				|

		52014PC0465

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Eiropas Savienības tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (Cepol) un atceļ un aizstāj Padomes Lēmumu 2005/681/TI /* COM/2014/0465 final - 2014/0217 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.1. Politiskais konteksts
Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) kā ES
aģentūru izveidoja 2005. gadā ar Padomes Lēmumu 2005/681/TI[1], un tā ir
atbildīga par darbībām saistībā ar augstāko
tiesībaizsardzības amatpersonu apmācību. Akadēmijas
mērķis ir veicināt sadarbību starp valstu policijas
spēkiem, rīkojot kursus, kas vērsti uz policijas darbības
Eiropas dimensiju. Tā nosaka arī kopējas mācību
programmas par konkrētām tēmām, izplata attiecīgus
pētniecības rezultātus un labāko praksi, koordinē
vecāko policijas virsnieku un mācībspēku apmaiņas
programmu un var darboties kā ES dotāciju saņēmēju
partnere konkrētiem projektiem. Saskaņā ar 2014. gada 15. maija
Regulu (ES) Nr. 543/2014, ar kuru groza Padomes Lēmumu 2005/681/TI un
kura stājās spēkā 2014. gada 29. maijā,
akadēmijas galvenā mītne tika pārcelta no Bramshilas
Apvienotajā Karalistē uz Budapeštu Ungārijā.
Komisija 2013. gada 27. martā iesniedza priekšlikumu
regulai, ar ko atjaunina Eiropas Policijas biroja (Eiropola) tiesisko
regulējumu[2].
Attiecībā uz CEPOL un tiesībaizsardzības amatpersonu
apmācību minētajam priekšlikumam bija trīs mērķi.
Pirmkārt, tajā tika ierosināts apvienot CEPOL ar
Eiropolu, lai panāktu sinerģiju starp operatīvo
tiesībaizsardzības darbu un apmācības pasākumiem un
lai gūtu administratīvus ietaupījumus, kuri tiktu ieguldīti
apmācībā. Otrkārt, priekšlikuma mērķis bija
stiprināt apvienotās aģentūras spējas sniegt atbalstu
tiesībaizsardzības apmācībai ES, nodrošinot tai
nepieciešamās pilnvaras, lai īstenotu Eiropas
Tiesībaizsardzības apmācību shēmu (LETS), kuru
Komisija publicēja vienlaikus ar priekšlikumu jaunajai Eiropola regulai[3]. Treškārt, tā
mērķis bija saskaņot noteikumus par Eiropola
pārvaldību ar Vienoto pieeju par ES decentralizētajām aģentūrām,
kuru Eiropas Parlaments, Padome un Komisija apstiprināja 2012. gada
jūlijā.
Eiropas
Parlaments un Padome nepiekrita ierosinātajai CEPOL un Eiropola
apvienošanai. Tā vietā 2014. gada 6. maijā tika
pieņemta regula (kuru ierosināja dalībvalstis saskaņā
ar LESD 76. pantu un pamatojoties uz LESD 87. panta 2. punkta
b) apakšpunktu), ar kuru CEPOL kā neatkarīgas
aģentūras galvenā mītne tika pārcelta uz Budapeštu[4]. Tā kā tika
celti iebildumi pret ierosināto apvienošanu, citas uz apmācību
attiecīgās Eiropola priekšlikuma daļas Eiropas Parlaments un
Padome sīkāk neapsprieda.
Regulā,
ar kuru CEPOL pārvieto uz Budapeštu Ungārijā, Komisija
tiek aicināta sniegt ziņojumu par lēmuma efektivitāti,
vajadzības gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu
par aģentūru. Šis regulas priekšlikums ir atbilde uz minēto
aicinājumu. Tajā arī atspoguļots Stokholmas programmas[5] aicinājums
pastiprināt apmācību par jautājumiem attiecībā uz
Savienību un padarīt to sistemātiski pieejamu visu
attiecīgo tiesībaizsardzības profesiju pārstāvjiem, un
uz Eiropas Parlamenta aicinājumiem izveidot spēcīgāku ES
sistēmu tiesu iestāžu un policijas apmācībai[6]. Tas atbilst
dokumentā "Iekšējās drošības stratēģija
darbībā"[7]
noteiktajām prioritātēm un Vienotajai pieejai par ES
decentralizētajām aģentūrām. Nepieciešamība
attīstīt tiesībaizsardzības darbinieku apmācību
ES līmenī, lai sniegtu atbalstu praktiskai sadarbībai un LETS
pilnīgai īstenošanai, tika noteikta kā viena no galvenajām
turpmākajām prioritātēm[8].
Izņemot
jautājumu par CEPOL apvienošanu ar Eiropolu, par ko
likumdevēji ir pieņēmuši lēmumu, šis priekšlikums regulai
balstās uz sagatavošanās darbu, ko 2011. un 2012. gadā
veica Komisija, modernizējot CEPOL juridisko pamatu.
Tādēļ tas sniedz juridisko pamatu jaunajai CEPOL, kurai
būs plašāki mērķi un modernizēta pārvaldība,
atceļot un aizstājot CEPOL, kas izveidota ar Padomes
Lēmumu 2005/681/TI.
1.2.
Vispārīgais mērķis
Pēdējo desmit gadu laikā ES ir pieredzējusi
smagās un organizētās noziedzības pieaugumu, kā
arī noziegumu veidu dažādošanos.[9]
ES 2013. gada smagās un organizētās noziedzības draudu
izvērtējumā (SOCTA 2013) tika secināts, ka
"smagā un organizētā noziedzība kļūst par
arvien dinamiskāku un sarežģītāku parādību, un
tā joprojām ir būtisks drauds ES drošībai un labklājībai."[10] Starptautiskai
noziedzībai var stāties pretī vienīgi ar pārrobežu
sadarbību, policijai, muitai, robežsardzei un citām
iestādēm strādājot kopā. Ja šīs iestādes
nebūs pienācīgi apmācītas un ja nebūs pietiekamas
uzticēšanās starp tām, šāda sadarbība nebūs
efektīva. To ņemot vērā, stratēģisko un
operatīvo mērķu atbalstam cīņā pret
organizēto un smago pārrobežu noziedzību un terorismu
nepieciešama starpvalstu sadarbībā iesaistīto ES
tiesībaizsardzības amatpersonu saskanīga, atzīta un augstas
kvalitātes apmācība specializētās jomās, kas
centrāli noteiktas par prioritārām.
Tādēļ šā regulas priekšlikuma vispārīgais
mērķis ir uzlabot ES drošību, šajā nolūkā CEPOL
īstenojot jaunu pieeju ES tiesībaizsardzības amatpersonu
apmācībai saskaņā ar attiecīgā brīža
prioritātēm operatīvās tiesībaizsardzības
sadarbības jomā.
Jaunā pieeja apmācībai – jeb apmācības
sistēma – ir izklāstīta Eiropas Tiesībaizsardzības
apmācības shēmā (LETS), kuras mērķis ir
sniegt visu pakāpju tiesībaizsardzības amatpersonām
(sākot no policijas darbiniekiem līdz robežsargiem un muitas
darbiniekiem, kā arī attiecīgā gadījumā
citām valsts amatpersonām, piemēram, prokuroriem) zināšanas
un prasmes, kas tām ir nepieciešamas, lai efektīvi novērstu
pārrobežu noziedzību un cīnītos pret to, šajā
nolūkā lietderīgi sadarbojoties ar kolēģiem citās
dalībvalstīs, ES aģentūrās, trešās valstīs
un starptautiskās organizācijās.
Lai sasniegtu vispārējo mērķi, šajā regulas
priekšlikumā CEPOL ir paredzēti divi galvenie uzdevumi: 1)
īstenot atbilstīgu ES līmeņa apmācību un
apmaiņas un 2) koordinēt Tiesībaizsardzības
apmācības shēmas (LETS) īstenošanu, veicot
stratēģisko apmācības vajadzību novērtējumus
un nodrošinot kopīgu kvalitātes sistēmu
tiesībaizsardzības mācībām.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
Dialogi par Eiropola, CEPOL un ES tiesībaizsardzības
apmācības reformas sagatavošanu notika 2010. un 2011. gadā
starp Komisiju un Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un
Eiropola valdes un CEPOL valdes pārstāvjiem, kā arī
valstu parlamentu pārstāvjiem.
2.1. Ārējie pētījumi
Saskaņā ar CEPOL lēmuma 21. pantu[11] 2010.-2011. gadā tika veikts
ārējs CEPOL piecu gadu izvērtējums.
Galīgais ziņojums CEPOL valdei tika iesniegts 2011. gada 31. janvārī[12]. Neatkarīgā ārējā
pētījumā, kas tika pasūtīts ietekmes
novērtējuma sagatavošanas vajadzībām, tika
novērtēta CEPOL darbība un CEPOL
reglamentējošie tiesību akti, ņemot vērā Stokholmas
programmas mērķus, un analizēta iespējamo turpmāko
darbību ietekme. Notika apspriešanās ar plašu ieinteresēto personu
loku, proti, CEPOL, valstu ieinteresētajām personām, CEPOL
pasākumu lietotājiem un policijas sadarbības un
apmācības jomu ekspertiem. Pētījums Komisijai tika
iesniegts 2012. gada 23. aprīlī[13].
2.2. Apspriešanās ar neatkarīgiem
ekspertiem
Turklāt Komisija iesaistīja visas dalībvalstis CEPOL
lēmuma darbības novērtēšanā un tā
pārskatīšanā. CEPOL turpmākā loma tika
apspriesta arī saistībā ar vairākiem darbsemināriem,
kurus 2011. gada otrajā pusē un 2012. gada pirmajā
pusē rīkoja Komisija, lai apkopotu idejas par Eiropas
[Tiesībaizsardzības] apmācības shēmu. Komisija 2012. gada 7. februārī
rīkoja konsultatīvu darbsemināru, kurā piedalījās
20 dalībnieki, galvenokārt no UK, FR, DE, ES, DK, BE, SK, PL, CEPOL,
lai novērtētu pētījumā konstatētās
problēmas, kā arī ieteikumus, un lai apsvērtu
alternatīvas. Komisija 2012. gada 3. maijā organizēja
konsultatīvu konferenci, kurā piedalījās 60 dalībnieki
no visām dalībvalstīm.
2.3. Iekšējas apspriešanās
Iekšlietu ĢD veica iekšējas
apspriešanās, izveidojot īpašu starpdienestu grupu (ISSG),
kurā piedalījās pārstāvji no
Ģenerālsekretariāta, Juridiskā dienesta,
Cilvēkresursu, Budžeta un Tieslietu ģenerāldirektorātiem,
Iekšējās Revīzijas dienesta, OLAF un EĀDD. ISSG sanāksmes notika 2012. gada 15. martā,
21. maijā un 5. jūnijā.
2.4. Ietekmes
novērtējums
Saskaņā ar savu „labāka regulējuma” politiku
Komisija veica divus politikas alternatīvu ietekmes novērtējumus
attiecībā uz Eiropolu un CEPOL.
Ietekmes novērtējums par CEPOL tika balstīts uz
diviem politikas mērķiem – i) nodrošināt
kvalitatīvāku, apvienotāku un saskanīgāku
apmācību plašākam tiesībaizsardzības amatpersonu lokam
pārrobežu jautājumos un ii) izveidot satvaru, lai to sasniegtu
saskaņā ar Vienoto pieeju par ES decentralizētajām
aģentūrām. Iesniedzot Tiesībaizsardzības
apmācības shēmu, kuras īstenošanai būs nepieciešami
papildu resursi, Komisija izskatīja dažādus risinājumus, tostarp
CEPOL kā atsevišķas aģentūras stiprināšanu un
racionalizēšanu un CEPOL un Eiropola funkciju pilnīgu vai
daļēju apvienošanu jaunā Eiropola aģentūrā.
Atbilstīgi Komisijas izveidotajai metodoloģijai katrs
politikas risinājums tika novērtēts ar starpdienestu
vadības grupas palīdzību, ņemot vērā tā
ietekmi uz drošību, izmaksām (tostarp uz ES iestāžu budžetu) un
ietekmi uz pamattiesībām.
Saistībā
ar Eiropola regulas priekšlikumu vispārējās ietekmes
analīzes rezultātā tika izraudzīts vēlamais
risinājums – CEPOL apvienošana ar Eiropolu. Taču Eiropas
Parlaments un Padome nepiekrita nedz ierosinātajai apvienošanai, nedz
arī alternatīvajam risinājumam izvietot abas aģentūras
vienuviet Hāgā, Nīderlandē[14],
un nolēma CEPOL kā neatkarīgu aģentūru
pārvietot uz Budapeštu.
Šajā regulas priekšlikumā CEPOL attiecīgi tiek
saglabāta kā neatkarīga aģentūra, kuras galvenā
mītne ir Budapeštā. Pašlaik jebkāds cits risinājums
radītu papildu izmaksas un nenoteiktību par aģentūras un
tās darbinieku nākotni, kam būtu negatīva ietekme uz
tās spēju sasniegt izvirzītos mērķus.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par
Eiropas Savienības darbību 87. panta 2. punkta
b) apakšpunkts.
Tiesību akta priekšlikuma mērķis un
saturs
Šā priekšlikuma mērķi ir šādi.
Sniegt CEPOL
pienācīgas juridiskās pilnvaras un nepieciešamos resursus, lai
īstenotu apmācības pasākumus, kas paredzēti Komisijas
paziņojumā par LETS, kuru publicēja 2013. gada
martā.
Uzlabot CEPOL pārvaldību,
cenšoties uzlabot efektivitāti un pielāgojot CEPOL principiem,
kas noteikti Vienotajā pieejā par ES decentralizētajām
aģentūrām.
Eiropas pieejas apmācībai īstenošana
Komisijas paziņojuma par LETS mērķis ir
panākt efektīvāku ES rīcību, reaģējot uz
kopīgiem uzdevumiem drošības jomā, uzlabot policijas
darbības standartus visā ES un veicināt kopīgas
tiesībaizsardzības kultūras attīstību,
tādējādi stiprinot savstarpēju uzticēšanos un sadarbību.
Tā nolūks ir apzināt un risināt trūkumus
pašreizējā tiesībaizsardzības apmācībā par
pārrobežu jautājumiem, atbalstot un vajadzības
gadījumā koordinējot apmācības sniegšanu Eiropas un
valstu izcilības centros[15].
Lai īstenotu paziņojumā paredzētos apmācības
pasākumus, šā regulas priekšlikuma mērķis ir
nodrošināt CEPOL atbilstīgas juridiskās pilnvaras un
nepieciešamos resursus.
CEPOL
pilnvaru joma ir paplašināta tā, lai CEPOL varētu
atbalstīt, izstrādāt, sniegt un koordinēt mācību
pasākumus visu pakāpju tiesībaizsardzības amatpersonām
(nevis tikai vecākajiem policijas virsniekiem, kā tas ir
saskaņā ar pašreizējo CEPOL lēmumu), kā
arī muitas un citu attiecīgo dienestu, kas strādā ar
pārrobežu jautājumiem, darbiniekiem.
Priekšlikumā paredzēts, ka aģentūras
pamatā arī turpmāk būs tīkls, apvienojot
dalībvalstu tiesībaizsardzības amatpersonu mācību
iestāžu tīklu un sadarbojoties ar katras dalībvalsts vienu
valsts vienību.
CEPOL
mērķi ir atjaunināti un precizēti, lai aģentūra
varētu uzlabot informētību un zināšanas par starptautiskiem
un Savienības instrumentiem, Eiropas Savienības iestādēm,
aģentūrām un struktūrām; veicināt
reģionālās vai divpusējās sadarbības attīstību
starp dalībvalstīm; pievērsties konkrētām
krimināltiesību vai policijas darbības tematiskajām
jomām, ja apmācība ES līmenī var sniegt pievienoto
vērtību papildus valsts līmenim; un nodrošināt
atbilstīgas apmācības sesijas par dalību civilās
misijās trešās valstīs pirms došanās minētajās
misijās.
CEPOL uzdevumi
regulā ir noteikti, balstoties uz stratēģiskās
apmācības vajadzību novērtējumu, ņemot
vērā ES prioritātes iekšējās drošības un tās
ārējo aspektu jomā saskaņā ar attiecīgajiem
politikas cikliem un ieviešot akreditētu sertifikācijas sistēmu.
Uzlabota pārvaldība
Priekšlikums uzlabo CEPOL
pārvaldību, racionalizējot procedūras, īpaši
