               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 832 final/2
            2020/0367(NLE)
            COM(2020) 832 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021.
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu grozīt minētā līguma Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Komisija ierosina Padomei noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), par Apvienotās komitejas lēmumu grozīt minēto līgumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

               Izstāšanās līgumā ir noteikta kārtība, kādā Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības un Euratom. Izstāšanās līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Saskaņā ar Izstāšanās līguma 164. panta 1. punktu izveidotās Apvienotās komitejas sastāvā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji. To kopīgi vada Savienība un Apvienotā Karaliste. Izstāšanās līguma VIII pielikumā ir noteikts Apvienotās komitejas reglaments. Apvienotās komitejas sanāksmes notiek vismaz vienreiz gadā vai pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma, un tā nosaka savu sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties.

               Apvienotās komitejas uzdevumi ir noteikti Izstāšanās līguma 164. pantā, un tie galvenokārt ir šādi:

               ·uzraudzīt līguma īstenošanu un piemērošanu tieši vai ar specializēto komiteju darba starpniecību, kuras tai atskaitās;

               ·pieņemt lēmumus un ieteikumus, to skaitā līguma grozījumus līgumā paredzētajos gadījumos;

               ·novērst problēmas un risināt strīdus, kas var rasties par līguma interpretāciju un piemērošanu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas lēmums

               Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu, ar kuru groza Izstāšanās līgumu saskaņā ar līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, ja tas nepieciešams kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas Izstāšanās līguma parakstīšanas brīdī, taču šādas izmaiņas nedrīkst grozīt līguma būtiskos elementus.

               Paredzētā lēmuma mērķis ir novērst kļūdas, kuras negroza Izstāšanās līguma būtiskos elementus.

               Paredzētais lēmums būs Pusēm saistošs saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu. Saskaņā ar reglamenta 9. pantu Apvienotās komitejas pieņemtajos lēmumos norāda to spēkā stāšanās datumu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma labojums

               Protokols par Īriju/Ziemeļīriju ir izstrādāts, lai ņemtu vērā unikālos apstākļus Īrijas salā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. Tajā ir iekļauti noteikumi, kuru nolūks ir nepieļaut stingras robežas pastāvēšanu starp Īriju un Ziemeļīriju, un paredzēts, ka Ziemeļīrija ievēros ierobežotu noteikumu kopumu, kas attiecas uz Savienības preču vienoto tirgu. Protokola 2. pielikumā ir iekļauts to Savienības tiesību noteikumu saraksts, kuri minēti protokola 5. panta 4. punktā un kurus šajā sakarā piemēro Ziemeļīrijai. Arī divi tiesību akti, ar kuriem jaunu vieglo transportlīdzekļu ražotājiem uzliek par pienākumu pakāpeniski samazināt Savienībā reģistrētu jaunu transportlīdzekļu vidējās īpatnējās CO2 emisijas, kļūdas dēļ ir uzskaitīti šajā pielikumā, lai gan tie neattiecas uz preču laišanu tirgū Savienībā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Lēmums, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               Paredzētā akta vienīgais mērķis un saturs attiecas, no vienas puses, uz līguma grozīšanu, lai novērstu izlaidumus un trūkumus, vienlaikus negrozot tā būtiskos elementus, un, no otras puses, uz līguma grozīšanu tajā konkrēti paredzētā gadījumā.

               Līguma noslēgšanas pamatā bija Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punkts.

               Tāpēc un saskaņā ar pamatprincipu, ka aktu var grozīt tikai ar tāda paša veida aktu, ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               Ar lēmumu par “labojumiem” īsteno ZĪ protokolu, kas noslēgts, pamatojoties uz 50. pantu. Tā kā Ziemeļīrijas protokols ir tirdzniecības nolīgums starp ES un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju, juridiskais pamats ir arī LESD 207. pants.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LES 50. pants un LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LES 50. pants un LESD 207. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts Izstāšanās līgums, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0367 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu grozīt minētā līguma Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135
                  1
                (2020. gada 30. janvāris), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               (2)Ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu Apvienotā komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus, ar kuriem groza minēto līgumu, ja šādi grozījumi ir nepieciešami kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas līguma parakstīšanas brīdī, un ja šādi lēmumi negroza minētā līguma būtiskos elementus. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei. Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jāīsteno šie lēmumi, kuriem ir tādas pašas tiesiskās sekas kā Izstāšanās līgumam. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 182. pantu Protokols par Īriju/Ziemeļīriju ir minētā līguma neatņemama sastāvdaļa.

               (3)Kļūdas dēļ divi tiesību akti par CO2 emisiju rādītājiem Savienībā reģistrētiem jauniem vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem ir uzskaitīti Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma 9. punktā. Pretēji citiem tiesību aktiem, kas uzskaitīti Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā un padarīti piemērojami ar 5. panta 4. punktu, šīs divas regulas neattiecas uz preču laišanu tirgū Savienībā. Tāpēc tās būtu jāsvītro no minētā pielikuma.

               (4)Viens tiesību akts par vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem attiecas uz šādu preču laišanu tirgū un preču brīvu apriti, lai gan tikai daļēji. Protokola 2. pielikumā būtu jāiekļauj tikai tie noteikumi, kuri ir būtiski iekšējā tirgus noteikumu piemērošanai attiecībā uz Ziemeļīriju.

               (5)Apvienotajai komitejai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, lai novērstu šīs kļūdas.

               (6)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar Izstāšanās līgumu izveidotajā Apvienotajā komitejā par Apvienotās komitejas lēmumu, kas jāpieņem saskaņā ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, ir grozīt Izstāšanās līgumu šādi:

               Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā “9. Mehāniskie transportlīdzekļi, ieskaitot lauksaimniecības un mežsaimniecības traktorus”, svītro šādus divus ierakstus: aiz ieraksta “Eiropas Parlamenta un Padomes regula (ES) 2015/758 (2015. gada 29. aprīlis) par tipa apstiprinājuma prasībām transportlīdzekļa eZvana sistēmas izveidošanai uz pakalpojuma “112” bāzes un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK” svītro:

               –“Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 443/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem
                  2
               ;” un

               –“Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2011 (2011. gada 11. maijs) par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai”
                  3
               .

