				|

		52015PC0157

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par konkrētu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Kazahstānas Republiku (kodificēta redakcija) /* COM/2015/0157 final - 2015/0082 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Tautu Eiropas kontekstā
Komisija piešķir lielu nozīmi Savienības tiesību
vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas
un pieejamākas pilsoņiem, tādējādi sniedzot tiem jaunas
iespējas un izdevību izmantot tiem piešķirtās
īpašās tiesības.
Šo mērķi nevar sasniegt kamēr
daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan
būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie
jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un
daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos.
Tādējādi, lai identificētu šī brīža noteikumus,
ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina
dažādus instrumentus.
Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir
arī svarīga, lai tiesību akti būtu skaidri un
pārskatāmi.
2.           Komisija 1987. gada 1.
aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību
aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc
desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā
prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat
īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas,
lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.
3.           Edinburgas Eiropadomes (1992.g.
decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas
nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību
attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam
jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.
Kodifikācija jāveic
pilnīgā atbilstībā normālajai procedūrai
Savienības tiesību aktu pieņemšanai.
Ņemot vērā to, ka nekādas
izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar
kodifikācija, Eiropas
Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra
Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu
procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai
pieņemšanai.
4.           Šī priekšlikuma
mērķis ir uzņemties Padomes 2008. gada 8. decembra Regulas (EK)
Nr. 1340/2008 par konkrētu
tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un
Kazahstānas Republiku[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos
tajā ietvertos tiesību aktus[4];
šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto tiesību
aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem
grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas pasākums.
5.           Kodifikācijas priekšlikums tika
izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK) Nr.
1340/2008 un tās grozošo aktu konsolidāciju 23 oficiālajās
valodās, ko veica Eiropas Savienības Publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas
palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību
veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas
kodificētās regulas VII pielikumā.
ê 1340/2008
(pielāgots)
2015/0082 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par konkrētu tērauda
izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Ö Savienību Õ un Kazahstānas
Republiku (kodificēta redakcija)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot
vērā Ö Līgumu
par Eiropas Savienības darbību Õ un jo īpaši
tā Ö 207. panta
2. punktu Õ,
ņemot
vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā
akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot
vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],
saskaņā
ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
ê
(1)       Padomes
Regula (EK) Nr. 1340/2008[6] ir vairākas reizes būtiski grozīta[7]. Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ
minētā regula būtu jākodificē.
ê 1340/2008, 1.
apsvērums
(2)       Partnerattiecību
un sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienām un to
dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku 17. panta 1. punkts[8] nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu
tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par
tirdzniecības apjomiem.
ê 1340/2008, 2.
apsvērums (pielāgots)
(3)       Nolīgums
starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu
tērauda izstrādājumu tirdzniecību[9]
tika parakstīts 2005. gada 19. jūlijā, un tā darbības
termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī.
ê 1340/2008, 3.
apsvērums (pielāgots)
(4)       Kamēr
nav parakstīts un stājies spēkā jaunais nolīgums vai
Kazahstāna nav iestājusies Pasaules Tirdzniecības
organizācijā (PTO), kvantitatīvie ierobežojumi Ö , kuri
sākās 2007. gadā, tika noteikti Padomes Regulā (EK)
Nr. 1870/2006[10], Padomes Regulā (EK) Nr. 1531/2007[11] un Regulā (EK) Nr. 1340/2008 Õ.
ê 1340/2008, 5.
apsvērums (pielāgots)
(5)       Jāparedz
līdzekļi šā režīma pārvaldībai Ö Savienībā Õ tā, lai
sekmētu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc
iespējas līdzīgus noteikumus.
ê 1340/2008, 6.
apsvērums
(6)       Jānodrošina,
ka tiek pārbaudīta attiecīgo izstrādājumu izcelsme un
ka šim nolūkam tiek noteiktas atbilstīgas administratīvas
sadarbības metodes.
ê 1340/2008, 7.
apsvērums
(7)       Uz
izstrādājumiem, kas atrodas brīvajā zonā vai kas importēti
saskaņā ar kārtību, kura reglamentē muitas noliktavas,
pagaidu importēšanu vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas
režīms), nebūtu jāattiecina kvantitatīvie ierobežojumi, kas
noteikti attiecīgajam izstrādājumam.
ê 1340/2008, 8.
apsvērums (pielāgots)
(8)       Lai
efektīvi piemērotu šo regulu, Ö ir
nepieciešams Õ, ka attiecīgo
izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Ö Savienībā izmanto
Savienības Õ importa licenci.
ê 1340/2008, 9.
apsvērums (pielāgots)
(9)       Lai
nodrošinātu, ka Ö piemērojamie Õ kvantitatīvie
ierobežojumi netiek pārsniegti, jāparedz procedūra,
saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes
neizsniedz importa licences, ja iepriekš nav saņemts Komisijas
apstiprinājums, ka attiecīgajā kvantitatīvajā
ierobežojumā joprojām ir pieejami atbilstīgie daudzumi.
ê 38/2014, 1.
pants un Pielikuma 7. punkts (pielāgots)
(10)     Lai
varētu veikt konkrētu ierobežojumu efektīvu
pārvaldību, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras
pieņemt aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu
attiecībā uz Ö šīs Õ regulas
V pielikuma grozījumiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija,
veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās,
tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei,
ê 1340/2008
(pielāgots)
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
1. Šo regulu
piemēro tādu tērauda izstrādājumu importam Ö Savienībā Õ, kuri
uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir Kazahstānas
Republikā.
2.
Izstrādājumus Ö , kas
minēti 1. punktā, Õ klasificē
izstrādājumu grupās, kā izklāstīts
I pielikumā.
3. Šīs
regulas I pielikumā uzskaitīto izstrādājumu
klasifikācijas pamatā ir kombinētā nomenklatūra (KN),
kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87[12].
4. Šā panta
1. punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka
saskaņā ar Ö Savienībā Õ spēkā
esošajiem noteikumiem.
2. pants
1. Uz to
izstrādājumu importu Ö Savienībā Õ , kuri
uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir Kazahstānas
Republikā, attiecas V pielikumā noteiktie gada kvantitatīvie
ierobežojumi. Lai Ö Savienībā Õ laistu
brīvā apgrozībā I pielikumā uzskaitītos
izstrādājumus, kuru izcelsme ir Kazahstānas Republika,
jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kā izklāstīts II
pielikumā, un importa licence, ko dalībvalstu iestādes
izsniegušas saskaņā ar 4. pantu.
2. Lai
nodrošinātu, ka daudzumi, kuriem ir izsniegtas importa licences,
nevienā brīdī nepārsniedz kopējos kvantitatīvos
ierobežojumus katrai izstrādājumu grupai, IV pielikumā
uzskaitītās kompetentās iestādes izsniedz importa licences
vienīgi pēc Komisijas apstiprinājuma, ka kvantitatīvajos
ierobežojumos piegādātājvalstij vēl ir pieejams
nepieciešamais daudzums attiecīgajai tērauda izstrādājumu
grupai, par kuru importētājs vai importētāji ir iesnieguši
pieteikumus minētajām iestādēm.
3. Atļauto
importa apjomu atskaita no attiecīgā V pielikumā noteiktā
kvantitatīvā ierobežojuma. Ražojumu nosūtīšanu uzskata par
notikušu dienā, kad tie iekrauti eksportējošajā
transportlīdzeklī.
3. pants
1. Šīs regulas V pielikumā Ö noteiktie Õ kvantitatīvie
ierobežojumi neattiecas uz izstrādājumiem, kas novietoti
brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā vai kas
importēti saskaņā ar režīmu, kurš reglamentē muitas
noliktavas, pagaidu importēšanu vai ievešanu pārstrādei
(neuzlikšanas režīmu).
2. Ja 1.
punktā minētie izstrādājumi vēlāk
nemainītā stāvoklī vai pēc apstrādes vai
pārstrādes tiek laisti brīvā apgrozībā,
piemēro 2. panta 2. punktu un šādi apgrozībā laistus
izstrādājumus atskaita no attiecīgā V pielikumā
noteiktā kvantitatīvā ierobežojuma.
4. pants
1. Šīs
regulas 2. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā IV pielikumā
minētās kompetentās iestādes pirms importa licences
izsniegšanas paziņo Komisijai par daudzumiem, par kuriem pieprasītas
importa licences, pievienojot eksporta licenču
oriģināleksemplārus, ko tās saņēmušas.
Savukārt Komisija atbilstīgi hronoloģiskai secībai,
kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi (“rindas
kārtībā”), paziņo, vai pieprasītie daudzumi ir
pieejami importēšanai.
2.
Pieprasījumi, kas iekļauti paziņojumos Komisijai, ir
derīgi, ja tie katrā gadījumā skaidri norāda
eksportētājvalsti, attiecīgā izstrādājuma kodu,
importējamo daudzumu, eksporta licences numuru, kvotas gadu un
dalībvalsti, kur izstrādājumus paredzēts laist
brīvā apgrozībā.
3. Iespēju
robežās Komisija Ö kompetentajām Õ iestādēm
Ö , kas
uzskaitītas IV pielikumā Õ apstiprina
kopējos daudzumus katrai izstrādājumu grupai, kas
norādīti Komisijai paziņotajos pieprasījumos.
4.
Kompetentās iestādes, Ö kas
uzskaitītas IV pielikumā, Õ tiklīdz
tām kļūst zināms, nekavējoties paziņo Komisijai
par daudzumiem, kas netiek izmantoti importa licences derīguma
termiņā. Neizmantotos daudzumus automātiski ieskaita Ö Savienības Õ kopējos
atlikušajos kvantitatīvajos ierobežojumos katrai izstrādājumu
grupai.
5. Šā panta
1. līdz 4. punktā minētos paziņojumus nosūta
elektroniski, izmantojot šim nolūkam izveidoto integrēto tīklu,
ja vien svarīgu tehnisku iemeslu dēļ nav īslaicīgi
jāizmanto citi saziņas līdzekļi.
6. Importa
licences vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz saskaņā
ar 12. līdz 16. pantu.
7.
Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par katru
izsniegtās importa licences vai līdzvērtīga dokumenta
atcelšanu gadījumos, kad Kazahstānas Republikas kompetentās
iestādes ir atcēlušas vai atsaukušas attiecīgo eksporta licenci.
Tomēr gadījumā, ja Kazahstānas Republikas kompetentās
iestādes informējušas Komisiju vai dalībvalsts kompetentās
iestādes par eksporta licences atcelšanu vai atsaukšanu pēc
attiecīgo izstrādājumu importēšanas Ö Savienībā Õ , tad šos
daudzumus atskaita no attiecīgā V pielikumā noteiktā
kvantitatīvā ierobežojuma.
5. pants
1. Ja Komisijas
rīcībā ir norādes, ka Kazahstānas Republikas izcelsmes
izstrādājumi, kas uzskaitīti I pielikumā, ir
pārkrauti, tiem ir mainīts maršruts vai arī tie kā
citādi ir importēti Ö Savienības Õ teritorijā,
apejot 2. pantā minētos kvantitatīvos ierobežojumus, un ja
nepieciešams veikt pielāgojumus, Komisija prasa uzsākt apspriešanos,
lai panāktu vienošanos par pielāgojumiem, kas vajadzīgi
attiecībā uz atbilstīgajiem kvantitatīvajiem
ierobežojumiem.
2. Līdz 1. punktā
norādīto apspriežu pabeigšanai Komisija var lūgt
Kazahstānas Republiku veikt nepieciešamos piesardzības
pasākumus, lai nodrošinātu, ka ir iespējams veikt
kvantitatīvo ierobežojumu pielāgojumus, par ko panākta
vienošanās minētajās apspriedēs.
ê 38/2014, 1.
pants un Pielikuma 7. punkta 1. apakšpunkts
3. Ja
Savienība un Kazahstānas Republika nepanāk pieņemamu
risinājumu un ja Komisija konstatē, ka ir skaidri
pierādījumi par apiešanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 17. pantu, lai no
kvantitatīvajiem ierobežojumiem atskaitītu līdzvērtīgu
daudzumu izstrādājumu, kuru izcelsme ir Kazahstānas
Republikā, un attiecīgi grozītu V pielikumu.
