               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.8.2020
            COM(2020) 357 final
            2020/0164(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu, ar ko pieņem Savienības nostājas, kas jāieņem Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā saistībā ar Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, 5. nodaļā “Muitas un tirdzniecības veicināšana” minētā XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses

               Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (“nolīgums”), mērķis ir veicināt pakāpenisku ekonomisko integrāciju un politiskās saiknes padziļināšanu starp Gruziju un Eiropas Savienību (turpmāk “Puses”). Nolīgums stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

               2.2.Asociācijas komiteja

               Asociācijas komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, un saskaņā ar nolīguma 408. panta 3. punktu tai ir tiesības pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos un jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras. Minētie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic atbilstošus pasākumus to izpildei.

               Kā izklāstīts nolīguma 408. panta 4. punktā, Asociācijas komiteja tiekas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, lai risinātu visus jautājumus, kas saistīti ar nolīguma IV sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi). Kā precizēts Asociācijas komitejas un apakškomiteju reglamenta (“reglaments”) 1. panta 4. punktā, Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Gruzijas augstākie ierēdņi, kuri atbild par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem. Saskaņā ar ES un Gruzijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/2014
                  1
                II pielikuma 1. panta 4. punktu Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā priekšsēdētājs ir Eiropas Komisijas vai Gruzijas pārstāvis, kas atbild par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem. Sanāksmēs piedalās arī Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis.

               Saskaņā ar nolīguma 408. panta 3. punktu un reglamenta 11. panta 1. punktu Asociācijas komiteja savus lēmumus pieņem, Pusēm savstarpēji vienojoties un pēc attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanas. Katru lēmumu vai ieteikumu paraksta Asociācijas komitejas priekšsēdētājs un apstiprina Asociācijas komitejas sekretāri.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               3.1.Paredzētie Asociācijas komitejas akti

               Ar šo Padomes lēmuma priekšlikumu nosaka Savienības nostāja par lēmumu, kas saistībā ar 5. nodaļā “Muitas un tirdzniecības veicināšana” minētā XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu jāpieņem ar nolīgumu izveidotajā Asociācijas komitejā.

               Aktam, kuru ir aicināta pieņemt Asociācijas komiteja tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, ir juridiskas sekas. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi 408. panta 3. punktam Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses.

               XIII pielikums ir jāatjaunina, lai atspoguļotu Savienības acquis izmaiņas, kas muitas jomā ir notikušas kopš sarunu par nolīgumu noslēguma 2013. gada novembrī. Priekšlikums atbilst Pušu pienākumiem, kas izklāstīti nolīguma 406. un 418. pantā.

               Šis priekšlikums atbilst citiem Savienības ārpolitikas virzieniem un sekmē to īstenošanu, īpaši Eiropas kaimiņattiecību politikai un attīstības sadarbības politikai attiecībā uz Gruziju.

               Par nolīgumā iestrādātajiem tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītajiem noteikumiem 2008. gadā tika veikts ex ante ietekmes novērtējums, savukārt 2012. gadā — Komisijas Tirdzniecības ĢD tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējums
                  2
               , kura rezultāti tika ņemti vērā sarunās par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (DFTA). Minētajā pētījumā, kas 2008. gada aprīlī tika veikts attiecībā uz Eiropas Savienības un Gruzijas brīvās tirdzniecības nolīguma ekonomisko īstenojamību, vispārējo ekonomisko ietekmi un sekām, tika apstiprināts, ka tirdzniecības un ar tirdzniecību saistīto noteikumu īstenošanai nav negatīvas ietekmes uz Savienību, tās acquis vai politikas virzieniem, vienlaikus tika prognozēta pozitīva ietekme uz Gruzijas ekonomikas attīstību. Priekšlikums neietekmē Savienības ekonomikas, sociālo vai vides politiku.

               Šajā posmā REFIT procedūras uz nolīgumu neattiecas, tas nerada izmaksas Savienības MVU, un tas nerada problēmas digitālās vides jomā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Asociācijas komiteja ir ar nolīgumu, proti, Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, izveidota struktūra. Ievērojot nolīguma 408. panta 4. punktu, Asociācijas komiteja tiekas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, lai risinātu visus nolīguma IV sadaļas tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītos jautājumus.

               Nolīguma 406. panta 3. punkts paredz, ka Asociācijas padomei ir pilnvaras atjaunināt vai grozīt šā nolīguma pielikumus. Saskaņā ar nolīguma 408. panta 2. punktu Asociācijas padome var deleģēt Asociācijas komitejai jebkuru no savām pilnvarām, tostarp pilnvaras pieņemt saistošus lēmumus. Ar 2014. gada 17. novembra Lēmumu Nr. 3/2014 Asociācijas padome ir deleģējusi savas pilnvaras atjaunināt vai grozīt konkrētus ar tirdzniecību saistītus pielikumus Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā.

               Aktam, kuru tiek aicināta pieņemt Asociācijas komiteja, ir juridiskas sekas. Paredzētie akti būs Pusēm saistoši saskaņā ar nolīguma 408. panta 3. punktu. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tādējādi, piemērojot LESD 218. panta 9. punktu, ir jāieņem Savienības nostāja ES un Gruzijas Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma materiālais juridiskais pamats saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu ir galvenokārt atkarīgs no plānotā akta, par kuru Savienības vārdā pieņem nostāju, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs ir veicināt tirdzniecību starp Pusēm, ko panāk, atjauninot nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 5. nodaļā “Muitas un tirdzniecības veicināšana” minēto XIII pielikumu (Muitas tiesību aktu tuvināšana). Tādējādi paredzētie akti ietilpst 207. pantā minētās kopējās tirdzniecības politikas darbības jomā.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā aktu tiks grozīts nolīgums, ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0164 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 2014/494/ES, un tas stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 406. panta 3. punktu Asociācijas padomei ir pilnvaras atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus.

               (3)Saskaņā ar nolīguma 408. panta 2. punktu Asociācijas padome var deleģēt Asociācijas komitejai jebkuru no savām pilnvarām, tostarp pilnvaras pieņemt saistošus lēmumus.

               (4)Saskaņā ar Asociācijas Padomes 2014. gada 17. novembra Lēmuma Nr. 3/2014 1. pantu Asociācijas Padome deleģē Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā pilnvaras atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus, kuri cita starpā attiecas uz nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītie jautājumi) 5. nodaļu (Muitas un tirdzniecības veicināšana), ciktāl 5. nodaļā nav īpašu noteikumu par minētā pielikuma atjaunināšanu vai grozīšanu.

               (5)Asociācijas komitejai tās Tirdzniecības komitejas sastāvā nākamajā sanāksmē jāpieņem lēmums par nolīguma 5. nodaļā “Muitas un tirdzniecības veicināšana” minētā XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, jo paredzētais lēmums būs Savienībai saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Gruzijas Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, kura atjaunina XIII pielikumu (Muitas tiesību aktu tuvināšana) attiecībā uz muitas un tirdzniecības veicināšanu, balstās uz šim lēmumam pievienoto projektu.

               2. pants

               Pēc Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā lēmuma pieņemšanas minēto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 321, 5.12.2015., 60.–69. lpp.

                     (2)

                        https://ec.europa.eu/trade/policy/policy-making/analysis/policy-evaluation/sustainability-impact-assessments/.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.8.2020
            COM(2020) 357 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā tās Tirdzniecības komitejas sastāvā, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, attiecībā uz nolīguma XIII pielikuma (Muitas tiesību aktu tuvināšana) atjaunināšanu

               PIELIKUMS

               ES un Gruzijas Asociācijas komitejas tās Tirdzniecības komitejas sastāvā Lēmums Nr. .../2020

               (xx.xx.2020),

               ar ko atjaunina Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, XIII pielikumu (Muitas tiesību aktu tuvināšana) attiecībā uz 5. nodaļu

               ASOCIĀCIJAS KOMITEJA TĀS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS SASTĀVĀ,

               ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses, un jo īpaši tā 84. pantu un 465. panta 3. punktu,

               tā kā:

               (1)Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Gruziju, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā un stājās spēkā 2016. gada jūlijā.

               (2)Nolīguma preambulā ir atzīts, ka Pusēm ir vēlme turpināt reformu un tuvināšanās procesu Gruzijā, tādējādi veicinot pakāpenisku ekonomisko integrāciju un politiskās saiknes padziļināšanu, kā arī ekonomiskās integrācijas panākšanu, izmantojot tiesību aktu plašu tuvināšanu.

               (3)Saskaņā ar nolīguma 75. pantu Gruzija apņēmās tuvināties ES tiesību aktiem muitas jomā, kuri izklāstīti nolīguma XIII pielikumā.

               (4)Ņemot vērā to, ka XIII pielikumā (Muitas tiesību aktu tuvināšana) minētais ES acquis kopš sarunu noslēgšanas par nolīgumu ir būtiski mainījies, šīs izmaiņas būtu jāatspoguļo nolīguma XIII pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo nolīguma XIII pielikumu (Muitas tiesību aktu tuvināšana) aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

               2. pants

               Šis lēmums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un gruzīnu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               [Vieta] …,

                        Asociācijas komitejas

                        tās Tirdzniecības komitejas sastāvā vārdā —

                        priekšsēdētājs

                        sekretāri

               PIELIKUMS

               XIII PIELIKUMS ATTIECĪBĀ UZ 5. NODAĻU

               Muitas tiesību aktu tuvināšana

               Muitas kodekss

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (SMK)

               Termiņi: tiesību aktu tuvināšanu minētās regulas noteikumiem, izņemot 1. un 4. pantu, 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 53., 81. un 82. pantu, 87. panta 4. punktu, 89. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 155.–157. pantu, 211. panta 4. punkta b) apakšpunktu, 227. pantu, 233. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 284.–288. pantu, veic četru gadu laikā no šā nolīguma stāšanās spēkā.