               Protokola 2. pielikumā “25. Atkritumi” iekļauj šādu piezīmi aiz ieraksta “Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/904 (2019. gada 5. jūnijs) par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu”:

               “Saistībā ar minēto pantu un daļu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju jebkura atsauce uz “2021. gada 3. jūliju” 4. panta 1. punktā, 14. pantā un 17. panta 1. punktā jālasa kā atsauce uz “2022. gada 1. janvāri”. 2., 3., 14. un 17. pantu un pielikuma F daļu piemēro tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz 4. līdz 7. pantu.”

               Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumam pievieno šādus noteikumus: “25. Atkritumi”:

               –Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/904 (2019. gada 5. jūnijs) par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu
                  4
                2. līdz 7., 14. un 17. pants, kā arī pielikuma A, B, C, D un F daļa.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 155, 12.6.2019., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 832 final/2
            COM(2020) 832 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021.
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmums
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu grozīt minētā līguma Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju

               PIELIKUMS

               Lēmums Nr. .../2020, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

               (2020. gada [datums]),

               ar ko groza Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju (“Ī/ZĪ protokols”)

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) un jo īpaši tā 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktā Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar minētā līguma 164. panta 1. punktu (“Apvienotā komiteja”), ir pilnvarota pieņemt lēmumus, ar kuriem groza Izstāšanās līgumu, ja šādi grozījumi ir nepieciešami kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas līguma parakstīšanas brīdī, taču šādi lēmumi nedrīkst grozīt minētā līguma būtiskos elementus. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei. Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jāīsteno šādi lēmumi, kuriem ir tādas pašas tiesiskās sekas kā Izstāšanās līgumam.

               (2)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 182. pantu Protokols par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”) ir minētā līguma neatņemama sastāvdaļa.

               (3)Divi no Protokola 2. pielikuma 9. punktā uzskaitītajiem tiesību aktiem, kas ar minētā Protokola 5. panta 4. punktu ir padarīti piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju, ir par CO2 emisiju rādītājiem Savienībā reģistrētiem jauniem vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem un neattiecas uz šādu transportlīdzekļu laišanu tirgū Savienībā. Tāpēc tie būtu jāsvītro no Protokola 2. pielikuma.

               (4)Protokola 2. pielikumā būtu jāiekļauj astoņi tiesību akti, kuri ir būtiski iekšējā preču tirgus noteikumu piemērošanai attiecībā uz Ziemeļīriju un kuri pieņemšanas laikā tika izlaisti.

               (5)Lai precizētu dažu Protokola 2. pielikumā jau uzskaitīto tiesību aktu piemērošanas jomu, minētajam pielikumam būtu jāpievieno trīs piezīmes,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Izstāšanās līguma Protokola 2. pielikumu groza šādi:

               1.aiz virsraksta “9. Mehāniskie transportlīdzekļi, ieskaitot lauksaimniecības un mežsaimniecības traktorus” svītro šādus ierakstus:

               “–
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 443/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem”

               “–
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 510/2011 (2011. gada 11. maijs) par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO 2 emisiju samazināšanai”;

               2.aiz virsraksta “6. Noteikumi par divpusējiem aizsardzības pasākumiem” pievieno šādu ierakstu:

               “–
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/287 (2019. gada 13. februāris), ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm
                  1
               ”;

               3.aiz virsraksta “23. Ķimikālijas un saistītas vielas” pievieno šādu ierakstu:

               “–
                     Padomes Regula (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm
                  2
               *”;

               4.aiz virsraksta “25. Atkritumi” pievieno šādu ierakstu:

               “–
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2019/904 (2019. gada 5. jūnijs) par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu
                  3
                2. līdz 7., 14. un 17. pants, kā arī pielikuma A, B, C, D un F daļa*”;

               5.aiz virsraksta “29. Pārtika – vispārīgi noteikumi” pievieno šādu ierakstu:

               “–
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/91/ES (2011. gada 13. decembris) par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju
                  4
               ”;

               6.aiz virsraksta “42. Augu reproduktīvais materiāls” pievieno šādus ierakstus:

               “–
                     Padomes Direktīva 66/401/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par lopbarības augu sēklu tirdzniecību
                  5

               –
                     Padomes Direktīva 98/56/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību
                  6

               –
                     Padomes Direktīva 2008/72/EK (2008. gada 15. jūlijs) par tāda dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas
                  7
               ”;

               7.aiz virsraksta “47. Citi” pievieno šādu ierakstu:

               “–
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/880 par kultūras priekšmetu ievešanu un importu”;

               8.aiz virsraksta “4. Vispārīgi ar tirdzniecību saistīti aspekti” aiz ieraksta “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008” iekļauj šādu piezīmi:

               “Neskarot to, ka tarifa preferences Savienības vispārējās tarifa preferenču sistēmas kritērijiem atbilstošām valstīm ir piemērojamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju:

               –Regulas (ES) 978/2012 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā un VI nodaļā [Aizsardzības un uzraudzības noteikumi] minētās atsauces uz “dalībvalstīm” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju;

               –Regulas (ES) 978/2012 2. panta k) punktā un VI nodaļā [Aizsardzības un uzraudzības noteikumi] minētās atsauces uz “Savienības tirgu” neietver atsauci uz Apvienotās Karalistes tirgu attiecībā uz Ziemeļīriju; un