attiecībā uz valdi un izpilddirektoru, un pielāgojot CEPOL principiem,
kas noteikti Vienotajā pieejā par ES decentralizētajām
aģentūrām, paturot prātā, ka CEPOL kā ES
mācību pasākumu centram būtu arī turpmāk jāizmanto
dalībvalstu mācību iestāžu tīkls un jāsadarbojas
ar vienu valsts vienību katrā dalībvalstī.
Komisija un dalībvalstis ir
pārstāvētas CEPOL valdē. Saskaņā ar
aģentūras pilnvarām valdes locekļus ieceļ,
pamatojoties uz viņu zināšanām par tiesībaizsardzības
amatpersonu apmācību, ņemot vērā attiecīgās
vadīšanas, administratīvās un budžeta prasmes. Valdei padomus
sniegs zinātniska komiteja apmācības tehniskajos jautājumos
(Apmācības zinātniskā komiteja).
Valdei tiek piešķirtas nepieciešamās
pilnvaras, proti, izstrādāt budžetu, pārbaudīt tā
izpildi, pieņemt attiecīgus finanšu noteikumus un plānošanas
dokumentus, izveidot pārredzamas darba procedūras CEPOL
izpilddirektora lēmumu pieņemšanai, pieņemt gada darbības
pārskatu un iecelt izpilddirektoru.
Lai nodrošinātu CEPOL efektīvu
ikdienas darbību, tās juridiskais pārstāvis un
vadītājs ir izpilddirektors. Izpilddirektors savus uzdevumus veic
pilnīgi neatkarīgi un nodrošina, ka CEPOL pilda šajā
regulā paredzētos uzdevumus. Izpilddirektors ir īpaši
atbildīgs par budžeta un plānošanas dokumentu, kurus iesniedz
lēmuma pieņemšanai valdē un ar kuriem īsteno CEPOL
gada darba programmas un daudzgadu plānus, un citu plānošanas
dokumentu sagatavošanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šīs
regulas pieņemšanai nebūs papildu finansiālas ietekmes, kā
aprakstīts pielikumā iekļautajā tiesību akta finanšu
pārskatā. Finanšu pārskatā ietvertie skaitļi apvieno CEPOL
paredzamo kopējo summu, kāda plānota 2016.–2020. gada
finanšu periodam (Paziņojums COM(2013)519), tostarp finanšu
vajadzības 3,710 miljonu euro apmērā, kas nepieciešamas
Tiesībaizsardzības apmācības shēmas pilnvaru
īstenošanai.
Vēl
četras FTE amata vietas būs nepieciešamas, lai īstenotu
jaunos uzdevumus saistībā ar tiesībaizsardzības amatpersonu
apmācību, t.i., darbības, kas nepieciešamas, lai īstenotu
Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības shēmu. Papildu
darbinieku īpašais uzdevums būs koordinēt shēmas
četras daļas un nodrošināt, ka apmācības pasākumi
balstās uz regulāru apmācības vajadzību analīzi
un atbilst augstai snieguma kvalitātei. Turklāt saskaņā ar
Eiropas Ombuda padomu viens FTE darbinieks tiks pieņemt
juridiskā padomnieka amatā. Ņemot vērā papildu amata
vietas, kas jau ir paredzētas paziņojumā COM(2013)519, 2016. gadā
tiks pieņemts darbā tikai viens papildu FTE darbinieks un
viens papildu FTE darbinieks tiks pieņemts darbā 2017. gadā,
bet papildu amata vieta, kas paziņojumā COM(2013)519 paredzēta 2018. gadam,
būtu jāpārceļ uz 2017. gadu. Lai atbilstu 5 %
samazinājuma prasībai, šiem grozījumiem paziņojumā
būs nepieciešama precīza kompensācija, un tādēļ
tie ir atkarīgi no aģentūrām atvēlēto resursu
pieejamības gada budžeta procedūru ietvaros, kā
rezultātā darbinieku izmaksas laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam
tiek lēstas 1,305 miljonu euro apmērā.
Pārceļoties
no Bramshilas uz Budapeštu, tiek lēsts, ka laikposmā no 2016. līdz
2020. gadam personāla izmaksās (izņemot mācību
maksu) tiks ietaupīti EUR 6,092 miljoni, ņemot vērā
korekcijas koeficienta atšķirību starp Apvienoto Karalisti un
Ungāriju. Mācību maksa CEPOL darbinieku bērniem
minētajā laikposmā veidos papildu izmaksas 1,868 miljonu
euro apmērā.
Tiek
lēsts, ka 0,658 miljoni euro minētajā laikposmā tiks
ietaupīti, samazinoties telpu, aprīkojuma un valdes izmaksām.
Aptuveni
40 darbinieku pārvietošana no CEPOL pašreizējās
mītnes Bramshilā, Apvienotajā Karalistē uz jauno mītni
Budapeštā, Ungārijā notiks, pirms stāsies spēkā
ar šo priekšlikumu ierosinātā regula.
Tādējādi kopumā tiesību akta priekšlikuma par CEPOL
kā neatkarīgu aģentūru, kas darbojas Budapeštā,
ietekme uz budžetu laikposmā no 2016. līdz 2020. gadam
būs 45,383 miljoni euro.
2014/0217 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko izveido Eiropas Savienības
tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (Cepol)
un atceļ un aizstāj Padomes Lēmumu 2005/681/TI
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 87. panta 2.
punkta b) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Policijas
akadēmiju izveidoja ar Padomes Lēmumu 2005/681/TI[16] kā
Savienības struktūru dalībvalstu vecāko policijas virsnieku
izglītošanai un sadarbības veicināšanai starp valstu policijas
spēkiem, organizējot un koordinējot apmācības
pasākumus ar policijas darbības Eiropas dimensiju.
(2)       Dokumentā „Stokholmas
programma – atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu
aizsardzības labā” izvirzīts mērķis veidot patiesu
Eiropas tiesībaizsardzības kultūru, izveidojot Eiropas
apmācības shēmas un apmaiņas programmas visiem
attiecīgo tiesībaizsardzības profesiju pārstāvjiem
valsts un Savienības līmenī.
(3)       Eiropas
Tiesībaizsardzības apmācību shēma (LETS)[17] ir atbilde uz
Stokholmas programmā ietverto Eiropadomes aicinājumu pastiprināt
apmācību par jautājumiem attiecībā uz Savienību
un padarīt to sistemātiski pieejamu visu attiecīgo
tiesībaizsardzības profesiju pārstāvjiem, un uz Eiropas
Parlamenta aicinājumu izveidot spēcīgāku Savienības
sistēmu tiesu iestāžu un policijas darbinieku apmācībai.
(4)       Minētajā
kontekstā Savienības līmeņa apmācības
izstrāde tiesībaizsardzības darbiniekiem nolūkā sniegt
atbalstu praktiskai sadarbībai un LETS pilnīgai
īstenošanai ir būtiska prioritāte turpmākiem gadiem.
(5)       CEPOL darbības
vienkāršošana un uzlabošana, ņemot vērā LETS,
paplašina CEPOL iespējas atbalstīt, izstrādāt,
sniegt un koordinēt dalībvalstu kompetento
tiesībaizsardzības iestāžu apmācības pasākumus,
neskarot valstu iniciatīvas, ko dalībvalstis īsteno tiesībaizsardzības
darbinieku apmācības jomā.
(6)       Lai panāktu, ka
Savienības līmeņa tiesībaizsardzības darbinieku
apmācība ir augsti kvalitatīva, konsekventa un saskanīga, CEPOL
būtu jācenšas to strukturēt saskaņā ar
Tiesībaizsardzības apmācības shēmas principiem.
Savienības līmeņa apmācībai vajadzētu būt
pieejamai visu pakāpju tiesībaizsardzības amatpersonām. CEPOL
būtu jānodrošina, ka apmācība tiek izvērtēta un
ka apmācības vajadzību novērtējumu secinājumus
iekļauj plānošanā, lai veicinātu turpmāko darbību
efektivitāti. CEPOL būtu jāveicina Savienības
līmenī sniegtās apmācības atzīšana
dalībvalstīs.
(7)       Lai novērstu
pārklāšanos kompetento tiesībaizsardzības darbinieku
apmācības pasākumos, kurus īsteno esošās Eiropas
Savienības aģentūras un citas attiecīgās struktūras,
CEPOL būtu jānovērtē stratēģiskās
apmācības vajadzības un jāpievēršas Savienības
prioritātēm iekšējās drošības un tās
ārējo aspektu jomā saskaņā ar attiecīgajiem
politikas cikliem.
(8)       Lai sasniegtu tai
izvirzītos mērķus, CEPOL kā Savienības
mācību pasākumu centram būtu jāuztur un jāveicina
sadarbība ar dalībvalstu mācību iestāžu tīklu.
Tai būtu jāsaņem atbalsts no "valsts vienības"
katrā dalībvalstī. CEPOL būtu Savienības
līmenī jākoordinē valsts vienību darbības.
(9)       Lai efektīvi
kontrolētu CEPOL darbību, Komisijai un dalībvalstīm
vajadzētu būt pārstāvētām tās valdē.
Valdes sastāvā vajadzētu būt locekļiem, kas iecelti,
pamatojoties uz viņu pieredzi publiskā vai privātā sektora
organizāciju vadīšanā un viņu zināšanām par
valsts politiku tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības
jomā. Valdei būtu jāpiešķir vajadzīgās pilnvaras,
lai izveidotu budžetu, pārbaudītu tā izpildi, pieņemtu
atbilstīgus finanšu noteikumus un CEPOL stratēģiju,
izveidotu pārredzamas darba procedūras CEPOL lēmumu
pieņemšanai, ieceltu direktoru, izstrādātu darbības
rādītājus un īstenotu iecēlējinstitūcijas
pilnvaras saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtību.
(10)     Lai nodrošinātu CEPOL
efektīvu ikdienas darbību, izpilddirektoram vajadzētu būt tā
juridiskajam pārstāvim un vadītājam, kurš, veicot visus
savus uzdevumus, ir pilnīgi neatkarīgs un nodrošina, ka CEPOL
veic uzdevumus, kas paredzēti šajā regulā. Īpaši
izpilddirektoram vajadzētu būt atbildīgam par budžeta un
plānošanas dokumentu sagatavošanu, kurus iesniedz lēmuma
pieņemšanai valdē un ar kuriem īsteno CEPOL gada un
daudzgadu plānu un gada darba programmu.
(11)     Lai nodrošinātu CEPOL darba
zinātnisko kvalitāti, kā neatkarīga padomdevēja
struktūra būtu jāizveido Zinātniskā komiteja, kuras sastāvā
darbotos neatkarīgas personas, kam ir augstākais akadēmiskais
vai profesionālais statuss jomās, uz kurām attiecas šī
regula.
(12)     CEPOL būtu
jānodrošina, ka tās apmācībā tiek integrēti
attiecīgie jaunākie pētniecības sasniegumi, un tai
būtu jārosina spēcīgāku partnerību izveide starp
universitātēm un tiesībaizsardzības apmācības
iestādēm dalībvalstīs.
(13)     Lai nodrošinātu CEPOL
pilnīgu autonomiju un neatkarību, tai būtu jāpiešķir
autonoms budžets, kura ieņēmumu būtisko daļu veido iemaksa
no Savienības budžeta. Savienības budžeta procedūra būtu
jāpiemēro attiecībā uz Savienības iemaksu un
visām citām subsīdijām, ko piešķir no Eiropas
Savienības vispārējā budžeta. Finanšu pārskatu
revīzija būtu jāveic Revīzijas palātai.
(14)     Lai CEPOL varētu
veikt savus uzdevumus, tai vajadzētu būt arī iespējai
piešķirt dotācijas dalībvalstu mācību un
pētniecības iestādēm CEPOL kursu, semināru un
konferenču rīkošanai. Ar dalībvalstīm
piešķirtajām dotācijām būtu jādod vēl
lielāks ieguldījums dalībvalstu mācību iestāžu sadarbības
tīklā veicināšanā un tiesībaizsardzības
savstarpējās atzīšanas sekmēšanā.
(15)     Lai izpildītu savu
pamatuzdevumu tādā apmērā, kāds nepieciešams uzdevumu
veikšanai, CEPOL vajadzētu būt iespējai sadarboties ar
citām Eiropas Savienības aģentūrām un attiecīgajām
struktūrām, trešo valstu kompetentajām iestādēm un
starptautiskajām organizācijām, kas ir kompetentas
jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula, darba vienošanos ietvaros,
kuras noslēdz ar trešo valstu valsts mācību iestādēm,
pamatojoties uz 8. pantu Padomes Lēmumā 2005/681/TI.
(16)     CEPOL būtu
jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2011[18].
(17)     Šajā regulā ir
ievērotas pamattiesības un respektēti principi, kas jo
īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību un tiesības uz
privātumu, ko aizsargā Hartas 8. un 7. pants, kā arī
Līguma 16. pants.
(18)     [Saskaņā ar 3. pantu
Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas
nostāju saistībā ar brīvības, drošības un
tiesiskuma telpu, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās
dalībvalstis ir paziņojušas, ka vēlas piedalīties šīs
regulas pieņemšanā un piemērošanā] VAI [Neskarot 4. pantu
Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas
nostāju saistībā ar brīvības, drošības un
tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās
dalībvalstis nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un
tām šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro].
(19)     Saskaņā ar 1. un 2. pantu
Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots
Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas
Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas
pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav
jāpiemēro,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I
NODAĻA
AĢENTŪRAS
MĒRĶI UN UZDEVUMI
1. pants
Eiropas
Savienības Tiesībaizsardzības apmācības
aģentūras izveide
1.           Ar šo tiek izveidota Eiropas
Savienības Tiesībaizsardzības apmācības
aģentūra (CEPOL), lai veicinātu saskanīgu Eiropas
tiesībaizsardzības apmācības politiku.
2.           Ar šo regulu izveidotā CEPOL
aizstāj CEPOL, kas izveidota ar Lēmumu 2005/681/TI, un ir
tās pēctece.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
a)      „tiesībaizsardzības
amatpersonas” ir policijas, muitas un citu attiecīgo dienestu
amatpersonas, tostarp to Savienības struktūru amatpersonas, kas ir
atbildīgas par smagās noziedzības, kas skar divas vai
vairāk dalībvalstis, terorisma un tādu noziedzības veidu, kas
skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības
politika, novēršanu un apkarošanu un par krīžu pārvarēšanu
un starptautiskiem policijas pasākumiem saistībā ar lieliem
notikumiem;
b)      „Savienības struktūras” ir
iestādes, vienības, struktūras, misijas, biroji un
aģentūras, kas izveidotas ar Līgumu par Eiropas Savienību
un Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai uz to pamata;
c)      „starptautiskās organizācijas”
ir starptautiskas organizācijas un tām pakārtotas
struktūras, kas ir publisko starptautisko tiesību subjekti, vai citas
struktūras, kas ir izveidotas ar divu vai vairāku valstu
nolīgumu vai uz tāda nolīguma pamata, kā arī
Interpols.
3. pants
Mērķi