Ja aizkavētas
pietiekoši ātras skaidru apiešanas pierādījumu novēršanas
gadījumā rastos grūti novēršams kaitējums un
tādēļ tas nepieciešams nenovēršamu steidzamu iemeslu
dēļ, 18. pantā paredzēto procedūru piemēro
deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar pirmo
daļu.
ê 1340/2008
(pielāgots)
6. pants
1. Eksporta
licence, kuru izsniedz Kazahstānas Republikas kompetentās
iestādes, vajadzīga attiecībā uz katru tādu
tērauda izstrādājumu sūtījumu, uz kuriem attiecas V
pielikumā noteiktie kvantitatīvie ierobežojumi, nepārsniedzot
minētos ierobežojumus.
2. Eksporta
licences oriģinālu importētājs iesniedz nolūkā
saņemt 12. pantā minēto importa licenci.
7. pants
1. Eksporta
licence attiecībā uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem atbilst
paraugam, kas ietverts II pielikumā, un tā, inter alia,
apstiprina, ka attiecīgo izstrādājumu daudzums attiecināts
uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kas noteikti šo izstrādājumu
grupai.
2. Katra eksporta
licence attiecas tikai uz vienu no I pielikumā uzskaitītajām
izstrādājumu grupām.
8. pants
Eksportētos
apjomus atskaita no attiecīgajiem V pielikumā noteiktajiem
kvantitatīvajiem ierobežojumiem un nosūta 2. panta 3. punkta
nozīmē.
9. pants
1. Šīs
regulas 6. pantā minētajai eksporta licencei var būt papildu
kopijas, ko atbilstīgi norāda. Eksporta licenci un tās kopijas,
kā arī izcelsmes sertifikātu un tā kopijas sagatavo
angļu valodā.
2. Ja 1.
punktā minētos dokumentus aizpilda ar roku, ierakstus izdara ar
pildspalvu un drukātiem burtiem.
3. Eksporta
licences vai līdzvērtīgi dokumenti atbilst 210 × 297 mm
formātam. Tajos izmanto baltu minētā lieluma
rakstāmpapīru, kas nesatur mehāniskus celulozes
piemaisījumus un nesver mazāk par 25 g/m2. Katrai
daļai ir jābūt iespiestam gijošēta aizsargraksta fonam, kas
padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura
viltojumus.
4. Ö Savienībā Õ kompetentās
iestādes pieņem vienīgi oriģināleksemplāru
kā derīgu eksporta mērķiem saskaņā ar šīs
regulas noteikumiem.
5. Katrai eksporta
licencei vai līdzvērtīgam dokumentam ir standartizēts sērijas
numurs, iespiests vai neiespiests, ar kura palīdzību to var
identificēt.
ê 1012/2014, 1.
panta 1. punkts (pielāgots)
6. Sērijas
numuru Ö , kas
minēts 5. punktā, Õ veido šādi
elementi:
–
divi burti, ar ko apzīmē
eksportētājvalsti:
              KZ = Kazahstānas Republika;
–
divi burti, ar ko apzīmē paredzēto galamērķa dalībvalsti:
              BE = Beļģija
              BG = Bulgārija
              CZ = Čehija
              DK = Dānija
              DE = Vācija
              EE = Igaunija
              IE = Īrija
              GR = Grieķija
              ES = Spānija
              FR = Francija
              HR = Horvātija
              IT = Itālija
              CY = Kipra
              LV = Latvija
              LT = Lietuva
              LU = Luksemburga
              HU = Ungārija
              MT = Malta
              NL = Nīderlande
              AT = Austrija
              PL = Polija
              PT = Portugāle
              RO = Rumānija
              SI = Slovēnija
              SK = Slovākija
              FI = Somija
              SE = Zviedrija
              GB = Apvienotā Karaliste;
–
viencipara skaitlis, kas
norāda kvotas gadu un atbilst attiecīgā gada pēdējam
ciparam, piemēram, 2009. gadu norāda ar “9”;
–
divciparu skaitlis, kas
apzīmē izdevējiestādi eksportētājvalstī;
–
piecciparu skaitlis
secīgi no 00 001 līdz 99 999, kas piešķirts konkrētai
galamērķa dalībvalstij.
ê 1340/2008
(pielāgots)
10. pants
Eksporta licenci
var izdot pēc to izstrādājumu nosūtīšanas, uz kuriem
tā attiecas. Šādos gadījumos uz tās jābūt
vīzai “izsniegts retrospektīvi”.
11. pants
Ja eksporta
licence ir nozagta, pazaudēta vai iznīcināta,
eksportētājs var lūgt kompetento iestādi, kas izsniegusi
dokumentu, izsniegt dublikātu, pamatojoties uz eksportētāja
rīcībā esošajiem eksporta dokumentiem.
Šādi
izsniegtam licences dublikātam ir vīza “dublikāts”.
Dublikātam piešķir licences oriģināleksemplāra datumu.
12. pants
1. Tiktāl,
ciktāl Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka
pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgajā
kvantitatīvajā ierobežojumā, dalībvalstu kompetentās
iestādes importa licenci izsniedz, ilgākais, piecās
darbdienās pēc tam, kad no importētāja saņemts
attiecīgās eksporta licences oriģināleksemplārs.
Eksporta licenci iesniedz ne vēlāk kā tā gada 31.
martā, kas ir pēc gada, kad licencē paredzētie
izstrādājumi ir nosūtīti. Importa licences izsniedz
jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes neatkarīgi no
tā, kura dalībvalsts norādīta eksporta licencē, ja
Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais
daudzums ir pieejams attiecīgajā kvantitatīvajā ierobežojumā.
2. Importa licence
ir derīga četrus mēnešus no tās izsniegšanas dienas.
Pēc importētāja pienācīgi pamatota pieprasījuma
dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt
derīguma termiņu vēl uz ne vairāk kā četriem
mēnešiem.
3. Importa
licences sagatavo saskaņā ar paraugu III pielikumā, un tās
ir derīgas visā Ö Savienības Õ muitas
teritorijā.
4.
Deklarācijā vai pieprasījumā, ko importētājs
iesniedz nolūkā saņemt importa licenci, ir šādas
ziņas:
a)           eksportētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;
b)           importētāja pilns
vārds vai nosaukums un adrese;
c)           precīzs preču apraksts un
Taric kods(-i);
d)           preču izcelsmes valsts;
e)           nosūtīšanas valsts;
f)            attiecīgo
izstrādājumu atbilstīgā izstrādājumu grupa un
daudzums;
g)           tīrais svars – attiecībā
uz katru Taric pozīciju;
h)           izstrādājumu CIF
vērtība uz Ö Savienības Õ robežas – attiecībā uz katru Taric
pozīciju;
i)            vai attiecīgie
izstrādājumi ir otrās šķiras vai standartam neatbilstošas
kvalitātes izstrādājumi;
j)            attiecīgā
gadījumā – maksāšanas un piegādes diena, kā arī
pavadzīmes un pirkuma līguma kopija;
k)           eksporta licences datums un numurs;
l)            visi iekšējie kodi, ko izmanto
administratīviem mērķiem;
m)          datums un importētāja paraksts.
5.
Importētājam nav pienākuma importēt visu licencē
norādīto daudzumu vienā sūtījumā.
13. pants
Dalībvalstu
kompetento iestāžu izsniegto importa licenču derīgums un
daudzumi atbilst eksporta licenču derīgumam un daudzumiem, kā
norādīts eksporta licencēs, ko izsniegušas Kazahstānas Republikas
kompetentās iestādes un uz kā pamata izsniegtas importa
licences.
14. pants
Dalībvalstu
kompetentās iestādes izsniedz importa licences vai
līdzvērtīgus dokumentus atbilstīgi 2. panta 2. punktam bez
diskriminācijas attiecībā uz jebkuru importētāju Ö Savienībā Õ neatkarīgi no
tā, Ö kur Õ tas veic
uzņēmējdarbību Ö Savienībā Õ, neskarot
atbilstību citām spēkā esošajos noteikumos
paredzētajām prasībām.
15. pants
1. Ja Komisija
konstatē, ka kopējais izstrādājumu apjoms, uz kuriem
attiecas Kazahstānas Republikas izsniegtās eksporta licences,
noteiktā izstrādājumu grupā pārsniedz
kvantitatīvos ierobežojumus attiecīgajai izstrādājumu
grupai, tā nekavējoties informē dalībvalstu
kompetentās iestādes, lai apturētu importa licenču
turpmāku izsniegšanu. Šādā gadījumā Komisija uzreiz
sāk apspriešanos.
2.
Dalībvalstu kompetentās iestādes atsaka importa licences
izsniegšanu Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumiem,
kuriem nav izsniegtas eksporta licences saskaņā ar 6. līdz
11. pantu.
16. pants
1. Veidlapas, ko
dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto 12. pantā
minēto importa licenču izsniegšanai, atbilst importa licenču
paraugiem III pielikumā.
2. Importa
licenču veidlapas un to izrakstus sagatavo divos
oriģināleksemplāros; vienu no tiem, uz kura ir norāde
“Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs” un 1. numurs, izsniedz pieteikuma
iesniedzējam, bet otru, uz kura ir norāde “Izdevējas iestādes
eksemplārs” un 2. numurs, patur iestāde, kas izsniedz licenci.
Administratīvām vajadzībām kompetentās iestādes
2. eksemplāram var pievienot papildu kopijas.
3. Veidlapas
iespiež uz tāda balta papīra bez mehāniskiem celulozes
piemaisījumiem, kas paredzēts rakstīšanai un sver 55 līdz
65 g/m2. Veidlapu izmēri ir 210 × 297 mm; attālumam starp
rakstu rindiņām jābūt 4,24 mm (viena sestdaļa collas);
precīzi jāievēro veidlapas izkārtojums. Licences pirmā
eksemplāra, kas ir pati licence, abās pusēs jābūt
iespiestam sarkanam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acīm
redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.
4. Par veidlapu
iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī
iespiedēji, ko norīkojusi dalībvalsts, kurā tie veic
uzņēmējdarbību. Pēdējā minētajā
gadījumā uz katras veidlapas jābūt atsaucei uz
dalībvalsts norīkojumu. Uz katras veidlapas ir iespiedēja
nosaukums un adrese vai arī atzīme, pēc kuras var
identificēt iespiedēju.
5. Izsniedzot
importa licences vai to izrakstus, attiecīgās dalībvalsts
kompetentās iestādes tiem piešķir izdošanas numuru. Importa
licences numuru elektroniski paziņo Komisijai, izmantojot integrēto
tīklu, kas izveidots atbilstīgi 4. pantam.
6. Licences un
izrakstus sagatavo izdevējas dalībvalsts valsts valodā vai
vienā no tās valsts valodām.
7. Dokumentu 10. ailē
kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda
izstrādājumu grupu.
8.
Izdevējiestāžu un debitoriestāžu atzīmes uz veidlapām
izdara, izmantojot spiedogu. Tomēr izdevējiestādes spiedogu var
aizstāt ar perforējot iegūtu burtu vai skaitļu
kombinācijas iespiedumu vai ar uzdruku uz licences.
Izdevējiestādes izmanto jebkādas pret viltojumiem drošas
metodes, lai piešķirto daudzumu reģistrētu tā, ka nav
iespējama skaitļu vai atsauču iestarpināšana.
9. Licences 1. un
2. eksemplāra otrā pusē ir aile, kurā daudzumus var
ierakstīt muitas iestādes pēc importēšanas formalitāšu
nokārtošanas vai kompetentās pārvaldes iestādes, izsniedzot
izrakstu. Ja licencē vai izrakstā debetam paredzētā vieta
nav pietiekama, kompetentās iestādes var pievienot vienu vai
vairākas papildu lapas ar ailēm, kas atbilst ailēm licences vai
izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debitoriestādes
uzspiež spiedogu tā, lai puse spiedoga būtu uz licences vai izraksta,
bet otra puse – uz papildu lapas. Ja ir vairāk nekā viena papildu
lapa, zīmogu līdzīgi uzspiež katrai lapai un iepriekšējai
lapai.
