               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.12.2020
            COM(2020) 847 final
            2020/0376(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Nozares vienošanos par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Nozares vienošanos par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem (“gaisa kuģu nozares vienošanās” jeb “ASU”) un ir saistīta ar vienoto nostāju, kas paredzēta saskaņā ar ASU 4. daļas 3. iedaļu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem

               Gaisa kuģu nozares vienošanās nolūks ir nodrošināt sistēmu paredzamai, konsekventai un pārredzamai oficiāli atbalstītu eksporta kredītu izmantošanai gaisa kuģu un ASU 4. panta a) punktā minēto saistīto preču un pakalpojumu pārdošanā un nomā. Nozares vienošanās stājās spēkā 2011. gada 1. februārī.

               Gaisa kuģu nozares vienošanās, kas ir Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“Vienošanās”) III pielikums, un Vienošanās ir administratīvi saistīta ar ESAO, un ESAO sekretariāts eksporta kredītu jautājumos tai sniedz atbalstu. Tomēr nedz Vienošanās, nedz gaisa kuģu nozares vienošanās nav ESAO tiesību akti
                  1
               .

               Eiropas Savienība ir Vienošanās un gaisa kuģu nozares vienošanās puse, un abas vienošanās ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1233/2011
                  2
                ir transponētas Kopienas acquis. Tādējādi Vienošanās un gaisa kuģu nozares vienošanās ir juridiski saistošas, jo uz tām attiecas Savienības tiesību akti.

               2.2.ASU dalībnieki

               Patlaban gaisa kuģu nozares vienošanās aptver desmit dalībniekus (“ASU dalībnieki”): Amerikas Savienotās Valstis, Austrālija, Brazīlija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Norvēģija un Šveice. ASU dalībnieki lemj par ASU grozījumiem un saskaņā ar ASU 4. daļas 3. iedaļu var pieņemt vienotās nostājas. Lēmumus pieņem vienprātīgi, kas nozīmē, ka tad, ja kāds no dalībniekiem izsaka iebildumus, ASU grozījums vai vienotā nostāja nevar tikt pieņemts.

               Sanāksmēs ar ASU dalībniekiem, kā arī rakstiskajās procedūrās, kur dalībnieki pieņem lēmumus, Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

               Saskaņā ar ASU vienotā nostāja ir instruments, kas ļauj dalībniekiem izņēmuma kārtā atkāpties no ASU noteikumiem attiecībā uz konkrētu darījumu vai uz laiku –– attiecībā uz nenoteiktu darījumu skaitu. Vienotās nostājas var tikt pieņemtas rakstiskā procedūrā nereaģējot, jo tiek uzskatīts, ka dalībnieks, kas nereaģē, akceptē vienotās nostājas priekšlikumu. Tas pats attiecas uz dalībnieku, kurš paziņo, ka tam nostājas nav. Uz vienotās nostājas priekšlikumu parasti atbild 20 kalendāro dienu laikā (ASU 29. pants). ESAO sekretariāts eksporta kredīta jautājumos informē dalībniekus par to, vai vienotā nostāja ir akceptēta, un saskaņotā vienotā nostāja stājas spēkā trīs kalendārās dienas pēc šā paziņojuma (ASU 32. pants).

               2.3.ASU dalībnieku paredzētais akts

               Paredzētais pasākums ir vienotās nostājas priekšlikums, ko iesniedz ASU dalībniekiem saskaņā ar ASU 4. daļas 3. iedaļu. Ierosinātā vienotā nostāja ir steidzams un ārkārtējs pasākums, kas ļautu reaģēt uz Covid-19 veselības krīzes izraisīto ekonomikas lejupslīdi un mazināt šīs krīzes lielo ietekmi uz Eiropas civilās aviācijas nozari (detalizētāku informāciju skatīt 3. iedaļā tālāk). Ierosinātā vienotā nostāja, ja tā tiks saskaņota, uz laiku grozītu ASU noteikumu, kas reglamentē pamatsummas atmaksu (ASU 13. pants), un tāpēc tai (skatīt 2.1. iedaļu iepriekš) Eiropas Savienībā būtu juridiskas sekas, jo uz to attiecas Savienības tiesību akti.

               Tā kā pasākums ir ārkārtējs, priekšlikums būtu jāiesniedz pēc iespējas drīz un, ja tas tiks saskaņots, paredzētā vienotā nostāja arī pēc iespējas drīz kļūs piemērojama visiem dalībniekiem. ASU noteiktās konkrētās 20 dienu nereaģēšanas procedūras rezultātā (sk. 2.2. iedaļu iepriekš) dalībnieki Savienības priekšlikumu vienotajai nostājai var automātiski saskaņot kā galīgo redakciju ar nosacījumu, ka netiek izteikti iebildumi, un tai būtu jāstājas spēkā trīs dienas pēc procedūras beigām.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi izveidot Savienības priekšlikumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem struktūrā, kura izveidota ar Vienošanos, jo lēmums būs saistošs Savienībai un skars Savienības tiesību aktus saskaņā ar un Regulas (ES) Nr. 1233/2011 1. pantu, kurš nosaka: “Savienībā piemēro pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Vienošanās teksts ir iekļauts šīs regulas pielikumā.”.

               Gaidāms, ka ASU dalībnieki vienotās nostājas procedūru sāks 2021. gada janvārī un pabeigs 2021. gada februārī.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Paredzētā vienotā nostāja ļautu ASU dalībniekiem uz laiku atbalstīt civilo gaisa kuģu ražotājus, kuru darījumdarbību apdraud operatoru un jaunu gaisa kuģu un dzinēju pircēju īstermiņa likviditātes problēmas Covid-19 izraisīto seku rezultātā. Patlaban lielākā daļa aviosabiedrību, ja ne visas, gūst krietni mazākus ienākumus, un atlabšanas periodā pēc Covid-19 pandēmijas to likviditātes pozīcijas vēl aizvien būs nestabilas, jo aviosabiedrībām būs jārisina krīzes izraisītās finansiālās problēmas un sarukušā pieprasījuma jautājums.

               Proti, ierosinātā vienotā nostāja ļautu jaunu gaisa kuģu un dzinēju pircējiem atlikt aizdevuma pamatsummas atmaksu par 12 mēnešiem vai, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, –– par 18 mēnešiem pēc piegādes, vienlaikus ļaujot ražotājiem saņemt maksājumu par jauniem gaisa kuģiem un dzinējiem, kas tiek piegādāti nākamajos 12 mēnešos. Vienotā nostāja ir spēkā 12 mēnešus.

               Ņemot vērā to, ka paredzētās vienotās nostājas nolūks ir mazināt Covid-19 veselības krīzes nopietno ietekmi uz Eiropas civilās aviācijas nozari un ka Savienība plāno nākt klajā ar priekšlikumu šai vienotajai nostājai, Savienības vārdā būtu jāieņem nostāja, proti, paust un atbalstīt šā lēmuma pielikumā pievienoto priekšlikuma projektu.

               3.1.Procesuālais juridiskais pamats

               3.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               3.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Akts, ko ASU dalībnieki tiek aicināti pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētajam aktam ir juridiskas sekas atbilstīgi 1. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulā (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK, kurā noteikts, ka “Savienībā piemēro pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Vienošanās teksts ir iekļauts šīs regulas pielikumā.”

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               3.2.Materiālais juridiskais pamats

               3.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja.

               3.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 207. pants.

               3.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               4.Paredzētā akta publicēšana

               ASU dalībnieku akts grozīs gaisa kuģu nozares vienošanos, tāpēc ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0376 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Nozares vienošanos par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem (“gaisa kuģu nozares vienošanās” jeb “ASU”), kas ir Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem III pielikums, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011
                  4
                ir transponēta un tādējādi padarīta juridiski saistoša Eiropas Savienībā.

               (2)Gaisa kuģu nozares vienošanās dalībnieki (“ASU dalībnieki”) rakstiskā procedūrā pieņem lēmumu par Eiropas Savienības priekšlikumu vienotai nostājai saskaņā ar šīs nozares vienošanās 4. daļas 3. iedaļu, lai sakarā ar Covid-19 pandēmijas izraisīto pašreizējo un augošo ekonomikas lejupslīdi ļautu uz laiku atlikt pamatsummas atmaksu jaunu gaisa kuģu un dzinēju pircējiem.

               (3)Ir lietderīgi izveidot Savienības nostājas priekšlikumu, kas Savienības vārdā jāieņem ASU dalībnieku rakstiskajā procedūrā, jo atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulai (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK, lēmums varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu.