1.           CEPOL
saskaņā ar Tiesībaizsardzības apmācības
shēmu atbalsta, izstrādā, sniedz un koordinē
tiesībaizsardzības amatpersonu apmācību īpaši
cīņā pret smago noziedzību, kas skar divas vai vairāk
dalībvalstis, un terorismu, augsta riska sabiedriskās
kārtības un sporta pasākumu pārvaldībā,
Savienības misiju plānošanā un vadīšanā, kā
arī tiesībaizsardzības vadībā un valodu prasmēs,
lai
a)       vairotu informētību un
zināšanas par
i)       starptautiskiem un Savienības
instrumentiem tiesībaizsardzības sadarbības jomā,
ii)      Savienības struktūrām, īpaši Eiropolu, Eurojust
un Frontex, to darbību un lomu,
iii)     tiesībaizsardzības sadarbības tiesiskajiem
aspektiem un praktiskajām zināšanām par piekļuvi
informācijas kanāliem;
b)      veicinātu reģionālās
un divpusējās sadarbības attīstību starp
dalībvalstīm un starp dalībvalstīm, Savienības
struktūrām un trešām valstīm;
c)       pievērstos konkrētām
krimināltiesību vai policijas darbības tematiskajām
jomām, ja apmācība Savienības līmenī var dot
pievienoto vērtību;
d)      izstrādātu specifiskas
kopīgas mācību programmas tiesībaizsardzības
amatpersonām nolūkā tās apmācīt dalībai
Savienības misijās;
e)       sniegtu atbalstu dalībvalstīm
un Savienības struktūrām tiesībaizsardzības spēju
veidošanas pasākumos trešās valstīs;
f)       apmācītu
mācībspēkus un palīdzētu uzlabot labu mācību
praksi un veikt tās apmaiņu.
2.           CEPOL
izstrādā un regulāri atjaunina mācību
līdzekļus un metodoloģiju un tos pielieto mūžizglītības
perspektīvā, lai stiprinātu tiesībaizsardzības
amatpersonu prasmes. CEPOL izvērtē minēto darbību
rezultātus, lai uzlabotu turpmāko darbību kvalitāti,
saskanīgumu un efektivitāti.
3.           CEPOL tuvina
dalībvalstu tiesībaizsardzības amatpersonu mācību iestāžu
tīklu un sadarbojas ar vienu valsts vienību katrā
dalībvalstī, kura darbojas tīkla ietvaros, un visām
citām dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru
uzdevumi ietver tiesībaizsardzības amatpersonu apmācību.
4.           Šā panta 1. punktā
minētos mācību pasākumus īsteno CEPOL
sadarbībā ar dalībvalstu mācību iestāžu
tīklu saskaņā ar CEPOL piemērojamiem finanšu
noteikumiem.
4. pants
Uzdevumi

1.         CEPOL sagatavo daudzgadu stratēģisko
apmācības vajadzību analīzi un daudzgadu mācību
programmas.
2.         CEPOL izstrādā un īsteno apmācības
pasākumus un mācību produktus, kas var ietvert
a)         kursus,
seminārus, konferences, tīmeklī bāzētus un
e-mācību pasākumus;
b)         kopīgas mācību programmas, lai uzlabotu
informētību, pievērstos trūkumiem un/vai veicinātu
kopīgu pieeju attiecībā uz pārrobežu noziedzības
parādībām;
c)         apmācības moduļus, kas ir pielāgoti
progresīviem posmiem vai attiecīgajai mērķgrupai
nepieciešamo prasmju sarežģītības līmeņiem, un
koncentrējas vai nu uz konkrētu ģeogrāfisko zonu vai
konkrētu noziedzības tematisko jomu vai konkrētu
profesionālo iemaņu kopumu;
d)         tiesībaizsardzības amatpersonu apmaiņas un
norīkojuma programmas, ņemot vērā uz darbību
balstītu pieeju apmācībai.
3.         Lai nodrošinātu saskanīgu
Eiropas apmācības politiku civilo misiju un spēju veidošanas
atbalstam trešās valstīs, CEPOL
a)         novērtē esošo ar
Savienību saistīto tiesībaizsardzības apmācības
politikas un iniciatīvu ietekmi;
b)         izstrādā un sniedz apmācību, lai
sagatavotu dalībvalstu tiesībaizsardzības amatpersonas
dalībai civilās misijās, tostarp, lai sniegtu viņiem
iespēju apgūt vajadzīgās valodu prasmes, saskaņojot ar
Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu;
c)         izstrādā un sniedz apmācību
tiesībaizsardzības amatpersonām no trešām valstīm,
īpaši valstīm, kas kandidē uz pievienošanos Savienībai, un
valstīm, uz kurām attiecas Eiropas Kaimiņattiecību
politika;
d)         pārvalda īpaši paredzētus Savienības
Ārējās palīdzības fondus, lai palīdzētu
trešām valstīm veidot spējas būtiskās politikas
jomās saskaņā ar Savienības noteiktajām
prioritātēm.
4.         CEPOL veicina
tiesībaizsardzības apmācības dalībvalstīs un
saistīto esošo Eiropas kvalitātes standartu savstarpēju
atzīšanu.
5.         Savu pilnvaru ietvaros CEPOL  pēc
savas ierosmes var iesaistīties komunikācijas pasākumos.
Komunikācijas pasākumi nedrīkst negatīvi skart 1. punktā
minētos uzdevumus, un tos īsteno saskaņā ar
attiecīgiem komunikācijas un izplatīšanas plāniem, kurus
pieņem valde.
5. pants
Apmācībai
būtiska pētniecība
1.         CEPOL dod
ieguldījumu pētniecības attīstībā, kas ir
būtiska apmācības pasākumiem, kurus aptver šī regula,
īpaši attiecībā uz cīņu pret smago noziedzību un
vispārīgākiem pārrobežu krimināltiesību
jautājumiem apmācības pasākumos.
2.         CEPOL veicina un veido
partnerattiecības ar Savienības struktūrām, kā
arī ar valsts un privātām akadēmiskām
iestādēm un veicina spēcīgāku partnerattiecību
veidošanu starp universitātēm un tiesībaizsardzības
mācību iestādēm dalībvalstīs.
II
NODAĻA
SADARBĪBA
STARP DALĪBVALSTĪM UN CEPOL
6. pants
CEPOL valstu vienības
1.         Katra
dalībvalsts izveido vai norīko valsts vienību, kas
atbildīga par šajā pantā minēto uzdevumu veikšanu.
Katrā dalībvalstī vienu ierēdni ieceļ par valsts
vienības vadītāju. Valsts vienības vadītājs ir CEPOL
valsts kontakpunkts. Ja iespējams, valsts vienības vadītājs
ir dalībvalsts pārstāvis valdē.
2.         Valsts
vienības veic šādus uzdevumus:
a)         pēc
savas ierosmes sniedz CEPOL informāciju, kas tai nepieciešama
uzdevumu veikšanai;
b)         dod
ieguldījumu CEPOL efektīvā komunikācijā un
sadarbībā ar visām attiecīgām mācību
iestādēm, tostarp attiecīgiem pētniecības
institūtiem dalībvalstīs;
c)         dod
ieguldījumu CEPOL darba programmās, gada kalendāros un
tīmekļa vietnēs un tās popularizē;
d)         atbild
uz CEPOL informācijas un konsultāciju pieprasījumiem.
3.         Valstu
vienību vadītāji regulāri tiekas pēc valdes vai
izpilddirektora lūguma, lai palīdzētu CEPOL risināt
darbības jautājumus un īpaši
a)         apsvērtu
un izstrādātu priekšlikumus, kas uzlabotu CEPOL darbības
efektivitāti un sekmētu dalībvalstu saistību izpildi;
b)         savlaicīgi
organizētu un koordinētu dalībnieku izraudzīšanu
pasākumiem valsts līmenī;
c)         koordinētu
pasākumu un sanāksmju īstenošanu savā
dalībvalstī;
d)         sniegtu
atbalstu tiesībaizsardzības amatpersonu apmaiņas programmu
izveidē.
4.         Katra
dalībvalsts nosaka valsts vienības organizāciju un
personālu atbilstīgi savas valsts tiesību aktiem.
III
NODAĻA
CEPOL ORGANIZĀCIJA
7. pants
Administratīvā
un pārvaldības struktūra
CEPOL administratīvo un pārvaldības struktūru veido
a)         valde, kas pilda 9. pantā
izklāstītās funkcijas;
b)         izpilddirektors, kas pilda 15. pantā
izklāstītos pienākumus;
c)         Apmācības zinātniskā komiteja
saskaņā ar 16. pantu;
d)         vajadzības
gadījumā jebkura cita padomdevēja struktūra, ko izveido
valde saskaņā ar 9. panta 1. punktu.
1.
IEDAĻA
VALDE
8. pants
Sastāvs