10. Kādā
citā dalībvalstī izsniegtām importa licencēm un
izrakstiem, kā arī veiktajiem ierakstiem un atzīmēm
arī visās citās dalībvalstīs ir tāds pats
juridisks spēks kā attiecīgajā dalībvalstī
izsniegtiem dokumentiem, izdarītiem ierakstiem un atzīmēm.
11. Ja ir
tāda nepieciešamība, attiecīgo dalībvalstu kompetentās
iestādes var prasīt licences vai izraksta saturu iztulkot šīs
dalībvalsts valsts valodā vai vienā no tās valsts
valodām.
ê 38/2014, 1.
pants un Pielikuma 7. punkta 2. apakšpunkts
17. pants
1. Pilnvaras
pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot
šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2. Pilnvaras
pieņemt deleģētos aktus, kas minēti 5. panta 3. punktā
Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 20.
februāris. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru
deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu
gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski
pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments
vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais
trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.
3. Eiropas
Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 3.
punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par
atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu.
Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc
tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā
norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos
aktus.
4. Tiklīdz
tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus
Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.
Saskaņā ar 5. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts
stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad par
minēto aktu paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas
Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā
laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai
Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
18. pants
1. Deleģētais
akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas
spēkā nekavējoties un to piemēro, kamēr nav izteikti
nekādi iebildumi saskaņā ar 2. punktu. Paziņojot
deleģētu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus,
kādēļ izmanto steidzamības procedūru.
2. Eiropas
Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu
saskaņā ar 17. panta 5. punktā minēto procedūru.
Šādā gadījumā Komisija nekavējoties atceļ aktu,
ievērojot Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojumu par lēmumu
izteikt iebildumus.
ê
19. pants
Regulu (EK) Nr.
1340/2008 atceļ.
Atsauces uz
atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa
saskaņā ar atbilstības tabulu VII pielikumā.
ê 1340/2008
(pielāgots)
20. pants
Šī regula
stājas spēkā Ö divdesmitajā Õ dienā Ö pēc
tās Õ publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Ja Kazahstāna
pievienosies PTO, šī regula zaudē spēku no pievienošanās
dienas[13].
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs

[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.
[3]               Iekļauts likumdošanas programmā 2015. gadam.
[4]               Skat. šī priekšlikuma VI pielikumu.
[5]               OV L […], […], pp. […].
[6]               Padomes 2008. gada 8. decembra Regula (EK) Nr. 1340/2008
par konkrētu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp
Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku (OV L 348, 24.12.2008., 1. lpp.).
[7]               Skat. VI pielikumu.
[8]               OV L 196, 28.7.1999., 3. lpp.
[9]               OV L 232, 8.9.2005., 64. lpp.
[10]             Padomes 2006. gada 11. decembra Regula (EK) Nr.
1870/2006 par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību
starp Kopienu un Kazahstānas Republiku (OV L 360, 19.12.2006., 1. lpp.).
[11]             Padomes 2007. gada 10. decembra
Regula (EK) Nr. 1531/2007 par noteiktu tērauda izstrādājumu
tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku (OV L
337, 21.12.2007., 2. lpp.).
[12]             Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula (EEK) Nr.
2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas
tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).
[13]             Dienu, kad šī regula zaudē spēku,
Eiropas Komisija publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
ê 1340/2008
I PIELIKUMS
SA PLAKANIE VELMĒJUMI
SA1.      Spoles
7208100000
7208250000
7208260000
7208270000
7208360000
7208370010
7208370090
7208380010
7208380090
7208390010
7208390090
7211140010
7211190010
7219110000
7219121000
7219129000
7219131000
7219139000
7219141000
7219149000
7225301000
7225303010
7225309000
7225401510
7225502010
SA2.      Biezās
plāksnes
7208400010
7208512000
7208519100
7208519800
7208529100
7208521000
7208529900
7208531000
7211130000
SA3.      Citi plakanie velmējumi
7208400090
7208539000
7208540000
7208908010
7209150000
7209161000
7209169000
7209171000
7209179000
7209181000
7209189100
7209189900
7209250000
7209261000
7209269000
7209271000
7209279000
7209281000
7209289000
7209908010
7210110010
7210122010
7210128010
7210200010
7210300010
7210410010
7210490010
7210500010
7210610010
7210690010
7210701010
7210708010
7210903010
7210904010
7210908091
7211140090
7211190090
7211232010
7211233010
7211233091
7211238010
7211238091
7211290010
7211908010
7212101000
7212109011
7212200011
7212300011
7212402010
7212402091
7212408011
7212502011
7212503011
7212504011
7212506111
7212506911
7212509013
7212600011
7212600091
7219211000
7219219000
7219221000
7219229000
7219230000
7219240000
7219310000
7219321000
7219329000
7219331000
7219339000
7219341000
7219349000
7219351000
7219359000
7225401290
7225409000
_____________
II PIELIKUMS
_____________
III PIELIKUMS
_____________
ê 1012/2014, 1.
panta 2. punkts un Pielikums (pielāgots)
IV PIELIKUMS
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS
AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES
SEZNAM
PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ
LISTE OVER
KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER
ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE
ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
LIST OF THE
COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES
LISTE DES
AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEŽNIH
NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE
COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO
IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ
NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES
NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA
TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE
NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ
WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS
AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA
AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH
ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH
NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO
TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER
BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public
fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie
Direction générale
Ö des Analyses
économiques et de l'Economie internationale Õ
Service des
licences
Rue Ö du Progrès
50 Õ
B- Ö 1210 Õ Bruxelles
Fax (32-2) 277 50
63
Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
Middenstand & Energie
Algemene Directie Ö Economische
Analyses en Internationale Economie Õ
Dienst
Vergunningen
Ö Vooruitgangstraat
50 Õ
B- Ö 1210 Õ Brussel
Fax (32-2) 277 50
63
БЪЛГАРИЯ
Министерство
на
икономиката
дирекция
„Регистриране,
лицензиране
и контрол“
ул.
„Славянска“ № 8
1052 София
тел.: (359-2) 940 70 01
факс: (359-2) 987 21
90, (359-2) 981 99 70
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo
průmyslu a obchodu
Licenční
správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax (420) 224 21
21 33
DANMARK
Erhvervs- og
Byggestyrelsen
Økonomi- og
Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København
Ø
Fax (45) 35 46 60
01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für
Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße
29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax (49) 6196 90
88 00
EESTI
Majandus- ja
Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn
Faks: +372 631
3660
IRELAND
Department of
Enterprise, Trade and Employment
Import/Export
Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax +353-1-631 25
62
Ö ΕΛΛΑΣ Õ
Υπουργείο
Ö Ανάπτυξης
και
Ανταγωνιστικότητας Õ
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής Ö και
Εμπορικής Õ
Πολιτικής
Ö Δ/νση
Συντονισμού
Εμπορίου και
Εμπορικών
Καθεστώτων Õ
Ö Τμήμα
Β΄: Ειδικών
Καθεστώτων
Εισαγωγών Õ
Ö Οδός Õ
Κορνάρου 1
GR-105 63
Αθήνα
Ö Τηλ.
(30-210) 328 60 41-43 Õ
Φαξ
(30-210) 328 60 94
Ö Email: e3a@mnec.gr Õ
ESPAÑA
Ministerio de
Industria, Turismo y Comercio
Secretaría General
de Comercio Exterior
Subdirección
General de Comercio Exterior de Productos Industriales
Paseo de la
Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax +34-91 349 38
31
FRANCE
Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie
Direction générale des entreprises
Sous-direction des biens de consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris
Cedex 12
Fax (33) 153 44 91
81
HRVATSKA
Ministarstvo
vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog
7-8,
10000 Zagreb
Tel. (385) 1
6444626
Fax (385) 1
6444601
ITALIA
Ministero dello
Sviluppo Economico
Direzione Generale
per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma
Tel. (39) 06 59 64
24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93
22 35/59 93 26 36
E-mail:
polcom3@mincomes.it
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ
(357) 22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728 08
82
LIETUVA
Lietuvos
Respublikos ūkio ministerija
Ö Investicijų
ir eksporto Õ departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26 23
974
LUXEMBOURG
Ministère de
l'économie et du commerce extérieur
Office des
licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61 38
MAGYARORSZÁG
Magyar
Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax (36-1) 336 73
02
MALTA
Diviżjoni
għall-Kummerċ
Servizzi
Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax (356) 25 69 02
99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane
centrale dienst voor in- en uitvoer
Postbus 30003,
Engelse Kamp 2
NL-9700 RD
Groningen
Fax (31-50) 523 23
41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax (43-1) 7 11 00/83 86
POLSKA
Ministerstwo
Gospodarki
Plac Trzech
Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax (48-22) 693 40
21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das
Finanças e da Administração Pública
Direcção-Geral das
Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o
Consumo
Rua da Alfândega,
n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax (+ 351) 218 81
39 90
ROMÂNIA
Ministerul pentru
Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii
Liberale
Direcția
Generală Politici Comerciale
Str. Ion Câmpineanu,
nr. 16
București,
sector 1
Cod poștal
010036
Tel. (40-21) 315
00 81
Fax (40-21) 315 04
54
e-mail:
clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297
44 72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej
politiky
Ministerstvo
hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava
212
Slovenská
republika
Fax (421-2) 48 54
31 16
SUOMI/FINLAND
Tulli Ö (Finnish
Customs) Õ
PL 512
FI-00101 Helsinki
Ö P. +358 295
52 00 Õ
Ö F. Õ +358-20-492 28 52
Ö Tullen Õ
PB 512
FI-00101
Helsingfors
Ö Tfn +358 295
52 00 Õ
Fax +358-20-492 28
52
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30 67
59
UNITED KINGDOM
Department of Trade and Industry
Import Licensing Branch
Queensway House — West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36
42 69
_____________
ê 1340/2008
V PIELIKUMS
 APJOMA IEROBEŽOJUMI
 Izstrādājumi || Tonnas gadā
 SA. Plakanie velmējumi ||
 SA1. Spoles || 87125
 SA2. Biezās plāksnes || 0
 SA3. Citi plakanie velmējumi || 117875
_____________
é
VI PIELIKUMS
Atceltā regula ar tajā secīgi veikto grozījumu
sarakstu
 Padomes Regula (EK) Nr. 1340/2008 (OV L 348, 24.12.2008., 1. lpp.) ||
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 38/2014 (OV L 18, 21.1.2014., 52. lpp.) || Tikai attiecībā uz Pielikuma 7. punktu.
 Padomes Regula (ES) Nr. 1012/2014 (OV L 283, 27.9.2014., 2. lpp.) ||
_____________
VII PIELIKUMS
Atbilstības tabula
 Regula (EK) Nr. 1340/2008 || Šī regula
 1. līdz 16. pants || 1. līdz 16. pants
 16.a pants || 17. pants
 16.b pants || 18. pants
 - || 19. pants
 17. pants || 20. pants
 I līdz V pielikums || I līdz V pielikums
 - || VI pielikums
 - || VII pielikums
_____________


				|

		52013PC0889

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1434/98 attiecībā uz izkraušanas pienākumu /* COM/2013/0889 final - 2013/0436 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Viens no galvenajiem pašreizējās
kopējās zivsaimniecības politikas (KZP)[1] reformas
mērķiem ir pakāpeniska izmetumu samazināšana visās
Eiropas Savienības (ES) zvejniecībās, ieviešot izkraušanas
pienākumu. Šāds mērķis noteikts, lai labāk izmantotu
pieejamos resursus un apmierinātu sabiedrības vēlmi izbeigt
praksi, kad tirdzniecībai derīgas zivis tiek izmestas atpakaļ
jūrā. Ietekmes novērtējumā[2], kas veikts par KZP
pamatregulas priekšlikumu, atzīts, ka liels izmetumu apjoms ir
būtisks faktors, kas noteicis to, ka kopējā zivsaimniecības
politikā nav pietiekami nodrošināta vides ilgtspēja .
Eiropas Parlaments 2013. gada
februāra plenārsēdes balsojumā vienojās par
pakāpenisku izkraušanas pienākuma ieviešanu, no 2014. gada to
attiecinot uz pelaģisko zveju, tālu migrējošu zivju sugu un lašu
zveju Baltijas jūrā, un nākamajos gados to paplašinot
attiecībā uz visām zvejniecībām Savienībā.