               –Regulā (ES) 978/2012 minētās atsauces uz “Savienības ražotājiem” un “Savienības ražošanas nozari” neietver Apvienotās Karalistes ražotājus vai nozari attiecībā uz Ziemeļīriju.”;

               9.aiz virsraksta “5. Tirdzniecības aizsardzības instrumenti” tieši zem virsraksta iekļauj šādu piezīmi:

               “Neskarot to, ka Savienības tirdzniecības aizsardzības pasākumi ir piemērojami Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, Regulā (ES) 2016/1036, Regulā (ES) 2016/1037, Regulā (ES) 2015/478 un Regulā 2015/755 minētās atsauces uz “dalībvalstīm” vai “Savienību” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju. Turklāt importētāji, kas samaksājuši Savienības antidempinga vai kompensācijas maksājumus par Ziemeļīrijā muitotu preču importu, var pieprasīt šādu maksājumu atmaksāšanu tikai saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 8. punktu vai Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu.”;

               10.aiz virsraksta “6. Noteikumi par divpusējiem aizsardzības pasākumiem” tieši zem virsraksta iekļauj šādu piezīmi:

               “Neskarot to, ka Savienības divpusējie aizsardzības pasākumi ir piemērojami Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, tālāk uzskaitītajās regulās minētās atsauces uz “dalībvalstīm” vai “Savienību” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju.”;

               11.aiz virsraksta “25. Atkritumi” aiz ieraksta “Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/904 (2019. gada 5. jūnijs) par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu” iekļauj šādu piezīmi:

               “Saistībā ar minēto pantu un daļu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju jebkura atsauce uz “2021. gada 3. jūliju” 4. panta 1. punktā, 14. pantā un 17. panta 1. punktā jālasa kā atsauce uz “2022. gada 1. janvāri”. 2., 3., 14. un 17. pantu un pielikuma F daļu piemēro tikai tiktāl, ciktāl tie attiecas uz 4. līdz 7. pantu.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

               [Vieta] …,

               Apvienotās komitejas vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

                     (1)

                        OV L 53, 22.2.2019., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 22, 26.1.2005., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 155, 12.6.2019., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 334, 16.12.2011., 1. lpp.

                     (5)

                        OV 125, 11.7.1966., 2298. lpp., Īpašais izdevums angļu valodā: 1. nodaļa, 1965.–1966. gada sējums, 132. lpp

                     (6)

                        OV L 226, 13.8.1998., 16. lpp.

                     (7)

                        OV L 205, 1.8.2008., 28. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 833 final/2
            2020/0369(NLE)
            COM(2020) 833 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz Savienības klātbūtni

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Komisija ierosina Padomei apstiprināt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumu par praktisko darba kārtību saistībā ar to tiesību īstenošanu, kuras minētas Izstāšanās līguma Protokola par Īriju un Ziemeļīriju (“protokols”) I panta 12. punkta 2. apakšpunktā.

               2.Priekšlikuma konteksts

                  Protokola 12. panta pirmajā daļā ir noteikts, ka Apvienotās Karalistes iestādes ir atbildīgas par to Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanu un piemērošanu, kuri ar šo protokolu padarīti piemērojami. Saskaņā ar 12. panta otro daļu Savienības pārstāvjiem ir tiesības uz klātbūtni visās Apvienotās Karalistes iestāžu darbībās, kas saistītas ar to Savienības tiesību noteikumu īstenošanu un piemērošanu, kuri padarīti piemērojami ar šo protokolu, kā arī darbībās, kas saistītas ar 5. panta īstenošanu un piemērošanu, un Apvienotā Karaliste pēc pieprasījuma nodrošina visu attiecīgo informāciju par šādām darbībām, savukārt Apvienotajai Karalistei ir pienākums veicināt šādu Savienības pārstāvju klātbūtni, sniegt viņiem informāciju un veikt Savienības pārstāvju pieprasītos kontroles pasākumus.

                  Savienības klātbūtnei, kas noteikta ar protokola 12. pantu, ir jānodrošina, ka Savienība var efektīvi uzraudzīt to Savienības tiesību aktu piemērošanu un īstenošanu, kurus Apvienotās Karalistes iestādes ir noteikušas par piemērojamiem Ziemeļīrijai. Protokola 12. panta 4. punktā ir skaidri noteikts, ka Savienības iestādēm un struktūrām, tostarp jo īpaši Eiropas Savienības Tiesai, ir tādas pašas pilnvaras kā tās, kas tām piešķirtas ar Savienības tiesību aktiem šajā jomā.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Praktiskā darba kārtība tiesību izmantošanai saskaņā ar protokola 12. panta 2. punktu

               Lai ar protokola 12. panta 2. punktu piešķirtās tiesības būtu efektīvas, Apvienotās komitejas lēmumā izklāstītajā praktiskajā darba kārtībā ir paredzētas:

               –Savienības pārstāvju, kuri īsteno minētās Savienības tiesības, privilēģijas un imunitāte;

               –informācijas pieprasīšanas kārtība;

               –vispārēja elektroniska piekļuve Apvienotās Karalistes IT sistēmām, kas attiecas uz protokola īstenošanu; un

               –kontroles pasākumu pieprasīšanas kārtība.

               Tiesību īstenošana saskaņā ar 12. panta 2. punktu neattiecas tikai uz Ziemeļīrijas teritoriju, bet attiecas uz visām darbībām, ko veic Apvienotās Karalistes iestādes, īstenojot protokolu, neatkarīgi no to atrašanās vietas.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Lēmums, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts kļūs pusēm saistošs saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2. Materiālais juridiskais pamats

               Lēmums par “Savienības klātbūtni” paredz nosacījumus Izstāšanās līguma, kas noslēgts uz LES 50. panta pamata, īstenošanai. Tā kā Ziemeļīrijas protokols ir tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju, juridiskais pamats ir arī LESD 207. pants.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LES 50. pants un LESD 207. pants.

