				|

		52014PC0379

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko attiecībā uz deleģēto un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu Komisijai konkrētu pasākumu pieņemšanai groza Regulu (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem /* COM/2014/0379 final - 2014/0194 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Līgumā par Eiropas Savienības
darbību (LESD) noteikta atšķirība starp pilnvarām, kuras
var tikt deleģētas Komisijai pieņemt vispārēji
piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai
grozītu dažus nebūtiskus konkrētu leģislatīvu aktu
elementus (deleģētos aktus), kā noteikts LESD 290. panta 1. punktā,
un pilnvarām, kuras piešķir Komisijai pieņemt vienotus
nosacījumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos
Savienības aktus (īstenošanas aktus), kā noteikts LESD 291. panta
2. punktā.
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[1],
Komisija ir apņēmusies[2]
pārskatīt leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir
iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru,
attiecībā uz Līgumā noteiktajiem kritērijiem.
Vispārīgais mērķis ir
līdz parlamenta septītā pilnvaru termiņa beigām (2014. gada
jūnijs) visos juridiskajos instrumentos svītrot visus noteikumus,
kuros ir atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru.
Saistībā
ar to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 12. janvāra
Regula (EK) Nr. 184/2005 par Kopienas statistiku attiecībā uz
maksājumu bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un
ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem[3]
tiek saskaņota ar jaunajiem LESD noteikumiem, īstenošanas pilnvaras,
kas Komisijai patlaban piešķirtas ar minēto regulu, būtu
jāsaglabā attiecībā uz Komisijai piešķirtajām
pilnvarām pieņemt deleģētos un/vai īstenošanas aktus.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Apspriešanās notika direktoru
sanāksmē par makroekonomikas statistiku (DMES), darba
grupā par maksājumu bilanci un Maksājumu bilances komitejā.
Ietekmes novērtējums nebija
vajadzīgs.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Šā priekšlikuma mērķis ir
grozīt Regulu (EK) Nr. 184/2005, lai to pielāgotu jaunajam
institucionālajam kontekstam.
Konkrēti jānosaka Komisijai
piešķirtās pilnvaras un jāievieš piemērota procedūra
pasākumu pieņemšanai, pamatojoties uz šīm pilnvarām.
Ir ierosināts
piešķirt Komisijai pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kad
ekonomisko un tehnisko pārmaiņu dēļ ir jāatjaunina
datu prasības, tostarp prasības attiecībā uz iesniegšanas
termiņiem un datu plūsmu pārskatīšanu, paplašināšanu
un izslēgšanu, kā noteikts I pielikumā, un kad nepieciešams
atjaunināt II pielikumā izklāstītās
definīcijas.
Turklāt Regulas (EK) Nr. 184/2005
īstenošanas nodrošināšanai ir vajadzīgi vienoti nosacījumi
saistībā ar kvalitātes ziņojumiem. Tādējādi
ir ierosināts piešķirt Komisijai īstenošanas pilnvaras
saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta Regulas
(ES) Nr. 182/2011 5. pantā, lai pieņemtu kopīgus
kvalitātes standartus un saskaņotu kvalitātes ziņojumu
saturu un periodiskumu.
·      Eiropas Statistikas sistēmas optimizēšana
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[4] Eiropas Statistiskas
sistēma (ESS) definēta kā partnerība starp Savienības
statistikas iestādi — Komisiju (Eurostat) —, valstu statistikas
iestādēm (VSI) un citām valsts iestādēm, kuras
katrā dalībvalstī ir atbildīgas par Eiropas statistikas
izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.
Ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 7. pantu izveidoto Eiropas
Statistikas sistēmas komiteju (ESSK) uzskata par t.s. jumta komiteju ESS.
Tā palīdz Komisijai izmantot īstenošanas pilnvaras
konkrētās statistikas jomās. Minētās jomas neietver maksājumu
bilanci, starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešos
ieguldījumus.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 184/2005 11. pantu
šajās jomās Komisijai palīdz Maksājumu bilances komiteja
(MB komiteja).
Komisija ierosina jaunu ESS struktūru,
lai uzlabotu koordināciju un partnerību skaidrā
piramīdveida struktūrā ESS ar ESSK kā augstāko
stratēģisko struktūru. Viens no šīs optimizācijas
aspektiem ir sakopot komitoloģijas pilnvaras ESSK rīcībā.
ESSK 2012. gada februārī[5]
atbalstīja šo jauno pieeju.
Tādējādi ir ierosināts
grozīt arī Regulu (EK) Nr. 184/2005, aizstājot atsauces uz
MB komiteju ar atsaucēm uz ESSK.
·
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 338. panta 1. punkts.
·
Juridiskā instrumenta izvēle
Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē ES budžetu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Nav.
·
Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātais tiesību akts attiecas
uz EEZ jautājumu, tāpēc tas būtu jāattiecina uz
Eiropas Ekonomikas zonu.
2014/0194 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko attiecībā uz
deleģēto un īstenošanas pilnvaru piešķiršanu Komisijai
konkrētu pasākumu pieņemšanai groza Regulu (EK) Nr. 184/2005
par Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci,
starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem
ieguldījumiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Stājoties
spēkā Līgumam par Eiropas Savienības darbību
(“Līgums”), Komisijai piešķirtās pilnvaras būtu
jāsaskaņo ar Līguma 290. un 291. pantu.
(2)       Ņemot vērā
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011[6], Komisija ir
apņēmusies[7]
pārskatīt leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir
iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru,
attiecībā uz Līgumā noteiktajiem kritērijiem.
(3)       Komisijai būtu
jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus
saskaņā ar LESD 290. pantu, lai papildinātu vai
grozītu dažus nebūtiskus konkrētu leģislatīvo aktu
elementus, jo īpaši lai ņemtu vērā ekonomiskas,
sociālas un tehniskas pārmaiņas. Komisijai būtu jānodrošina,
ka ar šiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams
papildu slogs dalībvalstīm vai respondentu vienībām.
(4)       Regula (EK) Nr. 184/2005[8] par Kopienas statistiku
attiecībā uz maksājumu bilanci (MB), starptautisko pakalpojumu
tirdzniecību (SPT) un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem
(ĀTI) satur atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru, un
tādējādi tā ir jāpārskata, ņemot
vērā Līgumā paredzētos kritērijus.
(5)       Saistībā ar to, ka
Regula (EK) Nr. 184/2005 tiek saskaņota ar jaunajiem Līguma
noteikumiem, īstenošanas pilnvaras, kuras patlaban piešķirtas
Komisijai, būtu jāsaglabā attiecībā uz Komisijai
piešķirtajām pilnvarām pieņemt deleģētos un
īstenošanas aktus.
(6)       Pilnvaras pieņemt aktus
saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jāpiešķir
Komisijai, kad ekonomisko un tehnisko pārmaiņu dēļ ir
jāatjaunina datu prasības, tostarp prasības attiecībā
uz iesniegšanas termiņiem un datu plūsmu pārskatīšanu,
paplašināšanu un izslēgšanu, kā noteikts I pielikumā,
un kad nepieciešams atjaunināt II pielikumā
izklāstītās definīcijas.
(7)       Ir īpaši svarīgi,
lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp
ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga,
savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(8)       Lai nodrošinātu vienotus
nosacījumus Regulas (EK) Nr. 184/2005 īstenošanai, Komisijai
būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai pieņemtu
kopīgus kvalitātes standartus un saskaņotu kvalitātes
ziņojumu saturu un periodiskumu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno
saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011.
(9)       Regulas (EK) Nr. 184/2005 11. pantā minētā
Maksājumu bilances komiteja (MB komiteja) sniedz padomu un palīdz
Komisijai šo īstenošanas pilnvaru izmantošanā.
(10)     Atbilstoši jaunajai Eiropas
Statistikas sistēmas (ESS) struktūras stratēģijai, kuras
mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību skaidrā
piramīdveida struktūrā ESS, Eiropas Statistikas sistēmas
komitejai (ESSK), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009[9], būtu jāpilda
padomdevējas loma un jāpalīdz Komisijai tās
īstenošanas pilnvaru izmantošanā.
(11)     Šim nolūkam būtu
jāgroza Regula (EK) Nr. 184/2005, atsauces uz MB komiteju
aizstājot ar atsauci uz ESSK.
(12)     Labā sadarbība, kas pastāv
starp valstu centrālajām bankām (VCB) un valstu statistikas iestādēm,
kā arī starp Eurostat un Eiropas Centrālo banku, ir
vērtība, kas būtu jāsaglabā un vēl vairāk jāpilnveido,
lai uzlabotu maksājumu bilances statistikas, finanšu statistikas,
valdības finanšu statistikas, makroekonomiskās statistikas un nacionālo
kontu vispārējo saskaņotību un kvalitāti. Tādējādi
VCB, piedaloties attiecīgajās Komisijas ekspertu grupās, kuras
atbild par MB, SPT un ĀTI, arī turpmāk būtu cieši
iesaistītas visu lēmumu pieņemšanā saistībā ar
MB, SPT un ĀTI. Stratēģiskā sadarbība starp ESS un ECBS
tiek koordinēta Eiropas Statistikas forumā, kas izveidots ar 2013. gada
24. aprīlī parakstīto saprašanās memorandu par
sadarbību starp Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībniekiem[10].
(13)     Lai nodrošinātu tiesisko
noteiktību, šai regulai nevajadzētu ietekmēt pasākumu
pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas
stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas.
(14)     Tāpēc būtu
attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 184/2005,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 184/2005
groza šādi.
(1)          2. pantam pievieno šādu
punktu:
“3. Komisijai
piešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā
ar Līguma 10. pantu, kad ekonomisko un tehnisko pārmaiņu
dēļ ir jāatjaunina datu prasības, tostarp prasības
attiecībā uz iesniegšanas termiņiem un datu plūsmu
pārskatīšanu, paplašināšanu un izslēgšanu, kā noteikts
I pielikumā, un kad nepieciešams atjaunināt
II pielikumā izklāstītās definīcijas.”
(2)          4. panta 3. punktu aizstāj ar
šādu:
“3.
Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem
kopīgus kvalitātes standartus un nosaka kvalitātes ziņojumu
saturu un periodiskumu, ņemot vērā aspektus, kas saistīti
ar datu vākšanas un apkopošanas izmaksām, un svarīgas
pārmaiņas attiecībā uz datu vākšanu.
Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 11. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
Pamatojoties uz kvalitātes ziņojumiem, Komisija ar 11. panta
1. punktā minētās Eiropas Statistikas sistēmas
komitejas palīdzību novērtē pārsūtīto datu
kvalitāti.
Šo Komisijas novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam
informācijai.”
(3)          10. pantu aizstāj ar šādu:
“10. pants
Deleģēto pilnvaru īstenošana
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 2. panta 3. punktā
deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 2. panta
3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs:
ierakstīt precīzu grozošās regulas spēkā
stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā minēto
pilnvaru deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
minētajā lēmumā norādīto pilnvaru
deleģēšanu. Tas stājas spēkā nākamajā
dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī, vai arī vēlākā
datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā
esošos deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija pieņem
deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas
Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 2. panta 3. punktu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”
(4)          11. pantu aizstāj ar šādu:
“11. pants
Komiteja
1.         Komisijai palīdz Eiropas
Statistikas sistēmas komiteja (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par
Eiropas statistiku(*). Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu, nozīmē(**).
2.         Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
_______________________
(*) OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
(**) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”.
2. pants
Šī regula neskar Regulā (EK)
Nr. 184/2005 paredzētās pasākumu pieņemšanas
procedūras, kuras pirms šīs regulas stāšanās
spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                        Padomes vārdā —
priekšsēdētājs
[1]               OV
L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[2]               OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.
[3]               OV L 35, 8.2.2005., 23. lpp.
[4]               OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
[5]               ESSK 12. sanāksme 2012. gada 12. februārī.
[6]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L
55, 28.2.2011., 13. lpp.).
[7]               OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.
[8]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada
12. janvāra Regula (EK) Nr. 184/2005 par
Kopienas statistiku attiecībā uz maksājumu bilanci,
starptautisko pakalpojumu tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem
ieguldījumiem (OV L 35, 8.2.2005, 23. lpp.).
[9]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009 gada
11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku (OV L 87,
31.3.2009., 164. lpp.).
[10]             http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/MOU_ESS_ESCB/EN/MOU_ESS_ESCB-EN.PDF.