Vēlāk februārī arī Padome skaidri norādīja,
ka atbalsta šādu pieeju, un vienojās par līdzīgu
īstenošanas grafiku. Pēc tam Eiropas Parlaments un Padome panāca
politisku vienošanos par pamatregulu un noteica jaunu izkraušanas
pienākuma īstenošanas sākuma datumu – 2015. gada
1. janvāris.
Lai izkraušanas pienākumu
iedzīvinātu praksē, ir jāsvītro vai jāgroza daži
noteikumi spēkā esošajās regulās par tehniskajiem
pasākumiem, pārvaldības pasākumiem un kontroli, kas ir
pretrunā ar izkraušanas pienākumu un uzliek zvejniekiem pienākumu
izmest zivis. Paziņojumu, kas norādīja uz šo nolūku, Padome
sniedza jūnija sesijā[3],
mudinot Komisiju darboties ātri, lai veiktu šīs izmaiņas
spēkā esošajās regulās, tiklīdz būs panākta
vienošanās par reformu.
Komisija ir iecerējusi jauno tehnisko
pasākumu regulējumu veidot kā daļu no reformas, kam laika
gaitā vajadzētu atvieglot izkraušanas pienākuma pilnīgu
īstenošanu. Jaunajā regulējumā būtu ietverta arī
jauna reģionāla pieeja, tai skaitā daudzgadu plānu un
izmetumu plānu izstrādi. Tomēr šis jaunais regulējums
gandrīz noteikti vēl nebūs ieviests tad, kad spēkā
būs stājies pirmajai zvejniecību grupai noteiktais izkraušanas
pienākums. Tāpēc ir nepieciešami tiesību akti, lai
likvidētu jebkādus juridiskus un praktiskus šķēršļus
īstenošanai pārejas laikā, kamēr tiek izstrādāts
šis jaunais regulējums.
Kas attiecas uz tehnisko pasākumu
regulām, tad vairāki noteikumi spēkā esošajās
regulās ir pretrunā ar izkraušanas pienākumu un uzliek
zvejniekiem pienākumu izmest zivis. Tie ir minimālie izkraušanas
izmēri (MII), nozvejas sastāva noteikumi un piezvejas noteikumi.
Minimālie izkraušanas izmēri (MII)
ir ietverti Regulā (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu
saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu
mazuļu aizsardzībai[4],
kas jo īpaši grozīta ar Regulu (ES) Nr. 227/2013[5] un Regulu (EK)
Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus
pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos
un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko
atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98[6].
MII nosaka likumīgos izmērus zivīm, ko var paturēt uz
kuģa. Zivis, kas ir mazākas par šiem izmēriem, šobrīd
nedrīkst paturēt uz kuģa vai izkraut. Saskaņā ar
izkraušanas pienākumu visām sugām, kurām noteikts nozvejas
limits, MII tiks aizstāti ar minimālo
saglabāšanas references izmēru (MSRI). Zivis, kas mazākas
par šiem MSRI, būs jāizkrauj, bet nozvejotās zivis, kas
mazākas par MSRI, drīkstēs pārdot tikai citiem
mērķiem, nevis izmantošanai uzturā. Īpaša situācija
rodas Vidusjūrā, kur piemēro Padomes Regulu (EK)
Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu
ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar
ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK)
Nr. 1626/94[7].
Šī regula aizliedz jūras organismu, kas ir mazāki nekā
tajā norādītie minimālie izmēri, zvejošanu,
turēšanu uz kuģa, pārkraušanu, izkraušanu, glabāšanu,
pārdošanu un izlikšanu vai piedāvāšanu pārdošanai. Šie
minimālie izmēri tika ieviesti 2007. gadā un
paredzēti, lai attiecīgajās zvejniecībās
veicinātu izmēru, kas lielāki par minimālajiem zvejas
rīku parametru standartiem, atlases uzlabošanu. Vidusjūrā, kur piemēro
minimālos nozvejas izmērus, arī tos aizstās ar minimālajiem saglabāšanas
references izmēriem, lai panāktu atbilstību tai pašai
prasībai, ar ko saskaņā zivis, kas mazākas par MSRI,
būs jāizkrauj, bet tās drīkstēs izmantot tikai citiem
mērķiem, nevis uzturā.
Noteikumi par nozvejas sastāvu ir
ietverti Regulā (EK) 850/98 un saistītajās regulās (Regula
(EK) Nr. 1098/2007, ar ko
izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un
zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto [8], Regula (EK)
Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar
kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā
siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis
to tiešai izmantošanai uzturā[9],
Regula (EK) Nr. 254/2002, ar ko paredz pasākumus 2002. gadam
mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā (ICES) VIIa rajonā[10], un Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un
piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[11]). Līdzīgs
procentuālais daudzums nozvejas sastāvā  paredzēts Baltijas
jūras regulā (Regula (EK) Nr. 2187/2005), bet ne Vidusjūras regulā.
Nozvejas sastāva noteikumi nosaka
limitus, kas jāievēro katru dienu un zvejas reisa beigās. Ja
zvejnieki pārsniedz limitus, viņiem jāizmet nozvejas
sastāvdaļas, lai paturēto nozveju saskaņotu ar nozvejas
sastāva noteikumiem. Saskaņā ar izkraušanas pienākumu
zvejniekiem vairs nebūs atļauta izmešana, tāpēc ir
jālikvidē pretruna starp turpināšanu regulēt nozvejas
saturu un pienākuma uzlikšanu zvejniekiem izkraut visas nozvejas. Tas tiks
panākts, nosakot, ka visas jūras organismu nevēlamās
nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums un kas ir
lielākas par atļautajiem nozvejas sastāva procentiem, ir
jāizkrauj un jāatskaita no kvotām. Nozvejas sastāva
noteikumi ir saistīti ar citiem noteikumiem (piemēram, linuma acu izmēru diapazoni,
nosacījumi par noteiktu linuma acu izmēru kombināciju
izmantošanu), un sīki izstrādātiem noteikumiem par nozveju
šķirošanu uz kuģa, kas arī ir balstīti uz nozvejas
sastāva procentiem. Arī šie noteikumi būs jāsalāgo vai
jāsvītro, lai atceltu izmešanas pienākumu.
Regulas (EK) Nr. 1434/1998 nozvejas
sastāva noteikumi un saistītie ierobežojumi siļķu
izmantošanai vairs nav atbilstoši. Izkraušanas pienākums no
2015. gada 1. janvāra attieksies uz visām pelaģisko
sugu un rūpnieciskajām zvejniecībām Eiropas Savienības
ūdeņos un noteiks, ka visas nozvejotās siļķes ir
jāizkrauj un jāatskaita no kvotām, un visas siļķes,
kas mazākas par minimālo
saglabāšanas references izmēru, var izmantot tikai citiem
mērķiem, nevis uzturā. Minētā regula būtu
jāatceļ.
Saglabāšanas tehnisko pasākumu regulās
(Regula (EK) 850/98 un saistītās regulas (Regula (EK)
Nr. 1098/2007 un Regula (EK) Nr. 254/2002) attiecībā uz
Savienības ūdeņiem Atlantijas okeāna un dažos citos
norādītajos apgabalos, kā arī Regula (EK)
Nr. 2187/200510 attiecībā uz Savienības
ūdeņiem Baltijas jūrā) arī ir daudz noteikumu par
piezveju. Tie ir līdzīgi nozvejas sastāva noteikumiem, bet
attiecas uz konkrētu apgabalu vai zvejas rīkiem. Parasti tās ir
atkāpes, lai atļautu dažu sugu piezveju 5–10 % apmērā
zvejai ierobežotās teritorijās, ar konkrētiem zvejas rīku
veidiem konkrētās zvejniecībās. Nozvejas, kas ir
lielākas par šiem piezvejas limitiem, pašlaik ir jāizmet. Tāpat
kā ar nozvejas sastāva noteikumiem, tas rada pretrunu ar izkraušanas
pienākumu, jo pašlaik tie nosaka, ka zvejniekiem ir jāizmet zivis,
kas nozvejotas vairāk, nekā paredzēts piezvejas noteikumos,
savukārt saskaņā ar izkraušanas pienākumu šādas zivis
ir jāizkrauj. Tāpēc ar tiem jārīkojas tāpat kā
ar nozvejas sastāva noteikumiem, lai atceltu izmešanas pienākumu.
Regulā (EK) Nr. 850/98 ir
ierosināts vēl viens grozījums, kas nav saistīts ar
izkraušanas pienākumu, tomēr ir nepieciešams, lai nodrošinātu
juridisko noteiktību. Vairākas dalībvalstis ir
norādījušas, ka pašreizējie noteikumi attiecībā uz zvejai slēgto apgabalu, lai aizsargātu
pikšas mazuļus ICES VIb rajonā, ir noveduši pie nepareizas
interpretācijas, radot satraukumu par pikšu saglabāšanu šajā
rajonā. Tādēļ ir ierosināts grozīt šo pantu
Regulā (EK) 850/98 un atgriezties pie sākotnējās
redakcijas Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā, lai
novērstu jebkādu nepareizas interpretācijas iespēju.
Padomes Regula (EK) 1224/2009, ar ko izveido
Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību
kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas
(EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK)
Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK)
Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK)
Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un
atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK)
Nr. 1966/2006[12],
arī ir jāsaskaņo ar izkraušanas pienākumu. Nepieciešamie
grozījumi attiecas uz izmaiņām zvejas atļaujās, datu
reģistrēšanu par visām nozvejām, jo īpaši, ja tās
ir mazākas par minimālo
saglabāšanas references izmēru; lielāku pielaidi par 50 kg
mazākas nozvejas novērtēšanai zvejas žurnālos un
pārkraušanas deklarācijās; attālās elektroniskās
novērošanas noteikumu ieviešanu datu reģistrēšanai par
izkraušanas pienākuma uzraudzību jūrā; nozveju
atsevišķu novietošanu un nozveju, kas ir mazākas par minimālo
saglabāšanas references izmēru, tirdzniecības kontroli;
nosacījumu ieviešanu kontroles novērotāju izmantošanai
uzraudzības mērķiem; iekraušanas pienākuma
neievērošanas kā smaga pārkāpuma definēšanu.
Izkraušanas pienākuma ieviešana kopā ar dažām jaunām
ikgadējām kvotu izmaiņām rada nepieciešamību veikt
izmaiņas pašreizējos noteikumos par kvotu un zvejas piepūles
atvilkumiem. Visas šīs izmaiņas izriet no KZP reformas noteikumiem.
Tā kā pirmajai zvejniecību
grupai no 2015. gada piemēros izkraušanas pienākumu, ar šo
regulu būtu jāgroza attiecīgie noteikumi regulās par
tehniskajiem pasākumiem, pārvaldības pasākumiem un
kontroles pasākumiem, lai nodrošinātu juridisko šķēršļu
savlaicīgu likvidēšanu izkraušanas pienākuma piemērošanai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Nav veikts īpašs ietekmes
novērtējums, jo izkraušanas pienākuma ietekme jau ir
novērtēta ietekmes novērtējumā, kas atbalsta KZP
reformu. Ietekmes novērtējumā[13]
tika aprēķināta izmetumu samazināšanas politika, kā
arī izmetumu aizlieguma ietekme. Novērtējumam bija divi posmi.
Pirmajā posmā tika veiktas vairākas dokumentu izpētes par
izmešanas prakšu apjomu Eiropas Savienībā un aprakstītas pret
izmešanu vērstas politikas vairākās zvejniecībās (Islandē,
Norvēģijā, Skotijā un Dānijā). Turklāt tika
klasificēts izmešanas apjoms Eiropas Savienības zvejniecībās,
un visbeidzot – tika veikti konkrēti pētījumi par izmešanu
Vidusjūras zvejniecībās. Otrajā analīzes posmā
tika novērtēta vairāku pret izmešanu vērstu politiku
risinājumu ietekme Eiropas Savienības zvejniecībās, tostarp
izmaiņu ietekme uz zvejas rīku selektivitāti un jaunu tehnisko
pasākumu, piemēram, zvejas liegumu reāllaikā, ieviešanu.
