               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.4.2022
            COM(2022) 176 final
            2022/0116(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, saistībā ar strīdu izšķiršanas reglamenta un ētikas kodeksa paredzēto pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses

               Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīguma starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), mērķi ir šādi:

               (a)ļaut Ganai gūt priekšrocības no labākas tirgus piekļuves, ko EPN sarunās piešķir Savienība, tādējādi izvairoties no tirdzniecības pārtraukšanas starp Ganu un Savienību pēc tam, kad 2007. gada 31. decembrī beidzās Kotonū nolīgumā paredzētais pārejas režīms tirdzniecības jomā, gaidot pilna EPN noslēgšanu;

               (b)izveidot pamatu sarunām par EPN, kas dod ieguldījumu nabadzības samazināšanā, sekmē reģionālo integrāciju, ekonomisko sadarbību un labu pārvaldību Rietumāfrikā un uzlabo tās spējas tirdzniecības politikā un ar tirdzniecību saistītos jautājumos;

               (c)veicināt harmonisku un pakāpenisku Ganas integrāciju pasaules ekonomikā saskaņā ar tās politisko izvēli un attīstības prioritātēm;

               (d)nostiprināt esošās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm uz solidaritātes un abpusējas intereses pamata;

               (e)izveidot GATT 1994 XXIV pantam atbilstošu nolīgumu.

               Nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 15. decembra.

               2.2.EPN komiteja

               Ar nolīguma 73. pantu izveido EPN komiteju un paredz, ka tā ir atbildīga par pārvaldi visās nolīguma jomās un par visu nolīgumā minēto uzdevumu izpildi. Nolīgumā arī paredzēts, ka komiteja noteiks savus organizācijas un darbības noteikumus. Komiteja ir attiecīgi pieņēmusi savu reglamentu
                  1
               .

               Saskaņā ar V sadaļas (Strīdu novēršana un izšķiršana) 59. pantu (Reglaments) strīdu izšķiršanas procedūrās atbilstīgi šīs sadaļas 3. nodaļai ievēro reglamentu, ko trīs mēnešos pēc tās izveidošanas pieņem EPN komiteja. Nolīguma 64. panta 2. punktā paredzēts, ka reglamentam ir pievienots ētikas kodekss. Šķīrējtiesnešu ētikas kodeksu ir lietderīgi piemērot vidutājiem.

               2.3.Paredzētais EPN komitejas akts

               EPN komitejai 2022. gada otrajā pusē ir jāpieņem lēmums par strīdu izšķiršanas reglamentu (“paredzētais akts”). Paredzētā akta mērķis ir izveidot reglamentu, kas reglamentē strīdu izšķiršanu, un ar to saistīto ētikas kodeksu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šis Padomes lēmuma priekšlikums nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotajā EPN komitejā attiecībā uz reglamentu, kas reglamentē strīdu izšķiršanu, un ar to saistīto ētikas kodeksu. Šķīrējtiesnešu ētikas kodeksu ir lietderīgi piemērot vidutājiem.

               Nolīguma Līgumslēdzējas puses apsprieda paredzēto reglamentu un ētikas kodeksu un vienojās, ka, ievērojot Savienības lēmumu pieņemšanas procedūras, EPN komitejai šis reglaments un ētikas kodekss būtu jāpieņem 2022. gada otrajā pusē.

               Paredzētais reglaments un ar to saistītais ētikas kodekss pēc satura ir līdzīgs citu Savienības tirdzniecības nolīgumu reglamentiem un ētikas kodeksiem.

               Reglaments ir būtisks tam, lai varētu pabeigt nolīguma iestāžu sistēmu un lai tādējādi varētu nodrošināt nolīguma sekmīgu īstenošanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EPN komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ES un Ganas pagaidu EPN.

               Akts, ko EPN komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām tāpēc, ka ar to tiks paredzēti juridiski saistoši noteikumi, kas reglamentēs strīdu izšķiršanu starp Līgumslēdzējām pusēm.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ievērojot nolīguma 46. pantu, nolīguma V sadaļā izklāstītais strīdu novēršanas un izšķiršanas mehānisms nav piemērojams nolīguma II sadaļai (“Partnerība attīstībai”). No tā izriet, ka V sadaļā paredzētais strīdu novēršanas un izšķiršanas mehānisms ir piemērojams strīdiem par tirdzniecības jautājumiem, kas no Savienības viedokļa ietilpst kopējā tirdzniecības politikā. Tādēļ strīdiem par tirdzniecības jautājumiem piemēros arī reglamentu un ar to saistīto ētikas kodeksu, kas EPN komitejai jāpieņem saskaņā ar nolīguma V sadaļas 59. pantu un 64. panta 2. punktu.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ir skaidrs, ka paredzētā akta saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EPN komitejas aktu tiks ieviests strīdu izšķiršanas reglaments, kas paredzēts nolīgumā, tad ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0116 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienība un tās dalībvalstis 2016. gada 28. jūlijā
                  3
                parakstīja Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu (“EPN”) starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”). Nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, tiek provizoriski piemērots no 2016. gada 15. decembra
                  4
               .

               (2)Saskaņā ar nolīguma 73. panta 3. punktu EPN komiteja ir atbildīga par pārvaldi visās nolīguma jomās un par visu nolīgumā minēto uzdevumu izpildi.

               (3)Saskaņā ar 59. pantu strīdu izšķiršanas procedūrās ievēro reglamentu, ko trīs mēnešos pēc tās izveidošanas pieņem EPN komiteja.

               (4)Nolīguma 64. panta 2. punktā paredzēts, ka reglamentam ir pievienots ētikas kodekss. Ētikas kodeksa uzdevums ir noteikt pamatprincipus, tiesības un pienākumus, kas jāievēro šķīrējtiesnešiem. Šķīrējtiesnešu ētikas kodeksu ir lietderīgi piemērot vidutājiem mutatis mutandis.

               (5)EPN komitejai lēmums par strīdu izšķiršanas reglamentu ir jāpieņem 2022. gada otrajā pusē.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā tāpēc, ka ar paredzēto EPN komitejas lēmumu tiks paredzēti juridiski saistoši noteikumi, kas reglamentē strīdu izšķiršanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura jāieņem Savienības vārdā, pamatā ir šā lēmuma pielikums.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        EPN komitejas, kura izveidota saskaņā ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, Lēmums NR. 1/2021 (2021. gada 29. jūlijs), attiecībā uz EPN komitejas reglamenta pieņemšanu (OV L 459, 22.12.2021., 3. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 287, 21.10.2016., 3. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/1850 (2008. gada 21. novembris) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.4.2022
            COM(2022) 176 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu

               PIELIKUMS

               EPN KOMITEJAS,

               kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz strīdu izšķiršanas reglamenta pieņemšanu

                  LĒMUMS Nr. ../2022

               EPN KOMITEJA,

               ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Ganu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses
                  1
                (turpmāk “nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2016. gada 28. jūlijā, un jo īpaši tā 59. pantu,

               Tā kā nolīgumā paredzēts, ka strīdu izšķiršanas procedūrās ievēro reglamentu, ko pieņem EPN komiteja. Šim reglamentam pievieno ētikas kodeksu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo pieņem I pielikumā ietverto strīdu izšķiršanas reglamentu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               (Vieta un datums)

               PIELIKUMS

               STRĪDU IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS

               a. Definīcijas

               1.Nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) un šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas:

               (a)“administratīvais personāls”, ja runā par šķīrējtiesnesi, ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša un pakļautībā, izņemot palīgus;

               (b)“padomnieks” ir persona, kuru viena no Līgumslēdzējām pusēm piesaistījusi, lai tā minēto Līgumslēdzēju pusi konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu;

               (c)“palīgs” ir persona, kas saskaņā ar iecelšanas noteikumiem šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim;

               (d)“prasītājs” ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 49. pantu (“Šķīrējtiesas procesa sākšana”) pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju;

               (e)“diena” ir kalendārā diena;

               (f)“šķīrējtiesas kolēģija” ir šķīrējtiesas kolēģija, kas izveidota atbilstīgi nolīguma 50. pantam (“Šķīrējtiesas kolēģijas izveide”);

               (g)“šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis;

               (h)“atbildētāja Līgumslēdzēja puse” ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj aptvertos noteikumus;

               (i)“Līgumslēdzējas puses pārstāvis” ir Līgumslēdzējas puses valsts pārvaldes iestādes, aģentūras vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv strīdos sakarā ar nolīgumu.

               b. Paziņojumi

               2.Ikvienu lūgumu, pieprasījumu, paziņojumu, rakstisku izklāstu vai citu dokumentu:

               (a)ja tas nāk no šķīrējtiesas kolēģijas, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm;

               (b)ko viena Līgumslēdzēja puse adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei, un

               (c)ko viena Līgumslēdzēja puse adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai.

               3.Visus 2. punktā minētos paziņojumus nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas reģistrē nosūtīšanu. Ja vien netiek pierādīts kas cits, šāds paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā.

               4.Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Ganas Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas galvenajam direktoram.

