               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.1.2018
            COM(2018) 31 final
            2018/0011(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāapstiprina Narkotisko vielu komisijas sešdesmit pirmajā sesijā par vielu iekļaušanu sarakstā saskaņā ar 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko izveido nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Narkotisko vielu komisijas sešdesmit pirmajā sesijā par vielu iekļaušanu sarakstā saskaņā ar 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.ANO 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām

               Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu (“Konvencija par narkotiskajām vielām”)
                  1
               , mērķis ir apkarot narkomāniju starptautiski saskaņotas rīcības ceļā. Pastāv divi iejaukšanās un kontroles veidi, kas viens otru papildina. Pirmkārt, tās nolūks ir ierobežot narkotisko vielu glabāšanu, lietošanu, tirdzniecību, izplatīšanu, importu, eksportu, izgatavošanu un ražošanu, atļaujot to tikai medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem. Otrkārt, starptautiskas sadarbības ietvaros, kuras nolūks ir kavēt un atturēt narkotiku tirgotājus, tiks apkarota nelegāla narkotiku tirdzniecība.

               ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”)
                  2
                izveido starptautisku psihotropo vielu kontroles sistēmu. Tā radās kā atbilde uz narkotisko vielu dažādošanos un izplatīšanos un ieviesa kontroles pasākumus attiecībā uz virkni sintētisko narkotiku atbilstīgi to ļaunprātīgas lietošanas potenciālam, no vienas puses, un to terapeitiskajai vērtībai, no otras puses.

               Visas ES dalībvalstis ir Konvencijas par narkotiskajām vielām un Konvencijas par psihotropajām vielām puses. Eiropas Savienība nav minēto konvenciju puse.

               2.2.Narkotisko vielu komisija

               Narkotisko vielu komisija (NVK) ir ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) komisija, un tās funkcijas un pilnvaras inter alia ir izklāstītas Konvencijā par narkotiskajām vielām un Konvencijā par psihotropajām vielām. To veido 53 ANO dalībvalstis, ko ievēlējusi ECOSOC. Pašlaik 12 dalībvalstis ir NVK locekles ar tiesībām balsot
                  3
               . Savienībai NVK ir novērotājas statuss.

               2.3.Plānotais Narkotisko vielu komisijas akts

               NVK, pamatojoties uz ieteikumiem, kurus sniegusi Pasaules Veselības organizācijas (PVO), ko konsultē tās ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos, regulāri groza vielu sarakstu, kas pievienots Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām.

               PVO 2017. gada 8. decembrī ieteica ANO ģenerālsekretāram
                  4
                konvenciju tabulās iekļaut 12 jaunas vielas.

               NVK savā sešdesmit pirmajā sesijā, kas notiks Vīnē 2018. gada 12.–16. martā, pieņems lēmumus par šo 12 vielu iekļaušanu attiecīgajā sarakstā saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām.

               3.NOSTĀJA, KAS JĀIEŅEM SAVIENĪBAS VĀRDĀ

               Izmaiņas Konvencijas par narkotiskajām vielām un Konvencijas par psihotropajām vielām tabulās tieši ietekmē narkotiku kontroles jomā pieņemto Savienības tiesību aktu darbības jomu visās dalībvalstīs. Padomes 2004. gada 25. oktobra Pamatlēmuma 2004/757/TI, ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā
                  5
               , 1. pantā noteikts, ka šajā pamatlēmumā “narkotiskās vielas” ir visas vielas, uz ko attiecas Konvencija par narkotiskajām vielām vai Konvencija par psihotropajām vielām. Tādējādi Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI attiecas uz vielām, kas uzskaitītas Konvencijas par narkotiskajām vielām un Konvencijas par psihotropajām vielām tabulās. Tātad jebkādas izmaiņas šo konvenciju tabulās tieši ietekmē kopīgos ES noteikumus un maina to darbības jomu LESD 3. panta 2. punkta nozīmē. Nav svarīgi, vai minētajai vielai jau tiek piemēroti ES līmeņa kontroles pasākumi, pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2005/387/TI.

               No 12 vielām, kuras PVO ieteica iekļaut sarakstā, tikai divām vielām, proti, akriloilfentanilam (akrilfentanilam)
                  6
                un furānilfentanilam
                  7
               , jau piemēro ES mēroga kontroles pasākumus. Pamatojoties uz Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) riska novērtējuma ziņojumu, kas veikts saskaņā ar 6. panta 2., 3. un 4. pantu Padomes Lēmumā 2005/387/IT par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām
                  8
               , Komisija 2017. gada 15. decembrī iesniedza priekšlikumus par ES mēroga kontroles pasākumu piemērošanu
                  9
                septiņām jaunām psihoaktīvām vielām, t. i., karfentanilam, 4-fluorizobutirfentanilam (4-FIBF, pFIBF), tetrahidrofurānilfentanilam (THF-F), AB-CHMINACA, ADB-CHMINACA, CUMYL-4CN-BINACA un 5F-MDMB-PINACA (5F-ADB), no kurām 5 ir ierosināts iekļaut arī starptautiskā sarakstā (skat. pasvītrotās vielas). Pārējām 5 vielām ES mēroga kontroles pasākumi pagaidām netiek apsvērti.

               Kad NVK tiek lūgta pieņemt lēmumu par vielu iekļaušanu sarakstā, ir nepieciešams, lai dalībvalstis sagatavotos NVK sanāksmei, Padomē panākot kopēju nostāju. Dalībvalstīm, kas pašlaik ir NVK dalībnieces, šajā komisijā kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, būtu jāpauž šī nostāja, ņemot vērā ierobežojumus, kas saistīti ar Savienības novērotājas statusu. Savienībai, kas nav Konvencijas par narkotiskajām vielām un Konvencijas par psihotropajām vielām puse, nav tiesību balsot NVK.

               Šajā nolūkā Komisija iesniedz priekšlikumu par kopēju nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāapstiprina NVK sešdesmit pirmajā sesijā par vielu iekļaušanu sarakstā saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām. Šī ir otrā reize, kad Komisija iesniedz šādu priekšlikuma projektu par kopēju ES nostāju, kas pirmo reizi tika apstiprināta NVK sanāksmē 2017. gada martā
                  10
               . Padome pieņēma kopēju nostāju
                  11
               , kas ļāva ES paust vienotu viedokli 2017. gada marta NVK sanāksmē par iekļaušanu starptautiskā sarakstā, jo dalībvalstis, kas ir NVK dalībnieces, balsojumā atbalstīja vielu iekļaušanu saskaņā ar apstiprināto vienoto nostāju.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras vai nolīguma dalībniece. NVK ir “ar nolīgumu izveidota struktūra” minētā punkta nozīmē, jo tā ir struktūra, kurai uzticēti konkrēti uzdevumi saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  12
               .

               NVK lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstā ir “lēmumi ar juridiskām sekām” LESD 218. panta 9. punkta nozīmē. Saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām NVK lēmumi automātiski kļūst saistoši, ja vien viena no pusēm lēmumu noteiktajā termiņā nav nosūtījusi pārskatīšanai ECOSOC
                  13
               . ECOSOC lēmumi šajā jautājumā ir galīgi. NVK lēmumiem par vielu iekļaušanu sarakstā arī ir tiesiskas sekas attiecībā uz ES tiesību sistēmu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI. Izmaiņas Konvencijas par narkotiskajām vielām un Konvencijas par psihotropajām vielām tabulās tieši ietekmē šā ES tiesību instrumenta darbības jomu.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz narkotiku nelegālu tirdzniecību.

               Tādējādi ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 83. panta 1. punkts, kas nelegālu narkotiku tirdzniecību nosaka par vienu no noziegumiem ar pārrobežu dimensiju un pilnvaro Eiropas Parlamentu un Padomi paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai nelegālas narkotiku tirdzniecības jomā.

               4.3.Valstu atšķirīgās nostājas

               Saskaņā ar 10. panta 4. punktu 36. protokolā par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumiem, Apvienotā Karaliste paziņoja, ka tā nepiekrīt visām Komisijas un Tiesas pilnvarām saistībā ar tiesību aktiem par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kurus pieņēma pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Tāpēc Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI un Padomes Lēmumu 2005/387/TI kopš 2014. gada 1. decembra Apvienotajai Karalistei nepiemēro
                  14
               .

               Tā kā NVK lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstā neietekmē kopīgos noteikumus nelegālās narkotiku tirdzniecības jomā, kas Apvienotajai Karalistei ir saistoši, Apvienotā Karaliste nepiedalās Padomes lēmuma pieņemšanā, ar ko nosaka nostāju, kura jāapstiprina Savienības vārdā, pieņemot šādus lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstā.

               4.4.Secinājumi

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 83. panta 1. punkts saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               2018/0011 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāapstiprina Narkotisko vielu komisijas sešdesmit pirmajā sesijā par vielu iekļaušanu sarakstā saskaņā ar 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 83. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu
                  15
                (“Konvencija par narkotiskajām vielām”), stājās spēkā 1975. gada 8. augustā.

               (2)Ievērojot Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. pantu, Narkotisko vielu komisija var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas tabulās. Izmaiņas tabulās tā var veikt tikai saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumiem, taču tā var arī nolemt neveikt PVO ieteiktās izmaiņas.