               4.3.
                     Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LES 50. pants un LESD 207. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Apvienotās komitejas lēmums attiecas uz protokola materiālo noteikumu īstenošanu, tāpēc ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0369 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz Savienības klātbūtni

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes 2020. gada 30. janvāra Lēmumu (ES) 2020/135
                  1
                , un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               (2)Ar Izstāšanās līguma 166. pantu Apvienotā komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus visos jautājumos, kuros tas paredzēts Izstāšanās līgumā. Protokols par Īriju/Ziemeļīriju (“protokols”) ir Izstāšanās līguma neatņemama sastāvdaļa.

               (3)Protokola 12. panta 2. punktā Savienības pārstāvjiem ir noteiktas tiesības uz klātbūtni visās Apvienotās Karalistes darbībās, kas saistītas ar to Savienības tiesību noteikumu īstenošanu un piemērošanu, kuri padarīti piemērojami ar šo protokolu, kā arī darbībās, kas saistītas ar 5. panta īstenošanu un piemērošanu. Tajā īpaši paredzētas tiesības pieprasīt informāciju no Apvienotās Karalistes iestādēm par šādām darbībām un pieprasīt šīm iestādēm veikt kontroles pasākumus.

               (4)Protokola 12. panta 3. punktā paredzēts Apvienotās komitejas lēmums, kurā izklāstīta praktiskā darba kārtība attiecībā uz to tiesību īstenošanu, kas šajā sakarā piešķirtas ar protokolu. Minētajai darba kārtībai būtu jānodrošina, ka Savienības pārstāvji var efektīvi īstenot protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības.

               (5)Protokolā paredzētajai Savienības klātbūtnei ir jāņem vērā īpašie apstākļi Īrijas salā, un Savienības pārstāvju tiesības būtu jāīsteno, pienācīgi ņemot vērā ārvalsts suverenitāti un jo īpaši 1998. gada 10. aprīļa Lielās piektdienas jeb Belfāstas nolīgumu.

               (6)Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ar Izstāšanās līguma 164. pantu izveidotajā Apvienotajā komitejā par lēmumu, kurš jāpieņem saskaņā ar protokola 12. pantu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 833 final/2
            COM(2020) 833 of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz Savienības klātbūtni

               PIELIKUMS
                  Apvienotās komitejas lēmuma projektam par protokola 12. panta 2. punktu

               LĒMUMS NR. [x]/2020, KO PIEŅĒMUSI APVIENOTĀ KOMITEJA, KAS IZVEIDOTA AR LĪGUMU PAR LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTES IZSTĀŠANOS NO EIROPAS SAVIENĪBAS UN EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS,

               [datums]

               ar ko paredz praktisku darba kārtību attiecībā uz Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 12. panta 2. punktā minēto Savienības pārstāvju tiesību īstenošanu

               1. pants
                  Priekšmets

               1.Šajā lēmumā ir izklāstīta praktiskā darba kārtība attiecībā uz Protokola par Īriju/Ziemeļīriju (“protokols”) 12. panta 2. punktā minēto Savienības tiesību īstenošanu ar tās pārstāvju starpniecību.

               2.Šajā lēmumā “aptvertās darbības” ir visas Apvienotās Karalistes iestāžu darbības, kas saistītas ar to Savienības tiesību aktu noteikumu īstenošanu un piemērošanu, kuri padarīti piemērojami ar protokolu, kā arī darbības, kas saistītas ar protokola 5. panta īstenošanu un piemērošanu, tostarp saskaņā ar minēto pantu pieņemto Apvienotās komitejas lēmumu īstenošanu un piemērošanu, ievērojot protokola 12. panta 2. punktu.

                  2. pants
                  Savienības pārstāvji

               1.Savienība nodrošina, ka tās pārstāvji, kas īsteno protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības, darbojas godprātīgi un cieši sadarbojas un uztur ciešus sakarus ar Apvienotās Karalistes iestādēm, kuras veic aptvertās darbības.

               2.Savienības pārstāvji, kas īsteno protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības, neiesaistās nekādās darbībās, kas neattiecas uz šo tiesību īstenošanu.

               3.Savienības pārstāvji, īstenojot savas tiesības uz klātbūtni, ņem vērā norādījumus, ko tiem paziņojušas Apvienotās Karalistes iestādes attiecībā uz viņu drošību un citu personu drošību. Tie ievēro visas prasības, ko likumīgi noteikušas par tiesībaizsardzību atbildīgās Apvienotās Karalistes iestādes, ievērojot Izstāšanās līguma trešās daļas XII sadaļu un XIII sadaļu (120. un 121. pantu).

               4.Savienība nodrošina, ka tās pārstāvji informāciju, kas tiem kļuvusi zināma protokola 12. panta 2. punktā noteikto tiesību īstenošanas rezultātā, nedrīkst izpaust nevienam citam kā tikai Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī Apvienotās Karalistes iestādēm, izņemot, ja ir saņemta Savienības kompetentās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras atļauja.

               5.Savienības pārstāvjiem ir tiesības piedalīties aptvertajās darbībās Apvienotajā Karalistē, tostarp visās vietās, kur preces vai dzīvnieki tiek ievesti Ziemeļīrijā vai izvesti no tās, izmantojot ostas vai lidostas. Savienības pārstāvji 3. panta 1.  punktā minētajiem objektiem var piekļūt tikai tad, ja Apvienotās Karalistes iestāžu pārstāvji ir klāt un izmanto tos aptverto darbību veikšanai, vai ja objekti citādi darbojas minētajā nolūkā. Savienības pārstāvji var pavadīt jebkuru Apvienotās Karalistes iestāžu pārstāvi ikreiz, kad Apvienotā Karaliste veic kādu no aptvertajām darbībām, tostarp tādu kompleksu inspekcijas, kas nav minēti iepriekšējā teikumā.

