               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.4.2018
            COM(2018) 247 final
            2018/0116(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm  Eiropas Padomes Konvencijā par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (FMT:ItalicCETS/FMT Nr. 218)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs parakstīt un ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (“CETS Nr. 218” jeb “Konvencija”).

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.Vispārīga informācija

                  1985. gada 29. maijā vardarbīgās sadursmēs starp futbola līdzjutējiem Eiropas kausa izcīņas finālā Heysel stadionā Briselē tika nogalināti 39 cilvēki un simtiem cilvēku tika ievainoti.  Pēc šīs katastrofas Eiropas Padome izstrādāja Eiropas Konvenciju par skatītāju pārkāpumiem un rupju uzvedību sporta pasākumos un īpaši futbola sacensību laikā (CETS Nr. 120) (“Konvencija Nr. 120”).  Konvencijā Nr. 120 uzmanība tika pievērsta stadionos vai to tuvumā veiktu pārkāpumu un rupjas uzvedības gadījumu novēršanai, aizkavēšanai un reaģēšanai uz tiem. Konvencija Nr. 120 stājās spēkā 1985. gada 1. novembrī, un to ir ratificējusi 41 Puse, tostarp lielākā daļa Eiropas Savienības dalībvalstu.

                  2013. gada decembrī Eiropas Padomes Ministru komiteja, ņemot vērā pētījumu par Konvencijas Nr. 120 atjaunināšanas lietderību un vēlamību, secināja, ka šī konvencija ir novecojusi: tika konstatēts, ka tās saturs, it īpaši galvenais uzsvars uz drošības pasākumiem, nav saderīgs ar pieredzi un labu praksi un neatbilst jaunākajiem konvencijas Pastāvīgās komitejas ieteikumiem.  Tāpēc Ministru komiteja uzdeva Pastāvīgajai komitejai pārskatīt Konvenciju Nr. 120. Pārskatīšanas vietā Pastāvīgā komiteja nolēma izstrādāt jaunu tekstu. Šī darba rezultāts ir CETS Nr. 218.

               2.2.Konvencija

                  CETS Nr. 218 mērķis ir nodrošināt neapdraudētu, drošu un labvēlīgu vidi futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (2. pants).  Konvencijā tiek nošķirti “drošuma pasākumi”, “drošības pasākumi” un “pakalpojumu pasākumi” (3. pants).

                  Konvencijā noteikts, ka Pusēm ir jāpieņem “integrēta un līdzsvarota vairākaģentūru pieeja attiecībā uz drošību, drošumu un pakalpojumiem” (2. panta a) punkts), t. i., pieeja, kas balstīta uz ideju, ka “drošības, drošuma un pakalpojumu pasākumi futbola spēlēs un citos sporta pasākumos vienmēr pārklājas, ir savstarpēji saistīti ietekmes ziņā, tiem ir jābūt līdzsvarotiem un tie nedrīkst tikt izstrādāti vai īstenoti izolēti” (3. panta f) punkts).

                  Konvencijā paredzēts, ka Pusēm ir jānodrošina valsts un vietējie koordinācijas mehānismi, lai izstrādātu un īstenotu integrētu vairākaģentūru  pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem (4. pants).  Pusēm ir jāveic dažādi pasākumi, lai garantētu drošību, drošumu un pakalpojumus sporta stadionos (5. pants); piemēram, tām ir jānodrošina, ka stadionu darbības noteikumos tiek paredzēta efektīva sadarbība ar policiju, avārijas dienestiem un citām partneraģentūrām, kā arī ietverta politika un procedūras saistībā ar tādiem jautājumiem kā rasistiska vai diskriminējoša uzvedība (5. panta 5. punkts).  Turklāt Pusēm ir jāmudina visas attiecīgās aģentūras un ieinteresētās personas sadarboties, lai izveidotu neapdraudētu, drošu un labvēlīgu vidi sabiedriskās vietās ārpus stadioniem (6. pants).  Pusēm ir jānodrošina, ka attiecīgās aģentūras izstrādā ārkārtas rīcības plānus (7. pants), un tām ir jāmudina visas aģentūras proaktīvi sadarboties ar līdzjutējiem un vietējām kopienām (8. pants).

                  Attiecībā uz policijas darbību Konvencijas 9. pants paredz Pusēm nodrošināt, ka “policijas stratēģijas tiek izstrādātas, regulāri izvērtētas un uzlabotas”, ņemot vērā paraugpraksi, un ka tās ir saskaņā ar integrēto pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem; Pusēm ir arī jānodrošina, ka policija strādā partnerībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām.

