               EIROPAS KOMISIJA
            Brisel?, 7.8.2015
            COM(2015) 398 final
            2015/0174(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko apstiprina to, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību, starp Eiropas Savienību un Euratom, darbojoties kā vienai pusei, un Gruziju, Japānu, Norvēģijas Karalisti, Kirgizstānas Republiku, Armēnijas Republiku, Kazahstānas Republiku, Korejas Republiku, Tadžikistānas Republiku un Amerikas Savienotajām Valstīm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Kopējais ieroču neizplatīšanas politikas mērķis ir novērst, atklāt un risināt MII izplatīšanas darbības. Lai risinātu izplatīšanas problēmas, ir noslēgtas daudzpusējas konvencijas un ieviesti pārbaudes mehānismi, divpusējs un valsts tiesiskais regulējums, drošības pasākumi, sankcijas, eksporta kontrole, kopīgi draudu samazināšanas, kā arī ārkārtas situāciju un reaģēšanas plāni.

               Šī politika ietver arī tādu pasākumu kopumu, kuri saistīti ar MII zinātību un augsta riska materiāliem un tehnoloģijām, ko var izmantot nepiemēroti un neatļauti, šādi radot lielu kaitējumu.

               Šādā kontekstā 1994. gadā pēc Padomju Savienības sabrukuma tika izveidots Starptautiskais Zinātnes un tehnoloģijas centrs. Tas tika finansēts kopā ar citām pusēm (ASV, Kanādu, Japānu), noslēdzot starptautisku daudzpusēju nolīgumu ar mērķi neizplatīt zinātnisku un tehnisku zinātību, kas saistīta ar masu iznīcināšanas ieročiem (MII). Laika gaitā nolīgumam pievienojās citas puses, t.i., Armēnija, Baltkrievija, Gruzija, Kazahstāna, Kirgizstāna, Korejas Republika, Krievijas Federācija, Norvēģija un Tadžikistāna.

               ISTC darbojas krustcelēs starp zinātnisko pētniecību un ieroču neizplatīšanu un ir finansējis aptuveni 3000 projektus, kuru kopējā vērtība ir vairāk nekā 550 miljoni euro. ES ieguldījums veido aptuveni 270 miljonus euro. Pēdējos gados ISTC kā zinātnes centra koncepcija un darbība attīstījusies, lai ņemtu vērā ieroču izplatīšanas mainīgo vidi, draudu analīzes rezultātus un pušu mainīgās vajadzības. Centrs aizvien vairāk pievēršas tādu projektu atbalstam, kuru mērķis ir mazināt plašāku ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu risku, ne vienmēr pievēršoties zinātnieku pārorientācijai, bet gan veicinot bioloģisko drošumu un drošību, kā arī laboratoriju fiziskos jauninājumus un stimulējot sadarbības tīklu veidošanu starp attiecīgajām zinātniskajām aprindām.

               Pēc tam, kad Krievijas Federācija 2010. gadā paziņoja par izstāšanos, kas stājās spēkā 2015. gada 15. jūlijā, puses vienojās, ka ir jāizstrādā jauns nolīgums, lai centrs varētu efektīvi īstenot savas pilnvaras, ņemot vērā mainītos apstākļus.

               Padome 2013. gada 21. oktobrī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un Euratom (darbojoties kā vienai pusei) vārdā sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību, (turpmāk “nolīgums”) starp Eiropas Savienību un Euratom, darbojoties kā vienai pusei, un Gruziju, Japānu, Norvēģijas Karalisti, Kirgizstānas Republiku, Armēnijas Republiku, Kazahstānas Republiku, Korejas Republiku, Tadžikistānas Republiku un Amerikas Savienotajām Valstīm un sniedza atbilstīgas sarunu norādes (dok.14137/13 R – UE).

               Sarunu norādēs noteiktie mērķi ir pilnīgi sasniegti, un sarunu procesā ir ņemti vērā dalībvalstu komentāri. Turpināšanas nolīguma projekts tika iesniegts Padomes MII neizplatīšanas jautājumu darba grupai (CONOP) 2014. gada 24. februārī un Kodoljautājumu darba grupai 2014. gada 5. februārī.

               Pēc tam EK sāka darbības turpināšanas nolīguma projekta parafēšanu. Nolīgumu 2014. gada jūnijā parafēja visi dalībnieki, izņemot Kazahstānu, Norvēģiju un Tadžikistānu. Tobrīd tika paredzēts, ka procesu pabeigs iespējami īsākā laikā.

               Tādēļ Komisija sagatavoja šo priekšlikumu Padomes lēmumam, lai pilnvarotu nolīguma noslēgšanu Euratom vārdā.

               Kazahstāna parafēja nolīgumu ilgāk nekā paredzēts. Vispirms Kazahstāna pieprasīja papildu laiku, lai pabeigtu iekšējo noskaidrošanas procedūru attiecībā uz nolīguma parafēšanu. Vēlāk tika izteikti daži iebildumi attiecībā uz nolīguma projekta tulkojumu krievu valodā. Iekšējās procedūras laikā, kā arī pēc Kazahstānas valdības pārstrukturēšanas 2014. gada augustā Kazahstāna izvirzīja arī juridiski tehnisku iebildumu par atsauci uz Vīnes Konvenciju šajā nolīgumā. Šajā laikā no ISTC nolīguma izstājās arī Baltkrievija, tāpēc jaunajā turpināšanas nolīgumā bija jādzēš atsauce uz Baltkrieviju. Lai risinātu visus šos pieprasījumus, tika panākta vienošanās, ka būtu jāsagatavo nolīguma jauna versija. Šajā jaunajā versijā nebija ievērojamu būtisku izmaiņu salīdzinājumā ar iepriekšējo versiju, un tā pilnībā atbilst Padomes sniegtajām sarunu norādēm. Ir atrisināti valodiskie jautājumi, svītrota atsauce uz Baltkrieviju, un atsauce uz Vīnes Konvenciju ir aizvietota ar attiecīgo Konvencijas tekstu, kas bija pieņemams Kazahstānas pusei. Pēc šo grozījumu izdarīšanas visas iesaistītās puses 2015. gada 22. jūnijā Astanā parafēja jauno turpināšanas nolīguma versiju.

               Šis priekšlikums ir nākamais solis procesā, parakstot nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību (“nolīgums”). Ir ierosinātas divas paralēlas procedūras: viena nolīguma noslēgšanai saskaņā ar Euratom līgumu un paralēla procedūra attiecībā uz nolīguma parakstīšanu atbilstoši LES/LESD juridiskajam pamatam.

               Saskanība ar pašreizējiem politikas nosacījumiem šajā politikas jomā

               Kā minēts saskaņā ar Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu izstrādātajā tematiskajā stratēģijas dokumentā 2014.–2020. gadam, divējāda lietojuma zināšanu izplatības dēļ ir nepieciešams koncentrēt atbalstu no “zinātnieku pārorientēšanas” uz “zinātnieku iesaistes” koncepcijas attīstīšanu. Kopš tā laika ES pieeja ir attiecīgi pielāgota, ņemot vērā arī jaunu informācijas un komunikācijas rīku rašanos, kas atvieglo potenciālo izplatītāju piekļuvi slepenai informācijai un zinātībai.

               Gadu gaitā “cilvēciskās dimensijas” aspekts pakāpeniski ir kļuvis arvien svarīgāks vispārējās drošības politikā un uzmanība tiek pievērsta ne tikai pārkvalificēšanas darbībām, bet arī vajadzībai ierobežot divējāda lietojuma zināšanas un zinātību pasaules līmenī. Šie aspekti ir kļuvuši svarīgāki pēc 11. septembra notikumiem, un to rezultātā tika pieņemta ANO DP 2004. gada Rezolūcija 1540. Šīs izmaiņas tika apspriestas arī G 8 globālās partnerības programmas ietvaros. 2009. gadā G 8 darba grupa, kas tika apstiprināta augstākā līmeņa sanāksmē, pieņēma ieteikumu kopumu par saskaņotu pieeju attiecībā uz zināšanu izplatīšanu par globāliem masu iznīcināšanas ieročiem un zinātnieku iesaisti. Tajā tika noteikts, ka nopietnas bažas rada ar MII saistītās zinātības izplatīšana un jebkādas slepenas informācijas CBRN jomā izplatīšana. Sniegtajos ieteikumos tika ņemta vērā ISTC pieredze atbilstošu projektu veidošanā ar valstīm, kas neietilpst G 8 valstīs, lai veicinātu globālos MII neizplatīšanas centienus. Ar G 8 valstu pieņemto Dovilas deklarāciju globālās partnerības programmas darbība tika pagarināta pēc 2012. gada, nosakot zinātnieku iesaisti kā programmas galveno darbības jomu.

               Dažādie ieteikumi tika ņemti vērā sarunās par jauno ISTC turpināšanas nolīgumu. Tā saturs atbilst ANO DP Rezolūcijas 1540 mērķiem.

               Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Jaunais turpināšanas nolīgums ir saskaņā ar 2003. gadā pieņemto Eiropas Drošības stratēģiju un tās 2008. gadā pārskatīto versiju, kā arī ar Padomes 2013. gada secinājumiem par to, kā nodrošināt, lai tiktu turpināta efektīvas ES politikas īstenošana attiecībā uz jaunajām problēmām, ko rada masu iznīcināšanas ieroču izplatīšana un to piegādes sistēmas. Secinājumos pausts aicinājums vēl vairāk stiprināt aizsardzību pret slepenu tehnoloģiju un zinātības, tostarp divējāda lietojuma preču nodošanu.

               Jaunais nolīgums ir saskaņā arī ar programmu “Apvārsnis 2020”, jo īpaši ar drošas sabiedrības darba programmu, kas veicina lietišķo pētniecību drošības jomā dažādās riska jomās. Tas ir arī saskaņā ar attiecīgajām Euratom pētniecības programmām.

               ISTC finansējums ir daļa no jaunā Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta (IcSP), jo īpaši tā 5. panta 2. punkta. IcSP iekļauti vairāki nosacījumi, lai novērstu darbību pārklāšanos un dubultu finansēšanu. Komisijai ir juridisks pienākums nodrošināt, ka pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar Savienības un dalībvalstu atbalsta pasākumiem, kuru mērķis ir novērst darbību pārklāšanos un dubultu finansēšanu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats tika pieņemts pēc viedokļu apmaiņas par priekšlikumu sarunu norādēm attiecīgajās Padomes darba grupās (CONOP, Kodoljautājumu darba grupa) un Pastāvīgo pārstāvju komitejā (COREPER).

               Šis priekšlikums ir balstīts uz Euratom līguma 101. pantu.

               Pamatojoties uz LES 29. un 37. pantu, kā arī LESD 218. pantu, ir sākta paralēla procedūra.

               Subsidiaritāte (attiecībā uz neekskluzīvu kompetenci)

               Dalībvalstis aicināja Eiropas Savienību kļūt par nolīguma pusi, ņemot vērā tās spēju mobilizēt zinātību visā Savienībā, kā arī tās ilgstošo pieredzi šajā jomā kopš 1992. gada. Dalībvalstis vienojās, ka ES spēs nodrošināt labāku koordināciju, kā arī sadarbības tīklu veidošanu starp ieinteresētajām pusēm, jo īpaši zinātniekiem, kas pārsniedz atsevišķu dalībvalstu iespējas. Dažiem riskiem (t. i., epidēmijām vai bīstamu materiālu kontrabandai) nav robežu, un tie jāpārvalda reģionālā vai pasaules mērogā.

               3.EX-POST NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PUSĒM UN EKSPERTU ATZINUMU PIEPRASĪŠANA UN IZMANTOŠANA

               Ex-post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu derīguma pārbaude

               Tika pieņemts lēmums turpināt starptautisko nolīgumu, jo tas Eiropas Savienībai nodrošina maksimālu tiesisko noteiktību, tostarp finansēšanas procedūras, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem, kas nodrošinātu Eiropas Savienības līdzekļu finanšu interešu aizsardzību.

               Turklāt tiek iegūtas vairākas privilēģijas, ko varētu iegūt tikai jauna starptautiska nolīguma ietvaros, piemēram, saistībā ar imunitāti un privilēģijām ES darbiniekiem, kas strādā Sekretariātā Kazahstānā. Tāpat tiek garantēta piekļuve institūtiem, lai uzraudzītu ES finansēto pasākumu īstenošanu, kā arī vairākas privilēģijas, kas ļauj sniegt palīdzību, nepiemērojot tai tādus nodokļus kā, piemēram, PVN, muitas nodokļus un citus nodokļus.

               Apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm

               ISTC zinātniskā padomdevēja komiteja 2014. gadā sāka virkni sanāksmju ar zinātnes aprindu pārstāvjiem no Eiropas Savienības, Japānas, ASV un citām valstīm, kas pašlaik ir ITSC locekles. Tika noteiktas vairākas turpmāk atbalstāmas prioritātes kodoldrošības, bioloģiskās un ķīmiskās drošības sektorā, kā arī ar klimata pārmaiņām un turpmākām zinātniskās sadarbības iespējām saistītas prioritātes.

               Eiropas Komisija 2015. gada februārī rīkoja tikšanos, lai padziļinātu apspriedes ar ekspertiem no visām partnervalstīm, tostarp no ES. Sīkāk tika definēts prioritāšu kopums un saņemti ieteikumi par finansēšanas mehānismiem un darba kārtību, jo īpaši lai stiprinātu tīklu veidošanas pieeju.

               Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               ES nostāja tika formulēta, pamatojoties uz Eiropas Komisijas, kā arī EĀDD zinātnieku sniegtajiem ieteikumiem. Turklāt atzinumus sniedza vairāki augsta līmeņa ES eksperti, kas darbojas šajā jomā, jo īpaši tie, kas ES vārdā piedalās ISTC zinātniskajā padomdevēju komitejā.

               Tika finansēti vairāki ekspertu pētījumi, lai novērtētu riskus un draudus šajā jomā Kaukāza un Vidusāzijas valstīs. To rezultāti tika apspriesti Komisijas vadītajā darba grupā par zinātnieku iesaisti. Tās ieteikumi tika ņemti vērā.

               4.KONKRĒTU PRIEKŠLIKUMA NOTEIKUMU SĪKS SKAIDROJUMS

               ISTC mērķi ir pilnīgi saskaņā ar Padomes noteiktajām sarunu norādēm.

               Centra galvenie mērķi ir noteikti turpināšanas nolīguma 2. pantā. Šie mērķi ir:

               i)
                     veicināt starptautisku mehānismu uzlabošanu, lai novērstu MII un to piegādes sistēmu izplatīšanu, kā arī tehnoloģiju, materiālu un zinātības izplatību, kas ir galvenie elementi, kuri tieši saistīti ar MII un to piegādes sistēmu izstrādi, ražošanu, lietošanu vai stiprināšanu (tostarp divējāda lietojuma tehnoloģijas, materiāli un zinātība);

               ii)
                     sniegt apmācību un alternatīvas nodarbinātības iespējas zinātniekiem un inženieriem, kuriem ir zināšanas un prasmes attiecībā MII un to piegādes sistēmām, tostarp divējāda lietojuma zināšanas un prasmes, lai viņu zināšanas un prasmes varētu izmantot miermīlīgās darbībās;

               iii)
                     veicināt drošības kultūru attiecībā uz tādu materiālu, iekārtu un tehnoloģiju apstrādi un lietošanu, ko var izmantot MII un to piegādes līdzekļu projektēšanai, izstrādāšanai, ražošanai vai lietošanai; kā arī

               iv)
                     ar savām darbībām sniegt ieguldījumu: starptautiskas zinātniskās partnerības izveidē, starptautiskās drošības stiprināšanā un ekonomikas izaugsmes veicināšanā ar inovāciju palīdzību; fundamentālo un lietišķo pētījumu un tehnoloģiju izstrādē un komercializācijā, tostarp tādās jomās kā vide, enerģija, veselība, kodoldrošība un drošums, kā arī ķīmiskā un bioloģiskā drošība un drošums; veicināt zinātnieku, kuriem ir tehnoloģijas, materiāli un zinātība, ko var izmantot saistībā ar MII, turpmāko integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā.

               Saskaņā ar sarunu norādēm nolīgumā (10. pantā) ir paredzēts, ka visām darbībām saņēmējās valstīs tiks piemērots beznodokļu režīms un citas nodokļu priekšrocības.

               Finansētājām pusēm būs nodrošināta pilnīga piekļuve, lai varētu uzraudzīt, revidēt, novērtēt un pārbaudīt ES finansētos projektus, tostarp arī pārbaudīt ēkas un iekārtas, kas saņem šo atbalstu, kā noteikts nolīguma 8. pantā.

               Nolīguma 12. pantā noteikta ISTC darbiniekiem piemērojamā imunitāte un privilēģijas, tostarp darbiniekiem, kuri strādā Eiropas Savienības vārdā. Nolīguma 12. panta teksts pilnīgi ir saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti 1961. gada 18. aprīļa Vīnes Konvencijā par diplomātiskajām attiecībām.

               Tiešu atsauci uz Vīnes Konvenciju nevar izmantot dažu Kazahstānas izvirzītu juridisku apsvērumu dēļ. Tādēļ sarunu gaitā šī atsauce tika aizstāta ar attiecīgo Vīnes Konvencijas nosacījumu precīzu citātu.

               2015/0174 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko apstiprina to, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību, starp Eiropas Savienību un Euratom, darbojoties kā vienai pusei, un Gruziju, Japānu, Norvēģijas Karalisti, Kirgizstānas Republiku, Armēnijas Republiku, Kazahstānas Republiku, Korejas Republiku, Tadžikistānas Republiku un Amerikas Savienotajām Valstīm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 4. pantu un 101. panta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1)Padome 2013. gada 21. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas, lai noslēgtu nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību, starp Eiropas Savienību un Euratom, darbojoties kā vienai pusei, un Gruziju, Japānu, Norvēģijas Karalisti, Kirgizstānas Republiku, Armēnijas Republiku, Kazahstānas Republiku, Korejas Republiku, Tadžikistānas Republiku un Amerikas Savienotajām Valstīm
                  1
               .

               2)Šīs sarunas ir veiksmīgi pabeigtas.