               (4)Vienotās nostājas priekšlikums ļautu pircējiem, kas iegādājas ASU 8. panta a) punkta 1) daļā definētos jaunos gaisa kuģus, un tāda oficiālā atbalsta saņēmējiem, kas attiecas uz ASU 20. panta a), b) un c) punktā izklāstītajām rezerves dzinēju un rezerves daļām, atlikt aizdevuma pamatsummas atmaksu par 12 mēnešiem vai, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, –– par 18 mēnešiem pēc piegādes. Šis ārkārtējais pasākums ir nepieciešams, lai reaģētu uz Covid-19 veselības aprūpes krīzes izraisīto ekonomikas lejupslīdi un mazinātu krīzes nopietno ietekmi uz civilās aviācijas nozari, kuras darbību apdraud jaunu gaisa kuģu un dzinēju operatoru un pircēju īstermiņa likviditātes problēmas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Šā lēmuma pielikums ir pamatā nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz vienotās nostājas priekšlikumu saskaņā ar gaisa kuģu nozares vienošanās 4. daļas 3. iedaļu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Kā tie definēti ESAO konvencijas 5. pantā.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

                     (3)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.12.2020
            COM(2020) 847 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Nozares vienošanos par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem

               PIELIKUMS

               ES priekšlikums vienotajai nostājai saskaņā ar ASU 28. pantu un sekojošajiem pantiem. Atmaksas atlikšana

               1.Atsauces numurs: EU [•]/2020

               2.Importētājas valsts nosaukums: vairākas

               3.Darījuma apraksts: oficiāls atbalsts jauniem gaisa kuģiem un rezerves dzinējiem

               4.Vienotās nostājas priekšlikums: uz laiku pievienot divus alternatīvus atmaksas profilus ASU 13. klauzulas a) punktā

               5.Zināmo solītāju valstspiederība un nosaukums / vārds: neattiecas

               6.Konkursa / piedāvājuma perioda beigu datums: neattiecas

               7.Cita informācija:

               Priekšvēsture

               Lai risinātu īstermiņa likviditātes problēmas, ar kurām pašreizējās un augošās Covid-19 krīzes sakarā saskārušies operatori un jaunu gaisa kuģu un dzinēju pircēji, ES ierosina pagaidu vienoto nostāju, kam ir tūlītējs spēks. Acīmredzams, ka lielākā daļa aviosabiedrību, ja ne visas, gūst krietni mazākus ienākumus, un pat atlabšanas periodā, kad pēc Covid-19 pandēmijas tās risinās krīzes izraisītās finansiālās problēmas, to likviditātes pozīcijas būs vēl nestabilākas un zināmu laiku tās var saskarties ar sarukušu pieprasījumu.

               Ierosinātās vienotās nostājas nolūks ir mazināt iespējamo krīzes finansiālo ietekmi uz valstu ražotājiem, ļaujot dalībniekiem piedāvāt gaisa kuģu nozares vienošanās principiem atbilstošus finansēšanas noteikumus, līdztekus risinot problēmas, kas saistītas ar patlaban vērojamo konkrēto ietekmi uz īstermiņa likviditāti.

               ·Vispārīgi noteikumi

               Priekšlikuma nolūks ir risināt šo problēmu, uz laiku ļaujot pircējiem atlikt pamatsummas atmaksu par 12 vai 18 mēnešiem, vienlaikus ļaujot ražotājiem saņemt maksājumu par jauniem gaisa kuģiem un dzinējiem, kas tiek piegādāti nākamajos 12 mēnešos.

               ·Vides bonusa apsvērumi

               Ārkārtējo apstākļu rezultātā pircēji un aizņēmēji, ņemot vērā straujo pieprasījuma samazināšanos, ir ļoti sarežģītās finansējuma pozīcijās. Šādā kontekstā pircēji un aizņēmēji var pretendēt uz atmaksas atlikšanu par papildu 6 mēnešiem. Tie savukārt tiek aicināti attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijas monitoringu pieņemt paraugpraksi un pasākumus šādas emisijas samazināšanai.

               Ņemot vērā katras eksporta kredīta aģentūras (“EKA”) veikto vispārējo darījuma riska analīzi, pirmo maksājumu par pamatsummu veic ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma un procentu maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus –– vai ne vēlāk kā sešus mēnešus, ja par to paziņots iepriekš ––, pēc kreditēšanas termiņa sākuma, ja katru gadu vispārībai tiek darīts pieejams monitoringa un samazināšanas vai kompensēšanas plāns (“siltumnīcefekta gāzu emisijas plāns”), kurā iekļauts:

               i.siltumnīcefekta gāzu emisijas monitorings pēc atzītas un pieņemtas metodoloģijas

               un

               ii.siltumnīcefekta gāzu emisijas kvantitatīvs mērķrādītājs un izpausti jau esoši vai īstenoti pasākumi siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanai vai kompensēšanai.

               Ja siltumnīcefekta gāzu emisijas plāns vēl nav izveidots un nav pieejams vispārībai, pircēji vai aizņēmēji uz iepriekš minēto 6 mēnešu papildpagarinājumu joprojām var pretendēt tad, ja tie pieprasījuma iesniegšanas brīdī nepārprotami apņemas 12 mēnešu alternatīvā atmaksas profila laikā samērīgā laikposmā pieņemt šādu plānu un gādāt par tā pienācīgu izpaušanu vispārībai.

               Ja pircējs vai aizņēmējs šādu pārskatu vai plānu neizpauž 12 mēnešu alternatīvā atmaksas profila laikā, tiek piemēroti vispārīgie noteikumi un pirmais maksājums par pamatsummu tiek veikts ne vēlāk kā 12 mēnešu laikā pēc kreditēšanas termiņa sākuma.

               Priekšlikums

               Ierosināts, ka saskaņā ar ASU 13. klauzulas a) punktu dalībniekiem 12 mēnešu ilgā periodā ar vienoto nostāju tiek darīts pieejams alternatīvs atmaksas profils: pamatsummas un procentu atmaksa. Šādi tiek definēts dalībniekam pieejamais papildu atmaksas profils.

               13.klauzulas a) punktsDalībnieki piemēro pamatsummas atmaksas un procentu maksājumu profilu tā, kā precizēts tālāk 1), 2), 3) un 4) apakšpunktā.

               1).. Atbilstoši gaisa kuģu nozares vienošanās formulējumam

               2).. Atbilstoši gaisa kuģu nozares vienošanās formulējumam

               3)Ja par to paziņots iepriekš, pamatsummas un procentu maksājumu kombinēto atmaksu veic vienādos maksājumos:

               a)maksājumus veic ne retāk kā reizi trijos mēnešos un:

               i)pirmo maksājumu par pamatsummu veic ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc kreditēšanas sākuma termiņa.  Lai novērstu šaubas, saskaņā ar 1) vai 2) apakšpunktu pirmo 12 mēnešu laikā maksājamie pamatsummas maksājumi tiks proporcionāli sadalīti atbilstoši 3) apakšpunktam maksājamiem pamatsummas maksājumiem;

               ii)vai tad, ja pircējs vai aizņēmējs

               –izpauž vispārībai gada pārskatu, kurā ietverts siltumnīcefekta gāzu emisijas monitorings un šādas emisijas samazināšanas vai kompensēšanas plāns (“siltumnīcefekta gāzu emisijas plāns”),

               vai

               –pieprasījuma iesniegšanas brīdī oficiāli atbilstoši 3) apakšpunkta a) punkta i) daļai apņemas 12 mēnešu alternatīvā atmaksas profila laikā samērīgā laikposmā pieņemt šādu plānu un gādāt par tā pienācīgu izpaušanu,

               pirmo maksājumu par pamatsummu veic ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc kreditēšanas sākuma termiņa. Lai novērstu šaubas, saskaņā ar 1) vai 2) apakšpunktu pirmo 18 mēnešu laikā maksājamie pamatsummas maksājumi tiks proporcionāli sadalīti atbilstoši 3) apakšpunktam maksājamiem pamatsummas maksājumiem;

               Ja pircējs vai aizņēmējs šādu pārskatu vai plānu neizpauž 12 mēnešu alternatīvā atmaksas profila laikā, pirmo maksājumu par pamatsummu veic ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma;

               b)procentu maksājumus veic ne retāk kā reizi trijos mēnešos, un pirmo maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma;

               c)maksājumus par pamatsummu un procentu maksājumus alternatīvi var veikt reizi sešos mēnešos, un pirmo maksājumu par pamatsummu atbilstoši a) punkta ii) daļai veic ne vēlāk kā 12 mēnešus vai ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc kreditēšanas sākuma termiņa un procentu maksājumus –– ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas sākuma termiņa. Šādā gadījumā minimālajām prēmiju likmēm, kuras aprēķina saskaņā ar II papildinājumu, piemēro 15 % piemaksu;

               d)ja darījums ir ar mainīgu likmi, tad pamatsummas amortizācijas profilu nosaka ne vairāk kā piecas darbdienas pirms kredīta izmaksas dienas visam termiņam, balstoties uz tābrīža mainīgo vai mijmaiņas likmi;

               4)Ja par to paziņots iepriekš, pamatsummu atmaksā vienādos maksājumos, procentus maksājot no pamatsummas atlikuma:

               a)maksājumus par pamatsummu veic ne retāk kā reizi trijos mēnešos, un:

               i)pirmo iemaksu veic ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc kreditēšanas sākuma termiņa. Lai novērstu šaubas, saskaņā ar 1) vai 2) apakšpunktu pirmo 12 mēnešu laikā maksājamie pamatsummas maksājumi tiks proporcionāli sadalīti atbilstoši 4) apakšpunktam maksājamiem pamatsummas maksājumiem;

               ii)vai tad, ja pircējs vai aizņēmējs:

               –izpauž vispārībai gada pārskatu, kurā ietverts siltumnīcefekta gāzu emisijas monitorings un šādas emisijas samazināšanas vai kompensēšanas plāns,

               vai

               –pieprasījuma iesniegšanas brīdī oficiāli atbilstoši 4) apakšpunkta a) punkta i) daļai apņemas 12 mēnešu alternatīvā atmaksas profila laikā samērīgā laikposmā pieņemt šādu plānu un gādāt par tā pienācīgu izpaušanu.