               6.Apvienotā Karaliste veicina to Savienības pārstāvju klātbūtni, kuri īsteno protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības, un nodrošina visu aprīkojumu, ērtības un citas iekārtas, piemēram, pienācīgi aprīkotas darbstacijas un atbilstošus IT savienojumus, kas vajadzīgi to uzdevumu veikšanai.

               7.Savienības arhīvi attiecībā uz visu informāciju, kas saistīta ar visām aptvertajām darbībām, ir neaizskarami.

               8.Savienības pārstāvjus, kas atrodas Apvienotajā Karalistē, nekavē brīvi pārvietoties Apvienotajā Karalistē, lai īstenotu tiesības saskaņā ar protokola 12. panta 2. punktu.

               9.Īstenojot protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības, Savienības pārstāvjiem ir identifikācijas karte ar fotogrāfiju, kas apliecina viņu vārdu, uzvārdu, amatu un Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru. Savienība izdod šādas identifikācijas kartes, izmantojot paraugu, ko Savienība nodod Apvienotajai Karalistei viena mēneša laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā.

               10.Ierodoties vietās, kur tiek īstenotas protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības, Savienības pārstāvis uzrāda 9. punktā minēto identifikācijas karti. Ievērojot 3. punktu, tiklīdz minētais Savienības pārstāvis ir pienācīgi identificēts, tam nekavējoties piešķir piekļuvi objektam.

               11.Savienības pārstāvjiem ir tiesības bez iepriekšēja paziņojuma vai apstiprinājuma ceļot uz Apvienoto Karalisti, lai īstenotu tiesības saskaņā ar protokola 12. panta 2. punktu. Viņi var ceļot uz Apvienoto Karalisti, izmantojot Savienības izdoto ceļošanas atļauju.

               12.Uz Savienības pārstāvjiem Apvienotajā Karalistē, tiem īstenojot protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības, kopā ar viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas ne imigrācijas ierobežojumi, ne ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes.

               13.Savienības pārstāvjiem Apvienotajā Karalistē, kamēr tie īsteno protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības, piešķir tādus pašus valūtas vai valūtas maiņas noteikumus, kādus parasti piešķir starptautisko organizāciju ierēdņiem, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē, un viņus atbrīvo no valsts nodokļiem viņu algām, atalgojumam un citām atlīdzībām, ko maksā Savienība vai dalībvalstis. Šādas privilēģijas un imunitāte pret nodokļiem neattiecas uz Savienības pārstāvi, ja viņš ir Apvienotās Karalistes valstspiederīgais (bet ne Apvienotās Karalistes valstspiederīgais, kurš ir arī Savienības dalībvalsts valstspiederīgais un savas iecelšanas laikā nedzīvo Apvienotajā Karalistē) vai Apvienotās Karalistes pastāvīgais iedzīvotājs.

               14.Savienības pārstāvjiem Apvienotajā Karalistē, kamēr tie īsteno protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības, ir tiesības bez muitas nodokļa importēt un reeksportēt savas mēbeles un citus priekšmetus, tostarp mehāniskos transportlīdzekļus.

               15.Savienības pārstāvju darbības Apvienotajā Karalistē saskaņā ar protokola 12. panta 2. punktu Izstāšanās līguma trešās daļas XII sadaļas un XIII sadaļas (120. un 121. panta) nolūkos uzskata par Savienības darbībām saskaņā ar Izstāšanās līgumu.

                  3. pants
                  Kontaktpunkti

               1.Apvienotā Karaliste iesniedz Savienībai sarakstu ar iestādēm, kas veic aptvertās darbības, un to objektiem.

               Apvienotā Karaliste izraugās kontaktpunktu katrai no pirmajā daļā minētajām iestādēm un sniedz Savienībai attiecīgo kontaktinformāciju.

               2.Apvienotā Karaliste nekavējoties paziņo Savienībai par visiem grozījumiem 1. punkta pirmajā daļā minētajā sarakstā vai par jebkurām izmaiņām attiecībā uz kontaktpunktu vai kontaktinformāciju.

               3.Šā panta 2. punkta vajadzībām Savienība izraugās kontaktpunktu.

                  4. pants
                  Informācijas pieprasīšanas kārtība

               1.Attiecīgi Apvienotās Karalistes pārstāvis vai kontaktpunkts nekavējoties atbild uz jebkuru informācijas pieprasījumu, tādējādi dodot Savienības pārstāvim pietiekami daudz laika novērtēt informāciju, lai varētu īstenot protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības.

               2.Ja Apvienotās Karalistes iestādes uzskata, ka informācijas pieprasījums vai šāda pieprasījuma atbilstība nav skaidra vai ka pieprasītās informācijas apjoms pārmērīgi apgrūtina pieprasījuma izpildi, tās var lūgt Savienības pārstāvi, kurš iesniedzis pieprasījumu, to precizēt vai precizēt tā tvērumu.

               3.Īstenojot protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības un pienācīgi ņemot vērā savus pienākumus, kas minēti šā lēmuma 2. panta 1. punktā, Savienības pārstāvjiem ir tiesības pārbaudīt un vajadzības gadījumā kopēt dokumentus un ierakstus, kas ir Apvienotās Karalistes iestāžu rīcībā un kas satur informāciju, kura attiecas uz aptvertajām darbībām. Savienība aizsargā šo informāciju saskaņā ar 2. panta 4. punktu.

               4.Savienības pārstāvji var pieprasīt, lai Apvienotās Karalistes iestādes, kas veic aptvertās darbības, sniegtu attiecīgu informāciju par šīm darbībām.

