma 126. panta 6. punktam
pieņemts Padomes lēmums par pārmērīgu deficītu.
(10)     Saskaņā ar Protokola
Nr. 13 3. pantu Līguma 140. panta 1. punkta
trešajā ievilkumā minētais kritērijs dalībai Eiropas
monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā
nozīmē, ka dalībvalsts vismaz divu gadu periodā pirms
pārbaudes bez lielām grūtībām ir ievērojusi
normālās valūtas kursa svārstību robežas, kas
paredzētas Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa
mehānismā (VKM). Jo īpaši dalībvalsts šajā
periodā pēc savas iniciatīvas nedrīkst devalvēt savas
valūtas oficiālo maiņas kursu attiecībā pret euro.
Kopš 1999. gada 1. janvāra VKM II nodrošina pamatu
valūtas maiņas kritērija izpildes izvērtēšanai.
Vērtējot šā kritērija izpildi savos ziņojumos,
Komisija un ECB analizēja divu gadu periodu, kas noslēdzās 2014. gada
15. maijā.
(11)     Saskaņā ar Protokola
Nr. 13 4. pantu procentu likmju konverģences kritērijs, kas
minēts Līguma 140. panta 1. punkta ceturtajā
ievilkumā, nozīmē, ka dalībvalsts vidējā
nominālā ilgtermiņa aizdevumu procentu likme, kas pirms
novērtējuma novērota vienu gadu, pārsniedz ne vairāk kā
2 procentpunktus likmes, augstākais, trijās
dalībvalstīs, kur cenu stabilitāte ir vislielākā. Lai
izvērtētu procentu likmju konverģenci, salīdzināšanai
tika izmantotas 10 gadu valdības standarta obligāciju procentu
likmes. Lai izvērtētu atbilstību procentu likmju
kritērijam, Komisijas un ECB ziņojumos izmantoja atsauces
vērtību, ko aprēķināja kā vidējo
aritmētisko no nominālajām ilgtermiņa procentu likmēm
trijās dalībvalstīs, kur cenu stabilitāte ir
vislielākā, rezultātam pievienojot divus procentpunktus. Atsauces
vērtības pamatā ir ilgtermiņa procentu likmes Latvijā
(3,3 %), Īrijā (3,5 %) un Portugālē (5,9 %), un atsauces
vērtība viena gada periodā, kas noslēdzas 2014. gada
aprīlī, bija 6,2 %.
(12)     Saskaņā ar Protokola
Nr. 13 5. pantu datus, ko izmanto, lai veiktu šo
novērtējumu par konverģences kritēriju izpildi, sniedz
Komisija. Komisija sniedza datus, lai sagatavotu šo priekšlikumu. Komisija
sniedza budžeta datus pēc dalībvalstu ziņojumu iesniegšanas
termiņa 2014. gada 1. aprīlī saskaņā ar
Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2009[18].
(13)     Balstoties uz Komisijas un ECB
iesniegtajiem ziņojumiem par progresu, ko Lietuva guvusi, pildot savas
saistības attiecībā uz ekonomisko un monetāro
savienību, tiek secināts, ka:
(a)     Lietuvas valsts tiesību akti,
tostarp valsts centrālās bankas statūti, atbilst Līguma 130. un
131. pantam un ECBS un ECB statūtiem;
(b)     attiecībā uz to, kā
Lietuva ir izpildījusi Līguma 140. panta 1. punkta
četros ievilkumos minētos konverģences kritērijus, tiek
secināts, ka:
–
vidējais inflācijas rādītājs
Lietuvā viena gada periodā, kas noslēdzās 2014. gada
aprīlī, bija 0,6 %, kas ir ievērojami mazāk par
atsauces vērtību, un, visticamāk, būs mazāks par
atsauces vērtību arī turpmākajos mēnešos,
–
uz Lietuvu, kuras budžeta deficīts 2013. gadā
bija 2,1 % no IKP, neattiecas Padomes lēmums par
pārmērīgu valsts budžeta deficītu,
–
Lietuva piedalās VKM II kopš 2004. gada 28. jūnija;
iestājoties VKM II, Lietuvas iestādes vienpusēji
apņēmās mehānisma ietvaros saglabāt savu galveno
valūtas nodrošinājuma sistēmu. Divos gados pirms šā
novērtējuma veikšanas lita maiņas kurss nenovirzījās
no centralizētā kursa un tas nebija pakļauts
satricinājumiem,
–
viena gada periodā līdz 2014. gada
aprīlim ilgtermiņa procentu likme Lietuvā bija vidēji 3,6 %,
tātad ievērojami zemāka par atsauces vērtību;
(c)     saskaņā ar
novērtējumu par atbilstību tiesību aktiem un
konverģences kritērijiem, kā arī papildu faktoriem Lietuva
izpilda nepieciešamos nosacījumus euro pieņemšanai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lietuva izpilda nepieciešamos nosacījumus
euro pieņemšanai. Lietuvas izņēmuma statuss, kas minēts 2003. gada
Pievienošanas akta 4. pantā, tiek atcelts no 2015. gada 1. janvāra.
2. pants
Šis lēmums
ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV C [..], [..], [..]. lpp.
[2]               OV C [..], [..], [..]. lpp.
[3]               Padomes Lēmums 1998/317/EK (1998. gada 3. maijs),
kas pieņemts saskaņā ar Līguma 109.j panta 4. punktu (OV L 139,
11.5.1998., 30. lpp.).
[4]               Padomes Lēmums 2000/427/EK (2000. gada 19. jūnijs)
saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par
vienotās valūtas pieņemšanu Grieķijā 2001. gada 1. janvārī
(OV L 167, 7.7.2000., 19. lpp.).
[5]               Padomes Lēmums 2006/495/EC (2006. gada 11. jūlijs)
saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par
vienotās valūtas pieņemšanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī
(OV L 195, 15.7.2006., 25. lpp.).
[6]               Padomes Lēmums 2007/503/EK (2007. gada 10. jūlijs)
saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par
vienotās valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī
(OV L 186, 18.7.2007., 29. lpp.).
[7]               Padomes Lēmums 2007/504/EK (2007. gada 10. jūlijs)
saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par
vienotās valūtas ieviešanu Maltā 2008. gada 1. janvārī
(OV L 186, 18.7.2007., 32. lpp.).
[8]               Padomes Lēmums 2008/608/EC (2008. gada 8. jūlijs)
saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās
valūtas ieviešanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī
(OV L 195, 24.7.2008., 24. lpp.).
[9]               Padomes Lēmums 2010/416/ES (2010. gada 13. jūlijs)
saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu par euro
ieviešanu Igaunijā 2011. gada 1. janvārī (OV L 196, 28.7.2010., 24.
lpp.).
[10]             Padomes Lēmums 2013/387/ES (2013. gada 9. jūlijs)
par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī (OV L
195, 18.7.2013., 24. lpp.).
[11]             OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.
[12]             OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp.
[13]             OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.
[14]             OV C 236, 2.8.1997., 5. lpp.
[15]             OV C 73, 25.3.2006., 21. lpp.
[16]             Padomes Regula (EK) Nr. 2494/95 (1995. gada 23. oktobris)
par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 257, 27.10.1995.).
[17]             2014. gada aprīlī 12 mēnešu
vidējais inflācijas rādītājs Grieķijā,
Bulgārija un Kiprā bija attiecīgi -1,2 %, -0,8 % un -0,4%,
un eurozonā tas bija 1,0 %.
[18]             Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs)
par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam
pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta
novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.6.2017
            COM(2017) 266 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanusaskaņā ar pieteikumu EGF/2017/001 ES/Castilla y León ieguves rūpniecība

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (turpmāk “EGF regula”).