               5.Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, paziņojumos, rakstiskos izklāstos vai citos dokumentos, kas attiecas uz šķīrējtiesas procesu, var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

               6.Ja dokumenta iesniegšanas pēdējā diena ir Eiropas Savienības iestāžu vai Ganas valdības brīvdiena, dokumenta iesniegšanas termiņš beidzas nākamajā darbdienā.

               c. Šķīrējtiesnešu iecelšana

               7.Ja saskaņā ar nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 3. punktu šķīrējtiesnesi izraugās ar izlozes palīdzību, tad EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses nekavējoties informē atbildētājas Līgumslēdzējas puses līdzpriekšsēdētāju par izlozes datumu, laiku un vietu. EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzēja puses vai viņa pārstāvis tiek aicināts veikt izlozi un to arī veic atbilstīgi nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 3. un 4. punktam. EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzēja puses minēto šķīrējtiesneša izlozes pienākumu var deleģēt.

               8.EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses izlozē šķīrējtiesnesi vai priekšsēdētāju piecu dienu laikā pēc 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 2. punktā minētā termiņa beigām, ja kāds no 64. panta (Šķīrējtiesnešu saraksts) 1. punktā minētajiem sarakstiem:

               (a)nav izveidots – no personām, kuras viena vai abas Līgumslēdzējas puses ir oficiāli ierosinājušas iekļaušanai konkrētajā sarakstā, vai

               (b)vairs neiekļauj vismaz piecas personas – no tām personām, kas palikušas konkrētajā sarakstā.

               EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses minēto šķīrējtiesneša izlozes pienākumu var deleģēt.

               9.EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses rakstveidā informē katru personu, kas izraudzīta darbam par šķīrējtiesnesi, par viņas iecelšanu. Katra šāda persona piecu dienu laikā no dienas, kad tā informēta par iecelšanu, abām Līgumslēdzējām pusēm apliecina savu pieejamību. Lai noteiktu šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas datumu saskaņā ar nolīguma 50. panta (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) 5. punktu, par šķīrējtiesnešu izraudzīšanās dienu uzskata dienu, kurā pēdējais no trim izraudzītajiem šķīrējtiesnešiem ir paziņojis, ka piekrīt iecelšanai amatā.

               d. Darba uzdevums

               10.Ja vien Līgumslēdzējas puses piecās dienās no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas nevienojas citādi, tās darba uzdevums ir šāds:

               “ņemot vērā attiecīgos šā nolīguma noteikumus, uz kuriem atsaucas Līgumslēdzējas puses, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, izdarīt konstatējumus par attiecīgā pasākuma atbilstību 46. pantā (Darbības joma) minētajiem nolīguma noteikumiem un sniegt ziņojumu saskaņā ar 51. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojums) un 52. pantu (Šķīrējtiesas nolēmums).”

               11.Ja Līgumslēdzējas puses vienojas par citu darba uzdevumu, tās 10. punktā noteiktajā termiņā informē šķīrējtiesas kolēģiju par šādi saskaņoto darba uzdevumu.

               e. Šķīrējtiesas kolēģijas funkcijas

               12.Šķīrējtiesas kolēģija:

               (a)objektīvi izvērtē tai izskatīšanai iesniegto jautājumu, tostarp objektīvi izvērtē lietas apstākļus un piemērojamību un atbilstību aptvertajiem noteikumiem,

               (b)savos lēmumos un ziņojumos izklāsta konstatētos faktus, aptverto noteikumu piemērojamību un izdarīto konstatējumu un secinājumu galveno pamatojumu un

               (c)tai vajadzētu regulāri apspriesties ar Līgumslēdzējām pusēm un sniegt pietiekamas iespējas nonākt pie savstarpēji saskaņota risinājuma.

               13.Šķīrējtiesas kolēģija arī ņem vērā attiecīgās interpretācijas PTO ekspertu grupu ziņojumos un Apelācijas institūcijas ziņojumos, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas padome.

               f. Organizatoriskā sanāksme

               14.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Līgumslēdzējas puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tostarp, lai vienotos par:

               (a)atalgojumu un izdevumiem, kas jāmaksā šķīrējtiesnešiem, ja vien par to nav panākta iepriekšēja vienošanās. Atalgojums atbilst PTO standartiem;

               (b)atalgojumu, kas jāmaksā palīgiem, ja vien par to nav panākta iepriekšēja vienošanās. Katra šķīrējtiesneša palīga vai palīgu atalgojuma kopsumma nepārsniedz 50 % no minētā šķīrējtiesneša atalgojuma;

               (c)procesa norises grafiku un

               (d)ad hoc procedūrām konfidenciālas informācijas aizsardzībai.

               15.Šķīrējtiesneši un Līgumslēdzēju pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

               g. Rakstiski izklāsti

               16.Prasītāja Līgumslēdzēja puse savus rakstiskos izklāstus iesniedz 20 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse savu rakstisko izklāstu sniedz 20 dienu laikā no prasītājas Līgumslēdzējas puses rakstiskā izklāsta sniegšanas dienas.

               h. Šķīrējtiesas kolēģijas darbība

               17.Visas šķīrējtiesas kolēģijas sanāksmes vada šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesas kolēģija var deleģēt savam priekšsēdētājam pilnvaras pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.

               18.Ja vien nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija savu darbību var veikt ar jebkādiem līdzekļiem, ieskaitot telefonu, faksa sūtījumus vai datorsavienojumus.

               19.Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs piedalās vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties arī viņu palīgiem.

               20.Jebkuru lēmumu un ziņojumu sagatavo vienīgi pati šķīrējtiesas kolēģija; tā šo pienākumu nedeleģē.

               21.Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma 3. nodaļa (Strīdu izšķiršanas procedūras), šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm var rīkoties saskaņā ar jebkādu piemērotu procedūru, kura ir saderīga ar minētajiem noteikumiem.

               22.Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot nolīguma 3. nodaļā (Strīdu izšķiršanas procedūras) noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā vispirms apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm un pēc tam tās rakstveidā informē par izmaiņu vai pielāgojumu iemesliem un par termiņu vai nepieciešamajiem pielāgojumiem.

               i. Aizstāšana

               23.Ja kāda Līgumslēdzēja puse uzskata, ka kāds šķīrējtiesnesis neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa (šā reglamenta I pielikums) prasībām un ka šā iemesla dēļ tas būtu jāaizstāj, šī Līgumslēdzēja puse 15 dienu laikā, kopš tā ieguvusi pietiekamus pierādījumus, kas apliecina šķīrējtiesneša iespējamo neatbilstību minētā ētikas kodeksa prasībām, par to informē otru Līgumslēdzēju pusi.

               24.Līgumslēdzējas puses apspriežas 15 dienu laikā pēc 23. punktā minētā paziņojuma. Tās informē šķīrējtiesnesi par tā iespējamo neatbilstību un var pieprasīt šķīrējtiesnesim veikt pasākumus, lai labotu neatbilstību. Ja Līgumslēdzējas puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi arī atcelt un saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi.

               25.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par to, ka nepieciešams aizstāt šķīrējtiesnesi, izņemot šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāju, katra no Līgumslēdzējām pusēm var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.

               Ja šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa prasībām, saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraugās jaunu šķīrējtiesnesi.

               26.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai no atlikušajām personām priekšsēdētāju kandidātu sarakstā, kas izveidots atbilstoši nolīguma 64. pantam (Šķīrējtiesnešu saraksts). Šīs personas vārdu un uzvārdu izlozē EPN komitejas līdzpriekšsēdētājs no prasītājas Līgumslēdzējas puses vai priekšsēdētāja delegāts. Šīs izvēlētās personas lēmums par vajadzību aizstāt priekšsēdētāju ir galīgs.

               Ja šī persona konstatē, ka šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs neatbilst Šķīrējtiesnešu un vidutāju ētikas kodeksa prasībām, saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) izraugās jaunu priekšsēdētāju.

               27.Ziņojuma vai lēmuma sagatavošanas termiņu pagarina uz laiku, kas vajadzīgs jaunā šķīrējtiesneša iecelšanai.

               j. Apturēšana un izbeigšana

               28.Pēc abu Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija aptur darbu jebkurā brīdī uz laikposmu, par ko Līgumslēdzējas puses vienojušās un kas nepārsniedz 12 secīgus mēnešus. Šķīrējtiesas kolēģija atsāk darbu pirms minētā apturēšanas laikposma beigām, ja to rakstiski pieprasa abas Līgumslēdzējas puses, vai apturēšanas laikposma beigās, ja to rakstiski pieprasa kāda no Līgumslēdzējām pusēm. Prasītāja Līgumslēdzēja puse attiecīgi sniedz paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei. Ja kāda Līgumslēdzēja puse nepieprasa atsākt šķīrējtiesas kolēģijas darbu, beidzoties apturēšanas periodam, šķīrējtiesas kolēģijas pilnvaras zaudē spēku un strīda izšķiršanas process tiek izbeigts. Ja šķīrējtiesas kolēģijas darbs ir ticis apturēts, attiecīgos laikposmus saskaņā ar šo iedaļu pagarina par tādu laikposmu, par kādu šķīrējtiesas kolēģijas darbs bijis apturēts.

               k. Sēdes

               29.Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 14. punktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Līgumslēdzējas puses par sēdes datumu, laiku un vietu. Līgumslēdzēja puse, kuras teritorijā notiek šķīrējtiesas kolēģijas sēde, šo informāciju publisko, ja vien sēde nav slēgta.