1.         Valdē
ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un divi Komisijas
pārstāvji, kuriem visiem ir tiesības balsot.
2.         Katram
valdes loceklim ir aizstājējs. Aizstājējs pārstāv
locekli viņa prombūtnes laikā.
3.         Valdes
locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz
viņu zināšanām tiesībaizsardzības amatpersonu
apmācības jomā, ņemot vērā attiecīgas
vadības, administratīvās un budžeta prasmes. Visas valdē
pārstāvētās puses cenšas ierobežot savu pārstāvju
mainību, lai nodrošinātu valdes darba nepārtrauktību. Visas
puses tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu
pārstāvību valdē.
4.         Locekļu
un to aizstājēju amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Šo
termiņu var pagarināt.
9. pants
Funkcijas

1.         Valde
a)         katru gadu ar divu trešdaļu
balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu un saskaņā ar 10. pantu
pieņem plānošanas dokumentu, kurā izklāstīts CEPOL
daudzgadu plāns un gada darba programma nākamajam gadam;
b)         ar balsstiesīgo locekļu
divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem CEPOL gada budžetu
un pilda citas funkcijas saistībā ar CEPOL budžetu
saskaņā ar IV nodaļu;
c)         pieņem konsolidēto gada
pārskatu par CEPOL darbībām un līdz nākamā
gada 1. jūlijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei,
Komisijai un Revīzijas palātai. Publisko konsolidēto gada
darbības pārskatu;
d)         pieņem CEPOL
piemērojamos finanšu noteikumus saskaņā ar 21. pantu;
e)         pieņem iekšējo
krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas ir samērīga ar
krāpšanas riskiem, ņemot vērā īstenojamo pasākumu
izmaksas un ieguvumus;
f)         pieņem noteikumus par
interešu konfliktu novēršanu un pārvaldību attiecībā
uz valdes un Apmācības zinātniskās komitejas
locekļiem;
g)         pamatojoties uz vajadzību
analīzi, pieņem un regulāri atjaunina 4. pantā
minētos komunikācijas un izplatīšanas plānus;
h)         pieņem savu reglamentu;
i)          saskaņā ar 2. punktu
attiecībā uz CEPOL personālu īsteno pilnvaras, kas
Civildienesta noteikumos piešķirtas iecēlējinstitūcijai, un
kas Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā
piešķirtas iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumu[19]
(„iecēlējinstitūcijas pilnvaras”);
i')         attiecībā uz 2016. gada
plānošanu pieņem daudzgadu personāla politikas plānu,
ņemot vērā Komisijas atzinumu[20];

j)          pieņem atbilstīgus
īstenošanas noteikumus, lai piemērotu Civildienesta noteikumus un
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību,
saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu;
k)         attiecīgā
gadījumā izveido iekšējās revīzijas struktūru;
l)          ieceļ izpilddirektoru un
attiecīgā gadījumā pagarina viņa pilnvaru termiņu
vai atceļ viņu no amata saskaņā ar 23. pantu;
m)        saskaņā ar Civildienesta
noteikumiem un Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtību ieceļ grāmatvedi, kas, pildot savus uzdevumus, ir
pilnīgi neatkarīgs;
n)         ieceļ Apmācības
zinātniskās komitejas locekļus;
o)         nodrošina atbilstīgus
turpmākos pasākumus saistībā ar konstatējumiem un
ieteikumiem iekšējos vai ārējos revīzijas ziņojumos un
novērtējumos, kā arī saistībā ar Eiropas Biroja
krāpšanas apkarošanai (OLAF) izmeklēšanām;
p)         ņemot
vērā gan darbības, gan finansiālās prasības,
pieņem visus lēmumus par CEPOL iekšējo struktūru
izveidi un, vajadzības gadījumā, to izmaiņām;
q)         attiecīgā
gadījumā pieņem citus iekšējos noteikumus.
2.         Valde
saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu pieņem
lēmumu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu
un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu,
ar kuru tā izpilddirektoram deleģē attiecīgās
iecēlējinstitūcijas pilnvaras un paredz nosacījumus,
saskaņā ar kuriem šo pilnvaru deleģējumu var apturēt.
Izpilddirektors ir pilnvarots šīs pilnvaras deleģēt citai
personai.
3.         Īpašu
izņēmuma apstākļu dēļ valde var ar lēmumu uz
laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru
deleģējumu izpilddirektoram un izpilddirektora citai personai
deleģētās pilnvaras un izpildīt tās pati vai
deleģēt tās kādam no saviem locekļiem vai
personāla loceklim, kas nav izpilddirektors.
10. pants
Gada
un daudzgadu plānošana
1.         Valde katru
gadu vēlākais līdz 30. novembrim pieņem daudzgadu
plānu un gada darba programmu, balstoties uz izpilddirektora iesniegto
projektu, ņemot vērā Komisijas atzinumu un – attiecībā
uz daudzgadu plānu – pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un
valstu parlamentiem. Valde plānošanas dokumentu nosūta Eiropas
Parlamentam, Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.
Plānošanas dokuments kļūst
galīgs pēc vispārējā budžeta galīgās
pieņemšanas, un, ja vajadzīgs, to atbilstīgi koriģē.
2.         Daudzgadu
plānā izklāsta vispārējo stratēģisko
plānu, ietverot mērķus, paredzamos rezultātus un izpildes
rādītājus. Tajā arī nosaka resursu plānošanu,
ietverot daudzgadu budžetu un darbiniekus. Tajā ietver
stratēģiju attiecībām ar trešām valstīm vai
starptautiskajām organizācijām.
Daudzgadu plānu īsteno ar gada
darba programmu starpniecību un vajadzības gadījumā
atjaunina, ņemot vērā 33. pantā minētās
ārējās un iekšējās izvērtēšanas
rezultātus. Attiecīgā gadījumā šo
izvērtējumu secinājumus atspoguļo arī nākamā
gada darba programmā.
3.         Gada darba
programma ietver sīki izklāstītus mērķus un
gaidāmos rezultātus, tostarp snieguma rādītājus.
Tā arī ietver finansējamo darbību aprakstu un norādi
par finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas paredzēti katrai
darbībai, saskaņā ar principiem attiecībā uz budžeta
plānošanu un pārvaldību, pamatojoties uz darbībām.
Gada darba programma ir saskaņota ar 1. un 2. punktā minēto
daudzgadu plānu. Tajā skaidri norāda uzdevumus, kuri ir
pievienoti, mainīti vai svītroti salīdzinājumā ar
iepriekšējo finanšu gadu. Gada darba programmā un/vai daudzgadu
plānā ietver 3. pantā minēto stratēģiju
attiecībām ar trešām valstīm vai starptautiskām
organizācijām un ar šo stratēģiju saistītas
darbības.
4.         Valde groza
pieņemto gada darba programmu, ja CEPOL uztic jaunu uzdevumu.
Visus būtiskos grozījumus gada
darba programmā pieņem saskaņā ar to pašu procedūru,
ar ko pieņēma sākotnējo gada darba programmu. Valde var
deleģēt izpilddirektoram pilnvaras izdarīt nebūtiskus grozījumus
gada darba programmā.