               (3)ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām
                  16
                (“Konvencija par psihotropajām vielām”) stājās spēkā 1976. gada 16. augustā.

               (4)Ievērojot Konvencijas par psihotropajām vielām 2. pantu, Narkotisko vielu komisija, pamatojoties uz PVO ieteikumiem, var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas tabulās vai svītrošanu no tām. Tai ir plaša rīcības brīvība ņemt vērā ekonomiskos, sociālos, juridiskos, administratīvos un citus faktorus, taču tā nevar rīkoties patvaļīgi.

               (5)Izmaiņas abu konvenciju tabulās tieši ietekmē narkotiku kontroles jomā pieņemto Savienības tiesību aktu darbības jomu. Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI
                  17
                attiecas uz vielām, kas uzskaitītas Konvencijas par narkotiskajām vielām un Konvencijas par psihotropajām vielām tabulās. Tātad jebkādas izmaiņas šo konvenciju tabulās tieši ietekmē kopīgos Savienības noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. panta nozīmē.

               (6)Narkotisko vielu komisijai tās sešdesmit pirmajā sesijā Vīnē 2018. gada 12.–16. martā jāpieņem lēmumi par 12 jaunu vielu iekļaušanu konvenciju tabulās.

               (7)Savienība nav attiecīgo ANO konvenciju puse. Tai ir novērotājas statuss Narkotisko vielu komisijā, kuras locekles ar tiesībām balsot pašlaik ir 12 dalībvalstis. Tāpēc Padomei ir jāpilnvaro dalībvalstis paust Savienības nostāju par vielu iekļaušanu sarakstā saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām, jo lēmumi par jaunu vielu iekļaušanu konvenciju tabulās ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               (8)PVO 2017. gada 8. decembrī ieteica ANO ģenerālsekretāram iekļaut vienu jaunu vielu Konvencijas par narkotiskajām vielām I  un IV tabulā, piecas jaunas vielas Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā un sešas jaunas vielas Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā
                  18
               .

               (9)Saskaņā ar PVO ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos (“ekspertu komiteja”) novērtējumu karfentanils (metil-1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidīn-4-karboksilāts) ir sintētisks opioīds un tiek uzskatīts par vienu no spēcīgākajiem zināmajiem opioīdiem. Karfentanils ir savienojums, kas tiek kontrolēts 16 dalībvalstīs, un tas galvenokārt tiek izmantots par trankvilizatoru lieliem dzīvniekiem. Karfentanils nav paredzēts ārstnieciskam pielietojumam cilvēkiem. Nav reģistrētu datu par karfentanila ārstniecisko pielietojumu, un tā lietošanas rezultātā ir iestājusies nāve. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka karfentanilu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I un IV tabulā.

               (10)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga karfentanilu kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Padomes Lēmumam 2005/387/TI
                  19
               . Septiņas dalībvalstis ir ziņojušas par karfentanila izņemšanu. Tas tiek pārdots atklāti tirgū, kā arī maisījumos ar heroīnu un citiem opioīdiem. Tas ir saistīts ar nopietniem nevēlamiem notikumiem, tostarp vismaz 60 konstatētiem nāves gadījumiem Savienībā. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs karfentanilu ir iekļāvis riska novērtējumā. Komisija 2017. gada 15. decembrī ierosināja attiecībā uz karfentanilu piemērot kontroles pasākumus saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/387/TI
                  20
               .

               (11)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut karfentanilu Konvencijas par narkotiskajām vielām I un IV tabulā.

               (12)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu okfentanils (N-(2-fluorfenil)-2-metoksi-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il]acetamīds) ir savienojums, kas pēc struktūras ir līdzīgs opioīdu grupas analgētiskajam līdzeklim fentanilam. Okfentanils nav atļauts medicīniskai pielietošanai nevienā valstī. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka okfentanilu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (13)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga okfentanilu kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. Okfentanils ir konstatēts divpadsmit dalībvalstīs. Tas tiek pārdots atklāti tirgū, kā arī paraugos kā heroīns. Tas ir saistīts ar nopietniem nevēlamiem notikumiem, tostarp nāves gadījumiem, un uz to attiecināmi divi ar sabiedrības veselību saistīti brīdinājumi Savienības agrīnās brīdināšanas sistēmā.

               (14)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut okfentanilu Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (15)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu furānilfentanils (Fu-F); N-fenil-N-[1-(2-feniletil(piperidīn-4-il]-furān-2-karboksamīds) ir sintētisks opioīds, un pēc struktūras tas ir līdzīgs fentanilam — vielai, kam piemēro kontroles pasākumus un ko plaši izmanto medicīnā vispārējai anestēzijai ķirurģiskās operācijās vai atsāpināšanai. Tas ir fentanila atvasinājums, kuram ir divas raksturīgas īpašības: a) augstāka lipošķīdība, kas ļauj tam ātri uzsūkties centrālajā asinsritē, un b) tas savienojas ar μ opioīdu receptoriem, kam ir ievērojami augstāka afinitāte nekā morfīnam. Šo īpašību dēļ furānilfentanils, raugoties no farmakoloģiskā aspekta, ir ārkārtīgi bīstams. Pēdējos gados ir pieaudzis nāves gadījumu skaits, kas ir saistīti ar šīs vielas lietošanu. Nav reģistrētu datu par furānilfentanila ārstniecisko pielietojumu. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka furānilfentanilu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (16)Furānilfentanilam jau piemēro Savienības mēroga kontroles pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2005/387/TI
                  21
               .

               (17)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut furānilfentanilu Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (18)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu akriloilfentanils (akrilfentanils; N-(1-fenetilpiperidīn-4-il)-N-fenilakrilamīds) ir sintētisks opioīds, un pēc struktūras tas ir līdzīgs fentanilam — vielai, kam piemēro kontroles pasākumus un ko plaši izmanto medicīnā vispārējai anestēzijai ķirurģiskās operācijās vai atsāpināšanai. Akriloilfentanilu lieto un ļaunprātīgi lieto nemedicīniskiem nolūkiem gluži tāpat un tādas pašas vēlamās iedarbības sasniegšanai kā citus opioīdus. Nav reģistrētu datu par akriloilfentanila ārstniecisko pielietojumu, un tā lietošanas rezultātā ir iestājusies nāve. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka akriloilfentanilu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (19)Akriloilfentanilam jau piemēro Savienības mēroga kontroles pasākumus saskaņā ar Lēmumu 2005/387/TI
                  22
               .

               (20)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut akriloilfentanilu Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (21)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu 4-fluorizobutirfentanils (4F-iBF, 4-FIBF, pFIBF; N-(4-fluorfenil)-N-(1-fenetilpiperidīn-4-yl)izobutiramīds ir sintētisks opioīds. 4-fluorizobutirfentanils ir viens no jaunākajiem fentanila atvasinājumiem, kas tiek tirgots un lietots līdzīgi kā citi legālie un nelegālie opioīdi. Pašlaik pastāv pierādījumi, ka 4-fluorizobutirfentanils rada līdzīgu risku sabiedrības veselībai kā fentanila atvasinājumi pirms tam. Nav reģistrētu datu par 4-fluorizobutirfentanila ārstniecisko pielietojumu, un tā lietošanas rezultātā ir iestājusies nāve. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka 4-fluorizobutirfentanilu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (22)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga 4-fluorizobutirfentanilu kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. 4-fluorizobutirfentanils ir konfiscēts četrās dalībvalstīs. Tas tiek atklāti pārdots tirgū. Tas ir saistīts ar nopietniem nevēlamiem notikumiem, tostarp vismaz 16 konstatētiem nāves gadījumiem Savienībā. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs 4-fluorizobutirfentanilu ir iekļāvis riska novērtējumā. Komisija 2017. gada 15. decembrī ierosināja attiecībā uz 4-fluorizobutirfentanilu piemērot kontroles pasākumus saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/387/TI
                  23
               .

               (23)Tāpēc Savienības dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut 4-fluorizobutirfentanilu Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (24)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu tetrahidrofurānilfentanils (THF-F; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il] tetrahidrofurān-2-karboksamīds) ir sintētisks opioīds. Līdz šim in vitro pētījumos gūtie dati, toksikoloģisko ekspertīžu rezultāti un vielu lietošanas tendences liecina, ka tetrahidrofurānilfentanils, šķiet, ir opioīdu grupas narkotisks analgētiskais līdzeklis cilvēkiem, un tā ļaunprātīgas lietošanas un atkarības potenciāls ir līdzīgs kā fentanilam un citiem nelegālajiem opioīdiem. Nav reģistrētu datu par tetrahidrofurānilfentanila ārstniecisko pielietojumu, un tā lietošanas rezultātā ir iestājusies nāve. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka tetrahidrofurānilfentanilu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (25)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga tetrahidrofurānilfentanilu kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. Tetrahidrofurānilfentanils ir konfiscēts vienā dalībvalstī. Tas tiek atklāti pārdots tirgū. Tas ir saistīts ar nopietniem nevēlamiem notikumiem, tostarp vismaz 14 konstatētiem nāves gadījumiem Savienībā. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs tetrahidrofurānilfentanilu ir iekļāvis riska novērtējumā. Komisija 2017. gada 15. decembrī ierosināja attiecībā uz tetrahidrofurānilfentanilu piemērot kontroles pasākumus saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/387/TI
                  24
               .