                  5. pants
                  Elektroniska piekļuve piemērojamām informācijas sistēmām, datubāzēm un tīkliem

               1.Pēc Savienības pieprasījuma Apvienotā Karaliste nodrošina Savienības pārstāvjiem pastāvīgu un nepārtrauktu reāllaika elektronisko piekļuvi attiecīgajai informācijai, kas ietverta Apvienotās Karalistes tīklos, informācijas sistēmās un datubāzēs un Savienības sistēmu Apvienotās Karalistes valsts moduļos (turpmāk – “IT sistēmas”), kas uzskaitīti 1. pielikumā, ciktāl tas vajadzīgs, lai Savienības pārstāvji varētu īstenot protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības. Savienība nodrošina, ka tās pārstāvji aizsargā šādu informāciju saskaņā ar 3. un 4. punktu.

               2.Pēc Savienības pieprasījuma Apvienotā Karaliste arī nodrošina Savienības pārstāvjiem elektronisku piekļuvi attiecīgajai informācijai, kas ietverta 2. pielikumā minētajās IT sistēmās, ciktāl tas nepieciešams, lai Savienības pārstāvji varētu īstenot protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības. Savienība nodrošina, ka tās pārstāvji aizsargā šādu informāciju saskaņā ar 3. un 4. punktu.

               3.Piešķirtā piekļuve, ko var izmantot arī attālināti, ir atkarīga no tā, vai Savienības pārstāvji ievēro drošības un citas prasības lietotājiem attiecībā uz katru no šīm IT sistēmām.

               4.Savienība nodrošina, ka tās pārstāvji var izmantot 1. un 2. punktā minēto informāciju tikai, lai īstenotu protokola 12. panta 2. punktā paredzētās tiesības. Savienība nodrošina, ka tās pārstāvji neizpauž informāciju, kas tiem kļuvusi zināma protokola 1. un 2. punktā noteikto tiesību īstenošanas rezultātā, nevienam citam kā tikai Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, kā arī Apvienotās Karalistes iestādēm, izņemot, ja ir saņemta Apvienotās Karalistes muitas dienestu un Savienības kompetentās iestādes, struktūras, biroja vai aģentūras atļauja. Apvienotās Karalistes muitas dienesti nevar atteikties atļaut šādu izpaušanu, izņemot pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ.

               5.Apvienotā Karaliste paziņo Savienībai par visām izmaiņām attiecībā uz 1. un 2. pielikumā uzskaitīto IT sistēmu esamību, tvērumu vai darbību, un dara to savlaicīgi, pirms šādas izmaiņas stājas spēkā.

                  6. pants
                  Kontroles pasākumu pieprasīšanas kārtība

               1.Savienības pārstāvji atsevišķos gadījumos var pieprasīt kontroles pasākumus gan mutiski, gan rakstiski. Šādos pieprasījumos pienācīgi norāda konkrētā kontroles pasākuma pieprasīšanas iemeslus. Pieprasījumus parasti adresē attiecīgās Apvienotās Karalistes iestādes kontaktpersonai, bet mutiskus pieprasījumus var adresēt arī Apvienotās Karalistes iestāžu pārstāvim.

               2.Apvienotās Karalistes iestādes pieprasīto kontroles pasākumu veic nekavējoties.

               3.Ja Apvienotās Karalistes iestādes uzskata, ka Savienības pārstāvju norādītie pieprasījuma iemesli ir nepietiekami vai neskaidri, Apvienotās Karalistes iestādes var lūgt Savienības pārstāvjus sīkāk precizēt vai paskaidrot šos iemeslus.

                  7. pants

               Apvienotā komiteja pārskata šo lēmumu vēlākais [trīs] gadus pēc tā stāšanās spēkā un pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma.

                  8. pants
                  Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī.

               [Vieta] …,

               Apvienotās komitejas vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

               1. pielikums. IT sistēmas, kurās glabājas informācija, kas nepieciešama protokola 5. panta 3. punkta pirmajā teikumā un protokola 5. panta 1. un 2. punktā minēto Savienības tiesību aktu īstenošanai

               ●
                     Muitas deklarāciju dienests (CDS), tostarp riska profili un informācija par preču noformējumu un pagaidu uzglabāšanu, ja tāda ir pieejama

               ●
                     Preču pārvadājumu transportlīdzekļu dienests (GVMS)

               ●
                     Kravu pārvadājumu mērķsistēma, tostarp informācija, kas savākta ar alternatīviem līdzekļiem saistībā ar Apvienotās Karalistes deklarāciju par eksporta deklarācijām.

               ●
                     Ziemeļīrijas importa kontroles sistēmas (ICS) valsts domēns, ietverot riska profilus

               ●
                     Ziemeļīrijas Jaunās datorizētās tranzīta sistēmas (NCTS) valsts domēns

               Citas sistēmas, ko Apvienotās Karalistes iestādes izmanto, lai īstenotu protokola 5. panta 2. un 4. punktu un 6. panta 1. punktu, ietverot informāciju par atļaujām (ar SMK un protokolu saistītās atļaujas un lēmumi).

               2. pielikums. Citas IT sistēmas, kurās glabājas informācija, kas nepieciešama aptverto darbību veikšanai

               ●
                     Akcīzes preču aprites un kontroles sistēmas (EMCS) valsts domēns

               ●
                     PVN informācijas apmaiņas sistēmas (VIES) valsts domēns un jebkura tieši saistīta Apvienotās Karalistes datubāze, lai aplūkotu Ziemeļīrijas tirgotāju reģistrācijas datus un informāciju, ko Ziemeļīrijas tirgotāji sniedz Apvienotās Karalistes nodokļu administrācijai par darījumiem, kas apliekami ar nodokli saistībā ar preču iegādi ES iekšienē, kas notiek Ziemeļīrijā un kas Ziemeļīrijas tirgotājiem ir jādeklarē.