               Pirms beidzas iepriekš noteiktais tuvināšanas termiņš, Puses no jauna izskata tuvināšanu SMK 210. pantam (Īpašas procedūras).

               Tuvināšanu 247. pantam veic, cenšoties iespējami sasniegt rezultātu.

               Kopīgais tranzīts un vienotais administratīvais dokuments (VAD)

               1987. gada 20. maija Konvencija par preču tirdzniecības formalitāšu vienkāršošanu

               1987. gada 20. maija Konvencija par kopīgu tranzīta procedūru

               Termiņi: tuvināšanu minēto konvenciju noteikumiem veic četru gadu laikā no šā nolīguma stāšanās spēkā, Gruzijai, iespējams, pievienojoties minētajām konvencijām.

               Atbrīvojumi no muitas nodokļiem

               Padomes Regula (EK) Nr. 1186/2009 (2009. gada 16. novembris), ar kuru izveido Kopienas sistēmu atbrīvojumiem no muitas nodokļiem

               Termiņi: tuvināšanu minētās Regulas I un II sadaļai veic četru gadu laikā no šā nolīguma stāšanās spēkā.

               Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 608/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā

               Termiņi: tuvināšanu minētās regulas noteikumiem, izņemot 26. pantu, veic triju gadu laikā no šā nolīguma stāšanās spēkā. Pienākums tuvināt tiesību aktus Regulai Nr. 608/2013 pats par sevi nerada pienākumu Gruzijai piemērot pasākumus, ja tiesības uz intelektuālo īpašumu nav aizsargātas ar tās materiālo tiesību normām, kas attiecas uz intelektuālo īpašumu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.8.2020
            COM(2020) 361 final
            2020/0166(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, Administratīvajā komitejā attiecībā uz priekšlikumu grozīt konvenciju

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Administratīvajā komitejā, kura izveidota ar Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR
                  1
                karneti (“TIR konvencija”), saistībā ar vairāku grozījumu paredzēto pieņemšanu TIR konvencijā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti

               Muitas 1975. gada 14. novembra konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (“TIR konvencija”), mērķis ir atvieglot preču starptautiskos pārvadājumus no nosūtītājām muitas iestādēm uz galamērķa muitas iestādēm un caur tik daudzām valstīm, cik nepieciešams. Nolīgums stājās spēkā 1978. gadā. No 2019. gada novembra konvencijai ir 76 puses – 75 valstis un Eiropas Savienība. Eiropas Savienība ir TIR konvencijas
                  2
                līgumslēdzēja puse kopš 1983. gada 20. jūnija, un visas dalībvalstis ir TIR konvencijas līgumslēdzējas puses.

               2.2.Administratīvā komiteja

               Administratīvā komiteja darbojas saskaņā ar Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti. Administratīvās komitejas uzdevums ir apsvērt un pieņemt grozījumus TIR konvencijā. Par priekšlikumiem balso, un katrai valstij, kas ir puse un ir pārstāvēta Administratīvās komitejas sesijā, ir viena balss. Savienībai ir ekskluzīva kompetence muitas jomā, ko reglamentē TIR konvencija. Tomēr saskaņā ar konvencijas 52. panta 3. punktu Savienībai kā muitas un ekonomikas savienībai nav balsstiesību papildus tās dalībvalstu balsstiesībām. Visas dalībvalstis ir puses ar balsstiesībām.

               TIR konvencijas grozījumus pieņem ar divu trešdaļu klātesošo un balsojošo pušu balsu vairākumu. Lēmuma pieņemšanai vajadzīgais kvorums ir ne mazāk kā viena trešdaļa valstu, kuras ir puses.

               2.3.Paredzētais Administratīvās komitejas akts

               Savā 73. sesijā 2020. gada oktobrī Administratīvajai komitejai ir jāpieņem lēmums par ierosināto grozījumu Muitas konvencijā par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (“paredzētais akts”), pieņemšanu.

               Paredzētā akta mērķi ir šādi.

               Panākt, lai kompetentās iestādes, pārsūtot TIR Kontroles komisijai (TIRExB) turētāja atļauju izmantot TIR karnetes vai atļaujas atsaukumu, obligāti izmantotu elektronisko Starptautisko TIR datubāzi (ITDB), nevis atļaujas tipveida formulāru papīra formā (MAF).

               Panākt, lai ITDB obligāti tiktu publicēts to muitas iestāžu saraksts, kas apstiprinātas TIR operāciju veikšanai.

               Atļaut Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem pienācīgi pilnvarotām personām piešķirt plašākas iespējas piemērot konvencijas noteikumus.

               Precizēt TIR konvencijas tekstu par noteiktā maršruta izmantošanu muitas savienībā un atjaunināt maksimālo garantēto summu alkohola/tabakas TIR karnetei.

               Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar TIR konvencijas 59. un 60. pantu.

               59. pants attiecas uz grozījumiem TIR konvencijas pamattekstā un paredz: “Jebkurš ierosinātais grozījums, izņemot 60. pantā izklāstītos nosacījumus, par ko ziņo saskaņā ar iepriekšējo punktu, attiecībā uz visām Līgumslēdzējām pusēm stājas spēkā trīs mēnešus pēc 12 mēnešu termiņa beigšanās, kas noteikts no ierosinātā grozījuma paziņošanas dienas, ja šajā laikā ANO ģenerālsekretārs pret ierosināto grozījumu nav saņēmis nekādus iebildumus no valsts, kas ir Līgumslēdzēja puse. Ja pret ierosināto grozījumu ir izteikti iebildumi saskaņā ar šā panta 3. punktu, uzskata, ka grozījums nav pieņemts, un tas nestājas spēkā.”

               60. pants attiecas uz TIR konvencijas pielikumu grozījumiem un paredz: “Visus ierosinātos 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. pielikuma grozījumus izskata saskaņā ar 59. panta 1. un 2. punktu, un tie stājas spēkā dienā, ko Administratīvā komiteja nosaka to pieņemšanas brīdī, izņemot gadījumu, kad līdz agrākai dienai, kuru Administratīvā komiteja nosaka tajā pašā laikā, viena piektdaļa valstu, kas ir Līgumslēdzējas puses, vai piecas šādas valstis atkarībā no tā, kurš skaits ir mazāks, paziņo ANO ģenerālsekretāram par iebildumiem pret grozījumiem. Administratīvā komiteja šajā punktā minētās dienas nosaka ar divām trešdaļu to dalībnieku balsu vairākumu, kas ir klāt un piedalās balsošanā.”

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šis grozījumu kopums veicinās TIR konvencijas modernizāciju, kas jau tika krietni pavirzīta uz priekšu ar topošās eTIR starptautiskās sistēmas tiesiskā regulējuma vēsturisko pieņemšanu Administratīvās komitejas septiņdesmit otrajā sesijā 2020. gada februārī. Tas arī precizēs TIR konvencijas teksta tehniskos aspektus.

               Pirmkārt, ieviešot ITDB lietojumprogrammas obligātu izmantošanu autorizētu TIR turētāju datu nosūtīšanai TIRExB, kā arī izveidojot uzticamu starptautisku tiešsaistes datubāzi par muitas iestādēm, kas lieto TIR, TIR konvencijas līgumslēdzējas puses atvieglo TIR karnetes turpmāko digitalizāciju un stiprina TIR datu ticamību.

               Lai sasniegtu šo mērķi, tiks grozīts 38. pants, ar to saistītie paskaidrojumi un 9. pielikums; tādējādi galvotājām apvienībām tiks uzlikts pienākums nekavējoties nosūtīt TIRExB visas ziņas par personām, kuras ir pilnvarotas izmantot TIR procedūru. Turklāt jaunā 45. panta paskaidrojumā tiks precizēts, ka TIR operāciju veikšanai apstiprināto nosūtītāju muitas iestāžu, muitas iestāžu ceļā un galamērķa muitas iestāžu saraksta publicēšana jāveic elektroniskā lietojumprogrammā, ko pārrauga TIRExB (ITDB).

               Savienība jau izmanto ITDB un atbalsta tās izmantošanas noteikšanu par obligātu visām Līgumslēdzējām pusēm, tā kā tas palīdzēs sasniegt vispārējo mērķi saskaņā ar Savienības muitas politiku — paplašināt TIR procedūras datorizāciju, vēl vairāk veicinot elektronisko datu apmaiņu reāllaika režīmā starp Līgumslēdzējām pusēm, asociācijām un starptautiskām organizācijām.

               Otrkārt, 6. pielikumā izveidojot jaunu paskaidrojumu 49. pantam, Līgumslēdzējas puses varēs brīvprātīgi ieviest plašākas iespējas konvencijas noteikumu piemērošanai.

               Šīs iespējas tiktu piešķirtas tikai tad, ja tās ietver tādu tehnoloģiju izmantošanu, kas nodrošina TIR procedūras labu norisi, skaidrus norādījumus pilnvarotajām personām veikt konkrētus pienākumus, kas parasti saskaņā ar TIR konvenciju tiek uzticēti muitas dienestiem, un tādas uzskaites sistēmas izmantošanu, kas ļauj muitas dienestiem veikt muitas kontroli un uzraudzīt procedūru.