                  Attiecībā uz novēršanu un sankciju piemērošanu Konvencijas 10. pantā noteikts, ka Pusēm “jāveic visi iespējamie pasākumi”, lai mazinātu vardarbības un nekārtību gadījumu risku un lai saskaņā ar valsts un starptautiskajiem tiesību aktiem nodrošinātu, ka ir ieviesti “iedarbīgi izolēšanas pasākumi, kas pielāgoti riska īpatnībām un atrašanās vietai”, ar mērķi aizkavēt un novērst šādus gadījumus.  Turklāt Pusēm ir “jāsadarbojas, lai nodrošinātu, ka personām, kas izdara noziedzīgus nodarījumus ārvalstīs, tiek piemērotas attiecīgas sankcijas” (10. panta 3. punkts), un “jāparedz iespēja tiesu vai administratīvajām iestādēm, kuru atbildībā ir piemērot sankcijas personām, kuras ir izraisījušas vai sekmējušas ar futbolu saistītas vardarbības un/vai nekārtību gadījumus, iespēja noteikt ierobežojumus ceļošanai uz futbola pasākumiem, kas notiek citā valstī” (10. panta 4. punkts).

                  Konvencijas 11. panta nosaukums ir “starptautiskā sadarbība”.  Tajā Pusēm ir noteikts pienākums izveidot valsts futbola informācijas centru (VFIC), kas darbosies kā vienīgais kanāls, lai apmainītos ar visu informāciju un datiem par starptautiska mēroga futbola sacensībām un risinātu citus jautājumus saistībā ar starptautisko policijas sadarbību (11. panta 2.–4. punkts).  11. panta 2.–4. punkta teksts ir balstīts uz Padomes 2002. gada 25. aprīļa Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā, un tajā izmantota šā lēmuma terminoloģija.

                  Konvencijas nobeiguma noteikumi attiecas uz parakstīšanu (16. pants), stāšanos spēkā (17. pants), to valstu pievienošanos Konvencijai, kuras nav Eiropas Padomes dalībvalstis (18. pants), Konvencijas ietekmi saistībā ar Konvenciju Nr. 120 (19. pants), teritoriālo piemērošanu (20. pants), denonsēšanu (21. pants) un paziņojumiem (22. pants).  Šie noteikumi “būtībā pamatojas” uz 1980. gada februārī publicētajiem nobeiguma paraugnoteikumiem attiecībā uz konvencijām un nolīgumiem, kas noslēgti ar Eiropas Padomi, un Konvencijas Nr. 120 nobeiguma noteikumiem.

               2.3.Spēkā esošie Savienības tiesību akti un politika šajā jomā

                  Savienība ir pieņēmusi vairākus pasākumus attiecībā uz policijas sadarbību un policijas informācijas apmaiņu.  Konkrēti, attiecībā uz policijas sadarbību un policijas rīcībā esošās informācijas apmaiņu saistībā ar drošību un drošumu futbola spēļu laikā Savienība 2002. gada 25. aprīlī pieņēma Padomes Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā
                     1
                  .  Padomes Lēmums 2002/348/TI bija balstīts uz Līguma par Eiropas Savienību 30. panta 1. punkta a) apakšpunktu (patlaban Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 87. panta 1. punktu), kā arī uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu, kas tika atcelts.

                  Padomes Lēmumā 2002/348/TI ir noteikts, ka katra dalībvalsts “izveido vai izraugās valsts futbola informācijas centru policijas vajadzībām” (VFIC), kas “darbojas kā tiešais, centrālais kontaktpunkts attiecīgās informācijas apmaiņai un policijas starptautiskās sadarbības atvieglošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām” (1. pants).  Padomes lēmumā ir izklāstīti VFIC uzdevumi (2. pants), policijas informācija, ar ko apmainās šie centri (3. pants), un procedūra sakaru uzturēšanai starp VFIC (4. pants).  Ar Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/412/TI, ar ko groza Lēmumu 2002/348/TI par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā
                     2
                  , tika pievienoti noteikumi par periodiskiem novērtējumiem par nekārtībām valsts mēroga futbola sacensību laikā (2. panta 6. punkts) un veidlapām informācijas apmaiņai (3. panta 4. punkts).

                  Padomes Lēmums 2002/348/TI ir minēts Padomes 2003. gada 17. novembra Rezolūcijā par to, kā dalībvalstis izmanto aizliegumus apmeklēt starptautisku futbola spēļu norises vietas
                     3
                  , un ES Futbola rokasgrāmatā
                     4
                  .  Rokasgrāmatā, kas pirmo reizi tika pieņemta 1999. gada jūnijā un pēdējo reizi atjaunināta 2016. gada novembrī, ir ietverti sīki izstrādāti ieteikumi starptautiskai policijas sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, tostarp norādes par policijas informācijas apmaiņu un VFIC lomu un uzdevumiem.