               ●
                     (Importa) vienas pieturas aģentūras (IOSS un OSS) valsts domēns

               ●
                     PVN atmaksas valsts domēns


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 835 final/2
            COM(2020) 835 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz lauksaimniecības subsīdijām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Komisija ierosina Padomei apstiprināt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), par Apvienotās komitejas lēmumu attiecībā uz lauksaimniecības subsīdiju, tostarp zvejas un akvakultūras produktu atbalsta pasākumu, atbrīvošanu, kā paredzēts Izstāšanās līguma Protokola par Īriju un Ziemeļīriju (“protokols”) 10. panta 2. punktā, no Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanas, kuri saskaņā ar protokola 10. panta 1. punktu padarīti piemērojami Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju. Saskaņā ar protokola 10. panta 2. punktu, lasot to saistībā ar tā 6. pielikumu, šajā lēmumā būtu jānosaka vismaz i) maksimālais gada atbalsta kopapjoms, kā arī ii) minimālais PTO (zaļās grupas) noteikumiem atbilstošā atbalsta īpatsvars, kā paredzēts Protokola par Īriju/Ziemeļīriju (“protokols”) 10. pantā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               Saskaņā ar protokola 10. pantu visiem Apvienotās Karalistes pasākumiem, ar kuriem atbalsta lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību Ziemeļīrijā, jāpiemēro Savienības valsts atbalsta noteikumi, kas uzskaitīti protokola 5. pielikumā, ja minētie pasākumi ietekmē tirdzniecību starp Ziemeļīriju un Savienību. Vienlaikus tas paredz atbrīvojumu no Savienības tiesību aktu piemērošanas, nepārsniedzot noteiktu maksimālo gada atbalsta kopapjomu, ar nosacījumu, ka atbrīvotā atbalsta noteikts minimālais īpatsvars atbilst PTO Nolīguma par lauksaimniecību 2. pielikuma noteikumiem.

               Apvienotā komiteja, ņemot vērā jaunāko pieejamo informāciju, saskaņā ar protokola 6. pielikumu nosaka sākotnējo maksimālo gada atbalsta kopapjomu, kam piešķirams atbrīvojums, un sākotnējo minimālo īpatsvaru.

               Protokolā cita starpā ir paredzēts, ka, nosakot sākotnējo maksimālo lauksaimniecības nozarei sniegtā gada atbalsta kopapjomu, kam piešķirams atbrīvojums, ir jāņem vērā Apvienotās Karalistes turpmākās lauksaimniecības atbalsta shēmas struktūra, kā arī gada vidējais rādītājs no to izdevumu kopsummas, kas radušies Ziemeļīrijā kopējās lauksaimniecības politikas satvarā saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam.

               Nosakot sākotnējo minimālo īpatsvaru, kas piemērojams sākotnējam maksimālajam lauksaimniecības nozarei sniegtā gada atbalsta kopapjomam, kam piešķirts atbrīvojums, protokolā cita starpā ir paredzēts ņemt vērā Apvienotās Karalistes lauksaimniecības atbalsta shēmas struktūru, kā arī īpatsvaru, kādu veido PTO Nolīguma par lauksaimniecību 2. pielikuma noteikumiem atbilstošie kopējās lauksaimniecības politikas kopējie izdevumi Savienībā, kā paziņots par attiecīgo periodu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Maksimālā gada atbalsta kopapjoma un minimālā īpatsvara noteikšana atbilstoši PTO Lauksaimniecības nolīguma 2. pielikuma noteikumiem.

               Maksimālo gada atbalsta kopapjomu nosaka, pamatojoties uz kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) I un II pīlāra izdevumu piešķīrumiem.

               I pīlāram (Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF) attiecīgais izdevumu līmenis ir aprēķināts, pamatojoties uz diviem galvenajiem elementiem – Apvienotās Karalistes izdevumu piešķīrumiem tiešajiem maksājumiem, kā arī izdevumiem, kas saistīti ar tirgus atbalsta pasākumiem, pamatojoties uz ikgadējām grāmatojumu noskaidrošanas deklarācijām par 2014.–2019. finanšu gadu. Tās ietver izdevumus, kas Apvienotās Karalistes maksājumu aģentūrai radušies par Ziemeļīriju saskaņā ar tirgu kopīgo organizāciju (TKO). Tā kā par 2020. finanšu gadu vēl nav pieejami grāmatojumu noskaidrošanas dati, gada vidējā summa ir aprēķināta, ņemot vērā laikposmu no 2014. līdz 2019. gadam un attiecīgi kopējo summu dalot ar 6 gadu skaitu.

               Attiecībā uz II pīlāru (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai – ELFLA) attiecīgā summa ir balstīta uz 7 gadu vidējo piešķīrumu apstiprinātajā lauku attīstības programmā (ieskaitot valsts papildu finansējumu un papildu finansējumu ārpus Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. panta darbības jomas).

               Gadā, kad notiek smaga un neparedzēta krīze, maksimālajam gada atbalsta kopapjomam vajadzētu būt lielākam.

               Nosakot zivsaimniecības nozares atbalsta, uz kuru attiecas atbrīvojums, maksimālo apjomu, ir ņemti vērā arī vidējie izdevumi saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (2014.–2020. gadam). Tas ir noteikts kā maksimālais atbalsta apjoms piecu gadu laikposmam, paredzot gada maksimālo apjomu.

               Lai nodrošinātu, ka kvantitatīvais atbrīvojums no Savienības valsts atbalsta noteikumu piemērošanas, kas noteikts konkrētam atbalsta apjomam, nemazina Savienības tiesībās noteiktās pamatprasības atbalsta sniegšanai zivsaimniecības nozarē kvalitatīvā ziņā, kopīgajā lēmumā ir atspoguļoti atbilstības kritēriji attiecībā uz atbalstīto darbību veidu, kā noteikts Savienības tiesībās, izslēdzot konkrētas darbības, kuras nedrīkst finansēt no atbrīvotās summas.