               (26)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut tetrahidrofurānilfentanilu (THF-F) Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā.

               (27)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu 4-fluoramfetamīns (4-FA; 1-(4-fluorfenil)propān-2-amīns) ir fenetilamīns. PVO ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos to iekļāva savā kritiskajā analīzē jau 37. sanāksmē 2015. gada novembrī. Komiteja toreiz ieteica attiecībā uz 4-fluoramfetamīnu nepiemērot starptautisko kontroli, jo nebija pietiekamu datu par atkarību, ļaunprātīgu lietošanu un risku sabiedrības veselībai, taču ieteica to uzraudzīt. Lielākā daļa jauno datu ir iegūti Eiropā, un tie liecina par plašāku tā lietošanu un popularitāti, turklāt arvien vairāk tiek ziņots par narkotiku smagu negatīvu ietekmi, tostarp smagu kardiovaskulāro toksicitāti. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka 4-fluoramfetamīnu iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (28)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga 4-fluoramfetamīnu kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. 4-fluoramfetamīns ir konstatēts 21 dalībvalstī. Tas tiek pārdots atklāti tirgū, bieži maisījumos ar amfetamīnu vai kā amfetamīns. Tas ir saistīts ar nopietniem nevēlamiem notikumiem, citstarp nāves gadījumiem.

               (29)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut 4-fluoramfetamīnu (4-FA) Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (30)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu risks sabiedrības veselībai un sabiedrībai saistībā ar ļaunprātīgu AB-PINACA (N-[(2S)-1-amino-3-metil-1-oksobutān-2-il]-1-pentil-1H-indazol-3-karboksamīda) lietošanu ir būtisks. AB-PINACA ir sintētiskais kanabinoīdu receptoru agonists. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka AB-PINACA iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (31)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga AB-PINACA kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. AB-PINACA ir konstatēts 12 dalībvalstīs. Tas tiek atklāti pārdots tirgū.

               (32)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut AB-PINACA Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (33)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu risks sabiedrības veselībai un sabiedrībai saistībā ar ļaunprātīgu AB-CHMINACA (N-(1-amino-3-metil-1-oksobutān-2-il)-1-(cycloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamīds) lietošanu ir būtisks. AB-CHMINACA ir sintētiskais kanabinoīdu receptoru agonists ar aminoalkilindazola struktūru un tiek izmantots par aktīvo vielu produktos, kas tiek pārdoti kā marihuānas aizvietotāji. Nav ziņu par AB-CHMINACA ārstniecisko vai medicīnisko pielietojumu. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka AB-CHMINACA iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (34)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga AB-CHMINACA kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. AB-CHMINACA ir konstatēts 24 dalībvalstīs. Tas tiek atklāti pārdots tirgū. Tas ir saistīts ar nopietniem nevēlamiem notikumiem, tostarp vismaz 31 konstatētiem nāves gadījumiem. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs AB-CHMINACA ir iekļāvis riska novērtējumā. Komisija 2017. gada 18. decembrī ierosināja attiecībā uz AB-CHMINACA piemērot kontroles pasākumus saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/387/TI
                  25
               .

               (35)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut AB-CHMINACA Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (36)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu risks sabiedrības veselībai un sabiedrībai saistībā ar ļaunprātīgu 5F-PB-22 (hinolīn-8-il-1-(5-fluorpentil)-1H-indol-3-karboksilāta) lietošanu ir būtisks. 5F-PB-22 ir sintētiskais kanabinoīdu receptoru agonists. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka 5F-PB-22 iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (37)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga 5F-PB-22 kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. 5F-PB-22 ir konstatēts 4 dalībvalstīs. Tas tiek atklāti pārdots tirgū.

               (38)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut 5F-PB-22 Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (39)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu risks sabiedrības veselībai un sabiedrībai saistībā ar ļaunprātīgu UR-144 (1-pentil-1H-indol-3-il)(2,2,3,3-tetrametilciklopropil)metanona) lietošanu ir būtisks. UR-144 ir sintētiskais kanabinoīdu receptoru agonists, kas jau ir kritiski analizēts PVO ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos 36. sanāksmē 2014. gadā. Komiteja toreiz ieteica UR-144 uzraudzīt, jo nebija pietiekami daudz zinātnisko datu par neletāliem un letāliem saindēšanās gadījumiem, kas būtu saistīti tikai ar UR-144. Tagad pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka UR-144 iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (40)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga UR-144 kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. UR-144 ir konstatēts 16 dalībvalstīs. Tas tiek atklāti pārdots tirgū. Tas ir saistīts ar nopietniem nevēlamiem notikumiem, un uz to attiecināms ar sabiedrības veselību saistītais brīdinājums Savienības agrīnās brīdināšanas sistēmā.

               (41)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut UR-144 Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (42)Saskaņā ar ekspertu komitejas novērtējumu risks sabiedrības veselībai un sabiedrībai saistībā ar ļaunprātīgu 5F-ADB (5F-MDMB-PINACA; metil 2-{[1-(5-fluorpentil)-1H-indazol-3-karbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoāta) lietošanu ir būtisks. 5F-ADB ir sintētiskais kanabinoīdu receptoru agonists ar aminoalkilindazola struktūru un tiek izmantots kā aktīvā viela produktos, kas tiek pārdoti kā marihuānas aizvietotāji. Nav ziņu par 5F-ADB ārstniecisko vai medicīnisko pielietojumu. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka šo vielu ļaunprātīgi lieto vai tā var tik ļaunprātīgi lietota un tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālo problēmu, tāpēc ir pamatota starptautiskās kontroles piemērošana šai vielai. Tāpēc PVO iesaka 5F-ADB iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (43)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga 5F-ADB kā jaunu psihoaktīvu vielu atbilstīgi Lēmumam 2005/387/TI. 5F-ADB ir konstatēts 25 dalībvalstīs. Tas tiek atklāti pārdots tirgū. Tas ir saistīts ar nopietniem nevēlamiem notikumiem, tostarp vismaz 28 konstatētiem nāves gadījumiem. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs 5F-ADB ir iekļāvis riska novērtējumā. Komisija 2017. gada 15. decembrī ierosināja attiecībā uz 5F-ADB piemērot kontroles pasākumus saskaņā ar Padomes Lēmumu 2005/387/TI
                  26
               .

               (44)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut 5F-ADB Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.

               (45)Tādēļ ir atbilstīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Narkotisko vielu komisijā, jo lēmumi par 12 jaunu vielu iekļaušanu attiecīgo ANO konvenciju tabulās varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Pamatlēmumu 2004/757/TI un Lēmumu 2005/387/TI.

               (46)Savienības nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               (47)Dānijai Pamatlēmums 2004/757/TI un Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (48)Īrijai Pamatlēmums 2004/757/TI un Lēmums 2005/387/TI ir saistošs, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (49)Apvienotajai Karalistei Pamatlēmums 2004/757/TI un Lēmums 2005/387/TI nav saistošs, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas dalībvalstīm Savienības vārdā ir jāieņem Narkotisko vielu komisijā tās sešdesmit pirmajā sesijā 2018. gada 12.–16. martā, kad minētā struktūra tiek aicināta pieņemt lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstā saskaņā ar 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām, ir izklāstīta pielikumā.

               2. pants

               Lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 978. sēj., Nr. 14152.

                     (2)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1019. sēj., Nr. 14956.

                     (3)

                        Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Horvātija, Itālija, Nīderlande, Slovākija, Spānija, Ungārija, Vācija.

                     (4)

                        Narkotisko vielu komisijas 2017. gada 8. decembrī sniegtais mutiskais paziņojums no jauna sasauktajā 60. sesijā; skat. arī 39. ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos sniegtā ziņojuma izvilkumu (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (5)

                        OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.

                     (6)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1774 (2017. gada 25. septembris) par kontroles pasākumu piemērošanu N-(1-fenetilpiperidīn-4-il)-N-fenilakrilamīdam (akriloilfentanilam), OV L 251, 29.9.2017., 21. lpp.

                     (7)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2170 (2017. gada 15. novembris) par kontroles pasākumu piemērošanu N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il]-furān-2-karboksamīdam (furānilfentanilam), OV L 306, 22.11.2017., 19. lpp.

                     (8)

                        OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

                     (9)

                        COM(2017) 756, COM(2017) 757, COM(2017) 758, COM(2017) 759, COM(2017) 764, COM(2017) 765, COM(2017) 766.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final.

                     (11)

                        Pieņemta Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomē 2017. gada 7. martā.

                     (12)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61. līdz 64. punkts.

                     (13)

                        Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. panta 7. punkts; Konvencijas par psihotropajām vielām 2. panta 7. punkts.