               2.4.Priekšlikuma pamatojums

                  Konvencijā ir ietverti noteikumi attiecībā uz policijas sadarbību (LESD 87. pants), un plašākā mērā tā atbilst arī Savienības politikas mērķiem saistībā ar sporta jautājumiem (LESD 165. pants).  Saskaņā ar LESD 165. panta 3. punktu Savienībai un dalībvalstīm izglītības un sporta jomā jāsekmē sadarbība ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas Padomi.  Veicināšanas pasākumi ES mērogā, tostarp atbalsts projektiem saskaņā ar programmas Erasmus + nodaļu par sportu, līdzjutēju izpratnes veidošanas kampaņas un ar sportu saistītas sankcijas, nav pietiekami, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar vardarbību un diskrimināciju sporta sacensību ietvaros.  Tā kā šis ir sabiedriskās kārtības jautājums, valstu publiskās iestādes ir papildinājušas šīs iniciatīvas ar preventīviem pasākumiem un mērķorientētām korektīvām darbībām.  Tas ir sarežģīts uzdevums, ņemot vērā noteiktu sacensību starptautisko raksturu un atšķirības, kas pastāv starp attiecīgajiem noteikumiem un praksi attiecībā uz kārtības uzturēšanu, drošumu un drošību dažādās ES dalībvalstīs.  Ir nepieciešams īstenot ciešāku sadarbību starp dažādām ieinteresētajām personām cīņā pret visu veidu vardarbību un diskrimināciju. Tiesībaizsardzības darbībām ir jābūt labāk koordinētām, un ES var sekmēt šo procesu, jo īpaši atbalstot Eiropas Padomes konvenciju.

                  Pati ES nevar kļūt par Konvencijas pusi.  Tas ir tādēļ, ka Konvencija attiecas tikai uz “valstīm” vai “dalībvalstīm” un neietver nekādas norādes, kas ļautu ES un citām reģionālām integrācijas organizācijām kļūt par Konvencijas pusēm.

                  Tomēr ES ir pieņēmusi gan vispārējus, gan konkrētus pasākumus attiecībā uz sadarbību un policijas informācijas apmaiņu, kas attiecas uz drošumu un drošību starptautiska mēroga futbola sacensībās, kā arī detalizētus, nesen atjauninātus ieteikumus par to, kā piemērot šos pasākumus.

                  Turklāt Konvencijas 11. pantā noteiktās saistības attiecībā uz valsts futbola informācijas centriem (VFIC) var ietekmēt kopīgos noteikumus LESD 3. panta 2. punkta nozīmē.  Tas ir tāpēc, ka pienākums izveidot vai izraudzīties VFIC jau ir iekļauts Padomes Lēmumā 2002/348/TI, kas nosaka VFIC uzdevumus un paredz noteikumus sadarbībai starp tiem, jo īpaši attiecībā uz policijas informācijas apmaiņu.  Konvencijas Nr. 218 11. panta 2.–4. punktā noteiktās saistības gandrīz pilnībā atbilst pienākumiem, kas iekļauti Padomes Lēmumā 2002/348/TI.  Saskaņā ar Konvencijas Nr. 218 Paskaidrojuma ziņojumu “VFIC tika izveidoti saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem”, turklāt 11. panta 2.–4. punkta teksts ir balstīts uz Padomes Lēmumu 2002/348/TI un tajā izmantota šā lēmuma terminoloģija.

                  Šie apstākļi akcentē nepieciešamību dalībvalstīm, uzņemoties starptautiskās saistības dalībvalstu vidū veiktās sadarbības un policijas informācijas apmaiņas jomā, rīkoties ES iestāžu ietvaros, jo īpaši attiecībā uz drošumu un drošību starptautiska mēroga futbola sacensībās.

                  Lai gan Konvencijas 11. panta 2.–4. punkts tika balstīts uz Padomes Lēmumu 2002/348/TI tieši tāpēc, lai izvairītos no pretrunām ES tiesību aktiem, Padomes Lēmumā 2002/348/TI ir paredzēta sistēma dalībvalstu sadarbībai un policijas informācijas apmaiņai attiecībā uz drošumu un drošību starptautiska mēroga futbola sacensībās, izmantojot šim konkrētajam mērķim izveidotu iestāžu tīklu.  Tikai ES var uzņemties saistības attiecībā uz trešām valstīm, lai turpinātu piemērot šo sistēmu Eiropas Savienībā un lai paplašinātu tās piemērošanu attiecībā uz attiecīgajām trešajām valstīm.