               3)Par jautājumiem, uz kuriem attiecas Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, nolīguma parakstīšanai, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk, ir paredzēta atsevišķa procedūra.

               4)Būtu jāapstiprina, ka Komisija var noslēgt nolīgumu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Vienīgais pants

               Ar šo apstiprina, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību, starp Eiropas Savienību un Euratom, darbojoties kā vienai pusei, un Gruziju, Japānu, Norvēģijas Karalisti, Kirgizstānas Republiku, Armēnijas Republiku, Kazahstānas Republiku, Korejas Republiku, Tadžikistānas Republiku un Amerikas Savienotajām Valstīm (“nolīgums”).

               Parakstāmā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Dok. 14137/13 R-UE pieņemts 21.10.2013.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.8.2015
            COM(2015) 398 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko apstiprina to, ka Komisija noslēdz nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību, starp Eiropas Savienību un Euratom, darbojoties kā vienai pusei, un Gruziju, Japānu, Norvēģijas Karalisti, Kirgizstānas Republiku, Armēnijas Republiku, Kazahstānas Republiku, Korejas Republiku, Tadžikistānas Republiku un Amerikas Savienotajām Valstīm

               PIELIKUMS

               dokumentam

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko apstiprina to, ka Komisija noslēdz nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību, starp Eiropas Savienību un Euratom, darbojoties kā vienai pusei, un Gruziju, Japānu, Norvēģijas Karalisti, Kirgizstānas Republiku, Armēnijas Republiku, Kazahstānas Republiku, Korejas Republiku, Tadžikistānas Republiku un Amerikas Savienotajām Valstīm

               NOLĪGUMS, AR KURU TURPINA

               STARPTAUTISKĀ ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJAS CENTRA DARBĪBU

               ŠĀ NOLĪGUMA PUSES,

               PAUŽOT BAŽAS par pasaules mēroga draudiem, ko rada kodolieroču, radioloģisko, ķīmisko un bioloģisko ieroču (turpmāk “masu iznīcināšanas ieroči” jeb “MII”) izplatīšana, kā arī kodolmateriālu, radioloģisko, ķīmisko un bioloģisko materiālu kā ieroču izmantošana;

               VĒLREIZ APSTIPRINOT nepieciešamību novērst ar MII un to piegādes līdzekļiem saistītu tehnoloģiju, materiālu un zinātības izplatīšanu;

               ATGĀDINOT par Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju 1540, kurā noteikts, ka visām valstīm ir pienākums atturēties no jebkāda veida atbalsta sniegšanas nevalstiskajiem dalībniekiem, kas mēģina izstrādāt, iegūt, ražot, turēt īpašumā, pārvadāt, nodot vai izmantot kodolieročus, ķīmiskos vai bioloģiskos ieročus un to piegādes līdzekļus;

               ATZĪSTOT, ka sadarbība un daudzpusēji centieni starp valstīm ir efektīvs līdzeklis, lai novērstu šādu ieroču izplatīšanu, kā arī atzīstot zinātniskās pētniecības un tehnoloģiju attīstības nozīmi šodienas MII izplatīšanas radīto problēmu novēršanā;

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu par Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra izveidi (turpmāk “ISTC” vai “Centrs”), kas parakstīts Maskavā 1992. gada 27. novembrī (turpmāk “1992. gada nolīgums”), un Protokolu par Nolīguma par Starptautiskā zinātnes un tehnoloģijas centra izveidi pagaidu piemērošanu, kas parakstīts Maskavā 1993. gada 27. decembrī (turpmāk “provizoriskās piemērošanas protokols”);

               ATZĪSTOT, ka, miermīlīgu mērķu nolūkos atbalstot pētniecības un attīstības darbības, ko veic zinātnieki un inženieri valstīs, kurām ir tehnoloģijas, zinātība un saistīti materiāli, ko var izmantot attiecībā uz MII, un sadarbojoties šajā jomā, ISTC jāmazina stimuli iesaistīties darbībās, kuru rezultātā varētu notikt MII vai saistītu materiālu izplatīšana, kā arī atzīstot ISTC iepriekš sniegto ieguldījumu MII izplatīšanas novēršanā un zinātniskās sadarbības veicināšanā starp valstīm;

               APZINOTIES, ka ISTC veiksmīgai darbībai vajadzīgs spēcīgs atbalsts no valstu valdībām, Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk “Euratom”), nevalstiskajām organizācijām, fondiem, akadēmiskām un zinātniskām iestādēm, kā arī citām starpvaldību un privātā sektora organizācijām;

               VĒLOTIES, lai ISTC turpinātu darbu, ņemot vērā nesenās izmaiņas ISTC sastāvā;

               VĒLOTIES vēl vairāk pielāgot ISTC apstākļiem, kas mainījušies kopš tā dibināšanas, lai ISTC darbības stimulētu un atbalstītu iesaistītos zinātniekus un inženierus, tostarp tos, kuriem ir zināšanas un prasmes attiecībā uz MII vai to piegādes sistēmām (tostarp zināšanas un prasmes par divējāda lietojuma precēm), izstrādājot starptautisku zinātnisko partnerību, stiprinot drošību pasaulē un veicinot ekonomikas izaugsmi ar inovāciju palīdzību; kā arī

               NOLEMJOT, lai efektīvāk caur zinātnisko sadarbību īstenotu ISTC mērķus, turpināt ISTC darbību, noslēdzot šo nolīgumu, pamatojoties uz 1992. gada nolīgumu ar grozījumiem, un aizstāt provizoriskās piemērošanas protokolu;

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. PANTS

               A)ISTC, kas ar 1992. gada nolīgumu sākotnēji izveidots kā starpvaldību organizācija, turpina darboties saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem. Katra puse tās teritorijā veicina Centra darbības. Lai sasniegtu savus mērķus, Centram saskaņā ar pušu tiesību aktiem ir juridiskā rīcībspēja slēgt līgumus, pirkt un pārdot kustamu un nekustamu īpašumu un būt par prasītāju un atbildētāju tiesas procesā.

               B)Šajā nolīgumā lietotajiem terminiem ir šajā pantā norādītās definīcijas:

               i)“puses” pēc šā nolīguma stāšanās spēkā ir šā nolīguma parakstītāji, kas ir snieguši paziņojumu saskaņā ar šā nolīguma 17. panta C) punktu, kā arī visas valstis, kas ir pievienojušās šim nolīgumam saskaņā ar šā nolīguma 13. panta B) punktu;

               ii)“Centra darbinieki” ir fiziskas personas, kuras ir nodarbinātas Centrā vai kuras ir Centra līgumdarbinieki, vai kuras ir norīkotas strādāt Centrā vai strādā tajā uz noteiktu laiku, kā par to vienojies Centrs un viena vai vairākas iesaistītās puses;

               iii)“ģimenes locekļi” ir laulātie; neprecējušies apgādībā esoši bērni līdz 21 gada vecumam; neprecējušies apgādībā esoši bērni līdz 23 gadu vecumam, kuri pilnu laiku mācās pēcvidusskolas izglītības iestādē; kā arī neprecēti bērni, kuriem ir fiziskās vai garīgās veselības traucējumi;

               iv)Centra “darbības” ir projekti un citi darbi, kas veikti Centra aizgādībā saskaņā ar šā nolīguma 2. pantu;

               v)Centra “projekts” ir noteikta ilguma kopīga darbība jebkur pasaulē, kas var ietvert dotācijas un/vai aprīkojumu un ir jāapstiprina, kā aprakstīts šā nolīguma 6. pantā;

               vi)valdes “vienprātība” ir visu to pušu vienošanās valdē, kuras piedalās un balso sanāksmē, kur tiek pieņemts lēmums un ir sasniegts kvorums; izņemot, ja šajā nolīgumā ir paredzēts citādi. ISTC statūti, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nosaka kvorumu un pieļaujamos pušu dalības veidus sanāksmēs;

               vii)“uzņēmēja valsts” ir puse, kas ir noteikta kā uzņēmēja valsts saskaņā ar šā nolīguma 9. panta A) punktu;

               viii)“divējāda lietojuma tehnoloģijas, materiāli un zinātība” ir tehnoloģijas, materiāli un zinātība, ko var izmantot gan komerciālos, gan izplatīšanas nolūkos, piemēram, saistībā ar MII vai to piegādes līdzekļu izstrādi, ražošanu, lietošanu vai veicināšanu;

               ix)“divējāda lietojuma zināšanas un prasmes” ir zināšanas un prasmes, lietojot divējāda lietojuma tehnoloģijas, materiālus un zinātību, lai izstrādātu, ražotu, lietotu vai veicinātu MII vai to piegādes līdzekļus; kā arī

               x)“saistītie materiāli” ir materiāli, iekārtas un tehnoloģijas, uz kuriem attiecas atbilstīgi daudzpusēji līgumi un vienošanās vai kuri ir iekļauti valstu kontroles sarakstos, un kurus varētu izmantot, lai projektētu, izstrādātu, ražotu vai lietotu MII vai to piegādes līdzekļus.