11. pants
Priekšsēdētājs

1.         Valde
ievēl priekšsēdētāju un priekšsēdētāja
vietnieku no tās balsstiesīgo locekļu vidus.
Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku
ievēl ar valdes balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu
vairākumu.
Priekšsēdētāja
vietnieks automātiski aizstāj priekšsēdētāju, ja
viņš nevar pildīt savus pienākumus.
2.         Priekšsēdētāja
un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš ir
četri gadi. Minēto termiņu var atjaunot vienu reizi. Tomēr,
ja valdes priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja
vietnieka dalība valdē beidzas viņu pilnvaru termiņa
laikā, tajā pašā dienā automātiski beidzas viņu
amata pilnvaru termiņš.
12. pants
Sanāksmes
1.         Priekšsēdētājs sasauc valdes sanāksmes.
2.         CEPOL izpilddirektors
piedalās apspriešanās, bet viņam nav balsstiesību.
3.         Valde katru gadu sasauc divas
kārtējās sanāksmes. Turklāt tā sanāk
arī pēc priekšsēdētāja ierosmes, Komisijas
pieprasījuma vai vismaz trešās daļas locekļu
pieprasījuma.
4.         Valde var aicināt jebkuru
personu, kuras viedoklis var būt svarīgs diskusijai, piedalīties
sanāksmē kā novērotājam.
5.         Atbilstīgi valdes
reglamentam valdes locekļiem sanāksmēs var palīdzēt
konsultanti vai eksperti.
6.         CEPOL nodrošina valdes sekretariātu.
13. pants
Balsošanas
noteikumi
1.         Neskarot
9. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 23. panta 8. punktu,
valde pieņem lēmumus ar balsstiesīgo locekļu balsu
vairākumu.
2.         Katram
balsstiesīgajam loceklim ir viena balss. Ja kāds balsstiesīgais
loceklis nepiedalās, viņa balsstiesības ir tiesīgs izmantot
šā locekļa aizstājējs.
3.         Priekšsēdētājs
piedalās balsošanā.
4.         Izpilddirektors
nepiedalās balsošanā.
5.         Valdes
reglamentā nosaka sīki izklāstītu balsošanas
kārtību, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem
kāds no locekļiem var darboties cita locekļa vārdā.
2.
IEDAĻA
IZPILDDIREKTORS
14. pants
Izpilddirektora
pienākumi
1.         Izpilddirektors
vada CEPOL. Izpilddirektors atskaitās valdei.
2.         Neskarot
Komisijas un valdes pilnvaras, izpilddirektors, pildot savus pienākumus,
ir neatkarīgs un neprasa un nepieņem nevienas valdības vai citas
struktūras norādījumus.
3.         Izpilddirektors
pēc Eiropas Parlamenta uzaicinājuma tam ziņo par savu
pienākumu izpildi. Padome var aicināt izpilddirektoru ziņot par
viņa pienākumu izpildi.
4.         Izpilddirektors ir CEPOL
juridiskais pārstāvis.
5.         Izpilddirektors
ir atbildīgs par to uzdevumu īstenošanu, kas CEPOL uzdoti ar
šo regulu. Jo īpaši izpilddirektors ir atbildīgs par
a)         CEPOL ikdienas darba vadību;
b)         priekšlikumu iesniegšanu valdei par CEPOL
iekšējo struktūru izveidi;
c)         valdes pieņemto lēmumu īstenošanu;
d)         gada darba programmas un daudzgadu plāna sagatavošanu
un iesniegšana valdei pēc apspriešanās ar Komisiju;
e)         gada darba programmas un daudzgadu plāna
īstenošanu un ziņošanu valdei par to īstenošanu;
f)         atbilstīgu īstenošanas noteikumu projektu
sagatavošanu, lai piemērotu Civildienesta noteikumus un Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtību, saskaņā ar
Civildienesta noteikumu 110. pantu;
g)         konsolidētā gada ziņojuma projekta par CEPOL
darbību sagatavošanu un iesniegšanu valdei apstiprināšanai;
h)         rīcības plāna sagatavošanu,
reaģējot uz secinājumiem, kas izriet no iekšējās vai
ārējās revīzijas ziņojumiem un
novērtējumiem, kā arī OLAF izmeklēšanām,
un ziņošanu par panākto progresu Komisijai divreiz gadā un
valdei – regulāri;
i)          Savienības finansiālo interešu aizsardzību,
piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un
jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot
efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi,
atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā
gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un
atturošus administratīvus un finansiālus sodus;
j)          CEPOL iekšējās krāpšanas apkarošanas
stratēģijas sagatavošanu un iesniegšanu valdei apstiprināšanai;
k)         CEPOL piemērojamo finanšu noteikumu projekta
sagatavošanu;
l)          CEPOL ieņēmumu un izdevumu tāmes
projekta sagatavošanu un tās budžeta izpildi;
m)        atbalsta sniegšanu valdes priekšsēdētājam,
gatavojoties valdes sanāksmēm;
n)         citu no regulas izrietošu uzdevumu veikšanu.
3. IEDAĻA
APMĀCĪBAS
ZINĀTNISKĀ KOMITEJA
15. pants
Mērķis
un uzdevums
1.         Apmācības zinātniskā komiteja ir
neatkarīga padomdevēja struktūra, kas nodrošina CEPOL
darba apmācības jomā zinātnisko kvalitāti un sniedz
ievirzi šajā sakarā. Šajā nolūkā izpilddirektors
agrīnā posmā iesaista Apmācības zinātnisko
komiteju visu 9. pantā minēto dokumentu sagatavošanā,
ciktāl tie attiecas uz apmācību.
2.         Apmācības zinātniskajā komitejā ir
vienpadsmit personas, kam ir augstākais akadēmiskais vai
profesionālais statuss jomās, uz kurām attiecas šīs regulas
4. pants. Valde ieceļ locekļus pēc pārredzama
uzaicinājuma iesniegt pieteikumus un atlases procedūras, ko
publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Valdes locekļi nav Apmācības zinātniskās komitejas
locekļi. Apmācības zinātniskās komitejas locekļi
ir neatkarīgi. Viņi nelūdz un nepieņem nevienas
valdības vai jebkādas citas struktūras norādījumus.
3.         CEPOL savā
tīmekļa vietnē publisko un atjaunina Apmācības
zinātniskās komitejas locekļu sarakstu.
4.         Apmācības zinātniskās komitejas
locekļu amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Tas nav atjaunojams, un
komitejas locekļus var atcelt no amata, ja viņi neatbilst
neatkarīguma kritērijiem.
5.         Apmācības zinātniskā komiteja
ievēl savu priekšsēdētāju un priekšsēdētāja
vietnieku uz piecu gadu amata pilnvaru termiņu. Komiteja pieņem
nostājas ar vienkāršu balsu vairākumu. To sasauc
priekšsēdētājs līdz četrām reizēm gadā.
Ja nepieciešams, priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai
pēc vismaz četru komitejas locekļu lūguma sasauc
ārkārtas sanāksmes.
6.         Izpilddirektoru vai viņa vietnieku aicina uz
sanāksmēm kā novērotāju bez balsstiesībām.
7.         Apmācības
zinātniskajai komitejai palīdz sekretārs, kurš ir CEPOL
darbinieks, ko izraudzījusies komiteja un iecēlis izpilddirektors.
8.         Apmācības zinātniskā komiteja jo
īpaši
a)         sniedz padomus izpilddirektoram par gada darba programmas
un citu stratēģisko dokumentu izstrādi, lai nodrošinātu to
zinātnisko kvalitāti un saskanīgumu ar attiecīgo
Savienības nozaru politiku un prioritātēm;
b)         sniedz neatkarīgus atzinumus un padomus valdei
jautājumos, kas ir tās kompetencē;
c)         sniedz neatkarīgus atzinumus un padomus par
mācību programmu kvalitāti, izmantotajām mācību
metodēm, iespējamiem mācību variantiem un
zinātniskajiem sasniegumiem;
d)         pēc valdes vai izpilddirektora lūguma veic visus
citus konsultēšanas uzdevumus, kas attiecas uz CEPOL darba
zinātniskajiem aspektiem saistībā ar apmācību.
9.         Apmācības
zinātniskās komitejas gada budžetu piešķir atsevišķā CEPOL
budžeta izdevumu pozīcijā.
IV
NODAĻA
FINANŠU
NOTEIKUMI
16. pants
Budžets
1.         Katram finanšu
gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, tiek sastādīta CEPOL
ieņēmumu un izdevumu tāme, un tā tiek iekļauta CEPOL
budžetā.
2.         CEPOL budžeta
ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
3.         Neskarot citus
resursus, CEPOL ieņēmumi veido Savienības iemaksu, kas ir
ietverta Eiropas Savienības vispārējā budžetā.
4.         CEPOL
var izmantot Savienības finansējumu deleģēšanas
nolīgumu vai ad-hoc un ārkārtēju dotāciju
veidā saskaņā ar 21. pantā minētajiem noteikumiem
un noteikumiem attiecīgajos instrumentos, uz kuriem balsta Savienības
politikas jomas.
5.         CEPOL
izdevumi ietver personāla algas, administratīvos un
infrastruktūras izdevumus un darbības izmaksas.
6.         Budžeta
saistības pasākumiem, kas attiecas uz lielapjoma projektiem, kuri
ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var sadalīt gada
maksājumos pa vairākiem gadiem.
17. pants
Budžeta
izveide
1.         Izpilddirektors
katru gadu sagatavo CEPOL ieņēmumu un izdevumu tāmes
projektu nākamajam finanšu gadam, ietverot štatu sarakstu, un projektu
nosūta valdei.
2.         Valde,
pamatojoties uz minēto projektu, sagatavo provizorisku CEPOL
ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu
gadam.
3.         CEPOL
ieņēmumu un izdevumu provizorisko aplēšu projektu katru gadu
nosūta Komisijai līdz 31. janvārim. Valde  galīgo
aplēšu projektu nosūta Komisijai līdz 31. martam.
4.         Komisija
tāmi kopā ar provizorisko Eiropas Savienības
vispārējā budžeta projektu nosūta budžeta
lēmējinstitūcijai.
5.         Ņemot
vērā tāmi, Komisija Eiropas Savienības
vispārējā budžeta projektā iekļauj aplēses, ko
tā uzskata par vajadzīgām attiecībā uz štatu sarakstu,
un tās subsīdijas apjomu, kas attiecināma uz vispārējo
budžetu, un iesniedz tās budžeta lēmējinstitūcijai
saskaņā ar Līguma 313. un 314. pantu.
6.         Budžeta
lēmējinstitūcija apstiprina apropriācijas
attiecībā uz CEPOL piešķiramo Eiropas Savienības
subsīdiju.
7.         Budžeta
lēmējinstitūcija pieņem CEPOL štatu sarakstu.
8.         CEPOL
budžetu pieņem valde. Tas kļūst par galīgo budžetu pēc
Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas.
Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.
9.         Visiem būvniecības
projektiem, kuriem paredzama būtiska ietekme uz CEPOL budžetu,
piemēro Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013[21] noteikumus.
18. pants
Budžeta
izpilde
1.         CEPOL budžetu izpilda
izpilddirektors.
2.         Izpilddirektors
katru gadu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visu
informāciju, kas attiecas uz visu novērtēšanas procedūru
rezultātu.
19. pants
Pārskata
sniegšana un budžeta izpildes apstiprināšana
1.         Līdz
nākamā finanšu gada 1. martam CEPOL grāmatvedis
nosūta provizoriskos pārskatus Komisijas grāmatvedim un
Revīzijas palātai.
2.         Līdz
nākamā finanšu gada 31. martam CEPOL nosūta
ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību Eiropas Parlamentam,
Padomei un Revīzijas palātai.
3.         Līdz
nākamā finanšu gada 31. martam Komisijas grāmatvedis
nosūta Revīzijas palātai CEPOL provizorisko
pārskatu, kas konsolidēts ar Komisijas pārskatu.
4.         Pēc tam,
kad ir saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par CEPOL
provizorisko pārskatu saskaņā ar Finanšu regulas 148. pantu,
grāmatvedis sastāda CEPOL galīgo pārskatu.
Izpilddirektors to iesniedz valdei atzinuma sniegšanai.
5.         Valde sniedz atzinumu par CEPOL
galīgo pārskatu.
6.         Līdz
nākamā finanšu gada 1. jūlijam CEPOL
grāmatvedis galīgo pārskatu un valdes atzinumu nosūta
Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai.
7.         Galīgo
pārskatu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī līdz nākamā gada 15. novembrim.
8.         Līdz 30.
septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par
tās apsvērumiem. Šo atbildi izpilddirektors nosūta arī
valdei.
9.         Izpilddirektors
Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma sniedz visu
informāciju, kas vajadzīga netraucētai attiecīgā
finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras
piemērošanai saskaņā ar vispārējās Finanšu
regulas 165. panta 3. punktu.
10.       Pēc
Padomes ieteikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu,
Eiropas Parlaments līdz (N + 2) gada 15. maijam sniedz
izpilddirektoram apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi.
20. pants
Finanšu
noteikumi
1.         CEPOL
piemērojamos finanšu noteikumus pieņem valde pēc
apspriešanās ar Komisiju. Tie saskan ar Deleģēto regulu (ES) 1271/2013,
izņemot gadījumus, kad tas īpaši nepieciešams CEPOL
darbībai un kad Komisija ir devusi iepriekšēju piekrišanu.
2.         CEPOL, neizsludinot
uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, var dalībvalstīm
piešķirt dotācijas apmācības rīkošanai
saistībā ar uzdevumiem, kas minēti 4. panta 2. un 3. punktā.
V
NODAĻA
PERSONĀLS
21. pants
Vispārīgi

1.         CEPOL
personālam piemēro Civildienesta noteikumus un Savienības
pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību[22], kā arī
noteikumus, kas pieņemti pēc Savienības iestāžu
vienošanās, ar kuru piemēro Civildienesta noteikumus un
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.
22. pants
Izpilddirektors
1.         Izpilddirektoru
pieņem darbā kā CEPOL pagaidu darbinieku
saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtības 2. panta a) punktu.
2.         Izpilddirektoru
no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas un
pārredzamas atlases procedūras ieceļ valde.
Lai noslēgtu līgumu ar
izpilddirektoru, CEPOL pārstāv valdes
priekšsēdētājs.
3.         Izpilddirektora
amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Līdz šā termiņa
beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem
vērā izpilddirektora darbības izvērtējumu un CEPOL
turpmākos uzdevumus un risināmos jautājumus.
4.         Valde,
rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts
vērā 3. punktā minētais novērtējums, var
pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu vienu reizi uz
laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.
5.         Izpilddirektors,
kura pilnvaru termiņš ir pagarināts, nedrīkst piedalīties
citā atlases procedūrā uz to pašu amatu kopējā
termiņa beigās.
6.         Izpilddirektoru
var atcelt no amata, tikai pamatojoties uz valdes lēmumu, kura
rīkojas pēc Komisijas priekšlikuma.
7.         Valdes
lēmumus par izpilddirektora iecelšanu amatā, viņa pilnvaru
termiņa pagarināšanu un atbrīvošanu no amata pieņem,
pamatojoties uz tās balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu
balsu vairākumu.
23. pants
Valstu
norīkotie eksperti
1.         CEPOL var izmantot valstu
norīkotos ekspertus.
2.         Valde
pieņem lēmumu, izklāstot noteikumus par valstu ekspertu
norīkojumu uz CEPOL.
VI
NODAĻA
DAŽĀDI
NOTEIKUMI
24. pants
Juridiskais
statuss
1.         CEPOL ir Savienības
struktūra. Tā ir tiesību subjekts.
2.         Visās
dalībvalstīs CEPOL ir visplašākā
tiesībspēja un rīcībspēja, ko šo valstu tiesību
akti piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var
pirkt un pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt
par pusi tiesas procesos.
3.         CEPOL mītne atrodas
Budapeštā, Ungārijā.
25. pants
Privilēģijas
un imunitāte
Uz CEPOL un tās personālu
attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas
Savienībā.
26. pants
Valodu
lietošana
1.         Uz CEPOL attiecas Regulas
Nr. 1[23]
noteikumi.
2.         Valde ar divu
trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu lemj par  valodu
lietošanu CEPOL iekšienē.
3.         CEPOL
darbībai nepieciešamos tulkošanas pakalpojumus nodrošina Eiropas
Savienības iestāžu Tulkošanas centrs.
27. pants
Pārredzamība
1.         CEPOL turētiem
dokumentiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001.
2.         Sešu
mēnešu laikā pēc pirmās sapulces valde pieņem
sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz Regulas (EK)
Nr. 1049/2001 piemērošanu.
3.         Par
lēmumiem, ko CEPOL pieņēmusi saskaņā ar Regulas
(EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību Ombudam
vai celt prasību Eiropas Savienības Tiesā saskaņā ar
attiecīgi Līguma 228. un 263. pantā
izklāstītajiem nosacījumiem.
4.         Uz CEPOL
veiktu personas datu apstrādi attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001[24].
28. pants
Krāpšanas
apkarošana
1.         Lai atvieglotu
krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību, uz kurām
attiecas Regula (EK) Nr. 883/2013[25],
apkarošanu, sešu mēnešu laikā no dienas, kad CEPOL sāk
darbību, tā pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu
nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs
krāpšanas apkarošanai (OLAF)[26],
un pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem CEPOL
darbiniekiem, izmantojot minētā nolīguma pielikumā
pievienoto paraugu.
2.         Eiropas
Revīzijas palātai ir tiesības uz dokumentu pamata un uz vietas
veikt revīziju attiecībā uz visiem dotāciju
saņēmējiem, uzņēmējiem un
apakšuzņēmējiem, kas no CEPOL ir saņēmuši
Savienības līdzekļus.
3.         Saskaņā
ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Regulā (EK)
Nr. 883/2013 un Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[27], OLAF var veikt
izmeklēšanas, ieskaitot pārbaudes uz vietas un inspekcijas, lai
noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga
darbība, kas skar Savienības finanšu intereses, saistībā ar
dotāciju vai līgumu, kuru finansē CEPOL.
4.         Neskarot 1., 2.
un 3. punktu, CEPOL sadarbības nolīgumos ar trešām
valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos,
dotāciju nolīgumos un dotāciju piešķiršanas lēmumos
ietver noteikumus, kas skaidri pilnvaro Eiropas Revīzijas palātu un OLAF
veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar to attiecīgo
kompetenci.
29. pants
Drošības
noteikumi par klasificētas informācijas un sensitīvas
neklasificētas informācijas aizsardzību
CEPOL piemēro
drošības principus, kas ietverti Komisijas drošības noteikumos
Eiropas Savienības klasificētās informācijas (ESKI) un
sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzībai,
kā izklāstīts Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom
pielikumā[28].
Drošības principu piemērošana cita starpā aptver noteikumus par
šādas informācijas apmaiņu, apstrādi un glabāšanu.
30. pants