               2.Spānija 2017. gada 20. janvārī iesniedza pieteikumu EGF/2017/001 ES/Castilla y León ieguves rūpniecība, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF, pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 5. nodaļā (Ogļu un brūnogļu (lignīta) ieguve), NUTS 2. līmeņa reģionā Kastīlija un Leona (Castilla y León) (ES41), Spānijā.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2017/001 ES/Castilla y León ieguves rūpniecība

                        Dalībvalsts

                        Spānija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Kastīlija un Leona (ES41)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2017. gada 20. janvāris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2017. gada 20. janvāris

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2017. gada 3. februāris

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2017. gada 17. marts

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2017. gada 9. jūnijs

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 2. punkts

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        5. nodaļa (Ogļu un brūnogļu (lignīta) ieguve)

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        5

                        Pārskata periods (deviņi mēneši):

                        2016. gada 1. februāris – 2016. gada 1. novembris

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits

                        339

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        339

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        339

                        Jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        125

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        1 603 940

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                        66 500

                        Kopējais budžets (EUR)

                        1 670 440

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        1 002 264

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2017/001 ES/Castilla y León ieguves rūpniecība Spānija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. punktā minētie intervences kritēriji, t. i., 2017. gada 20. janvārī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2017. gada 3. februārī pieprasīja no Spānijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2017. gada 9. jūnijā.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 339 darba ņēmējiem, kas atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 5. nodaļā (Ogļu un brūnogļu (lignīta) ieguve)
                  6
               . Atlaišanas gadījumi notikuši NUTS 2. līmeņa reģionā Kastīlija un Leona (ES41).

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Hullera Vasco Leonesa S.A. (HVL)

                        227

                        Centro de Investigación y Desarrollo S.A. (CIDSA)

                        68

                        Hijos de Baldomero García S.A.

                        7

                        Minas del Bierzo Alto S.L.

                        8

                        Unión Minera del Norte S.A. (UMINSA)

                        29

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 5

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        339

                        Kopējais atbalsttiesīgo darba ņēmēju skaits:

                        339

               Intervences kritēriji

               6.Spānijas iestādes, atkāpjoties no EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 2. punktā minētajiem intervences kritērijiem, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata periodā uzņēmumos, kas darbojas vienā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī.

               7.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2016. gada 1. februāra līdz 2016. gada 1. novembrim.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               8.Visi darba ņēmēju atlaišanas gadījumi pārskata periodā tika aprēķināti no faktiskās līguma pārtraukšanas dienas vai līguma termiņa beigām.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 339.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               10.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, Spānija norāda, ka ogļu ieguves nozari Eiropā arvien vairāk negatīvi ietekmē konkurences, ko rada lētāku ogļu piedāvājums no uzņēmumiem ārpus Eiropas valstīm.

               11.Laikposmā no 2005. gada līdz 2015. gadam ogļu ieguve ES līmenī strauji saruka. 2005. gadā Eiropas ogļu ieguves apjoms bija 198,8 miljoni toe
                  7
               , savukārt 2015. gadā tas bija 145,3 miljoni toe. Tas norāda uz ieguves apjoma samazinājumu par 26,9 %. Ogļu ieguve laikposmā no 2005. gada līdz 2010. gadam konsekventi samazinājās (-17,9 %), 2011. gadā bija vērojams uzlabojums (+ 1,7 %), taču laikposmā no 2012. līdz 2015. gadam tā atkal konsekventi samazinājās (-14,4 %). Tajā pašā laikposmā ogļu ieguve pasaulē palielinājās par 26,3 %; no 3 033,6 miljoniem toe 2005. gadā līdz 3 830,1 miljoniem toe 2015. gadā. Rezultātā saruka ES tirgus daļa ogļu ieguvē visā pasaulē, un tā samazinājās no 6,6 % 2005. gadā līdz 3,8 % 2015. gadā.

               Ogļu ieguve pasaulē
                  (miljonos toe)

                        2005. g.

                        2006. g.

                        2007. g.

                        2008. g.

                        2009. g.

                        2010. g.

                        ES

                        198,8

                        193,2

                        187,0

                        178,9

                        167,9

                        165,6

                        Pasaulē

                        3 033,6

                        3 188,5

                        3 326,7

                        3 436,0

                        3 435,3

                        3 627,6

                        2011. g.

                        2012. g.

                        2013. g.

                        2014. g.

                        2015. g.

                        ES

                        168,4

                        167,7

                        157,3

                        150,3

                        145,3

                        Pasaulē

                        3 891,4

                        3 930,4

                        3 986,5

                        3 988,9

                        3 830,1

                        Avots: BP statistikas pārskats
                           8
                        .

               12.Ogļu tirgu Eiropā raksturo pieaugošs imports līdztekus ar ražošanas samazināšanos. Imports 2010. gadā pārsniedza ieguvi, un kopš tā laika ES ogļu ieguves apjoms ir bijis zemāks nekā imports. Turklāt laikposmā no 2010. gada līdz 2014. gadam imports pieauga par 16,5 % (no 230,9 miljoniem tonnu 2010. gadā līdz 268,9 miljoniem tonnu 2014. gadā).

               Ogļu imports ES un Spānijā, 2010.-2014. gadā
                  (miljonos tonnu)

                        2010. g.

                        2011. g.

                        2012. g.

                        2013. g.

                        2014. g.

                        ES

                        230,9

                        245,2

                        262,1

                        267,0

                        268,9

                        Spānija

                        12,5

                        16,5

                        22 6

                        14,0

                        17,1

               Avots: Datacomex, Ministerio de Economía y Competitividad.

               Ogļu imports ES un Spānijā, 2010.-2014. gadā,
                  izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (%)

                        2011. g.

                        2012. g.

                        2013. g.

                        2014. g.

                        ES

                        6,20

                        6,89

                        1,86

                        0,72

                        Spānija

                        32,71

                        37,55

                        -38,57

                        21,94

               13.Ogļu cenai samazinoties, ogļu importa apjoms no trešām valstīm palielinājās. Cenu samazinājums galvenokārt bija saistīts ar pasaules ekonomikas vājumu apvienojumā ar pieprasījuma kritumu pēc tam, kad Āzijā (galvenokārt Ķīnā) rūpnieciskās ieguve palēninājās, un ar pārprodukciju Ķīnā, kas saistīta ar ogļu “drudzi” gadsimta pirmajos desmit gados
                  9
               . Galveno ogļu eksportētāju
                  10
                valūtas zaudēja vērtību pret USD, vēl vairāk samazinot cenas. Tādējādi ogļu pārdošanas cena Eiropā samazinājās no EUR 120/t (2011. gada vidū) līdz EUR 50/t (2015. gadā)
                  11
               . Šis cenu kritums ir padarījis par nerentablām daudzas ES ogļraktuves un izraisījis to slēgšanu.