Analīze liecināja, ka pret izmešanu vērsta politika, kas
balstīta uz efektīvākiem tehniskiem pasākumiem, un
tādu neefektīvu tehnisko pasākumu atcelšana, kas stimulē
izmešanu, īstermiņā radītu ekonomiskus zaudējumus, bet
vidējā termiņā un ilgtermiņā – papildu ieguvumus,
galvenokārt no vides un ekonomikas viedokļa.
Tālāks ietekmes
novērtējums nevarētu papildināt informāciju, kas jau
ir pieejama iepriekš veiktajā novērtējumā. Izmaiņas,
kas ir nepieciešamas esošajās regulās, ir būtiskas jaunās
KZP pareizai darbībai.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Galvenā darbība ir veicināt
kopējās zivsaimniecības politikas reformā
paredzētā izkraušanas pienākuma īstenošanu, svītrojot
visus pašreizējos noteikumus Eiropas Savienības tehniskajos pasākumos
un kontroles regulās, kas ir pretrunā ar izkraušanas pienākumu.
Juridiskais pamats
Līguma
par Eiropas Savienības darbību 43. panta
2. punkts.
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums
ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.
Proporcionalitātes princips
Šis priekšlikums groza jau esošus
pasākumus; tāpēc nav
šaubu par proporcionalitātes principu.
Instrumenta izvēle
Ierosinātais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ: regulas ir jāgroza ar regulu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šis pasākums Savienībai nerada
papildu izdevumus.
2013/0436 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98,
(EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002,
(EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1434/98
attiecībā uz izkraušanas pienākumu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[14],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Regulas (ES) Nr. [xxxx]
galvenais mērķis ir pakāpeniski samazināt izmetumus
visās Eiropas Savienības zvejniecībās, ieviešot izkraušanas
pienākumu attiecībā uz to sugu nozveju Vidusjūrā,
kurām piemēro limitus, un to sugu nozveju Vidusjūrā, kam noteikti
minimālie izkraušanas izmēri. Lai izkraušanas pienākumu
iedzīvinātu praksē, būtu jāsvītro vai
jāgroza daži noteikumi pašreizējās tehnisko pasākumu un
kontroles regulās, kuri ir pretrunā ar izkraušanas pienākumu un
uzliek zvejniekiem pienākumu izmest zivis.
(2)       Ņemot
vērā šobrīd notiekošo kopējās zivsaimniecības
politikas (KZP) reformu, ir gaidāms jauns tehnisko pasākumu
regulējums. Tā kā nav
ticams, ka jaunais regulējums būs izveidots pirms izkraušanas
pienākuma ieviešanas, proti, līdz 2015. gada sākumam, ir
pamatoti grozīt vai svītrot dažus pašreizējo tehnisko
pasākumu noteikumus, lai likvidētu neatbilstību starp šiem
noteikumiem un izkraušanas pienākumu.
(3)       Lai nodrošinātu
izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu,
izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu
aizsardzībai, būtu jāgroza, nosakot, ka visas jūras
organismu nevēlamās nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas
pienākums un kuru apjoms ir lielāks, nekā paredzēts
nozvejas sastāva noteikumos, ir jāizkrauj un jāatskaita no
kvotām; aizstājot jūras organismu, uz kuriem attiecas
izkraušanas pienākums, minimālos izkraušanas izmērus ar minimālajiem saglabāšanas
references izmēriem; un nosakot, ka visas jūras organismu
nevēlamās nozvejas, kuru apjoms ir lielāks, nekā
paredzēts piezvejas noteikumos konkrētiem apgabaliem, konkrētiem
laikiem un konkrētiem zvejas rīku veidiem, ir jāizkrauj un
jāatskaita no kvotām.
(4)       Papildus tam, lai
nodrošinātu juridisko noteiktību, būtu jāgroza noteikumi
attiecībā uz apgabala
slēgšanu, lai aizsargātu pikšas mazuļus ICES VIb rajonā.

(5)       Lai nodrošinātu
izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK)
Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus
pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda
šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu
(EK) Nr. 88/98, būtu jāgroza, nosakot, ka visas jūras organismu
nevēlamās nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums
Baltijas jūrā un kuru apjoms ir lielāks, nekā
paredzēts nozvejas sastāva noteikumos, ir jāizkrauj un
jāatskaita no kvotām; aizstājot jūras organismu, uz kuriem
attiecas izkraušanas pienākums, minimālos izkraušanas izmērus ar
minimālajiem saglabāšanas references
izmēriem; un konkrētos laikos un konkrētos apgabalos
aizliedzot zvejot lašus un jūras foreles, izņemot zveju ar
krātiņlamatām.
(6)       Lai nodrošinātu
izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK)
Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu
ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar
ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93, kā arī atceļ Regulu (EK)
Nr. 1626/94, būtu jāgroza, aizstājot jūras organismu,
uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, minimālos izkraušanas
izmērus ar minimālajiem
saglabāšanas references izmēriem tādā veidā, lai
netiktu skarti pašreizējo minimālo nozvejas izmēru jēdziens
un īstenošana, un svītrojot noteikumus, kas regulē
sardīņu mazuļu zveju un vairs nav atbilstoši līdz ar
izkraušanas pienākuma ieviešanu, jo no visām tādām
nozvejām ir pēc iespējas jāizvairās, un nevēlamas
nozvejas gadījumā tās ir jāizkrauj, bet vairs nedrīkst
lietot uzturā.
(7)       Lai nodrošinātu
izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK)
Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu
plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām,
kas šos krājumus izmanto, būtu jāgroza, nosakot, ka, zvejojot ar dreifējošām
āķu jedām un žaunu
tīkliem, iepinējtīkliem un
vairāksienu tīkliem konkrētos apgabalos un konkrētos
laikos, visas mencu nevēlamās nozvejas ir jāizkrauj un
jāatskaita no kvotām.
(8)       Lai nodrošinātu
izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 254/2002,
ar ko paredz pasākumus 2002. gadam mencu krājumu atjaunošanai
Īrijas jūrā (ICES VIIa rajons), būtu jāgroza,
nosakot, ka karalisko
vēdekļgliemeņu zvejā ar traļiem visas nevēlamās jūras organismu
nozvejas, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums un kuru
apjoms lielāks nekā atļautie piezvejas procenti, ir
jāizkrauj un jāatskaita no kvotām.
(9)       Lai nodrošinātu
izkraušanas pienākuma īstenošanu, Padomes Regula (EK)
Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas
pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai
dziļjūras krājumos, būtu jāgroza, nosakot, ka jāizkrauj un no kvotām
jāatskaita visu dziļjūras sugu nozveja.
(10)     Lai nodrošinātu
izkraušanas pienākuma īstenošanu, Kontroles Regula (EK)
Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas
kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96,
(EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005,
(EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007,
(EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ
Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006, būtu jāgroza, lai nodrošinātu izkraušanas
pienākuma uzraudzību. Šajā nolūkā zvejas atļaujas
būtu jāpiešķir zvejniecībām, uz kurām attiecas
izkraušanas pienākums; dati par visu sugu nozvejām būtu
jāreģistrē neatkarīgi no svara ierobežojuma; dati par
tādu īpatņu nozvejām, kas ir mazāki par
minimālajiem saglabāšanas references izmēriem, būtu
jāreģistrē atsevišķi; tā kā ir grūtības
noteikt nelielu nozveju precīzu apjomu uz kuģa, būtu
jāpiemēro lielāka pielaide mazu nozveju novērtēšanai
zvejas žurnālos un pārkraušanas deklarācijās; būtu
jānosaka attālās
elektroniskās novērošanas noteikumi datu reģistrēšanai par izkraušanas pienākuma
uzraudzību jūrā; noteikumi par nozveju atsevišķu uzglabāšanu un tirdzniecības kontroli
to īpatņu nozvejām, kas ir mazāki par minimālo
saglabāšanas references izmēru; kā arī būtu
jādefinē nosacījumi kontroles novērotāju
norīkošanai uzraudzības mērķiem.
(11)     Tā
kā izmetumi ir
ievērojama resursu izšķērdēšana un negatīvi
ietekmē jūras bioloģisko resursu un jūras ekosistēmu
ilgtspējīgu izmantošanu, un izkraušanas pienākuma sekmīgai
īstenošanai ir būtiski, lai to pilnībā ievērotu visi
operatori, izkraušanas pienākuma neievērošana būtu
jādefinē kā smags pārkāpums. Izkraušanas
pienākuma ieviešana kopā ar dažiem jauniem kvotu ikgadējā
elastīguma noteikumiem padara nepieciešamas izmaiņas noteikumos par
kvotu un zvejas piepūles atvilkumiem.
(12)     Padomes Regulas (EK)
Nr. 850/98, (EK) Nr. 2187/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK)
Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 2347/2002 un (EK) Nr. 1224/2009 būtu
attiecīgi jāgroza.
(13)     Padomes Regula (EK)
Nr. 1434/1998, ar ko nosaka, ar kādiem
nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes
citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai
izmantošanai uzturā, būtu jāatceļ, jo nozvejas sastāva noteikumi un saistītie
siļķu izmantošanas ierobežojumi šajā regulā vairs nav
atbilstoši saskaņā ar izkraušanas pienākumu, visas
nozvejotās siļķes ir jāizkrauj un jāatskaita no
kvotām, un visas siļķes, kas ir mazākas par minimālo
saglabāšanas references izmēru, ir jāizmanto citiem
mērķiem, nevis uzturā,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:
1. NODAĻA
Tehniskie pasākumi
1. pants
Grozījumi Regulā (EK)
Nr. 850/98
Regulu (EK) Nr. 850/98 groza
šādi:
1)           regulas
3. pantā pievieno šādu i) punktu:
"i)        neplānota nozveja
ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja attiecīgajos
apstākļos ir aizliegta.";
2)           regulas
4. pantu groza šādi:
a)         panta 1. punktā pievieno
šādu daļu:
"Ir aizliegts zvejot jebkuru no I
līdz V pielikumā uzskaitītajām sugām, izmantojot
zvejas rīkus ar tādu linuma acu izmēru, kurš minētajos
pielikumos attiecīgajām sugām nav norādīts.";
b)         panta 4. punkta
a) apakšpunktā pievieno šādu daļu:
"Atkāpjoties no pirmās
daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt
X pielikumā norādītos nosacījumus
tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras
organismi, kuriem piemēro Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstīto izkraušanas pienākumu. Tādu neplānotu nozveju
izkrauj un atskaita no kvotām;"
c)         panta 4. punkta
b) apakšpunktā pievieno šādu daļu:
"Atkāpjoties no pirmās
daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt I
līdz V pielikumā norādītos nosacījumus
tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras
organismi, kuriem piemēro Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstīto izkraušanas pienākumu. Tādu neplānotu
nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.";
d)         panta 5. punkta
a) apakšpunktā pievieno šādu daļu:
"Attiecībā uz jūras
organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, uz kuģa
paturētajos vai citā kuģī pārkrautajos daudzumos
ieskaita visus nozvejotos jūras organismus, kā norādīts
pirmajā daļā;"
3)           regulas
5. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
"Attiecībā uz jūras
organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, daudzumā, kas atrodas
uz kuģa pēc šķirošanas vai pie izkraušanas, ieskaita visus nozvejotos
jūras organismus, kā norādīts pirmajā
daļā.";
4)           regulas
7. panta 5. punktā pievieno šādu daļu:
"Šā punkta pirmo daļu
nepiemēro tad, ja uz Pandalus sugas vēžveidīgajiem
attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais
izkraušanas pienākums. Tomēr minēto vēžveidīgo zveja
ir aizliegta, izmantojot pirmajā daļā norādītos zvejas
rīkus, kuri nav aprīkoti saskaņā ar minēto daļu.