                  Ņemot vērā to, ka pati ES nevar kļūt par CETS Nr. 218 pusi, un tā kā dalībvalstis var kļūt par šīs Konvencijas pusēm tikai tad, ja ES tās ir pilnvarojusi (LESD 2. panta 1. punkts), ir lietderīgi pieņemt lēmumu, ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs parakstīt un ratificēt Konvenciju.

               3.JURIDISKAIS PAMATS

                  Ierosinātā Padomes lēmuma pamatā ir LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts un 218. panta 8. punkts,  tos lasot saistībā ar LESD 87. panta 1. punktu, kas ir galvenais juridiskais pamats ES tiesību aktiem par policijas sadarbību.

               2018/0116 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko dalībvalstis pilnvaro Eiropas Savienības interesēs kļūt par pusēm
                  Eiropas Padomes Konvencijā par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos
                  (CETS Nr. 218)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 8. punktu, tos lasot saistībā ar LESD 87. panta 1. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  5
               ,

               tā kā:

               (1)Eiropas Padomes Konvencija par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (“Konvencija”) ir atvērta parakstīšanai un ratificēšanai kopš 2016. gada 3. jūlija.

               (2)Konvencijas mērķis ir nodrošināt neapdraudētu, drošu un labvēlīgu vidi futbola spēlēs un citos sporta pasākumos.

               (3)Konvencijas 11. panta 2.–4. punkts attiecībā uz valsts futbola informācijas centriem var ietekmēt kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu LESD 3. panta 2. punkta nozīmē, jo šie noteikumi atbilst pienākumiem, kas ietverti Padomes Lēmumā 2002/348/TI
                  6
                par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā.

               (4)Savienības atbalsts Konvencijai ir svarīgs, lai apkarotu vardarbību sporta pasākumos, un tas papildinātu jau īstenotos centienus šajā jomā, nodrošinot atbalstu projektiem saskaņā ar programmas Erasmus + nodaļu par sportu.

               (5)Savienība nevar kļūt par konvencijas pusi, jo tikai valstis var būt tās puses.

               (6)Tāpēc dalībvalstis būtu jāpilnvaro parakstīt un ratificēt Konvenciju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, attiecībā uz tām daļām, kas ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               (7)Apvienotajai Karalistei un Īrijai Padomes Lēmums 2002/348/TI ir saistošs, tāpēc tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā.

               (8)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo dalībvalstis – attiecībā uz tām daļām, kas ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē, – tiek pilnvarotas kļūt par pusēm Konvencijā par integrētu pieeju drošībai, drošumam un pakalpojumiem futbola spēlēs un citos sporta pasākumos (CETS Nr. 218).

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 121, 8.5.2002.

                     (2)

                        OV L 155, 15.6.2007., 76. lpp.

                     (3)

                        OV C 281, 22.11.2003., 1. lpp.

                     (4)

                        Padomes 2001. gada 6. decembra rezolūcija par rokasgrāmatu, kurā ietverti ieteikumi policijas starptautiskai sadarbībai un pasākumiem, kas paredzēti vardarbības un nekārtību novēršanai un apkarošanai sakarā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām, kurās iesaistīta vismaz viena dalībvalsts; OV C 022, 24.1.2002., 1. lpp.

                     (5)

                        OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2002/348/TI (2002. gada 25. aprīlis) par drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā (OV L 121, 8.5.2002., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.5.2018
            COM(2018) 249 final
            2018/0117(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts) (Vispārīgā datu aizsardzības regula)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) nolūks ir grozīt EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un EEZ līguma 37. protokolu (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts), lai iekļautu Vispārīgo datu aizsardzības regulu (Regula (ES) 2016/679)
                     1
                  .

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  Pievienotajā Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošā ES politika paplašināta, to attiecinot arī uz EEZ EBTA valstīm (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               EEZ līgumā iekļaujamais tiesību akts ir balstīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  2
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem nosaka Savienības nostāju.

               Komisija sadarbībā ar EĀDD iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, lai Padome to pieņemtu kā Savienības nostāju. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi — proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu — dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt, bet tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               Process ES acquis iekļaušanai EEZ līgumā tiek veikts saskaņā ar 1994. gada 28. novembra Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību, kas apstiprina šo pieeju.