               14.Spānijā gan ogļu ieguve, gan imports sekoja līdzīgai tendencei kā ogļu ieguve un imports ES līmenī. Tomēr gan lejupslīdošā tendence ieguvē, gan augšupejošā tendence importā Spānijā bija krasākas. Laikposmā no 2010. gada līdz 2015. gadam Spānijas ogļu ieguve saruka par 63,3 % (no 8,35 līdz 3,06 miljoniem tonnu). Kastīlijas un Leonas reģionā, uz kuru attiecas atlaišanas gadījumi, ogļu ieguve samazinājās pat vēl straujāk (86,27 %). 2014. gadā, salīdzinot ar 2010. gadu, ogļu imports Spānijā palielinājās par 36,76 % (t. i., par 20 procentpunktiem vairāk nekā ogļu importa pieaugums ES).

                        Ogļu ieguve (miljonos tonnu)

                        2010. g.

                        2011. g.

                        2012. g.

                        2013. g.

                        2014. g.

                        2015. g.

                        Spānija

                        8,35

                        6,62

                        6,16

                        4,36

                        3,90

                        3,06

                        KuL

                        2,45

                        1,85

                        1,56

                        0,95

                        1,04

                        0,41

               Avots: IRMC - Instituto para la restructuración de la minería del carbón.

                        Izmaiņas ogļu ieguvē salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu (% )

                        2010. g.

                        2011. g.

                        2012. g.

                        2013. g.

                        2014. g.

                        2015. g.

                        Spānija

                        -11,59

                        -20,73

                        -6,93

                        -29,16

                        10,58

                        -21,39

                        KuL

                        -22,66

                        -24,35

                        -15,56

                        -39,13

                        9,29

                        -60,41

               15.Spānijā ekonomikas un finanšu pirmskrīzes gados ogļu ieguves nozares reorganizācijas un pārorientēšanas mērķis bija dot priekšroku ieguves uzņēmumu saglabāšanai labākos peļņas gūšanas apstākļos. Taču nebija iespējams paredzēt krasu ogļu cenas kritumu (gandrīz 60 %), ko izraisīja ekonomiskā lejupslīde, kas padarīja pašmāju ogļu ieguvi nerentablu. Ogļu ieguves uzņēmumu skaits, kas darbojas Kastīlijā un Leonā, samazinājās par 25 %, jo ogļu ieguves un cenu kritums izraisīja desmit ogļu ieguves uzņēmumu slēgšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2016. gadam.

               Ogļu ieguves uzņēmumi Kastīlijā un Leonā 2010.–2016. gadā

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības izbeigšanu

               16.Minēto atlaišanu izraisīja ogļu cenas kritums iekšzemes tirgū, kam par iemeslu bija ogļu zemā cena starptautiskajos tirgos, kas strauji samazinājās, cita starpā, ekonomikas lejupslīdes ietekmē. Pašreizējo cenu apstākļos pašmāju ogļu ieguve ir nerentabla. Tas ir izraisījis ogļu iekšzemes ieguves samazinājumu (minēts jau iepriekš) un vairāku ogļu raktuvju slēgšanu, kā rezultātā tika atlaisti darba ņēmēji.

               Paskaidrojums par izņēmuma apstākļiem, kas ir pamatā pieteikuma pieņemamībai

               17.Spānija apgalvo, ka, neraugoties uz to, ka deviņu mēnešu pārskata periodā bija mazāk nekā 500 atlaišanas gadījumu, šis pieteikums tomēr būtu pielīdzināms pieteikumam saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktu, jo atlaišanas gadījumu skarto teritoriju pārsvarā veido attālas kalnu ielejas, kas ir reti apdzīvotas un ļoti atkarīgas no vienas saimnieciskās darbības nozares. Tādējādi to var uzskatīt par nelielu tirgu.

               18.Atlaišanas gadījumu skartā teritorija atrodas Kastīlijas un Leonas ieguves rūpniecības apgabalā. Ieguves rūpniecības apgabalu veido kalnu ielejas, kas atrodas Leonas un Palensijas provinču ziemeļos Kantabrijas Kordiljerā
                  12
               , un tajā ir 81 pilsēta, kura ekonomiski atkarīga no ogļu ieguves (no kurām 31 ir ļoti atkarīga).

               Ogļu ieguves apgabali

                        No oglēm ļoti atkarīgs apgabals

                        No oglēm vidēji atkarīgs apgabals

               19.Ieguves apgabalā aptuveni 8 696 km² patībā ir 111 342 iedzīvotāju. Tādējādi iedzīvotāju blīvums ir ļoti zems – tikai 12,8 iedzīvotāji/km², kas ir tālu no valsts vidējā rādītāja (92,1 iedzīvotājs/km²) vai ES vidējā rādītāja (117,5 iedzīvotāji/km²).

               20.Ieguves apgabals sastāv no mazām pilsētām; 44 % no tām ir 500 iedzīvotāju vai mazāk. Tikai piecās (apgabalā lielākajās) pilsētās ir no 5000 līdz 10 000 iedzīvotāju. Šajās pilsētās, kas bieži vien atrodas izolētos apgabalos, pastāv problēmas ar mobilitāti un pievadceļiem automaģistrālēm, tehnoloģisko infrastruktūru, rūpnieciskās teritorijas attīstību utt., kas galvenokārt saistītas ar atrašanos kalnu reģionā.

               21.Ieguves apgabalā ir ļoti smaga nodarbinātības situācija. Bezdarba rādītāji var rosināt secinājumu, ka situācija darba tirgū kopš 2012. gada – smagākā krīzes gada – ir uzlabojusies. Tomēr realitāte ir pilnīgi pretēja. Apgabalā arvien vairāk trūkst darbvietu, un, ja laikposmā no 2010. gada līdz 2015. gadam bezdarbnieku skaits samazinājās, tas bija saistīts ar iedzīvotāju emigrāciju uz vietējām vai starptautiskām teritorijām, kas piedāvā labākas izredzes darba tirgū.

               22.2015. gada decembrī bezdarbnieku skaits bija par 1,03 % mazāks nekā 2010. gada decembrī, savukārt visas teritorijas iedzīvotāju skaits tajā pašā periodā samazinājās par 8,5 %. Bezdarbnieku iedalījums pa vecuma grupām šajos gados norāda uz krasu bezdarbnieku skaita samazinājumu vecuma grupā no 25 līdz 44 gadiem
                  (-11 %) un pat vēl krasāk (-33 %) vecuma grupā, kas jaunāki par 25 gadiem. Tāda pati tendence vērojama iedzīvotāju iedalījumā pa vecuma grupām. Vislielākais iedzīvotāju skaita kritums novērots vecuma grupā, kas jaunāki par 25 gadiem (-22 %), kam seko grupa vecumā no 25 līdz 44 gadiem (-17 %). Vecuma grupā, kas vecāki par 45 gadiem, izmaiņas iedzīvotāju skaitā nav novērotas (-0,08 %), savukārt bezdarbs šajā vecuma grupā palielinājās par aptuveni 27 %
                  13
               .

                Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               23.Lai gan pēdējos divos gados bezdarbs Spānijā ir samazinājies, bezdarba līmenis joprojām ir augsts (18,6 %)
                  14
               .

               24.Turklāt ieguves rūpniecības apgabalā, mazā un ģeogrāfiski izolētā teritorijā, 339 atlaišanas gadījumiem ir ļoti liela ietekme uz apgabala ekonomiku, kas pašlaik atrodas grūtā situācijā pēc darba ņēmēju atlaišanas no ieguves palīgnozares. Šie atlaišanas gadījumi nav šī pieteikuma daļa, jo ieguves palīgnozare darbojas citā nevis NACE 5. nodaļā (Ogļu un brūnogļu (lignīta) ieguve). Patlaban jau pastāv darba piedāvājumu trūkums, ko pēdējo gadu laikā izraisījusi ieguves nozares attīstība (ieguves samazināšanās pēc pieaugušā importa). Šie jaunie darba ņēmēju atlaišanas gadījumi var tikai vēl vairāk pasliktināt nodarbinātības situāciju reģionā.

               25.Tā kā ieguves uzņēmumi ir slēgti, darbvietu trūkums ir izraisījis iedzīvotāju skaita samazināšanos iepriekš minētajā ieguves apgabalā, kas reģionā vēl vairāk saasinājis iedzīvotāja skaita samazināšanās risku. Šajā pieteikumā apskatītie atlaišanas gadījumi papildus nelabvēlīgi ietekmējuši šo rajonu, kas varētu apdraudēt līdzšinējos centienus, kuru mērķis ir mudināt iedzīvotājus palikt šajā teritorijā.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               26.Paredzams, ka pasākumos piedalīsies visi atlaistie darba ņēmēji. Šos darba ņēmējus pēc to dzimuma, pilsonības un vecuma grupas var iedalīt šādi.

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        328

                        (96,8 %)

                        sievietes:

                        11

                        (3,2 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstpiederīgie:

                        339

                        (100,0 %)

                        nav ES valstpiederīgie:

                        0

                        (0,0 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi:

                        0

                        (0,0 %)

                        25-29 gadi:

                        6

                        (1,8 %)

                        30-54 gadi:

                        326

                        (96,2 %)

                        55-64 gadi:

                        7

                        (2,0 %)

                        vairāk nekā 64 gadi:

                        0

                        (0,0 %)

               27.Turklāt Spānija sniegs EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus līdz pat 125 jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) un pieteikuma iesniegšanas dienā ir jaunāki par 30 gadiem, ņemot vērā, ka visu 5. punktā minēto darba ņēmēju atlaišana notika NUTS 2. līmeņa reģionā Kastīlija un Leona (ES41), kas ir tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu.

               28.Tādējādi aplēsts, ka to saņēmēju kopskaits, kas piedalīsies pasākumos, ieskaitot jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), ir 464.

               Ierosināto darbību attiecināmība

               29.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem un jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), sastāv no šādām darbībām.

               –Iepazīstināšanas un informatīvas sesijas. Šis ir pirmais pasākums, kas tiks piedāvāts visiem paredzētajiem atbalsta saņēmējiem, un tas ietver: vispārējas un individuālas informatīvas sesijas par prasmēm un apmācības prasībām; par pieejamo konsultēšanu un mācību programmām; un par pabalstiem un stimuliem, kā arī dalībnieku darba ņēmēju profila veidošanu un pielāgotu reintegrācijas ceļu izstrādi.

               –Profesionālā orientācija un konsultācijas tiks sniegtas visā īstenošanas periodā.

               –Intensīva palīdzība darba meklēšanā. Šis pasākums nozīmē intensīvu darba meklēšanu, tostarp apzinot darba iespējas vietējā un reģiona mērogā un piemeklējot darbu atbilstoši prasmēm.

               –Apmācības. Tās aptver virkni mācību kursu, piemēram, 1) apmācības par starpnozaru prasmēm un kompetencēm. Apmācību piedāvājums ietver darbseminārus par darba meklēšanas metodēm, apmācību personīgo un sociālo prasmju jomā, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) jomā un svešvalodu apguvē. 2) Profesionālā apmācība. Profesionālā apmācība būs vērsta vai nu uz to ar ieguves rūpniecību saistīto prasmju pilnveidošanu, kas varētu noderēt profesijās citās ekonomikas nozarēs (piemēram, kvalifikācijas celšana darbiniekiem, kas strādā ar sprāgstvielām, munīcijas ekspertiem un spridzinātājiem); vai nu nozarei vai darbam specifisku prasmju pilnveidošanu nozarēs, kurās pastāv iespējas vai ir paredzama šādu iespēju rašanās, piemēram, apmācības tūrisma un viesmīlības nozarē lauku apvidos, apmācības ieguves baseinu vides saglabāšanā, mežu atjaunošanā un ainavu arhitektūrā, aprūpes asistenti geriatrijas nozarē, mikoloģijas nozare (zināšanas par savvaļas sēnēm, par to, kā atpazīt ēdamās sēnes, ilgtspējīga sēņošana u. c.). 3) Sagatavošana pārbaudēm darba pieredzes gaitā iegūto prasmju atzīšanai.

               –Uzņēmējdarbības veicināšana. Tiem atlaistajiem darba ņēmējiem, kuri apsver iespēju sākt savu uzņēmējdarbību, tiks piedāvāts plašs atbalsta pasākumu klāsts, piemēram, 1) ievadmoduļi, kas vērsti uz pašnodarbināto uzņēmējdarbības veicināšanu un uzņēmējdarbības ideju ģenerēšanu; 2) konsultācijas par projektiem un iniciatīvām, kuru uzdevums ir attīstīt, radīt un vadīt dzīvotspējīgus uzņēmējdarbības vai pašnodarbinātības projektus; 3) apmācība ceļā uz uzņēmējdarbību, kas aptver dažādus uzņēmējdarbības procesu līmeņus, sākot no pamatinformācijas vai pirmajiem kontaktiem līdz pat tik daudzšķautņainiem jautājumiem kā plānošana, priekšizpētes veikšana, uzņēmējdarbības plānu sagatavošana u. c.; 4) palīdzība virzībā uz uzņēmējdarbības izveidi. Šis atbalsta pasākums ietvers individualizētas konsultācijas visā uzņēmējdarbības uzsākšanas procesa gaitā.

               –Atbalsts jaunuzņēmumiem. Darba ņēmēji, kas izveido paši savu uzņēmumu, saņems līdz pat EUR 15 000, lai segtu uzņēmuma dibināšanas izmaksas, ieguldījumus aktīvos un kārtējos izdevumus.