Atbildība
1.         CEPOL atbildību
par līgumsaistību izpildi reglamentē tiesību akti, ko
piemēro attiecīgiem līgumiem.
2.         Eiropas
Savienības Tiesai ir jurisdikcija taisīt spriedumu saskaņā
ar jebkuru šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta CEPOL
noslēgtā līgumā.
3.         Attiecībā
uz atbildību, kas nav līgumiska, CEPOL saskaņā ar
vispārīgiem principiem, kas ir kopēji visu dalībvalstu
tiesību aktiem, atlīdzina visus zaudējumus, ko radījuši
tās departamenti vai darbinieki, pildot savus pienākumus.
4.         Eiropas
Savienības Tiesas kompetencē ir strīdi, kas saistīti ar
jebkādu 3. punktā minēto zaudējumu
atlīdzināšanu.
5.         CEPOL
darbinieku personisko atbildību pret CEPOL regulē noteikumi,
kas izklāstīti tiem piemērojamajos Civildienesta noteikumos vai
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.
31. pants

Izvērtēšana
un pārskatīšana
1.         Ne
vēlāk kā piecus gadus pēc dienas, kas minēta 43. pantā,
un pēc tam reizi piecos gados Komisija uzdod veikt izvērtēšanu,
it īpaši, lai izvērtētu CEPOL un tās darba prakses
ietekmi, lietderību un efektivitāti. Izvērtējumā jo
īpaši pievērš uzmanību iespējamai vajadzībai
grozīt CEPOL pilnvaras un šādu grozījumu
finansiālajām sekām.
2.         Komisija
nosūta izvērtējuma ziņojumu kopā ar saviem
secinājumiem par ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un valdei. Izvērtējuma
konstatējumus dara publiski pieejamus.
3.         Katram otrajam
izvērtējumam pievieno arī izvērtējumu par CEPOL sasniegtajiem
rezultātiem, ņemot vērā tās mērķi, pilnvaras
un uzdevumus. Ja Komisija uzskata, ka CEPOL turpmāka
pastāvēšana vairs nav pamatota, ņemot vērā tai
izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un
uzticētos uzdevumus, tā var ierosināt šo regulu attiecīgi
grozīt vai atcelt.
32. pants
Administratīvā
izmeklēšana
Uz CEPOL darbībām
saskaņā ar Līguma 228. pantu attiecas Eiropas Ombuda izmeklēšana.
33. pants
Sadarbība
ar Savienības struktūrām, trešām valstīm un
starptautiskajām organizācijām
1.         CEPOL
ir atvērta trešo valstu dalībai, ja tās ir par to
noslēgušas nolīgumus ar Savienību.
2.         Ja tas ir
nepieciešams CEPOL uzdevumu veikšanai, tā var izveidot un
uzturēt sadarbības attiecības ar Savienības
struktūrām atbilstīgi šo struktūru mērķiem, trešo
valstu iestādēm, trešo valstu mācību iestādēm,
starptautiskajām organizācijām un privātām
personām.
3.         Saskaņā
ar 1. un 2. punktu izstrādā vienošanos, īpaši norādot
būtību, apmēru un veidu, kādā attiecīgās
trešās valstis var piedalīties CEPOL darbā, tostarp
noteikumus attiecībā uz piedalīšanos CEPOL
iniciatīvās, finanšu iemaksām un personālu.
Attiecībā uz personāla jautājumiem minētie
mehānismi visos gadījumos ir saskaņā ar Civildienesta
noteikumiem.
4.         CEPOL sadarbojas ar Savienības
iestādēm, kas ir kompetentas jautājumos, uz kuriem attiecas
šī regula, un kas ir minētas 2. punktā, darba vienošanos
ietvaros, kuras noslēgtas ar minētajām struktūrām saskaņā
ar šo regulu vai ar attiecīgiem noteikumiem Lēmumā 2005/681/TI.
Šādas darba vienošanās var noslēgt vienīgi ar valdes
atļauju un saņemot Komisijas iepriekšēju apstiprinājumu.
34. pants

Mītnes
nolīgums un darbības nosacījumi
1.         Nepieciešamos
pasākumus attiecībā uz CEPOL izvietošanu
Ungārijā un aprīkojumu, kas minētajai dalībvalstij ir
jādara pieejams, kā arī īpašos noteikumus, ko
uzņēmējā dalībvalstī piemēro
izpilddirektoram, valdes locekļiem, CEPOL personālam un
viņu ģimenes locekļiem, nosaka mītnes nolīgumā
starp CEPOL un Ungāriju, kas noslēgts pēc tam, kad
saņemts valdes apstiprinājums, bet ne vēlāk kā
divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
2.         CEPOL
uzņēmēja dalībvalsts nodrošina labākos iespējamos
apstākļus CEPOL darbībai, tostarp daudzvalodīgas,
Eiropas ievirzes mācību iestādes un piemērotus transporta
savienojumus.
VII
NODAĻA
PĀREJAS
NOTEIKUMI
35. pants
Vispārējā
juridiskā pēctecība
1.        Ar šo regulu izveidotā CEPOL ir
vispārējā juridiskā pēctece attiecībā uz
visiem līgumiem, saistībām un īpašumiem, kurus attiecīgi
noslēgusi, uzņēmusies vai iegādājusies tā CEPOL,
ko izveidoja ar Lēmumu 2005/681/TI.
2.        Šī regula neietekmē to nolīgumu juridisko
spēku, kurus CEPOL, kas izveidota ar Lēmumu 2005/681/TI, ir
noslēgusi pirms šīs regulas spēkā stāšanās
dienas.
3.        Mītnes līgumu, kas noslēgts, pamatojoties uz
Lēmumu 2005/681/TI, izbeidz dienā, kad sāk piemērot šo
regulu.
36. pants
Pārejas
noteikumi attiecībā uz valdi
1.        CEPOL valdes, kas
izveidota, pamatojoties uz Lēmuma 2005/681/TI 10. pantu, locekļu
amata pilnvaru termiņš beidzas … [šīs regulas spēkā
stāšanās dienā].
2.        CEPOL valde, kas
izveidota, pamatojoties uz Lēmuma 2005/681/TI 10. pantu, laikā
starp …  [šīs regulas spēkā stāšanās dienu] un …
[ dienu, kad sāk piemērot šo regulu],
a)          pilda šīs regulas 9. pantā minētās
valdes funkcijas;
b)          sagatavo noteikumu pieņemšanu Regulas (EK) Nr. 1049/2001
piemērošanai attiecībā uz CEPOL dokumentiem, kā
minēts šīs regulas 29. pantā, un par
konfidencialitātes un diskrētuma pienākumiem un sensitīvas
un Savienības klasificētas informācijas aizsardzību,
kā minēts šīs regulas 31. pantā;
c)          sagatavo visus instrumentus, kas vajadzīgi šīs
regulas piemērošanai; un
d)          pārskata iekšējos noteikumus un pasākumus, ko
pieņēmusi valde, pamatojoties uz Lēmumu 2005/681/TI, lai valde,
kas izveidota saskaņā ar šīs regulas 8. pantu, varētu
pieņemt lēmumu saskaņā ar šīs regulas 42. panta 2. punktu.
37. pants
Pārejas noteikumi attiecībā uz izpilddirektoru un
darbiniekiem
1.        CEPOL
direktoram, kas iecelts, pamatojoties uz Lēmuma 2005/681/TI 11. panta
1. punktu, uz atlikušo amata pilnvaru laiku tiek uzticēti šīs
regulas 15. pantā paredzētie izpilddirektora pienākumi.
Citi viņa līguma nosacījumi paliek nemainīgi. Ja amata
pilnvaru termiņš beidzas pēc ... [šīs regulas spēkā
stāšanās dienas], bet pirms ... [dienas, kad sāk piemērot
šo regulu], to automātiski pagarina uz laiku, kas nepārsniedz vienu
gadu pēc ... [dienas, kad sāk piemērot šo regulu].
2.        Ja
izpilddirektors nevēlas vai nespēj rīkoties saskaņā ar
1. punktu, valde ieceļ pagaidu izpilddirektoru, kurš pilda
izpilddirektoram noteiktos pienākumus laikposmā, kas nepārsniedz
18 mēnešus, kamēr notiek 23. pantā minētās
iecelšanas amatā.
3.        Šī regula
neietekmē to darbinieku tiesības un saistības, kas pieņemti
darbā saskaņā ar Lēmumu 2005/681/TI.
4.        Pirmajā
daļā minēto darbinieku darba līgumus var pagarināt
saskaņā ar šo regulu atbilstīgi Civildienesta noteikumiem un
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai.
38. pants
Pārejas budžeta
noteikumi
Izpildes apstiprinājuma procedūru
attiecībā uz budžetiem, kas apstiprināti, pamatojoties uz
Lēmuma 2005/681/TI 25. pantu, veic saskaņā ar noteikumiem,
kas paredzēti Lēmumā 2005/681/TI.
VIII
NODAĻA
NOBEIGUMA
NOTEIKUMI
39. pants
Atcelšana
Ar šo regulu atceļ Lēmumu 2005/681/TI,
sākot no šīs regulas piemērošanas dienas.
40. pants
Valdes
pieņemto iekšējo noteikumu spēkā esības
saglabāšana
Iekšējie noteikumi un pasākumi, kurus
valde pieņēmusi, pamatojoties uz Lēmumu 2005/681/TI, paliek
spēkā pēc [dienas, kad sāk piemērot šo regulu], ja
vien valde, piemērojot šo regulu, nelemj citādi.
41. pants
Stāšanās
spēkā
1.         Šī regula
stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
2.         Regulu piemēro no
[piemērošanas dienas].
Tomēr 36., 37. un 38. pantu piemēro
no [šīs regulas spēkā stāšanās dienas].
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                        Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
Tiesību akta priekšlikuma
finanšu pārskats – „Aģentūras”
dokumentam
KOMISIJAS
LĒMUMS,
kas
adresēts Komisijas dienestiem, par iekšējiem noteikumiem
attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējā budžeta
(sadaļa - Eiropas Komisija) izpildi
[izmantojams ikvienam priekšlikumam vai iniciatīvai,
kas iesniegta likumdošanas iestādei attiecībā uz
struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. pantā
(Finanšu regulas 31. pants un Piemērošanas
noteikumu 19. pants)]
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķis(-i)