               Savienība atbalsta jauno iespēju Līgumslēdzējām pusēm piedāvāt plašākas iespējas turētājam, kas saņēmis TIR atļauju, lai tā saglabātu savu pievilcību uzņēmēju acīs.

               Visbeidzot, 20. panta un 8. panta paskaidrojuma grozījumus varētu uzskatīt par tehniskiem, jo tie attiecīgi precizē noteiktā maršruta izmantošanu muitas savienībā un atjaunina maksimālo summu par katru tabakas/alkohola TIR karneti, ko var pieprasīt no galvotājas apvienības.

               Ar dalībvalstīm notika apspriešanās par ierosinātajiem grozījumiem TIR muitas ekspertu grupā (Ženēvas koordinācija). Turpmākas apspriedes notika Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas sesijās.

               Iekšējā koordinācija, kā arī kopīgas apspriedes ar dalībvalstīm TIR muitas ekspertu grupas ietvaros skaidri apliecināja, ka ierosinātie grozījumi guvuši plašu atbalstu. Apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju notika ar 2020. gada 23. marta vēstules palīdzību, un tas neatbildēja līdz 2020. gada 11. jūnijam, neraugoties uz atgādinājumu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Administratīvā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti.

               Akts, ko Administratīvā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs starptautiskajās tiesībās saskaņā ar 59. un 60. pantu Muitas konvencijā par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Administratīvās komitejas aktu tiks grozīta Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, un tās pielikumi, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0166 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, Administratīvajā komitejā attiecībā uz priekšlikumu grozīt konvenciju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1975. gada 14. novembra Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (TIR konvencija), tika apstiprināta Eiropas Ekonomikas kopienas vārdā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78
                  4
                un Kopienā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā
                  5
               .

               (2)TIR konvencijas konsolidētā redakcija tika publicēta pielikumā Padomes Lēmumam 2009/477/EK, saskaņā ar kuru Komisijai turpmākie TIR konvencijas grozījumi jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās datumu.

               (3)Saskaņā ar TIR konvencijas 59. un 60. pantu TIR konvencijas Administratīvā komiteja (“Administratīvā komiteja”) var pieņemt grozījumus TIR konvencijā un tās pielikumos ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               (4)Administratīvajai komitejai savā 73. sesijā 2020. gada 15. oktobrī vai kādā turpmākajā sesijā ir jāpieņem vairāki grozījumi TIR konvencijā un tās pielikumos.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Administratīvajā komitejā, jo grozījumi Savienībai būs saistoši.

               (6)Lai paātrinātu TIR režīma modernizāciju, ir jāievieš obligāta to datu elektroniska nosūtīšana, ko kompetentās iestādes nodod TIR Kontroles komisijai par TIR karnetes turētāju atļaujām un šādu atļauju atsaukšanu, un jāizveido uzticama starptautiska tiešsaistes datubāze, kurā būtu iekļautas muitas iestādes, kas pieņem TIR pārvadājumus, grozot TIR konvencijas 38. pantu un TIR konvencijas 9. pielikumu un izveidojot jaunu paskaidrojumu TIR konvencijas 45. pantam.

               (7)Lai TIR konvenciju padarītu pievilcīgāku gan uzņēmējiem, gan muitas dienestiem, ir jāievieš iespēja līgumslēdzējām pusēm piešķirt pienācīgi pilnvarotām personām plašākas iespējas TIR konvencijas noteikumu piemērošanā, izveidojot jaunu paskaidrojumu TIR konvencijas 49. pantam.

               (8)Lai padarītu skaidrākus TIR konvencijas noteikumus, ir jāprecizē noteiktā maršruta izmantošana muitas savienībā, grozot TIR konvencijas 20. pantu, un jāpalielina ieteicamā maksimālā summa, ko var pieprasīt no tabakas un alkohola TIR karnešu galvotājām apvienībām, grozot paskaidrojumu TIR konvencijas 8. pantam.

               (9)Tādēļ nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Administratīvajā komitejā, būtu jābalsta uz grozījumu projektu, kas pievienots šim lēmumam. Tas neskar iespēju, ka grozījumu projektā var izdarīt nelielas, nebūtiskas izmaiņas, par kurām Savienības pārstāvji TIR konvencijas Administratīvajā komitejā vienojas bez Padomes papildu lēmuma.

               (10)Savienības nostāja būtu jāpauž Komisijai. Kad Administratīvajā komitejā notiek oficiāls balsojums, Savienības dalībvalstīm būtu jāpauž Savienības nostāja, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Muitas konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, (“TIR konvencijas”), Administratīvās komitejas septiņdesmit trešajā vai kādā turpmākajā sesijā, pamatā ir šim lēmumam pievienotais grozījumu projekts.

               2. pants

               1. pantā minēto nostāju pauž Komisija. Kad Administratīvajā komitejā notiek oficiāls balsojums, Savienības dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž Savienības nostāju.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        TIR nozīmē “Transports Internationaux Routiers” jeb “International Road Transports” (Starptautiskie autopārvadājumi).

                     (2)

                        Padomes Regula (EEK) Nr. 2112/78 (1978. gada 25. jūlijs) par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros lieto TIR karneti (TIR konvencija) (OV L 252/1).

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Padomes Regula (EEK) Nr. 2112/78 (1978. gada 25. jūlijs) par 1975. gada 14. novembrī noslēgto Ženēvas Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti (TIR konvencija) (OV L 252, 14.9.1978., 1. lpp.).

                     (5)

                        OV L 31, 2.2.1983., 13. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.8.2020
            COM(2020) 361 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Muitas konvencijas par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, kuros izmanto TIR karneti, Administratīvajā komitejā attiecībā uz priekšlikumu grozīt konvenciju

               PIELIKUMS

               GROZĪJUMI TIR KONVENCIJĀ

               Grozījumi par Starptautiskās TIR datu bankas (ITDB) obligātu izmantošanu

               1. 38. panta 2. punkta pirmā rinda

               “nedēļas laikā” aizstāj ar “nekavējoties”

               2. 6. pielikums, paskaidrojums par 38. panta 2. punkta trešo rindu

               “Uzskata par [..] izpildītu” aizstāj ar “ir [..]izpildīta”

               3. 6. pielikums, paskaidrojums par 9. pielikuma II daļas 4. punktu

               “Tiesību aktu prasības par datu nosūtīšanu, kas izklāstītas 4. punktā, uzskata par izpildītām” aizstāj ar “Datus, kā noteikts 4. punktā, pārsūta”

               4. 9. pielikuma II daļas 4. punkta pirmā rinda

               “Vienas nedēļas laikā” aizstāj ar “nekavējoties”

               5. 9. pielikuma II daļas 4. punkta sākums

               “Saskaņā ar pievienoto tipveida formulāru” aizstāj ar

               “Kompetentās iestādes [..] par katru personu, ieskaitot:

               a) identifikācijas numuru, kas katrai personai ir individuāls un unikāls un kuru piešķir galvotāja apvienība sadarbībā ar starptautisko organizāciju, kuras dalībniece tā ir, atbilstoši saskaņotam formātam, kuru nosaka Administratīvā komiteja;

               b) personas(-u) vārdu(-s) un uzvārdu(-s) vai uzņēmuma nosaukumu(-s) un adresi(-es) (uzņēmumu apvienībai – arī atbildīgo vadītāju vārdus un uzvārdus);

               c) kontaktpersonu un pilnīgu kontaktinformāciju, kā arī

               d) uzņēmuma reģistrācijas numuru vai starptautisko pārvadājumu atļaujas numuru, vai citu numuru (ja tāds ir pieejams).”

               6. 9. pielikuma II daļas 5. punkts

               Esošo tekstu aizstāj ar “Asociācijas iesniedz kompetentajām iestādēm un TIR Kontroles komisijai ziņas par jebkādām izmaiņām atļaujas saņēmušo personu datos bez kavēšanās, tiklīdz tās ir kļuvušas zināmas.”

               7. 9. pielikuma II daļa, Atļaujas tipveida formulārs (MAF)

               Svītro Atļaujas tipveida formulāru, kas pievienots 9. pielikuma II daļai un papildinošo tekstu.

               Grozījumi par to muitas iestāžu saraksta, kas apstiprinātas TIR pārvadājumu veikšanai, obligātu publicēšanu ITDB.

               1. 6. pielikums, jauns paskaidrojums 0.45.

               Pievieno jaunu paskaidrojumu par TIR konvencijas 45. pantu 0.45-1 šādā redakcijā:

               “0.45-1 Tiesību normu, kas paredz publicēt to nosūtītāju muitas iestāžu, muitas iestāžu ceļā un galamērķa muitas iestāžu sarakstu, kuras ir apstiprinātas TIR operāciju veikšanai, arī uzskata par izpildītu, ja tiek pienācīgi izmantotas elektroniskās lietojumprogrammas, ko šim nolūkam TIR Kontroles komisijas uzraudzībā izstrādājis TIR sekretariāts.”

               2. 6. pielikums, paskaidrojums 0.45

               Pārnumurē esošo 0.45. paskaidrojumu par 0.45.-2.