title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0237

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 24.5.2006COM(2006) 237 galīgā redakcija2006/0082 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 6. punktā noteikts ikgadējo apropriējumu maksimālais lielums Kopienas strukturālajiem izdevumiem reģionos, kas ir tiesīgi tos saņemt saskaņā ar konverģences mērķi (t.s. „ierobežojuma noteikums”), un minētās regulas 70. panta 3. un 4. punktā noteikts ELFLA ieguldījumu apjoms.2.  Eiropas Padomes vienošanās par finanšu plānu 2007.-2013. gadam paredz noteiktu maksimālo Kopienas strukturālo izdevumu summu reģionos, kuri ir tiesīgi tos saņemt saskaņā ar konverģences mērķi, kas jāpiemēro katrai dalībvalstij atsevišķi, un šis maksimālais lielums atšķiras no Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 6. punktā paredzētā.3.  Saskaņā ar šo vienošanos EUR 320 milj. piešķirti Portugāles Republikai, uz kuru drīkst neattiecināt prasību par valsts līdzfinansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 3.un 4. punktu.4.  Lai „ierobežojuma noteikumu” paredzētu atbilstoši Eiropas Padomes vienošanās un attiecīgo Kopienas tiesību noteikumiem par struktūrfondiem un Kohēzijas fondu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam un piešķirtu Portugālei atbrīvojumu no līdzfinansēšanas prasības ievērošanas par summu EUR 320 milj., ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1698/2005.2006/0082 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu un 299. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],tā kā:5.  Padomes 2005. gada 20. septembra Regulas (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)[4] 69. panta 6. punktā noteikts ikgadējo apropriējumu maksimālais lielums Kopienas strukturālajiem izdevumiem reģionos, kas ir tiesīgi tos saņemt saskaņā ar konverģences mērķi, bet minētās regulas 70. panta 3. un 4. punktā noteikts ELFLA ieguldījumu apjoms.6.  Eiropas Padomes 2005. gada decembrī apstiprinātajā Finanšu plānā 2007.-2013. gadam, noteikts maksimālais lielums Kopienas strukturālajiem izdevumiem reģionos, kuri ir tiesīgi tos saņemt saskaņā ar konverģences mērķi, ir noteikts katrai dalībvalstij atsevišķi, un šis maksimālais lielums atšķiras no Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 6. punktā paredzētā.7.  Saskaņā ar Finanšu plānu 2007.-2013. gadam EUR 320 milj. piešķirti Portugāles Republikai, uz kuru drīkst neattiecināt prasību par valsts līdzfinansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 3. un 4. punktu.8.  Regula (EK) Nr. 1698/2005 ir attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1698/2005 groza šādi.1) Regulas 69. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:“6. Komisija nodrošina, ka ELFLA kopējie gada apropriējumi, ko saņem no ELVGF Virzības nodaļas, ERAF, ESP un KF saskaņā ar Kopienas tiesību normām, kurās paredzēti galvenie noteikumi, ar kuriem reglamentē šo fondu darbību laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, tostarp arī ELFLA apropriējumi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, kas reglamentē Kaimiņattiecību instrumentu un Pirmsuzņemšanas instrumentu, un no Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta daļas piešķīrumiem konverģences mērķim, nepārsniedz:-  3,7893 % no IKP tām dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.-2003. gadā ir zem 40 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā apjoma,-  3,7135 % no IKP tām dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.-2003. gadā ir vienāds vai lielāks par 40 %, bet zemāks par 50 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā apjoma,-  3,6188 % no IKP tām dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.-2003. gadā ir vienāds vai lielāks par 50 %, bet zemāks par 55 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā apjoma,-  3,5240 % no IKP tām dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.-2003. gadā ir vienāds vai lielāks par 55 %, bet zemāks par 60 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā apjoma,-  3,4293 % no IKP tām dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.-2003. gadā ir vienāds vai lielāks par 60 %, bet zemāks par 65 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā apjoma,-  3,3346 % no IKP tām dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.-2003. gadā ir vienāds vai lielāks par 65 %, bet zemāks par 70 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā apjoma,-  3,2398 % no IKP tām dalībvalstīm, kuru NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.-2003. gadā ir vienāds vai lielāks par 70 %, bet zemāks par 75 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā apjoma,-  pēc tam pārskaitījumu maksimālo summu samazina par 0,09 procentpunktiem no IKP par katriem 5 procentpunktiem no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju 2001.-2003. gadā.Komisija IKP aprēķiniem izmanto statistikas datus, kas publicēti 2005. gada aprīlī. Attiecībā uz katru dalībvalsti atsevišķi ir jāizmanto IKP pieauguma prognozes attiecīgajā valstī 2007.-2013. gadā, kuras Komisija izstrādājusi 2005. gada aprīlī.Ja 2010. gadā tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulētais IKP 2007.-2009. gadā atšķiras vairāk nekā par ±5% no kumulētā IKP, kas aprēķināts saskaņā ar 3. punktu, ņemot vērā arī valūtas kursa izmaiņas, šim laika periodam attiecīgi jākoriģē šai dalībvalstij saskaņā ar 1. punktu piešķiramā summa. Šo korekciju kopējā neto ietekme neatkarīgi no tā, vai tā ir pozitīva vai negatīva, nedrīkst pārsniegt EUR 3 000 milj. Jebkurā gadījumā tad, ja kopējā neto ietekme ir pozitīva, papildu resursus piešķir ne vairāk par izdevumu neizpildes līmeni salīdzinājumā ar maksimālajiem līdzekļiem, ko izmanto saistībām no struktūrfondu un Kohēzijas fonda resursiem 2007.-2010. gadam. Galīgās korekcijas summa pa gadiem jāsadala vienādās daļās laika periodā no 2011.-2013. gadam.Lai ņemtu vērā Polijas zlota vērtības izmaiņas pārskata periodā, piemērojot punkta pirmajā daļā norādītos procentus attiecībā uz Poliju, tie jāreizina ar koeficientu 1,04 laika periodam līdz trešajā daļā minētajai pārskatīšanai.”2) Regulas 70. pantā iekļauj šādu punktu:„4.a Šā panta 3. un 4. punkta noteikumus Portugālei vai nepiemērot par summu EUR 320 milj.”2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 05 04 05 01 | APROPRIĒJUMI PBP 2007.: EUR 12 343 028 111 |2. | NOSAUKUMS: Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma 37. pants un 299. panta 2. punkts. |4. | MĒRĶI: Ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1698/2005: 1) lai „ierobežojuma noteikumu” paredzētu atbilstoši Eiropas Padomes vienošanās un attiecīgo Kopienas tiesību noteikumiem par struktūrfondiem un Kohēzijas fondu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, 2) piešķirtu Portugālei atbrīvojumu no līdzfinansēšanas prasības ievērošanas par summu EUR 320 milj. |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 MĒNEŠU PERIODS (EUR milj.) | KĀRTĒJAIS 2006. FINANŠU GADS (EUR milj.) | NĀKAMAIS 2007. FINANŠU GADS (EUR milj.) |5.0 | IZDEVUMI – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | – | – |5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI / MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – |2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. |5.0.1 | PLĀNOTIE IZDEVUMI | – | – | – | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | PLĀNOTIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – | – | – |5.2 | APRĒĶINU METODE: – |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĒJUMIEM, KAS PAREDZĒTI KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRSKAITĪJUMIEM? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI APROPRIĒJUMI JĀPAREDZ NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES: (1) Ierosinātie grozījumi nerada struktūrfondu kopējā sadaļā paredzēto kopējo līdzekļu pārtēriņu. |[1] OV C …, ..., … lpp.[2] OV C …, ..., … lpp.[3] OV C …, ..., … lpp.[4] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0250