                     (14)

                        Skat. Komisijas Lēmumu 2014/858/ES (2014. gada 1. decembris) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās vēlmi, lai uz to attiecina Savienības tiesību aktus par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kuri pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā un kuri nav Šengenas acquis daļa (OV L 345, 1.12.2014., 6. lpp.) 29. un 33. pants sarakstā ar Savienības tiesību aktiem par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kurus pieņēma pirms stājās spēkā Lisabonas līgums un kurus no 2014. gada 1. decembra saskaņā ar 10. panta 4. punkta otro teikumu 36. protokolā par pārejas noteikumiem vairs nepiemēro Apvienotajai Karalistei (OV C 430, 1.12.2014., 17. lpp.).

                     (15)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 978. sēj., Nr. 14152.

                     (16)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1019. sēj., Nr. 14956.

                     (17)

                        Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā (OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.).

                     (18)

                        Narkotisko vielu komisijas 2017. gada 8. decembrī sniegtais mutiskais paziņojums no jauna sasauktajā 60. sesijā; skat. arī 39. ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos sniegtā ziņojuma izvilkumu (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (19)

                        Padomes Lēmums 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.).

                     (20)

                        Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai metil-1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidīn-4-karboksilātam (karfentanilam) (COM(2017) 765).

                     (21)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2170 (2017. gada 15. novembris) par kontroles pasākumu piemērošanu N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il]-furān-2-karboksamīdam (furānilfentanilam), OV L 306, 22.11.2017., 19. lpp.

                     (22)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1774 (2017. gada 25. septembris) par kontroles pasākumu piemērošanu N-(1-fenetilpiperidīn-4-il)-N-fenilakrilamīdam (akriloilfentanilam) (OV L 251, 29.9.2017., 21. lpp.).

                     (23)

                        Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai N-(4-fluorfenil)-2-metil-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il]propānamīdam (4-fluorizobutirilfentanilam)(COM(2017) 756).

                     (24)

                        Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il]oksolān-2-karboksamīdam (tetrahidrofurānilfentanilam; THF-F) (COM(2017) 759).

                     (25)

                        Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai N-(1-amino-3-metil-1-oksobutān-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamīdam (AB-CHMINACA) (COM(2017) 758).

                     (26)

                        Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumiem jaunajai psihoaktīvajai vielai metil-2-{[1-(5-fluorpentil)-1H-indazol-3-karbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoāts (5F-MDMB-PINACA) (COM(2017) 766).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,12.1.2018
            COM(2018) 31 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāapstiprina Narkotisko vielu komisijas sešdesmit pirmajā sesijā par vielu iekļaušanu sarakstā saskaņā ar 1961. gada Vienoto konvenciju par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām

               PIELIKUMS

               Nostāja, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit pirmajā sesijā 2018. gada 12. līdz 16. martā jāieņem dalībvalstīm, kas ir Narkotisko vielu komisijas dalībnieces, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs attiecībā uz izmaiņām vielu kontroles darbības jomā:

               (1)karfentanils ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I un IV tabulā;

               (2)okfentanils ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā;

               (3)furānilfentanils (Fu-F) ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā;

               (4)akriloilfentanils (akrilfentanils) ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā;

               (5)4-fluorizobutirfentanils (4-FIBF, pFIBF) ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā;

               (6)tetrahidrofurānilfentanils (THF-F) ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I tabulā;

               (7)4-fluoramfetamīns (4-FA) ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā;

               (8)viela AB-PINACA ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā;

               (9)viela AB-CHMINACA ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā;

               (10)viela 5F-PB-22 ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā;

               (11)viela UR-144 ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā;

               (12)viela 5F-ADB ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II tabulā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.1.2018
            COM(2018) 19 final
            2018/0004(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) saistībā ar paredzēto civilās aviācijas jomas aktu ar juridiskām sekām pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Čikāgas konvencija

               Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) tika izveidota ar Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvenciju), ko 1944. gadā parakstīja Čikāgā un kas stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Visas Eiropas Savienības dalībvalstis ir minētās konvencijas līgumslēdzējas puses un tādējādi arī ICAO locekles. Savienība nav Čikāgas konvencijas līgumslēdzēja puse, bet tai ICAO ir novērotājas statuss.

               2.2.Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija

               ICAO pieņem starptautiskos aviācijas standartus, jo īpaši attiecībā uz aviācijas drošumu, aeronavigāciju un gaisa satiksmes pārvaldību, vidi, aviācijas drošību, gaisa transporta ekonomisko attīstību, pasažieru tiesībām un ērtībām. Uz šiem aspektiem attiecas Lisabonas līguma noteikumi, un tie galvenokārt ir Eiropas Savienības kompetencē. ES mērķis ir pēc iespējas nodrošināt saskaņotību ar starptautiskajiem civilās aviācijas standartiem.

               2.3.Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā paredzētie akti ar juridiskām sekām

               ICAO vispārējos norādījumus katrā no iepriekš minētajām jomām pieņem ICAO asamblejā; šie norādījumi attiecas uz trīs gadu laikposmu līdz nākamajai ICAO asamblejai.

               Ir ierosināts, ka ES nostāja ICAO tiek pieņemta atbilstīgi divu līmeņu pieejai. Padomes lēmumā ir izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un norādījumi vairākiem gadiem – katram ICAO trīs gadu laikposmam. Vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež attiecīgajā ES Padomes struktūrā, tiek pielāgota katrai ICAO padomes sesijai. Šo pieeju pašreiz īsteno attiecībā uz citām starptautiskām organizācijām, piemēram, attiecībā uz Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komiteju
                  1
               .

               3. Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju ICAO pašreizējā trīs gadu laikposmā, kurā tiek īstenota ICAO darba programma 2016.–2019. gadam saskaņā ar ICAO asamblejas 39. sesijas ieteikumiem un secinājumiem.

               Komisija ierosina iepriekš minēto divu līmeņu pieeju sakarā ar ICAO lēmumu pieņemšanas procesa īpatnībām. ICAO padome ir pārvaldības struktūra, kas atbild par aktu ar juridiskām sekām pieņemšanu ICAO. Saskaņā ar ICAO iekšējiem noteikumiem ICAO padomes locekļi, ICAO padomes priekšsēdētājs un ICAO ģenerālsekretārs visus dokumentus var iesniegt 10 dienas līdz 24 stundas (atkarībā no dokumenta veida) pirms ICAO padomes sesijas. Vienīgi šajā laikposmā visi iesniegtie dokumenti ir pieejami un Komisija var veikt to analīzi nolūkā sagatavot Savienības nostāju jautājumos, kas ir ES kompetencē un tiks apspriesti ICAO padomē. Laikposms starp brīdi, kad dokumenti ir pieejami, un ICAO padomes sesiju ir pārāk īss un tāpēc tajā nav iespējams sagatavot un pieņemt Padomes lēmumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktu.

               Tāpēc tiek ierosināts pieņemt Padomes lēmumu, pamatojoties uz LESD 218. panta 9. punktu, ar kuru nosaka ES nostāju pašreizējā trīs gadu laikposmā, un attiecībā uz katru ICAO padomes sesiju papildināt to, izmantojot Komisijas neoficiālos dokumentus.

               Šis priekšlikums ir saderīgs ar ES politiku civilās aviācijas jomā, jo īpaši attiecībā uz civilās aviācijas drošumu, aeronavigāciju un gaisa satiksmes pārvaldību, vidi, aviācijas drošību, gaisa transporta ekonomisko attīstību, pasažieru tiesībām un ērtībām.

               4. Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               LESD 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras vai nolīguma dalībniece
                  2
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ICAO ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Čikāgas konvenciju.

               Akti, kurus ICAO ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā civilās aviācijas tiesiskā regulējuma saturu. Tas skaidrojams ar to, ka ICAO pieņemtie standarti ir piemērojami saskaņā ar Čikāgas konvenciju, izņemot, ja līgumslēdzēja valsts ziņo ICAO par atšķirībām (Čikāgas konvencijas 38. pants). Turklāt ES mērķis ir pēc iespējas nodrošināt saskaņotību ar starptautiskajiem civilās aviācijas standartiem.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, lēmums, ko pieņem atbilstoši LESD 218. panta 9. punktam, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ar paredzētajiem aktiem iecerēts sasniegt mērķus un tiem ir komponenti kopējās transporta politikas un Savienības vides politikas jomā. Šie paredzēto aktu aspekti ir nesaraujami saistīti un neviens nav pakārtots otram.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 100. panta 2. punkts un 191. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 100. panta 2. punktam un 191. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2018/0004 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 191. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvencijas) 47. pantu Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) var pieņemt starptautiskos aviācijas standartus, jo īpaši attiecībā uz civilās aviācijas drošumu, aeronavigāciju, gaisa satiksmes pārvaldību, vidi, aviācijas drošību, gaisa transporta ekonomisko attīstību, pasažieru tiesībām un ērtībām.

               (2)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā, jo tā pieņem tiesību aktus, kas var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu civilās aviācijas jomā saturu.

               (3)Tā kā ICAO iekšējie noteikumi, jo īpaši ICAO padomes reglaments, liedz iespēju laikus noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu, šajā gadījumā ir efektīvi šādu nostāju noteikt vairākiem gadiem, kurā tiek ietverti vadošie principi un norādījumi kopā ar tās ikgadējiem precizējumiem. Tajā pašā laikā lielākā daļa no ICAO apspriestajiem tematiem skar jautājumus, uz kuriem attiecas ICAO darba programma, ko nosaka tās asambleja, kura norisinās reizi trijos gados. Tāpēc konkrētajos ICAO apstākļos ir iespējams noteikt vispārēju nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā.