               Grozījums par plašākām iespējām, ko līgumslēdzējas puses var piešķirt pārvadātājiem

               Pievieno jaunu paskaidrojumu par 49. pantu šādā redakcijā:

               “0.49
                     Līgumslēdzējas puses var saskaņā ar valsts tiesību aktiem pienācīgi pilnvarotām personām piešķirt plašākas iespējas piemērot konvencijas noteikumus. Kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir šīs plašākās iespējas vismaz ar šādiem papildu nosacījumiem: tādu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana, kas nodrošina TIR procedūras sekmīgu norisi, atbrīvojums no pienākuma uzrādīt preces, autotransporta līdzekli, sakabinātu transportlīdzekli vai konteineru ar TIR karneti nosūtītājās vai galamērķa muitas iestādēs, kā arī instrukcijas pienācīgi pilnvarotām personām veikt konkrētus pienākumus, kuri saskaņā ar TIR konvenciju ir uzticēti muitas dienestiem, proti, jo īpaši TIR karnetes aizpildīšana un muitas plombu piestiprināšana vai pārbaude. Pienācīgi pilnvarotām personām, kurām ir piešķirtas plašākas iespējas, būtu jāizveido uzskaites sistēma, kas ļauj muitas dienestiem veikt efektīvas muitas pārbaudes, kā arī pārraudzīt procedūru un veikt izlases pārbaudes. Plašākas iespējas būtu jāpiešķir, neskarot TIR karnetes turētāju atbildību, kā noteikts konvencijas 11. panta 2. punktā.”

               Citi grozījumi

               1. 20. pants, pirmā rinda

               Esošo tekstu aizstāj ar tekstu šādā redakcijā: “Kompetentie muitas dienesti Līgumslēdzējas puses vai vairāku Līgumslēdzēju pušu, kas veido muitas vai ekonomisko savienību, teritorijā”

               2. 6. pielikums, paskaidrojums par 8. panta 3. punkta pirmās daļas beigām

               “USD 200 000” aizstāj ar “EUR 400 000”


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.8.2020
            COM(2020) 362 final
            2020/0167(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            Eiropas Savienības vārdā iesniegt priekšlikumus grozīt IV pielikumu Bāzeles Konvencijai par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, gatavojoties Pušu konferences 15. sanāksmei, un par Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz citu Pušu priekšlikumiem grozīt IV pielikumu un citus pielikumus

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu par to, ka Eiropas Savienības vārdā tiek iesniegti priekšlikumi grozīt Bāzeles konvencijas IV pielikumu, gatavojoties Bāzeles Konvencijas par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu Pušu konferences 15. sanāksmei (CoP-15). Plānots, ka Pušu konference notiks 2021. gada 19.–30. jūlijā. Šis priekšlikums attiecas arī uz Savienības nostāju sarunās par iespējamiem attiecīgo pielikumu grozījumiem, kurus ierosinājušas citas Puses.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.Bāzeles Konvencija par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu

               Bāzeles Konvenciju par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu (turpmāk “konvencija”) pieņēma 1989. gada 22. martā, un tā stājās spēkā 1992. gadā. Eiropas Savienība, kā arī tās dalībvalstis ir konvencijas Puses
                  1
               . Pašlaik konvencija ir saistoša 187 Pusēm.

               Konvencijas prasības piemēro bīstamiem atkritumiem, kuri definēti konvencijas 1. pantā un uzskaitīti konvencijas VIII pielikumā, un citiem atkritumiem, kuri uzskaitīti II pielikumā un kurus veido no mājsaimniecībām savāktie atkritumi un mājsaimniecības atkritumu sadedzināšanas atlikumi, un no 2021. gada 1. janvāra arī dažu veidu plastmasas atkritumiem. Konvencijas IX pielikumā arī uzskaitīti atkritumi, uz kuriem konvencijas prasības neattiecas, ja vien šādi atkritumi nesatur materiālus, kas pieder pie kādas I pielikuma kategorijas, tādā mērā, ka tie uzrāda kādu III pielikumā minētu bīstamu īpašību. VIII pielikumā ir uzskaitīti bīstamie elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (ieraksts A1180), bet nebīstamie ir uzskaitīti IX pielikumā (ieraksts B1110). II pielikumā nav neviena ieraksta par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem.

               Konvencijas IV pielikumā ir uzskaitītas un precizētas atkritumu apsaimniekošanas operācijas, ko saskaņā ar definīciju konvencijas 2. panta 4. punktā uzskata par “aizvākšanu” [ES aktos: apglabāšana]. Konvencijā termins “aizvākšana” ietver gan galīgās aizvākšanas operācijas, piemēram, apglabāšanu izgāztuvēs un sadedzināšanu [ES aktos: arī incinerācija] (uzskaitītas IV pielikuma A nodaļā), gan rekuperācijas [ES aktos: reģenerācija, arī atgūšana] operācijas, piemēram, recirkulāciju [ES aktos: pārstrāde, arī reciklēšana] un citas rekuperācijas operācijas (uzskaitītas IV pielikuma B nodaļā).

               Iekļaušana IV pielikuma sarakstā ir svarīga tāpēc, ka par “atkritumiem” uzskatāmas tikai “vielas vai priekšmeti, kurus aizvāc, kuri noteikti aizvākšanai vai jāaizvāc”, kā definēts konvencijas 2. panta 1. punktā, un “aizvākšana” nozīmē “jebkuru operāciju, kas noteikta šīs Konvencijas IV pielikumā”. Tādējādi konvencijas prasības piemērojamas tikai IV pielikumā uzskaitītajām aizvākšanas operācijām. Šim pielikumam vajadzētu aptvert visas iespējamās atkritumu apsaimniekošanas operācijas, kas praksē notiek vai varētu notikt, neatkarīgi no tā, vai tās tiek veiktas saskaņā ar nacionāliem vai starptautiskiem tiesību aktiem vai arī tās tiek uzskatītas par videi drošām. Pretējā gadījumā konvencijas prasības varētu netikt piemērotas pilnīgi.

               Konvencijas galvenās prasības ir šādas:

               ·aizliegums VIII pielikumā uzskaitītos bīstamos atkritumus eksportēt no ESAO valstīm uz valstīm, kas nav ESAO valstis
                  2
               , un

               ·kontroles sistēma (iepriekš norunātas piekrišanas procedūra), kas aptver tādu atkritumu eksportu, importu un tranzītu, kas II pielikumā uzskaitīti kā tādi, kam nepieciešama īpaša izskatīšana, vai VIII pielikumā – kā bīstami atkritumi. Iepriekš norunātas piekrišanas procedūra nozīmē, ka par atkritumu eksportu iepriekš paziņo importētāju valstu un tranzīta valstu kompetentajām iestādēm. Paziņojumu nosūta eksportētāja valsts, un tā var arī pieprasīt, ka tādus paziņojumus pa savas kompetentās iestādes kanālu nosūta atkritumu ražotāji vai eksportētāji. Paziņojumus nosūta rakstiski, un tajos iekļauj konvencijas V.A pielikumā norādītās deklarācijas un informāciju. Atkritumus eksportēt drīkst tikai tad, ja un kad visas attiecīgās valstis devušas rakstisku piekrišanu (konvencijas 6. pants).

               2.2.Pušu konference

               Bāzeles konvencijas Pušu konference ir konvencijas galvenā lēmumu pieņēmēja. Tai ir pilnvaras grozīt konvencijas pielikumus, un tā tiek sasaukta reizi divos gados.

               Konvencijas I, III, IV pielikuma un ar tiem saistīto IX pielikuma aspektu izskatīšana tika iniciēta Pušu konferences 12. sanāksmē (CoP-12) ar Lēmumu BC-12/1
                  3
               .

               Pušu konferences 13. sanāksmē (CoP-13) tika nolemts iepriekš minēto pielikumu izskatīšanai izveidot ekspertu darba grupu, kuru veido 50 locekļi, ko Puses nominējušas, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas piecu reģionālo grupu vienlīdzīgu ģeogrāfisko pārstāvību. Ekspertu darba grupā no ES un tās dalībvalstīm piedalās Komisija, Igaunija, Nīderlande, Polija un Vācija. Rakstiskie iesniegumi un mutiskie komentāri tika koordinēti Padomes Starptautisko vides jautājumu darba grupā. CoP-13 nolēma, ka ekspertu darba grupā lielāka prioritāte jāpiešķir darbam ar IV pielikuma un saistītajiem IX pielikuma aspektiem. 2017.–2019. gadā ES un tās dalībvalstis konvencijas sekretariātam un ekspertu darba grupai iesniedza sākotnējus priekšlikumus par grozījumiem IV pielikumā.

               Pušu konferences 14. sanāksmē (CoP-14) ar Lēmumu BC-14/16 ekspertu darba grupas pilnvaras tika paplašinātas, lai izskatītu arī divus esošus ierakstus par elektriskajiem un elektroniskajiem atkritumiem, t. i., IX pielikuma ierakstu B1110 un VIII pielikuma spoguļierakstu A1180, kā arī I, III un IV pielikuma izskatīšanas turpmāko ietekmi uz citiem konvencijas pielikumiem un relevantiem Pušu konferences lēmumiem. Ar Lēmumu BC-14/16 CoP-14 lūdza ekspertu darba grupu darbu turpināt šādi: Pušu konferences 15. sanāksmē (CoP-15) apspriež un, iespējams, pieņem grozījumu priekšlikumus attiecībā uz IV, VIII (A1180) un IX (B1110) pielikumu.