               Pirmo maksājumu par pamatsummu veic ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc kreditēšanas sākuma termiņa. Lai novērstu šaubas, saskaņā ar 1) vai 2) apakšpunktu pirmo 18 mēnešu laikā maksājamie pamatsummas maksājumi tiks proporcionāli sadalīti atbilstoši 4) apakšpunktam maksājamiem pamatsummas maksājumiem;

               Ja pircējs vai aizņēmējs šādu pārskatu vai plānu neizpauž 12 mēnešu alternatīvā atmaksas profila laikā, pirmo maksājumu par pamatsummu veic ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma;

               b)procentu maksājumus veic ne retāk kā reizi trijos mēnešos, un pirmo maksājumu veic ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma;

               c)maksājumus par pamatsummu un procentu maksājumus var veikt reizi sešos mēnešos, un pirmo maksājumu par pamatsummu atbilstoši a) punkta ii) daļai veic ne vēlāk kā 12 mēnešus vai ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc kreditēšanas sākuma termiņa un procentu iemaksas –– ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc kreditēšanas sākuma termiņa. Šādā gadījumā minimālajām prēmiju likmēm, kuras aprēķina saskaņā ar II papildinājumu, piemēro 15 % piemaksu;

               Darbības joma

               Ierosināts, ka vienotā nostāja:

                        i)

                        tiks piemērota divpadsmit mēnešus no 2020. gada 1. novembra;

                        ii)

                        tiks piemērota tikai attiecībā uz jauniem gaisa kuģiem, kas definēti ASU 8. panta a) punkta 1) apakšpunktā, un atbalstu rezerves dzinējiem un rezerves daļām, kas izklāstīti ASU 20. panta a), b) un c) punktā;

                        iii)

                        netiks piemērota attiecība uz gaisa kuģiem, kurus neizmanto ienākumu gūšanai ar pasažieru vai kravas pārvadājumiem vai ar operatīvo nomu;

                        iv)

                        tiks piemērota tikai attiecībā uz iepriekš ii) punktā definētajiem jauniem uzņēmumiem, ja oficiālais atbalsts tiek sniegts tā periodā laikā, kurā ir spēkā vienotā nostāja;

                        v)

                        tiks piemērota tikai attiecībā uz ii) punktā definētajiem gaisa kuģiem un dzinējiem, kas pasūtīti atbilstoši pirkuma līgumiem, kuri izpildīti 2020. gada 11. martā vai pirms tam;

                        vi)

                        attiecībā uz pagaidu finansēšanas vienošanos (kas definēta 8. panta b) punktā) elastīgums pieļaujams tikai tad, ja piegādes un pagaidu finansēšanas vienošanās ir periodā, kurā vienotā nostāja darbojas;

                        vii)

                        būs pieejama visiem pircējiem vai aizņēmējiem, ja dalībniekam tiks iesniegta naudas plūsmas ietekmes analīze, kas tam parādīs apsvērumus, kāpēc ir vajadzīga vienotā nostāja;

                        viii)

                        būs spēkā attiecībā uz novēlotu piegādi, ja faktiskā piegāde notiks ne vēlāk kā 90 dienas pēc vienotās nostājas faktiskā termiņa; un

                        ix)

                        neietekmēs citu ASU noteikumu piemērošanu, kurus turpina piemērot.

               Lai novērstu šaubas, ierosinātās vienotās nostājas piemērošana nemaina dalībnieku iespējas saskaņā ar ASU 7. klauzulu saskaņot jebkādu rīcību, lai līdz minimumam samazinātu zaudējumus.

               Novēlota piegāde

               Ja dalībnieks ir uzņēmies saistības sniegt oficiālu atbalstu piegādei saskaņā ar ierosināto vienoto nostāju un minētā piegāde ir atlikta uz laiku pēc vienotās nostājas faktiskā termiņa beigām, dalībnieks drīkst pildīt minēto sākotnējo saistību noteikumus, ja faktiskā piegāde tiek veikta ne vēlāk kā 90 dienu laikā pēc vienotās nostājas faktiskā termiņa beigām.

               Dalībnieks, kas novēlotas piegādes gadījumā plāno pagarināt vienotās nostājas noteikumu spēkā esības periodu, izklāstīs savus apsvērumus piešķirt pagarinājumu paziņojumā, ko sniedz pēc informēšanas paziņojuma.

               Piegāde laikā no 2020. gada 1. novembra līdz vienotās nostājas akceptēšanas dienai

               Pircējiem vai aizņēmējiem, kas laikā no 2020. gada 1. novembra līdz vienotās nostājas akceptēšanas dienai pieņem gaisa kuģa piegādi ar oficiālo atbalstu, drīkstēs grozīt oficiālā atbalsta darījuma noteikumus tā, lai tiktu piemēroti vienotās nostājas noteikumi, vienmēr ņemot vērā iesaistīto EKA piekrišanu atbalstīt darījumu un izmaksāt papildu prēmiju atbilstoši turpmākajā punktā noteiktajam.

               Minimālās prēmiju likmes

               Arī turpmāk tiks piemēroti II papildinājumā noteiktie ASU prēmiju likmes noteikumi visiem darījumiem, kuriem sniegts atbalsts saskaņā ar vienoto nostāju. Pārprofilēšana saskaņā ar iepriekš aprakstīto priekšlikumu paildzinās darījuma vidējo svērto darbības laiku, tāpēc dalībnieki, kas prēmiju iekasēs avansā, nevis kā uzcenojumu par visu aizdevuma darbības laiku, tiks kompensēti, tiem ļaujot piemērot augstāku prēmijas likmi, ja tie izvēlēsies piemērot saskaņā ar vienoto nostāju piedāvātos noteikumus.

               Riska klasifikācija

               Lai piemērotu šīs vienotās nostājas noteikumus, attiecībā uz pircējiem vai aizņēmējiem, kuru ASU riska klasifikācija tika pieņemta 2020. gada 11. martā vai pirms tam, būtu jāierosina atjaunināt riska klasifikāciju, ievērojot ASU II papildinājumā aprakstīto parasto procedūru.

               Paziņojumi

               Par to, ka dalībnieki izmanto ierosināto vienoto nostāju, tiks paziņots vienīgi zināšanai saskaņā ar iepriekšējas paziņošanas procedūru, kas definēta ASU.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.2.2021
            COM(2021) 64 final
            2021/0034(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz datumu, kurā beidzas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma provizoriskā piemērošana

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Komisija ierosina Padomei noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), attiecībā uz datumu, kurā beidzas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma provizoriskā piemērošana.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Tirdzniecības un sadarbības nolīgums

               Padome 2020. gada 29. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/2252
                  1
                par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai.

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu tiek izveidots pamats plašām attiecībām starp Savienību un Apvienoto Karalisti, kuras aptver savstarpējas tiesības un pienākumus, kopīgu rīcību un īpašas procedūras.

               Informācijas drošības nolīgums papildina Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un ir ar to nesaraujami saistīts, jo īpaši attiecībā uz piemērošanas sākuma un izbeigšanas datumiem.

               Saskaņā ar Padomes Lēmuma (ES) 2020/2252 12. panta 1. punktu, kā Puses vienojušās Tirdzniecības un sadarbības nolīguma FINPROV.11. panta 2. punktā, nolīgumus piemēro provizoriski no 2021. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai tie stātos spēkā.

               2.2.Paredzētais Partnerības padomes lēmums

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma FINPROV.11. panta 2 punktu provizoriska piemērošana beidzas vienā no šādiem datumiem, atkarībā no tā, kas notiek agrāk:

               a) 2021. gada 28. februārī vai citā datumā saskaņā ar Partnerības padomes lēmumu, kas izveidota saskaņā ar nolīguma INST.1. pantu, vai

               b) tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kurā abas Puses viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, lai paustu savu piekrišanu uzņemties saistības.

               Ņemot vērā laiku, kas Eiropas Parlamentam un Padomei vajadzīgs, lai pienācīgi pārbaudītu nolīgumus visās 24 autentiskajās valodās, Savienība nevarēs noslēgt Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu pirms 2021. gada 28. februāra.

               Tā kā nolīguma visu valodu versiju juridiski lingvistiskā pārskatīšana un autentificēšana prasīs laiku, Partnerības padomei būtu jānosaka provizoriskās piemērošanas beigu datums, kas būtu vēlāks par 2021. gada 28. februāri.

               Paredzētā Partnerības padomes lēmuma, attiecībā uz kuru būtu jānosaka Savienības nostāja, mērķis ir noteikt šādu datumu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Paredzēts, ka datumam, kad nolīgumi būs pieejami visās 24 autentiskajās valodās, vajadzētu būt 2021. gada 30. aprīlim.

               Tādēļ Savienības nostājai vajadzētu būt atbalstīt lēmuma pieņemšanu Partnerības padomē atbilstoši Tirdzniecības un sadarbības nolīguma FINPROV.11. panta 2. punkta a) apakšpunktam, nosakot jaunu provizoriskās piemērošanas beigu datumu – 2021. gada 30. aprīli – saskaņā ar šim priekšlikumam pievienoto lēmuma projektu.