Ar tādiem zvejas rīkiem iegūtu neplānotu nozveju izkrauj un
atskaita no kvotām.";
5)           regulas
10. pantā pievieno šādu daļu:
"Atkāpjoties no pirmās
daļas b) apakšpunkta, paturēšana uz kuģa un izkraušana nav
aizliegta tad, ja nav iespējams panākt gliemeņu minimālo
procentuālo daudzumu tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti
tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu
nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.";
6)           regulas
11. pantu groza šādi:
panta 1. punkta a) apakšpunktā
pievieno šādu daļu:
"Atkāpjoties no 1. punkta
a) apakšpunkta, grunts žaunu tīklu, iepinējtīklu vai
rāmjtīklu izmantošana vai turēšana uz kuģa nav aizliegta tad,
ja nav iespējams izpildīt a) apakšpunktā
norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti
nozvejoti tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES)
[xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums.
Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām;"
7)           regulas
12. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
"Attiecībā uz jūras
organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, jūras organismos, kas
atrodas uz kuģa pēc šķirošanas vai pie izkraušanas, kā
norādīts pirmajā daļā, ieskaita visus nozvejotos
jūras organismus.";
8)           regulas
15. pantu aizstāj ar šādu:
"15. pants
1.         Jūras organismus, kuru
nozvejotais daudzums pārsniedz 20. panta 2. punktā,
21. panta 2. punktā, 22. panta 2. punkta
b) apakšpunktā, 27. panta 2. punktā, 29.d panta 5. punkta
d) apakšpunktā, 29.d panta 6. punkta d) apakšpunktā,
29.d panta 7. punkta c) apakšpunktā, 29.g panta
2. punktā, 34.b panta 3. punkta c) apakšpunktā,
34.b panta 11. punktā un I līdz VII, X un
XI pielikumā noteiktās atļautās procentuālās
daļas, un uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, nedrīkst izkraut
krastā, bet tos pirms katras izkraušanas laiž atpakaļ jūrā.
2.         Jūras organismus, kuru
nozvejotais daudzums pārsniedz 20. panta 2. punktā,
21. panta 2. punktā, 22. panta 2. punkta
b) apakšpunktā, 27. panta 2. punktā, 29.d panta
5. Punkta d) apakšpunktā, 29.d panta 6. punkta d) apakšpunktā,
29.d panta 7. punkta c) apakšpunktā, 29.g panta
2. punktā, 34.b panta 3. punkta c) apakšpunktā,
34.b panta 11. punktā un I līdz VII, X un
XI pielikumā noteiktās atļautās procentuālās
daļas, un uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, izkrauj krastā un
atskaita no kvotām.
3.         Pirms zvejas uzsākšanas
konkrētā zvejas reisā jebkurā no pārvaldības
apgabaliem zvejas kuģu kapteiņi nodrošina, ka tiem ir pietiekami
daudz kvotu attiecīgajiem krājumiem, kuriem piemēro nozvejas
limitus, lai attiecīgajā reisā aptvertu iespējamo nozvejas
sastāvu un atļautās procentuālās daļas.";
9)           regulas
17. pantu groza šādi:
"Jūras organisms ir pārāk
maza izmēra, ja tā izmēri ir mazāki nekā
XII pielikumā noteiktie minimālie saglabāšanas references
izmēri attiecīgajām sugām un attiecīgajam
ģeogrāfiskajam apgabalam.";
10)         regulas
19. pantu aizstāj ar šādu:
"19. pants
1.         Pārāk maza izmēra
jūras organismus, kuri pieder pie tām sugām, uz kurām
attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais
izkraušanas pienākums, nepatur uz kuģa vai nepārkrauj citā
kuģī, neizkrauj, netransportē, neuzglabā, nepārdod,
neizliek apskatei un nepiedāvā tirdzniecībā, bet
nekavējoties ielaiž atpakaļ jūrā.
2.         Pārāk maza izmēra
jūras organismus, kuri pieder pie tām sugām, uz kurām
attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais
izkraušanas pienākums, patur uz kuģa, izkrauj un atskaita no
kvotām. Tos nepārdod, neizliek apskatei un nepiedāvā
tirdzniecībā patēriņam cilvēku uzturā.";
11)         regulas
20. pantā pievieno šādu 4. punktu:
"4. Ja uz siļķēm attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu
attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr
šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā punktā
norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos.
Siļķu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām.";
12)         regulas
20.a pantā pievieno šādu daļu:
"Ja uz siļķēm attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, šā panta 1. punktā noteikto aizliegumu
attiecībā uz izkraušanu un paturēšanu uz kuģa
nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta pirmajā
daļā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un
laikposmos. Siļķu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām.";
13)         regulas
21. pantā pievieno šādu 3. punktu:
"3. Ja uz brētliņām
attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais
izkraušanas pienākums, šā panta 1. punktā noteikto
aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro.
Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā punktā
norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos.
Brētliņu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām.";
14)         regulas
22. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
"Ja uz makrelēm attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, šā punkta pirmajā daļā noteikto aizliegumu
attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr
šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā daļā
norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos.
Makreļu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.";
15)         regulas
23. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
"Ja uz anšoviem attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, šā punkta pirmajā daļā noteikto aizliegumu
attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr
šīs sugas zveja ar minētajā daļā
norādītajiem zvejas rīkiem un norādītajos
ģeogrāfiskajos apgabalos ir aizliegta. Anšovu neplānotu nozveju
izkrauj un atskaita no kvotām.";
16)         regulas
27. pantā pievieno šādu 3. punktu:
"3. Ja uz Esmarka menciņām
attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais
izkraušanas pienākums, šā panta 1. punktā noteikto
aizliegumu attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro.
Tomēr šīs sugas zveja ar minētajā punktā
norādītajiem zvejas rīkiem un norādītajā
ģeogrāfiskajā apgabalā ir aizliegta. Esmarka menciņu
neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.";
17)         regulas
29.a panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
"Ja uz tūbītēm attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, šā punkta pirmajā daļā noteikto aizliegumu
attiecībā uz izkraušanu un paturēšanu uz kuģa
nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā
daļā norādītajā ģeogrāfiskajā
apgabalā. Tūbīšu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām.";
18)         regulas
29.c pantu aizstāj ar šādu:
"29.c pants
Rokolas pikšu četrstūra zona ICES
VI apakšapgabalā
1.         Visu veidu zveja, izņemot
zveja ar āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko ierobežo
loksodromas, kas secīgi savieno šādas koordinātas, kuras nosaka
saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu:
–
57o00' ziemeļu platuma, 15o00'
rietumu garuma,
–
57o00' ziemeļu platuma, 14o00'
rietumu garuma,
–
56o30' ziemeļu platuma, 14o00'
rietumu garuma,
–
56o30' ziemeļu platuma, 15o00'
rietumu garuma,
–
57o00' ziemeļu platuma, 15o00'
rietumu garuma.";
19)         regulas
29.d pantu groza šādi:
a) panta 3. punktā pievieno
šādu daļu:
"Ja uz b) apakšpunktā
norādītajām zivīm vai bezmugurkaulniekiem attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, b) apakšpunktā izklāstīto noteikumu
aizstāj ar nosacījumu, ka minētās zivis vai
bezmugurkaulnieki nav zvejojamās sugas. Tādu zivju un
bezmugurkaulnieku neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām.";
b)         panta 4. punktā pievieno
šādu daļu:
"Ja uz b) apakšpunktā
norādītajām zivīm attiecas Regulas (ES) [xxxx]
15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums,
b) apakšpunktā izklāstīto noteikumu aizstāj ar
nosacījumu, ka minētās zivis vai bezmugurkaulnieki nav
zvejojamās sugas. Tādu zivju neplānotu nozveju izkrauj un
atskaita no kvotām.";
20)         regulas
29.e panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
"Ja uz b) apakšpunktā
norādītajām zivīm attiecas Regulas (ES) [xxxx]
15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums,
b) apakšpunktā izklāstīto noteikumu aizstāj ar
nosacījumu, ka minētās zivis vai bezmugurkaulnieki nav zvejojamās
sugas. Tādu zivju neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām.";
21)         regulas
29.f pantā iekļauj šādu 1.a punktu:
"1.a Ja uz zilajām jūras
līdakām attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, šā panta
1. punktā noteikto aizliegumu attiecībā uz paturēšanu
uz kuģa nepiemēro. Tomēr šīs sugas zveja minētajā
punktā norādītajā laikposmā un apgabalos ir aizliegta.
Zilo jūras līdaku neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām.";
22)         regulas
32. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
"Attiecībā uz jūras
organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, lomā, ko var
likumīgi paturēt uz kuģa, kā norādīts šā
panta 1. punkta b) apakšpunkta i) daļā, ieskaita visus
nozvejotos jūras organismus.";
23)         regulas
35. pantu svītro;
24)         regulas
pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.
2. pants
Grozījumi Regulā (EK)
Nr. 2187/2005
Regulu (EK) Nr. 2187/2005 groza
šādi:
1)           regulas
2. pantā pievieno šādu p) punktu:
"p)       "neplānota
nozveja" ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja
attiecīgajos apstākļos ir aizliegta.";
2)           regulas
3. pantu groza šādi:
a) panta 1. punktā pievieno
šādu daļu:
"Ir aizliegts zvejot jebkuru no I
līdz V pielikumā uzskaitītajām sugām, izmantojot
zvejas rīkus ar tāda linuma acu izmēru, kas minētajos
pielikumos attiecīgajām sugām nav norādīts.";
b) panta 3. punktā pievieno
šādu daļu:
"Atkāpjoties no pirmās
daļas, paturēšana uz kuģa un izkraušana nav aizliegta tad, ja
nav iespējams izpildīt minētajā daļā
norādītos nosacījumus tādēļ, ka ir neplānoti
nozvejoti tādi jūras organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES)
[xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums.
Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.";
c) panta 6. punktā pievieno
šādu daļu:
"Atkāpjoties no pirmās
daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt
minētajā daļā norādītos nosacījumus
tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras
organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu
nozveju izkrauj un atskaita no kvotām. ";
3)           regulas
4. pantu groza šādi:
a) panta 1. punktā pievieno
šādu daļu:
"Attiecībā uz jūras
organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, daudzumā, kas atrodas
uz kuģa pēc šķirošanas vai pie izkraušanas, kā
norādīts pirmajā daļā, ieskaita visus nozvejotos
jūras organismus.";
b) panta 2. punktā pievieno
šādu daļu:
"Attiecībā uz jūras
organismiem, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, uz kuģa
paturētajos daudzumos, kā norādīts pirmajā
daļā, ieskaita visus nozvejotos jūras organismus.";
4)           regulas
12. pantu aizstāj ar šādu:
"12. pants
Pieļaujamo nozvejas procentuālo apjomu
sasniegšana
"1.        Tādu jūras organismu
neplānotu nozveju, kuri pārsniedz II un III pielikumā
precizētos atļautos procentuālos apjomus un uz kuriem attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, izkrauj un atskaita no kvotām. 2.  Pirms zvejas
uzsākšanas konkrētā zvejas reisā jebkurā no
pārvaldības apgabaliem visu zvejas kuģu kapteiņi nodrošina,
ka tiem ir pietiekami daudz kvotu attiecīgajiem krājumiem, kuriem
piemēro nozvejas limitus, lai attiecīgajā reisā aptvertu
iespējamo nozvejas sastāvu un II un III pielikumā
iekļautās procentuālās daļas.