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums un
finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Kopsavilkums par
paredzamo ietekmi uz izdevumiem
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz [struktūras] darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz [struktūras] cilvēkresursiem
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
iemaksas
              3.3.    Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, ar ko izveido Eiropas Savienības
Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL)
un atceļ un aizstāj Padomes Lēmumu 2005/681/TI, ar kuru izveido
Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL)
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[29]
Politikas
joma: IEKŠLIETAS (18. sadaļa)
Darbība: 18.02
Iekšējā drošība
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību,
pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[30]
þ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas
pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķis(-i)
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Eiropas
Policijas akadēmiju (CEPOL) izveidoja 2000. gadā ar
Padomes Lēmumu, bet 2005. gadā tā kļuva par ES
aģentūru (Padomes Lēmums 2005/681/TI). CEPOL pulcē
vienkop vecākos policijas virsniekus no visas Eiropas nolūkā
rosināt pārrobežu sadarbību cīņā pret
noziedzību un sabiedrības drošības, likuma un kārtības
saglabāšanā.
Stokholmas
programmā teikts, ka ir būtiski pastiprināt apmācību,
lai veidotu patiesu Eiropas tiesu un tiesībaizsardzības kultūru,
un ka būtu jāīsteno mērķis izveidot sistemātiskas
Eiropas apmācību shēmas. Komisija attiecīgi pirms šī
priekšlikuma jaunai regulai ierosināja Eiropas
Tiesībaizsardzības apmācību shēmu (LETS), kas
balstītos uz pasākumiem, kurus pašlaik veic CEPOL – ņemot
vērā, ka, balstoties uz pašreizējo juridisko pamatu, CEPOL
varēja tikai daļēji īstenot LETS, jo tās
kompetencē bija tikai vecākie virsnieki.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais
mērķis Nr.
Konkrētais
mērķis Nr. 1. Koordinēt
attiecīgo ES līmeņa apmācību un
tiesībaizsardzības amatpersonu apmaiņu
Konkrētais
mērķis Nr. 2. Koordinēt
Tiesībaizsardzības apmācības shēmas (LETS)
īstenošanu
Attiecīgās
ABM/ABB darbības
18.02
Iekšējā drošība
1.4.3.     Paredzamais(-ie)
rezultāts(-i) un ietekme
Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma
saņēmējiem/mērķgrupām.
Tiesībaizsardzības
amatpersonu apmācība, uzlabojot policijas darbības standartus
visā ES, stiprinot uzticību tiesībaizsardzības
aģentūru starpā, veicinot kopīgu
tiesībaizsardzības kultūru un līdz ar to radot ES
iespēju efektīvāk reaģēt uz kopīgām
problēmām drošības jomā.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas
īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
-
Vajadzību analīžu skaits;
- kvalitātes
nodrošinājuma produktu skaits;
- kopīgu
mācību programmu skaits;
- mācību
(un e-mācību) moduļu skaits;
- sarīkoto
kursu skaits;
- organizēto
apmaiņu skaits;
- lietotāju
apmierinātība.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Aģentūras
nodrošinātās tiesībaizsardzības apmācības līmenis
uzlabos policijas darbības standartus visā ES, veicinās
uzticības nostiprināšanos tiesībaizsardzības
aģentūru starpā, veicinās kopīgu
tiesībaizsardzības kultūru un līdz ar to radīs ES
iespēju efektīvāk reaģēt uz kopīgām
problēmām drošības jomā.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
ES
iesaistīšanās tiesībaizsardzības apmācībā
pievienotā vērtība ir koordinētas pieejas
nodrošināšana šādas apmācības izstrādei un
īstenošanai. Šajā jomā būtiskus panākumus jau ir
guvušas gan dalībvalstis valsts līmenī, gan CEPOL ES
līmenī. Tomēr, kā paskaidrots Komisijas
paziņojumā par Eiropas Tiesībaizsardzības
apmācības shēmu (LETS), nepieciešams turpināt darbu,
piemēram, lai panāktu, ka apmācība atbilst
vajadzībām saistībā ar noziedzības jomām, kam ES
līmenī piešķirta prioritāte, un nodrošinātu
saskanīgu pieeju, lai ES līmenī sniegtu apmācību, kas
atbilst augstākajiem kvalitātes standartiem.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Komisijas
paziņojumā par Eiropas Tiesībaizsardzības
apmācības shēmu (LETS) tiek ņemts vērā
stāvokļa novērtējums, ko CEPOL veica 2012. gadā,
kā arī plašās apspriešanās ar dalībvalstu un TI
aģentūru ekspertiem. Rezultāti liecināja, ka nepieciešama
saskaņotāka pieeja, tostarp būtiska loma pienākas ES
aģentūrai kā shēmas īstenošanas dzinējspēkam
un koordinatoram, cieši sadarbojoties ar citām aģentūrām un
valstu mācību iestādēm. CEPOL tika veikta piecu gadu
izvērtēšana, ko pabeidza 2011. gadā, un Komisijas
pasūtīts neatkarīgs pētījums, uz kuru balstoties
varētu sagatavot ietekmes novērtējumu turpmākajam
tiesību akta priekšlikumam. Rezultāti liecināja, ka nepieciešams
pastiprināt apmācību saistībā ar policijas
darbības ES dimensiju, panākt labāku koordināciju starp CEPOL,
dalībvalstīm un citām aģentūrām un uzlabot CEPOL
pašreizējo pārvaldību un struktūru.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
CEPOL sadarbojas ar citām ES aģentūrām tiesiskuma un
iekšlietu jomā (tostarp Eiropolu, Frontex, Pamattiesību
aģentūru). Lai novērstu pārklāšanos kompetento
tiesībaizsardzības darbinieku apmācības pasākumos,
kurus īsteno esošās Eiropas Savienības aģentūras un
citas attiecīgās struktūras, CEPOL būtu
jānovērtē stratēģiskās apmācības
vajadzības un jāpievēršas Savienības prioritātēm
iekšējās drošības un tās ārējo aspektu jomā
saskaņā ar attiecīgajiem politikas cikliem.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
¨Priekšlikuma/iniciatīvas
darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
¨Finansiālā
ietekme: GGGG.– GGGG.
þBeztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 01.01.2016. līdz
31.03.2016.,
pēc kura turpinās normāla darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[31]

No 2014. gada
budžeta
Komisijas
īstenota¨ tieša pārvaldība, ko īsteno ar:
–
¨  izpildaģentūrām
–
     ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
þ Netieša
pārvaldība, kurā budžeta
īstenošanas uzdevumi uzticēti:
¨starptautiskām organizācijām un
to aģentūrām (precizēt);
¨EIB un Eiropas Investīciju fondam;
þ208. un 209. pantā
minētajām struktūrām;
¨publisko tiesību subjektiem;
¨privāttiesību subjektiem, kas veic
valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu
garantijas;
¨struktūrām, kuru darbību
reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir
uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības
īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
¨personām, kurām ir uzticēts
veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par
Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā
pamataktā.
Piezīmes
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt periodiskumu un nosacījumus.
Saskaņā
ar regulas priekšlikumu CEPOL tiek prasīts katru gadu
izstrādāt plānošanas dokumentu, kurā ietverts CEPOL
daudzgadu plāns un gada darba programma. Turklāt ik pēc pieciem
gadiem Komisija pasūta izvērtējumu, lai izvērtētu jo
īpaši CEPOL un tās darba prakses ietekmi, lietderību un
efektivitāti. Izvērtējumā jo īpaši pievērš
uzmanību iespējamai vajadzībai grozīt CEPOL
pilnvaras un šādu grozījumu finansiālajām sekām.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Ieinteresētajām
personām varētu rasties iespaids, ka CEPOL pārveide par
aģentūru, kas ir atbildīga par LETS īstenošanu un
mācību koordinēšanu ES līmenī, ir pārāk
vērienīga salīdzinājumā ar CEPOL
pašreizējo lielumu. Tādēļ tās pilnvaru
izmaiņās nepieciešams atspoguļot jaunās aģentūras
struktūru un pārvaldību.
Turklāt
jāņem vērā riski saistībā ar aģentūras
pārvietošanu uz jauno mītni, galvenokārt attiecībā uz
personālu.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Uz CEPOL
attiecas šāda kontrole: budžeta kontrole, iekšējā revīzija,
Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojumi, ES budžeta izpildes
ikgadējais apstiprinājums un iespējamā OLAF
veiktā izmeklēšana, lai jo īpaši nodrošinātu
aģentūrām piešķirto līdzekļu pienācīgu
izmantošanu.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Norādīt esošos vai plānotos
novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.
Lai apkarotu
krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības,
aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro Regulas Nr. 883/2013
noteikumus, kā paredzēts Regulas 29. pantā.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Pozīcija….] || Dif./nedif. ([32])   || no EBTA valstīm[33]   || no kandidātvalstīm[34]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 3. || 18.0205 – Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL); || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Pozīcija….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu  kategorija || 3. || Drošība un pilsonība
 Cepol ||   ||   || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ
 1. sadaļā: || Saistības || 1. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || 2. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sadaļā: || Saistības || 1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || 2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. sadaļā: || Saistības || 3a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Maksājumi || 3b) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ apropriācijas Cepol || Saistības || =1+1a +3 ||   ||  8,641  ||   8,813 ||  9,126 ||   9,308 ||    9,495 ||     45,383
 Maksājumi || =2+2a +(3b) ||   ||   8,641 ||   8,813   ||  9,126 ||    9,308  ||   9,495  ||     45,383
Piezīmes
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5. || “Administratīvie izdevumi”
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   ||   || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 ĢD: Iekšlietu ||
 Cilvēkresursi ||   || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,660
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
 KOPĀ IEKŠLIETU ĢD || Apropriācijas ||   || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675
 KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || (Saistību summa = maksājumu summa) ||   || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,135 || 0,675
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   ||   || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības ||   || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058
 Maksājumi ||   || 8,776 || 8,948 || 9,261 || 9,443 || 9,63 || 46,058
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
CEPOL apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības
apropriācijas
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas
izmantot šādā veidā:
Saistību apropriācijas EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads. || 2020. gads || KOPĀ ||
 Rezultāta veids[35]   || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1.[36] Koordinēt ES tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības politikas īstenošanu un veikt attiecīgu ES līmeņa apmācību un apmaiņas. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts     || Koordinācija || 0,201 || 5 || 0,955 || 5 || 0,974 || 5 || 1,009 || 5 || 1,029 || 5 || 1,049 || 25 || 5,015 ||
 - Rezultāts || Kopīgas mācību programmas, mācību moduļi, e-mācību moduļi || 0,103 || 15 || 1,469 || 15 || 1,498 || 15 || 1,552 || 15 || 1,582 || 15 || 1,614 || 75 || 7,715 ||
 - Rezultāts || Organizēto kursu skaits || 0,034 || 113 || 3,673 || 113 || 3,746 || 113 || 3,879 || 113 || 3,956 || 113 || 4,036 || 565 || 19,289 ||
 - Rezultāts || Organizēto apmaiņu skaits || 0,003 || 490 || 1,249 || 490 || 1,273 || 490 || 1,319 || 490 || 1,345 || 490 || 1,372 || 2450 || 86,558 ||
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr.1. ||   || 7,345 ||   || 7,491 ||   || 7,758 ||   || 7,912 ||   || 8,071 ||   || 38,577 ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr.2. Tiesībaizsardzības apmācības shēmas īstenošana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Shēmas četru daļu, vajadzību analīžu un kvalitātes nodrošināšanas produktu koordinācija || 0,272 || 5 || 1,296 || 5 || 1,322 || 5 || 1,368 || 5 || 1,396 || 5 || 1,424 || 25 || 6,806 ||
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2. ||   || 1,296 ||   || 1,322 ||   || 1,368 ||   || 1,396 ||   || 1,424 ||   || 6,806 ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 8,641 ||   || 8,813 ||   || 9,126 ||   || 9,308 ||   || 9,495 ||   || 45,383 ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
CEPOL cilvēkresursiem
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās
apropriācijas
–
þPriekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās
apropriācijas šādā veidā:
–      EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Cilvēkresursi || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2016.-2020.
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (personas) || 28 || 30 || 30 || 30 || 30 ||
 - no kuriem AD || 17 || 19 || 19 || 19 || 19 ||
 - no kuriem AST || 11 || 11 || 11 || 11 || 11 ||
 Ārštata darbinieki (pilnslodzes ekvivalents) || 20 || 16 || 16 || 16 || 16 ||
 - no kuriem līgumdarbinieki || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 ||
 -no kuriem valstu norīkotie eksperti (SNE) || 10 || 6 || 6 || 6 || 6 ||
 Kopā darbinieku skaits || 48 || 46 || 46 || 46 || 46 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personāla izdevumi || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2016.-2020.
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas || 2,762 || 2,913 || 3,014 || 3,014 || 3,014 || 14,716
 - no kuriem AD || 1,657 || 1,808 || 1,909 || 1,909 || 1,909 || 9,191
 - no kuriem AST || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 1,105 || 5,525
 Ārštata darbinieki || 1,008 || 1,008 || 0,889 || 0,889 || 0,889 || 4,682
 - no kuriem līgumdarbinieki || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 0,533 || 2,664
 - no kuriem valstu norīkotie      eksperti (SNE) || 0,475 || 0,475 || 0,356 || 0,356 || 0,356 || 2,018
 Kopā darbinieku izmaksas || 3,770 || 3,921 || 3,902 || 3,902 || 3,902 || 19,398
Piezīmes
CEPOL štatu
saraksts 2014. gadā ir šāds: 27 TA (16 AD + 11 AST), 10 CA un 5,5
SNE. Aģentūra plāno 2016. gadā pieņemt darbā
papildu pagaidu darbinieku juridiskā padomnieka (1 AD) amatā
saskaņā ar Eiropas Ombuda ieteikumu. Trīs amata vietas LETS jau
ir iekļautas CEPOL darbinieku nesamazināšanā līdz 25
saskaņā ar 2013. gada 10. jūlija Paziņojumu COM(2013)519,
vienu no trim papildu amata vietām paredzēts piešķirt tikai 2018. gadā.
Tiek pieņemts, ka 2017. gadā būs jāpieņem
darbā papildu darbinieks, kas strādās pie LETS īstenošanas
(+ 1 AD); tādēļ 2018. gadā paredzētā
papildu amata vieta būtu jāpiešķir agrāk. Četri ar LETS
saistītie darbinieki būs atbildīgi par shēmas
četru daļu koordināciju un viņiem būs
jānodrošina, ka apmācības pasākumi tiek
izstrādāti, pamatojoties uz apmācības vajadzību
regulāru analīzi, un ka tie atbilst augstiem izpildes standartiem.
Ņemot vērā, ka trīs papildu darbinieki CEPOL
jau ir paredzēti Paziņojumā COM(2013)519, 2016. gadā
iepriekš piešķirt būs nepieciešams tikai vienu FTE, bet vienu
papildu darbinieku vajadzēs sameklēt 2017. gadā, ja
būs pieejami aģentūrām atvēlētie resursi gada
budžeta procedūru ietvaros.
Visas personāla izmaksas ir
aprēķinātas, pamatojoties uz Budžeta ĢD 2013. gada 8. augusta
pamatnostādnēm: 1 TA = 132 000 EUR gadā, 1 CA = 70
000 EUR gadā, 1 SNE = 78 000 EUR gadā. Aprēķinos ir
ņemts vērā algas korekcijas koeficients HU (76,1%).
3.2.3.2.  Lēstās štatu
sarakstā ietverto amata vietu un ārštata darbinieku vajadzības
 ŠTATU SARAKSTĀ IETVERTĀS AMATA VIETAS
   ||   ||   ||   ||   ||
 Funkciju grupa un pakāpe || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 Pagaidu amata vietas || Pagaidu amata vietas || Pagaidu amata vietas || Pagaidu amata vietas || Pagaidu amata vietas
 AD 16 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 15 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 14 ||   ||   || 1 || 1 || 1
 AD 13 || 1 || 1 ||   ||   ||
 AD 12 ||   ||   || 1 || 2 || 2
 AD 11 || 1 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 10 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 9 || 3 || 3 || 3 || 3 || 4
 AD 8 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 7 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AD 6 ||   ||   ||   ||   ||
 AD 5 || 8 || 9 || 8 || 7 || 8
 AD kopā || 17 || 19 || 19 || 19 || 19
 AST 11 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 10 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 9 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 8 ||   ||   || 1 || 2 || 2
 AST 7 ||   || 1 || 1 || 1 || 2
 AST 6 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 AST 5 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AST 4 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 AST 3 || 6 || 5 || 4 || 3 || 2
 AST 2 ||   ||   ||   ||   ||
 AST 1 ||   ||   ||   ||   ||
 AST kopā || 11 || 11 || 11 || 11 || 11
 AST/SC 6 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 5 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 4 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 3 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 2 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC 1 ||   ||   ||   ||   ||
 AST/SC kopā ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 28 || 30 || 30 || 30 || 30
   ||   ||   ||   ||   ||
 ĀRŠTATA DARBINIEKI
   ||   ||   ||   ||   ||
 Līgumdarbinieki || 2016. gada aplēse* || 2017. gada aplēse* || 2018. gada aplēse* || 2019. gada aplēse* || 2020. gada aplēse*
 FG IV || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 FG III || 7 || 7 || 7 || 7 || 7
 FG III || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 FG I ||   ||   ||   ||   ||
 Kopā || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
   ||   ||   ||   ||   ||
 Valstu norīkotie eksperti || 2016. gada aplēse* || 2017. gada aplēse* || 2018. gada aplēse* || 2019. gada aplēse* || 2020. gada aplēse*
 Kopā || 10 || 6 || 6 || 6 || 6
 (*) Aplēse ir balstīta uz vidējām izmaksām
Šajā štatu
sarakstā uzrādītie skaitļi ir indikatīvi. Par štatu
sarakstu katru gadu lemj budžeta iestāde. Pakāpju palielināšanās
štatu sarakstā nenozīmē, ka darbinieku pakāpes tiek
automātiski pārskatītas, uz to attiecas parastā
novērtēšanas un pārklasificēšanas procedūra.
3.2.3.3.   Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības mātes ĢD
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
 18 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 KOPĀ || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas,
izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada
budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un
ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Pārstāvēt Komisiju aģentūras valdē. Izstrādāt Komisijas atzinumu par gada darba programmu un uzraudzīt tās īstenošanu. Uzraudzīt budžeta izpildi. Palīdzēt aģentūrai izstrādāt pasākumus saskaņā ar ES politiku, tostarp piedaloties ekspertu sanāksmēs.
Izmaksu aprēķina apraksts
pilnslodzes ekvivalentam būtu jāiekļauj pielikuma 3.
iedaļā.
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
o  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
-  ¨          Priekšlikuma/iniciatīvas
nolūkā nepieciešams piemērot elastīguma instrumentu vai
pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu[37]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
[…]
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[38]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 Pants… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir
“piešķirtie ieņēmumi”, norādīt
attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
[…]
Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem
aprēķināšanai izmantoto metodi.
[…]
PIELIKUMS
TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATAM
Priekšlikuma
/ iniciatīvas nosaukums:
Komisijas
Lēmums, kas adresēts Komisijas dienestiem, par iekšējiem
noteikumiem attiecībā uz Eiropas Savienības
vispārējā budžeta (sadaļa - Eiropas Komisija) izpildi
1.           PAR VAJADZĪGIEM
UZSKATĪTO CILVĒKRESURSU SKAITS UN IZMAKSAS
2.           CITU ADMINISTRATĪVO
IZDEVUMU IZMAKSAS
3.           IZMAKSU APLĒŠANĀ
IZMANTOTĀS APRĒĶINU METODES
3.1.        Cilvēkresursi
3.2.        Pārējie
administratīvie izdevumi
Sākot starpdienestu apspriešanos, šis
pielikums jāpievieno tiesību akta finanšu pārskatam.
Datu tabulas tiek
izmantotas par avotu tiesību akta finanšu pārskatā
iekļautajām tabulām. Tās paredzētas tikai un
vienīgi Komisijas iekšējai lietošanai.
1.           Par vajadzīgiem
uzskatīto cilvēkresursu izmaksas
¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz
cilvēkresursu izmantošanu
þ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu
izmantošanu šādā veidā:
EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 18 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || AD || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Savienības delegācijas) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki [39]
 XX 01 02 01 (vispārīgās apropriācijas) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (Savienības delegācijas) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ ||   ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,132 ||   1 || 0,660
XX ir attiecīgā
politikas joma vai budžeta sadaļa.
Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas,
izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.