               Ekspertu darba grupa Pusēm apsvēršanai ir iesniegusi vairākus ieteikumus un variantus, ja tās vēlētos iesniegt priekšlikumus CoP-15. Tā kā Pušu konference ir pārcelta no 2021. gada maija uz jūliju, Bāzeles konvencijas sekretariāts ir noteicis, ka priekšlikumi par grozījumiem konvencijas pielikumos jāiesniedz līdz 2020. gada 4. decembrim.

               Priekšlikumu mērķis ir grozīt un precizēt aizvākšanas operāciju aprakstus, kas norādīti konvencijas IV pielikumā. Ja priekšlikumi tiks pieņemti, tie uzlabos juridisko skaidrību un tādējādi atvieglos atkritumu sūtījumu kontroli un palīdzēs novērst nelikumīgus sūtījumus. Tie arī atbalstīs atkritumu apsaimniekošanu videi drošā veidā pasaules līmenī un veicinās pāreju uz globālu aprites ekonomiku.

               ES un tās dalībvalstis konvencijas sekretariātam un ekspertu darba grupai 2017.–2019. gadā ir iesniegušas sākotnējus priekšlikumus, kas attiecas uz aizvākšanas operāciju sarakstu konvencijas IV pielikumā. Šie priekšlikumi ir apspriesti ar citām Pusēm, kas piedalās ekspertu darba grupā. Ekspertu darba grupā ir apspriesti arī ieteikumi, kas attiecas uz elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu klasifikāciju VIII un IX pielikumā.

               Ja CoP-15 par grozījumiem tiks panākta vienošanās, tie būs jāievieš Direktīvā 2008/98/EK jeb ES Atkritumu pamatdirektīvā
                  4
                (atkritumu apsaimniekošanas darbību [operāciju] saraksts, kas atbilst konvencijas IV pielikumam) un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 jeb ES Atkritumu sūtījumu regulā
                  5
                (konkrētie ieraksti par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, kas atbilst konvencijas VIII un IX pielikumam).

               2.3.Paredzētais akts

               Šajā Padomes lēmuma priekšlikumā ierosināts:

               grozīt konvencijas IV pielikumu attiecībā uz tā vispārīgo ievadu, virsrakstiem un ievadtekstu, lai nošķirtu un izskaidrotu terminus “galīgā aizvākšana [ES aktos: apglabāšana]” un “rekuperācija [ES aktos: reģenerācija, arī atgūšana]” un precizētu, ka ir aptvertas visas atkritumu apsaimniekošanas operācijas [ES aktos: darbības];

               atjaunināt un precizēt atkritumu apsaimniekošanas operāciju aprakstus IV pielikumā un nodrošināt, ka konvencijas prasības attiecas uz visām operācijām, arī pagaidu operācijām.

               Šis Padomes lēmuma priekšlikums principā attiecas arī uz Savienības nostāju sarunās (ar nosacījumu, ka tā uz vietas tiek koordinēta), ja citas Puses attiecīgajos pielikumos ierosinātu papildu grozījumus. Šādi priekšlikumi varētu attiekties uz atkritumu apsaimniekošanas operāciju sarakstu IV pielikumā un ierakstiem par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, kuri pašlaik ir iekļauti VIII un IX pielikumā un kurus varētu iekļaut arī konvencijas II pielikumā.

               Izmaiņas konvencijas pielikumos būs jāievieš, izdarot grozījumus Direktīvā 2008/98/EK un Regulā (ES) Nr. 1013/2006. Direktīvā 2008/98/EK ir atkritumu apsaimniekošanas darbību saraksts, kas atbilst konvencijas IV pielikumam, un Regulā (EK) Nr. 1013/2006 ir iekļauti konkrēti ieraksti par elektriskajiem un elektroniskajiem atkritumiem, kas atbilst konvencijas VIII un IX pielikumam.

               Attiecībā uz eksportu no ES izmaiņas operatoriem un iestādēm būs atkarīgas no tā, par kādu veidu izmaiņām tiks panākta vienošanās (proti, kuri pielikumi galu galā tiks grozīti), no atkritumu veida un galamērķa valstīm.

               Konvencijas IV pielikuma grozījumiem nebūs tiešas ietekmes uz atkritumu eksportu vai citu atkritumu sūtījumiem, bet ar tiem tiks precizēts to atkritumu apsaimniekošanas operāciju apraksts, kas jāveic pēc atkritumu nosūtīšanas. Tas iestādēm atvieglos darbu, kad tās veic atkritumu sūtījumu kontroli, un palīdzēs tām piemērot konvencijas prasības nolūkā novērst nelikumīgus sūtījumus. Tādējādi tiks arī atbalstīta atkritumu apsaimniekošana videi drošā veidā pasaules līmenī un veicināta pāreja uz globālu aprites ekonomiku.

               Ciktāl konvencijas II vai VIII pielikumā tiktu iekļautas elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu papildu kategorijas un ja tiktu attiecīgi grozīts Regulas (EK) Nr. 1013/2006 V pielikums, šādu atkritumu eksports no ES uz valstīm, kas nav ESAO valstis, būtu aizliegts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1013/2006 36. pantu. Lai veiktu šādu atkritumu eksportu ESAO iekšienē, principā būtu jāievēro iepriekš norunātas piekrišanas procedūra. Šo konvencijas grozījumu ieviešana Regulā (EK) Nr. 1013/2006 arī novestu pie tā, ka Bāzeles konvencijas II vai VIII pielikumā jauniekļauto atkritumu kategoriju sūtījumiem ES iekšienē tiktu piemērota paziņošanas procedūra, kā to paredz Regulas (EK) Nr. 1013/2006 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punkts.

               Konvencijas pielikumu grozīšanas kārtību reglamentē konvencijas 17. un 18. pants. Konkrētāk, grozījums ir jāierosina kādai no Pusēm un sekretariātam par to jāpaziņo visām Pusēm vismaz sešus mēnešus pirms Pušu konferences sanāksmes. Turklāt ikviens šāds grozījums ir jāpieņem Pušu konferences sanāksmē. Paredzētais akts Pusēm kļūs saistošs saskaņā ar konvencijas 18. panta 2. punkta c) apakšpunktu, kas nosaka, ka “pēc sešiem mēnešiem pēc tās dienas, kad Depozitārijs izsūtījis paziņojumu, pielikums stājas spēkā visām šīs Konvencijas Pusēm vai jebkuram no atbilstošajiem protokoliem, kuri nav snieguši paziņojumus atbilstoši augstāk norādītā b) apakšpunkta nolikumiem”.

               3.NOSTĀJA, KAS JĀIEŅEM SAVIENĪBAS VĀRDĀ

               Savienībai būtu jāiesniedz priekšlikumi attiecībā uz konvencijas IV pielikumu, lai:

               ·tiktu grozīts IV pielikums, proti, tajā tiktu iekļauts vispārīgs ievads, kurā būtu skaidri nošķirti termini “galīgā aizvākšana” un “rekuperācija”, tiktu precizēts, ka ir aptvertas visas atkritumu apsaimniekošanas operācijas, kas praksē notiek vai varētu notikt, neatkarīgi no to juridiskā statusa un no tā, vai tās tiek uzskatītas par videi drošām, un ka ir aptvertas arī operācijas, kas notiek pirms atkritumu nodošanas citām operācijām (“pagaidu operācijas”);

               ·tiktu grozīts IV pielikums, proti, tajā tiktu iekļauti virsraksti un ievadteksti, kuros būtu paskaidrots, ko nozīmē “nerekuperācijas operācijas” (IV pielikuma A daļa) un “rekuperācijas operācijas” (IV pielikuma B daļa);

               ·tiktu grozīts IV pielikums attiecībā uz esošām operācijām un jaunu operāciju iekļaušanu IV pielikumā ar mērķi cita starpā atjaunināt un precizēt operāciju aprakstus atbilstīgi zinātnes, tehnikas un citām norisēm, kuras notikušas kopš konvencijas pieņemšanas 1989. gadā, un ar visaptverošu noteikumu ieviešanu nodrošināt, ka konvencijas prasības aptver visas operācijas, kas nav konkrēti minētas.

               Minēto priekšlikumu mērķi ir šādi:

               ·nodrošināt, ka ir pilnībā piemērojami attiecīgie konvencijā paredzētie kontroles mehānismi; ja priekšlikumi tiktu pieņemti, uzlabotos atkritumu sūtījumu kontrole un būtu vieglāk novērst nelikumīgus atkritumu sūtījumus;

               ·uzlabot juridisko skaidrību un Pušu vienotu izpratni par atkritumu apsaimniekošanas operācijām un to interpretāciju; un

               ·atbalstīt atkritumu apsaimniekošanu videi drošā veidā pasaules līmenī un veicināt pāreju uz globālu aprites ekonomiku.

               Ja citas Puses ierosinās attiecīgajos pielikumos izdarīt grozījumus, ar kuriem varētu sasniegt tos pašus mērķus, kas ir Savienības priekšlikuma pamatā, Savienība šādus priekšlikumus principā varētu atbalstīt. Šādi grozījumi varētu attiekties uz operāciju sarakstu IV pielikumā un ierakstiem par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, kuri pašlaik ir iekļauti VIII pielikumā (A1180) un IX pielikumā (B1110), un arī uz jaunierosinātiem elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu ierakstiem II pielikumā (atkritumu kategorijas, kurām nepieciešama īpaša izskatīšana). Priekšlikumi par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu klasifikāciju II un VIII pielikumā varētu nodrošināt iepriekš minēto mērķu sasniegšanu attiecībā uz atkritumu plūsmu, kura rada ļoti lielas bažas vides un veselības sakarā un kurai ir arī ļoti liels potenciāls veicināt aprites ekonomiku.