                  •
                        Proporcionalitāte

               Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Instrumenta izvēle

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX-POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Regulas (ES) 2016/679 iekļaušanai EEZ līgumā nav paredzama ietekme uz budžetu.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Galveno ierosināto pielāgojumu pamatojums

               Līdzdalības noteikums (a) un k) pielāgojums)

               Iekļaujot Vispārīgo datu aizsardzības regulu EEZ līgumā, EEZ EBTA valstu uzraudzības iestādes cik vien iespējams līdzdarbojas tā dēvētajā vienas pieturas aģentūrā un konsekvences mehānismā, un tām Eiropas Datu aizsardzības kolēģijā (“Kolēģija”) ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā ES dalībvalstu uzraudzības iestādēm, izņemot balsstiesības un tiesības kandidēt uz Kolēģijas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amatu. EBTA valstu uzraudzības iestāžu nostājas arī reģistrē atsevišķi.

               Turklāt a) pielāgojums nodrošina arī to, ka Kolēģijas reglaments pilnībā nodrošina EEZ EBTA valstu uzraudzības iestāžu un EBTA Uzraudzības iestādes līdzdalību, izņemot balsstiesības un tiesības kandidēt uz Kolēģijas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amatu.

               Tā kā Vispārīgo datu aizsardzības regula paredz valstu uzraudzības iestādēm valsts līmenī īstenojamus pienākumus un pieprasa starptautisku koordinācijas un konverģences praksi, EEZ EBTA valstu uzraudzības iestāžu līdzdalība vienas pieturas aģentūrā un konsekvences mehānismā uz vienlīdzīgiem pamatiem ir vajadzīga EEZ saskaņotai sadarbībai un konverģencei.

               Lai nodrošinātu, ka EBTA Uzraudzības iestāde konsekventi izpilda EEZ noteikumus un atvieglotu šo noteikumu izpildi attiecībā uz EEZ EBTA valstīm, kā arī, lai EBTA Uzraudzības iestāde varētu īstenot funkcijas saskaņā ar EEZ līguma 108. pantu, k) pielāgojums paredz, ka EBTA Uzraudzības iestādei bez balsstiesībām ir tiesības piedalīties Kolēģijas sanāksmēs un ka EBTA Uzraudzības iestāde ieceļ pārstāvi Kolēģijā. Turklāt, kā minēts iepriekš, a) pielāgojumā ir paredzēts, ka Kolēģijas reglaments pilnībā nodrošina EBTA Uzraudzības iestādes līdzdalību.

               Informācija par sarunām ar trešām valstīm (f) pielāgojums)

               Šis pielāgojums paredz, ka EEZ EBTA valstis tiek informētas par konsultācijām ar trešām valstīm ar mērķi pieņemt lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar 93. panta 3. punktā minēto procedūru. EEZ līguma 100. pants nodrošina, ka EBTA valstis pilnībā piedalās komitejā, kas izveidota saskaņā ar 93. pantu, izņemot tiesības balsot.

               Šis pielāgojums turklāt precizē, ka gadījumos, kad trešā valsts vai starptautiskā organizācija uzņemas īpašus pienākumus attiecībā uz personas datu apstrādi no dalībvalstīm, ES ņem vērā situāciju EEZ EBTA valstīs un apspriež ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām iespējamos mehānismus, kurus turpmāk varētu piemērot EEZ EBTA valstis.

               45. panta 1. punkts — Datu nosūtīšana uz trešām valstīm un starptautiskām organizācijām (e) pielāgojums)

               Personas datu nosūtīšana no kādas EEZ EBTA valsts uz trešo valsti vai starptautisku organizāciju var notikt, pamatojoties uz īstenošanas aktu (lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību), ko pieņēmusi Komisija un kas ir iekļauts EEZ līgumā saskaņā ar parasto procedūru, kas aprakstīta EEZ līgumā. Pielāgojuma e) mērķis ir atļaut datu pārsūtīšanu arī tad, ja EEZ EBTA valsts piemēro lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, pirms EEZ Apvienotā komiteja ir pieņēmusi lēmumu iekļaut šo lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību. Pielāgojumā e) arī paredzēts, ka līdz brīdim, kad stājas spēkā lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, katra EEZ EBTA valsts nolemj un informē Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi par to, vai tā piemēros šādu lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību vienlaikus ar ES dalībvalstīm vai ne. Ja EBTA dalībvalsts Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi neinformē, tā šos pasākumus piemēro vienlaicīgi ar ES dalībvalstīm.

               Ja EEZ Apvienotā komiteja 12 mēnešu laikā pēc lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību stāšanās spēkā nevar panākt vienošanos EEZ līgumā iekļaut lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību, jebkura EEZ EBTA valsts var izbeigt šādu pasākumu piemērošanu, kamēr EEZ līgumā nav iekļauts lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, un par to nekavējoties informē Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi. Kā noteikts šajā pielāgojumā, tas neliedz izmantot EEZ līguma102. pantu.