 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas || FTE || Apropriācijas
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 10 01 05 02 (Tiešā pētniecība) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki [40]
 XX 01 04 yy Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām "BA" pozīcijām). || - galvenajā mītnē || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Savienības delegācijas || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (Netiešā pētniecība) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (Tiešā pētniecība) || AC ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 END ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.KOPĀ ||   || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,132 || 1 || 0,660
Vajadzības
pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot
attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
2.           Citu administratīvo
izdevumu izmaksas
¨ Priekšlikums/iniciatīva
neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu
þ Priekšlikums/iniciatīva
paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā
veidā:
EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
   || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||
             Galvenajā mītnē ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 02 11 01 – Komandējumu un reprezentācijas izdevumi || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
 XX 01 02 11 02 - Konferenču un sanāksmju izmaksas ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 03 – Komitejas[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 04 – Pētījumi un apspriedes ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 – IKT aprīkojums[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 – IKT pakalpojumi4 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējās budžeta pozīcijas (vajadzības gadījumā precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||
             Savienības delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Komandējumi, konferences un reprezentācijas izmaksas ||   ||   ||   ||   ||   ||
 X 01 02 12 02 — Personāla kvalifikācijas celšana ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Iepirkumi, noma un saistīti izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Aprīkojums, mēbeles, materiāli un pakalpojumi ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
XX ir attiecīgā
politikas joma vai budžeta sadaļa.
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 gg – Izdevumi tehniskai un administratīvai palīdzībai (neietverot ārštata darbiniekus) no darbības apropriācijām (kādreizējās “BA” pozīcijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - galvenajā mītnē ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Savienības delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 - Citi pārvaldības izdevumi netiešajai pētniecībai ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 - Pārējie tiešās pētniecības pārvaldības izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējās budžeta pozīcijas (vajadzības gadījumā precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa.
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ un ārpus tās || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,003 || 0,015
Vajadzīgās
administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD
apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības
pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
3.           Izmaksu aplēšanā
izmantotās aprēķinu metodes
3.1.        Cilvēkresursi
Šajā daļā ir izklāstīta
aprēķina metode, ko izmanto nepieciešamo cilvēkresursu
aplēšanai (pieņēmumi par darba slodzi, ieskaitot īpašus
darbus (Sysper 2 darba profili), darbinieku kategorijas un
atbilstīgās vidējās izmaksas)
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ
 NB: Galvenās mītnes katras darbinieku kategorijas vidējās izmaksas ir pieejamas BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Ierēdņi un pagaidu darbinieki 1 AD vidējās izmaksas ir EUR 132 000 gadā, pamatojoties uz Budžeta ĢD 8.8.2013. apkārtrakstu rto RUF
  Ārštata darbinieki
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
  Vienīgi amata vietas, ko finansē no pētniecības budžeta
  Ārštata darbinieki
3.2.        Pārējie
administratīvie izdevumi
Norādīt aprēķinu metodi,
kas izmantota katrai budžeta pozīcijai
un īpaši pamatā esošajiem
pieņēmumiem (piemēram, sanāksmju skaits gadā,
vidējās izmaksas, utt.)
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ
     Pieņēmumi: 6 komandējumi gadā, viena komandējuma vidējās izmaksas ir 500 EUR (1 darbinieks apmeklē 2 VKP sanāksmes, 2 darbinieki apmeklē 2 valdes sanāksmes)
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
[1]               OV L 256, 1.10.2005.
[2]               COM(2013) 173/2 final.
[3]               COM(2013) 172 final.
[4]               Ar minēto regulu groza Padomes Lēmuma 2005/681/TI
4. pantu, kurā par galveno mītni ir noteikta Bramshila
Apvienotajā Karalistē.
[5]               Stokholmas programma – atvērta un droša
Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā,
OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.
[6]           Īpašās komitejas organizētās
noziedzības, korupcijas un naudas atmazgāšanas jautājumos
2013. gada 22. februāra ziņojums un Eiropas Parlamenta
2014. gada 2. aprīļa rezolūcija par Stokholmas programmas
termiņa vidusposma pārskatīšanu.
[7]               COM(2010) 673 galīgā redakcija.
[8]               COM(2014) 154 final.
[9]               Eiropols (2011. g.). ES organizētās
noziedzības draudu izvērtējums.
[10]             Eiropols (2013. g.). Smagās un
organizētās noziedzības draudu novērtējums (SOCTA).
[11]             Study on Five Years evaluation of CEPOL activity 21.1.2011
Consortium Blomeyer & Sanz, Centre for
Strategy and Evaluation Studies LLP and Evalutility Ltd.
[12]             www.cepol.europa.eu
[13]             Study on the amendment of the Council Decision 20905/681/JHA
setting up CEPOL activity. Final Report 21.4.2012 - GHK Consultants.
[14]             Kopīgas izvietošanas scenārijs paredzēja,
ka CEPOL saglabātu savu juridisko autonomiju, pārvaldību,
budžetu, galveno uzdevumu un pilnvaras, bet tai būtu daži kopīgi
administratīvie dienesti ar Eiropolu.
[15]             Komisijas paziņojumā par LETS izmantotas
atziņas no CEPOL veiktās pašreizējās situācijas
apzināšanas apmācības vajadzību un snieguma jomā,
apspriešanās ar dalībvalstu ekspertiem un TI aģentūrām
četrās ekspertu sanāksmēs un trīs konferencēm,
kurās piedalījās Eiropas Parlamenta deputāti, 2011. un
2012. gadā.
[16]             Padomes Lēmums (2005. gada 20. septembris) 2005/681/TI,
ar ko izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) un atceļ
Lēmumu 2000/820/TI (OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.).
[17]             COM(2013)172 final.
[18]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada
30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un
Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).
[19]             Padomes Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1968. gada
29. februāris), ar ko nosaka Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus
un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kā
arī paredz īpašus Komisijas ierēdņiem uz laiku
piemērojamus pasākumus (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).
[20]             Kā paredzēts pārskatītajā FPR
(Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1271/2013),
pašreizējā personālpolitikas daudzgadu plānā
ietvertā informācija ir daļa no jaunā plānošanas
dokumenta, kas minēts 9. panta 1. punkta
a) apakšpunktā. Jaunos plānošanas noteikumus piemēro no 2016. gada
1. janvāra; 2017. gads ir pirmais gads, uz kuru attiecas jaunais
plānošanas dokuments. Tādējādi pienākums
atsevišķi pieņemt personālpolitikas daudzgadu plānu
pastāv tikai līdz 2016. gada plānošanai.
[21]             OV L 328, 7.12.2013., 42. lpp.
[22]             OV L 287, 29.10.2013., 15-62. lpp.
[23]             Padomes Regula (EK) Nr. 920/2005 (2005. gada 13. jūnijs),
ar kuru groza 1958. gada 15. aprīļa Regulu Nr. 1.
[24]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001
(2000. gada
18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās
un par šādu datu brīvu apriti.
[25]             Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom)
Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu,
ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko
atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un
Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999.
[26]             Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un
Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu Nolīgums (1999. gada 25. maijs)
par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF). Oficiālais Vēstnesis L 136, 31.05.1999., 0015.
- 0019. lpp.
[27]             Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada
11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko
Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret
krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 5.11.1996., 0002.-0005. lpp.).
[28]             Komisijas Lēmums (2006. gada 2. augusts),
ar ko groza Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom.
(2006/548/EK,
Euratom)
[29]             ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB
— budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[30]             Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta
attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
[31]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. –
nediferencētās apropriācijas.
[33]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija
[34]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[35]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[36]             Kā aprakstīts 1.4.2. punktā.
"Konkrētie mērķi…"
[37]             Skatīt 19. un 24. punktu Iestāžu
nolīgumā 2007.–2013. gadam.
[38]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.
[39]             AC — līgumdarbinieki; AL — vietējie darbinieki;
END—valstu norīkotie eksperti; INT —
aģentūras darbinieki; JED — jaunākie eksperti
delegācijās.
[40]             AC — līgumdarbinieki; AL — vietējie darbinieki;
END—valstu norīkotie eksperti; INT — aģentūras
darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās.
[41]             Precizēt
komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.
[42]             IKT: Informācijas un komunikāciju
tehnoloģijas