               4.Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti Padomes lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Lēmums, ko Partnerības padome tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               Paredzētā akta vienīgais mērķis un saturs attiecas uz Savienības nostājas noteikšanu par datumu, kad beidzas provizoriskā piemērošana. Tirdzniecības un sadarbības nolīgums tika parakstīts, pamatojoties uz LESD 217. pantu.

               Tādēļ par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 217. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Partnerības padomes lēmuma mērķis ir atlikt datumu, kurā beidzas provizoriskā piemērošana, ir lietderīgi Partnerības padomes lēmumu pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0034 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz datumu, kurā beidzas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma provizoriskā piemērošana

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2020. gada 29. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2020/2252
                  2
                par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (“Informācijas drošības nolīgums”) (abi kopā – “nolīgumi”).

               (2)Informācijas drošības nolīgums papildina Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu un ir ar to nesaraujami saistīts, jo īpaši attiecībā uz piemērošanas sākuma un izbeigšanas datumiem.

               (3)Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2020/2252 12. panta 1. punktu, kā Puses vienojušās Tirdzniecības un sadarbības nolīguma FINPROV.11. panta 2. punktā, nolīgumus piemēro provizoriski no 2021. gada 1. janvāra, kamēr tiek pabeigtas procedūras, kas vajadzīgas, lai tie stātos spēkā.

               (4)Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma FINPROV.11. panta 2. punktu provizoriska piemērošana beidzas vienā no šādiem datumiem, atkarībā no tā, kas notiek agrāk: a) 2021. gada 28. februārī vai citā datumā saskaņā ar Partnerības padomes lēmumu, kas izveidota saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma INST.1. pantu; b) tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kurā abas Puses viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, lai paustu savu piekrišanu uzņemties saistības.

               (5)Ņemot vērā laiku, kas Eiropas Parlamentam un Padomei vajadzīgs, lai pienācīgi pārbaudītu nolīgumus visās 24 autentiskajās valodās, Savienība nevarēs noslēgt Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu pirms 2021. gada 28. februāra.

               (6)Tāpēc Partnerības padomei būtu jānosaka vēlāks provizoriskās piemērošanas beigu datums, lai ņemtu vērā laiku, kas vajadzīgs visu valodu versiju pārskatīšanai un autentificēšanai. Ņemot vērā paredzēto datumu, kad nolīgumi būs pieejami visās 24 autentiskajās valodās, Partnerības padomei par šo datumu būtu jānosaka 2021. gada 30. aprīlis.

               (7)Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Partnerības padomē.

               (8)Lai šajā lēmumā paredzētos pasākumus varētu piemērot nekavējoties, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā pieņemšanas dienā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ar Tirdzniecības un partnerības nolīguma INST.1. pantu izveidotajā Partnerības padomē, par lēmumu, kurš jāpieņem saskaņā ar minētā nolīguma FINPROV.11. panta 2. punkta a) apakšpunktu, pamatā ir Partnerības padomes lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Partnerības padomes lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 444, 31.12.2020., 2. lpp.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/2252 (2020. gada 29. decembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 444, 31.12.2020., 2. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.2.2021
            COM(2021) 64 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības padomē, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz datumu, kurā beidzas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma provizoriskā piemērošana

               PIELIKUMS

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, izveidotās Partnerības padomes Lēmums Nr. 1/2021

               (... gada...)

               attiecībā uz datumu, kurā beidzas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma provizoriskā piemērošana

               PARTNERĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses
                  1
                (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), un jo īpaši tā FINPROV.11 panta 2. punkta a) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma FINPROV.11. panta 2. punktu Puses vienojās provizoriski piemērot minēto nolīgumu no 2021. gada 1. janvāra ar noteikumu, ka pirms minētā datuma tās viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, kas vajadzīgas provizoriskai piemērošanai. Provizoriska piemērošana beidzas vienā no šādiem datumiem, atkarībā no tā, kas notiek agrāk: a) 2021. gada 28. februārī vai citā datumā saskaņā ar Partnerības padomes lēmumu vai b) tā mēneša pirmajā dienā, kas seko mēnesim, kurā abas Puses viena otrai ir paziņojušas, ka tās ir izpildījušas savas attiecīgās iekšējās prasības un procedūras, lai paustu savu piekrišanu uzņemties saistības.

               (2)Tā kā Eiropas Savienība iekšējo procesuālo prasību dēļ nevarēs noslēgt Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu līdz 2021. gada 28. februārim, Partnerības padomei par datumu, kad saskaņā ar FINPROV.11. panta 2. punkta a) apakšpunktu beidzas provizoriskā piemērošana, būtu jānosaka 2021. gada 30. aprīlis,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Datums, kad saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma FINPROV.11. panta 2. punkta a) apakšpunktu beidzas provizoriskā piemērošana, ir 2021. gada 30. aprīlis.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               [Vieta],

               Partnerības padomes vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

                     (1)

                        OV L 444, 31.12.2020., 14. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.11.2021
            COM(2021) 671 final
            2021/0352(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 32. asamblejā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Apskates pamatnostādnēs, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) 32. asamblejā, kura notiks tiešsaistē no 2021. gada 6. līdz 15. decembrim.

               Asamblejas 32. sesijā (A 32) ir paredzēts pieņemt projektu 2021. gada Apskates pamatnostādnēm, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma (HSSC), un atsaukt Asamblejas Rezolūciju A.1140(31), ar kuru SJO Asambleja savā 31. sesijā pieņēma 2019. gada Apskates pamatnostādnes, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma (HSSC).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par Starptautisko Jūrniecības organizāciju

               Ar Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) ir izveidota SJO. SJO mērķis ir nodrošināt forumu sadarbībai regulējuma un prakses jomā attiecībā uz dažādiem tehniskiem jautājumiem, kuri ietekmē ar starptautisko tirdzniecību saistītu kuģošanu. Tās mērķis ir arī aicināt vispārēji ieviest augstākos iespējamos standartus jautājumos, kuri attiecas uz kuģošanas drošību, navigācijas efektivitāti un kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu un kontroli, veicinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. SJO nodarbojas arī ar attiecīgiem administratīvajiem un juridiskajiem jautājumiem.

               Konvencija stājās spēkā 1958. gada 17. martā.

               Visas dalībvalstis ir konvencijas puses.

               2.2.Starptautiskā Jūrniecības organizācija

               Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas atbildīga par kuģošanas drošību un drošumu un kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu. Tā ir iestāde, kas nosaka globālos standartus starptautiskās kuģniecības drošības, drošuma un vidisko raksturlielumu jomā. Tās galvenais uzdevums ir izveidot taisnīgu un efektīvu, vispārpieņemtu un visaptveroši īstenotu kuģniecības nozares tiesisko regulējumu.

               Organizācijā var iesaistīties jebkura valsts, un visas ES dalībvalstis ir SJO dalībnieces. ES un SJO attiecību pamatā ir Starpvalstu jūrniecības konsultatīvās organizācijas (IMCO) un Eiropas Kopienu Komisijas vienošanās par sadarbību, kas noslēgta 1974. gadā.

               SJO Asambleja ir organizācijas pārvaldes struktūra. Tā sastāv no visām SJO dalībvalstīm, tiekas reizi divos gados, un tā var pieņemt pasākumus, par kuriem panākta vienošanās visās piecās SJO galvenajās komitejās. Šo piecu komiteju vidū ir Kuģošanas drošības komiteja (MSC) un Jūras vides aizsardzības komiteja (MEPC).

               2.3.Paredzētais SJO Asamblejas akts

               Savas 32. sesijas laikā no 2021. gada 6. līdz 15. decembrim Asambleja pieņems Apskates pamatnostādņu, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma, grozījumus.

               Paredzēto grozījumu mērķis ir atjaunināt pamatnostādnes, lai atspoguļotu prasības, kas izriet no grozījumiem attiecīgajos obligātajos instrumentos, kuri stājas spēkā līdz 2021. gada 31. decembrim (ieskaitot).

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               3.1.Apskates pamatnostādņu, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma (2021) pieņemšana un A.1140(31) atcelšana

               Karoga valsts īstenošanas apakškomiteja, kas ir SJO instrumentu īstenošanas apakškomitejas (III) priekštece, vienojās pastāvīgi pārskatīt HSSC Apskates pamatnostādnes. Tāpēc katrā SJO Asamblejas sesijā tiek atjauninātas Apskates pamatnostādnes. Apskates pamatnostādņu jaunākā versija ir iekļauta Rezolūcijā A.1140(31) un pieņemta 2019. gadā asamblejas 31. sesijā.

               Sestajā sesijā III izveidoja Saziņas grupu Apskates pamatnostādnes, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma (HSSC), pārskatīšanai un sastādīja neizsmeļošu pienākumu sarakstu atbilstoši aktiem, kas attiecas uz SJO aktu īstenošanas kodeksu (III kodekss), ko koordinē Ķīna. Tāpat tas tika darīts iepriekšējās III sesijās.

               Saziņas grupu lūdza turpināt izstrādāt Apskates pamatnostādņu grozījumu projektus. Tie izriet no grozījumiem attiecīgajos obligātajos instrumentos, kuriem jāstājas spēkā līdz 2021. gada 31. decembrim (ieskaitot), ņemot vērā MEPC un MSC sesiju rezultātus. Atjaunināto HSSC Apskates pamatnostādņu pieņemšana un Rezolūcijas A.1140(31), kura ietver pašreizējās pamatnostādnes, atcelšanu apstiprinās MSC 104. sesijā un MEPC 77. sesijā. Pēc apstiprināšanas abās komitejās rezolūcijas projektu nosūtīs pieņemšanai A 32.