               Ja EEZ EBTA valsts nolemj pārtraukt piemērot pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 45. panta 5. punktu (pasākumi attiecībā uz trešo valsti, teritoriju vai vienu vai vairākiem konkrētiem sektoriem trešā valstī, vai starptautisku organizāciju, kas vairs nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni), pārējās EEZ līguma līgumslēdzējas puses aizliedz personas datu brīvu apriti uz EBTA EEZ valsti.

               46. panta 2. punkts — Īstenošanas aktu piemērošana attiecībā uz standarta datu aizsardzības klauzulām (h) pielāgojums)

               Šis pielāgojums ir veidots pēc tāda paša principa kā e) pielāgojums (sk. iepriekš). Šis pielāgojums ļauj EBTA pārziņiem vai EBTA apstrādātājiem piemērot standarta datu aizsardzības klauzulas no dienas, kad tās stājas spēkā Eiropas Savienībā, ja vien EBTA valsts nolemj nepiemērot pasākumu vienlaikus ar ES dalībvalstīm.

               Atsauces uz “harta” nepiemērošana (i) pielāgojums)

               Saskaņā ar EEZ līguma 7. pantu EBTA valstīm saistoši ir tikai tie tiesību akti, kas ir iekļauti EEZ līgumā. Eiropas Savienības Pamattiesību harta ir ES primāro tiesību aktu instruments, kas nav saistošs valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, un nav piemērojams EEZ kontekstā. Tādējādi ar Vispārīgās datu aizsardzības regulas i) pielāgojumu atceļ atsauci uz hartu, kas iekļauta 58. panta 4. punktā.

               63. pants, 64. panta 2. punkts, 65. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 70. panta 1. punkta e) apakšpunkts — EBTA Uzraudzības iestāde lūdz Kolēģijas padomu vai atzinumu (l) pielāgojums)

               Saskaņā ar l) pielāgojumu EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības Kolēģijai lūgt padomu vai atzinumu un paziņot par šiem jautājumiem Kolēģijai saskaņā ar 63. pantu, 64. panta 2. punktu, 65. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 70. panta 1. punkta e) apakšpunktu. Šajā pielāgojumā norāda pantus, kuriem būtu jāpiemēro šīs tiesības un pienākumi, un kas ir būtiski EBTA Uzraudzības iestādes uzdevumu izpildei saskaņā ar līguma 109. pantu.

               2018/0117 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
                  EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma
                  XI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība)
                  un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts)

                  (Vispārīgā datu aizsardzības regula)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja var nolemt inter alia grozīt EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolu (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts).

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2016/679
                  5
               .

               (4)Ar Regulu (ES) Nr. 2016/679 [no 2018. gada 25. maija] atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK
                  6
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un kas tādēļ saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ [no 2018. gada 25. maija].

               (5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XI pielikums un 37. protokols.

               (6)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma XI pielikumā un 37. protokolā, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

                     (6)

                        OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,2.5.2018
            COM(2018) 249 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMSpar nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līgumaXI pielikumā (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība)un 37. protokolā (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts)(Vispārīgā datu aizsardzības regula)

               I PIELIKUMS
                  EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
                  Nr.

               (…),

               ar ko groza EEZ Līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) un 37. protokolu (kurā ir 101. pantā paredzētais saraksts)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula)
                  1
               .

               (2)Datu aizsardzība ir pamattiesības, kas ir aizsargātas dažādos starptautiskos cilvēktiesību nolīgumos.

               (3)Atzīstot datu pārziņu un apstrādātāju vienlīdzīgu tiesību un pienākumu nozīmi EEZ.

               (4)Šajā lēmumā paredzēts, ka EBTA valstu uzraudzības iestādes pilnībā līdzdarbojas vienas pieturas aģentūrā un konsekvences mehānismā, un tām Eiropas Datu aizsardzības kolēģijā (“Kolēģija”), ko izveidoja ar Regulu (ES) 2016/679, ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā ES dalībvalstu uzraudzības iestādēm, izņemot balsstiesības un tiesības kandidēt uz Kolēģijas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amatu. Šajā nolūkā EBTA valstu uzraudzības iestādes būtu jāiesaista Kolēģijas darbībās, ieskaitot apakšgrupas, kuras Kolēģija var izveidot savu uzdevumu veikšanai, kā arī saņemt visu informāciju, kas vajadzīga, lai tās varētu efektīvi piedalīties; ja vajadzīgs, izmantojot pilnīgu piekļuvi jebkurai elektroniskai informācijas apmaiņas sistēmai, kuru var izveidot Kolēģija.