               2. PANTS

               A)Centrs izstrādā, apstiprina, finansē un uzrauga darbības, kas paredzētas mierīgiem mērķiem un kas jārealizē iestādēs un objektos, kuri atrodas pušu teritorijā. Projektus var īstenot valstīs, kuras nav šā nolīguma puses, bet kurām ir tehnoloģijas, zinātība un saistītie materiāli, ko var izmantot attiecībā uz MII, ja šīs valstis ir lūgušas šādus projektus, iesniedzot rakstisku paziņojumu valdei, un valde ir vienprātīgi apstiprinājusi šādu projektu norisi. Neatkarīgi no iepriekš minētā, personām, kas ir tādu valstu valstspiederīgie, kuras nav šā nolīguma puses, var atļaut piedalīties darbībās, ko ISTC veic valstīs, kuras ir šā nolīguma puses.

               B)Centra mērķi ir:

               i)veicināt starptautisku mehānismu uzlabošanu, lai novērstu MII un to piegādes sistēmu izplatīšanu, kā arī tehnoloģiju, materiālu un zinātības izplatību, kas ir galvenie elementi, kuri tieši saistīti ar MII un to piegādes sistēmu izstrādi, ražošanu, lietošanas vai stiprināšanu (tostarp divējāda lietojuma tehnoloģijas, materiāli un zinātība);

               ii)sniegt apmācību un alternatīvas nodarbinātības iespējas zinātniekiem un inženieriem, kuriem ir zināšanas un prasmes attiecībā MII un to piegādes sistēmām, tostarp divējāda lietojuma zināšanas un prasmes, lai viņu zināšanas un prasmes varētu izmantot miermīlīgās darbībās;

               iii)veicināt drošības kultūru attiecībā uz tādu materiālu, iekārtu un tehnoloģiju apstrādi un lietošanu, ko var izmantot MII un to piegādes līdzekļu projektēšanai, izstrādāšanai, ražošanai vai lietošanai; kā arī

               iv)ar savām darbībām sniegt ieguldījumu: starptautiskas zinātniskās partnerības izveidē, starptautiskās drošības stiprināšanā un ekonomikas izaugsmes veicināšanā ar inovāciju palīdzību; fundamentālo un lietišķo pētījumu un tehnoloģiju izstrādē un komercializācijā, tostarp tādās jomās kā vide, enerģija, veselība, kodoldrošība un drošums, kā arī ķīmiskā un bioloģiskā drošība un drošums; veicināt zinātnieku, kuriem ir tehnoloģijas, materiāli un zinātība, ko var izmantot saistībā ar MII, turpmāko integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā.

               3. PANTS

               Lai sasniegtu savus mērķus, Centrs ir pilnvarots:

               i)izmantojot fondus vai citādi, veicināt un atbalstīt darbības saskaņā ar šā nolīguma 2. pantu;

               ii)veikt Centra darbību uzraudzību un revīziju saskaņā ar šā nolīguma 8. pantu;

               iii)veidot atbilstīgus sadarbības veidus un saņemt līdzekļus un ziedojumus no valdībām, Eiropas Savienības un Euratom, starpvaldību organizācijām, nevalstiskām organizācijām, privātā sektora organizācijām, fondiem, akadēmiskām un zinātniskām iestādēm, kā arī saistītām programmām;

               iv)pēc vajadzības veidot biroju filiāles vai informācijas birojus ieinteresētajās valstīs, kas ir nolīguma puses, vai arī tādu valstu teritorijā, kas nav nolīguma puses, ja valde vienprātīgi apstiprina šāda biroja izveidi minētās valsts teritorijā; kā arī

               v)iesaistīties citās darbībās, uz kurām attiecas šā nolīguma darbības joma un par kurām vienprātīgi vienojas valde.

               4. PANTS

               A)Centram ir valde un sekretariāts, kura sastāvā ir izpilddirektors (kurš darbojas kā galvenais izpilddirektors), izpilddirektora vietnieks(-i) un citi Centra darbinieki saskaņā ar centra statūtiem.

               B)Valde ir atbildīga par:

               i)
                     Centra politikas noteikšanu un tā reglamenta pieņemšanu;

               ii)
                     vispārēju norādījumu un rīkojumu sniegšanu sekretariātam;

               iii)
                     Centra darbības budžeta apstiprināšanu;

               iv)
                     Centra finanšu un citu jautājumu vadīšanu, tai skaitā Centra budžeta sagatavošanas procedūru apstiprināšanu, kontu izveidi un to revīziju;

               v)
                     vispārīgo kritēriju un prioritāšu formulēšanu, lai apstiprinātu darbības;

               vi)
                     projektu apstiprināšanu saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu;

               vii)
                     statūtu un citu īstenošanas pasākumu pieņemšanu pēc vajadzības; kā arī

               viii)
                     citām funkcijām, kas tai uzticētas ar šo nolīgumu vai kas ir vajadzīgas šā nolīguma īstenošanai.

               C)Valdes lēmumus pieņem vienprātīgi.

               D)Katrai pusei ir viena balss valdē, un tā valdē ieceļ ne vairāk kā divus pārstāvjus.

               E)Puses izveido Zinātnisko padomdevēju komiteju, kas sastāv no pušu izvirzītiem pārstāvjiem un sniedz Valdei ekspertu zinātniskus un citus vajadzīgus profesionālus padomus; lai konsultētu Valdi tajās miermīlīgas zinātniskās izpētes jomās, kas jāatbalsta; un sniegtu jebkādu citu padomu, ko Valde var pieprasīt.

               F)Valde, īstenojot šo nolīgumu, pieņem statūtus. Statūtos nosaka:

               i)sekretariāta struktūru, tostarp izpilddirektora, izpilddirektora vietnieku un citu vadošo darbinieku pienākumus un atbildību;

               ii)darbību atlases, izstrādes, apstiprināšanas, finansēšanas, īstenošanas un uzraudzības procesu;

               iii)Centra budžeta sagatavošanas, kontu izveides un to pārbaudes procedūras;

               iv)attiecīgās pamatnostādnes par projektu rezultātu izplatīšanu un intelektuālā īpašuma tiesībām, kas attiecas uz Centra projektiem;

               v)procedūras, kas nosaka valdību, Eiropas Savienības un Euratom, starpvaldību organizāciju un nevalstisko organizāciju līdzdalību Centra darbībās;

               vi)personālpolitiku, kā arī

               citus pasākumus, kas vajadzīgi šā nolīguma īstenošanai.

               5. PANTS

               Valde var uzaicināt starpvaldību un nevalstiskās organizācijas vai valstis, kuras nav puses, piedalīties valdes apspriedēs kā novērotājus bez balsstiesībām.

               6. PANTS

               Visiem projektu priekšlikumiem, ko iesniedz apstiprināšanai valdē, pievieno rakstisku piekrišanu no valsts vai valstīm, kurās noritēs darbs. Lai apstiprinātu projektus, papildus minētās valsts vai valstu iepriekšējai piekrišanai vajadzīga valdes vienprātīga piekrišana.

               7. PANTS

               A)Valdes apstiprinātus projektus var finansēt vai atbalstīt Centrs, puses, nevalstiskās organizācijas, fondi, akadēmiskās un zinātniskās iestādes, kā arī starpvaldību organizācijas un privātā sektora organizācijas. Šādu apstiprināto projektu finansēšanu un atbalstīšanu veic saskaņā ar noteikumiem, kurus nosaka tie, kas to nodrošina, ja minētie noteikumi ir saderīgi ar šo nolīgumu.

               B)Valdes pušu pārstāvji un Centra sekretariāta darbinieki nav tiesīgi saņemt projektu finansējumu un nevar tieši gūt labumu no tā.

               8. PANTS

               A)Centram ir tiesības tajās valstīs, kur tiks veikta darbība:

               i)pārbaudīt uz vietas Centra darbību norisi, materiālus, piegādes, līdzekļu izmantošanu, kā arī saistītos pakalpojumus un līdzekļu izmantošanu pēc Centra iepriekšēja paziņojuma vai, papildus, kā noteikts projekta nolīgumā; kā arī

               ii)pēc tā pieprasījuma veikt kontroli vai revīziju attiecībā uz jebkuriem uzskaites datiem vai dokumentāciju, kas saistīta ar Centra projektu darbībām un līdzekļu izmantošanu neatkarīgi no tā, kur šādi uzskaites dati vai dokumentācija atrodas, laikā, kad Centrs nodrošina finansējumu, un pēc tam tik ilgi, cik noteikts projekta nolīgumā.

               Šā nolīguma 6. pantā pieprasītā rakstiskā piekrišana ietver valsts vai valstu, kur tiks īstenots projekts, un saņēmējas iestādes vienošanos nodrošināt Centra piekļuvi, kas vajadzīga projekta revidēšanai un uzraudzīšanai, kā pieprasīts šajā punktā.

               B)Katrai pusei ir arī šā panta A) punktā minētās tiesības, ko koordinē Centrs, attiecībā uz projektiem, kurus tā pilnībā vai daļēji finansē, vai projektiem, kuri tiek īstenoti tās teritorijā.

               C)Ja ir konstatēts, ka nav ievēroti projekta noteikumi, Centrs, valdība vai organizācija, kas finansē šo projektu, var, informējot valdi par iemesliem, pārtraukt projektu un veikt attiecīgos pasākumus saskaņā ar projekta nolīguma noteikumiem.