               –Stimuli. Pastāv dažādi stimuli. 1) Dalības veicināšanas stimuls. Lai veicinātu darba ņēmēju un NEET dalību pasākumā, viņi saņems vienreizēju maksājumu EUR 150 apmērā pēc trīs mēnešus ilgas aktīvas dalības, pabeidzot vismaz vienu no pasākumiem savā individualizētajā pasākumu kopumā. 2) Ceļa izdevumu daļēja segšana. Darba ņēmējiem un NEET, kuri piedalīsies pasākumā, kas nenotiks viņu dzīvesvietas pilsētā, tiks daļēji segti ceļa izdevumi, un saņemtā summa būs vienāda ar sabiedriskā transporta izmaksām no dzīvesvietas pilsētas līdz pasākuma norises pilsētai. Ja atbilstīga sabiedriskā transporta trūkuma dēļ dalībniekiem būs jāizmanto personiskais transports, viņi saņems EUR 0,19 par katru nobraukto kilometru. 3) Ar apgādājamo aprūpi saistīto izdevumu daļēja segšana. Darba ņēmēji un NEET, kuru aprūpē ir citas personas (bērni, vecāki cilvēki vai invalīdi), saņems EUR 15 par līdzdalības dienu pasākumos. Šā pasākuma mērķis ir segt papildu izmaksas, kas rodas dalībniekiem, kuri aprūpē apgādājamos, lai šie dalībnieki varētu piedalīties apmācībā vai citos pasākumos. 4) Mācību pabalsts. Dalībnieki, kuri piedalīsies 75 % vai vairāk apmācību sesiju, kas iekļautas viņu individualizētajos plānos darba gaitu atsākšanai, pēc apmācību pabeigšanas saņems pabalstu, kura apmērs būs atkarīgs no mācību stundu skaita. Šī pabalsta summa svārstās no EUR 100 par īstermiņa mācībām (25–50 stundas) līdz EUR 600 par 450 stundu vai garākiem mācību kursiem. 5) Nodarbinātības stimuli. Tie darba ņēmēji, kuri atgriežas nodarbinātībā, saņems algas subsīdiju EUR 150 apmērā mēnesī ne ilgāk kā sešus mēnešus. 6) Darbā pieņemšanas pabalsti. Šis maksājums atvieglo atlaisto darba ņēmēju darba atsākšanu, kad tiek noslēgts noteikta termiņa vai pastāvīgs darba līgums citā uzņēmumā. Par pieņemšanu darbā no jauna, noslēdzot pastāvīgu darba līgumu, uzņēmums, kurš pieņem darba ņēmēju darbā, saņems līdz EUR 5 000 par vienu darba ņēmēju, bet par pieņemšanu darbā no jauna, noslēdzot noteikta termiņa darba līgumu uz vismaz 6 mēnešiem, uzņēmums saņems EUR 1 000 par vienu darba ņēmēju.

               30.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               31.Spānija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Uzņēmumi ir apliecinājuši, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               32.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 1 670 440, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 1 603 940 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 66 500 apmērā.

               33.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 1 002 264 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)
                           15

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)
                           16

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Iepazīstināšanas un informācijas sesijas
                           (Programa de información y acogida)

                        464

                        328

                        152 240

                        Profesionālā orientācija un konsultācijas
                           (Acciones de orientación y asesoramiento)

                        355

                        284

                        100 800

                        Intensīva palīdzība darba meklēšanā
                           (Acciones de intermediación y gestión)

                        270

                        333

                        90 000

                        Apmācības
                           (Acciones de formación y requalificación profesional)

                        225

                        2 183

                        491 100

                        Uzņēmējdarbības veicināšana
                           (Programa de emprendimiento)

                        62

                        1 315

                        81 500

                        Atbalsts jaunuzņēmumiem

                        30

                        12 500

                        375 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        1 290 640

                        (80,47 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Stimuli
                           (Programa de incentivos)

                        280

                        1 119

                        313 300

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        313 300

                        (19,53 %)

                        Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        —

                        18 000

                        2. Pārvaldība

                        —

                        28 500

                        3. Informācija un reklāma

                        —

                        8 000

                        4. Kontrole un ziņošana

                        —

                        12 000

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        —

                        66 500

                        (3,98 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        1 670 440

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        1 002 264

               34.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Spānija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               35.Spānija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               36.Spānija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2017. gada 15. februārī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar šīm darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 15. februāra līdz 2019. gada 15. februārim. Par izdevumiem, kas saistīti ar darbībām attiecībā uz NEET, būs tiesības saņemt finansiālo ieguldījumu līdz 2017. gada 31. decembrim, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktā.

               37.Spānijai 2017. gada 1. februārī sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 1. februāra līdz 2019. gada 15. augustam.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               38.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Kastīlijas un Leonas autonomā apgabala līdzekļi.

               39.Spānija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               40.Spānija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar arodbiedrībām (UGT
                  17
                un CCOO
                  18
               ) un Kastīlijas un Leonas uzņēmējdarbības apvienību konfederāciju (CECALE
                  19
               ); ekonomiskās attīstības, inovācijas, finansēšana un uzņēmējdarbības internacionalizācijas reģionālo aģentūru (ADE
                  20
               ) un publisko fondu, kas darbojas pie reģionālā publiskā nodarbinātības dienesta (FAFECYL
                  21
               ). Pieteikums un tā saturs tika apspriests ar sociālajiem partneriem. Šim nolūkam no 2016. gada jūnija līdz oktobrim notika sešas sanāksmes.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               41.Spānija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas struktūras, kas pārvalda un kontrolē ESF. ADE būs pārvaldes iestādes starpniekiestāde.

               Saistības, ko uzņēmusies attiecīgā dalībvalsts

               42.Spānija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               43.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  22
               .

               44.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 1 002 264 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               45.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  23
               .

               Saistītie tiesību akti

               46.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu EUR 1 002 264 apmērā pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju.

               47.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu
                  saskaņā ar pieteikumu EGF/2017/001 ES/Castilla y León ieguves rūpniecība

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  24
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  25
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 12. pantā
                  26
               .

               (3)Spānija 2017. gada 20. janvārī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai sakarā ar darba ņēmēju atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā (NACE) 2. redakcijas 5. nodaļā (Ogļu un brūnogļu (lignīta) ieguve), kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS)
                  27
                2. līmeņa reģionā Kastīlija un Leona (ES41), Spānijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktu Spānija nolēma no EGF līdzfinansētos individualizētos pakalpojumus sniegt arī 125 jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET).

               (5)Spānijas pieteikums ir atzīstams par pieņemamu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 4. panta 2. punktu, jo atlaišanai ir liela ietekme uz nodarbinātību un vietējo ekonomiku.

               (6)Tāpēc būtu jāizmanto EGF, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 002 264 apmērā saistībā ar Spānijas iesniegto pieteikumu.