               Konvencijas noteikumus Savienībā īsteno ar Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem, kuras I un II pielikumā ir atkritumu apsaimniekošanas darbību saraksti, kas atbilst Bāzeles konvencijas IV pielikumam, un ar Regulu (EK) Nr. 1013/2006, kas reglamentē eksportu no Savienības un importu Savienībā un sūtījumus starp dalībvalstīm (1. pants). Direktīvu un regulu piemēro arī Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ).

               Tiklīdz konvencijas II un VIII pielikuma grozījumi būs pieņemti, tie būs jāievieš Savienības tiesību aktos, proti, Direktīvā 2008/98/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006. Izmaiņas Regulā (EK) Nr. 1013/2006 varētu nozīmēt, ka pie II pielikumā iekļautām jaunām atkritumu kategorijām piederoši sūtījumi ES un EEZ robežās tiks pakļauti jauniem kontroles pasākumiem un ka šādus atkritumus būs aizliegts eksportēt uz valstīm, kas nav ESAO valstis. Lai gan iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ šāda situācija būtu vēlama attiecībā uz eksportu no ES, tā varētu būt nevēlama un problemātiska attiecībā uz reciklēšanai [recirkulācijai] paredzētu atkritumu sūtījumiem ES un EEZ iekšienē, jo tiem būtu piemērojamas jaunas paziņošanas procedūras. Uz šiem sūtījumiem jau attiecas Savienības atkritumu jomas tiesību aktos noteiktās vides aizsardzības prasības, un jaunu administratīvu procedūru ieviešana varētu vēl vairāk sarežģīt un sadārdzināt reciklēšanu ES, turpretī ieguvumi vidiskā ziņā būtu nelieli.

               Lai Savienībā un EEZ saglabātu pašreizējo situāciju, proti, ka nav jāpiemēro konvencijā paredzētā kontroles sistēma, par attiecīgajiem noteikumiem saskaņā ar konvencijas 11. pantu būtu jāpaziņo konvencijas sekretariātam un jāveic ESAO lēmumā paredzētās darbības. Konvencijas 11. pants ļauj Pusēm noslēgt divpusējus, daudzpusējus vai reģionālus nolīgumus vai vienošanās par atkritumu pārrobežu transportēšanu, ar nosacījumu, ka šādi nolīgumi vai vienošanās ir saderīgi ar atkritumu apsaimniekošanu videi drošā veidā, ko prasa konvencija. Vienošanos vai nolīgumu noteikumiem jābūt tādiem, kas videi ir ne mazāk droši kā konvencijā noteiktie, un sevišķi jāņem vērā jaunattīstības valstu intereses. 11. pantā paredzētie paziņojumi ir iesniegti, piemēram, attiecībā uz ESAO lēmumu.

               Līdz ar to šis Padomes lēmuma priekšlikums paredz, ka Savienība saskaņā ar konvencijas 11. pantu paziņos noteikumus, ko piemēro jauno kategoriju atkritumu sūtījumiem Savienībā un EEZ, ciktāl šie noteikumi atšķiras no paredzētā akta, un precizēs, ka mūsu noteikumi balstās uz videi drošas apsaimniekošanas sistēmu, kas ir saderīga ar konvenciju. Tāpat būs jāveic pasākumi, lai par iepriekš aprakstīto situāciju informētu ESAO sekretariātu, jo konvencijas pielikumu grozījumi ir saistīti ar iepriekš minēto ESAO lēmumu.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Bāzeles konvencijas Pušu konference ir konvencijas izveidota struktūra.

               Aktam, kuru Pušu konference tiek aicināta pieņemt, būs juridiskas sekas. Paredzētais akts atbilstoši konvencijas 18. pantam būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tas ietekmēs ES tiesību aktu, proti, Direktīvas 2008/98/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006, darbības jomu un saturu. Direktīva un regula konvenciju īsteno, cita starpā nosakot atkritumu apsaimniekošanas darbību sarakstu un procedūras eksportam no Savienības un importam Savienībā, kā arī sūtījumiem starp dalībvalstīm. Direktīvu un regulu piemēro arī EEZ. Pēc tam, kad konvencijas pielikumi tiktu grozīti, šie grozījumi būtu jāievieš arī minētajā direktīvā un regulā, izņemot noteikumus par atkritumu sūtījumiem ES iekšienē.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir tikai pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2020/0167 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               Eiropas Savienības vārdā iesniegt priekšlikumus grozīt IV pielikumu Bāzeles Konvencijai par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, gatavojoties Pušu konferences 15. sanāksmei, un par Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz citu Pušu priekšlikumiem grozīt IV pielikumu un citus pielikumus

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, kas lasāms kopā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1992. gadā stājās spēkā Bāzeles Konvencija par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu (“konvencija”), un Savienība to noslēdza ar Padomes Lēmumu 93/98/EEK
                  6
               .

               (2)Savienībā konvencija tiek īstenota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1013/2006
                  7
               . Konvencijas IV pielikumā dotais atkritumu apsaimniekošanas operāciju saraksts ir iekļauts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem
                  8
               .

               (3)Saskaņā ar konvencijas 15. panta 5. punkta b) apakšpunktu Pušu konference izskata un vajadzības gadījumā pieņem konvencijas un tās pielikumu grozījumus. Konvencijas grozījumi jāpieņem Pušu konferences sanāksmē.

               (4)Pamatojoties uz Savienības vai jebkuras citas konvencijas Puses priekšlikumu saskaņā ar konvencijas 17.–18. pantu, Pušu konference 15. sanāksmē 2021. gada jūlijā var apsvērt konvencijas II, IV, VIII un IX pielikuma grozījumus.

               (5)Savienībai būtu jāiesniedz priekšlikumi grozīt konvencijas IV pielikumu, lai tajā tiktu iekļauts vispārīgs ievads, kurā būtu skaidri nošķirti termini “galīgā aizvākšana” un “rekuperācija”, tiktu precizēts, ka ir aptvertas visas atkritumu apsaimniekošanas operācijas, kas praksē notiek vai varētu notikt, neatkarīgi no to juridiskā statusa un no tā, vai tās tiek uzskatītas par ekoloģiski pamatotām [videi drošām], un ka ir aptvertas arī operācijas, kas notiek pirms atkritumu nodošanas citām operācijām (“pagaidu operācijas”), tiktu iekļauti virsraksti un ievadteksti, kuros būtu paskaidrots, ko nozīmē “galīgās aizvākšanas operācijas” (IV pielikuma A nodaļa) un “rekuperācijas operācijas” (IV pielikuma B nodaļa), tiktu atjaunināti un precizēti operāciju apraksti atbilstīgi zinātnes, tehnikas un citai attīstībai, kas notikusi kopš konvencijas pieņemšanas 1989. gadā, un ar visaptverošu noteikumu ieviešanu tiktu nodrošināts, ka konvencijas prasības aptver visas operācijas, kas nav konkrēti minētas.

               (6)Atkritumu apsaimniekošanas operāciju apraksti, kas ietverti IV pielikumā, ir vispārīgi, un būtu labi tos precizēt sīkāk. Tāpēc Savienībai būtu jāatbalsta iespēja, ka Pušu konference varētu izstrādāt skaidrojumus vai norādījumus, kur sīkāk paskaidrota šo operāciju būtība. Šādos skaidrojumos vai norādījumos būtu jāpaskaidro, kādas operācijas ir ietvertas, un jāsniedz piemēri, un tie nebūtu jāiekļauj konvencijas tekstā.

               (7)Iepriekšminēto priekšlikumu mērķis ir nodrošināt, ka ir pilnībā piemērojami attiecīgie konvencijā paredzētie kontroles mehānismi, un, ja tie tiktu pieņemti, uzlabotos atkritumu sūtījumu kontrole, atvieglot nelikumīgu atkritumu sūtījumu novēršanu, uzlabot juridisko skaidrību un panākt Pušu vienotu izpratni par atkritumu apsaimniekošanas operācijām un to interpretāciju, un atbalstīt atkritumu apsaimniekošanu videi drošā veidā pasaules līmenī, un veicināt pāreju uz globālu aprites ekonomiku.

               (8)Turklāt Savienībai būtu principā jāatbalsta citu konvencijas Pušu vēlāk ierosināti grozījumi attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanas operāciju sarakstu IV pielikumā, ierakstiem par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, kas patlaban ir VIII pielikumā (A1180) un IX pielikumā (B1110), un jauniem ierakstiem par šādiem atkritumiem II pielikumā (atkritumu kategorijas, kurām nepieciešama īpaša izskatīšana), ar noteikumu, ka tie varētu sasniegt tādus pašus mērķus kā tos, uz kuriem balstās Savienības priekšlikums.

               (9)Būtu lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferencē, jo iecerētais akts (konvencijas pielikumu izmaiņas) Savienībai būs saistošs un ietekmēs Savienības tiesību aktu, proti, Direktīvas 2008/98/EK un Regulas (EK) Nr. 1013/2006, tvērumu un saturu.