3.         Tādu jūras organismu
nozveju, kuru daudzums pārsniedz atļautos procentuālos apjomus,
kas atļauti saskaņā II un III pielikumu, un uz kuriem
neattiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais
izkraušanas pienākums, nedrīkst izkraut krastā, bet tos pirms
katras izkraušanas laiž atpakaļ jūrā.";
5)           regulas
14. panta 1. punktu groza šādi:
"1.        Jūras organismu uzskata
par mazizmēra jūras organismu, ja tas ir mazāks par
IV pielikumā noteikto minimālo saglabāšanas references
izmēru attiecīgajai sugai un attiecīgajam
ģeogrāfiskajam apgabalam.";
6)           regulas
15. pantu groza šādi:
a) panta 1. punktu aizstāj ar
šādu:
"1.        Mazizmēra jūras
organismus, kuri pieder pie tām sugām, uz kurām neattiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, nedrīkst paturēt uz kuģa vai pārkraut citā
kuģī, izkraut, transportēt, uzglabāt, pārdot, izlikt
apskatei vai piedāvāt pārdošanai, bet tie nekavējoties
atgriežami atpakaļ jūrā.";
b) pievieno šādu 3. punktu:
"3.        Tādu sugu mazizmēra
jūras organismus, uz kurām attiecas Regulas (ES) [xxxx]
15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, patur uz
kuģa, izkrauj un atskaita no kvotām. Tos nepārdod, neizliek
apskatei un nepiedāvā pārdošanai patēriņam
cilvēku uzturā.";
7)           regulas
17. pantu groza šādi:
a) panta 1. punktā pievieno
šādu daļu:
"Ja uz lašiem (Salmo salar) vai
taimiņiem (Salmo trutta) attiecas Regulas (ES) [xxxx]
15. pantā izklāstīto izkraušanas pienākumu, šā
panta pirmajā daļā noteikto aizliegumu attiecībā uz
minēto sugu paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr
šīs sugas zveja ir aizliegta minētajā daļā
norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Lašu (Salmo
salar) vai taimiņu (Salmo trutta) neplānotu nozveju
izkrauj un atskaita no kvotām.";
b) panta 3. punktā pievieno
šādu daļu:
"3.        Atkāpjoties no 1. un
3. punkta, ir atļauts paturēt uz kuģa lašus (Salmo salar)
un taimiņus (Salmo trutta), kas noķerti ar murdiem.";
8)           regulas
pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.
3. pants
Grozījumi Regulā (EK)
Nr. 1967/2006
Regulu (EK) Nr. 1967/2006 groza
šādi:
1)           regulas
2. pantā pievieno šādu 18. punktu:
"18)     "neplānota
nozveja" ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja
attiecīgajos apstākļos ir aizliegta.";
2)           regulas
15. pantu groza šādi:
a) panta 1. punktu aizstāj ar
šādu:
"1.        Ir aizliegts zvejot tādus
jūras organismus, kuri pieder pie III pielikumā
uzskaitītajām sugām un kuru izmērs nepārsniedz
minētajā pielikumā attiecīgajai sugai noteikto
minimālo saglabāšanas references izmēru (turpmāk
"mazizmēra jūras organismi").
Tādu mazizmēra jūras organismu
neplānotu nozveju, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx]
15. pantā izklāstītais izkraušanas pienākums, patur uz
kuģa un izkrauj. Tos nepārdod, neizliek apskatei un
nepiedāvā pārdošanai patēriņam cilvēku
uzturā.
Tādu mazizmēra jūras organismu
neplānotu nozveju, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums, nedrīkst paturēt
uz kuģa vai pārkraut citā kuģī, izkraut, nodot citiem,
glabāt, pārdot, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai.";
b) panta 3. punktu svītro;
3)           regulas
16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
"1. Atkāpjoties no 15. panta
1. punkta, mazizmēra jūras organismus var zvejot, paturēt
uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, nodot citiem,
glabāt, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai
dzīvus, lai krājumus tieši atjaunotu vai pārvietotu ar tās
dalībvalsts atļauju un dotām pilnvarām, kur notiek šīs
darbības.";
4)           regulas
pielikumus groza saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.
4. pants
Grozījumi Regulā (EK)
Nr. 1098/2007
Regulu (EK) Nr. 1098/2007 groza
šādi:
1)           regulas
3. pantā pievieno šādu g) punktu:
"g)       "neplānota
nozveja" ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja
attiecīgajos apstākļos ir aizliegta.";
2)           regulas
8. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
"Ja uz mencām attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, pirmajā daļā noteikto aizliegumu
attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr
šīs sugas zveja ar dreifējošām āķu jedām ir
aizliegta 1. punktā norādītajos ģeogrāfiskajos
apgabalos un laikposmos. Mencu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām.";
3)           regulas 9. panta
3. punktam pievieno šādu daļu:
"Ja uz mencām attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums, pirmajā daļā noteikto aizliegumu
attiecībā uz paturēšanu uz kuģa nepiemēro. Tomēr
šīs sugas zveja ar 2. punktā norādītajiem zvejas
rīkiem ir aizliegta 1. punktā norādītajos
ģeogrāfiskajos apgabalos un laikposmos. Mencu neplānotu nozveju
izkrauj un atskaita no kvotām.";
5. pants
Grozījumi Regulā (EK)
Nr. 254/2002
Regulu (EK) Nr. 254/2002 groza
šādi:
1)           regulas
3. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
"Atkāpjoties no pirmās
daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt
minētajā daļā norādītos nosacījumus
tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras
organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu
nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.";
2)           regulas
4. pantam pievieno šādu daļu:
"Atkāpjoties no pirmās
daļas, izkraušana nav aizliegta tad, ja nav iespējams izpildīt
minētajā daļā norādītos nosacījumus
tādēļ, ka ir neplānoti nozvejoti tādi jūras
organismi, uz kuriem attiecas Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā
izklāstītais izkraušanas pienākums. Tādu neplānotu
nozveju izkrauj un atskaita no kvotām.";
6. pants
Grozījumi Regulā (EK)
Nr. 2347/2002
Regulu (EK) Nr. 2347/2002 groza šādi:
1)           regulas
2. pantā pievieno šādu f) punktu:
"f)        "neplānota
nozveja" ir to jūras organismu nejauša nozveja, kuru zveja
attiecīgajos apstākļos ir aizliegta.";
2)           regulas
3. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:
"Zvejas kuģiem, kuriem nav dziļūdens
zvejas atļaujas, katra jūras brauciena laikā ir aizliegts zvejot
dziļūdens sugas vairāk nekā 100 kg apmērā.
Šādu kuģu nozvejotās dziļūdens sugas vairāk
nekā 100 kg apmērā ir aizliegts paturēt uz kuģa,
pārkraut citā kuģī vai izkraut.
Atkāpjoties no otrās daļas,
paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un
izkraušana nav aizliegta tad, ja minētajā daļā noteiktie
100 kg tiek pārsniegti tādēļ, ka ir neplānoti
nozvejotas tādas dziļūdens sugas, uz kurām attiecas
Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā izklāstītais izkraušanas
pienākums. Tādu neplānotu nozveju izkrauj un atskaita no
kvotām."
2. NODAĻA
Kontroles pasākumi
7. pants
Grozījumi Regulā (EK)
Nr. 1224/2009
Regulu (EK) Nr. 1224/2009 ar šo groza
šādi:
1)           regulas 7. panta 1. punktu groza
šādi:
a)         punkta e) apakšpunktu aizstāj
ar šādu:
"e)        izkraušanas pienākums
daļā zvejniecību vai visās zvejniecībās, kā
minēts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā.";
b)         punktā pievieno šādu
f) apakšpunktu:
"f)        citi Savienības
tiesību aktos noteikti gadījumi.";
2)           regulas 14. pantu groza šādi:
a)         panta 1. punktu aizstāj ar
šādu:
"1.        Neskarot īpašus
noteikumus, kas ietverti daudzgadu plānos, tādu Savienības
zvejas kuģu kapteiņi, kuru kuģu lielākais kopējais
garums ir 10 metru vai vairāk, savā zvejas žurnālā
reģistrē darbības un jo īpaši ieraksta visus nozvejotos un
uz kuģa paturētos katras sugas īpatņu daudzumus.";
b)         panta 2. punkta
f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"f)        katras sugas daudzumu, kas
aprēķināts dzīvsvara kilogramos, vai attiecīgā
gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp atsevišķā
ierakstā tādu katras sugas īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri
ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references
izmēru.";
c)         panta 3. punktu aizstāj ar
šādu:
"Zvejas žurnālā
reģistrētais uz kuģa paturēto zivju daudzums (kilogramos)
drīkst būt aprēķināts ar pielaidi līdz 10 %
attiecībā uz visām sugām. Ja vienas vai vairāku sugu
attiecīgā kopējā nozveja ir mazāka par
50 kilogramiem, pieļaujamā pielaides robeža ir 20 %.";
d)         panta 4. punktu aizstāj ar
šādu:
"4.        Savienības zvejas
kuģu kapteiņi zvejas žurnālā arī reģistrē
visu novērtēto izmetumu
apjomu attiecībā uz katru sugu.";
3)           regulas 17. panta 1. punkta e) un f)
apakšpunktu aizstāj ar šādiem:
"e)        zvejas žurnālā
reģistrēto katras sugas daudzumu, tostarp kā atsevišķu
informācijas vienību tādu katras sugas īpatņu
daudzumu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo
saglabāšanas references izmēru;
f)         katras sugas daudzumu, kas
jāizkrauj vai jāpārkrauj citā kuģī, tostarp
kā atsevišķu informācijas vienību tādu katras sugas
īpatņu daudzumu, kuri ir mazāki par piemērojamo
minimālo saglabāšanas references izmēru.";
4)           regulas 21. pantu groza šādi:
a)         panta 1. punktu aizstāj ar
šādu:
"1. Neskarot īpašus noteikumus, kas
ietverti daudzgadu plānos, tādu Savienības kuģu
kapteiņi, kuru kuģu lielākais kopējais garums ir 10 metru
vai vairāk, veicot pārkraušanu citā kuģī, aizpilda
pārkraušanas deklarāciju un jo īpaši ieraksta visus citā
kuģī pārkrautos vai saņemtos katras sugas īpatņu
daudzumus.";
b)         panta 2. punkta
c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"c)        katras sugas daudzumu, kas
aprēķināts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas
veidiem vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu
skaitu, tostarp atsevišķā ierakstā tādu katras sugas
īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par piemērojamo
minimālo saglabāšanas references izmēru.";
c)         panta 3. punktu aizstāj ar
šādu:
"Pārkraušanas deklarācijā
reģistrētais uz kuģa pārkrauto zivju daudzums (kilogramos)
drīkst būt aprēķināts ar pielaidi līdz 10 %
attiecībā uz visām sugām. Ja vienas vai vairāku sugu
attiecīgā kopējā nozveja ir mazāka par
50 kilogramiem, pieļaujamā pielaides robeža ir 20 %.";
5)           regulas 23. panta
2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"c)        katras sugas daudzumu, kas
izteikts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas veidiem vai
attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp
atsevišķā ierakstā tādu katras sugas īpatņu
daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo
saglabāšanas references izmēru;";
6)           regulā pēc 25. panta
iekļauj šādu 25.a pantu:
"25.a pants
Attālā elektroniskā novērošana
1.
Zvejas kuģiem, kuriem saskaņā ar
Savienības tiesību aktiem vai dalībvalsts lēmumu
jāizmanto attālā elektroniskā novērošana
nolūkā izpildīt izkraušanas uzraudzības pienākumu, kas
noteikts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā, ir uzstādītas
attālās elektroniskās novērošanas sistēmas
ierīces. Minētā sistēma nodrošina, ka visu zvejas
darbību un ar tām saistītu darbību laikā ar
kamerām tiek fiksēti dati par minētajām darbībām,
tostarp  nozvejas apstrādi.
2. Šā panta 1. punktā
minētajos zvejas kuģos ir uzstādīti arī:
(a)
kompetento iestāžu apstiprinātas
noņemamas datu uzglabāšanas ierīces, kurās
visu laiku tiek saglabāti visi zvejas darbību
attēli;
(b)
pie sistēmām, kas darbina zvejas
rīkus, un pie vinčas vai tīkla spoles piestiprināti
sensori, kas fiksē visas kustības, kuras saistītas ar zvejas
rīku ievietošanu un pacelšanu.
3.         Uz zvejas kuģu klāja
uzstādītās attālās elektroniskās novērošanas
sistēmas darbojas pilnīgi automātiski un izslēdz jebkādu atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēju.
4.         Dalībvalstis nodrošina, ka tām ir
tehniskās iespējas analizēt un efektīvi izmantot
attālās elektroniskās novērošanas sistēmas sniegto
informāciju.
5.         Saskaņā ar
119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
attiecībā uz:
(a)
datiem, kuri jāreģistrē un
jāapstrādā
attālās elektroniskās novērošanas
sistēmās;
(b)
kapteiņu atbildību attiecībā uz
attālās elektroniskās novērošanas sistēmām;
(c)
pasākumiem, kas jāveic attālās
elektroniskās novērošanas sistēmu tehniskas kļūmes vai
nedarbošanās gadījumā;
(d)
dalībvalstu pienākumu
iesniegt ziņojumu par attālās
elektroniskās novērošanas sistēmām.