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Slovākijā  /* COM/2008/0250 galīgā redakcija - CNB 2008/0096 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.5.2008COM(2008) 250 galīgā redakcija2008/0096 (CNB)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Slovākijā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma pamatojumsKomisija 2008. gada 7. maijā pieņēma priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar EK līguma 122. panta 2. punktu, norādot, ka Slovākija ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus un ka no 2009. gada 1. janvāra jāatceļ Slovākijas izņēmuma statuss.Labvēlīga lēmuma gadījumā Padomei būs jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai ieviestu Slovākijā euro.Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu[1] regulē euro sākotnējo ieviešanu pirmās kārtas euro zonas dalībvalstīs un Grieķijā[2]. Minētajā regulā grozījumi izdarīti ar:- Regulu (EK) Nr. 2169/2005, lai sagatavotos euro zonas turpmākai paplašināšanai,- Regulu (EK) Nr. 1647/2006, lai to attiecinātu uz Slovēniju (kura euro ieviesa 2007. gada 1. janvārī),- Regulu (EK) Nr. 835/2007, lai to attiecinātu uz Kipru (kura euro ieviesa 2008. gada 1. janvārī).- Regulu (EK) Nr. 836/2007, lai to attiecinātu uz Maltu (kura euro ieviesa 2008. gada 1. janvārī),Lai Regula (EK) Nr. 974/98 attiektos arī uz Slovākiju, minētajā regulā jāiekļauj norāde uz attiecīgo dalībvalsti. Šajā priekšlikumā iekļauti attiecīgās regulas vajadzīgie grozījumi.Slovākijas valūtas nomaiņas plānā ir paredzēts, ka jāpiemēro tā sauktais „lielā sprādziena” scenārijs, t.i., vienlaikus jāpieņem euro kā Slovākijas valūta un jāievieš euro banknotes un monētas minētajā dalībvalstī.2. Juridiskie aspekti2.1. Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir EK līguma 123. panta 5. punkts, kas ļauj noteikt citus nepieciešamos pasākumus euro ieviešanai dalībvalstī, kuras izņēmuma statuss ir atcelts saskaņā ar EK līguma 122. panta 2. punktu.Padome, atbilstīgi Komisijas priekšlikumam un apspriedusies ar ECB, rīkojas saskaņā ar lēmumu, ko vienprātīgi pieņem dalībvalstis, kurām nav izņēmuma statusa, un attiecīgā dalībvalsts.2.2. Subsidiaritāte un proporcionalitātePriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Šī iniciatīva ir samērīga ar tās izvirzīto mērķi, tāpēc tā atbilst proporcionalitātes principam.2.3. Juridiskā instrumenta izvēleRegula ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments, lai grozītu Padomes Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu.3. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.4. Komentāri par atsevišķiem pantiem4.1. 1. pantsSaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta a) apakšpunktu un 1.a pantu minētās regulas pielikuma tabulā ir norādītas iesaistītās dalībvalstis un attiecībā uz visām šīm dalībvalstīm noteikta euro pieņemšanas diena, skaidras naudas nomaiņas diena un attiecīgos gadījumos „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periods. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta i) apakšpunktu „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu var attiecināt vienīgi uz tām dalībvalstīm, kurās euro pieņemšanas diena un skaidras naudas nomaiņas diena ir viena un tā pati. Tas nebija attiecināms uz vienpadsmit dalībvalstīm, kuras pieņēma euro 1999. gada 1. janvārī, un uz Grieķiju, kura pieņēma euro 2001. gada 1. janvārī. Slovēnijas, Kipras un Maltas euro pieņemšanas diena un skaidras naudas nomaiņas diena bija viena un tā pati (2007. gada 1. janvāris attiecībā uz Slovēniju, 2008. gada 1. janvāris attiecībā uz Kipru un Maltu), taču šīs valstis izvēlējās nepiemērot „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu. Arī Slovākijas valūtas nomaiņas plānā paredzēta vienota euro pieņemšanas un skaidras naudas nomaiņas diena (2009. gada 1. janvāris), tomēr šī dalībvalsts ir izvēlējusies nepiemērot „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu.Ar šo pantu Slovākiju un turpmāk norādītos šīs dalībvalsts attiecīgos datus protokolā norādītajā secībā iekļauj Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikuma tabulā.Dalībvalsts | Euro ieviešanas diena | Skaidras naudas nomaiņas diena | Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu |„Slovākija | 2009. gada 1. janvāris | 2009. gada 1. janvāris | n/p” |4.2. 2. pantsAr šo pantu nosaka, ka Regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī, nodrošinot to, ka tā būs piemērojama atbilstoši citu ar euro pieņemšanu Slovākijā saistīto Padomes tiesību aktu īstenošanas grafikam, t.i., izņēmuma statusa atcelšanas dienai un Slovākijas kronas pārrēķina kursa spēkā stāšanās dienai.2008/0096 (CNB)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu SlovākijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 123. panta 5. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[4],tā kā:(1) Padomes 1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 974/98 par eiro ieviešanu[5] paredz to dalībvalstu valūtu aizstāšanu ar euro, kuras bija izpildījušas vienotas valūtas piemērošanai vajadzīgos nosacījumus, kad Kopiena uzsāka īstenot Ekonomikas un monetārās savienības trešo posmu.(2) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2596/2000[6] tika grozīta Regula (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Grieķijas valūtas aizstāšanu ar euro.(3) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2169/2005[7] tika grozīta Regula (EK) Nr. 974/98, lai sagatavotos euro ieviešanai dalībvalstīs, kuras vēl nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu.(4) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1647/2006[8] tika grozīta Regula (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Slovēnijas valūtas aizstāšanu ar euro.(5) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 835/2007[9] tika grozīta Regula (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Kipras valūtas aizstāšanu ar euro.(6) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 836/2007[10] tika grozīta Regula (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Maltas valūtas aizstāšanu ar euro.(7) Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantu Slovākija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kā definēts EK līguma 122. pantā.(8) Saskaņā ar Padomes 2008. gada […] Lēmumu 2008/…/EK atbilstīgi EK līguma 122. panta 2. punktam par vienotas valūtas pieņemšanu Slovākijā[11] attiecīgā dalībvalsts no 2009. gada 1. janvāra ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai vajadzīgos nosacījumus, un Slovākijas izņēmuma statuss ir jāatceļ no 2009. gada 1. janvāra.(9) Lai Slovākijā ieviestu euro, uz šo dalībvalsti ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas noteikumi, kas norādīti Regulā (EK) Nr. 974/98.(10) Slovākijas valūtas nomaiņas plānā ir paredzēts, ka euro banknotēm un monētām šajā dalībvalstī jākļūst par likumīgu maksāšanas līdzekli dienā, kad euro ievieš par tās valūtu. Attiecīgi euro pieņemšanas diena un skaidras naudas nomaiņas diena ir 2009. gada 1. janvāris. „Pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periods nebūtu jāpiemēro.(11) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 974/98,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas EK) Nr. 974/98 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2009. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPielikumsRegulas (EK) Nr. 974/98 pielikumā starp ierakstiem, kas attiecas uz Slovēniju un Somiju, iekļauj šādu aili:Dalībvalsts | Euro ieviešanas diena | Skaidras naudas nomaiņas diena | Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Slovākija | 2009. gada 1. janvāris | 2009. gada 1. janvāris | n/p” |[1] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 1647/2006 (OV L 309, 9.11.2006., 2. lpp.).[2] Sk. Padomes 2000. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2596/2000, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (OV L 300, 29.11.2000., 2. lpp.).[3] OV C [..], [..], [..]. lpp.[4] OV C [..], [..], [..]. lpp.[5] OV L 139, 11.5.1998, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. xxx/2007 (OV L […], […], […]. lpp.).[6] OV L 300, 29.11.2000., 2. lpp.[7] OV L 346, 29.12.2005., 1. lpp.[8] OV L 309, 9.11.2006., 2. lpp.[9] OV L [..], [..], [..] lpp.[10] OV L [..], [..], [..] lpp.[11] OV L [..], [..], [..] lpp.


title: Priekšlikums Padomes regula kas attiecas uz nolīgumu īstenošanu, kurus EK noslēgusi pēc sarunām, kas notikušas, ņemot vērā 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punktu, un ar kuru groza I pielikumu Regulai (EEK) N. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0450