               (10)Būtu lietderīgi attiecībā uz nebīstamo elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu sūtījumiem Savienībā un EEZ saglabāt pašreizējo situāciju un tāpēc neizmantot kontroles sistēmu, kas izriet no tā, ka ieraksts par šādiem sūtījumiem, iespējams, tiks iekļauts konvencijas II pielikumā. Tālab Savienībai pēc vajadzības būtu jāizmanto ESAO lēmumā
                  9
                izklāstītās procedūras un konvencijas 11. pantā paredzētā procedūra, kādā ar Pusēm vai valstīm, kas nav Puses, var veidot divpusējas, daudzpusējas vai reģionālas vienošanās vai nolīgumus attiecībā uz bīstamo vai citu atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu
                  10
               , lai nodrošinātu, ka pēc konvencijas II pielikuma grozījumu pieņemšanas netiktu ieviesta papildu kontrole nebīstamo atkritumu sūtījumiem Savienībā un EEZ.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Bāzeles konvencijas Pušu konferences 15. sanāksmē Savienībai būs šādi mērķi:

               (a)nodrošināt, ka ir pilnībā piemērojami attiecīgie konvencijā paredzētie kontroles mehānismi, uzlabot atkritumu sūtījumu kontroli un atvieglot nelikumīgu atkritumu sūtījumu novēršanu;

               (b)uzlabot juridisko skaidrību un Pušu kopīgo izpratni par IV pielikumā ietvertajām “aizvākšanas operācijām” un to interpretēšanu;

               (c)atbalstīt atkritumu apsaimniekošanu videi drošā veidā pasaules līmenī un veicināt pāreju uz globālu aprites ekonomiku.

               2.Gaidot Bāzeles konvencijas Pušu konferences 15. sanāksmi un lai sasniegtu 1. punktā izvirzītos mērķus, Savienība iesniedz šādu priekšlikumu:

               (a)grozīt IV pielikumu, proti, iekļaut tajā vispārīgu ievadu, kurā skaidri nošķirti termini “galīgā aizvākšana” un “rekuperācija”, precizēt, ka ir aptvertas visas atkritumu apsaimniekošanas operācijas, kas praksē notiek vai varētu notikt, neatkarīgi no to juridiskā statusa un no tā, vai tās tiek uzskatītas par videi drošām, un ka ir aptvertas arī operācijas, kas notiek pirms atkritumu nodošanas citām operācijām (“pagaidu operācijas”);

               (b)grozīt IV pielikumu, proti, iekļaut tajā virsrakstus un ievadtekstus, kuros paskaidrots, ko nozīmē “galīgās aizvākšanas operācijas” (IV pielikuma A nodaļa) un “rekuperācijas operācijas” (IV pielikuma B nodaļa), un

               (c)atjaunināt un precizēt IV pielikumā ietvertos operāciju aprakstus atbilstīgi zinātnes, tehnikas un citai attīstībai, kas notikusi kopš konvencijas pieņemšanas 1989. gadā, un ar visaptverošu noteikumu ieviešanu IV pielikumā nodrošināt, ka konvencijas prasības aptver visas operācijas, kas nav konkrēti minētas.

               3.Šā lēmuma pielikumā ir pievienots detalizēts priekšlikums, kas atbilst a)–c) apakšpunktam. Komisija Savienības vārdā šo priekšlikumu dara zināmu konvencijas sekretariātam.

               4.Savienība atbalsta ideju, ka konvencijas Pušu konference izstrādā skaidrojumus vai norādījumus, kur sīkāk paskaidrota IV pielikumā norādīto aizvākšanas operāciju būtība. Pašā konvencijā šie skaidrojumi vai norādījumi nebūtu jāiekļauj.

               2. pants

               Savienība var atbalstīt citu konvencijas Pušu ierosinātus grozījumus attiecībā uz šo:

               1.atkritumu apsaimniekošanas operāciju saraksts IV pielikumā;

               2.ieraksti par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, kas patlaban ir VIII pielikumā (A1180) un IX pielikumā (B1110), un

               3.jauni ieraksti par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem II pielikumā (atkritumu kategorijas, kurām nepieciešama īpaša izskatīšana),

               ar noteikumu, ka tie palīdz sasniegt 1. panta 1. punktā izvirzītos Savienības mērķus.

               3. pants

               Ņemot vērā Pušu konferences 15. sanāksmes gaitu, Savienības pārstāvji, apspriedušies ar dalībvalstīm koordinācijas sanāksmēs uz vietas, var vienoties par 1. un 2. pantā minētās nostājas precizēšanu bez jauna Padomes lēmuma.

               4. pants

               Ja Bāzeles konvencijas Pušu konferences 15. sanāksmē attiecīgie konvencijas pielikumi tiek grozīti, Savienība pēc vajadzības veic pasākumus, kādi prasīti ESAO lēmumā un konvencijas 11. pantā
                  11
               , lai nodrošinātu, ka netiek ietekmēta pašreiz noteiktā kontrole nebīstamo atkritumu sūtījumiem Savienībā un EEZ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 93/98/EEK (1993. gada 1. februāris) par slēdzienu Kopienas vārdā attiecībā uz Konvenciju par bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroli (Bāzeles Konvencija) (OV L 39, 16.2.1993., 1. lpp.).

                     (2)

                        Konvencijas 4.A pants, kas stājās spēkā 2019. gada decembrī, aizliedz jebkādus konvencijas aptvertu bīstamo atkritumu pārvadājumus pāri robežām no kādas VII pielikumā iekļautās Puses (Puses un citas valstis, kas ir ESAO dalībnieces, ES, Lihtenšteina) uz VII pielikumā neiekļautām valstīm.

                     (3)

                        Plašāka informācija pieejama Bāzeles konvencijas vietnē, sk.
                  http://www.basel.int/Implementation/LegalMatters/LegalClarity/ReviewofAnnexes/AnnexesI,III,IVandrelatedaspectsofAnnexes/tabid/6269/Default.aspx
                  .

                     (4)

                        Grozītā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

                     (5)

                        Grozītā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem (OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Lēmums 93/98/EEK (1993. gada 1. februāris) par slēdzienu Kopienas vārdā attiecībā uz Konvenciju par bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroli (Bāzeles Konvencija) (OV L 39, 16.2.1993., 1. lpp.).

                     (7)

                        Grozītā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1013/2006 (2006. gada 14. jūnijs) par atkritumu sūtījumiem (OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.).

                     (8)

                        Grozītā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

                     (9)

                        Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Padomes Lēmums C(2001)107/FINAL, ar ko pārstrādā Lēmumu C(92)39/FINAL par reģenerācijai paredzēto atkritumu pārrobežu pārvietošanas kontroli (“ESAO lēmums”).

                     (10)

                        Ievērojiet, ka Bāzeles konvencijas 11. pantā paredzētās procedūras izmantošanā Savienība jau ir tikusi tālu, tāpēc šajā Padomes lēmumā to, iespējams, nevajadzēs pieminēt.

                     (11)

                        Sk. 10. zemsvītras piezīmi.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.8.2020
            COM(2020) 362 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            Eiropas Savienības vārdā iesniegt priekšlikumus grozīt IV pielikumu Bāzeles Konvencijai par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, gatavojoties Pušu konferences 15. sanāksmei, un par Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz citu Pušu priekšlikumiem grozīt IV pielikumu un citus pielikumus

               PIELIKUMS

               ES priekšlikums grozīt Bāzeles konvencijas IV pielikumu (priekšlikums par jaunu IV pielikuma tekstu):

               IV pielikums
                  1

               Aizvākšanas operācijas

               Aizvākšanas operācijas tiek iedalītas divās kategorijās, proti, rekuperācijas operācijas un nerekuperācijas operācijas. A nodaļā ir ietvertas nerekuperācijas operācijas, un B nodaļā — rekuperācijas operācijas.

               Šis pielikums attiecas uz aizvākšanas operācijām, arī pagaidu operācijām.

               Šis pielikums attiecas uz visām aizvākšanas operācijām neatkarīgi no to juridiskā statusa un neatkarīgi no tā, vai tās pašas par sevi tiek uzskatītas par ekoloģiski pamatotām.

               A.
                     Nerekuperācijas operācijas

               Nerekuperācijas operācija ir operācija, kas nav rekuperācijas operācija, pat tad, ja operācijas sekundārās sekas ir vielu vai enerģijas pārgūšana.

               D*1
                     Apglabāšana no apkārtējās vides izolētā virszemes poligonā

               D*2
                     Ievietošana virszemes ūdenskrātuvēs (piemēram, šķidrumu vai dūņu izliešana bedrēs, sārņu dīķos vai sārņu dambjos u. tml.)