               (5)[No 2018. gada 25. maija] ar Regulu (ES) Nr. 2016/679 atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK
                  2
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā, un tāpēc [no 2018. gada 25. maija] tā ir jāatceļ saskaņā ar EEZ līgumu.

               (6)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XI pielikums un 37. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               [No 2018. gada 25. maija] EEZ līguma XI pielikuma 5.e punkta tekstu (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK) aizstāj ar šādu:

               “32016 R 0679: Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus lasa ar šādiem pielāgojumiem:

               a)EBTA valstu uzraudzības iestādes piedalās Eiropas Datu aizsardzības kolēģijā, turpmāk “Kolēģija” Šajā nolūkā tām ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā ES dalībvalstu uzraudzības iestādēm, izņemot balsstiesības un tiesības kandidēt uz Kolēģijas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amatu, ja vien šajā līgumā nav paredzēts citādi. Kolēģija EBTA valstu uzraudzības iestāžu nostājas arī reģistrē atsevišķi.

               Kolēģijas reglaments pilnībā nodrošina EBTA valstu uzraudzības iestāžu un EBTA Uzraudzības iestādes līdzdalību, izņemot balsstiesības un tiesības kandidēt uz Kolēģijas priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amatu;

               b)neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “uzraudzības iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta regulā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to uzraudzības iestādes;

               c)atsauces uz Savienības tiesību aktiem un Savienības noteikumiem par datu aizsardzību saprot kā atsauces uz EEZ līgumu vai attiecīgi tajā iekļautajiem datu aizsardzības noteikumiem;

               d)regulas 13. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā attiecībā uz EBTA valstīm aiz vārdiem “Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību” iekļauj vārdus “jāpiemēro saskaņā ar EEZ līgumu”;

               e)regulas 45. pantā attiecībā uz EBTA valstīm aiz 1. punkta iekļauj šādu punktu:

               “1.a Līdz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanai, lai iekļautu EEZ līgumā īstenošanas aktu, kas pieņemts saskaņā ar šā panta 3. vai 5. punktu, EBTA valsts var nolemt piemērot tajā ietvertos pasākumus.

               Pirms stājies spēkā īstenošanas akts, kas pieņemts saskaņā ar šā panta 3. vai 5. punktu, katra EBTA valsts izlemj un informē Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi, vai tā, ja EEZ Apvienotā komiteja nebūs pieņēmusi lēmumu par īstenošanas akta iekļaušanu EEZ līgumā, vienlaikus ar ES dalībvalstīm piemēro tajā paredzētos pasākumus. Ja vien nav nolemts citādi, katra EBTA valsts saskaņā ar šā panta 3. vai 5. punktu pieņemtajā īstenošanas aktā paredzētos pasākumus piemēro vienlaicīgi ar ES dalībvalstīm.

               Neatkarīgi no līguma 102. panta, ja divpadsmit mēnešu laikā no šā īstenošanas akta stāšanās spēkā EEZ Apvienotajā komitejā nevar panākt vienošanos par šā īstenošanas akta iekļaušanu EEZ līgumā, kas pieņemts saskaņā ar šā panta 3. vai 5. punktu; jebkura EBTA valsts var pārtraukt šādu pasākumu piemērošanu un par to nekavējoties informē Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi.

               Pārējās EEZ līguma līgumslēdzējas puses, atkāpjoties no 1. panta 3. punkta, ierobežo vai aizliedz personas datu brīvu apriti EBTA valstī, kura nepiemēro pasākumus, kas ietverti īstenošanas aktā, kas pieņemts saskaņā ar šā panta 5. punktu tāpat kā šie pasākumi liedz personas datu nodošanu trešai valstij vai starptautiskai organizācijai.”;

               f)ikreiz, kad ES konsultējas ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām ar mērķi pieņemt lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar 45. pantu, EBTA valstis tiek pienācīgi informētas. Gadījumos, kad trešā valsts vai starptautiskā organizācija uzņemas īpašus pienākumus attiecībā uz personas datu apstrādi no dalībvalstīm, ES ņem vērā situāciju EBTA valstīs un apspriež ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām iespējamos mehānismus turpmākai piemērošanai no EBTA valstu puses;

               g)šādu tekstu pievieno 46. panta 2. punkta d) apakšpunktam:

               “EBTA valstu uzraudzības iestādēm ir tādas pašas tiesības kā ES uzraudzības iestādēm iesniegt Komisijas apstiprināšanai standarta datu aizsardzības klauzulas saskaņā ar 93. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

               h)regulas 46. pantā attiecībā uz EBTA valstīm aiz 2. punkta iekļauj šādu punktu:

               “2.a Līdz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanai iekļaut īstenošanas aktu EEZ līgumā, 1. punktā minētos atbilstošos aizsardzības pasākumus var nodrošināt ar standarta datu aizsardzības klauzulām, kas minētas 46. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktā, ja EBTA valsts piemēro tajā ietvertos pasākumus.