               (7)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 002 264 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datuma]
                  28*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)
                  Šis ir pirmais pieteikums, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu ogļu un brūnogļu (lignīta) ieguves nozarē.

                     (7)
                  Naftas ekvivalenta tonna(-s), saīsinātais nosaukums “toe”, kas ir normalizēta enerģijas vienība. Parasti tā ir vienāda ar aptuveno enerģijas daudzumu, ko var iegūt no vienas tonnas jēlnaftas. Tā ir standartizēta vienība, ko piedēvē 41 868 kilodžouli/kg zemākajai siltumspējai, un to var izmantot, lai salīdzinātu enerģiju no dažādiem avotiem.

                     (8)
                  www.bp.com.

                     (9)
                  Investīcijas ogļu ieguves jaudā piecu gadu plānā 2006. — 2010. gadam bija 2,5 reizes lielākas nekā tas ĶTR bijis visā tās vēsturē.

                     (10)
                  Piecas lielākās ogļu eksportētājas pasaulē ir Indonēzija, Austrālija, Krievija, ASV un Kolumbija.

                     (11)
                  Coal Medium-term Market Report 2015., OECD/IEA. www.iea.org.

                     (12)
                  Kantabrijas Kordiljera Spānijas ziemeļos stiepjas vairāk nekā 300 km – no Pireneju rietumu robežas līdz Galisijas masīvam Galisijā, Biskajas līcī pie Kantabrijas krastiem. Tas rada asu dalījumu starp “zaļo Spāniju ” ziemeļos un sauso centrālo plakankalni.

                     (13)
                  Avots: ADE aplēses ar SEPE datiem (bezdarbs) un datiem no Consejería de Economía y Hacienda de la Junta de Castilla y León (iedzīvotāju skaits).

                     (14)
                  2016. gada 4. ceturkšņa dati. http://www.datosmacro.com/paro-epa/espana.

                     (15)
                  Lai izvairītos no tā, ka jānorāda zīmes aiz komata, aplēstās izmaksas uz vienu darba ņēmēju tika noapaļotas. Tomēr noapaļošana neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kas paliek tādas pašas kā Spānijas iesniegtajā pieteikumā.

                     (16)
                  Noapaļošanas dēļ kopējās summas nesakrīt.

                     (17)
                  Unión Regional de Trabajadores de Castilla y León (UGT).

                     (18)
                  Unión sindical de Comisiones obreras de Castilla y León (CCOO).

                     (19)
                  Confederación de Organizaciones Empresariales de Castilla y León (CECALE).

                     (20)
                  Agencia de Innovación y Financiación Empresarial de Castilla y León (ADE).

                     (21)
                  Fundación para el Anclaje Empresarial y para el Empleo de Castilla y León (FAFECYL).

                     (22)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (23)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (24)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (25)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (26)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (27)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (28)
                   Datumu ieraksta Parlaments pirms publicēšanas OV.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.2.2017
            COM(2017) 64 final
            2017/0020(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā saistībā ar grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, tika parakstīts Briselē 1997. gada 8. decembrī. Ar nolīgumu izveidotās EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmumā Nr. 2/2000 (turpmāk „Lēmums Nr. 2/2000”) tika izklāstīti tirdzniecības liberalizācijas noteikumi.

                  Izcelsmes noteikumi izstrādājumiem, kuru izcelsme ir nolīguma pušu teritorijā, ir izklāstīti EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm.

                  Eiropas Savienībai ir muitas savienība ar Andoras Firstisti attiecībā uz izstrādājumiem, ko klasificē harmonizētās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā, un ar Sanmarīno Republiku attiecībā uz visiem izstrādājumiem. Šī muitas savienība ļauj Meksikas izcelsmes precēm, ko ieved Andorā un Sanmarīno, piemērot preferenciālu režīmu saskaņā ar ES un Meksikas nolīgumu.

                  Ir panākta vienošanās par to, ka Meksika tagad atzīs harmonizētās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā klasificētus izstrādājumus ar izcelsmi Andoras Firstistē un Sanmarīno izcelsmes izstrādājumus par ES izcelsmes izstrādājumiem Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma nozīmē.

                  Ar Meksiku ir panākta vienošanās, ka ES un Meksikas Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2017 būtu jāgroza, lai šajā lēmumā ietvertos konkrētiem izstrādājumiem piemērojamos noteikumus par ķīmiskajām vielām pozīcijās 2914 un 2915 piemērotu bez laika ierobežojuma. Tas atbilst pašlaik notiekošajai ES un Meksikas nolīguma modernizēšanai attiecībā uz konkrētiem izstrādājumiem piemērojamajiem noteikumiem.

               •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Brīvās tirdzniecības nolīgumos starp Eiropas Savienību un trešajām valstīm Andorai un Sanmarīno ir nodrošināts savstarpīgums, kas ļauj šo valstu izcelsmes izstrādājumiem piemērot tādu režīmu kā precēm ar izcelsmi Eiropas Savienībā. Šis savstarpīgums tagad ir attiecināts arī uz Meksiku.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

                  Nepiemēro.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Priekšlikums skar Eiropas Savienības tirdzniecības politiku, tādēļ piemērots juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmā daļa saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  Šajā priekšlikumā ir paredzēti tikai pasākumi, kas ir vajadzīgi un ir piemēroti paredzēto rezultātu sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas. Ar šo priekšlikumu izdara grozījumus, kuri atjaunina iepriekšējo tekstu.

               •Ietekmes novērtējums

                  Ar šo priekšlikumu izdara grozījumus spēkā esošā divpusējā tirdzniecības nolīgumā. Citu izskatāmu iespēju nav.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Iespējamā ietekme uz budžetu ir pašu resursu, ko iegūst no muitas nodokļiem, zaudējumi apmēram EUR 5 miljonu apmērā gadā.

               5.CITI ELEMENTI

                  Nav.

               2017/0020 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā saistībā ar grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu
                  1
               ,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000
                  2
                III pielikumā izklāstīti izcelsmes noteikumi izstrādājumiem, kuru izcelsme ir nolīguma pušu teritorijā. 38. pants ļauj ES un Meksikas Apvienotajai komitejai grozīt Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumu.

               (2)Eiropas Savienībai ir muitas savienība ar Andoras Firstisti attiecībā uz izstrādājumiem, ko klasificē harmonizētās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā un ar Sanmarīno Republiku attiecībā uz harmonizētās sistēmas 1. līdz 97. nodaļu. Šī muitas savienība ļauj Meksikas izcelsmes precēm piemērot preferenciālu režīmu saskaņā ar Lēmumu Nr. 2/2000 arī tad, ja tās eksportē uz Andoru un Sanmarīno.

               (3)Ir panākta vienošanās par to, ka Meksika atzīs harmonizētās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā klasificētus izstrādājumus ar izcelsmi Andoras Firstistē un harmonizētas sistēmas 1. līdz 97. nodaļā klasificētus  izstrādājumus ar izcelsmi Sanmarīno Republikā par ES izcelsmes izstrādājumiem Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma nozīmē.