               Regulārā pārskatīšana nodrošina, ka HSSC Apskates pamatnostādnes tiek atjauninātas. Pieņemtajā atjauninājumā cita starpā ir precizēts, ka novecojušās galvaniskās baterijas, kas atbilst Rezolūcijas MSC.149(77) pielikuma 12.6. punkta prasībām, varētu izmantot vienīgi divvirzienu VHF radiotelefona iekārtu darbības pārbaudei. Tāpēc Savienībai būtu jāatbalsta šie grozījumi, jo tie nodrošinās, ka Apskates pamatnostādnēs tiek ņemtas vērā jaunākās norises.

               3.2.Attiecīgie ES tiesību akti un ES kompetence

               Regulā (EK) Nr. 391/2009
                  1
                ir noteikti kopīgi kuģu inspekciju un apskates organizāciju noteikumi un standarti. Regulas I pielikuma B daļas 7. punkta k) apakšpunktā ietvertais kritērijs paredz, ka atzītai organizācijai jānodrošina, ka obligātās apskates un inspekcijas veic saskaņā ar SJO pieņemtajām Apskates pamatnostādnēm, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  2
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               SJO Asambleja ir ar nolīgumu, proti, ar Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju, izveidota struktūra.

               Akts, kuru Asambleja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts Paredzētais akts var būtiski ietekmēt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, saturu. Tas ir tāpēc, ka atzītai organizācijai jānodrošina, ka obligātās apskates un inspekcijas veic saskaņā ar SJO pieņemtajām apskates pamatnostādnēm, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz jūras transportu. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 100. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0352 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas 32. asamblejā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Apskates pamatnostādnēs, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši LESD 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvencija par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) stājās spēkā 1958. gada 17. martā.

               (2)SJO ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas ir atbildīga par kuģošanas drošību un drošumu un kuģu izraisīta jūras un gaisa piesārņojuma novēršanu. Visas Savienības dalībvalstis ir SJO locekles. Savienība nav SJO locekle.

               (3)Saskaņā ar Nolīguma 15. panta j) apakšpunktu Asambleja var pieņemt noteikumus un pamatnostādnes dalībniekiem par kuģošanas drošību, kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu un kontroli un citiem ar kuģošanas ietekmi uz jūras vidi saistītiem jautājumiem, kuri SJO uzticēti ar starptautiskiem instrumentiem vai saskaņā ar tiem, kā arī šādu noteikumu un pamatnostādņu grozījumus.

               (4)SJO Asamblejai 32. sesijā, kas notiks no 2021. gada 6. līdz 15. decembrim, ir jāpieņem 2021. gada Apskates pamatnostādnes, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma (HSSC) un jāatceļ SJO Asamblejas Rezolūcija A.1140(31), kas ietver HSSC 2019. gada Apskates pamatnostādnes.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem SJO asamblejas 32. sesijā, jo HSSC Apskates pamatnostādņu grozījumi būtiski ietekmēs Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates.

               (6)2021. gada HSSC Apskates pamatnostādņu pieņemšana, un 2019. gada HSSC Apskates pamatnostādņu atsaukšana ir daļa no regulāras pārskatīšanas. Tāpēc Savienībai būtu jāatbalsta šie grozījumi, jo tie nodrošinās, ka HSSC Apskates pamatnostādnes saglabā aktualitāti.

               (7)Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir SJO Asamblejas locekles,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) asamblejas 32. sesijā, ir piekrist tam, ka tiek pieņemtas 2021. gada Apskates pamatnostādnes, ko paredz Apskates un sertifikācijas saskaņotā sistēma, kā izklāstīts dokumenta III 7/17/Add.1 8. iedaļā un 6. pielikumā, un attiecīgi atsaukta SJO Asamblejas Rezolūcija A.1140(31).

               2. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir SJO Asamblejas locekles.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates (OV L 131, 28.5.2009., 11.-23. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.11.2021
            COM(2021) 672 final
            2021/0350(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas 12. Ministru konferencē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas 12. Ministru konferencē attiecībā uz vairāku paredzēto lēmumu pieņemšanu. Ar šo priekšlikumu tiek aptvertas šādas jomas:

               1.subsīdijas zivsaimniecībā;

               2.tirdzniecība un veselība;

               3.pasākumi, kas saistīti ar TRIPS līgumā paredzēto intelektuālo īpašumu, Covid-19 pandēmijas un citu pandēmiju apstākļos;

               4.pārredzamības uzlabojumi lauksaimniecībā;

               5.iekšējais atbalsts lauksaimniecībā;

               6.publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšana;

               7.eksportam noteikti ierobežojumi lauksaimniecībā, ieskaitot Pasaules Pārtikas programmas atbrīvojumu no eksportam noteiktiem ierobežojumiem;

               8.eksporta konkurence lauksaimniecībā;

               9.piekļuve tirgum lauksaimniecībā;

               10.īpašais aizsardzības mehānisms (ĪAM) lauksaimniecībā;

               11.vienošanās par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem pārskatīšana (Bali lēmuma par tarifa kvotām pārskatīšana);

               12.kokvilna;

               13.vismazāk attīstītās valstis (VAV) un īpaša un diferencēta attieksme (ĪDA);

               14.paziņojumi un

               15.tirdzniecības problēmas.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”)

               Līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) tiecas sasniegt līguma preambulā minētos mērķus. Līgums stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība (“ES”) ir nolīguma
                  1
                puse. Nolīguma puses ir arī visas 27 ES dalībvalstis. PTO var pieņemt lēmumus saskaņā ar PTO līgumā noteiktajām procedūrām.

               2.2.Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konference

               Ministru konference, kas ir PTO augstākā lēmumu pieņemšanas struktūra, notiek vismaz reizi divos gados. Praksē lēmumi tiek pieņemti pēc konsensa principa.

               Nākamā Ministru konference noritēs Šveicē, Ženēvā (2021. gada 30. novembrī–3. decembrī).

               2.3.Paredzētie PTO Ministru konferences akti

               Gaidāms, ka PTO 3. decembra 12. Ministru konferencē tiks pieņemti vairāki lēmumi attiecībā uz:

               1.subsīdijām zivsaimniecībā;

               2.tirdzniecību un veselību;

               3.pasākumiem, kas saistīti ar TRIPS līgumā paredzēto intelektuālo īpašumu, Covid-19 pandēmijas un citu pandēmiju apstākļos;

               4.pārredzamības uzlabojumiem lauksaimniecībā;

               5.iekšējo atbalstu lauksaimniecībā;

               6.publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu;

               7.eksportam noteiktiem ierobežojumiem lauksaimniecībā, ieskaitot Pasaules Pārtikas programmas atbrīvojumu no eksportam noteiktiem ierobežojumiem;

               8.eksporta konkurenci lauksaimniecībā;

               9.piekļuvi tirgum lauksaimniecībā;

               10.īpašo aizsardzības mehānismu (ĪAM) lauksaimniecībā;

               11.Bali lēmuma par tarifa kvotām pārskatīšanu;

               12.kokvilnu;

               13.vismazāk attīstītajām valstīm un ĪDA

               14.paziņojumiem un

               15.tirdzniecības problēmām.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šā priekšlikuma mērķis ir ļaut ES pievienoties konsensam, kas Pasaules Tirdzniecības organizācijā varētu tikt panākts attiecībā uz paredzēto aktu pieņemšanu Ministru konferencē.

               Lai gan vēl nav skaidrs, vai un kādā mērā PTO dalībvalstis spēs rast konsensu, 12. Ministru konferencē ieņemamo Eiropas Savienības nostāju iepriekš nosaka Padome, izpildot LESD 218. panta 9. punktu
                  2
               .

               Būtu jāatzīmē, ka šajā priekšlikumā netiks iekļauta ES nostāja atbalstīt moratorija pagarināšanu attiecībā uz muitas nodokļiem par elektronisku nosūtīšanu un moratorija pagarināšanu attiecībā uz prasībām, kas paredzētas 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību XXIII panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā (prasības gadījumos, kad nav pārkāpuma, un citās situācijās), jo Padomes 2015. gada 27. novembra Lēmums (ES) 2015/2236 nosaka, ka moratorijs tiek pagarināts uz nenoteiktu laiku.

               Pašreizējais priekšlikums aptver šādus jautājumus, kuros lēmumi var tikt pieņemti.