               9. PANTS

               A)Centra centrālais birojs atrodas Kazahstānas Republikā, un Kazahstānas Republika darbojas kā uzņēmēja valsts, izņemot, ja: i) Kazahstānas Republika iesniedz valdei rakstisku paziņojumu par to, ka vairs nevēlas būt uzņēmēja valsts; ii) cita šā nolīguma 13. panta A) punktā minēta puse vai puse, kas pievienojusies šim nolīgumam saskaņā ar 13. panta B) punktu, lai atļautu veikt ISTC darbības savā teritorijā, iesniedz valdei rakstisku paziņojumu, kurā lūdz, lai tā tiktu iecelta par nākamo uzņēmēju valsti; iii) valde vienprātīgi nolemj pieņemt puses lūgumu par tās iecelšanu par nākamo uzņēmēju valsti; un iv) puse, kura lūdz tikt iecelta par nākamo uzņēmēju valsti, iesniedz valdei rakstisku paziņojumu, kurā apstiprina, ka piekrīt tās iecelšanai pa nākamo uzņēmēju valsti.

               B)Sniedzot materiālu atbalstu Centram, uzņēmējas valsts valdība uz sava rēķina nodrošina telpas, kas piemērotas Centra lietošanas vajadzībām, kā arī nodrošina telpu apkopi, komunālos pakalpojumus un drošību. Uzņēmējas valsts valdība un ISTC var noslēgt līgumu, precizējot nosacījumus, ar kādiem uzņemošā valsts Centram sniedz materiālu atbalstu un telpas.

               C)Uzņēmējā valstī Centram ir juridiskas personas statuss, un šajā statusā tam ir tiesības slēgt līgumus, pirkt un atsavināt nekustamu un kustamu īpašumu, kā arī būt par prasītāju un atbildētāju tiesas procesā.

               10. PANTS

               Uzņēmējā valstī:

               i)

               (a)līdzekļus, ko saņēmis ISTC, un jebkādus procentus, kas nopelnīti par šiem līdzekļiem, neapliek ar nodokli;

               (b)Centram un tā filiālēm nav jāmaksā nodokļi par īpašumu, par kuru saskaņā ar uzņēmējas valsts tiesību aktiem nodokļu jomā tie būtu jāmaksā;

               (c)patēriņa preces, piederumus un citu mantu, ko nodrošina vai izmanto Centra darbībās, var ievest, izvest un izmantot uzņēmējā valstī, un tās ir atbrīvotas no tarifiem, nodevām, muitas nodokļiem, ievedmuitas nodokļiem, pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un citiem līdzīgiem nodokļiem vai maksājumiem. ISTC var nodot vai citādi piešķirt juridiskām personām (ieskaitot, bet neaprobežojoties ar uzņemošās valsts zinātniskajām organizācijām) patēriņa preces, piederumus un citu nekustamo vai kustamo īpašumu, kā arī lietot vai turēt savā īpašumā minētos objektus, un to var darīt arī iestādes, kam šie objekti piešķirti vai nodoti, nepiemērojot tarifus, nodevas, muitas nodokļus, ievedmuitas nodokļus, PVN, īpašuma nodokli un līdzīgus nodokļus vai maksājumus;

               (d)Centra darbinieki, kas nav uzņēmējas valsts pilsoņi, uzņēmējā valstī ir atbrīvoti no ienākumu nodokļa maksājumiem fiziskām personām;

               (e)līdzekļus, ko saistībā ar Centra projektiem saņēmušas juridiskas personas, tostarp uzņēmējas valsts zinātniskās organizācijas, uzņēmējā valstī neapliek ar nodokļiem;

               (f)līdzekļus, ko saņem fiziskas personas, jo īpaši zinātnieki un speciālisti, saistībā ar Centra projektiem, neiekļauj šo personu kopējos ar nodokli apliekamajos ienākumos;

               ii)

               (a)Centrs, puses, valdības, starpvaldību organizācijas un nevalstiskās organizācijas ir tiesīgas bez ierobežojumiem pārvietot uz uzņēmēju valsti un no tās līdzekļus, kas ir vajadzīgi Centra darbību īstenošanai un kas nav uzņēmējas valsts valūtā. Katram iepriekš minētajam ir tiesības šādi pārvietot tikai tādu līdzekļu apjomu, kas nepārsniedz kopējo summu, kuru tas ir pārvietojis uz uzņēmēju valsti; kā arī

               (b)lai finansētu Centru un tā darbības, Centram ir tiesības savā vārdā un šā panta ii) punkta a) apakšpunktā minēto iestāžu vārdā pārdot ārvalstu valūtu uzņēmējas valsts iekšējā valūtas tirgū.

               iii)
                     darbinieki, kas nav uzņēmējas valsts organizāciju darbinieki un kas piedalās kādā Centra darbībā, un kas nav uzņēmējas valsts pilsoņi vai pastāvīgie iedzīvotāji, ir atbrīvoti no muitas nodokļu maksājumiem un maksājumiem, ievedot uzņēmējā valstī, izvedot no tās vai lietojot tajā personiskās lietošanas priekšmetus un sadzīves priekšmetus, kas paredzēti šo darbinieku vai viņu ģimenes personīgai lietošanai.

               11. PANTS

               A)Uzņēmējā valstī ISTC un tā aktīviem un īpašumiem ir imunitāte attiecībā uz jurisdikciju un izpildi, izņemot tiktāl, cik ISTC ir skaidri atcēlis imunitāti konkrētajā lietā.

               B)Privilēģijas un imunitāte Centram ir piešķirtas vienīgi šajā nolīgumā paredzētajiem mērķiem.

               C)Šā panta noteikumi neliedz saņemt kompensāciju vai atlīdzību, kas pienākas saskaņā ar piemērojamiem starptautiskiem nolīgumiem vai attiecīgās valsts tiesību aktiem.

               D)Neko no šā panta A) punktā noteiktā nevar izmantot, lai liegtu veikt tiesvedību vai celt prasības pret uzņēmējas valsts pilsoņiem vai uzņēmējas valsts pastāvīgajiem iedzīvotājiem.

               12. PANTS

               A)Centra personālam un viņu ģimenes locekļiem, kas uzturas uzņēmējā valstī, uzņēmējas valsts valdība piešķir šādas privilēģijas un imunitātes:

               i)imunitāti attiecībā uz apcietināšanu, aizturēšanu un saukšanu pie atbildības, tai skaitā krimināllietās, civillietās un administratīvajās lietās attiecībā uz teikto vai rakstīto un jebkādām darbībām, kas veiktas, pildot amata pienākumus;

               ii)atbrīvojumus no jebkādiem ienākumu nodokļiem, sociālā nodrošinājuma vai citiem nodokļiem, nodevām vai citiem maksājumiem, izņemot tos, kas parasti ir ietverti preču cenā vai ko maksā par sniegtajiem pakalpojumiem;

               iii)imunitāti attiecībā uz sociālā nodrošinājuma noteikumiem;

               iv)imunitāti attiecībā uz imigrācijas ierobežojumiem un ārvalstnieku reģistrāciju; kā arī

               v)tiesības ievest savas mēbeles un personiskās lietošanas priekšmetus laikā, kad viņi pirmo reizi stājas amatā, nepiemērojot uzņēmējas valsts tarifus, nodevas, muitas nodokļus, ievedmuitas nodokļus un citus līdzīgus nodokļus vai maksājumus, kā arī izvest savas mēbeles un personiskās lietošanas priekšmetus laikā, kad viņi beidz pildīt amata pienākumus, nepiemērojot uzņēmējas valsts tarifus, nodevas, muitas nodokļus, izvedmuitas nodokļus un citus līdzīgus maksājumus.

               Šā panta i) apakšpunkta nosacījumi neattiecas uz civiltiesisko atbildību,  a) kas izriet no līguma, kuru noslēguši Centra darbinieki un kurā tie nepārprotami vai citā veidā nav nolīgti kā Centra pārstāvji; vai b) ko piemēro trešajai personai par zaudējumiem, kuri radušies transportlīdzekļa izraisītā nelaimes gadījumā uzņēmējā valstī.

               B)Uzņēmējas valsts valdība pušu pārstāvjiem valdē, izpilddirektoram un izpilddirektora vietniekiem papildus šā panta A) punktā minētajām privilēģijām un imunitātei piešķir tādas privilēģijas, imunitāti, atbrīvojumus un atvieglojumus, kādus uzņēmēja valsts parasti piešķir starptautisko organizāciju locekļu pārstāvjiem un vadošiem darbiniekiem tās teritorijā.

               C)Šis nolīgums neliek uzņēmējas valsts valdībai nodrošināt tās pilsoņiem vai pastāvīgajiem iedzīvotājiem privilēģijas un imunitāti, kas minētas šā panta A) un B) punktā.

               D)Šā nolīguma noteikumus nevar izmantot, lai liegtu privilēģijas, imunitāti un citas priekšrocības, kas šā panta A) un B) punktā minētajām personām paredzēti saskaņā ar citiem nolīgumiem.

               13. PANTS

               A)Armēnijas Republikai, Gruzijai, Kazahstānas Republikai, Kirgizstānas Republikai un Tadžikistānas Republikai ir jāievēro saistības, ko uzņēmusies uzņēmēja valsts šā nolīguma 9. panta C) punktā, kā arī 10., 11. un 12. pantā.