               (4)Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā būtu jāpievieno jauns VI papildinājums, lai ļautu šiem izstrādājumiem, kad tos importē Meksikā, piemērot līdzīgu režīmu kā Savienības izcelsmes izstrādājumiem un paredzētu noteikumus par III pielikuma piemērošanu šiem izstrādājumiem.

               (5)V kopīgajā deklarācijā
                  3
               , kas pievienota Lēmumam Nr. 2/2000, kuru pieņēmusi EK un Meksikas Apvienotā padome
                  4
               , kas izveidota ar 1997. gada 8. decembrī Briselē parakstīto Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses
                  5
               , noteikts, ka ar minēto nolīgumu izveidotā ES un Meksikas Apvienotā komiteja pārskata nepieciešamību pēc 2003. gada 30. jūnija turpināt Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II a) papildinājuma 2. un 3. piezīmē izklāstīto izcelsmes noteikumu piemērošanu. Minētā pārskatīšana attiecas uz konkrētiem izstrādājumiem piemērojamiem noteikumiem Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II papildinājumā, kas attiecas uz konkrētiem ķīmiskajiem produktiem harmonizētās sistēmas pozīcijās 2914 un 2915.

               (6)2017. gada XX. XX. Apvienotā komiteja pieņēma Lēmumu Nr. 1/2017, ar kuru ceturto reizi pagarina konkrētiem izstrādājumiem, proti, ķīmiskajiem produktiem harmonizētās sistēmas pozīcijās 2914 un 2915, piemērojamo izcelsmes noteikumu piemērošanas termiņu. Lēmumu Nr. 1/2017 piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

               (7)Ir lietderīgi konkrētiem izstrādājumiem piemērojamos izcelsmes noteikumus, kas paredzēti Lēmuma Nr. 1/2017 I pielikumā, piemērot bez laika ierobežojuma, jo minētie noteikumi ir saskaņā ar Meksikas un Eiropas Savienības nolīguma modernizēšanas principiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1. Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā Komitejā attiecībā uz grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās Padomes Lēmumā Nr. 2/2000 un ES un Meksikas Apvienotās Komitejas Lēmumā Nr. 1/2017, pamatā ir šim lēmumam pievienotais Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotās komitejas lēmuma projekts.

               2. Savienības pārstāvji Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām 1. punktā minētajā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotās komitejas lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Pēc tam, kad pieņemts Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotās komitejas lēmums par grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1,4.Mērķi

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētais(-ie) pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Padomes lēmums par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā saistībā ar grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  6

                  Ieņēmumu pozīcija: 12. nodaļa (Muitas nodokļi un citi maksājumi, kas minēti Lēmuma 2007/436/EK, EURATOM 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā)

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  7

               ☒ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Nepiemēro

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr. ..

                  Nepiemēro

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Muitas nodokļi

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Tirdzniecība starp Meksiku un ES ar HS (harmonizētās sistēmas) 2914 un 2915 pozīcijas ķīmiskajiem produktiem, kuriem bez laika ierobežojuma tiks piemēroti noteikumi konkrētiem izstrādājumiem, nesamazināsies.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Nepiemēro

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Nepiemēro

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Nepiemēro

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Nepiemēro

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –◻Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               –◻Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.

               ☒ Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 01/01/2020,

               –pēc kura turpinās normāla darbība

               1.7.Paredzētais(-ie) pārvaldības veidi
                  8

               ◻ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība

               –◻ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻ko veic izpildaģentūras.

               ☒ Dalīta pārvaldība  kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība , kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻publisko tiesību subjektiem;

               –◻privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Nepiemēro

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Nepiemēro

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Nepiemēro

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Nepiemēro

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Nepiemēro

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Nepiemēro

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Nepiemēro

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               Nepiemēro

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –☒Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –◻Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –☒Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –◻Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –☒Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –◻Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –☒Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

                  Nepiemēro

               –◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

                  Nepiemēro

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –◻Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –☒Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               pašu resursus

               dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           9

                        gads
                        N

                        gads
                        N+1

                        gads
                        N+2

                        gads
                        N+3

                        Priekšlikumam nav beigu datuma

                        120. pants

                        20 000 500 000

                        -5

                        -5

                        -5

                        -5

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

                  Nepiemēro

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                  Konkrētiem HS pozīcijas 2914 un 2915 ķīmiskajiem produktiem, kas importēti no Meksikas, preferenciālā nodokļa likme ir 0%, piemērojot pagaidu atkāpi, kuras beigu termiņš ir 2019. gada 31. decembris. Vislielākās labvēlības režīma nodokļa likme 5,5 % apmērā, kas būtu piemērojama no 2020. gada 1. janvāra, uz šiem ķīmiskajiem produktiem neattiektos, ja atkāpi piemērotu bez termiņa ierobežojuma.

                     (1)
                  OV L 326, 26.10.2012., 146. lpp.

                     (2)
                  OV L 157, 30.06.2000., 10. lpp.

                     (3)
                  OV L 245, 29.9.2000., 1167. lpp.

                     (4)
                  OV L 245, 29.9.2000., 1. lpp. un OV L 157, 30.6.2000., 10. lpp.

                     (5)
                  OV L 276, 28.10.2000., 45. lpp.

                     (6)
                  ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (7)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (8)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (9)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,8.2.2017
            COM(2017) 64 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā Eiropas Savienības un Meksikas Apvienotajā komitejā saistībā ar grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS UN MEKSIKAS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. X/XXXX

               (XX XXXXXX XXXX)

               par grozījumiem EK un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmumu Nr. 2/2000 (turpmāk “Lēmums Nr. 2/2000”) un tā III pielikumu, un it īpaši tā 38. pantu,

               tā kā:

               (1)
                     Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā izklāstīti izcelsmes noteikumi izstrādājumiem, kuru izcelsme ir nolīguma pušu teritorijā.

               (2)
                     Eiropas Savienībai ir muitas savienības ar Andoras Firstisti un Sanmarīno Republiku un tādējādi Meksikas izcelsmes precēm, kuras eksportē uz abām minētajām valstīm, piemēro preferenciālu režīmu.

               (3) Ir panākta vienošanās par to, ka Meksika atzīs harmonizētās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā klasificētus izstrādājumus ar izcelsmi Andoras Firstistē un Harmonizētās sistēmas 1. līdz 97. nodaļā klasificētus izstrādājumus ar izcelsmi Sanmarīno Republikā par ES izcelsmes izstrādājumiem Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma nozīmē.

               (4)
                     Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā būtu jāpievieno jauns VI papildinājums, lai ļautu šiem izstrādājumiem, kad tos importē Meksikā, piemērot līdzīgu režīmu kā Eiropas Savienības izcelsmes izstrādājumiem un paredzētu noteikumus par III pielikuma piemērošanu šiem izstrādājumiem.