               ·Subsīdijas zivsaimniecībā. ANO ilgtspējīgas attīstības 14. mērķa 6. mērķrādītājs (“IAM 14.6.”), par kuru 2015. gadā vienojās valstu vadītāji, kā arī PTO ministru 2017. gada 13. decembra lēmumā (WT/MIN(17)/64), paredz panākt daudzpusēju vienošanos par noteikumiem par konkrētu zivsaimniecības subsīdiju likvidēšanu. Notiek sarunas, un ES būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               ·Tirdzniecību un veselība. Diskusijas par tirdzniecības un veselības jautājumiem sākās 2020. gadā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijā 13 līdzīgi domājošu valstu (“Otavas grupa”) sniegtu 2020. gada 24. novembra priekšlikumu (PTO/GC/223) vienoties par Tirdzniecības un veselības iniciatīvu reaģēšanai uz pašreizējām un turpmākām pandēmijām. ES bija viena no sākotnējām iniciatīvas ierosinātājām, kura ierosināja vairākas īpaši ar eksporta ierobežojumiem, tirdzniecības veicināšanas pasākumiem un lielāku pārredzamību saistītas darbības. Priekšlikums arī mudināja Pasaules Tirdzniecības organizāciju krīžgatavības darbā ciešāk sadarboties ar citām starptautiskām organizācijām. Priekšlikumam ir nu jau 26 līdzatbalstītāji. Pārskatīts priekšlikums Vispārējās padomes deklarācijas projektam tika iesniegts PTO 2021. gada 15. jūlijā (WT/GC/W/823) par tirdzniecības politikas reaģēšanu uz Covid-19 pandēmiju un par noturības palielināšanu pret pandēmijām nākotnē. Šajā jomā ES būtu jāatbalsta potenciālais rezultāts attiecībā uz eksporta ierobežojumiem, tirdzniecības atvieglošanas pasākumiem, lielāku pārredzamību un citiem elementiem, kas iekļauti jaunākajā priekšlikumā Vispārējās padomes deklarācijas projektam. Tas var ietvert arī PTO darba programmu darbam pēc 12. Ministru konferences, kuras mērķis būtu uzlabot dalībvalstu noturību pret pandēmijām nākotnē.

               ·Pasākumi, kas saistīti ar TRIPS līgumā paredzēto intelektuālo īpašumu, Covid-19 pandēmijas un citu pandēmiju apstākļos. Šīs sarunas ir daļa no PTO notiekošajām diskusijām par to, kā tirdzniecības sistēma var visā pasaulē uzlabot piekļuvi Covid-19 vakcīnām un ārstnieciskajiem līdzekļiem. 2021. gada 21. maijā Covid-19 profilakses, ierobežošanas un ārstēšanas nolūkā vairākas PTO dalībvalstis iesniedza PTO TRIPS padomei paziņojumu ar pārskatītu priekšlikumu par atbrīvojumu no dažiem TRIPS nolīguma noteikumiem (IP/C/W/669/Rev.1). ES 2021. gada 4. jūnijā iesniedza PTO Vispārējai padomei paziņojumu “Steidzama tirdzniecības politikas atbilde uz Covid-19 krīzi” (WT/GC/231) un PTO TRIPS padomei paziņojumu “Steidzama tirdzniecības politikas atbilde uz Covid-19 krīzi. Intelektuālais īpašums” (IP/C/W/680). ES 2021. gada 18. jūnijā iesniedza PTO TRIPS padomei paziņojumu ar projektu Deklarācijai par TRIPS nolīgumu un sabiedrības veselību pandēmijas apstākļos (IP/C/W/681). Deklarācijas projekts tiecas precizēt vai atvieglot TRIPS nolīgumā paredzētās piespiedu licencēšanas sistēmas izmantošanu, lai pandēmijas apstākļos tā darbotos pēc iespējas efektīvāk. Ņemot vērā šā jautājuma svarīgumu, ES būtu jāatbalsta rezultāts saskaņā ar iepriekš minētajiem ES paziņojumiem. Tomēr nostājai, kas jāieņem ES vārdā, vajadzētu būt pietiekami elastīgai, lai ņemtu vērā uz tekstu balstītā procesa dinamisko raksturu, arī attiecībā uz instrumentu, kas tiek izmantots Ministru konferencē. ES sevišķi vajadzētu būt gatavai pieņemt citus elementus, kurus var ierosināt citas PTO dalībvalstis un kuru mērķis ir uzlabot vai vienkāršot TRIPS līgumā paredzētās pašreizējās elastības izmantošanu Covid-19 pandēmijas apstākļos, citās pandēmijās vai citos galējas steidzamības apstākļos, kas saistīti ar sabiedrības veselību.

               ·Pārredzamības uzlabojumi lauksaimniecībā. ES ir cieši pārliecināta, ka tās priekšlikums (JOB/AG/213) ministru lēmumam par pārredzamības uzlabojumiem lauksaimniecībā, kura līdzatbalstītāji ir Kanāda, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis, varētu būt pamats lēmumam 12. Ministru konferencē. Priekšlikumā ir iekļautas idejas pārredzamības uzlabojumiem visās lauksaimniecības jomās. Tā ir 12. Ministru konferencei svarīga iniciatīva, ņemot vērā to, ka pandēmija ir izcēlusi lauksaimniecības atbalsta un tirdzniecības lielākas pārredzamības un prognozējamības nozīmi. Šī iniciatīva varētu būt ticams elements pārtikas nodrošinājuma programmā, ko PTO ģenerāldirektors izvirzījis par 12. Ministru konferences prioritāti.

               ·Iekšējais atbalsts lauksaimniecībā. Sarunas par tirdzniecību kropļojošu iekšējo atbalstu ir iekļautas PTO Lauksaimniecības nolīguma 20. pantā un ir daļa no Dohas Attīstības programmas (DAP) mandāta, kas noteikts Dohas 2001. gada 14. novembra ministru deklarācijā (WT/MIN(01)/DEC/1). Ņemot vērā sarunās ieņemtās atšķirīgās nostājas, ES par iespējamu rezultātu uzskata darba programmu laikposmam pēc Ministru konferences 12. sesijas par tādas tirdzniecības reformu, kas kropļo iekšējo atbalstu.

               ·Publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšana. Sarunu mērķis ir vienoties par “pastāvīgu risinājumu”, kas sasniedz mērķi, kurš nosprausts Bali 2013. gada 7. decembrī pieņemtajā Ministru lēmumā par publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), kā tas interpretēts turpmākajā Vispārējās padomes 2014. gada 27. novembra lēmumā (WT/L/939). Šis mērķis tika atkārtots Nairobi Ministru 2015. gada 19. decembra lēmumā (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Šis jautājums var būt daļa no darba programmas par iekšējo atbalstu.

               ·Eksporta ierobežojumi lauksaimniecībā. Sarunas par eksporta ierobežojumiem lauksaimniecībā, kā arī par Pasaules Pārtikas programmas atbrīvojumu no eksporta ierobežojumiem, ir parādījušas, ka liela daļa PTO dalībvalstu atbalsta apņemšanos šādus ierobežojumus nenoteikt pirkumiem, kas veikti humanitāriem nolūkiem. Ņemot vērā šā jautājuma svarīgumu, 12. Ministru konferencē ES būtu jāturpina atbalstīt priekšlikumu ministru lēmumam šajā jautājumā, kas varētu būt svarīgs elements pārtikas nodrošinājuma paketē. ES būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               ·Eksporta konkurence lauksaimniecībā. Lai arī uzskatām, ka uzlabojama gan pārredzamība, gan eksporta konkurences normas, sarunu realitāte rāda, ka interese ir ierobežota. Zināmas izredzes panākt progresu attiecībā uz pārredzamības uzlabojumiem 12. Ministru konferencē tomēr ir. Patiešām, šajā sakarā ES mūsu atbalstītajā priekšlikumā (JOB/AG/213) Ministru lēmumam par pārredzamības uzlabojumiem lauksaimniecībā iekļāva vairākas idejas. Arī eksporta konkurences jomā kārtējā Lauksaimniecības komiteja, kā noteikts minētā lēmuma 5. punktā, reizi trijos gados pārskata Nairobi lēmumu par eksporta konkurenci (WT/MIN(15/45)). Nolūks ir pārskatīt lēmumā ietvertās normas. Panākta vienošanās atlikt pārskatīšanu līdz nākamajai Lauksaimniecības komitejas sanāksmei 2022. gada martā. Lai panāktu šādu vienošanos, 12. Ministru konferencē var būt nepieciešams ministru līmeņa lēmums. ES atbalsta pārskatīšanas atlikšanu.

               ·Piekļuve tirgum lauksaimniecībā. Diskusijas par sarunām par piekļuvi tirgum lauksaimniecības nozarē liecina, ka nav nekādas vēlmes vai reālu izredžu drīzumā PTO atsākt sarunas par tarifu samazināšanu. Tomēr dažas PTO dalībvalstis ir iesniegušas priekšlikumus, kuru mērķis ir sarunu sākšana pēc 12. Ministru konferences un kuri ietver priekšlikumu tarifu vienkāršošanas jomā, kas ietver procentuālo ekvivalentu aprēķinus. ES uzskata, ka attiecībā uz piekļuvi tirgum pārredzamības elementi ir vienīgais iespējamais rezultāts. Tam būtu jāietver ES atbalstītais Austrālijas, Brazīlijas, Kanādas un Ukrainas priekšlikums (JOB/AG/212) par ceļā esošām precēm piemēroto tarifa izmaiņu un  režīma pārredzamību. ES būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               ·Īpašais aizsardzības mehānisms (ĪAM) lauksaimniecībā. Ņemot vērā atšķirīgās nostājas un dalībvalstu neiesaistīšanos, 12. Ministru konferencē rezultāts nav gaidāms. Tomēr ES ir ieinteresēta nodrošināt, lai sarunas par ĪAM tiktu risinātas nevis kā par atsevišķu elementu, bet gan kā daļa no plašākām sarunām par piekļuvi tirgum.