               30.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tiesas sēde notiek Briselē, ja prasītājs ir Gana, un Akrā, ja prasītājs ir Eiropas Savienība. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse sedz izdevumus, kas saistīti ar sēdes loģistiku.

               31.Šķīrējtiesas kolēģija var rīkot papildu tiesas sēdes, ja Līgumslēdzējas puses tam piekrīt.

               32.Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.

               33.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, neatkarīgi no tā, vai sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas:

               (a)Līgumslēdzējas puses pārstāvji;

               (b)padomnieki;

               (c)palīgi un administratīvie darbinieki;

               (d)šķīrējtiesas tulki, tulkotāji un referenti un

               (e)eksperti, ja tā lemj šķīrējtiesas kolēģija saskaņā ar nolīguma 60. pantu (Informācija un tehniskas konsultācijas).

               34.Katra Līgumslēdzēja puse ne vēlāk kā piecas dienas pirms šķīrējtiesas kolēģijas sēdes šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Līgumslēdzējai pusei iesniedz sarakstu ar to personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Līgumslēdzējas puses uzdevumā sēdē mutvārdos sniegs argumentu vai cita veida izklāstu, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un padomniekiem, kas piedalīsies šķīrējtiesas kolēģijas sēdē.

               35.Šķīrējtiesas kolēģijas sēdes norise, kurā prasītājam un atbildētājam nodrošina vienādu laiku gan debašu, gan repliku sadaļā, ir šāda.

               Izklāsts:

               (a)prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts;

               (b)atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts.

               Argumentu atspēkošana:

               (a)prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde;

               (b)atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbildes replika.

               36.Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā jebkurai Līgumslēdzējai pusei var uzdot jautājumus.

               37.Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Līgumslēdzējām pusēm pēc iespējas īsā laikā pēc sēdes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā.

               38.Katra Līgumslēdzēja puse 10 dienu laikā pēc sēdes dienas var iesniegt papildu rakstisku izklāstu par jebkuru jautājumu, kas radies sēdes laikā.

               l. Rakstiski jautājumi

               39.Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procesa posmā var rakstiski iesniegt jautājumus vienai vai abām Līgumslēdzējām pusēm. Visu vienai Līgumslēdzējai pusei iesniegto jautājumu kopiju sniedz arī otrai Līgumslēdzējai pusei.

               40.Katra Līgumslēdzēja puse iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei savu uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopiju. Otrai Līgumslēdzējai pusei ir iespēja piecu dienu laikā pēc šādas kopijas saņemšanas rakstveidā sniegt piezīmes par minētajām Līgumslēdzējas puses atbildēm.

               41.Pēc vienas Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas šķīrējtiesas kolēģija var prasīt Līgumslēdzējām pusēm sniegt būtisku informāciju, ko tā uzskata par nepieciešamu un atbilstošu. Uz ikvienu šķīrējtiesas kolēģijas pieprasījumu sniegt informāciju Līgumslēdzējas puses atbild nekavējoties un pilnībā.

               m. Konfidencialitāte

               42.Katra Līgumslēdzēja puse un šķīrējtiesas kolēģija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko otra Līgumslēdzēja puse iesniegusi šķīrējtiesas kolēģijai un ko minētā otra Līgumslēdzēja puse noteikusi par konfidenciālu. Ja kāda Līgumslēdzēja puse šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz rakstisku izklāstu, kas ietver konfidenciālu informāciju, tā 15 dienu laikā iesniedz arī izklāstu bez šīs konfidenciālās informācijas, un tas tiek publiskots.

               43.Nekas šajā reglamentā neliedz Līgumslēdzējai pusei publiskot savas nostājas izklāstus, ciktāl, atsaucoties uz otras Līgumslēdzējas puses sniegto informāciju, tā neizpauž nekādu informāciju, ko otra Līgumslēdzēja puse noteikusi par konfidenciālu.

               44.Attiecīgās šķīrējtiesas kolēģijas sēdes daļas ir slēgtas, ja Līgumslēdzējas puses izklāsti un argumenti ietver konfidenciālu informāciju. Ja šķīrējtiesas kolēģijas sēde ir slēgta, Līgumslēdzējas puses ievēro sēdes konfidencialitāti.

               n. Ex parte sakari

               45.Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar vienu Līgumslēdzēju pusi otras Līgumslēdzējas puses prombūtnē.

               46.Šķīrējtiesnesis neapspriež procesa priekšmetu ne ar vienu, ne ar abām Līgumslēdzējām pusēm pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē.

               o. Amicus curiae izklāsti

               47.Ja vien Līgumslēdzējas puses piecu dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus izklāstus no kādas Līgumslēdzējas puses fiziskām personām vai juridiskām personām, kuras veic uzņēmējdarbību kādas Līgumslēdzējas puses teritorijā, ja šīs personas ir neatkarīgas no Līgumslēdzēju pušu valdībām, ievērojot šādus nosacījumus:

               (a)šķīrējtiesas kolēģija tos saņem 10 dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas;

               (b)tie ir kodolīgi un, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par 15 lappusēm ar dubulto atstatumu starp rindiņām;

               (c)tie ir tieši nozīmīgi šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmajiem faktu vai tiesību jautājumiem;

               (d)tie ietver aprakstu par personu, kas iesniedz šo izklāstu, tai skaitā attiecībā uz fizisku personu – valstspiederību, bet attiecībā uz juridisku personu – uzņēmējdarbības veikšanas vietu, darbības raksturu, juridisko statusu, vispārīgos mērķus un finansējuma avotus;

               (e)tajos ir konkretizēts, kādas ir attiecīgās personas intereses saistībā ar šķīrējtiesas procesu, un

               (f)tie ir sagatavoti valodās, ko Līgumslēdzējas puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 54. un 55. punktu.

               48.Paziņojumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm, lai tās varētu iesniegt piezīmes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes 10 dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas.

               49.Šķīrējtiesas kolēģija savā ziņojumā norāda visus izklāstus, ko tā saņēmusi saskaņā ar 47. punktu. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā ziņojumā pievērsties šādi iesniegtajos izklāstos sniegtajai argumentācijai, tomēr, ja tā to dara, tā ņem vērā arī visas piezīmes, ko Līgumslēdzējas puses sniegušas saskaņā ar 48. punktu.

               p. Steidzamība

               50.Steidzamības gadījumos, kas minēti nolīguma 52. panta (Šķīrējtiesas nolēmums) 2. punktā, šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm vajadzības gadījumā pielāgo šajā reglamentā minētos termiņus, izņemot termiņus, kas minēti 10. punktā (Darba uzdevums). Šķīrējtiesas kolēģija šos pielāgojumus paziņo Līgumslēdzējām pusēm.

               51.Ja kāda Līgumslēdzēja puse to pieprasa, šķīrējtiesas kolēģija 10 dienu laikā pēc tās izveidošanas izlemj, vai konkrētais gadījums ir steidzamības gadījums.

               q. Izmaksas

               52.Katra Līgumslēdzēja puse sedz savus izdevumus, kas radušies, piedaloties šķīrējtiesas procedūrā.

               53.Neskarot 30. punktu, Līgumslēdzējas puse kopīgi un vienlīdzīgi dala izdevumus, kas izriet no organizatoriskiem jautājumiem, ieskaitot šķīrējtiesnešu un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus.

               r. Rakstiskā un mutiskā tulkošana

               54.Nolīguma 47. pantā minētās apspriešanās laikā vai nolīguma 48. pantā minētās vidutāja iesaistīšanas laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 14. punktā minētajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses cenšas vienoties par kopēju darba valodu lietas izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijā.

               55.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par kopīgu darba valodu, katra Līgumslēdzēja puse iesniedz savus rakstiskos izklāstus tās izvēlētajā valodā. Vienlaikus attiecīgā Līgumslēdzēja puse nodrošina tulkojumu otras Līgumslēdzējas puses izvēlētajā valodā, ja vien tās rakstiskie izklāsti nav kādā no PTO darba valodām. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse organizē mutisko izklāstu mutisko tulkošanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajās valodās.

               56.Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus sagatavo Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Līgumslēdzējas puses nav vienojušās par kopēju darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojumu un galīgo ziņojumu sagatavo vienā no PTO darba valodām.

               57.Jebkura Līgumslēdzēja puse var iesniegt piezīmes par saskaņā ar šo reglamentu sagatavota dokumenta tulkotas versijas tulkojuma kvalitāti.

               58.Katra Līgumslēdzēja puse sedz izmaksas par tās rakstisko izklāstu tulkošanu. Izmaksas saistībā ar nolēmuma rakstisko tulkošanu Līgumslēdzējas puses sedz vienādās daļās.

               s. Citas procedūras

               59.Šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstīgi īpašajiem termiņiem, kuri paredzēti ziņojuma vai lēmuma pieņemšanai, ko veic šķīrējtiesas kolēģija, procedūrās saskaņā ar nolīguma 54. pantu (Pieņemamais termiņš nolēmuma izpildei), 55. pantu (Visu šķīrējtiesas nolēmuma izpildei veikto pasākumu pārskatīšana), 56. pantu (Pagaidu tiesiskās aizsardzības līdzekļi nolēmuma nepildīšanas gadījumā) un 57. pantu (Visu to pasākumu pārskatīšana, kas veikti atbilstības panākšanai pēc attiecīgo pasākumu pieņemšanas).