               (4)Savienības nostāja būtu jādefinē saskaņā ar mērķiem, ko Savienība saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 191. pantu tiecas sasniegt saistībā ar Savienības kopējo transporta politiku un vides politiku nolūkā veicināt drošu, efektīvu, darbojošos, atvērtu, ekonomiski izdevīgu un videi nekaitīgu gaisa transporta sistēmu.

               (5)Padomes Lēmumā (ES) 2016/915
                  4
                noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO struktūrās, kurš ir paredzēts, lai no 2020. gada īstenotu vienotu globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām, un kura elementi vēl tiek apspriesti ICAO. Savienības nostāja attiecībā uz šo jautājumu būtu jāregulē vienīgi ar Lēmumu (ES) 2016/915, jo šajā sakarā tas ir precīzāks nekā šis lēmums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta I pielikumā.

               Minēto nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata, jo īpaši, lai atspoguļotu ICAO 40. asamblejas rezultātus.

               2. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO padomes sesijās, ikgadējā precizēšana notiek saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               Nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, pauž dalībvalstis, Savienības interesēs kopīgi rīkojoties ICAO struktūrās, un saskaņā ar Savienības novērotājas statusu atbalsta Komisija.

               4. pants

               Šis lēmums neskar Lēmumu (ES) 2016/915.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 2016. gada 14. marta Lēmums (ES) 2016/381 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā (OV L 72, 17.3.2016., 53.–56. lpp.).

                     (2)

                        Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (3)

                        Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.-64. punkts.

                     (4)

                        Padomes 2016. gada 30. maija Lēmums (ES) 2016/915 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO struktūrās un kurš ir paredzēts, lai no 2020. gada īstenotu vienotu globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām (OV L 153, 10.6.2016., 32.–34. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.1.2018
            COM(2018) 19 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā

               I PIELIKUMS

                  NOSTĀJA, KAS SAVIENĪBAS VĀRDĀ JĀIEŅEM STARPTAUTISKAJĀ CIVILĀS AVIĀCIJAS ORGANIZĀCIJĀ

               Pamatprincipi

               Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs:

               (a)rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt saistībā ar aviācijas politiku, proti, veicina drošu, efektīvu, darbojošos, atvērtu, ekonomiski izdevīgu un videi nekaitīgu gaisa transporta sistēmu;

               (b)sekmē reģionālās sadarbības un reģionālo aviācijas sistēmu pilnveidošanu un sniedz atbalstu, lai ICAO un tās līgumslēdzējas valstis minētās sistēmas atzītu, kā arī sekmē to integrēšanu ICAO satvarā;

               (c)veicina tādu noteikumu un politiku izstrādi, kas nodrošina drošus gaisa pārvadājumus un pienācīgu pārraudzību pār drošības noteikumiem;

               (d)veicina efektīvu, darbojošos un sadarbspējīgu aeronavigācijas sistēmu izstrādi un ieviešanu saskaņā ar globālo aeronavigācijas plānu un aviācijas sistēmas bloku atjauninājumiem (ASBU);

               (e)veicina drošas gaisa transporta sistēmas izveidi, kas ir aizsargāta pret nelikumīgu iejaukšanos;

               (f)veicina gaisa transporta attīstību, vienlaikus nodrošinot tā ietekmes uz klimatu un vidi ierobežošanu vai samazināšanu;

               (g)veicina klimata un vides noteikumu izstrādi un atbalsta aktīvāku rīcību attiecībā uz saistībām, kuras Savienība uzņēmusies saskaņā ar Parīzes nolīgumu;

               (h)veicina tādas vides izveidi, kurā starptautiskais gaisa transports var attīstīties atvērtā, liberalizētā un globālā tirgū un turpināt augt, nekaitējot drošumam, drošībai un videi, un vienlaikus nodrošina attiecīgo aizsardzības pasākumu ieviešanu;

               (i)veicina ICAO globālo atbalstīšanas satvaru un atbalsta tā īstenošanu;

               (j)turpina atbalstīt drošas, efektīvas, ekonomiski izdevīgas un videi nekaitīgas globālās gaisa transporta sistēmas izveidi visās ICAO līgumslēdzējās valstīs, tostarp, ja nepieciešams, izmantojot tehnisko palīdzību un spēju veidošanas pasākumus.

               Orientējoši norādījumi

               Dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, cenšas atbalstīt šādas ICAO darbības:

               1.
                     lai nodrošinātu tādu noteikumu un politikas izstrādi, kas nodrošina drošus gaisa pārvadājumus un pienācīgu pārraudzību pār drošības noteikumiem:

               (a)atbalsta globāla aviācijas drošuma plāna (GASP) izstrādi un īstenošanu;

               (b)atbalsta aviācijas drošības vajadzību pēc nepārtrauktiem uzlabojumiem, samazinot nelaimes gadījumu un ar tiem saistīto bojāgājušo skaitu gaisa pārvadājumos visās pasaules daļās;

               (c)atbalsta noteikumu, politiku un darbību izstrādi un īstenošanu tur, kur tie nepieciešami pasažieru aizsardzībai un lidojumu drošībai;

               (d)atbalsta reģionālo aviācijas drošības sistēmu un citu satvaru dalībvalstu reģionālai sadarbībai drošības jomā izveidi un ieviešanu, kā arī nepieciešamību tos labāk integrēt ICAO kontekstā;

               2.
                     lai nodrošinātu efektīvas, darbojošās un sadarbspējīgas aeronavigācijas sistēmas izstrādi un ieviešanu:

               (a)atbalsta globālā aeronavigācijas plāna (GANP) un tajā noteikto uzraudzības procesu izstrādi un īstenošanu, izmantojot atbilstošus izpildes rādītājus;

               (b)atbalsta labāk saskaņotu standartu, jauno tehnoloģiju un sistēmu savstarpējas izmantojamības pasaules mērogā un attiecīgo gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) darbību labākas koordinācijas nepieciešamību;

               (c)atbalsta gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu (ATM/ANS) jomas noteikumu, politiku un darbību izstrādi un īstenošanu;

               3.
                     lai nodrošinātu drošas gaisa transporta sistēmas izveidi, kas ir aizsargāta pret nelikumīgu iejaukšanos:

               (a)atbalsta globāla aviācijas drošības plāna (GASeP) izstrādi un īstenošanu;

               (b)atbalsta darbības un sadarbību, kas nepieciešama nelikumīgas iejaukšanās, tostarp teroraktu, novēršanai;

               (c)atbalsta darbības un sadarbību, kas nepieciešama civilajai aviācijai radīto kiberdraudu apkarošanai;

               4.
                     lai nodrošinātu videi nekaitīgas gaisa transporta sistēmas izveidi:

               (a)strādā, lai ierobežotu vai samazinātu:

               - to cilvēku skaitu, ko ietekmē ievērojams gaisa kuģu radīts troksnis;

               - aviācijas emisiju ietekmi uz vietējā gaisa kvalitāti; un

               - aviācijas izraisīto siltumnīcefekta gāzu ietekmi uz globālo klimatu saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem;

               5.
                     lai nodrošinātu gaisa transporta ekonomisko attīstību:

               (a)veicina piekļuves tirgum liberalizāciju tādā tempā un veidā, kas atbilst vajadzībām un apstākļiem;

               (b)atbalsta centienus sekmēt gaisa pārvadātāju īpašumtiesību un kontroles liberalizāciju tādā veidā, kas atbilst Savienības noteikumiem;

               (c)atbalsta tādu noteikumu, politiku un darbību izstrādi un īstenošanu, kas nodrošina patērētāju aizsardzību;

               (d)atbalsta tādu noteikumu, politiku un darbību izstrādi un īstenošanu, kas novērš diskrimināciju un veicina godīgu konkurenci gaisa pārvadātāju starpā;

               (e)atbalsta atbalstīšanas noteikumu izstrādi un īstenošanu nolūkā atvieglot gaisa kuģu, pasažieru un viņu bagāžas, kravu un pasta apkalpošanu, vienlaikus saglabājot drošus un efektīvus gaisa pārvadājumus;

               6.
                     lai turpinātu veicināt ICAO globālo atbalstīšanas satvaru visās ICAO līgumslēdzējās valstīs, atbalsta ICAO ceļotāju identificēšanas programmas (ICAO TRIP) stratēģijas elementus:

               (a)ieviešot un popularizējot mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu (MRTD) standartus, specifikācijas un paraugprakses, kā arī drošu ceļošanas dokumentu izdošanu un kontroli;

               (b)ieviešot un popularizējot uzticamu identitātes pierādījumu procesu, tostarp informācijas apmaiņas tehnoloģijas;

               7.
                     lai turpinātu atbalstīt drošas, efektīvas, ekonomiski izdevīgas un videi nekaitīgas globālās gaisa transporta sistēmas izveidi visās ICAO līgumslēdzējās valstīs;

               (a)atbalsta iniciatīvu, kurā neviena valsts netiek atstāta novārtā;

               (b)nodrošina aviācijas ieguldījumu ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam;

               (c)atbalsta tehniskās palīdzības un spēju veidošanas pasākumu turpināšanu, ja nepieciešams.