               ·Bali lēmuma par tarifa kvotām pārskatīšana. Diskusijām par Vienošanās par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz Lauksaimniecības nolīguma (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) 2. punktā noteiktajiem lauksaimniecības produktiem pārskatīšanu, būtu jāpanāk rezultāts līdz 2021. gada 31. decembrim. Nav pieņemams pašreizējais nevienādais lēmuma tvērums, kurš atbrīvo ASV un jaunattīstības valstis no nepietiekamas izpildes mehānisma. Ņemot vērā diskusijas, kas risinās kārtējā Lauksaimniecības komitejā, iespējams, ka Ministru sanāksmes rezultāta vietā tiks apsvērts Vispārējās padomes līmeņa rezultāts. ES būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               ·Kokvilna. Ņemot vērā sarunās ieņemtās atšķirīgās nostājas, visticamākais 12. Ministru konferences iznākums būtu daži pārredzamības uzlabojumi. Attiecībā uz kokvilnu Eiropas Savienība ideju par pārredzamību ir iekļāvusi atbalstītajā priekšlikumā (JOB/AG/213) ministru lēmumam par pārredzamības uzlabojumiem lauksaimniecībā.

               ·Vismazāk attīstītās valstis un ĪDA. Sarunas par ĪDA noteikumiem ir daļa no DAP, un iespējams 12. Ministru konferences iznākums var precizēt spēkā esošos noteikumus vai piešķirt papildu ĪDA vismazāk attīstīto valstu grupai un, iespējams, citām neaizsargātām PTO dalībvalstīm. Ņemot vērā jautājuma nozīmīgumu, ES būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               ·Paziņojumi. Tā kā vajag uzlabot pārredzamību un spēkā esošo paziņošanas prasību izpildi, ES nāca klajā ar priekšlikumu Vispārējās padomes lēmumam par procedūrām pārredzamības uzlabošanai un paziņošanas prasību izpildes uzlabošanai PTO līgumu ievaros (JOB/GC/204/Rev.7). Notiek sarunas, un ES būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               ·Tirdzniecības problēmas. Cenšoties stiprināt regulāro PTO padomju un komiteju darba efektivitāti, īpaši attiecībā uz tirdzniecības problēmu izskatīšanu, ES iesniedza PTO priekšlikumu Vispārējās padomes lēmumam par procedūras vadlīnijām PTO padomēm un komitejām, kas risina tirdzniecības problēmas (WT/GC/W/777/Rev.6). Notiek sarunas, un ES būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               Tā kā šobrīd norisinās sarunas par visiem iepriekš minētajiem elementiem, Komisija cer, ka Padome pieņems lēmumu par ES nostāju attiecībā uz sarunu rezultātu, kad situācija attiecībā uz attiecīgajiem tekstiem būs skaidra jau pašas Ministru konferences laikā.

               Šī iniciatīva pilnībā atbilst spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā. Līdzīgi lēmumi tika sagatavoti iepriekšējām PTO Ministru konferencēm, tostarp pēdējoreiz – PTO 11. Ministru konferencei 2017. gadā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               PTO Ministru konference ir ar nolīgumu, proti, ar PTO līgumu, izveidota struktūra, kura saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, kurus aptver jebkurš daudzpusējs tirdzniecības nolīgums, arī lēmumus ar juridiskām sekām.

               Iepriekš minētie paredzētie akti ir akti ar juridiskām sekām, jo tie var skart Savienības tiesības un pienākumus.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku, jo tajā ietilpst iespējamie paredzētie lēmumi par DAP.

               Tātad ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 207. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0350 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas 12. Ministru konferencē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) noslēdza Savienība ar Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK
                  4
               , un tas stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu un IX panta 1. punktu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) Ministru konference lēmumus var pieņemt pēc konsensa principa.

               (3)PTO Ministru konference 12. sanāksmē (2021. gada 30. novembris– 3. decembris) var pieņemt lēmums par subsīdijām zivsaimniecībā, tirdzniecību un veselību, pasākumiem, kas saistīti ar TRIPS līgumā paredzēto intelektuālo īpašumu, Covid-19 pandēmijas un citu pandēmiju apstākļos, pārredzamības uzlabojumiem lauksaimniecībā, iekšējo atbalstu lauksaimniecībai, publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu, eksportam noteiktiem ierobežojumiem lauksaimniecībā, ieskaitot Pasaules Pārtikas programmas atbrīvojumu no eksportam noteiktiem ierobežojumiem, eksporta konkurenci lauksaimniecībā, piekļuvi tirgum lauksaimniecībā, īpašo aizsardzības mehānismu lauksaimniecībā, Bali lēmuma par tarifa kvotām pārskatīšanu, kokvilnu, VAV un ĪDA, paziņojumiem un tirdzniecības problēmām.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PTO Ministru konferencē, jo attiecīgie lēmumi Savienībai būs saistoši.

               (5)Sarunas par subsīdijām zivsaimniecībā ir daļa no Dohas Attīstības programmas (DAP) un tika noteiktas par prioritāti ANO ilgtspējīgas attīstības 14. mērķa 6. mērķrādītājā (“IAM 14.6.”), par kuru 2015. gadā vienojās valstu vadītāji, kā arī PTO Ministru 2017. gada 13. decembra lēmumā (WT/MIN(17)/64). Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai un to, ka Savienība ir viena no tā ierosinātājām, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               (6)Diskusijas par tirdzniecības un veselības jautājumiem sākās 2020. gadā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijā 13 līdzīgi domājošu valstu (tā dēvētās Otavas grupas) sniegtu 2020. gada 24. novembra priekšlikumu (WTO/GC/223) vienoties par “Tirdzniecības un veselības iniciatīvu” reaģēšanai uz pašreizējām un turpmākām pandēmijām. ES bija viena no iniciatīvas sākotnējām ierosinātājām. Pārskatīts priekšlikums Vispārējās padomes deklarācijas projektam tika iesniegts PTO 2021. gada 15. jūlijā (WT/GC/W/823) par tirdzniecības politikas reaģēšanu uz Covid-19 pandēmiju un par noturības palielināšanu pret pandēmijām nākotnē. Ņemot vērā jautājuma nozīmīgumu, Savienībai šajā jomā būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               (7)Sarunas par pasākumiem, kas saistīti ar TRIPS nolīgumā paredzēto intelektuālo īpašumu, pandēmijas apstākļos, tostarp Covid-19 pandēmijas apstākļos, ir daļa no PTO notiekošajām diskusijām par to, kā tirdzniecības sistēma visā pasaulē var uzlabot piekļuvi Covid-19 vakcīnām un ārstnieciskajiem līdzekļiem. 2021. gada 21. maijā Covid-19 profilakses, ierobežošanas un ārstēšanas nolūkā vairākas PTO dalībvalstis iesniedza PTO TRIPS padomei paziņojumu ar pārskatītu priekšlikumu par atbrīvojumu no dažiem TRIPS nolīguma noteikumiem (IP/C/W/669/Rev.1). Savienība 2021. gada 4. jūnijā iesniedza PTO Vispārējai padomei paziņojumu “Steidzama tirdzniecības politikas atbilde uz Covid-19 krīzi” (WT/GC/231) un PTO TRIPS padomei paziņojumu “Steidzama tirdzniecības politikas atbilde uz Covid-19 krīzi. Intelektuālais īpašums” (IP/C/W/680). ES 2021. gada 18. jūnijā iesniedza PTO TRIPS padomei paziņojumu ar projektu Deklarācijai par TRIPS nolīgumu un sabiedrības veselību pandēmijas apstākļos (IP/C/W/681), kuras mērķis ir precizēt vai atvieglot TRIPS nolīgumā paredzētās piespiedu licencēšanas sistēmas izmantošanu, lai pandēmijas apstākļos tā darbotos pēc iespējas efektīvāk. Ņemot vērā šā jautājuma svarīgumu, Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts saskaņā ar iepriekš minētajiem ES paziņojumiem. Tomēr nostājai, kas jāieņem ES vārdā, vajadzētu būt pietiekami elastīgai, lai ņemtu vērā uz tekstu balstītā procesa dinamisko raksturu, arī attiecībā uz instrumentu, kas tiek izmantots Ministru konferencē. ES sevišķi vajadzētu būt gatavai pieņemt citus elementus, kurus var ierosināt citas PTO dalībvalstis un kuru mērķis ir uzlabot vai vienkāršot TRIPS līgumā paredzētās pašreizējās elastības izmantošanu Covid-19 pandēmijas apstākļos, citās pandēmijās vai citos galējas steidzamības apstākļos, kas saistīti ar sabiedrības veselību.

               (8)Sarunām par pārredzamības uzlabošanu lauksaimniecībā kā transversālam jautājumam Covid-19 pandēmijas laikā no jauna tika pievērsta uzmanība, jo tā palīdzēja saglabāt tirdzniecības plūsmas. Pārredzamība ir būtisks elements, kas informētas sarunu norises labad ļauj uzraudzīt ar Lauksaimniecības nolīgumu uzlikto pienākumu izpildi un gādāt par taisnīgiem, efektīviem un noturīgiem lauksaimniecības tirgiem un tirdzniecību. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu, Savienība kopā ar Kanādu, Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm ir iesniegušas priekšlikumu Ministru lēmumam par pārredzamības uzlabojumiem lauksaimniecībā (JOB/AG/213), un tāpēc Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               (9)Sarunas par tirdzniecību kropļojošu iekšējo atbalstu ir iekļautas PTO Lauksaimniecības nolīguma 20. pantā un ir daļa no DAP mandāta, kas noteikts Dohas 2001. gada 14. novembra ministru deklarācijā (WT/MIN(01)/DEC/1). Ņemot vērā sarunās ieņemtās atšķirīgās nostājas, ES par iespējamu rezultātu uzskata darba programmu laikposmam pēc Ministru konferences 12. sesijas par tādas tirdzniecības reformu, kas kropļo iekšējo atbalstu. Ņemot vērā jautājuma nozīmīgumu, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņota rezultāta panākšana.