               B)Jebkura valsts, kas vēlas pievienoties šim nolīgumam pēc tā stāšanās spēkā, par to paziņo valdei ar izpilddirektora starpniecību. Valde ar izpilddirektora starpniecību iesniedz šādai valstij šā nolīguma apstiprinātu kopiju. Ar Valdes piekrišanu šai valstij atļauj pievienoties šim nolīgumam. Šis nolīgums attiecībā uz minēto valsti stājas spēkā trīsdesmitajā (30.) dienā, skaitot no dienas, kad valsts deponē pie depozitāra tās pievienošanās dokumentu. Pievienojoties šim nolīgumam, jebkurai valstij, kurai ir tehnoloģijas, zinātība vai saistīti materiāli, ko var izmantot attiecībā uz MII, un kura pievienojas šim nolīgumam ar tās pievienošanās dokumentā noteiktu mērķi ļaut savā teritorijā veikt ISTC darbības, ir jāpilda pienākumi, kurus uzņēmusies uzņēmēja valsts šā nolīguma 9. panta C) punktā, 10., 11. un 12. pantā.

               14. PANTS

               A)Puses pārskata šo nolīgumu divus gadus pēc tā stāšanās spēkā. Šajā pārskatīšanā ņem vērā pušu finanšu saistības un maksājumus.

               B)Šo nolīgumu var grozīt ar pušu rakstisku vienošanos, izņemot tādas puses, kuras ir izstājušās no šā nolīguma vai atbilstoši šā panta C) punktam iesniegušas paziņojumu par nodomu izstāties no šā nolīguma. Ja puse, kas iesniegusi paziņojumu par izstāšanos, to anulē pirms tā stāšanās spēkā, šai pusei ir saistoši visi šā nolīguma grozījumi, kas stājušies spēkā pēc dienas, kad puse iesniedza savu paziņojumu par atkāpšanos.

               C)Ikviena puse var izstāties no šā nolīguma ne ātrāk kā sešus mēnešus pēc rakstiska paziņojuma iesniegšanas depozitāram.

               15. PANTS

               A)Pusēm jāapspriež jebkurš jautājums vai strīds attiecībā uz šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju.

               B)Ja kāds jautājums nav atrisināts apspriedē, visas iesaistītās puses var kopīgi vienoties piemērot šim jautājumam citus strīdu risināšanas veidus, piemēram, samierināšanu, starpniecību vai šķīrējtiesu.

               16. PANTS

               Nekas šajā nolīgumā nav paredzēts, lai traucētu ISTC un esošajām ISTC filiālēm turpināt darbību kā starpvaldību organizācijai, kas izveidota ar 1992. gada nolīgumu, ne arī ietekmētu ISTC spēkā esošo līgumu, dotāciju vai citu juridisko instrumentu vai mehānismu derīgumu, izņemot tos, kas īpaši tiek pārskatīti ar šo nolīgumu.

               17. PANTS

               A)Šo nolīgums ir atvērts parakstīšanai starp Eiropas Savienību un Euratom, darbojoties kā vienai pusei, un Gruziju, Japānu, Norvēģijas Karalisti, Kirgizstānas Republiku, Armēnijas Republiku, Kazahstānas Republiku, Korejas Republiku, Tadžikistānas Republiku un Amerikas Savienotajām Valstīm.

               B)Šo nolīgumu ratificē, pieņem vai apstiprina. Ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus deponē depozitāram.

               C)Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad depozitārs saņem pēdējos ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas dokumentus no valstīm, kas uzskaitītas šā panta A) punktā, un Eiropas Savienībai un Euratom darbojoties kā vienai pusei.

               D)Stājoties spēkā, šis nolīgums aizstāj provizoriskās piemērošanas protokolu. Šajā datumā puses beidz provizoriski piemērot 1992. gada nolīgumu.

               18. PANTS

               Centra sekretariāts ir šā nolīguma depozitārs. Visus depozitāram iesniedzamos paziņojumus adresē centra izpilddirektoram. Depozitārs pilda pienākumus saskaņā ar 77. pantu Vīnes 1969. gada 23. maija Konvencijā par starptautisko līgumu tiesībām.

               TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

               [vieta], [datums], angļu, franču, vācu, armēņu, gruzīnu, kazahu, korejiešu, japāņu, kirgīzu, krievu, norvēģu un tadžiku valodā, visu valodu teksti ir vienlīdz autentiski. Ja pastāv atšķirības starp divu vai vairāku valodu versijām, angļu valodas teksts ir noteicošais.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.8.2017
            COM(2017) 413 final
            2017/0185(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts Briselē 1995. gada 9. februārī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               Saskaņā ar Pievienošanās aktu Horvātija pievienosies starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Ar Padomes 2012. gada 14. septembra lēmumu Komisija tika pilnvarota sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas ar Kirgizstānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               Ar ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju horvātu valodā.

               Komisija lūdz Padomi Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgt protokolu.

               Eiropas Parlamentu aicinās dot piekrišanu šim protokolam.

               2017/0185 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. .../…/ES
                  1
                [ievietot datumu] ir parakstīts protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)Attiecībā uz Eiropas Atomenerģijas kopienas kompetencē esošiem jautājumiem protokola noslēgšanai ir paredzēta atsevišķa procedūra.

               (3)Protokols būtu jāapstiprina Savienības un tās dalībvalstu vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               Protokola teksts ir pievienots lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kura ir pilnvarota Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniegt protokola 4. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                  Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums Nr. .../…/ES (.... gada ...) par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L ...).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.8.2017
            COM(2017) 413 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS
                  PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMAM,
                  AR KO IZVEIDO PARTNERĪBU STARP EIROPAS KOPIENĀM
                  UN TO DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES,
                  UN KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES,
                  LAI ŅEMTU VĒRĀ
                  HORVĀTIJAS REPUBLIKAS PIEVIENOŠANOS EIROPAS SAVIENĪBAI

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību, Līguma par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma līgumslēdzējas puses (turpmāk “dalībvalstis”),

               EIROPAS SAVIENĪBA (turpmāk “Savienība”) un

               EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,

                  no vienas puses,

               UN

               KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKA,

                  no otras puses,

               (turpmāk visas kopā “līgumslēdzējas puses”),

               TĀ KĀ Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kirgizstānas Republiku (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts Briselē 1995. gada 9. februārī;

               TĀ KĀ Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī;

               TĀ KĀ saskaņā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta 6. panta 2. punkta nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu;

               ŅEMOT VĒRĀ Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               IR vienojušās par turpmāko:

               1. PANTS

               Ar šo Horvātijas Republika kļūst par līgumslēdzēju pusi Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kirgizstānas Republiku. Horvātijas Republika tāpat kā citas Eiropas Savienības dalībvalstis pieņem un ievēro nolīgumu un tajā pašā dienā parakstītajam Nobeiguma aktam pievienotās kopīgās deklarācijas, deklarācijas un vēstuļu apmaiņu.

               2. PANTS

               Pienācīgā laikā pēc šā protokola parakstīšanas Eiropas Savienība paziņo dalībvalstīm un Kirgizstānas Republikai nolīguma tekstu horvātu valodā. Pēc šā protokola stāšanās spēkā teksta versija valodā, kas minēta šā panta pirmajā teikumā, kļūst autentiska ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, kirgīzu un krievu valodā.

               3. PANTS

               Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.

               4. PANTS

               1.
                     Šo protokolu katra līgumslēdzēja puse apstiprina saskaņā ar savām procedūrām. Līgumslēdzējas puses informē viena otru par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               2.
                     Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko pēdējā apstiprināšanas dokumenta deponēšanas dienai.

               3.
                     Līdz protokola spēkā stāšanās dienai to piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija.

               5. PANTS

               Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, kirgīzu un krievu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               TO APLIECINOT, apakšā parakstījušās attiecīgi pilnvarotās personas ir

               parakstījušas šo protokolu.

               ..., …. gada ….

               EIROPAS SAVIENĪBAS, EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS UN DALĪBVALSTU VĀRDĀ

               KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKAS VĀRDĀ


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.12.2015
            COM(2015) 641 final
            2015/0292(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, tika parakstīts Briselē 2002. gada 1. aprīlī un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

               Saskaņā ar Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Horvātija pievienojas starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Pievienotais priekšlikums ir juridisks instruments, kas paredzēts, lai noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               Padome 2012. gada 14. septembrī
                  1
                pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu attiecīgos protokolus. Sarunas ar Libānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas.

               Sarunu rezultāti tika novērtēti kā apmierinoši. Komisija lūdz Padomi pieņemt pievienotos lēmumus par protokola noslēgšanu.

               Pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas Padome tiek lūgta noslēgt Protokolu.

               2015/0292 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, tika parakstīts Briselē 2002. gada 1. aprīlī un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

               (2)Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, ir jāvienojas nolīguma protokolā, kuru noslēdz Padome, rīkojoties Savienības vārdā un pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un Libānas Republika.

               (4)Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm. Sarunas ar Libānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas. Protokols par pievienošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts [..] [..].

               (5)Protokols būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
                  2
               .

               Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kura ir tiesīga Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniegt Protokola 7. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu piekrišanu uzņemties Protokola saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā ….