               PIELIKUMS

               ĒTIKAS KODEKSS

               I.
                     Definīcijas

               1.Šajā ētikas kodeksā:

               (a)“administratīvais personāls”, ja runā par šķīrējtiesnesi, ir personas, kas strādā šķīrējtiesneša un pakļautībā, izņemot palīgus;

               (b)“palīgs” ir persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem veic izpēti vai palīdz minētajam šķīrējtiesnesim;

               (c)“kandidāts” ir fiziska persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 64. pantā (Šķīrējtiesnešu saraksts) minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana);

               (d)“vidutājs” ir persona, kas izraudzīta par vidutāju saskaņā ar nolīguma 48. pantu;

               (e)“šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis.

               II.
                     Piemērojamie principi

               2.Lai saglabātu strīdu izšķiršanas mehānisma integritāti un objektivitāti, ikviens kandidāts un šķīrējtiesnesis:

               (a)iepazīstas ar šo ētikas kodeksu;

               (b)ir neatkarīgs un objektīvs;

               (c)izvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem;

               (d)nepieļauj nepiedienīgu uzvedību un nerada nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu;

               (e)rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem un

               (f)neietekmējas no savtīgām interesēm, ārēja spiediena, politiskiem apsvērumiem, sabiedrības protestiem un lojalitātes pret vienu vai otru Līgumslēdzēju pusi un bailēm no kritikas.

               3.Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem priekšrocības, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka tās ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi.

               4.Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu personiskas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu ietekmēt.

               5.Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

               6.Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa objektivitāti vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu.

               III.
                     Informācijas izpaušanas pienākumi

               7.Ikviens šķīrējtiesneša kandidāts pirms piekrišanas savai iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 50. pantu (Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana) sniedz informāciju par interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai, objektīvi spriežot, varētu radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti procesā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, tostarp finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm.

               8.Šā panta 7. punktā minētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, kas paredz, ka šķīrējtiesnesis informē par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, kas varētu rasties jebkurā procesa stadijā.

               9.Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas attiecas uz šā ētikas kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, viņš par tiem visiem informē EPN komiteju, lai Līgumslēdzējas puses tos varētu apsvērt.

               IV.
                     Šķīrējtiesnešu pienākumi

               10.Kad šķīrējtiesneša iecelšana tiek akceptēta, šķīrējtiesnesis ir pieejams savu pienākumu veikšanai un visa procesa gaitā veic tos rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un uzcītīgi.

               11.Šķīrējtiesnesis izskata vienīgi tos jautājumus, kas izvirzīti procesa gaitā un kas nepieciešami lēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienai citai personai.

               12.Šķīrējtiesnesis veic visus atbilstošos pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka viņa palīgi un administratīvie darbinieki ir informēti par šā ētikas kodeksa II, III, IV un VI daļā noteiktajiem pienākumiem un tos ievēro.

               V.
                     Bijušo šķīrējtiesnešu pienākumi

               13.Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis izvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka viņš savu pienākumu veikšanā rīkojās neobjektīvi vai guva labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma.

               14.Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis ievēro šā ētikas kodeksa VI daļā minētos pienākumus.

               VI.
                     Konfidencialitāte

               15.Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž publiski nepieejamu informāciju, kas attiecas uz procesu vai kas iegūta procesā, kuram viņš ir iecelts. Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž un neizmanto šādu informāciju, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai lai kaitētu citu personu interesēm.

               16.Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas pilnu vai daļēju lēmumu, pirms tas ir publicēts saskaņā ar nolīguma 3. nodaļu (Strīdu izšķiršanas procedūras).

               17.Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž informāciju par šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēm vai kāda šķīrējtiesneša viedokli, nedz arī sniedz paziņojumus par procesu, kuram viņš iecelts, vai par procesa strīda priekšmetu.

               VII.
                     Izdevumi

               18.Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz noslēgumpārskatu par procesam veltīto laiku un par saviem izdevumiem, kā arī par savu palīgu un administratīvo darbinieku patērēto laiku un izdevumiem.

               VIII.
                     Vidutāji

               19.Šo ētikas kodeksu mutatis mutandis piemēro vidutājiem.

               ****

                     (1)

                        OV L 287, 21.10.2016., 3. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.4.2022
            COM(2022) 186 final
            2022/0129(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē sakarā ar Harmonizētās sistēmas (HS) komitejas reglamenta grozījuma projekta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.
                     Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē saistībā ar to, ka ir paredzēts apstiprināt Harmonizētās sistēmas (HS) komitejas reglamenta grozījuma projektu.

               2.
                     Priekšlikuma konteksts

               2.1.
                     Starptautiskā konvencija par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu

               Starptautiskās konvencijas par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“nolīgums”)
                  1
                mērķis ir atvieglot starptautisko tirdzniecību un statistikas vākšanu, salīdzināšanu un analīzi, jo īpaši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību. Tajā kā pielikums ir iekļauta HS nomenklatūra, kas ir starptautiska saskaņota sistēma, kura ļauj iesaistītajām valstīm muitas vajadzībām klasificēt tirgotās preces uz kopīga pamata. Konkrēti, HS nomenklatūra ietver preču aprakstu, kas sastāv no pozīcijām un apakšpozīcijām un to attiecīgajiem ciparu kodiem, balstoties uz sešciparu kodu sistēmu. HS nomenklatūra tiek pārskatīta reizi piecos gados
                  2
               . Tā tiek piemērota vairāk nekā 200 valstīs un ekonomikās visā pasaulē; līdz ar to vairāk nekā 98 % pasaulē pārdoto preču ir klasificētas saskaņā ar to.

               Nolīgums stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība un visas dalībvalstis ir nolīguma puses.

               2.2.
                     Pasaules Muitas organizācija (PMO)

               Pasaules Muitas organizācija (PMO), kuru 1952. gadā izveidoja kā Muitas sadarbības padomi, ir neatkarīga starpvaldību struktūra, kuras uzdevums ir uzlabot muitas administrāciju efektivitāti un lietderību. PMO saviem biedriem piedāvā dažādas konvencijas un citus starptautiskus instrumentus, kā arī tehnisko palīdzību un mācību pakalpojumus. Pašlaik PMO pārstāv 184 muitas administrācijas visā pasaulē.

               PMO pārvaldības struktūra ir padome, kurai tās funkciju izpildē ar attiecīgo kompetenci un prasmēm palīdz sekretariāts un vairākas tehniskās un padomdevējas komitejas.

               PMO tehniskā komiteja, kas ir atbildīga par nolīguma sagatavošanas darbu, ir HS komiteja. HS komitejas galvenie uzdevumi ir šādi:

               ·nodrošināt HS juridisko dokumentu vienādu interpretāciju un piemērošanu, tostarp risinot klasificēšanas strīdus starp līgumslēdzējām pusēm, un tādējādi atvieglot tirdzniecību;

               ·ierosināt HS grozījumus un atjauninājumus, lai atspoguļotu tehnoloģiju attīstību un tirdzniecības modeļu izmaiņas, kā arī citas lietotāju vajadzības;

               ·veicināt HS plašu piemērošanu un izskatīt ar to saistītus vispārīgus un politikas jautājumus.

               Saskaņā ar HS konvencijas 6. panta 6. punktu HS komiteja “nosaka savu reglamentu, pieņemot lēmumu ar ne mazāk kā divām trešdaļām tās locekļu balsu. Šādi noteiktu reglamentu apstiprina Padome.”

               HS komitejas reglamenta 26. noteikums nosaka, ka “[š]os noteikumus var pilnībā vai daļēji pārskatīt saskaņā ar Konvencijas 6. panta 6. punkta noteikumiem.”

               Nostājas, kas Savienībai PMO jāieņem par HS jautājumiem, tiek saskaņotas ar dalībvalstīm. Savienībai un tās dalībvalstīm PMO HS komitejā ir tikai viena balss. PMO padomē par ES kompetencē esošiem jautājumiem, piemēram, HS jautājumiem, ES balso sanāksmē klātesošo dalībvalstu vārdā.

               2.3.
                     Paredzētais PMO padomes akts

               PMO padomei 139. un 140. sesijā 2022. gada 23.–25. jūnijā ir jāapstiprina HS komitejas reglamenta 19. un 20. noteikuma grozījumi (“paredzētais akts”).

               HS komiteja 64. sesijā 2019. gada septembrī vienprātīgi vienojās par priekšlikumu grozīt reglamenta 20. noteikumu, lai precizētu atrunu procedūru. Pandēmijas dēļ šis jautājums vēl nav iesniegts PMO padomei apstiprināšanai.

               HS komiteja 68. sesijā 2021. gada septembrī vienojās par priekšlikumu grozīt reglamenta 19. noteikumu, lai precizētu balsošanas procedūru.

               Priekšlikumi par grozījumiem reglamenta 19. un 20. noteikumā ir izskaidroti turpmāk tekstā.