               II PIELIKUMS

                  IKGADĒJAIS PRECIZĒJUMS NOSTĀJAI, KAS EIROPAS SAVIENĪBAS VĀRDĀ JĀIEŅEM STARPTAUTISKAJĀ CIVILĀS AVIĀCIJAS ORGANIZĀCIJĀ

               Pirms katras Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomes sesijas veic vajadzīgos pasākumus, lai saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem vadošajiem principiem un norādījumiem nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemta vērā visa attiecīgā informācija, kā arī visi apspriežamie dokumenti, kas ietilpst Savienības kompetencē. Šajā sakarā un balstoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta sagatavošanas dokumentu, kurā izklāstīta sīka informācija par paredzēto Savienības nostāju.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.12.2017
            COM(2017) 782 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanusaistībā ar Zviedrijas iesniegto pieteikumu EGF/2017/007 SE/FMT:ItalicEricsson/FMT

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”).

               2.Zviedrija 2017. gada 9. augustā iesniedza pieteikumu EGF/2017/007 SE/Ericsson, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                uzņēmumā Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) Zviedrijā.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2017/007 SE/Ericsson

                        Dalībvalsts

                        Zviedrija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Stokholma (SE11)

                        Östra Mellansverige (SE12)

                        Sydsverige (SE22)

                        Västsverige (SE23)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2017. gada 9. augusts

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2017. gada 9. augusts

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2017. gada 23. augusts

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2017. gada 4. oktobris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2017. gada 27. decembris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson
                           4

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        1

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           5

                        NACE 2. redakcijas 26. nodaļa (Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana)

                        Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits

                        0

                        Pārskata periods (četri mēneši)

                        2017. gada 17. janvāris – 2017. gada 17. maijs

                        Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā (a)

                        1990

                        Atlaisto darbinieku skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        398

                        Kopējais atlaisto darbinieku skaits (a + b)

                        2388

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        2388

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        900

                        Jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        3 408 644

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           6
                         (EUR)

                        142 023

                        Kopējais budžets (EUR)

                        3 550 667

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        2 130 400

               PIETEIKUMA NOVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2017/007 SE/Ericsson Zviedrija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t. i., 2017. gada 9. augustā. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2017. gada 23. augustā pieprasīja no Zviedrijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2017. gada 27. decembrī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz uzņēmuma Ericsson (galvenā uzņēmuma Telefonaktiebolaget LM Ericsson un meitasuzņēmuma Ericsson AB) 2388 atlaistiem darbiniekiem, no kuriem atbalsts tiks sniegts 900 darbiniekiem. Šis uzņēmums darbojas ekonomikas nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 26. nodaļā (Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana). Ericsson veiktie atlaišanas gadījumi notikuši galvenokārt NUTS 2. līmeņa reģionos — Stokholma (SE11), Västsverige (SE23) un Östra Mellansverige (SE12), bet  darbinieki tika atlaisti arī Sydsverige (SE22) apgabalā.

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson (tostarp Ericsson AB)

                        1990

               Intervences kritēriji

               6.Zviedrija iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā.

               7.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ir no 2017. gada 17. janvāra līdz 2017. gada 17. maijam.

               8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir šāds:

               –1990 darba ņēmēji atlaisti uzņēmumā Ericsson.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               9.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:

               –1990 darba ņēmēji no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               10.Papildus jau minētajiem darba ņēmējiem atbalsttiesīgi ir arī 398 darba ņēmēji, kas tika atlaisti pirms vai pēc četru mēnešu pārskata perioda. Šie darba ņēmēji 2016. gada 31. oktobrī saņēma paziņojumu par kolektīvu atlaišanu, bet savus individuālos paziņojumus tie saņēma pēc šī pieteikuma 4 mēnešu pārskata perioda.

               11.Tāpēc kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 2388.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               12.Lai noteiktu saikni starp darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, Zviedrija apgalvo, ka darba ņēmēju atlaišana telekomunikāciju nozares uz aparatūru orientētajā uzņēmējdarbības virzienā notika saistībā ar uzņēmuma negatīvo izaugsmi šajā nozarē Zviedrijā globālās konkurences dēļ.

               13.Šis ir jau otrais Zviedrijas pieteikums EGF atbalsta saņemšanai saistībā ar Ericsson. Indijā un Ķīnā pastāvošās izdevīgās attiecības starp cenu un kvalitāti, kā arī netālu no ražošanas iekārtām augošo aparatūras produktu tirgu izmēra dēļ uzņēmums nesen pārvietojis lielu daļu uz aparatūru orientētās ražošanas uz Āziju.

               14.2016. gada 31. martā Zviedrija kā daļu no notiekošās atlaišanas uzņēmumā Ericssoniesniedza pirmo pieteikumu iepriekšējās atlaisto darba ņēmēju grupas vārdā (sākums globalizācijas izraisītai pārcelšanai uz ārzonu), 2016. gada 11. oktobrī to apstiprināja Parlaments un Padome.

               15.EY 2013. gadā Eiropā veiktais pētījums
                  7
                uzrādīja, ka IT un telekomunikāciju nozari īpaši smagi skāruši ārpakalpojumi un pārcelšana uz ārzonu Āzijā. Šī tendence turpināsies, jo palielinās globālā konkurence, lai samazinātu izmaksas, un daudzi uzņēmumi šajā nozarē izmanto papildu ārpakalpojumus.

               16.Saskaņā ar Ericsson datiem, uzņēmums pakāpeniski samazina darbinieku skaitu Zviedrijā (no 21 178 darbiniekiem 2005. gadā
                  8
                līdz 14 483 darbiniekiem 2017. gada jūnijā
                  9
               ). Neraugoties uz darba ņēmēju atlaišanu Zviedrijā, uzņēmumā Ericsson nodarbināto skaits laikā no 2005. līdz 2014. gadam visā pasaulē pieauga no 56 055 līdz 118 055 darba ņēmējiem
                  10
               , bet kopš tā laika ir samazinājies līdz 109 127 darba ņēmējiem 2017. gada jūnijā
                  11
               . Tas atspoguļo grūtības un konkurence, ar ko uzņēmums saskaras visā pasaulē, ne tikai Zviedrijā.

               17.Līdz šim saistībā ar NACE 2. redakcijas 26. nodaļu (Datoru, elektronisko un optisko iekārtu ražošana) ir iesniegti 17 pieteikumi EGF atbalsta saņemšanai, no kuriem 14 pieteikumu pamatā ir ar tirdzniecību saistīta globalizācija (tostarp arī šis pieteikums) un 3 pieteikumu pamatā ir globālā finanšu un ekonomikas krīze
                  12
               .

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               18.Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu un ir daļa no telekomunikāciju uzņēmuma pārstrukturēšanas un ārzonas darbībām, kas sākās 2014. gadā. Šajā laikā vairākās ražotnēs tika slēgtas telesakaru aparatūras ražošanas līnijas un tika pilnībā slēgtas 3 Ericsson rūpnīcas (Kumlā, Burosā un Katrinenholmā).

               19.Uzņēmumu Ericsson gaida neskaidra nākotne, kam par iemeslu ir strukturālas pārmaiņas nozarē, kas notikušas globalizācijas un pieaugošās konkurentu konkurences dēļ, jo īpaši Āzijā, kur konkurenti var piedāvāt par Eiropas cenām zemāku cenu.

               20.Ericsson savu konkurences priekšrocību drīzāk saskata programmatūras izstrādē un galveno uzmanību cenšas novirzīt atbilstīgi globalizācijas izraisītam pieprasījumam. Tādējādi uzņēmums ne tikai pārceļ uz ārzemēm savu ražošanu, bet arī novirza galveno uzmanību no uz aparatūru orientētas ražošanas uz pakalpojumiem un ar programmatūru saistītu pārdošanu. Šīs nozares īpatsvars no 50 % pirms desmit gadiem ir pieaudzis līdz 67 % no ražošanas 2016. gadā
                  13
               .

               21.Radiopiekļuves tīkla (RAN) infrastruktūras tirgus iepriekš bija viena no galvenajām Ericsson pārdošanas jomām, tomēr tā tirgus daļa šajā nozarē samazinās globalizācijas un konkurences iespaidā. Huawei (Ķīnas telesakaru uzņēmums) jau apsteidzis Ericsson šajā jomā
                  14
               .

               22.Lai ietu kopsolī ar globālajām tendencēm, svarīga jauna nozare, kur Ericsson mērķis ir paplašināt savu darbību nākotnē, ir mākoņdatošanas tehnoloģija. Lai novērstu globālās konkurences izraisītās uzņēmuma problēmas, Ericsson plānotā izpēte un attīstība šajā jomā netiks Zviedrijas darba ņēmējiem vai Zviedrijas ražotnēm, bet gan, piemēram, Ķīnai, kur darba ņēmēju talantu kopums un vispārējais pieprasījums ir ievērojami lielāks — piemēram, visā pasaulē 40,8 % nodarbināto mākoņdatošanas tehnoloģiju nozarē strādā Ķīnā
                  15
               .