               Briselē,

                        Padomes vārdā –

                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Tā teksts ir publicēts [OV atsauce] kopā ar lēmumu par parakstīšanu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.12.2015
            COM(2015) 641 final
            PIELIKUMS
            PROTOKOLSEiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PIELIKUMS
               PROTOKOLS
               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

                  BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību līgumslēdzējas puses, turpmāk „dalībvalstis”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padome,

               un

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk „Eiropas Savienība”,

               no vienas puses,

               un

               LIBĀNAS REPUBLIKA, turpmāk „Libāna”,

               no otras puses,

               turpmāk kopā „līgumslēdzējas puses” šā protokola izpratnē,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, turpmāk „Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums”, tika parakstīts Briselē 2002. gada 1. aprīlī un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.

               (2)Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, turpmāk tekstā „Pievienošanās līgums” tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par tās pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu.

               (4)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 22. panta 2. punktā paredzētās konsultācijas ir īstenotas, lai nodrošinātu to, ka tiek ņemtas vērā Savienības un Libānas savstarpējās intereses,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. pants

               Horvātijas Republika kļūst par līgumslēdzēju pusi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, kurš noslēgts starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, un, tāpat kā pārējās Savienības dalībvalstis, ņem vērā un attiecīgi pieņem minētā nolīguma tekstu, kā arī kopīgās deklarācijas un deklarācijas.

               PIRMĀ NODAĻA

               Grozījumi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, īpaši tā pielikumos un protokolos

               2. pants

               Izcelsmes noteikumi

               Nolīguma 4. protokolu groza šādi.

               1.Protokola 18. panta 4. punktu papildina ar šādu frāzi: „Izdano naknadno”.

               2.Protokola V pielikumu aizstāj ar šādu V pielikumu.

               1. V pielikums

               FAKTŪRAS DEKLARĀCIJAS TEKSTS

               Faktūras deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

               Teksts bulgāru valodā

               Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (
                  1
               ) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (
                  2
               ).

               Teksts spāņu valodā

               El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

               Teksts čehu valodā

               Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

               Teksts dāņu valodā

               Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

               Teksts vācu valodā

               Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

               Teksts igauņu valodā

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

               Teksts grieķu valodā

               Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

               Teksts angļu valodā

               The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

               Teksts franču valodā

               L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (2).

               Teksts horvātu valodā

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .(1)..) izjavljuje da su, osim ako je drukčije  izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.

               Teksts itāļu valodā

               L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

               Teksts latviešu valodā

               Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).

               Teksts lietuviešu valodā

               Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

               Teksts ungāru valodā

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

               Teksts maltiešu valodā

               L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. … (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (2).

               Teksts holandiešu valodā

               De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …oorsprong zijn (2).

               Teksts poļu valodā

               Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

               Teksts portugāļu valodā

               O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

               Teksts rumāņu valodā

               Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

               Teksts slovēņu valodā

               Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

               Teksts slovāku valodā

               Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

               Teksts somu valodā

               Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro … (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … (2) alkuperätuotteita.

               Teksts zviedru valodā

               Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

               Teksts arābu valodā

               .................................................................................................................................................. (
                  3
               ) (Vieta un datums)

               .................................................................................................................................................. (
                  4
               )

               (Eksportētāja paraksts, papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds, kura parakstījusi deklarāciju)

               II NODAĻA

               Pārejas noteikumi

               3. pants

               Tranzīta preces

               Nolīguma noteikumus var piemērot precēm, kuras eksportē no Libānas uz Horvātiju vai no Horvātijas uz Libānu, kuras atbilst nolīguma 4. protokola noteikumiem un kuras Horvātijas pievienošanās dienā ir vai nu tranzītā, vai pagaidu uzglabāšanā muitas noliktavā, vai Libānas vai Horvātijas brīvajā zonā.

               Šādos gadījumos var pieļaut preferenciālu apstrādi, ja retrospektīvi izdots eksportēšanas valsts muitas dienesta izcelsmes apliecinājums četru mēnešu laikā no Horvātijas pievienošanās datuma tiek iesniegts importējošās valsts muitas dienestiem.

               III NODAĻA

               Nobeiguma un vispārīgi noteikumi

               4. pants

               Libānas Republika apņemas neizvirzīt nekādas prasības, lūgumus vai pieteikumus un nemainīt vai neatsaukt nevienu koncesiju saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punkta un XXVIII panta noteikumiem saistībā ar šo Savienības paplašināšanos.

               5. pants

               Pienācīgā laikā pēc šā protokola parafēšanas Eiropas Savienība paziņo dalībvalstīm un Libānas Republikai nolīguma tekstu horvātu valodā. Valodas versija, kas minēta šā panta pirmajā teikumā, no šā protokola provizoriskās piemērošanas dienas kļūst autentiska saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas, kas sastādītas angļu, arābu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā.

               6. pants

               Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.

               7. pants

               Šo protokolu atbilstoši savām procedūrām apstiprina Eiropas Savienība, dalībvalstu vārdā — Eiropas Savienības Padome, un Libānas Republika. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko dienai, kad visas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               Līdz protokola spēkā stāšanās brīdim to piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija.

               8. pants

               Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, arābu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

               , …. gada …

               Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā  –

               Libānas Republikas vārdā  –

                     (1)

                        Ja faktūras deklarāciju sagatavo atzīts eksportētājs protokola 22. panta nozīmē, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

                     (2)

                        Jānorāda produktu izcelsme. Ja faktūras deklarācija kopumā vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem protokola 38. panta nozīmē, eksportētājam tas ir skaidri jānorāda dokumentā, kurā deklarāciju izdara, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (3)

                        Šīs norādes var neiekļaut, ja informācija ir ietverta pašā dokumentā.

                     (4)

                        Skatīt protokola 22. panta 5. punktu. Gadījumos, kad eksportētāja paraksts nav vajadzīgs, nav jāraksta arī parakstītāja vārds un uzvārds.”


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.10.2015
            COM(2015) 514 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par elastības instrumenta izmantošanu steidzamiem budžeta pasākumiem saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  1
               , ir atļauts izmantot elastības instrumentu, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas vienai vai vairākām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               Saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1311/2013 11. pantu un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  2
                12. punktu un pēc tam, kad bija izskatītas visas iespējas apropriāciju pārdalīšanai un izsmelta visa nepiešķirtu līdzekļu rezerve izdevumu kategorijā Drošība un pilsoniskums (3. izdevumu kategorija), Komisija ierosina izmantot elastības instrumentu, kura maksimālās pieejamās ikgadējās summas apjoms ir EUR 471 miljons (2011. gada cenās).

               Šā instrumenta izmantošana attiecas uz summu, kas par EUR 1504,0 miljoniem pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu un ir paredzēta tam, lai finansētu atbalsta pasākumus bēgļu krīzes pārvaldīšanai. Tajā ir ietverta summa EUR 123 966 698 apmērā, attiecībā uz kuru Komisija iesniedza atbilstošu priekšlikumu elastības instrumenta izmantošanai, kas tika pievienots sākotnējam 2016. gada budžeta projektam
                  3
                un kas tagad ir atcelts un aizstāts ar pašreizējo priekšlikumu.

               Saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1311/2013 11. panta 2. punktu 2016. budžeta gadā izmantošanai ierosinātajā summā tiks izmantotas elastības instrumenta neizmantotās  gada summas no iepriekšējiem gadiem (2014. un 2015. gads).

               Maksājumu apropriācijas, kas atbilst ierosinātajai elastības instrumenta izmantošanai, ir aprēķinātas, pamatojoties uz noteikumiem, ko piemēro priekšfinansējumam, priekšfinansējuma noskaidrošanai un galīgajiem maksājumiem par dažādiem finasējamiem pasākumiem, un ir parādītas turpmākajā tabulā.

               (miljonos euro, pašreizējās cenās)

                        Gads

                        Maksājumu apropriācijas saistībā ar elastības instrumenta izmantošanu pasākumiem bēgļu krīzes pārvaldīšanai 2016. gadā

                        2016. g.

                        710,0

                        2017. g.

                        652,9

                        2018. g.

                        82,7

                        2019.g.

                        58,5

                        Kopā

                        1504,0

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par elastības instrumenta izmantošanu steidzamiem budžeta pasākumiem saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  4
                un jo īpaši tā 12. punkta trešo daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar 11. pantu Padomes Regulā (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013
                  5
               , ir izveidots elastības instruments, kura ikgadējais maksimālais apjoms ir EUR 471 miljons (2011. gada cenās).

               (2)Ņemot vērā steidzamo vajadzību risināt bēgļu krīzi, ir nepieciešams izmantot ievērojamas papildu apropriācijas, lai finansētu migrācijas un iekšlietu politiku.

               (3)Pēc tam, kad bija izskatītas visas iespējas apropriāciju pārdalīšanai izdevumu kategorijas Drošība un pilsoniskums (3. izdevumu kategorija) maksimālā apjoma ietvaros, ir atbilstoši izmantot EUR 1504,0 miljonus no elastības instrumenta, lai finansētu pasākumus migrācijas jomā. Tiek izmantotas neizmantotās gada summas, kas pieejamas elastības instrumentam iepriekšējos gados (2014. un 2015. gadā).