               (5)
                     2017. gada XX. XX. Apvienotā komiteja pieņēma Lēmumu Nr. 1/2017, ar kuru ceturto reizi pagarina konkrētiem izstrādājumiem, proti, ķīmiskajiem produktiem harmonizētās sistēmas pozīcijās 2914 un 2915, piemērojamo izcelsmes noteikumu piemērošanas termiņu. Piemērošanas termiņa pagarinājumu, kas paredzēts Lēmumā Nr. 1/2017, piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

               (6)
                     Ir lietderīgi konkrētiem izstrādājumiem piemērojamos izcelsmes noteikumus, kuru piemērošanas termiņu pagarināja ar Lēmuma Nr. 1/2017 I pielikumu, piemērot bez laika ierobežojuma, jo minētie noteikumi ir saskaņā ar Meksikas un Eiropas Savienības nolīguma modernizēšanas principiem,

               (7)
                     Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EK un Meksikas Apvienotās padomes Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikums,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               1. Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II papildinājumu groza, kā izklāstīts šā lēmuma I pielikumā.

               2. Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā pievieno jaunu VI papildinājumu, kā izklāstīts šā lēmuma II pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā.

               Sagatavots XXXX, 2017. gada XX. XXXX.

               Apvienotās komitejas vārdā –

               I PIELIKUMS

               Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikuma II papildinājumā ierakstus par HS pozīcijām 2914 un 2915 aizstāj ar šādiem:

                        “HS pozīcija

                        Izstrādājuma apraksts

                        Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas nodrošina izcelsmes statusu

                        (1)

                        (2)

                        (3)                  vai                     (4)

                        ex 2914

                        Diacetonspirts

                        Metilizobutilketons

                        Mezitiloksīds

                        Ražošana no acetona

                        Ražošana, kurā notiek ķīmiska reakcija*

                        2915

                        Piesātinātas acikliskās monokarbonskābes un to anhidrīdi, halogenīdi, peroksīdi un peroksiskābes; to halogenētie, sulfurētie, nitrētie vai nitrozētie atvasinājumi, izņemot:

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijās 2915 un 2916 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 40 % no ražojuma ražotāja cenas

                        etiķskābes anhidrīdu, etilacetātu un n-butilacetātu, vinilacetātu, izopropilacetātu un metilamilacetātu, monohloretiķskābi, dihloretiķskābi un trihloretiķskābi, to sāļus un esterus

                        Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem. Tomēr visu izmantoto pozīcijā 2916 klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 20 % no izstrādājuma ražotāja cenas

                        Ražošana, kurā notiek ķīmiska reakcija*

               *
                     “Ķīmiska reakcija” ir process (ieskaitot bioķīmisku procesu), kura rezultātā, saraujot saites starp molekulām un veidojot jaunas saites starp molekulām vai mainot atomu telpisko izvietojumu molekulā, veidojas molekula ar jaunu struktūru.

               Šādus procesus neietver izcelsmes nolūkiem:

               (a)
                     šķīdināšana ūdenī vai citos šķīdinātājos;

               (b)
                     šķīdinātāju, tostarp, ūdens, atdalīšana; vai

               (c)
                     kristalizācijas ūdens pievienošana vai atdalīšana.

               **
                     “Ķīmiska reakcija” ir process (ieskaitot bioķīmisku procesu), kura rezultātā, saraujot saites starp molekulām un veidojot jaunas saites starp molekulām vai mainot atomu telpisko izvietojumu molekulā, veidojas molekula ar jaunu struktūru.

               Šādus procesus neietver izcelsmes nolūkiem:

               (a)
                     šķīdināšana ūdenī vai citos šķīdinātājos;

               (b)
                     šķīdinātāju, tostarp, ūdens, atdalīšana; vai

               (c)
                     kristalizācijas ūdens pievienošana vai atdalīšana.”

               II PIELIKUMS

               Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumā pievieno šādu VI papildinājumu:

               “VI papildinājums

               ANDORAS FIRSTISTE UN SANMARĪNO REPUBLIKA

               1.
                     Andoras Firstistes izcelsmes izstrādājumiem, kurus klasificē harmonizētās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā, Meksika piemēro to pašu muitas režīmu kā izstrādājumiem, kurus importē no Eiropas Savienības un kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā, kamēr ir spēkā muitas savienība, kas izveidota ar Padomes 1990. gada 26. novembra Lēmumu 90/680/EEK
                  1
               .

               2.
                     Meksikas izcelsmes izstrādājumiem, kurus klasificē harmonizētās sistēmas 25. līdz 97. nodaļā un importē Andorā, piemēro to pašu preferenciālo tarifu režīmu, ko tiem piemēro Eiropas Savienībā, kamēr ir spēkā muitas savienība, kas izveidota ar Padomes 1990. gada 26. novembra Lēmumu 90/680/EEK1.

               3.
                     Sanmarīno izcelsmes izstrādājumiem, kurus klasificē harmonizētās sistēmas 1. līdz 97. nodaļā, Meksika piemēro to pašu muitas režīmu kā izstrādājumiem, kurus importē no Eiropas Savienības un kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā, kamēr ir spēkā 1991. gada 16. decembrī Briselē parakstītais sadarbības nolīgums un muitas savienība starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Sanmarīno Republiku.

               4.
                     Meksikas izcelsmes izstrādājumiem, kurus klasificē harmonizētās sistēmas 1. līdz 97. nodaļā un kurus importē Sanmarīno, piemēro to pašu preferenciālo tarifu režīmu, ko tiem piemēro Eiropas Savienībā, kamēr ir spēkā 1991. gada 16. decembrī Briselē parakstītais sadarbības nolīgums un muitas savienība starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Sanmarīno Republiku.

               5.
                     ES un Meksikas Apvienotās padomes 2000. gada 23. marta Lēmuma Nr. 2/2000 III pielikumu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm pievieno mutatis mutandis 1. līdz 4. punktā minēto izstrādājumu tirdzniecībai.

               6.
                     Eksportētājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis pārvadājumu sertifikāta EUR.1 2. ailē vai rēķindeklarācijā ieraksta “Meksika”, kā arī “Andoras Firstiste” vai “Sanmarīno”. Turklāt, ja izstrādājumu izcelsme ir Andoras Firstistē vai Sanmarīno, šo informāciju norāda pārvadājumu sertifikāta EUR.1 4. ailē vai rēķindeklarācijā.

               7.
                     Eiropas Savienība Meksikai nosūtīs pārvadājumu sertifikāta EUR.1. paraugus, Andoras Firstistē un Sanmarīno Republikā izmantoto zīmogu paraugus un Andoras Firstistē un Sanmarīno Republikā par pārbaudes procesu atbildīgo iestāžu adreses.

               8.
                     Ja Andoras Firstistes vai Sanmarīno Republikas valdības iestāde neatbilst III pielikuma noteikumiem, Meksika var lietu iesniegt izskatīšanai Muitas sadarbības un izcelsmes noteikumu īpašajā komitejā, kas izveidota, pamatojoties uz Lēmuma Nr. 2/2000 17. pantu, lai paredzētu piemērotus pasākumus šā jautājuma risināšanai.”

                     (1)
                  Padomes Lēmums 90/680/EEK (1990. gada 26. novembris) par Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Andoras Firstisti noslēgšanu (OV L 374, 31.12.1990., 13. lpp.).