               (10)Sarunu mērķis ir vienoties par “pastāvīgu risinājumu”, kas sasniedz mērķi, kurš nosprausts Bali 2013. gada 7. decembrī pieņemtajā Ministru lēmumā par publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), kā tas interpretēts turpmākajā Vispārējās padomes 2014. gada 27. novembra lēmumā (WT/L/939). Šis mērķis tika atkārtots Nairobi Ministru 2015. gada 19. decembra lēmumā (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Ņemot vērā jautājuma nozīmīgumu, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņota rezultāta panākšana. Šis jautājums var būt daļa no darba programmas par iekšējo atbalstu.

               (11)Sarunas par eksporta ierobežojumiem lauksaimniecībā, kā arī par Pasaules Pārtikas programmas atbrīvojumu no eksporta ierobežojumiem, ir parādījušas, ka liela daļa PTO dalībvalstu atbalsta apņemšanos šādus ierobežojumus nenoteikt pirkumiem, kas veikti humanitāriem nolūkiem. Ņemot vērā priekšlikumu ministru lēmumam šajā jautājumā un to, ka 12. Ministru konferencē tas ir svarīgs elements pārtikas nodrošinājuma tiesību aktu kopumā, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               (12)Kārtējā Lauksaimniecības komiteja, kā noteikts minētā lēmuma 5. punktā, reizi trijos gados pārskata normas, kas ietvertas Nairobi lēmumā par eksporta konkurenci (WT/MIN(15/45). Panākta vienošanās atlikt pārskatīšanu līdz nākamajai Lauksaimniecības komitejas sanāksmei 2022. gada martā. Lai panāktu šādu vienošanos, 12. Ministru konferencē var būt nepieciešams ministru līmeņa lēmums. ES atbalsta pārskatīšanas atlikšanu. Turklāt diskusijas apliecinājušas, ka dalībvalstis zināmā mērā ir ieinteresētas panākt lielāku eksporta konkurences pārredzamību. Patiešām, šajā sakarā ES tās atbalstītajā priekšlikumā (JOB/AG/213) Ministru lēmumam par pārredzamības uzlabojumiem lauksaimniecībā iekļāva vairākas idejas. Ņemot vērā to, ka Savienība ir bijusi viena no priekšlikuma ierosinātājām, tai būtu jāatbalsta saskaņota rezultāta panākšana.

               (13)Diskusijas par sarunām par piekļuvi tirgum lauksaimniecības nozarē liecina, ka nav nekādas vēlmes vai reālu izredžu drīzumā PTO atsākt sarunas par tarifu samazināšanu. Tomēr dažas PTO dalībvalstis ir iesniegušas priekšlikumus, kuru mērķis ir sarunu sākšana pēc 12. Ministru konferences un kuri ietver priekšlikumu tarifu vienkāršošanas jomā, kas ietver procentuālo ekvivalentu aprēķinus. ES uzskata, ka attiecībā uz piekļuvi tirgum pārredzamības elementi ir vienīgais iespējamais rezultāts. Tam būtu jāietver ES atbalstītais Austrālijas, Brazīlijas, Kanādas un Ukrainas priekšlikums (JOB/AG/212) par ceļā esošām precēm piemēroto tarifa izmaiņu un režīma pārredzamību. Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               (14)Diskusijas par īpašo aizsardzības mehānismu (ĪAM) lauksaimniecībā ir turpinājušās saskaņā ar iesniegtajiem priekšlikumiem un Nairobi ministru lēmumu (WT/MIN(15)/43 – WT/L/978). Ņemot vērā atšķirīgās nostājas un dalībvalstu neiesaistīšanos, 12. Ministru konferencē rezultāts nav gaidāms. Tomēr ES ir ieinteresēta nodrošināt, lai sarunas par ĪAM netiktu risinātas kā par atsevišķu elementu. Tādējādi attiecībā uz ĪAM Savienībai būtu jāatbalsta iznākums tikai tad, ja tas ir daļa no plašākām sarunām par piekļuvi tirgum.

               (15)Diskusijām par Vienošanās par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz Lauksaimniecības nolīguma (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) 2. punktā noteiktajiem lauksaimniecības produktiem pārskatīšanu, būtu jāpanāk rezultāts līdz 2021. gada 31. decembrim. Nav pieņemams pašreizējais nevienādais lēmuma tvērums, kurš atbrīvo ASV un jaunattīstības valstis no nepietiekamas izpildes mehānisma. Ņemot vērā diskusijas, kas risinās kārtējā Lauksaimniecības komitejā, iespējams, ka Ministru sanāksmes rezultāta vietā tiks apsvērts Vispārējās padomes līmeņa rezultāts. Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               (16)Diskusijas par kokvilnu turpinājās Bali ministru lēmuma par kokvilnu (WT/MIN(13)/41 – WT/L/916) 5., 6. un 7. punkta izveidotajos ietvaros un Nairobi Ministru lēmuma par kokvilnu (WT/MIN(15)/46 – WT/L/981) 14. punkta izveidotajos ietvaros. Ņemot vērā sarunās ieņemtās atšķirīgās nostājas, visticamākais 12. Ministru konferences iznākums varētu būt daži pārredzamības uzlabojumi. Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               (17)Sarunas par īpašas un diferencētas attieksmes noteikumiem ir daļa no DAP, un iespējams 12. Ministru konferences iznākums var precizēt spēkā esošos noteikumus vai piešķirt papildu ĪDA vismazāk attīstīto valstu grupai un, iespējams, citām neaizsargātām PTO dalībvalstīm. Ņemot vērā jautājuma nozīmīgumu, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts.

               (18)Jautājumā par priekšlikumiem Vispārējās padomes lēmumam par procedūrām pārredzamības uzlabošanai un paziņošanas prasību izpildes uzlabošanai PTO līgumu ietvaros (JOB/GC/204/Rev.7) Vispārējā padomē notiek diskusijas par paziņojumiem. Ņemot vērā, ka ir svarīgi uzlabot pārredzamību un panākt atbilstību spēkā esošajām paziņošanas prasībām, kā arī Savienības kā vienas no priekšlikuma ierosinātājām lomu, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts šajā jomā.

               (19)Vispārējā padomē notiek diskusijas par tirdzniecības problēmām attiecībā uz lēmumu par procedūras vadlīnijām PTO padomēm un komitejām, kas risina tirdzniecības problēmas (WT/GC/W/777/Rev.6). Ņemot vērā to, ka ir svarīgi stiprināt kārtējo PTO padomju un komiteju darba efektivitāti, īpaši attiecībā uz tirdzniecības problēmu izskatīšanu un Savienības kā vienas no priekšlikuma ierosinātājām lomu, Savienībai būtu jāatbalsta saskaņots rezultāts šajā jomā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem PTO 12. Ministru konferencē ir šāda.

               Pievienoties starp PTO dalībvalstīm panāktajam konsensam ar mērķi pieņemt lēmumus par subsīdijām zivsaimniecībā, tirdzniecību un veselību, pasākumiem, kas saistīti ar TRIPS līgumā paredzēto intelektuālo īpašumu, Covid-19 pandēmijas un citu pandēmiju apstākļos, pārredzamības uzlabojumiem lauksaimniecībā, iekšējo atbalstu lauksaimniecībai, publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu, eksportam noteiktiem ierobežojumiem lauksaimniecībā, ieskaitot Pasaules Pārtikas programmas atbrīvojumu no eksportam noteiktiem ierobežojumiem, eksporta konkurenci lauksaimniecībā, piekļuvi tirgum lauksaimniecībā, īpašo aizsardzības mehānismu lauksaimniecībā, Bali lēmuma par tarifa kvotām pārskatīšanu
                  5
               , kokvilnu, VAV un ĪDA, paziņojumiem un tirdzniecības problēmām.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums
                  94/800/EK
                   (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

                     (2)

                        Ja (pretēji pašreizējām prognozēm) konsenss tiks formalizēts starptautiskā nolīgumā, ar ko groza PTO nolīgumu, vai daudzpusējā starptautiskā nolīgumā starp dažām PTO dalībvalstīm, Komisija, pēc tam kad minētie dokumenti būs pieņemti un nodoti apstiprināšanai 12. Ministru konferencē vai attiecīgajām PTO dalībvalstīm apstiprināšanai 12. Ministru konferences laikā, saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu iesniegs vajadzīgos priekšlikumus.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.

                     (5)

                        Ņemot vērā PTO līguma IV panta 2. punkta otro teikumu, tas ietver konsensu, kas Vispārējās padomes sanāksmē varētu tikt panākts starp PTO dalībvalstīm par tāda lēmuma pieņemšanu, kas attiecas uz Vienošanās par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz Lauksaimniecības nolīguma (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) 2. punktā noteiktajiem lauksaimniecības produktiem pārskatīšanu (Bali lēmums par tarifa kvotām).