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums par pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā - Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta  /* COM/2005/0450 galīgā redakcija - COD 2005/0179 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.9.2005COM(2005) 450 galīgā redakcija2005/0179 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMSpar pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Mobilitāte ir viens no Līguma 149. un 150. pantā paredzētās Eiropas Savienības izglītības un apmācības politikas galvenajiem mērķiem. Tā ne tikai veicina Eiropas pilsoniskuma un Eiropas apziņas attīstību, palielinot sapratni par kultūras un valodu daudzveidību, bet arī atbalsta Eiropas izglītības un apmācības telpas izveidi atbilstīgi stratēģiskajam mērķim, ko Lisabonas Eiropadome pieņēma 2000. gada martā. Eiropas Savienības izglītības un apmācības programmas no pašiem pirmsākumiem ir devušas nozīmīgu ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā. Programma Erasmus, kas vairāk nekā 1 000 000 jauniešu devusi iespēju daļu no augstskolas studiju laika mācīties citā dalībvalstī, ir labs šīs nozīmīgās darbības piemērs – viens no nedaudzajiem ES pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt identitātes apziņas plašu izplatīšanos pilsoņu vidū. Šīs programmas, kas aptver skolas, augstskolas, profesionālo izglītību un arodmācības, pieaugušo izglītību[1], ir devušas ieguldījumu „Eiropas pilsoniskuma” apziņas veicināšanā gan dalībnieku vidū, gan viņu vecāku, ģimenes, draugu un kolēģu lokā. Šim priekšlikumam būtībā ir šādi mērķi: ♣ noteikt kopīgus principus, kuru piemērošana veicinās visu veidu organizētās mobilitātes efektivitāti mācību vajadzībām; ♣ konkrētāk, dot atskaites punktu visām ieinteresētajām personām saistībā ar integrēto mūžizglītības programmu, ko Komisija ierosināja 2007.–2013. gadam. Gaidāms, ka šā priekšlikuma pieņemšana dos šādus pozitīvus rezultātus. o Vēl vairāk veicinās mobilitāti mācību vajadzībām. Tas ir vērtīgi personīgajai attīstībai, kā arī nodrošina to, lai ES pilsoņi varētu izmantot savas pamattiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā. o Mobilitāte bagātina mācību pieredzi un veicina zināšanu nodošanu, tādējādi paaugstinot Eiropas izglītības un apmācības sistēmu vispārējo kvalitātes līmeni. Tas palīdzēs Eiropai centienos kļūt par pasaulē visnovatoriskāko un viskonkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku. o Priekšlikuma pieņemšana pozitīvi ietekmēs arī darba tirgu, pētniecības jaudu Eiropas līmenī un (kā izklāstīts iepriekš) jaunās paaudzes izglītības un apmācības programmas, ko Komisija ierosināja 2004. gadā. Šis priekšlikums neparedz izveidot saistošu Eiropas līmeņa tiesisko regulējumu. Pat ja Līgumā tas būtu atļauts – kas gan tā nav – tas tomēr nepavisam nebūtu piemēroti. Tomēr dalībvalstis, vadoties pēc šā ieteikuma, varētu rīkoties atbilstoši apstākļiem. Ieteikums pēc būtības ir domāts kā atskaites punkts, lai veicinātu mobilitātes prakses pārskatāmību un koordināciju, kā arī lai palīdzētu radīt savstarpējas sapratnes gaisotni. |Vispārējais konteksts ES iestādes pēdējos piecos gados ir pieņēmušas vairākus instrumentus, kas saistīti ar mobilitāti. Nozīmīgākie no tiem ir šādi. Pēc izglītības ministru neoficiālas tikšanās Parīzē 2000. gada septembrī Nicas Eiropadome 2000. gada decembrī apstiprināja mobilitātes rīcības plānu. Tas ir tādu pasākumu kopums, kas saistīti ar mobilitāti: tās veicināšanu, finansējumu, mobilitātes veidiem un, visbeidzot, to, kā vislabāk izmantot mobilitātes periodus un nodrošināt iegūtās pieredzes atzīšanu. Pēc tam 2001. gada jūlijā tika pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums 2001/613/EK par studentu, apmācāmo personu, brīvprātīgo, skolotāju un pasniedzēju mobilitāti Kopienā[2]. Ar minēto ieteikumu izveidoja pamatu politiskās sadarbības veicināšanai, lai palielinātu mobilitāti izglītībā un apmācībā. Tas paredzēja novērst šķēršļus mobilitātei, nodrošināt labāku sagatavošanas darbu un efektīvāku uzņemšanu ierodoties, kā arī tas risināja jautājumu par ārvalstīs iegūtās pieredzes atzīšanu. Minētajā ieteikumā Komisija aicināta izveidot dalībvalstu ekspertu grupu, lai koordinētu ieteikuma īstenošanu. Šis ieteikuma projekts pamatojas uz minētās grupas darbu, par kura rezultātiem pēdējo reizi ziņots grupas 2004. gada divgadu ziņojumā. Komisija 2002. gada februārī pieņēma prasmju un mobilitātes rīcības plānu[3], kura mērķis ir sekmēt darba ņēmēju brīvas pārvietošanās principa īstenošanu, īpaši uzsvērt mobilitātes nozīmīgumu ES nodarbinātības stratēģijā un atvērt Eiropas darba tirgus tā, lai no 2005. gada tie kļūtu pieejami visiem. Turklāt Komisija 2006. gadā organizēs Eiropas darba ņēmēju mobilitātes gadu, lai palielinātu izpratni par vairākiem tiesiskiem jautājumiem šajā jomā, piemēram, par pensijas tiesību pārnesamību, par mobilitātes sniegtajām priekšrocībām darba ņēmēja karjeras attīstībā un par pašreizējiem Eiropas instrumentiem mobilitātes atbalstam. Papildus tam Komisija 2001. gada paziņojumā „Mobilitātes stratēģija Eiropas Pētniecības telpai”[4], ko atbalstīja Padome[5], noteica konkrētus pasākumus gan Kopienas, gan valstu līmenī, lai izmantotu mobilitāti kā galveno instrumentu karjeras attīstībā un Eiropas Pētniecības telpā un arī kā priekšnosacījumu, lai paaugstinātu Eiropas iespējas un sniegumu pētniecības jomā. Mobilitātes jautājumi pēc tam iekļauti arī vispārējā darba programmā „Izglītība un apmācība 2010”, kas ir Lisabonas stratēģijas izglītības un apmācības sadaļa. Šajā programmā dalībvalstis un Komisija sadarbojas politikas jautājumos, kas saistīti ar izglītību un apmācību. Mobilitātes jautājumi ir īpaši minēti kā viens no 13 šīs programmas mērķiem, par ko vienošanās panākta Barselonas Eiropadomē 2002. gada martā. Padome un Komisija 2004. gada februārī iesniedza Eiropadomei savu pirmo kopīgo starpposma ziņojumu[6] par šo procesu. Ziņojumā uzsvērta nepieciešamība paaugstināt mobilitātes līmeni un kvalitāti izglītībā un apmācībā. Saskaņā ar pirmo ieteikumu izveidotā ekspertu grupa kā daļu no pārbaudes darba saistībā ar darba programmu „Izglītība un apmācība 2010”, izstrādāja priekšlikumu par „Kvalitātes hartu mobilitātei izglītībā un apmācībā”, ar kā būtību tika iepazīstināti izglītības ministri neoficiālas tikšanās laikā 2004. gada 12. jūlijā Roterdamā. Nīderlandes prezidentūra no diskusijas secināja, ka ir panākts konsenss attiecībā uz principiem un ka no tiem varētu gūt ierosmi par mobilitātes kvalitatīvajiem aspektiem jaunās paaudzes izglītības programmās[7]. Ierosinātais ieteikums, kas lielā mērā pamatots ar iepriekš minēto darbu, vienotā, viegli lasāmā formā izklāsta iepriekš minētos principus, papildinot ar materiāliem no citām ar mobilitāti saistītām jomām (piemēram, par jauniešiem pasaulē). Vārds „harta” izmantots, lai uzsvērtu, ka izvirzīti ir pamatprincipi. Jāuzsver, ka ieteikums papildina šajā jomā jau pieņemtos dokumentus, jo īpaši Eiropas Hartu par pētniekiem[8]. |Pašreizējie noteikumi priekšlikuma jomā Ierosinātais ieteikums papildina Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 10. jūlija Ieteikumu 2001/613/EK par studentu, apmācāmo personu, brīvprātīgo, skolotāju un pasniedzēju mobilitāti Kopienā. |Atbilstība citām politikām un Eiropas Savienības mērķiem Priekšlikums pilnībā atbilst Eiropas Savienības paziņotajām politikām un mērķiem. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārējs raksturojums Šā ieteikuma 1. iedaļā īsi izklāstīts, kā šis dokuments tika izstrādāts, un norādīta saskaņā ar 2001. gada ieteikumu izveidotās dalībvalstu ekspertu darba grupas loma. Šīs darba grupas dalībniekiem, kas pārstāv dalībvalstis, ir ievērojama pieredze, un tādējādi netika uzskatīts par nepieciešamu vērsties pie neatkarīgiem ekspertiem. |Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Skatīt Ieteikuma 2001/613/EK pirmo pārbaudes ziņojumu. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Priekšlikuma nepieciešamība, tā darbības joma un iespējamā ekonomiskā un sociālā ietekme jau apspriesta un apstiprināta dalībvalstu darba grupā un izglītības ministru neoficiālas tikšanās laikā Roterdamā 2004. gada 11.–13. jūlijā. Turpmāka ietekmes analīze netiek uzskatīta par nepieciešamu. |PRIEKšLIKUMA TIESISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Ieteikumā ir desmit pamatnostādnes, kas galvenokārt attiecas uz nosūtītājām un uzņēmējām organizācijām, kas atbild par mobilitāti. Šīs pamatnostādnes var apkopot šādi. A. Pirms aizbraukšanas Nodrošināt dalībniekiem piekļuvi ticamiem norādījumiem un informācijas avotiem par mobilitātes iespējām un nosacījumiem; izstrādāt mācību plānu, ko izmanto par pamatu mobilitātei; nodrošināt dalībnieka iepriekšēju sagatavotību jo īpaši valodas ziņā un nodrošināt to, lai mobilitātes pieredze dotu ieguldījumu personīgajā un profesionālajā izaugsmē. B. Uzturoties uzņēmējā valstī Sniegt dalībniekiem valodas atbalstu un praktisku palīdzību, tostarp informāciju un/vai palīdzību saistībā ar ceļošanu, apdrošināšanu, uzturēšanās prasībām, sociālo nodrošinājumu, sociālajiem pakalpojumiem, nodokļu jautājumiem, dzīvokļa jautājumiem u.c.; iecelt padomdevēju, kas sniedz atbalstu un ieteikumus, lai palīdzētu dalībniekam pienācīgi integrēties. C. Pēc mobilitātes perioda Nodrošināt iegūto diplomu vai veikto studiju/apmācības posmu atzīšanu vai apliecināšanu; palīdzēt dalībniekiem atgriezties savā sociālajā, izglītības vai profesionālajā vidē, jo īpaši pēc ilgstošas mobilitātes; novērtēt mobilitātes rezultātu un pēc atgriešanās sniegt dalībniekiem padomus, kā labāk izmantot ārvalstīs gūtās zināšanas. D. Vispārīgi Skaidri noteikt, kas atbild par rīcību saskaņā ar dažādām ieteikuma daļām. Hartu var uzskatīt par „universālu” tādā nozīmē, ka tā aptver visus iespējamos izglītības mobilitātes veidus: formālo un neformālo izglītību; īsus un garus laika posmus; mācības skolā, augstskolā un darba vietā; jaunos un pieaugušos izglītojamos u.c. Tas neizbēgami nozīmē, ka šis dokuments ir vispārējs. Tik īsā dokumentā nav iespējams aptvert visus iespējamos gadījumus. Tādējādi tā principi jāpielāgo apstākļiem, un atsevišķos gadījumos daži tā punkti būs vairāk vai mazāk atbilstoši. Hartā izvirzītie principi ir Eiropas līmeņa norādes, kas jāpiemēro konkrētiem gadījumiem. |Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma 149. panta 4. punkts un 150. panta 4. punkts. Pirmais attiecas uz izglītību, otrais – uz arodmācībām. Abi šie punkti ļauj Padomei un Eiropas Parlamentam ar koplēmuma procedūru pieņemt ieteikumus to mērķu sasniegšanai, no kuriem viens ir veicināt mobilitāti (149. panta 2. punkta otrais ievilkums un 150. panta 2. punkta trešais ievilkums). |Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus šāda iemesla dēļ. |Tā kā mobilitāte ir starptautiska, ir sarežģīti risināt šo jautājumu katrā atsevišķā dalībvalstī. |Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas rīcību šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. |Dalībvalstis nevar sasniegt priekšlikuma mērķus tikpat efektīvi kā Eiropas Savienība. Tā kā mobilitāte ir starptautiska, ir sarežģīti risināt šo jautājumu jebkurā vienā dalībvalstī. |Neierobežojoša Kopienas instrumenta izmantošana ir efektīvs līdzeklis, lai pieņemtu Eiropas līmenī atzītu atskaites punktu organizāciju atbalstam visās dalībvalstīs. |Dokumentā ir ietverti tikai tie elementi, ko būtu lietderīgi pieņemt Eiropas līmenī; piemēram, jautājumi par finansējuma sastāvu un izcelsmi un praktiski organizatoriski jautājumi ir atstāti dalībvalstu vai kompetentu mobilitātes organizāciju ziņā. |Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. |Tas neparedz neko tādu, kas pārsniedz tā mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Tas neuzliek nekādu finansiālu vai administratīvu slogu vai izmaksas. |Jāuzsver, ka dalībvalstis ar savu pārstāvju starpniecību saskaņā ar 2001. gada ieteikumu izveidotajā ekspertu grupā ir piedalījušās šajā darbā un atbalstījušas priekšlikumu. |Instrumentu izvēle |Ierosinātais instruments: ieteikums. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Šis priekšlikums iecerēts kā pirmā ieteikuma (2001/613/EK) turpinājums par šo jautājumu, un tolaik Kopiena izvēlējās šādu instrumenta veidu. Skatīt arī 149. panta 4. punktu. |IETEKME UZ BUDžETU |Šis priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Eiropas Ekonomikas zona Tā kā ierosinātais tiesību akts ir nozīmīgs Eiropas Ekonomikas zonai, tā piemērošanas joma jāpaplašina attiecībā uz EEZ. |1.  2005/0179 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES IETEIKUMSpar pārrobežu mobilitāti Kopienā izglītības un apmācības nolūkā: Eiropas Mobilitātes kvalitātes harta (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 149. panta 4. punktu un 150. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu ([9]),ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ([10]),ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu ([11]),saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru ([12]),tā kā:(1) Mobilitāte izglītībā un apmācībā ir ar Līgumu aizsargātas pamatbrīvības – personu pārvietošanās brīvības – neatņemama daļa un viens no galvenajiem Eiropas Savienības rīcības mērķiem izglītības un arodmācību jomā; tā ir būtisks līdzeklis Eiropas izglītības un apmācības telpas izveidei un Eiropas apziņas attīstībai.(2) Eiropas mobilitātes un apmaiņas pastiprināšana izglītības un apmācības nolūkā ir mērķis darba programmā, kas izstrādāta, lai līdz 2010. gadam padarītu Eiropu par visnovatoriskāko un viskonkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomiku[13]. Eiropas darba ņēmēju mobilitātes gads, kas tiks organizēts 2006. gadā, arī dos savu ieguldījumu šā darba veikšanā.(3) Eiropas Parlamenta un Padomes pirmais ieteikums[14] tika pieņemts 2001. gadā, lai atvieglotu Kopienas rīcību mobilitātes veicināšanai.(4) Lai arī saskaņā ar iepriekš minētā ieteikuma III punkta a) apakšpunktu izveidotās ekspertu grupas darbība un pirmais paveiktā darba pārbaudes ziņojums parādīja, ka gan valstu, gan Eiropas līmenī ir panākts progress attiecībā uz mobilitāti izglītības un apmācības nolūkā, tomēr atklāja nepieciešamību koncentrēties ne tikai uz mobilitātes palielināšanu, bet galvenokārt uz tās kvalitātes paaugstināšanu.(5) Šo mērķi var sasniegt, ieteikuma veidā pieņemot mobilitātes kvalitātes hartu, kas nosaka principu kopumu šajā jomā, kuri īstenojami pēc brīvprātības principa.(6) Hartā ir iekļauti izglītības mobilitātes pamatprincipi, tādēļ harta ir atskaites principu kopums, kas palīdz palielināt apmaiņu, veicināt studiju posmu atzīšanu un radīt savstarpēju uzticību starp iestādēm, organizācijām un mobilitātes procesos ieinteresētajām personām.(7) Mobilitātes priekšrocības lielā mērā atkarīgas no tās praktisko nosacījumu – sagatavošanas, atbalsta un atzīšanas – kvalitātes. Iesaistītās personas un organizācijas var ievērojami palielināt tās vērtību ar rūpīgu plānošanu un piemērotu izvērtēšanu.(8) Vēlams, lai minētie principi attiektos ne tikai uz pašu mobilitātes periodu, bet arī uz laika posmiem pirms un pēc mobilitātes perioda.(9) Laikus jāizstrādā mācību plāns. Nepieciešama arī dalībnieku vispārēja sagatavošana.(10) Ārvalstīs pavadāmajā laika posmā mobilitātes kvalitāti var palielināt, ieceļot dalībniekam padomdevēju. Detalizēts un skaidrs apraksts par uzņēmējā valstī pabeigtajiem kursiem un/vai apmācību, kā arī par to ilgumu palīdzēs nodrošināt to atzīšanu pēc atgriešanās.(11) Visi jautājumi, kas saistīti ar finansēm, jo īpaši par to, kāds finansiāls atbalsts ir pieejams un kas segs izmaksas, ir jāatrisina pirms aizbraukšanas.(12) Pārredzamības un labas pārvaldības labad skaidri jānosaka organizācijas un personas, kas atbild par katru mobilitātes programmas posmu un pasākumu.(13) Lai nodrošinātu mobilitātes vispārējo kvalitāti, vēlams iepriekš minētos principus un ieteikumus piemērot visiem mobilitātes veidiem mācību un profesionālās izaugsmes mērķiem: izglītībai vai apmācībai; formālajai un neformālajai izglītībai, tostarp jauniešu brīvprātīgajam darbam; īsiem un gariem mobilitātes laika posmiem; mācībām skolā, augstskolā vai darba vietā; jauniem un pieaugušiem izglītojamajiem u.c.(14) Dalībvalstis var pielāgot hartas īstenošanu atbilstīgi apstākļiem, t.i., pielāgot to konkrētām situācijām un programmām; noteikt dažus punktus par obligātiem un citus – par neobligātiem.(15) Šā ieteikuma mērķus, attiecinot uz visām dalībvalstīm, var labāk sasniegt Kopienas līmenī, tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Lai vienlaikus ievērotu proporcionalitātes principu tādā veidā, kā noteikts tajā pašā pantā, šis ieteikums nepārsniedz tā mērķu sasniegšanai nepieciešamo,IESAKA dalībvalstīm pieņemt pielikumā pievienoto Eiropas Mobilitātes kvalitātes hartu kā līdzekli personīgās un profesionālās izaugsmes veicināšanai,AICINA dalībvalstis no otrā gada pēc šā ieteikuma pieņemšanas iekļaut savos ziņojumos par darba programmu „Izglītība un apmācība 2010” vispārēju informāciju un novērtējumu par pasākumiem, kas veikti, lai ņemtu vērā iepriekš izklāstītos ieteikumus,AICINA Komisiju:-  turpināt sadarbību ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem, lai apmainītos ar lietderīgu informāciju un pieredzi par šajā ieteikumā atbalstīto pasākumu īstenošanu,-  uzskatīt šo ieteikumu par tādu, kas veido vienotu veselumu ar Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumu 2001/613/EK, un tādēļ iekļaut tajā pieprasītos divgadu ziņojumus darba programmas „Izglītība un apmācība 2010” vispārējo ziņojumu skaitā.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMS1. EIROPAS MOBILITāTES KVALITāTES HARTAAr 2000. gada mobilitātes rīcības plānu[15] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 10. jūlija ieteikumu[16] nostiprinātā mobilitāte vienmēr raisījusi ievērojamu interesi. Minētā ieteikuma darbības joma bija plaša, tas risināja daudzus svarīgus jautājumus, kas saistīti ar mobilitāti, un bija domāts ikvienam, kas varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz gan formālas, gan neformālas mācības ārvalstīs, tostarp studentiem, skolotājiem, pasniedzējiem, brīvprātīgajiem un apmācāmajām personām. Otrajam ieteikumam, kura neatņemama daļa ir šī harta, ir tāda pati darbības joma, bet tas vairāk pievēršas mobilitātes kvalitātes aspektiem, kā to ierosināja saskaņā ar pirmo ieteikumu nodibinātā ekspertu grupa[17]. Tas palīdzēs nodrošināt, lai dalībniekiem būtu pozitīva pieredze gan uzņēmējā valstī, gan pēc atgriešanās pašu valstī.Šajā hartā izklāstīts pamatnostādņu kopums, kas piemērojams mobilitātei, kuru uzņēmušies atsevišķi jaunieši vai pieaugušie formālās un neformālās izglītības vai personīgās un profesionālās izaugsmes nolūkā. Harta izstrādāta kā atsauces pamatdokuments; tās saturu var pielāgot, lai ņemtu vērā mobilitātes ilgumu un dažādu izglītības, apmācības un jaunatnes pasākumu īpatnības, kā arī dalībnieku vajadzības. Lai gan dokuments galvenokārt attiecas uz mobilitāti mācību nolūkā, tomēr šīs kvalitātes pamatnostādnes varētu būt lietderīgi attiecināt arī uz citiem mobilitātes veidiem, piemēram, uz mobilitāti darba nolūkā.1. Norādījumi un informācijaPotenciālajiem mobilitātes pretendentiem jābūt iespējai piekļūt uzticamiem norādījumiem un informācijas avotiem par mobilitātes iespējām un nosacījumiem, ar kādiem to var veikt.2. Mācību plānsPirms jebkura veida mobilitātes uzsākšanas izglītības vai apmācības nolūkā jāizstrādā mācību plāns, par kuru vienojas visas iesaistītās personas, tostarp nosūtītājas un uzņēmējas organizācijas un dalībnieki. Plānā jānorāda mērķi un gaidāmie rezultāti, kā arī tas, kā tos paredzēts sasniegt.3. Individuāla pieejaMobilitātei izglītības vai apmācības nolūkā cik iespējams jāatbilst dalībnieku personīgajiem mācību plāniem, prasmēm un motivācijai, tos attīstot vai papildinot.4. Vispārēja sagatavošanaBūtiska ir dalībnieku iepriekšēja sagatavošana, kas jāpielāgo to konkrētajām vajadzībām. Tajā pēc nepieciešamības jāietver valodas, pedagoģiski, praktiski, administratīvi, juridiski, personiski, kultūras un finanšu aspekti.5. Valodas aspektiValodas prasme ir būtiska efektīvam mācību procesam. Dalībniekiem un tos nosūtošajām un uzņemošajām iestādēm jāpievērš īpaša uzmanība sagatavotībai valodas ziņā. Mobilitātes pasākumi šajā jomā ietver:-  pirms aizbraukšanas – valodas prasmes novērtējumu un iespēju apmeklēt kursus uzņēmējas valsts valodā un mācību valodā, ja tās atšķiras;-  uzņēmējā valstī – atbalstu un ieteikumus valodas jomā.6. Praktiska palīdzībaDalībniekiem jāsniedz atbilstoša praktiska palīdzība. Tā var būt informācija un palīdzība, kas saistīta ar brauciena organizēšanu, apdrošināšanu, uzturēšanās vai darba atļauju, sociālo nodrošinājumu, izmitināšanu, un jebkuri citi praktiski aspekti, tostarp drošības jautājumi, kas attiecas uz uzturēšanās laiku.7. PadomdevējsUzņēmējai organizācijai (izglītības iestādei, jaunatnes organizācijai, uzņēmējsabiedrībai u.c.) jāieceļ padomdevējs, kas būs atbildīgs par to, lai palīdzētu dalībniekiem efektīvi integrēties uzņēmējas valsts vidē, un darbosies kā kontaktpersona turpmākas palīdzības iegūšanai.8. AtzīšanaJa mācību vai darbā iekārtošanas periods ārvalstīs ir oficiālas studiju vai apmācības programmas neatņemama daļa, šis fakts jānorāda mācību plānā un dalībniekiem jāsaņem palīdzība, lai nodrošinātu atbilstošu atzīšanu un apliecinājumu. Veids, kā notiek atzīšana, jānorāda mācību plānā. Attiecībā uz citiem mobilitātes veidiem, jo īpaši tiem, kas saistīti ar neformālo izglītību un apmācību, jāizsniedz apliecība, lai dalībnieks pietiekami un ticami varētu apliecināt aktīvu dalību un mācību rezultātu.9. Reintegrācija un izvērtējumsPēc atgriešanās savā valstī dalībniekam jāsaņem norādījumi par to, kā izmantot mācību laikā iegūtās zināšanas un prasmes. Personām, kas atgriežas pēc ilgtermiņa mobilitātes perioda, jābūt pieejamai attiecīgai palīdzībai, reintegrējoties savas valsts sabiedriskajā, izglītības vai profesionālajā vidē. Dalībniekiem kopā ar atbildīgajām organizācijām pienācīgi jāizvērtē gūtā pieredze, lai novērtētu, vai ir sasniegti mācību plānā izvirzītie mērķi.10. Saistības un pienākumiSkaidri jānosaka pienākumi, ko uzliek šie kvalitātes kritēriji, un tie jādara zināmi visām iesaistītajām personām, tostarp dalībniekiem. Šie pienākumi jāapstiprina rakstiski tā, lai tie būtu skaidri visiem, uz ko tie attiecas.[1] Programma Socrates aptver skolas ( Comenius ), augstāko izglītību ( Erasmus ) un pieaugušo izglītību ( Grundtvig ); programma Leonardo da Vinci aptver profesionālo izglītību un arodmācības.[2] OV L 215, 9.8.2001., 30. lpp.[3] KOM(2002) 72 galīgais.[4] KOM(2001) 331 galīgais, 20.6.2001.[5] Padomes 2001. gada 10. decembra rezolūcija, OV C 367, 21.12.2001.[6] KOM(2003) 685 galīgais, Padome 6905/04 EDUC 43.[7] http://eu2004.minocw.nl/docs/nl/presidency_conclusions_rotterdam.pdf[8] OV L 75, 22.3.2005.[9] OV C , , . lpp.[10] OV C , , . lpp.[11] OV C , , . lpp.[12] OV C , , . lpp.[13] Lisabonas stratēģija, prezidentūras secinājumi http://www.kbn.gov.pl/is2000/pdf/word5.PDF[14] Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 10. jūlija Ieteikums 2001/613/EK par studentu, apmācāmo personu, brīvprātīgo, skolotāju un pasniedzēju mobilitāti Kopienā, OV L 215, 9.8.2001., 30. lpp.[15] Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcija, kas pieņemta, tiekoties Padomē 2000. gada 14. decembrī, par mobilitātes rīcības plānu, OV C 371, 23.12.2000.[16] OV L 215, 8.8.2001., 30. lpp.[17] KOM(2004) 21.