               Grozījumi reglamenta 19. noteikumā

               –Grozījuma projektā tiek grozīta reglamenta 19. noteikuma trešā un ceturtā daļa un tādējādi radīta skaidrība par to, kā noteikt vairākumu, kas vajadzīgs, lai HS komiteja varētu pieņemt lēmumus par HS konvencijas grozījumiem (ne mazāk kā divas trešdaļas komitejas locekļu nodoto balsu), piemēram, par HS nomenklatūras grozījumiem, kā arī attiecībā uz citiem lēmumiem, kuriem vajadzīgs vienkāršs balsu vairākums (vairāk nekā 50 % komitejas locekļu nodoto balsu), piemēram, attiecībā uz klasifikācijas lēmumiem, skaidrojumiem, klasifikācijas atzinumiem utt.

               –Galvenais mērķis ir nodrošināt, ka gadījumā, kad ir jāapspriež vairāki varianti, tiek ievērota netraucēta un pārredzama procedūra, lai Komitejas lēmuma rezultātā tiktu atbalstīts vispārējs Komitejas locekļu vairākums attiecībā uz variantu, kas atlicis pēc mazāk atbalstīta(-u) varianta(-u) pakāpeniskas izslēgšanas.

               –Grozījuma projekts ir iekļauts tabulā (un izmaiņas ir pasvītrotas):

                        Spēkā esošais teksts

                        Jauns teksts

                        Trešā daļa

                        Lēmumus par Konvencijas grozījumiem pieņem ar Komitejas locekļu nodoto balsu vairākumu, kas nav mazāks par divām trešdaļām nodoto balsu.

                        Lēmumus par Konvencijas grozījumiem pieņem ar Komitejas locekļu nodoto balsu vairākumu, kas nav mazāks par divām trešdaļām nodoto balsu.  Tomēr, ja ir divi vai vairāki grozījuma varianti, Komiteja vispirms veic daļā par vienkārša vairākuma balsojuma procedūrām aprakstīto pakāpeniskas balsošanas procedūru, lai samazinātu variantu skaitu līdz vienam. Kad ir atlicis viens grozījuma variants, galīgais balsojums par grozījuma pieņemšanu vai noraidīšanu notiek, ievērojot noteikumu par divu trešdaļu balsu vairākumu.

                        Ceturtā daļa

                        Citus lēmumus pieņem ar Komitejas locekļu nodoto balsu vienkāršu vairākumu.

                        Citus lēmumus pieņem ar Komitejas locekļu nodoto balsu vienkāršu vairākumu (vairāk nekā 50 procenti). Ja ir vairāk nekā divi varianti un neviens no tiem nav saņēmis vairāk nekā 50 % no Komitejas locekļu nodotajām balsīm, vienkārša vairākuma balsojumā piemēro pakāpeniskas balsošanas praksi, kurā variantu skaits tiek samazināts, atmetot vismazāk balsu saņēmušo variantu, līdz visvairāk balsu saņēmušais variants sasniedz vairāk nekā 50 procentus no Komitejas locekļu nodotajām balsīm.

               Grozījumi reglamenta 20. noteikumā

               –Grozījuma projektā tiek grozīts 20. noteikuma pirmā un ceturtā daļa, kuras kļūst attiecīgi par otro un pirmo daļu, un tādējādi tiek precizēts, ka PMO ģenerālsekretāram adresēti paziņojumi, ar kuriem HS komitejā izskatītu jautājumu nodod izskatīšanai Padomē vai atkārtotai izskatīšanai HS komitejā, ģenerālsekretāram būtu jāsaņem līdz attiecīgā termiņa pēdējās dienas plkst. 24.00 (pēc Briseles laika).

               –Šis grozījums jo īpaši ir svarīgs administrācijām, kuras atrodas citā laika zonā nekā PMO galvenā mītne un kuru paziņojumus PMO ģenerālsekretārs varētu saņemt pēc termiņa beigām, kas atvēlēts šādu atkārtotas izskatīšanas pieprasījumu iesniegšanai atbilstīgi laika zonai, kurā atrodas PMO sekretariāts.

               –Grozījuma projekts ir iekļauts tabulā (un izmaiņas ir pasvītrotas):

                        Spēkā esošais teksts

                        Jauns teksts

                        Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 298 ģenerālsekretārs pēc līgumslēdzējas puses pieprasījuma var no Konvencijas 8. panta 2. punkta izrietošus jautājumus tieši nodot atpakaļ izskatīšanai Komitejā ar noteikumu, ka pieprasījums ir iesniegts rakstiski un ne vēlāk kā otrā mēneša beigās pēc mēneša, kurā ir beigusies Komitejas sesija. Pēc tam ģenerālsekretārs šo jautājumu iekļauj Komitejas nākamās sesijas darba kārtībā atkārtotai izskatīšanai.

                        Ja par vienu un to pašu jautājumu tiek saņemti pieprasījumi no dažādām līgumslēdzējām pusēm par tā nodošanu izskatīšanai Padomē un Komitejā vai ja kāda līgumslēdzēja puse neprecizē, vai jautājums būtu jānodod izskatīšanai Padomē vai tieši Komitejā, jautājumu nodod izskatīšanai Padomē. Ģenerālsekretārs informē visas līgumslēdzējas puses par to, ka ir saņemts pieprasījums nodot jautājumu izskatīšanai Padomē vai Komitejā.

                        Līgumslēdzēja puse, kas iesniedz pieprasījumu nodot jautājumu izskatīšanai Padomē vai Komitejā, var atsaukt savu lūgumu jebkurā laikā, pirms jautājuma izskatīšanas Padomē vai pirms tā atkārtotas izskatīšanas Komitejā. Tomēr Komiteja izskatīs jautājumu, ja to izskatīšanai ir nodevusi Padome. Gadījumā, kad līgumslēdzēja puse atsauc pieprasījumu, Komitejas sākotnējo lēmumu uzskata par apstiprinātu ar noteikumu, ka netiek izskatīts citas līgumslēdzējas puses pieprasījums par to pašu jautājumu. Ģenerālsekretārs paziņo līgumslēdzējām pusēm par pieprasījuma atsaukšanu.

                        Paziņojumus ģenerālsekretāram par jautājuma nodošanu izskatīšanai Padomē vai atkārtotai izskatīšanai Komitejā saskaņā ar Konvencijas 8. panta 2. punktu un Padomes Lēmumu Nr. 298 nedrīkst iesniegt pirms dienas, kas seko dienai, kurā ir beigusies Komitejas sesija, bet tie ir jāiesniedz līdz otrā mēneša beigām pēc mēneša, kurā attiecīgā sesija ir beigusies.

                        Ja saskaņā ar Konvencijas 8. panta 3. punktu un Padomes Lēmumu Nr. 298 kāds jautājums ir pilnībā vai daļēji nodots izskatīšanai Komitejā, līgumslēdzēja puse, kas pieprasījusi jautājuma atkārtotu izskatīšanu, ne vēlāk kā 60 dienas pirms Komitejas nākamās sesijas atklāšanas dienas iesniedz ģenerālsekretāram piezīmi, kurā tā izklāsta atkārtotas izskatīšanas pieprasījuma iemeslus, kā arī savus priekšlikumus jautājuma atrisināšanai. Ģenerālsekretārs nosūta šo piezīmi pārējām līgumslēdzējām pusēm.

                        Paziņojumus ģenerālsekretāram par jautājuma nodošanu izskatīšanai Padomē vai atkārtotai izskatīšanai Komitejā saskaņā ar Konvencijas 8. panta 2. punktu un Padomes Lēmumu Nr. 298 nedrīkst sniegt pirms dienas, kas seko dienai, kurā ir beigusies Komitejas sesija, bet tie ir jāsniedz līdz otrā mēneša beigām pēc mēneša, kurā attiecīgā sesija ir beigusies.  Paziņojumu uzskata par sniegtu attiecīgajā termiņā, ja ģenerālsekretārs to ir saņēmis līdz attiecīgā termiņa pēdējās dienas plkst. 24.00 (pēc Briseles laika).

                        Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 298 ģenerālsekretārs pēc līgumslēdzējas puses pieprasījuma var no Konvencijas 8. panta 2. punkta izrietošus jautājumus tieši nodot atpakaļ izskatīšanai Komitejā ar noteikumu, ka pieprasījums ir iesniegts iepriekšējā daļā noteiktajā termiņā.  Pēc tam ģenerālsekretārs šo jautājumu iekļauj Komitejas nākamās sesijas darba kārtībā atkārtotai izskatīšanai.

                        Ja par vienu un to pašu jautājumu tiek saņemti pieprasījumi no dažādām līgumslēdzējām pusēm par tā nodošanu izskatīšanai Padomē un Komitejā vai ja kāda līgumslēdzēja puse neprecizē, vai jautājums būtu jānodod izskatīšanai Padomē vai tieši Komitejā, jautājumu nodod izskatīšanai Padomē.  Ģenerālsekretārs informē visas līgumslēdzējas puses par to, ka ir saņemts pieprasījums nodot jautājumu izskatīšanai Padomē vai Komitejā.

                        Līgumslēdzēja puse, kas iesniedz pieprasījumu nodot jautājumu izskatīšanai Padomē vai Komitejā, var atsaukt savu lūgumu jebkurā laikā, pirms jautājuma izskatīšanas Padomē vai pirms tā atkārtotas izskatīšanas Komitejā.  Tomēr Komiteja izskatīs jautājumu, ja to izskatīšanai ir nodevusi Padome.  Gadījumā, kad līgumslēdzēja puse atsauc pieprasījumu, Komitejas sākotnējo lēmumu uzskata par apstiprinātu ar noteikumu, ka netiek izskatīts citas līgumslēdzējas puses pieprasījums par to pašu jautājumu.  Ģenerālsekretārs paziņo līgumslēdzējām pusēm par pieprasījuma atsaukšanu.