               D*3
                     Apglabāšana uz zemes, kas nav ietverta D*1 un D*2 operācijā (piemēram, pastāvīga glabāšana virszemē)

               D*4
                     Pastāvīga glabāšana zem zemes (piemēram, konteineru ievietošana šahtā)

               D*5
                     Apglabāšana zemē, kas nav ietverta D*4 operācijā (piemēram, iesūknēšana akās, dabisko apakšzemes rezervuāru sālsalās)

               D*6
                     Apstrāde zemē atrašanās vietā (piemēram, biodegradācija vai ķīmiskā apstrāde augsnē)

               D*7
                     Izmešana ūdensobjektos, izņemot jūras un okeānus

               D*8
                     Izmešana jūrās un okeānos, arī apglabāšana jūras gultnē

               D*9
                     Izmešana atmosfērā (piemēram, saspiestu vai sašķidrinātu gāzu novadīšana)

               D*10
                     Termiska apstrāde, kas nav ietverta B nodaļas R*5 operācijā (piemēram, incinerācija)

               D*11
                     Galīgās aizvākšanas operācijas, kas nav ietvertas D*1–D*10 operācijās

               D*12
                     Bioloģiska apstrāde, pirms izmanto kādu no A nodaļā norādītajām operācijām

               D*13
                     Fizikāla/mehāniska apstrāde (piemēram, iztvaicēšana, žāvēšana), fizikāla/ķīmiska apstrāde (piemēram, ekstrakcija ar šķīdinātājiem), ķīmiska apstrāde (piemēram, neitralizēšana, nogulsnēšana) vai imobilizēšana (piemēram, stabilizēšana, cietināšana), pirms izmanto kādu no A nodaļā norādītajām operācijām

               D*14
                     Mehāniska apstrāde, kas nav ietverta D*15 operācijā (piemēram, demontāža, šķirošana, drupināšana, blietēšana, granulēšana, smalcināšana, kondicionēšana, atdalīšana), pirms izmanto kādu no A nodaļā norādītajām operācijām

               D*15     Sajaukšana, arī samaisīšana, pirms izmanto kādu no A nodaļā norādītajām operācijām

               D*16     Pārpakošana, pirms izmanto kādu no A nodaļā norādītajām operācijām

               D*17
                     Cita apstrāde, kas nav ietverta D*12–D*16 operācijās, pirms izmanto kādu no A nodaļā norādītajām operācijām

               D*18
                     Pagaidu glabāšana, līdz tiek veikta kāda no A nodaļā norādītajām operācijām

               B.
                     Rekuperācijas operācijas

               Rekuperācijas operācija ir operācija, kuras galvenais rezultāts ir lietderīgi izmantojami atkritumi, ar ko ražotnē vai plašāk tautsaimniecībā tiek aizstāti citi materiāli, kuri citādi būtu izmantoti noteiktai funkcijai, vai atkritumi, kas šai funkcijai tiek sagatavoti.

               R*1
                     Sagatavošana atkalizmantošanai (piemēram, pārbaudīšana, tīrīšana, labošana, atjaunošana)

               R*2
                     Organisko vielu recirkulēšana

               R*3
                     Metālu un to savienojumu recirkulēšana

               R*4
                     Citu neorganisko materiālu recirkulēšana

               R*5
                     Termiska apstrāde, kuras galvenais mērķis ir enerģijas ražošana

               R*6
                     Rekuperācija, kas nav ietverta R*1–R*5 operācijās

               R*7
                     Bioloģiskā apstrāde, pirms izmanto kādu no B nodaļā norādītajām operācijām

               R*8
                     Fizikāla/mehāniska apstrāde (piemēram, iztvaicēšana, žāvēšana), fizikāla/ķīmiska apstrāde (piemēram, ekstrakcija ar šķīdinātājiem) vai ķīmiska apstrāde (piemēram, neitralizēšana, nogulsnēšana), pirms izmanto kādu no B nodaļā norādītajām operācijām

               R*9
                     Mehāniska apstrāde, kas nav ietverta R*10 operācijā (piemēram, demontāža, šķirošana, drupināšana, blietēšana, granulēšana, smalcināšana, kondicionēšana, atdalīšana), pirms izmanto kādu no B nodaļā norādītajām operācijām

               R*10     Sajaukšana, arī samaisīšana, pirms izmanto kādu no B nodaļā norādītajām operācijām

               R*11     Pārpakošana, pirms izmanto kādu no B nodaļā norādītajām operācijām

               R*12
                     Cita apstrāde, kas nav ietverta R*7–R*9 operācijās, pirms izmanto kādu no B nodaļā norādītajām operācijām

               R*13
                     Pagaidu glabāšana, līdz tiek veikta kāda no B nodaļā norādītajām operācijām

                     (1)

                        Šā pielikuma grozījumi stājas spēkā no [datuma, kurā aprit divi gadi, kopš šos grozījumus pieņēmusi Pušu konference], un zvaigznītes vairs netiks izmantotas no [datuma, kurā aprit četri gadi, kopš grozījumus pieņēmusi Pušu konference].


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 367 final
            2020/0170(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 12 02 01 – Finanšu pakalpojumi)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus juridisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami drīz pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādās ES darbībās vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

                  EEZ Apvienotās komitejas (Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā) lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par “sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības”. Tas ir nepieciešams, lai ļautu EEZ EBTA valstīm piedalīties Savienības programmās un darbībās, ko finansē no Eiropas budžeta pozīcijām. Konkrētajā gadījumā šā grozījuma mērķis ir ļaut EEZ EBTA valstīm (Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai) piedalīties Savienības darbībās, kas saistītas ar budžeta pozīciju 12 02 01 “Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība” un kas iekļautas Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžetā.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts pilnībā atbilst EEZ līguma mērķim veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību nostiprināšanu starp Līgumslēdzējām Pusēm ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Apvienotās komitejas lēmums atbilst arī pārējiem Savienības politikas virzieniem, īpaši attiecībā uz mērķi aizsargāt ES iekšējā tirgus viendabīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā Padomes priekšlikuma materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

                  Procesuālais juridiskais pamats ir Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punkts, kurā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis priekšlikums paredz tikai tos pasākumus, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu tā mērķi – nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  EEZ EBTA valstis veic finanšu iemaksas Savienības budžetā, budžeta pozīcijā 12 02 01 “Finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošana un attīstība”. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr saskaņā ar EEZ līguma 32. protokolu EEZ EBTA valstis ikgadējo finanšu iemaksu veic ik gadu līdz 31. augustam pēc tam, kad Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas līdz 15. augustam tiek iesniegts EEZ EBTA valstīm.

                  Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no janvāra līdz augustam, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no janvāra. Tādējādi visa kalendārā gada laikā tiek nodrošināta sadarbības nepārtrauktība, kā paredzēts EEZ līgumā.

                  Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               2020/0170 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Budžeta pozīcija 12 02 01 – Finanšu pakalpojumi)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  1
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  2
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ir ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumiem.

               (5)Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2019. gada 31. decembra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā vajadzētu pamatoties uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (2)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 367 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 12 02 01 – Finanšu pakalpojumi)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               [...],

               ar kuru groza EEZ līguma 31. protokolu
               par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz finanšu pakalpojumu vienotā tirgus īstenošanu un attīstību.

               (2)Tādēļ, lai minēto paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2020. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 7. panta 11. punktā vārdus “un 2019. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “, 2019. un 2020. finanšu gadā”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu.

               To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.8.2020
            COM(2020) 368 final
            2020/0171(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 02 03 01 “Iekšējais tirgus” un budžeta pozīcija 02 03 04 “Iekšējā tirgus pārvaldības instrumenti”)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus juridisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami drīz pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādās ES darbībās vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

               EEZ Apvienotās komitejas (Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotā) lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par “sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības”. Tas ir nepieciešams, lai ļautu EEZ EBTA valstīm piedalīties Savienības programmās un darbībās, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta pozīcijām. Konkrētajā gadījumā šā grozījuma mērķis ir ļaut EEZ EBTA valstīm (Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai) piedalīties Savienības darbībās saistībā ar budžeta pozīciju 02 03 01 “Iekšējais tirgus” un ar budžeta pozīciju 02 03 04 “Iekšējā tirgus pārvaldības instrumenti”, kas ir iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2020. finanšu gadam.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts pilnībā atbilst EEZ līguma mērķim veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību nostiprināšanu starp Līgumslēdzējām Pusēm ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Apvienotās komitejas lēmums atbilst arī pārējiem Savienības politikas virzieniem, īpaši attiecībā uz mērķi aizsargāt ES iekšējā tirgus viendabīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  1
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis priekšlikums paredz tikai tos pasākumus, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu tā mērķi – nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  EEZ EBTA valstis veic finanšu iemaksu budžeta pozīcijā 02 03 01 “Iekšējais tirgus” un budžeta pozīcijā 02 03 04 “Iekšējā tirgus pārvaldības instrumenti”. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               5.CITI ELEMENTI

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr saskaņā ar EEZ līguma 32. protokolu EEZ EBTA valstis ikgadējo finanšu iemaksu veic ik gadu līdz 31. augustam pēc tam, kad Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas līdz 15. augustam tiek iesniegts EEZ EBTA valstīm.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no janvāra līdz augustam, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no janvāra. Tādējādi visa kalendārā gada laikā tiek nodrošināta sadarbības nepārtrauktība, kā paredzēts EEZ līgumā.

                  Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               2020/0171 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Budžeta pozīcija 02 03 01 “Iekšējais tirgus” un budžeta pozīcija 02 03 04 “Iekšējā tirgus pārvaldības instrumenti”)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola (“31. protokols”) grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ir ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un attīstību.

               (5)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2020. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Savienības nostājai EEZ Apvienotajā komitejā vajadzētu pamatoties uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, XXX

               EEE/111/2020

            [...](2020) XXX draft
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Budžeta pozīcija 02 03 01 “Iekšējais tirgus” un budžeta pozīcija 02 03 04 “Iekšējā tirgus pārvaldības instrumenti”)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               [...],

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu
               par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz iekšējā preču un pakalpojumu tirgus darbību un attīstību un iekšējā tirgus pārvaldības instrumentiem.

               (2)Tādēļ, lai minēto paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2020. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 7. panta 12. un 14. punktā vārdus “un 2019. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “, 2019. un 2020. finanšu gadam”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  1*.

               To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                     (1)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.]