               Katra EBTA valsts izlemj un informē Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi, pirms stājušies spēkā īstenošanas akti, kas pieņemti saskaņā ar 46. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, vai tā, ja EEZ Apvienotā komiteja nebūs pieņēmusi lēmumu par īstenošanas akta iekļaušanu EEZ līgumā, vienlaikus ar ES dalībvalstīm piemēro tajā paredzētos pasākumus. Ja vien nav nolemts citādi, katra EBTA valsts pasākumus, kas paredzēti saskaņā ar 46. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu pieņemtajā īstenošanas aktā piemēro vienlaicīgi ar ES dalībvalstīm.

               Neatkarīgi no līguma 102. panta, ja divpadsmit mēnešu laikā no šā īstenošanas akta stāšanās spēkā EEZ Apvienotajā komitejā nevar panākt vienošanos par šā īstenošanas akta, kas pieņemts saskaņā ar 46. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu, iekļaušanu EEZ līgumā, jebkura EBTA valsts var pārtraukt šādu pasākumu piemērošanu un nekavējoties par to informē Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi.”;

               i)regulas 58. panta 4. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “saskaņā ar hartu” nepiemēro;

               j)regulas 59. pantā aiz vārdiem “Komisija” iekļauj vārdus “EBTA Uzraudzības iestāde”;

               k)EBTA Uzraudzības iestādei ir tiesības piedalīties Kolēģijas darbībā un sanāksmēs bez balsstiesībām. EBTA Uzraudzības iestāde norīko pārstāvi;

               l)saskaņā ar 63. pantu, 64. panta 2. punktu, 65. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 70. panta 1. punkta e) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde ir tiesīga lūgt Kolēģijai padomu vai atzinumu un par to informēt Kolēģiju, ciktāl tas vajadzīgs šā līguma 109. pantā minēto funkciju izpildei. Regulas 63. pantā, 64. panta 2. punktā, 65. panta 1. punkta c) apakšpunktā un 70. panta 1. punkta e) apakšpunktā aiz vārda “Komisija” iekļauj vārdus “un attiecīgajā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;

               m)saskaņā ar 64. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktu, 65. panta 5. punktu un 75. panta 6. punkta b) apakšpunktu Kolēģijas priekšsēdētājs vai sekretariāts informē EBTA Uzraudzības iestādi par kolēģijas darbībām, ja tas ir nepieciešams. Regulas 64. panta 5. punkta a) un b) apakšpunktā, 65. panta 5. punktā un 75. panta 6. punkta b) apakšpunktā aiz vārda “Komisija” iekļauj vārdus “un attiecīgajā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”.

               Saskaņā ar 66. panta 1. punktu EBTA Uzraudzības iestāde ir tiesīga saņemt informāciju no attiecīgās EBTA valstu uzraudzības iestādes, ciktāl tas vajadzīgs šā līguma 109. pantā minēto funkciju izpildei. Regulas 66. panta 1. punktā aiz vārda “Komisija” iekļauj vārdus “un attiecīgajā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde”;

               n)regulas 71. panta 1. punktā aiz vārda “Padome” iekļauj vārdus “EBTA valstu Pastāvīgā komiteja un EBTA Uzraudzības iestāde”;

               o)regulas 73. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

               “EBTA valstu Kolēģijas locekļiem nav tiesību tikt ievēlētiem priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amatā.”’

               2. pants

               Svītro EEZ līguma 37. protokola 13. punkta tekstu (Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi).

               3. pants

               Regulas (ES) 2016/679 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu *.

                  35. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

               II PIELIKUMS

                  Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija

                  Apvienotās komitejas [DD.MM.YY] Lēmums Nr. XX par Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulas (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) iekļaušanu EEZ līgumā.

               Līgumslēdzējas puses — paturot prātā EEZ līguma divu pīlāru sistēmu un ņemot vērā to, ka Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas lēmumi EEZ EBTA valstu uzraudzības iestādēm ir tieši piemērojami —

               –ņem vērā faktu, ka Eiropas Datu aizsardzības kolēģijas lēmumi ir paredzēti valstu uzraudzības iestādēm;

               –atzīst, ka šis risinājums nerada precedentu turpmākai ES tiesību aktu pielāgojumu iekļaušanai EEZ līgumā.

                     (1)

                        OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

                     (3)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības norādītas.]