                        Ja saskaņā ar Konvencijas 8. panta 3. punktu un Padomes Lēmumu Nr. 298 kāds jautājums ir pilnībā vai daļēji nodots izskatīšanai Komitejā, līgumslēdzēja puse, kas pieprasījusi jautājuma atkārtotu izskatīšanu, ne vēlāk kā 60 dienas pirms Komitejas nākamās sesijas atklāšanas dienas iesniedz ģenerālsekretāram piezīmi, kurā tā izklāsta atkārtotas izskatīšanas pieprasījuma iemeslus, kā arī savus priekšlikumus jautājuma atrisināšanai.  Ģenerālsekretārs nosūta šo piezīmi pārējām līgumslēdzējām pusēm.

               3.
                     Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ierosinātās nostājas mērķis ir atbalstīt HS komitejas reglamenta grozījuma projektu.

               ES ir svarīgi, lai šāds grozījums tiktu pieņemts, jo tā mērķis ir precizēt HS komitejas lēmumu pieņemšanas procesu un nodrošināt, ka lēmumus pieņem ar šīs komitejas locekļu neapstrīdamu balsu vairākumu.

               Notika apspriešanās ar dalībvalstīm Muitas ekspertu grupā (HS/PMO koordinācija) un Padomē.

               Tāpēc ierosinātā nostāja ir šāda.

               –Attiecībā uz reglamenta grozījumu – Savienībai būtu jāatbalsta grozījuma pieņemšana.

               –Vajadzības gadījumā Savienībai būtu arī jāatbalsta turpmāki redakcionāli grozījumi, kurus var ierosināt PMO sekretariāts.

               Ierosinātā ES nostāja atbilst iedibinātajai muitas politikai un HS komitejas īstenotajai praksei.

               Ierosinātā nostāja ir nepieciešama, lai ES varētu paust savu nostāju nākamajā PMO padomē.

               4.
                     Juridiskais pamats

               4.1.
                     Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.
                     Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               Tāpēc ierosinātā lēmuma, ar ko nosaka nostāju, kura jāpieņem Savienības vārdā un kura attiecas uz paredzēto aktu, procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.1.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               PMO padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, 1950. gada 15. decembra Konvenciju par Muitas sadarbības padomes izveidošanu. Tā saskaņā ar Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu ir atbildīgā iestāde, kas līgumslēdzējām pusēm sniedz ieteikumus šīs konvencijas grozīšanai un apstiprina HS komitejas reglamentu.

               Gaidāms, ka PMO padome saskaņā ar HS konvencijas 6. pantu jūnija sesijā apstiprinās HS komitejas reglamenta grozījumu. Kad grozījums būs apstiprināts, tam būs juridiskas sekas ES tiesību aktos, konkrēti: Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumā. Tas ir tāpēc, ka minētās regulas 2. panta a. punkts nosaka: “2.  Kombinētajā nomenklatūrā ietilpst: a) harmonizētās sistēmas nomenklatūra;” un tāpēc, ka šis grozījums ietekmēs to, kā HS komitejā tiek pieņemti lēmumi par harmonizētās sistēmas nomenklatūras interpretāciju un grozījumiem, un līdz ar to arī to, kā tiek interpretēta kombinētā nomenklatūra.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.
                     Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.
                     Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kuru prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tā kā paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar tarifa interpretāciju un uz starptautiska nolīguma piemērošanu kopējā tirdzniecības politikā, un HS nomenklatūras un ES kombinētās nomenklatūras īstenošanu, ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 31. pants, 43. panta 2. punkts un 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.
                     Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 31. pantam, 43. panta 2. punktam un 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.
                     Ietekme uz budžetu

               Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.

               2022/0129 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē sakarā ar Harmonizētās sistēmas (HS) komitejas reglamenta grozījuma projekta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu, 43. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)
                     Starptautiskā konvencija par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“nolīgums”), ko Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 87/369
                  41, stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               (2)
                     Saskaņā ar nolīguma 6. panta 6. punktu Harmonizētās sistēmas (HS) komitejai ir jānosaka savs reglaments, pieņemot lēmumu ar ne mazāk kā divām trešdaļām tās locekļu balsu. Šādi noteikts reglaments ir jāapstiprina Padomei.

               (3)
                     Gaidāms, ka PMO padome jūnija sesijās apstiprinās HS komitejas reglamenta grozījuma projektu. Šāds grozījums tiks apstiprināts, pamatojoties uz HS komitejas izstrādāto priekšlikumu, kas tika pabeigts tās 64. sesijā (2019. gada 18.–27. septembrī) un 68. sesijā (2021. gada 6.–28. septembrī). Tas stāsies spēkā pēc tā pieņemšanas.

               (4)
                     Ir ārkārtīgi svarīgi, lai HS komiteja lēmumus pieņemtu pārredzami un efektīvi un lai šādi lēmumi saņemtu maksimālu atbalstu no šīs komitejas locekļiem.

               (5)
                     Tā kā minētais HS komitejas reglamenta grozījuma projekts ir jāapstiprina PMO padomei, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, jo grozītais reglaments pēc tā pieņemšanas būs saistošs Savienībai un var ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87
                  52.

               (6)
                     Tādēļ ir lietderīgi, ka Savienības nostāja ir – atbalstīt HS komitejas reglamenta grozījuma projektu un nelielus redakcionālus vai lingvistiskus pielāgojumus, ko uzskata par nepieciešamiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem PMO padomes 2022. gada jūnija sesijās, ir – atbalstīt HS komitejas reglamenta grozījuma projektu, kas izklāstīts pielikumā.

               Savienības pārstāvji var piekrist nelieliem redakcionāliem vai lingvistiskiem pielāgojumiem, ņemot vērā norises gaidāmajās PMO padomes sesijās, apspriežoties ar dalībvalstīm vai koordinācijas sanāksmēs uz vietas bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 87/369 (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

                     (2)

                        Kopš ieviešanas 1988. gadā HS nomenklatūra ir pārskatīta sešas reizes. Šīs izmaiņas stājās spēkā 1996., 2002., 2007., 2012. 2017. un 2022. gadā.

                     (3)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)
                  1
                        Padomes Lēmums 87/369/EEK (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

                     (5)
                  2
                        Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.4.2022
            COM(2022) 186 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē sakarā ar Harmonizētās sistēmas (HS) komitejas reglamenta grozījuma projekta pieņemšanu

               PIELIKUMS

               Grozījumi reglamenta 19. noteikumā

                        Trešā daļa

                        Lēmumus par Konvencijas grozījumiem pieņem ar Komitejas locekļu nodoto balsu vairākumu, kas nav mazāks par divām trešdaļām nodoto balsu.  Tomēr, ja ir divi vai vairāki grozījuma varianti, Komiteja vispirms veic daļā par vienkārša vairākuma balsojuma procedūrām aprakstīto pakāpeniskas balsošanas procedūru, lai samazinātu variantu skaitu līdz vienam. Kad ir atlicis viens grozījuma variants, galīgais balsojums par grozījuma pieņemšanu vai noraidīšanu notiek, ievērojot noteikumu par divu trešdaļu balsu vairākumu.

                        Ceturtā daļa

                        Citus lēmumus pieņem ar Komitejas locekļu nodoto balsu vienkāršu vairākumu (vairāk nekā 50 procenti). Ja ir vairāk nekā divi varianti un neviens no tiem nav saņēmis vairāk nekā 50 % no Komitejas locekļu nodotajām balsīm, vienkārša vairākuma balsojumā piemēro pakāpeniskas balsošanas praksi, kurā variantu skaits tiek samazināts, atmetot vismazāk balsu saņēmušo variantu, līdz visvairāk balsu saņēmušais variants sasniedz vairāk nekā 50 procentus no Komitejas locekļu nodotajām balsīm.

               Grozījumi reglamenta 20. noteikumā

                        Paziņojumus ģenerālsekretāram par jautājuma nodošanu izskatīšanai Padomē vai atkārtotai izskatīšanai Komitejā saskaņā ar Konvencijas 8. panta 2. punktu un Padomes Lēmumu Nr. 298 nedrīkst sniegt pirms dienas, kas seko dienai, kurā ir beigusies Komitejas sesija, bet tie ir jāsniedz līdz otrā mēneša beigām pēc mēneša, kurā attiecīgā sesija ir beigusies.  Paziņojumu uzskata par sniegtu attiecīgajā termiņā, ja ģenerālsekretārs to ir saņēmis līdz attiecīgā termiņa pēdējās dienas plkst. 24.00 (pēc Briseles laika).

                        Saskaņā ar Padomes Lēmumu Nr. 298 ģenerālsekretārs pēc līgumslēdzējas puses pieprasījuma var no Konvencijas 8. panta 2. punkta izrietošus jautājumus tieši nodot atpakaļ izskatīšanai Komitejā ar noteikumu, ka pieprasījums ir iesniegts iepriekšējā daļā noteiktajā termiņā.  Pēc tam ģenerālsekretārs šo jautājumu iekļauj Komitejas nākamās sesijas darba kārtībā atkārtotai izskatīšanai.