				|

		52015PC0015

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam /* COM/2015/015 final - 2015/0010 (APP) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
(2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[1], (DFS regula) 19. pantā
paredzēta daudzgadu finanšu shēmas (DFS) pārskatīšana, ja
novēloti tiek pieņemti noteikumi vai programmas saskaņā ar
dalīto pārvaldību:
1. Ja pēc 2014. gada 1. janvāra
tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas saskaņā ar
dalīto pārvaldību attiecībā uz struktūrfondu,
Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku
attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda,
Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās drošības
fonda darbību, DFS pārskata, lai 2014. gadā
neizmantotās piešķirtās summas tiktu pārvietotas uz
turpmākiem gadiem, pārsniedzot izdevumu atbilstīgo
maksimālo apjomu.
2. Pārskatīšanu, kas attiecas uz 2014. gadā
neizmantoto piešķirto summu pārvietošanu, pieņem līdz 2015. gada
1. maijam.
Tā kā novēloti tika
panākta vienošanās par DFS 2014.–2020. gadam, dažādi
tiesību akti, ar ko paredz līdzekļu izmantošanas noteikumus,
tika pieņemti 2013. gada decembrī attiecībā uz Eiropas
Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas
Sociālo fondu (ESF), Kohēzijas fondu (KF) un Eiropas
Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un tikai 2014. gada
maijā attiecībā uz Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības
fondu (EJZF), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF)
un Iekšējās drošības fondu (IDF). Vēlāk 2014. gada
gaitā attiecībā uz katru fondu tika pieņemti vairāki
īstenošanas akti un deleģētie akti.
Komisijas stratēģija sākt
neoficiālu dialogu par Eiropas strukturālo un investīciju fondu
(ESI fondi, t. i., ERAF, ESF, KF, ELFLA un EJZF) plānošanas
dokumentiem, sākot no 2012. gada, ir guvusi svarīgus
panākumus. Lai pieņemtu partnerattiecību nolīgumus ar dalībvalstīm,
bija nepieciešams aptuveni par četriem mēnešiem mazāk laika
nekā iepriekšējā plānošanas periodā.
Tomēr,
tā kā vienošanās par tiesību aktiem tika panākta
novēloti, ievērojams skaits programmu nevarēja tikt
pieņemtas 2014. gadā, un tajās arī nebija gūts
pietiekams progress, lai varētu izmantot apropriāciju pārnešanas
procedūru saskaņā ar Finanšu regulas[2] 13. pantu, proti,
programmām, kas 2014. gada beigās ir “gatavas pieņemšanai”,
bet nevar tikt oficiāli pieņemtas laika trūkuma dēļ,
attiecībā uz 2014. gada saistībām var izmantot
“pārnešanas” procedūru saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta
2. punkta a) apakšpunktu. Šajā kontekstā “gatavas
pieņemšanai” nozīmē, ka sagatavošanas posmi ir pabeigti un nav
vajadzīga turpmāka rīcība, pirms tiek sākta Komisijas
lēmuma procedūra programmas pieņemšanai. Šādos
gadījumos pārnešanas procedūra ļauj 2014. gada
saistības pārnest uz 2015. gadu, ja vien saistības par 2014. gada
summām tiek uzņemtas līdz 2015. gada 31. martam.
Piešķirtās summas, kas nav
izmantotas 2014. gadā un nav pārnestas, ir jāpārvieto
uz turpmākajiem gadiem, pārskatot DFS saskaņā ar DFS
regulas 19. pantu.
Papildus DFS maksimālo apjomu
pārskatīšanai būs jāveic budžeta grozījumi,
ciktāl tas attiecas uz 2015. gada saistību
apropriācijām. Gan pārskatīšana, gan budžeta grozījumi
būs tādu programmu pieņemšanas priekšnosacījums, kuras rada
budžeta saistības un sākotnējā priekšfinansējuma
maksājumus.
2.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
2.1.        Pārskatīšanas joma
Pārskatīšana saskaņā ar DFS
regulas 19. pantu attiecas uz jaunu noteikumu vai programmu
saskaņā ar dalīto pārvaldību pieņemšanu pēc 2014. gada
1. janvāra attiecībā uz ESI fondiem, AMIF un IDF.
Tādējādi tā attiecas uz programmām, kas ir
pieņemtas pēc 2014. gada 1. janvāra, pat tad, ja
attiecīgais tiesību akts bija pieņemts līdz minētajam
datumam. Turklāt “noteikumi” attiecas ne tikai uz tiesību
pamataktiem, ar ko paredz attiecīgo līdzekļu izmantošanas
noteikumus, bet arī uz īstenošanas un deleģētajiem aktiem,
ciktāl tie ir priekšnosacījums programmu sagatavošanai vai
pabeigšanai.
Līdz ar to minētais noteikums attiecas
arī uz līdzekļiem no īpaša piešķīruma Jaunatnes
nodarbinātības ierosmei, jo juridiskais pamats ir tāds pats
kā programmām.
Tas attiecas arī uz Eiropas atbalsta fondu
vistrūcīgākajām personām (FEAD), jo tā
saistības rodas no struktūrfondiem un tiek īstenotas
saskaņā ar dalīto pārvaldību.
Visbeidzot, 19. pants attiecas arī uz
ERAF iemaksām pārrobežu un jūras baseina programmās, kas
izveidotas Eiropas kaimiņattiecību instrumenta un Pirmspievienošanās
palīdzības instrumenta ietvaros, jo šīs summas ir daļa no
valsts piešķīrumiem, kas paredzēti ESI fondu kopīgo
noteikumu regulas[3]
91. panta 2. punktā.
Turpretī minētais noteikums neattiecas
ne uz summām, kas pārvietotas no Kohēzijas fonda uz Eiropas infrastruktūras
savienošanas instrumentu, ne uz tehnisko palīdzību pēc Komisijas
iniciatīvas, ne arī uz jauninājumu ieviešanas pasākumiem,
jo tie nav daļa no programmām un tos pārvalda Komisija saskaņā
ar tiešo pārvaldību. Tas neattiecas arī uz iemaksām no DFS 4. izdevumu
kategorijas pat tad, ja tās tiek pārvietotas uz ERAF un Eiropas
teritoriālās sadarbības mērķi.
DFS regulas 19. pants nenosaka
ierobežojumus attiecībā uz piešķīrumu pārvietojumu uz
turpmākajiem gadiem profilu.
3.           Piešķīrumu
pārvietošana
2014. gadā tika atceltas saistību
apropriācijas programmām saskaņā ar dalīto
pārvaldību DFS regulas 19. panta izpratnē EUR 21 043 639 478 apmērā
pašreizējās cenās. Tas atbilst 2014. gada programmu
daļām, ko nevarēja ne izmantot 2014. gadā, ne arī
pārnest uz 2015. gadu.
Tabulā turpmāk ir norādīts 2014. gada
saistību sadalījums pa fondiem un atsevišķi izdalītas
saistības, kas pieņemtas 2014. gadā, saistības, kas ir
pārnestas, un saistības, kas ir jāpārvieto
saskaņā ar DFS regulas 19. pantu.
Komisija ierosina vairumu 2014. gadā
neizmantoto piešķīrumu pārvietot uz 2015. gadu, lai
uzturētu ieguldījumu tempu izaugsmes un nodarbinātības
jomā, līdz minimumam samazinātu atšķirības starp
pieejām 2014. gadā pieņemto programmu ietvaros un
nodrošinātu tādu pašu pieeju kā to programmu ietvaros, kuru 2014. gada
saistību daļa ir pārnesta saskaņā ar Finanšu regulas 13. pantu[4]. Līdz ar to visi
piešķīrumi, kas 2014. gadā netika izmantoti un netika
pārnesti, tiks pārvietoti uz 2015. gadu, izņemot
turpmāk norādītos gadījumus.
Tiek ierosināts neizmantotos ELFLA
piešķīrumus vienādās daļās pārvietot uz 2015. un
2016. gadu. To attaisno jo īpaši šādu apstākļu
kumulatīvā ietekme.
–
Tiesiskais regulējums, kurā
paredzēti būtiski elementi, kas dalībvalstīm ir
nepieciešami lauku attīstības programmu sagatavošanai, tika pabeigts
tikai 2014. gada otrajā pusē. Turklāt pēdējā
regula, ar kuru pēc dalībvalstu lēmuma pārvietot summas
starp tiešo atbalstu un lauku attīstību groza pamataktu un kura
tādējādi ietekmē plānošanu, stājās
spēkā tikai 2014. gada decembra beigās.
–
Regulā (ES) Nr. 1310/2013
paredzēto pārejas posma noteikumu dēļ ievērojamas
summas, kas tiek tērētas jauno lauku attīstības programmu
ietvaros, pārejas laikā starp abiem periodiem joprojām tiek
maksātas saskaņā ar budžeta pozīciju vecajām
programmām. Tādēļ gadījumā, ja budžeta
pozīcijā jaunajām lauku attīstības programmām
pieejamās saistības tiks divkāršotas, 2015. gadā
radīsies papildu neizmantotas apropriācijas, jo ar kopējiem
ikgadējiem maksājumiem netiks izmantotas visas saistības, kas
pieejamas budžeta pozīcijā jaunajām lauku attīstības
programmām.
–
Atšķirībā no pārējiem ESI
fondiem no ELFLA finansētajās programmās nevarēs izmantot
ikgadējo priekšfinansējumu, tādējādi starpposma
maksājumu summa, kas jāpieprasa līdz saistību atcelšanas
termiņam, būs lielāka.
Attiecībā uz ERAF iemaksām
pārrobežu un jūras baseina programmās, kas izveidotas Eiropas
kaimiņattiecību instrumenta (EKI pārrobežu sadarbības
programmas) un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA
pārrobežu sadarbības programmas) ietvaros, tiek ierosināts visu 2014. gada
ERAF piešķīrumu pārvietot uz 2017. gadu. Minēto
programmu izveide ir sarežģītāka un aizņem vairāk
laika. Tas ir tādēļ, ka minētās programmas ir
specifiskas un tajās ir iesaistītas dalībvalstis un kandidātvalstis
vai kaimiņvalstis.
Attiecībā uz programmām, ko
finansē no AMIF vai IDF, 2014. gadā neizmantotie
piešķīrumi ir jāpārvieto uz 2015.–2017. gadu, uz katru
nākamo gadu pārvietojot mazāku summu. Šo fondu pamatakti tika
pieņemti tikai 2014. gada maijā, un daudzi īstenošanas un
deleģētie akti vēl joprojām nav pieņemti. Šiem fondiem
tiek piemērots stingrāks saistību atcelšanas noteikums nekā
ESI fondiem, t. i., n+2, sākot no otrā īstenošanas gada,
nevis n+3. Visbeidzot, dalībvalstu pieredze šo fondu
pārvaldībā saskaņā ar dalītas
pārvaldības principu ir samērā neliela. Šīs
īpašās iezīmes ir ņemtas vērā
ierosinātajā 2014. gada piešķīrumu
pārvietošanā uz trim gadiem.
Tādēļ tiek ierosināts 2014. gadā
neizmantotos piešķīrumus pārvietot uz turpmākajiem gadiem,
kā parādīts turpmāk tabulā.
4.           IETEKME UZ MAKSĀJUMIEM
Attiecībā uz ietekmi uz
maksājumiem 2015. gadā jānorāda, ka maksājumi
tiks segti apstiprinātā 2015. gada budžeta ietvaros. Pirmais
sākotnējā priekšfinansējuma maksājums, kas nav
samaksāts 2014. gadā, būs jāsamaksā 2015. gadā
kopā ar otro priekšfinansējuma maksājumu. Taču
attiecīgās neizmantotās apropriācijas 2014. gadā
tika izmantotas kā pārvietojumi, lai samazinātu nesamaksāto
rēķinu apjomu, kas uzkrājās iepriekšējā
periodā 2007.–2013. gadā, un vajadzības gadījumā 2015. gadā
varētu veikt reversu operāciju, lai segtu priekšfinansējuma
maksājumus.
Pārvietojumu vidēja termiņa un
ilgtermiņa ietekme uz starpposma maksājumiem ir grūtāk
prognozējama.
Tiesību aktos, ar kuriem paredz
līdzekļu izmantošanas noteikumus, ir iekļauti noteikumi par
automātisku to apropriāciju saistību atcelšanu, kuras nav
izmantotas noteiktā termiņā, proti, n+3 gadi
attiecībā uz ESI fondiem un n+2 gadi attiecībā uz AMIF
un IDF.
“N” gads atbilst budžeta saistību gadam. Tā
kā gan saistību apropriāciju pārvietošanas, gan
pārnešanas gadījumā no 2014. gada uz 2015. gadu
budžeta saistību uzņemšanās notiks 2015. gadā, n+3 periods
sāksies 2015. gadā, un tā termiņš attiecīgi
pārcelsies no 2017. gada beigām uz 2018. gada beigām. Tas
pats attiecas uz n+2 gadījumu, proti, periods sāksies 2015. gadā,
un termiņš attiecīgi pārcelsies par vienu gadu.
Tā rezultātā maksājumi
principā varētu pārcelies no viena gada uz otru, nesamazinot
kopējās vajadzības 2014.–2020. gada periodā. No otras
puses, pārvietojumi nenoteiks reālo īstenošanas tempu.
Visās programmās neatkarīgi no to pieņemšanas dienas
izdevumi ir attiecināmi no 2014. gada 1. janvāra (no 2013. gada
1. septembra attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības ierosmi
un 2013. gada 1. decembra attiecībā uz Eiropas atbalsta
fondu vistrūcīgākajām personām). Tas nozīmē,
ka attiecīgās programmas īstenošanu varētu sākt pirms
tās oficiālas pieņemšanas, un tas ierobežo kavējumu ietekmi
uz starpposma maksājumu pieprasījumu iesniegšanu.
Paredzams, ka gan tas, ka dalībvalstīm
ir n+3 gadi (n+2 attiecībā uz AMIF un IDF), lai
iztērētu līdzekļus, ņemot vērā
sākotnējo un ikgadējo priekšfinansējumu, gan maksājumu
vispārējās rezerves pieejamība (DFS regula 5. pants) vēl
vairāk mazinās 2014. gada saistību pārvietojumu
radīto ietekmi uz gada maksājumu maksimālo apjomu.
Šo iemeslu dēļ Komisija neierosina
pārskatīt maksājumu maksimālos apjomus. Tā
regulāri uzraudzīs situāciju saistībā ar
īstenošanu un vajadzības gadījumā iesniegs priekšlikumus
saskaņā ar DFS regulas attiecīgajiem noteikumiem.
5.           PĀRSKATĪTĀ
FINANŠU SHĒMA PAŠREIZĒJĀS CENĀS
Ierosinātie
piešķīrumu pārvietojumi turpmāk norādītajā
DSF tabulā ir izteikti pašreizējās cenās un ietver
tehniskās korekcijas 2015. gadam[5].