6.         Komisija
ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus
par:
(e)
prasībām attiecībā uz
attālās elektroniskās novērošanas sistēmām;
(f)
attālās elektroniskās
novērošanas sistēmu specifikācijām;
(g)
kontroles pasākumiem, kas jānosaka karoga
dalībvalstīm;
(h)
Komisijas pieeju attālās
elektroniskās novērošanas sistēmu datiem.
Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
7)           regulas 33. pantu groza šādi:
a) panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj
ar šādu:
"a) par krājumu daudzumiem vai
krājumu grupām, uz kuriem attiecas KPN vai kvotas un kuri izkrauti
iepriekšējā mēnesī, tostarp atsevišķi informāciju
par tādu īpatņu krājumu daudzumiem vai krājumu
grupām, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo
saglabāšanas references izmēru;";
b)         panta 6. punktu aizstāj ar
šādu:
"6.        Nozveju, kas veikta
zinātniskās pētniecības nolūkā un kas tiek laista
tirgū un pārdota, tostarp attiecīgā gadījumā tādu īpatņu nozveju, kuri ir
mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references
izmēru, ieskaita kvotas izlietojumā, kas piemērojama karoga
dalībvalstij, ciktāl šī nozveja pārsniedz 2 % no
attiecīgajām kvotām. Padomes 2008. gada 25. februāra Regulas
(EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai,
pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par
atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar
kopējo zivsaimniecības politiku[15]
12. panta 2. punktu nepiemēro zinātniskās pētniecības
braucieniem, kuru laikā veikta nozveja.";
8)           regulā iekļauj šādu
49.a, 49.b un 49.c pantu:
"49.a pants
Īpatņu, kas ir mazāki par
minimālo saglabāšanas references izmēru, nozveju atsevišķa
uzglabāšana
1.         Visu tādu īpatņu
nozveju, kuri ir mazāki par  minimālo saglabāšanas references
izmēru un kuri atrodas uz Savienības zvejas kuģa, katru ievieto
atsevišķā kastē, nodalījumā vai konteinerā,
nodalot katru krājumu tā, lai tos varētu atšķirt no
citām kastēm, nodalījumiem vai konteineriem.
2.         Jebkādu tādu
īpatņu nozvejas daudzumu, kuri ir mazāki par minimālo
saglabāšanas references izmēru, ir aizliegts paturēt uz
Savienības zvejas kuģa vienā kastē, nodalījumā
vai konteinerā kopā ar kādu citu zvejas produktu.
3.         Šā panta 2. un
3. punktu nepiemēro šādos gadījumos:
–
ja nozvejā ietilpst vairāk nekā
80 % Esmarka mencu un tūbīšu, kas nozvejotas tādiem
mērķiem, kas nav lietošana pārtikā, vai vienas vai
vairāku šādu sugu īpatņu:
–
makrele;
–
siļķe;
–
stavrida;
–
putasu;
–
kapross;
–
anšovs;
–
argentīna;
–
sardīne;
–
brētliņa;
–
zvejas kuģiem, kuru lielākais
kopējais garums ir mazāks par 12 metriem un uz kuriem tiek
sašķirotas, nosvērtas un reģistrētas žurnālā
tādu īpatņu nozvejas, kuri ir mazāki par minimālo
saglabāšanas references izmēru.
4.         Šā panta 3. punktā
minētajos gadījumos dalībvalstis uzrauga nozvejas sastāvu,
ņemot paraugus."
"49.b pants
De minimis noteikums
Dalībvalstis nodrošina, ka nozvejas, kas
ietilpst Regulas (ES) [xxxx] 15. panta 5. punkta
c) apakšpunktā minētajā de minimis
atbrīvojumā, nepārsniedz atbrīvojuma procentuālo
daudzumu, kā noteikts attiecīgajā Savienības tiesību
aktā."
"49.c pants
Īpatņu, kas ir mazāki par
minimālo saglabāšanas references izmēru, nozveju izkraušana
Ja īpatņu, kas ir mazāki par
minimālo saglabāšanas references izmēru, nozvejas tiek
izkrautas, kompetentās iestādes nodrošina, ka šīs nozvejas tiek
uzglabātas tādā veidā, lai tās varētu
atšķirt no zvejas produktiem, kas paredzēti lietošanai
pārtikā.";
9)           regulas 56. panta
1. punktu aizstāj ar šādu:
"1.        Katra dalībvalsts ir
atbildīga par to, lai tās teritorijā visos zvejas un
akvakultūras produktu tirdzniecības posmos no pirmās
pārdošanas līdz mazumtirdzniecībai, ietverot
transportēšanu, tiktu kontrolēta kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumu piemērošana. Dalībvalstis jo
īpaši nodrošina, ka zvejas produktus, kuri ir mazāki par
minimālo saglabāšanas references izmēru un uz kuriem attiecas
izkraušanas prasība, kā minēts Regulas (ES) [xxxx]
15. pantā, izmanto tikai tādiem mērķiem, kas nav tieša
lietošana pārtikā.";
10)         regulas 58. panta 5. punkta
e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"e)        katras sugas daudzumu, kas
aprēķināts kilogramos un izteikts neto svarā vai
attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu skaitu, tostarp
kā atsevišķu informāciju tādu katras sugas īpatņu
daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par minimālo saglabāšanas
references izmēru.";
11)         regulas 64. panta 1. punktu groza
šādi:
a)         punkta f) apakšpunktu aizstāj
ar šādu:
"f)        katras sugas daudzums, kas
aprēķināts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas
veidiem vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu
skaits, tostarp atsevišķā ierakstā
tādu katras sugas īpatņu
daudzums vai skaits, kuri ir mazāki par
piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru;";
b)         punktā iekļauj šādu
ha) apakšpunktu:
"ha)      attiecīgā gadījumā tādu zvejas produktu galamērķis,
kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas
references izmēru un kurus saskaņā ar Regulas (ES) [xxxx]
15. pantu izmanto tikai tādiem mērķiem, kas nav tieša
lietošana pārtikā.";
12)         regulas 66. panta 3. punkta
e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"e)        katras sugas daudzumu, kas
aprēķināts produkta svara kilogramos, pa produkta sagatavošanas
veidiem vai attiecīgā gadījumā – sugas īpatņu
skaitu, tostarp atsevišķā ierakstā tādu katras sugas
īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir mazāki par piemērojamo
minimālo saglabāšanas references izmēru;";
13)         regulas 68. panta 5. punkta
d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:
"d)       katras transportētās
sugas daudzumu, kas aprēķināts produkta svara kilogramos, pa
produkta sagatavošanas veidiem vai attiecīgā gadījumā –
sugas īpatņu skaitu, tostarp atsevišķā ierakstā
tādu katras sugas īpatņu daudzumu vai skaitu, kuri ir
mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references
izmēru;";
14)         regulā iekļauj šādu
73.a pantu:
"73.a pants
Izkraušanas pienākuma
uzraudzības kontroles novērotāji
Neskarot 73. panta 1. punktu,
dalībvalstis var norīkot kontroles novērotājus uz zvejas
kuģiem, kas kuģo ar to karogu, lai uzraudzītu tās
zvejniecības, uz kurām attiecas izkraušanas prasība, kā
minēts Regulas (ES) [xxxx] 15. pantā. Uz minētajiem kontroles novērotājiem
attiecas 73. panta
2.–9. punkts.";
15)         regulas 90. panta 1. punkta
c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"c)        tādu sugu
īpatņu nozveju nepacelšanu un
nepaturēšanu uz zvejas kuģa un neizkraušanu, uz kurām attiecas
kvotas vai izkraušanas pienākums, kā minēts Regulas (ES) [xxxx]
15. pantā, ja vien šādu nozveju pacelšana un paturēšana uz
kuģa un izkraušana nav pretrunā pienākumiem, kas paredzēti
kopējās zivsaimniecības politikas noteikumos, zvejniecībās
vai zvejas zonās, kurās šādus noteikumus piemēro.";
16)         regulas 92. panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
"1.        Dalībvalstis piemēro
punktu sistēmu, ja izdarīti smagi
pārkāpumi, kā minēts Regulas (EK) Nr.
1005/2008 42. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un ja
pārkāpts pienākums pacelt un paturēt
uz zvejas kuģa tādu sugu īpatņu nozvejas, uz kuriem
attiecas kvotas vai izkraušanas pienākums, kā minēts Regulas
(ES) [xxxx] 15. pantā, un
uz šī pamata zvejas licences turētājam piešķir
attiecīgu punktu skaitu par kopējās zivsaimniecības
politikas noteikumu pārkāpšanu.";
17)         regulas 105. pantu groza šādi:
a) panta 2. punktā tabulu aizstāj ar
šādu:
"
 Pārzvejas apjoms attiecībā pret atļautajiem izkrāvumiem || Koeficients
 līdz 10 % || pārzveja * 1,0
 virs 10 %, līdz 20 % || pārzveja * 1,2
 virs 20 %, līdz 40 % || pārzveja * 1,4
 virs 40 %, līdz 50 % || pārzveja * 1,8
 Jebkura pārzveja, kas lielāka par 50 % || pārzveja * 2,0
";
b)         panta 3. punktu aizstāj ar
šādu:
"3.        Papildus 2. punktā minētajiem koeficientiem un ar
noteikumu, ka pārzvejas apjoms attiecībā pret atļauto uzkrājumu apjomu nepārsniedz 10 %,
piemēro koeficientu 1,5:
(2)
ja dalībvalsts iepriekšējos divos gados
ir atkārtoti pārzvejojusi kvotu, iedalīto apjomu vai daļu
no krājumiem vai krājumu grupas un ja uz šo pārzveju attiecas 2.
punktā minētie atvilkumi;
(3)
ja pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos
ieteikumos un jo īpaši ziņojumos, ko sagatavojusi ZZTEK,
konstatēts, ka pārzveja nopietni apdraud attiecīgos krājumus;
(4)
ja krājumi ietverti pārvaldības
plānā.";
c)         panta 3.a punktu svītro;
18)         regulas 106. pantu groza šādi:
a) panta 2. punktā tabulu aizstāj ar
šādu:
"
 Pieejamās zvejas piepūles pārsniegums || Koeficients
 līdz 10 % || pārsniegums * 1,0
 virs 10 %, līdz 20 % || pārsniegums * 1,2
 virs 20 %, līdz 40 % || pārsniegums * 1,4
 virs 40 %, līdz 50 % || pārsniegums * 1,8
 jebkurš pārsniegums, kas ir lielāks par 50 % || pārsniegums * 2,0
 ";
19)         regulā iekļauj šādu
119.a pantu:
"119.a pants
Deleģēšanas īstenošana
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.         Šīs regulas 25.a panta
5. punktā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu
laiku.
3.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 25.a panta 5. punktā
minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu
izbeidz tajā norādīto
pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai arī
vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar
jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4.         Tiklīdz
Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.         Saskaņā ar
25.a panta 5. punktu pieņemts deleģētais akts
stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad
minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas
Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā
laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai
Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”.
3. NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
8. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 1434/98 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
[xxx] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no ...
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —
                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               COM(2011) 425 galīgā redakcija. “Priekšlikums Eiropas
Parlamenta un Padomes regulai par kopējo zivsaimniecība politiku”.
[2]               http://ec.europa.eu/fisheries/reform/sec_2011_891_en.pdf
[3]               “Padome atzinīgi vērtē Komisijas ieceri
pārskatīt (attiecīgā gadījumā – ierosināt
atcelt) saistītos kontroles pasākumus un tehniskus pasākumu laikus,
pirms stājas spēkā nozvejas izkraušanas pienākums”.
[4]               OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.
[5]               OV L 78, 20.3.2013., 1. lpp.
[6]               OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.
[7]               OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.
[8]               OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.
[9]               OJ L 191, 7.7.1998., 10. lpp.
[10]             OJ L 41, 13.2.2002., 1. lpp.
[11]             OJ L 351, 28.12.2002., 6. lpp.
[12]             OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
[13]             SEC(2011) 891.
[14]             OV C , .., lpp.
[15]             OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.