               (4)Maksājumu apropriācijas, kas atbilst plānotajai elastības instrumenta izmantošanai, būtu jāsadala pa vairākiem budžeta gadiem (EUR 710,0 miljoni 2016. gadā, EUR 652,9 miljoni 2017. gadā, EUR 82,7 miljoni 2018. gadā un EUR 58,5 miljoni 2019. gadā),

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               (1)Attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2016. finanšu gadam elastības instrumentu izmanto, lai par EUR 1504,0 miljoniem palielinātu saistību apropriācijas virs izdevumu kategorijas Drošība un pilsoniskums (3. izdevumu kategorija) noteiktā maksimālā apjoma.

               Šo summu izmanto, lai finansētu pasākumus bēgļu krīzes pārvaldībai.

               (2)Maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, ir šādas:

               (a)EUR 710,0 miljoni 2016. gadā;

               (b)EUR 652,9 miljoni 2017. gadā;

               (c)EUR 82,7 miljoni 2018. gadā;

               (d)EUR 58,5 miljoni 2019. gadā.

               2. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (2)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (3)
                  COM(2015) 238, 27.5.2015.

                     (4)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (5)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0315

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un uzraudzībai (kodificēta versija)  /* COM/2006/0315 galīgā redakcija - CNS 2006/0104 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 20.6.2006COM(2006) 315 galīgā redakcija2006/0104 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un uzraudzībai (kodificēta versija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un izskaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropas Padomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši, ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1990. gada 27. novembra Lēmuma 90/638/EEK ar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un kontrolei[3] kodifikāciju. Jaunais lēmums pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Lēmuma 90/638/EEK un tā grozošā akta konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētā lēmuma V pielikumā.ê 90/638/EEK (pielāgots)2006/0104 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un uzraudzībaiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmumu 90/424/EEK par izdevumiem veterinārijas jomā[5], un jo īpaši tā 24. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,[6]ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[7],tā kā:ê(1) Padomes 1990. gada 27. novembra Lēmums 90/638/EEK ar ko nosaka Kopienas kritērijus noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanai un kontrolei[8] ir būtiski grozīts[9]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētais lēmums ir jākodificē.ê 90/638/EEK 2. apsvērums (pielāgots)(2) Ö Kritērijiem Kopienas finanšu pasākumiem, attiecībā uz noteiktu dzīvnieku slimību izskaušanu, uzraudzību un kontroli, būtu Õ jānodrošina pasākumu efektivitāte un jādod dalībvalstīm iespēja iesniegt Komisijai programmas, kas garantētu attiecīgo slimību ātru izskaušanu vai pienācīgu uzraudzību,ê 90/638/EEKIR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLai gūtu apstiprinājumu saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK 24. panta 1. punktā paredzētajiem pasākumiem, programmām, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai, jāatbilst šādiem kritērijiem:a) izskaušanas programmām: I pielikumā noteiktajiem kritērijiem;b) uzraudzības programmām: II pielikumā noteiktajiem kritērijiem;ê 92/65/EEK 10. panta 5. punktā 1. apakšpunktsc) trakumsērgas kontroles programmām: kritēriji, kas noteikti III pielikumā.ê2. pantsLēmumu 90/638/EEK atceļ.Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas V pielikumā.ê 90/638/EEK3. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājsê 90/638/EEKI PIELIKUMSSlimības izskaušanas programmu kritērijiSlimības izskaušanas programma ietver vismaz:1) slimības epidemioloģiskās situācijas aprakstu;2) programmas aptuveno izmaksu aplēsi un sagaidāmo ieguvumu novērtējumu;3) plānoto laika posmu, ko programma aptvers, un mērķi, kam jābūt sasniegtam programmas īstenošanas beigās;4) vadošās iestādes, kuras uzdevums ir pārraudzīt un koordinēt par programmas īstenošanu atbildīgās struktūrvienības, norīkošanu;5) teritorijas, kurā programma tiks īstenota, ģeogrāfisko un administratīvo aprakstu un norobežošanu;6) sistēmu, kas nodrošina visu attiecīgajā teritorijā konstatēto iespējamo vai oficiāli apstiprināto slimības uzliesmojumu izziņošanu;7) kontroles kārtību un jo īpaši ar doto slimību iespējami inficēto dzīvnieku pārvietošanas noteikumus un regulāras fermu pārbaudes attiecīgajās teritorijās;8) programmā iesaistīto fermu uzskaites sistēmu;9) pasākumus dzīvnieku cilmes noteikšanai;10) dažādus iespējamos fermām vai teritorijām piešķiramos statusus, statusa piešķiršanas mērķi katrā no iespējamiem gadījumiem, dzīvnieku pārvietošanas nosacījumus starp dažāda statusa fermām vai teritorijām un statusa zaudējuma sekas;11) vajadzības gadījumā datu interpretācijas, laboratorijas analīžu un paraugu ievākšanas metožu aprakstu attiecībā uz katru slimību;12) veicamos pasākumus gadījumā, ja programmas ietvaros veikto pārbaužu rezultātā konstatēta inficēšanās vai saslimstība. Šādiem pasākumiem jāietver visi vajadzīgie profilakses pasākumi, lai nodrošinātu ātru slimības izskaušanu, ievērojot tai specifiskos epidemioloģiskos datus un profilaktiskās metodes, piemēram:a) inficēto vai saslimušo dzīvnieku vai iespējami inficēto vai saslimušo dzīvnieku nokaušana:-  vai nu iznīcinot kautķermeņus, vai pēc apstrādes tos izmantojot citiem mērķiem nekā pārtikā ar nosacījumu, ka pielietotās apstrādes metodes dod pietiekamas sabiedrības un/vai dzīvnieku veselības garantijas,-  vai izmantojot kauto dzīvnieku gaļu ar nosacījumu, ka tas nerada nekādas briesmas cilvēka veselībai;b) visu produktu, kas spēj pārnēsāt slimību, iznīcināšanu vai šādu produktu apstrāde tā, lai izvairītos no jebkādas iespējamas inficēšanās;c) inficētu fermu dezinfekcijas kārtība;d) izvēlētā terapeitiskā vai profilaktiskā ārstēšana;e) dzīvnieku audzēšanas atsākšanas kārtība fermās, kurās slimības dēļ veikta izkaušana;f) uzraudzības zonas izveide ap inficēto fermu;13) vajadzības gadījumā noteikumus iespējami ātrai atbilstošas kompensācijas izmaksai zemniekiem par nokautajiem lopiem;14) punktā minētās iestādes saistības regulāri un pilnīgi informēt Komisijas departamentus._____________II PIELIKUMSUraudzības programmu kritērijiUzraudzības programmā jāietver vismaz:1) I pielikuma 1) līdz 9), 12), 13) un 14) punktā minētie kritēriji;2) uzraudzības sistēma, kuras pamatā ir seroloģiskās, mikrobioloģiskās, patoloģiskās vai epidemioloģiskās analīzes vai kāda cita metode atkarībā no konkrētās slimības;3) sistēma, lai pārliecinātos par slimības neesamību, ievērojot šīs slimības epidemioloģiskās īpatnības._____________ê 92/65/EEK 10. panta 5. punkta 2. apakšpunktsIII PIELIKUMSTrakumsērgas kontroles programmu kritērijiTrakumsērgas kontroles programmas ietver vismaz:1) kritērijus, kas minēti 1. pielikuma 1. līdz 7. punktā;2) precīzu informāciju attiecībā uz reģionu vai reģioniem, kuros jānotiek perorālai lapsu imunizācijai, un to dabiskās robežas. Tādam reģionam vai reģioniem jāpārklāj vismaz 6 000 km2 vai visa dalībvalsts valsts platība, un tas var ietvert kādas trešās valsts blakus esošo platību;3) precīzu informāciju attiecībā uz izmantojamām vakcīnām, izplatīšanas sistēmu, ēsmas izlikšanas blīvumu un biežumu;4) vajadzības gadījumā visu detalizēto informāciju un to sistēmu izmaksas un mērķi, kas paredzētas, lai saglabātu vai pasargātu augu un dzīvnieku valsti, un ko uzsākušas brīvprātīgas organizācijas teritorijā, uz ko attiecas šie projekti._____________éIV PIELIKUMSAtceltais lēmums ar grozījumuPadomes Lēmums 90/638/EEK (OV L 347, 12.12.1990., 27. lpp.) |Padomes Direktīva 92/65/EEK (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.) | Tikai 10. panta 5. punkts |_____________V PIELIKUMSAtbilstības tabulaLēmums 90/638/EEK | Šis lēmums |1. pants, otrais un trešais ievilkums | 1. pants, a), b) un c) punkts |_ | 2. pants |2. pants | 3. pants |I, II un III pielikumi | I, II un III pielikums |_ | IV un V pielikums |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgs.[4] Skat. šī priekšlikuma IV pielikumu.[5] OV L 224, 18.8.1990., 19. lpp. Ö Lēmums, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/99/EK (OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.). Õ[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV C […], […], […] lpp.[8] OV L 347, 12.12.1990., 27. lpp. Lēmums, kā grozīts ar Direktīvu 92/65/EEK (OV L 268, 14.9.1992., 54. lpp.).[9] Skat. IV pielikumu.