Padomes regulā, ar kuru groza DFS regulu,
ir jāsniedz atsauce uz tās pielikumā ietverto pamattabulu, kas
izteikta nemainīgās 2011. gada cenās. Tādēļ
summas pašreizējās cenās ir jāpārrēķina 2011. gada
cenās.
2015/0010 (APP)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar kuru groza Regulu (ES, Euratom)
Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 312. pantu,
ņemot vērā Eiropas
Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši
tā 106.a pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
piekrišanu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar īpašu likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Padomes Regulas (ES,
Euratom) Nr. 1311/2013[6]
19. pantā paredzēts, ka gadījumā, ja pēc 2014. gada
1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas
saskaņā ar dalīto pārvaldību attiecībā uz
struktūrfondu, Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda
lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības
fonda, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un
Iekšējās drošības fonda darbību, daudzgadu finanšu
shēma ir jāpārskata, lai 2014. gadā neizmantotās
piešķirtās summas tiktu pārvietotas uz turpmākiem gadiem,
pārsniedzot izdevumu atbilstīgo maksimālo apjomu.
Pārskatīšanu, kas attiecas uz 2014. gadā neizmantoto
piešķirto summu pārvietošanu, pieņem līdz 2015. gada 1. maijam.

(2)       Šādas novēlotas
pieņemšanas rezultātā līdzekļus EUR 11 216 187 326 apmērā
pašreizējās cenās, ko piešķīra struktūrfondiem un
Kohēzijas fondam, līdzekļus EUR 9 446 050 652 apmērā
pašreizējās cenās, ko piešķīra Eiropas
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai un Eiropas
Jūrlietu un zivsaimniecības fondam, kā arī
līdzekļus EUR 442 319 096 apmērā, ko
piešķīra Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam
un Iekšējās drošības fondam, nevarēja ne izmantot 2014. gadā,
ne arī pārnest uz 2015. gadu.
(3)       Tādēļ
Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 pielikums būtu
jāpārskata, pārvietojot 2014. gadā neizmantotās
saistību apropriācijas uz turpmāko gadu 1.b izdevumu
apakškategoriju, 2. izdevumu kategoriju un 3. izdevumu kategoriju.
Šajā nolūkā summas pašreizējās cenās būtu
jāpārrēķina 2011. gada cenās.
(4)       Tādēļ
būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]              OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.
[2]              Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem,
ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012.,
1. lpp.).
[3]              Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013
(2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par
Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas
Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu
lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības
fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās
attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un
Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).
[4]               Gan saistību apropriāciju pārvietošanas,
gan pārnešanas gadījumā no 2014. gada uz 2015. gadu
budžeta saistību uzņemšanās notiks 2015. gadā.
Tādējādi n+3 termiņš ESI fondiem tiks attiecīgi
pārcelts no 2017. gada beigām uz 2018. gada beigām. Un
n+2 termiņš AMIF un IDF tiks attiecīgi pārcelts no 2016. gada
beigām uz 2017. gada beigām.
[5]               Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam
“Tehniskās korekcijas 2015. gada finanšu shēmā atbilstoši
NKI izmaiņām (Padomes Regulas Nr. 1311/2013, ar ko nosaka
daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, 6. pants)”, COM(2014) 307
final, 28.5.2014.
[6]               Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada
2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
(OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).
PIELIKUMS
DAUDZGADU FINANŠU SHĒMAS TABULA (ES-28)