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī

               23.Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību atšķiras vietējā, reģionālā vai valsts līmenī; tomēr problēmas, ar kurām saskaras reģioni, ir līdzīgas. Kopumā grūtības rada fakts, ka ir daudz atlaistu vecāka gadagājuma darba ņēmēju ar specializētām prasmēm nozarē, kura vairs nepastāv.

               24.Lai gan dažādos reģionos ir milzīgs pieprasījums pēc cilvēkiem ar prasmēm IT jomā, Ericsson atlaisto darba ņēmēju prasmes neatbilst darba tirgus prasībām. Valsts līmenī Zviedrijas darba tirgus atrodas samērā labā stāvoklī. Problēmu rada tas, ka vienlaicīgi un tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā atlaists daudz cilvēku ar vienādām prasmēm.

               25.Fiziska darba strādnieki ir sarežģītākā situācijā, jo Zviedrijā atlicis ļoti maz tradicionālās ražošanas darbvietu. Viņiem būs vajadzīga būtiska pārkvalificēšanās, lai varētu strādāt pakalpojumu nozarēs privātajā un publiskajā sfērā, kas ir galvenās nozares ar pieprasījumu pēc darba ņēmējiem. Tādēļ 900 darba ņēmējiem EGF līdzekļus izmantos, galvenokārt palīdzot fiziska darba strādniekiem, kuriem būs daudz grūtāk atrast nodarbinātības iespējas. Fiziska darba strādnieku darbvietu zaudēšana visvairāk ietekmē Ericsson ražotnes Kumlā un Burosā
                  16
               .

               26.Uzņēmumā Ericsson atlaistajiem cilvēkiem ar augstāko izglītību būtu jābūt lielākām iespējām atrast darbu, it īpaši tādās jomās kā publiskais iepirkums un izglītība, kā arī pilnīgi jaunu kompetenču jomās, piemēram, IT, kas prasītu būtisku pārkvalificēšanos. Šajās jomās pastāv pieprasījums pēc darba ņēmējiem, un pārkvalificēšanās kursiem vajadzētu palīdzēt biroja darbiniekiem atrast darbu šajās nozarēs. Jo īpaši Karlskrūna, bet arī Stokholma, Gēteborga un Linšēpinga
                  17
                bija minētas kā Ericsson ražotnes, kurās biroju darbinieku atlaišanai ir vislielākā negatīvā ietekme uz reģionālo ekonomiku un nodarbinātību.

               27.Valsts ceturkšņa pārskatā jaunākie statistikas dati par 2017. gada otro ceturksni liecina, ka ilgtermiņa bezdarba līmenis vecuma grupā no 25 līdz 74 gadiem Zviedrijā kopumā ir 25,5 %. Vecuma grupā no 25 līdz 49 gadiem šis rādītājs samazinās līdz 20,5 %, taču vecuma grupā no 55 līdz 64 gadiem ilgtermiņa (pārsniedz 12 mēnešus) bezdarba līmenis ir satraucoši augsts – 39 % no kopējā bezdarba līmeņa
                  18
               . Ir skaidrs, ka, lai gan Zviedrijā situācija nodarbinātības jomā šobrīd ir relatīvi stabila, darba ņēmējiem vecumā no 55 līdz 64 gadiem ir grūti atrast darbu.

               28.Šī grupa veido vairāk nekā 30 % no 900 atlaistajiem darbiniekiem, kam paredzēts sniegt atbalstu. Projekta mērķis ir pievērst uzmanību šai grupai saskaņā ar pozīciju “Pasākumi nelabvēlīgā situācijā esošām grupām”. Daudzi šai grupai piederošie darba ņēmēji ir strādājuši uzņēmumā Ericsson ilgu laiku un viņiem ir prasmes, kas ārpus šī uzņēmuma un ārpakalpojumos nodotās telesakaru aparatūras ražošanas nozares nav nepieciešamas. Šiem darbiniekiem ar novecojušām iemaņām darba tirgū klājas ļoti grūti, bieži viņiem trūkst pieredzes un ir ļoti reāla iespēja kļūt par ilgtermiņa bezdarbniekiem. Zviedrijā cilvēki, kas ir vecāki par 47 gadiem, nevar saņemt studiju pabalstu no valsts, tas nozīmē, piemēram, ka pārkvalifikācijas iespējas ir tikai viens no veidiem, kādā šai mērķgrupai ir īpaši nepieciešama EGF solidaritāte, lai varētu pārkvalificēties un atrast darbu jaunā nozarē un profesijā.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               29.Aplēsts, ka pasākumos varētu piedalīties 900 atlaisto darba ņēmēji. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi.

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits (procenti ir noapaļoti)

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        600

                        (66,67 %)

                        sievietes:

                        300

                        (33,33 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        900

                        (100,00 %)

                        nav ES valstspiederīgie:

                        0

                        (0 %)

                        Vecuma grupa
                           19
                        :

                        15-24 gadi:

                        1

                        (0,11 %)

                        25-29 gadi:

                        5

                        (0,56 %)

                        30-54 gadi:

                        617

                        (68,56 %)

                        55-64 gadi:

                        272

                        (30,22 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        5

                        (0,56 %)

               Ierosināto pasākumu atbilstība

               30.Atlaistajiem darbiniekiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības.

               Konsultēšana un karjeras plānošana

               –Padziļināts izvērtējums un individuāla plānošana. Šis pasākums ietver vispārīgu reģistrācijas procesu, standartizētu iepriekšējās pieredzes un apmācības apsekojumu, novērtējumu par pretendenta piemērotību darba tirgum, un atsevišķa “rīcības plāna” izveidi, vairākas padziļinātas individuālas sanāksmes un novērtējumus. Šī pakalpojuma nodrošināšanā, kas pielāgots atsevišķām pieteikumu iesniedzēju vajadzībām, tiks iesaistīti vairāki profesionāļi.

               –Ar darba meklēšanu saistīta palīdzība. Šis pasākums apvieno Zviedrijas Valsts nodarbinātības dienesta (VND) jeb Arbetsförmedlingen standarta pakalpojumus darba meklēšanas jomā, ieskaitot CV seminārus un apmācību darba pārrunu jautājumos un jaunus individuāli pielāgotus pasākumus. Šie jaunie pasākumi un papildu palīdzība, kas tiks sniegta ar EGF finansējumu, ietver sadarbību un sanāksmes ar pārstāvjiem no darbā iekārtošanas uzņēmumiem, tiešu kontaktu ar uzņēmumiem, kas pieņem darbā, individuālu un grupas atbalstu, lai palīdzētu pieteikuma iesniedzējiem pielāgot viņu individuālās prasmes darba tirgū esošajām darbvietām, un prezentācijas par to, kādu ietekmi izjūt dažādie reģionālie darba tirgi. Pieteikuma iesniedzēji saņems palīdzību arī jautājumā, kā īpaši pasniegt savas esošās prasmes jaunās darba jomās.

               –Motivējošas konsultācijas un karjeras plānošana. Šis pasākums nodrošinās pieteikumu iesniedzējiem motivējošu un iedvesmojošu palīdzību un atbalstu, izmantojot karjeras sanāksmes un konferences pasākumus, ar pieaicinātiem referentiem, kuri izraudzīti īpaši EGF atbalsta saņēmējiem. Šie pasākumi mudinās darba ņēmējus apgūt jaunas prasmes, izglītību un iesaistīties apmācībā. Konferences sniegs informāciju par darba tirgu, to, kādas prasmes ir svarīgas kurās jomās, apmācības iespējām, kā arī kontaktu veidošanu ar citām ieinteresētajām personām — gan individuāli, gan grupās. Paredzams, ka labumu no šī pasākuma īpaši gūs vecāka gadagājuma atlaistie darba ņēmēji, kas vecāki par 50 gadiem.

               Pasākumi nelabvēlīgā situācijā esošām grupām

               –Šis pasākums ir paredzēts, lai pievērtu īpašu uzmanību nelabvēlīgā situācijā esošiem atlaistajiem darba ņēmējiem, kas vecāki par 50 gadiem un kuriem draud kļūšana par ilgstošiem bezdarbniekiem, kā arī tiem, kuriem ir mācīšanās grūtības vai fiziska invaliditāte un kuriem varētu būt vajadzīgs papildu atbalsts. Šis pasākums ietver speciālistu (tostarp psihologu un fizioterapeitu) palīdzību, lai palīdzētu cilvēkiem iejusties jaunā profesijā. Tā kā Zviedrijā cilvēki, kas ir vecāki par 47 gadiem, nevar saņemt studiju pabalstu no valsts, šīs īpaši neaizsargātās grupas, kam nepieciešama solidaritāte, pārkvalifikācija tiks finansēta no EGF.

               Atbalsts uzņēmējdarbībai

               –Šis pasākums veicinās pretendentu uzņēmējdarbību, dodot tiem iespēju pieteikties uzņēmējdarbības sākšanas dotācijām, izmantojot VND programmu (tas ietver sīki izstrādātas uzņēmējdarbības konsultācijas un īstenošanas iespēju pakalpojumus pirms 6 mēnešu dotācijas apstiprināšanas).