                        Ja par vienu un to pašu jautājumu tiek saņemti pieprasījumi no dažādām līgumslēdzējām pusēm par tā nodošanu izskatīšanai Padomē un Komitejā vai ja kāda līgumslēdzēja puse neprecizē, vai jautājums būtu jānodod izskatīšanai Padomē vai tieši Komitejā, jautājumu nodod izskatīšanai Padomē.  Ģenerālsekretārs informē visas līgumslēdzējas puses par to, ka ir saņemts pieprasījums nodot jautājumu izskatīšanai Padomē vai Komitejā.

                        Līgumslēdzēja puse, kas iesniedz pieprasījumu nodot jautājumu izskatīšanai Padomē vai Komitejā, var atsaukt savu lūgumu jebkurā laikā, pirms jautājuma izskatīšanas Padomē vai pirms tā atkārtotas izskatīšanas Komitejā.  Tomēr Komiteja izskatīs jautājumu, ja to izskatīšanai ir nodevusi Padome.  Gadījumā, kad līgumslēdzēja puse atsauc pieprasījumu, Komitejas sākotnējo lēmumu uzskata par apstiprinātu ar noteikumu, ka netiek izskatīts citas līgumslēdzējas puses pieprasījums par to pašu jautājumu.  Ģenerālsekretārs paziņo līgumslēdzējām pusēm par pieprasījuma atsaukšanu.

                        Ja saskaņā ar Konvencijas 8. panta 3. punktu un Padomes Lēmumu Nr. 298 kāds jautājums ir pilnībā vai daļēji nodots izskatīšanai Komitejā, līgumslēdzēja puse, kas pieprasījusi jautājuma atkārtotu izskatīšanu, ne vēlāk kā 60 dienas pirms Komitejas nākamās sesijas atklāšanas dienas iesniedz ģenerālsekretāram piezīmi, kurā tā izklāsta atkārtotas izskatīšanas pieprasījuma iemeslus, kā arī savus priekšlikumus jautājuma atrisināšanai.  Ģenerālsekretārs nosūta šo piezīmi pārējām līgumslēdzējām pusēm.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.4.2022
            COM(2022) 202 final
            2022/0144(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā attiecībā uz Krievijas Federācijas dalību šajā organizācijā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma konteksts

               ES ostas valsts kontroles (OVK) režīms ir izklāstīts Direktīvā 2009/16/EK (ar grozījumiem). OVK Savienībā ir balstīta uz Parīzes Saprašanās memorandu (Parīzes SM) par ostas valsts kontroli, kas pastāv kopš 1982. gada. Direktīva 2009/16/EK (ar grozījumiem) ietver Parīzes SM procedūras un instrumentus. Saprašanās memorandā piedalās visas ES piejūras dalībvalstis, kā arī Kanāda, Islande, Norvēģija, Krievijas Federācija un Apvienotā Karaliste.  Eiropas Savienība nav Parīzes SM dalībniece.

               Lai ostas valsts kontrole Savienībā darbotos, Parīzes SM kontekstā katru gadu ir jāpieņem vairāki lēmumi. Šie lēmumi tiek pieņemti vienprātīgi ikgadējā Ostas valsts kontroles komitejas (OVKK) sanāksmē, kas notiek ik gadu maijā. Saskaņā ar Direktīvu 2009/16/EK lēmumi, ko pieņem Parīzes SM attiecīgā kompetentā struktūra, ES dalībvalstīm kļūst saistoši.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem starptautiskās organizācijās, tādās kā Parīzes SM, ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir jāpieņem ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

               Pēc Krievijas Federācijas iebrukuma Ukrainā Parīzes SM sekretariāts 2022. gada 14. martā saņēma Ukrainas infrastruktūras ministra Oleksandra Kubrakova vēstuli. Vēstulē Parīzes SM tiek lūgts i) pēc ostas valsts kontroles inspekcijām nepamatoti neaizturēt Ukrainas karoga kuģus, ii) Krievijas Federāciju no Parīzes SM izslēgt un iii) neatzīt sertifikātus, kas izdoti Krievijas Federācijas Jūras administrācijas vārdā.

               Attiecībā uz pirmo lūgumu — nepamatoti neaizturēt Ukrainas kuģus — Parīzes SM 2022. gada 2. martā izdeva PSCircular Nr. 101 (Norādījumi par jūrnieku repatriāciju sakarā ar situāciju Ukrainā), kas veltīts šim jautājumam. PSCircular Nr. 101 dalībvalstu iestādes informē, ka pašreizējos apstākļos ir jāievēro elastība, arī attiecībā uz jūrnieku repatriāciju, 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā, sertifikātiem, kas izdoti saskaņā ar 1978. gada Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem, un medicīniskajiem sertifikātiem. Atkarībā no notikumu attīstības Parīzes SM var apsvērt PSCircular Nr. 101 vēl pielāgot.

               Attiecībā uz lūgumu, kas skar Krievijas Federācijas dalību Parīzes SM, jāatzīmē, ka Krievijas Federācijai ir liegta piekļuve THETIS OVK atlases rīkam un inspekciju datubāzei, kas paredzēta Direktīvas 2009/16/EK 24. pantā, un to izmantošana. Tas nozīmē, ka Krievijas Federācijas dalība Parīzes SM darbā jau ir ļoti ierobežota, turklāt bez piekļuves minētajai datubāzei Krievijas Federācija principā nevar izpildīt savas Parīzes SM saistības vai dot ieguldījumu SM darbā.

               Lai gan ES dalībvalstu vidū ir vienprātība, ka pret Krievijas Federāciju būtu jāvēršas, ne memorandā, ne kādā no rīcībpolitiskajām instrukcijām nav paredzēta nekāda procedūra vai mehānisms, ar ko dalībniekus no Parīzes SM varētu izslēgt. Tomēr izslēgšana nav vienīgais variants, un tie dalībnieki, kuri ir pauduši viedokli, ir norādījuši, ka iestājas par dalības apturēšanu līdz turpmākam paziņojumam. Lai gan tūlītējās juridiskās sekas būtu līdzīgas izslēgšanai, tās nav tik pastāvīgas. Dalības apturēšana dotu iespēju vēl apsvērt nepieciešamību šo valsti no Parīzes SM izslēgt pilnībā, un to varētu atcelt, ja apstākļi mainītos. Tomēr memorandā nav noteikumu arī par dalības apturēšanu.

               Parīzes SM priekšsēdētājs ir ierosinājis ar Parīzes SM rakstisko procedūru pieņemt lēmumu par Krievijas Federācijas dalības apturēšanu pirms gadskārtējās Ostas valsts kontroles komitejas sanāksmes (PSCC55), kas paredzēta 2022. gada 16.–20. maijā. Tā rīkojoties, varētu panākt, ka šis sensitīvais jautājums neaizēno PSCC55.

               2.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ņemot vērā situācijas nopietnību, ir lietderīgi i) piekrist dokumenta PSCC55/11.1 5. punktā izklāstītajai pieejai, kas paredz Ukrainas karoga kuģus nepamatoti neaizturēt pēc ostas valsts kontroles inspekcijām, ii) sakarā ar Krievijas neprovocēto un nepamatoto iebrukumu Ukrainā apturēt Krievijas Federācijas dalību Parīzes SM, ievērojot Vīnes Konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 62. panta 3. punktu, iii) piekrist pieejai, kas izklāstīta dokumenta PSCC55/11.1 7. punktā, attiecībā uz Krievijas Federācijas izdoto normatīvo sertifikātu atzīšanas pārtraukšanu.

               Pievienotais teksts ir priekšlikums Savienības nostājai, kas pēc tam jāpieņem Padomei, kā paredz LESD 218. panta 9. punkts. Tā mērķis ir vienoties par rīcību, kas izklāstīta Parīzes SM dokumentā PSCC55/11.1. Sīkākas ziņas par ES nostāju ir Padomes lēmuma projektam pievienotas kā 1. pielikums.

               Direktīva 2009/16/EK Parīzes SM procedūras, instrumentus un darbības faktiski iekļauj Savienības tiesību tvērumā. Tāpēc Parīzes SM ietilpst Savienības ekskluzīvā ārējā kompetencē saskaņā ar LESD 3. panta 2. punkta beigu daļu.

               3.Juridiskais pamats

               Šis lēmums ir sagatavots, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, kas paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām. Tas attiecas uz nostāju, kas dalībvalstīm, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, jāieņem Parīzes SM kontekstā.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (ar grozījumiem) ir juridiskais pamats, kas nosaka principus, kuri dalībvalstīm jāievēro Parīzes SM OVKK.

               Akti, kas jāpieņem Parīzes SM kontekstā, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētajiem aktiem ir juridiskas sekas tāpēc, ka tie var izšķiroši ietekmēt ES tiesību aktu — proti, Direktīvas 2009/16/EK — saturu. Tam par iemeslu ir apstāklis, ka Direktīva 2009/16/EK Parīzes SM procedūras, instrumentus un darbības faktiski iekļauj Savienības tiesību tvērumā. Turklāt apturēt Krievijas Federācijas dalību Parīzes SM nozīmē veikt organizatoriska rakstura aktu, kas ietekmē to, kā Parīzes SM satvarā tiek pieņemti lēmumi.

               Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu paredzētais akts nepapildina un negroza. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               2022/0144 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā attiecībā uz Krievijas Federācijas dalību šajā organizācijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1982. gada 26. janvārī Parīzē tika parakstīts Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli (“Parīzes SM”), kas stājās spēkā 1982. gada 1. jūlijā. Parīzes SM dalībnieces ir 27 valstu (Apvienotās Karalistes, Beļģijas, Bulgārijas, Dānijas, Francijas, Grieķijas, Horvātijas, Igaunijas, Islandes, Īrijas, Itālijas, Kanādas, Kipras, Krievijas Federācijas, Latvijas, Lietuvas, Maltas, Nīderlandes, Norvēģijas, Polijas, Portugāles, Rumānijas, Slovēnijas, Somijas, Spānijas, Vācijas un Zviedrijas) jūras administrācijas.  Eiropas Savienība nav Parīzes SM dalībniece.

               (2)Savienības ostas valsts kontroles juridisko režīmu nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK
                  1
               , kas pārformulē un nostiprina iepriekšējos Savienības tiesību aktus, kuri šajā jomā ir spēkā kopš 1995. gada. Savienības juridiskā režīma pamatā ir Parīzes SM.

               (3)Attiecībā uz Savienības dalībvalstīm Direktīva 2009/16/EK Parīzes SM procedūras, instrumentus un darbības faktiski iekļauj Savienības tiesību tvērumā. Saskaņā ar minēto direktīvu atsevišķi lēmumi, ko pieņem Parīzes SM attiecīgā kompetentā iestāde, Savienības dalībvalstīm kļūst saistoši.

               (4)Tā kā paredzētie akti varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesiskā regulējuma saturu, konkrētāk, Direktīvu 2009/16/EK, ir lietderīgi noteikt, kāda nostāja Savienības vārdā jāieņem Parīzes SM. Ievērojot LESD 218. panta 9. punktu, nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir jāpieņem ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

               (5)2022. gada 24. februārī pieņemtajos secinājumos Eiropadome visstingrākajā veidā nosodīja neprovocēto un nepamatoto Krievijas Federācijas militāro agresiju pret Ukrainu. 2022. gada 24. un 25. marta sanāksmē Eiropadome norādīja, ka Krievijas agresijas karš pret Ukrainu rupji pārkāpj starptautiskās tiesības, un atkārtoja prasību, lai Krievija militāro agresiju Ukrainas teritorijā nekavējoties izbeigtu.

               (6)Sakarā ar Krievijas Federācijas iebrukumu Ukrainā Parīzes SM sekretariāts 2022. gada 14. martā saņēma Ukrainas infrastruktūras ministra vēstuli. Vēstulē Parīzes SM tiek lūgts pēc ostas valsts kontroles inspekcijām nepamatoti neaizturēt Ukrainas karoga kuģus, Krievijas Federāciju no Parīzes SM izslēgt un neatzīt sertifikātus, kas izdoti Krievijas Federācijas Jūras administrācijas vārdā.

               (7)Attiecībā uz pirmo lūgumu — nepamatoti neaizturēt Ukrainas kuģus — Parīzes SM 2022. gada 2. martā izdeva PSCircular Nr. 101 (Norādījumi par jūrnieku repatriāciju sakarā ar situāciju Ukrainā), kas veltīts šim jautājumam. PSCircular Nr. 101 dalībvalstu iestādes informē, ka pašreizējos apstākļos ir jāievēro elastība, arī attiecībā uz jūrnieku repatriāciju, 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā, sertifikātiem, kas izdoti saskaņā ar 1978. gada Starptautisko konvenciju par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem, un medicīniskajiem sertifikātiem. Atkarībā no notikumu attīstības Parīzes SM var apsvērt PSCircular Nr. 101 vēl pielāgot. Par šo nostāju būtu jāpaziņo Ukrainas iestādēm.

               (8)Attiecībā uz lūgumu, kas skar Krievijas Federācijas dalību Parīzes SM, jāatzīmē, ka Krievijas Federācijai ir liegta piekļuve THETIS OVK atlases rīkam un inspekciju datubāzei, kas paredzēta Direktīvas 2009/16/EK 24. pantā, un to izmantošana. Tas nozīmē, ka Krievijas Federācijas dalība Parīzes SM darbā jau ir ļoti ierobežota, turklāt bez piekļuves minētajai datubāzei Krievijas Federācija principā nevar izpildīt savas Parīzes SM saistības.

               (9)Ne memorandā, ne kādā no rīcībpolitiskajām instrukcijām nav paredzēta nekāda procedūra vai mehānisms, ar ko dalībniekus no Parīzes SM varētu izslēgt. Alternatīva izslēgšanai no Parīzes SM ir dalības apturēšana līdz turpmākam paziņojumam. Lai gan tūlītējās sekas būtu līdzīgas izslēgšanai, tās nav tik pastāvīgas. Tomēr memorandā nav noteikumu arī par dalības apturēšanu. Dalības apturēšana dod iespēju vēl apsvērt nepieciešamību šo valsti no Parīzes SM izslēgt pilnībā, un to varētu atcelt, ja apstākļi mainītos.

               (10)Eiropas Savienība kā pasaules mēroga aktore ANO
                  2
                un citos daudzpusējos forumos un procesos cenšas visiem spēkiem panākt, lai Krievijas Federācija atbildētu par savu neprovocēto un nepamatoto iebrukumu Ukrainā, iebrukumu izbeigtu un nodrošinātu atgriešanos pie Ukrainas suverenitātes, neatkarības un teritoriālās neaizskaramības pilnīgas ievērošanas tās starptautiski atzītajās robežās. Krievijas neprovocētais un nepamatotais agresijas akts pret Ukrainu ir nopietns ANO Statūtu 2. panta 4. punkta pārkāpums; šis punkts aizliedz draudus lietot spēku vai spēka lietošanu pret jebkuras valsts teritoriālo neaizskaramību vai politisko neatkarību.

               (11)Ņemot vērā iepriekš minēto, apzinoties situācijas nopietnību un kamēr Krievijas Federācija neievēro ANO Statūtu principus un savas starptautiskās saistības, ir lietderīgi sakarā ar Krievijas neprovocēto un nepamatoto iebrukumu Ukrainā apturēt Krievijas Federācijas dalību Parīzes SM saskaņā ar Vīnes Konvencijas par starptautisko līgumu tiesībām 62. panta 3. punktu.

               (12)Attiecībā uz trešo lūgumu — neatzīt sertifikātus, ko izdevusi Krievijas Federācijas Jūras administrācija, — jānorāda, ka šie sertifikāti ir izdoti saskaņā ar starptautiskajām konvencijām, ka Krievijas Federācija joprojām ir Starptautiskās Jūrniecības organizācijas locekle un ka pārtraukt šādu sertifikātu atzīšanu nav Parīzes SM kompetencē. Par šo nostāju būtu jāpaziņo Ukrainas iestādēm.

               (13)Savienība nav Parīzes SM līgumslēdzēja puse. Tāpēc Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir Parīzes SM dalībnieces.

               (14)Tāpēc dalībvalstis ir jāpilnvaro rīkoties saskaņā ar nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā.

               (15)Lai izdotos vienoties par lēmumu Krievijas Federācijas dalību Parīzes SM apturēt, ir Ostas valsts kontroles komitejā jāsadarbojas ar trešām valstīm, kas ir Parīzes SM dalībnieces (Kanādu, Islandi, Norvēģiju un Apvienoto Karalisti),

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas attiecībā uz Krievijas Federācijas dalību Parīzes SM Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli (“Parīzes SM”) kontekstā, ir izklāstīta šā lēmuma I pielikumā.

               2. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkodamās kopīgi, pauž tās Savienības dalībvalstis, kuras ir Parīzes SM dalībnieces.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

                     (2)

                        Sk. Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūciju ES-11/1 “Agresija pret Ukrainu” Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 11. ārkārtas speciālajā sesijā 2022. gada 2. martā un Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2022. gada marta Rezolūciju 49/1.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.4.2022
            COM(2022) 202 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā attiecībā uz Krievijas Federācijas dalību šajā organizācijā

               PIELIKUMS

               Attiecībā uz PSCC55 dokumentu PSCC55/11.1

               Savienības nostāja ir šāda:

               (1)piekrist dokumenta PSCC55/11.1 5. punktā izklāstītajai pieejai attiecībā uz Ukrainas karoga kuģu aizturēšanu Parīzes SM ostās;

               (2)aktīvi atbalstīt to, ka Krievijas Federācijas dalība Parīzes SM tiek apturēta sakarā ar tās neprovocēto un nepamatoto militāro agresiju pret Ukrainu;

               (3)censties ar Parīzes SM dalībniecēm, izņemot Krievijas Federāciju, vienprātīgi vienoties Krievijas Federācijas dalību Parīzes SM līdz turpmākam paziņojumam apturēt;

               (4)attiecībā uz Krievijas Federācijas izdoto normatīvo sertifikātu atzīšanas pārtraukšanu piekrist pieejai, kas izklāstīta dokumenta PSCC55/11.1 7. punktā.