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0339

Priekšlikums Padomes regula, ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam  /* COM/2009/0339 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.7.2009COM(2009) 339 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importamPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums attiecas uz to, kā saistībā ar procedūru par konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”).-  Vispārīgais kontekstsŠis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes Regula (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu, un kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 189/2009.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmProcedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.-  Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav paredzēti noteikumi par vispārēja ietekmes novērtējuma veikšanu, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsKomisija 2008. gada 11. jūlijā sāka daļēju starpposma pārskatīšanu tikai attiecībā uz viena ražotāja eksportētāja dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu dempingu; pārskatīšanu sāka pēc šā eksportētāja ierosmes.Attiecīgais uzņēmums 2009. gada 24. martā atsauca pārskatīšanas pieteikumu. Ņemot vērā apsvērumus par to, vai turpināt izmeklēšanu ex officio , secināja, ka pārskatīšana jāpārtrauc. Tādēļ Komisija tiek rosināta pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas publicējams Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2009. gada 10. jūlijā.-  Juridiskais pamatsPadomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Rīcības forma ir aprakstīta pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo valsts iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kurus piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:1. PROCEDŪRA1.1. Spēkā esošie pasākumi(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 189/2009[3]. Astoņiem uzņēmumiem, kuriem noteica individuālas maksājumu likmes, spēkā esošie maksājumi ir no 4,3 % līdz 12,8 %. Maksājums 8,4 % apmērā ir noteikts uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet kuriem nepiemēro individuālas likmes, un atlikušais maksājums ir 28,8 %.1.2. Pārskatīšanas pieprasījums(2) Komisija 2008. gada 25. martā no viena ražotāja eksportētāja saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz konkrētiem plastikāta maisiem un maisiņiem, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.(3) Pieprasījumu iesniedza CeDo Shanghai Limited (“CeDo Shanghai” vai “pieteikuma iesniedzējs”).(4) Pieteikuma iesniedzējs cita starpā apgalvoja, ka konkrētu plastikāta maisu un maisiņu eksporta cenas uz Kopienu ir būtiski pieaugušas un ir ievērojami lielākas par salikto normālo vērtību, kas balstīta uz pieteikuma iesniedzēja ražošanas izmaksām Ķīnas Tautas Republikā, un ka tas ļāvis samazināt vai likvidēt dempingu. Tāpēc, lai neitralizētu dempingu, vairs nav jāturpina to pasākumu piemērošana esošajā līmenī, kas bija pamatoti ar iepriekš noteikto dempinga līmeni.1.3. Procedūras sākšana(5) Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija ar paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [4], sāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempingu saistībā ar uzņēmumu CeDo Shanghai . “Attiecīgais ražojums” ir tas pats, kas minēts grozītajā Padomes Regulā (EK) Nr. 1425/2006, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plastikāta maisi un maisiņi, kuri pēc svara satur vismaz 20 % polietilēna un kuru biezums nepārsniedz 100 mikrometru (μm), un tos klasificē ar KN kodiem ex 3923 21 00, ex 3923 29 10 un ex 3923 29 90 (TARIC kodi 3923 21 00 20, 3923 29 10 20 un 3923 29 90 20).(6) Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam.(7) Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam, Kopienas ražošanas nozares pārstāvjiem un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa.2. PIEPRASĪJUMA ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA(8) CeDo Shanghai 2009. gada 24. martā nosūtīja Komisijai vēstuli, ar kuru oficiāli atsauca pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam.(9) Tika apsvērts, vai būtu pamatoti turpināt izmeklēšanu ex officio . Komisija uzskatīja, ka izmeklēšanas pārtraukšana neietekmē jau spēkā esošo antidempinga pasākumu, un tā nebūs pretrunā Kopienas interesēm. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, izmeklēšana jāizbeidz.(10) Ieinteresētās personas tika informētas par nodomu izbeigt izmeklēšanu, un tām tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Tomēr netika saņemtas piezīmes, kas varētu ietekmēt šo lēmumu.(11) Tādēļ Komisija secina, ka pārskatīšana attiecībā uz cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importu ir jāizbeidz, nemainot spēkā esošos antidempinga pasākumus,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo pārtrauc cita starpā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes konkrētu plastikāta maisu un maisiņu importam piemērojamo antidempinga pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu, kas sākta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam, negrozot spēkā esošos antidempinga pasākumus.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 270, 29.9.2006., 4. lpp.[3] OV L 67, 12.3.2009., 5. lpp.[4] OV C 176, 11.7.2008., 9. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0319

Priekšlikums Padomes regula ar kuru pabeidz pārskatīšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju” attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu polietilēntereftalātu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Malaizijā, ar kuru atkārtoti piemēro maksājumu attiecībā uz viena šīs valsts eksportētāja importu un pārtrauc šā importa reģistrāciju  /* COM/2009/0319 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 26.6.2009COM(2009) 319 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru pabeidz pārskatīšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju” attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu polietilēntereftalātu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Malaizijā, ar kuru atkārtoti piemēro maksājumu attiecībā uz viena šīs valsts eksportētāja importu un pārtrauc šā importa reģistrācijuPASKAIDROJUMA RAKSTS1) Priekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā saistībā ar Malaizijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) importu piemērojama Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2007. gada 22. februāra Regula (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3) Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2008. gada 6. novembrī saistībā ar “jaunu eksportētāju” sāka pārskatīšanu attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu polietilēntereftalātu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Malaizijā, atceļ maksājumu attiecībā uz viena šīs valsts eksportētāja importu un pakļauj šo importu reģistrēšanai. Uzņēmums, uz kuru tas attiecas, ir uzņēmums Eastman Chemical Malaysia SDN.BHD (“pieprasījuma iesniedzējs”). Procedūras laikā uzņēmums Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD nolēma atsaukt pieprasījumu par pārskatīšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju”. Tāpēc nebija iespējams noteikt pieprasījuma iesniedzēja individuālo dempinga starpību un maksājuma likmi. Ievērojot iepriekš minēto, sākotnējā izmeklēšanā noteiktais atlikušais maksājums ir atkārtoti jāpiemēro pieprasījuma iesniedzējam. Tāpēc Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas ne vēlāk kā 2009. gada 4. augustā ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005, un jo īpaši tās 11. panta 4. punkts. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |4) Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru pabeidz pārskatīšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju” attiecībā uz Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu polietilēntereftalātu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Malaizijā, ar kuru atkārtoti piemēro maksājumu attiecībā uz viena šīs valsts eksportētāja importu un pārtrauc šā importa reģistrācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA(1) Pēc tam, kad bija pabeigta termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšana, Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007[2] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu tādu polietilēntereftalāta ( PET ) veidu importam Kopienā, kuru izcelsme, cita starpā, bija Malaizijā. Spēkā esošais pasākums ir maksājuma likme 160,1 euro par tonnu, izņemot īpaši minētus uzņēmumus, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. Saskaņā ar minēto regulu antidempinga maksājumus piemēroja arī Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes PET importam. Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) pabeigšanas sākotnējos pasākumus noteica ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000[3].B. PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA1. Pārskatīšanas pieprasījums(2) Pēc tam Komisija no uzņēmuma Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD (“pieprasījuma iesniedzējs”) saņēma pieprasījumu atbilstoši pamatregulas 11. panta 4. punktam sākt pārskatīšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju”. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas nav eksportējis uz Kopienu dažus PET veidus izmeklēšanas laikā, pamatojoties uz kuru ieviesti antidempinga pasākumi, t. i., laikposmā no 1998. gada 1. oktobra līdz 1999. gada 30. septembrim (“sākotnējās izmeklēšanas periods”), un ka tas nav saistīts ne ar vienu no dažu PET veidu ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecas iepriekšminētie antidempinga pasākumi. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka tas bija sācis eksportēt dažus PET veidus uz Kopienu pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda beigām.2. Pārskatīšanas sākšana attiecībā uz “jaunu eksportētāju”(3) Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Kopienas ražošanas nozarei bija dota iespēja sniegt atsauksmes, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1082/2008[4] sāka pārskatīt Regulu (EK) Nr. 192/2007 attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.(4) Saskaņā ar 2. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 1082/2008 tika atcelts antidempinga maksājums 160,1 euro par tonnu, kas ar Regulu (EK) Nr. 192/2007 bija piemērots dažu PET veidu importam, kurus pieprasījuma iesniedzējs ražo un pārdod eksportam uz Kopienu. Vienlaikus saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu muitas dienestiem tika uzdots veikt attiecīgus pasākumus, lai reģistrētu šādu importu.3. Attiecīgais ražojums(5) Ražojums, uz kuru attiecas pašreizējā pārskatīšana, ir ražojums, kurš tika aplūkots sākotnējā izmeklēšanā, t. i., PET, kura viskozitātes koeficients saskaņā ar ISO standartu 1628-5 ir 78 ml/g vai augstāks un uz kuru attiecas KN kods 3907 60 20.4. Personas, uz kurām attiecas procedūra(6) Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Kopienas ražošanas nozarei un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.(7) Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija centās pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja telpās.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods(8) Pārskatīšanas izmeklēšanas periods attiecībā uz jauno eksportētāju aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim.C. AR JAUNO EKSPORTĒTĀJU SAISTĪTĀS PĀRSKATĪŠANAS PIEPRASĪJUMA ATSAUKŠANA(9) Pieprasījuma iesniedzējs ar Komisijai adresētu 2009. gada 22. aprīļa vēstuli bez īpaša pamatojuma oficiāli atsauca pieprasījumu veikt pārskatīšanu saistībā ar “jauno eksportētāju”.(10) Šajos apstākļos Komisija nevarēja noteikt pieprasījuma iesniedzēja individuālo dempinga starpību un maksājuma likmi. Tāpēc tika secināts, ka tāda Malaizijas izcelsmes PET importam Kopienā, kura viskozitātes koeficients saskaņā ar ISO standartu 1628-5 ir 78 ml/g vai augstāks, uz kuru attiecas KN kods 3907 60 20 un kuru uzņēmums Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD ražo un pārdod eksportam uz Kopienu, ir jāpiemēro valsts mēroga maksājums (160,1 euro par tonnu), kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 192/2007 noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem” Malaizijā, un ka tāpēc atkal jāpiemēro minētā maksājuma likme.D. ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMA UZLIKŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU DATUMU(11) Ņemot vērā iepriekšminētos secinājumus, antidempinga maksājumu, kas jāpiemēro uzņēmumam Eastman Chemical (Malaysia) SDN.BHD , uzliek ar atpakaļejošu datumu no pārskatīšanas sākšanas dienas tāda attiecīgā ražojuma importam, uz kuru ir attiecināta reģistrācija atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 1082/2008 3. pantam.E. INFORMĒŠANA PAR PASĀKUMIEM UN PASĀKUMU ILGUMS(12) Pieprasījuma iesniedzējs un pārējās attiecīgās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija iecerēts atkārtoti piemērot galīgo antidempinga maksājumu to dažu PET veidu importam, kuru izcelsme cita starpā ir Malaizijā un kurus uzņēmums Eastman Chemical Malaysia SDN.BHD ražo un pārdod eksportam uz Kopienu, un ar atpakaļejošu datumu uzlikt šo maksājumu importam, uz kuru attiecas reģistrācija. To piezīmes tika izskatītas un attiecīgos gadījumos ņemtas vērā.(13) Šī pārskatīšana neietekmē datumu, no kura saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vairs nav spēkā Regulas (EK) Nr. 192/2007 noteiktie pasākumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar Regulu (EK) Nr. 1082/2008 sāktā pārskatīšana saistībā ar “jaunu eksportētāju” tiek izbeigta, un antidempinga maksājums, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. pantu jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Malaizijā, tiek piemērots Regulas (EK) Nr. 1082/2008 1. pantā minētajam importam.2. Antidempinga maksājums, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 192/2007 1. pantu jāpiemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” Malaizijā, no 2008. gada 6. novembra tiek uzlikts dažu tādu polietilēntereftalāta veidu importam, kas ticis reģistrēts atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1082/2008 3. pantam.3. Muitas dienestiem ir uzdots pārtraukt importa reģistrāciju, ko veic atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1082/2008 3. pantam.4. Piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem, ja vien nav noteikts citādi.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs[1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 59, 27.2.2007., 1. lpp. (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, IT, LV, LT, HU, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV); OV L 352M, 31.12.2008., 972. lpp. (MT) .[3] OV L 301, 30.11.2000., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1646/2005 (OV L 266, 11.10.2005., 10. lpp.).[4] OV L 296, 5.11.2008., 5. lpp.