               Izglītība un apmācība

               –Šis pasākums paredz kombinēt apmācību darba vietā ar formālo izglītību un pieredzi uzņēmumos (ko VND parasti nepiedāvā), kā arī darbā iekārtošanas uzņēmumu pakalpojumu izmantošanu. Turklāt šis pasākums palīdzēs pieteikuma iesniedzējiem piekļūt akadēmiskiem un īpaši izstrādātiem kursiem, kā arī specializētai izglītībai uz laiku līdz 12 mēnešiem vai ne vairāk kā diviem semestriem trešā līmeņa izglītības iestādēs. Izglītības vai apmācības kursus, kuru ilgums ir divi gadi vai vairāk, var apstiprināt par 6 mēnešiem ilgāk, līdz 2020. gada 9. februārim, ja tas atzīts par nepieciešamu padziļinātajā novērtējumā. Galvenā uzmanība tiks pievērsta dzimumu līdztiesībai un pieteikuma iesniedzēju motivēšanai uzsākt jaunu karjeru dzimumnespecifiskā kapacitātē.

               –Vispārējs uzsvars tiks likts uz īstermiņa (pār)kvalifikāciju, papildizglītību un sertifikāciju. Ņemot vērā darba ņēmēju priekšvēsturi un darba tirgus prasības, šie pārkvalifikācijas kursi galvenokārt būs IT nozarē. Taču kompetences jomas, uz ko šie pasākumi vērsti, var paplašināt, projektam attīstoties, tomēr galvenā uzmanība tiks koncentrēta uz indivīdiem un uz klientu individuālajām vajadzībām.

               Darba meklēšanas pabalsti un mobilitātes pabalsts

               –Šie pasākumi palīdzēs pieteikuma iesniedzējiem ikdienas dzīvē un segs ceļa izdevumus, lai nokļūtu uz intervijām (virs SEK 600
                  20
               ), apmācībām utt., kamēr tie meklē darbu. Šo pabalstu piešķir ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzēji sniedz pierādījumus par savām darba meklēšanas darbībām, kā arī tie kopumā ir atkarīgi no konkrētajām programmām, kurās pieteikuma iesniedzēji piedalīsies.

               31.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               32.Projekts sekmēs ilgtspējīgu ekonomikas attīstību Zviedrijā. Arbetsförmedlingen (VND) ir pienākums iekļaut vides aizsardzības prasības savos uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus un praksē, un tādējādi mācību programmas atbilst Zviedrijas Vides kodeksam vai 16 Zviedrijas Vides kvalitātes mērķiem.

               33.Zviedrija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajam uzņēmumam ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Uzņēmumi ir apliecinājuši, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               34.Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 3 550 667, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 3 408 644 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 142 023 apmērā.

               35.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 130 400 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas (noapaļotas) par vienu dalībnieku
                        (EUR)
                           21

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)
                           22

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Konsultēšana un karjeras plānošana

                        900

                        438

                        393 841

                        Pasākumi nelabvēlīgā situācijā esošām grupām
                           (aizsargāta un atbalstīta nodarbinātība)

                        130

                        1005

                        130 700

                        Atbalsts uzņēmējdarbībai

                        85

                        1538

                        130 700

                        Izglītība un apmācība
                           (izglītības un apmācības sniegšana, lai dabūtu jaunu darbu)

                        155

                        10 119

                        1 568 394

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        —

                        2 223 635

                        (65,24 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Darba meklēšanas pabalsti:

                        - darba tirgus apmācības programma

                        - darbības atbalsts (priekš stažēšanās, jaunuzņēmumiem, utt.)

                        - līdzdalības pabalsts un darbības atbalsts rehabilitācijas programmai

                        95

                        10 823

                        1 028 170

                        Mobilitātes pabalsts

                        70

                        2241

                        156 839

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        —

                        1 185 009

                        (34,76 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        —

                        -

                        2. Pārvaldība

                        —

                        95 846

                        3. Informācija un reklāma

                        —

                        17 427

                        4. Kontrole un ziņošana

                        —

                        28 750

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        —

                        142 023

                        (4 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        3 550 667

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        2 130 400

               36.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Zviedrija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               37.Zviedrija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               38.Zviedrija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2017. gada 7. februārī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar šīm darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 7. februāra līdz 2019. gada 9. augustam, izņemot trešā līmeņa izglītības vai apmācības kursus, kuru ilgums ir divi gadi vai vairāk, kas būs atbalsttiesīgi līdz 2020. gada 9. februārim.

               39.Zviedrijai administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu sāka rasties 2017. gada 7. februārī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 7. februāra līdz 2020. gada 9. februārim.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               40.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Arbetsförmedlingen budžets.

               41.Zviedrija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               42.Zviedrija norādīja, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem un to pārstāvjiem, kā arī ar vietējiem publiskā sektora dalībniekiem. VND ir cieši sadarbojies ar Ericsson kopš strukturālo pielāgojumu procesu sākuma, un šis jau ir jauns atlaišanas vilnis, attiecībā uz kuru Zviedrija lūdz EGF atbalstu. Tāpat kā pirmajā gadījumā, VND šajā jaunajā darbinieku atlaišana posmā ir arī noturējis sanāksmes un apspriedies ar uzņēmuma pārstāvjiem, vietējām iestādēm un dažādām arodbiedrībām, kā arī ar darbā iekārtošanas aģentūrām.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               43.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Zviedrija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs Arbetsförmedlingen, tāpat kā iepriekšējā Ericsson gadījumā. Šī organizācija ir oficiāli noteikta par vadošo un maksājumu iestādi. Projekta grāmatvedības dokumentus pārbaudīs iekšējās revīzijas nodaļa, kas ir atsevišķa Arbetsförmedlingen valdes pakļautībā esoša struktūra. Šīs struktūras uzdevums ir pārbaudīt Arbetsförmedlingen iekšējās kontroles un verifikācijas procesu un ieteikt uzlabojumus, kā arī sniegt padomu un atbalstu valdei un ģenerāldirektoram. Projektu revīzijas notiks regulāri.

               Saistības, ko uzņēmusies attiecīgā dalībvalsts

               44.Zviedrija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmums Ericsson, kurš pēc atlaišanas ir turpinājis darbību, ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               45.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  23
               .

               46.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 2 130 400 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               47.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  24
               .

               Saistītie akti

               48.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 2 130 400 apmērā.

               49.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu
                  saistībā ar Zviedrijas iesniegto pieteikumu EGF/2017/007 SE/Ericsson

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  25
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  26
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  27
                12. pantā.

               (3)Zviedrija 2017. gada 9. augustā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) Zviedrijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 130 400 apmērā saistībā ar Zviedrijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 130 400 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā–
                        Padomes vārdā–

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)

                        EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)

                        Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)

                        Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson ir Ericsson galvenais uzņēmums un globālā Ericsson biroju galvenā mītne Stokholmā. Ericsson AB ir Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson meitasuzņēmums. No meitasuzņēmuma Ericsson AB tika atlaisti 2349 darba ņēmēji, un 39 darba ņēmēji tika atlaisti no galvenā uzņēmuma – Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson.

                     (5)

                        OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (6)

                        Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (7)

                  http://www.ey.com/Publication/vwLUAssets/Outsourcing_in_Europe_2013/$FILE/EY-outsourcing-survey.pdf.

                     (8)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/annual-reports/ericsson-annual-report-2014-en.pdf.

                     (9)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/interim-reports-archive/2017/6month17-en.pdf.

                     (10)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/annual-reports/ericsson-annual-report-2014-en.pdf.

                     (11)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/interim-reports-archive/2017/6month17-en.pdf.

                     (12)

                  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582&langId=lv.

                     (13)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/2016/ericsson-annual-report-2016-en.pdf.

                     (14)

                  http://www.delloro.com/news/massive-4g-lte-deployments-worldwide-not-enough-to-turn-around-ran-market-2.

                     (15)

                  http://www.forbes.com/sites/louiscolumbus/2014/12/12/where-cloud-computing-jobs-will- be-in-2015/.

                     (16)

                        NUTS 2. līmeņa reģioni attiecīgi SE12 un SE23.

                     (17)

                        NUTS 2. līmeņa reģioni attiecīgi SE22, SE11, SE23 un SE12.

                     (18)

                  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database.

                        Eurostat code: lfsq_upgal, dati pēdējo reizi atjaunināti 3.10.2017.

                     (19)

                        Tā kā procenti ir automātiski noapaļoti uz augšu  SFC sistēmā, to summa ne vienmēr var būt precīzi 100 %. Šajā gadījumā procentuālo daļu summa vecuma grupu dalījumā ir 100,01 %.

                     (20)

                        SEK 600 ir aptuveni EUR 60.

                     (21)

                        Lai izvairītos no zīmju norādīšanas aiz komata, aplēstās izmaksas uz vienu darba ņēmēju tika noapaļotas. Tomēr tas neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kuras joprojām ir tādas pašas kā Zviedrijas iesniegtajā pieteikumā.

                     (22)

                        Kopsummas nesakrīt noapaļošanas dēļ.

                     (23)

                        OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (24)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (25)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (26)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (27)

                        Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).