               Atbrīvotā atbalsta minimālais īpatsvars, kādam jāatbilst PTO Lauksaimniecības nolīguma 2. pielikuma noteikumiem, ir noteikts, pamatojoties uz ES atbilstīgā atbalsta vidējo likmi. Likme ir aprēķināta, pamatojoties uz paziņojumiem PTO par ES iekšējo atbalstu attiecībā uz ES 2014.–2018. budžeta gadiem, kas ir pēdējie pašreizējās DFS gadi, par kuriem ir pieejami paziņojumi (5 gadu vidējie rādītāji).

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Lēmums, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               Lēmumā par “lauksaimniecības subsīdijām” ir paredzēti nosacījumi Izstāšanās līguma īstenošanai, kas tika noslēgts, pamatojoties uz 50. pantu. Tā kā Protokols par Ziemeļīriju ir tirdzniecības nolīgums starp ES un Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju, juridiskais pamats ir arī LESD 207. pants.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LES 50. pants un LESD 207. pants.

               4.3.Secinājumi

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LES 50. pants un LESD 207. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Apvienotās komitejas lēmumu tiek īstenoti daži Izstāšanās līguma noteikumi, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 164. pantu, attiecībā uz lauksaimniecības subsīdijām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes 2020. gada 30. janvāra Lēmumu (ES) 2020/135
                  1
                , un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               (2)Ar Izstāšanās līguma 166. pantu Apvienotā komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, attiecībā uz kuriem tas ir paredzēts līgumā. Izstāšanās līguma Protokols par Īriju un Ziemeļīriju (“protokols”) ir minētā līguma neatņemama sastāvdaļa.

               (3)Saskaņā ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 10. panta 1. punktu Apvienotās Karalistes pasākumiem, ar kuriem atbalsta lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību Ziemeļīrijā, tostarp zvejas un akvakultūras produktu atbalsta pasākumiem, jāpiemēro Savienības valsts atbalsta noteikumi, kas uzskaitīti protokola 5. pielikumā, ja minētie pasākumi ietekmē tirdzniecību starp Ziemeļīriju un Savienību. Vienlaikus 10. panta 2. punktā ir paredzēts atbrīvojums no Savienības tiesību aktu piemērošanas, nepārsniedzot noteiktu maksimālo gada atbalsta kopapjomu, ar nosacījumu, ka noteikts minimālais atbrīvotā atbalsta īpatsvars atbilst PTO Nolīguma par lauksaimniecību 2. pielikuma noteikumiem.

               (4)Maksimālais gada atbalsta kopapjoms un minimālais īpatsvars būtu jānosaka, ņemot vērā protokola 6. pielikumā izklāstītos apsvērumus.

               (5)Lai aprēķinātu maksimālo gada atbalsta kopapjomu lauksaimniecības produktiem, kas nav zvejas un akvakultūras produkti, ir ņemti vērā vidējie izdevumi, kas Ziemeļīrijā ir radušies un paredzēti saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) pašreizējās DFS 2014.–2020. gadam ietvaros.

               (6)Lai noteiktu minimālo īpatsvaru, ir ņemts vērā PTO Lauksaimniecības nolīguma 2. pielikuma noteikumiem atbilstošā ES atbalsta vidējais rādītājs saskaņā ar datiem, ko ES sniegusi paziņojumos PTO par atbalsta kopapjomu pēdējo piecu gadu laikā, proti, laikposmā, par kuru pašreizējā DFS ietvaros ir sniegti paziņojumi PTO.

               (7)Tādējādi maksimālais gada atbalsta kopapjoms lauksaimniecības nozares subsīdijām būtu jānosaka 429 miljonu EUR apmērā.

               (8)Attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem maksimālais atbalsta līmenis, ņemot vērā vidējos izdevumus saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (2014.–2020. gadam), būtu jānosaka 19,5 miljonu EUR apmērā piecu gadu laikposmā, nepārsniedzot 4,5 miljonus EUR katrā konkrētajā gadā.

               (9)Lai novērstu to, ka atbrīvotais atbalsts tiek izmantots tādu darbību finansēšanai, par kurām citādi nav tiesību pretendēt uz atbalstu zivsaimniecības nozarē, Apvienotās komitejas lēmumā būtu jāatspoguļo konkrētu darbību neatbilstība, kā paredzēts Savienības tiesībās.

               (10)Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ar Izstāšanās līguma 164. pantu izveidotajā Apvienotajā komitejā par lēmumu, kurš jāpieņem saskaņā ar protokola 10. pantu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 835 final/2
            COM(2020) 835 final of 10.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums – Padomes Lēmums
            saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu par Savienības nostāju attiecībā uz Apvienotās komitejas Lēmuma par lauksaimniecības subsīdijām projektu

               PROJEKTS – EIROPAS SAVIENĪBAS UN APVIENOTĀS KARALISTES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. [.../2020]

               (2020. gada […]),

               ar ko nosaka sākotnējo maksimālo gada atbalsta kopapjomu, kam piešķirts atbrīvojums, un sākotnējo minimālo īpatsvaru, kā minēts Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 10. panta 2. punktā

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Protokolu par Īriju/Ziemeļīriju un jo īpaši tā 10. panta 2. punktu un 6. pielikumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Gada atbalsta kopapjoms attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kas nav zvejas un akvakultūras produkti

               1. Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 10. panta 2. punktā minētais sākotnējais maksimālais atbrīvotais gada atbalsta kopapjoms lauksaimniecības produktiem, kas nav zvejas un akvakultūras produkti, ir 382,2 miljoni GBP
                  1
               .

               2. Apvienotā Karaliste var konkrētā gadā palielināt 1. punktā minēto maksimālo atbrīvoto gada atbalsta kopapjomu par papildu summu līdz 25,03 miljonu GBP apmērā – par to daļu no maksimālā atbrīvotā gada atbalsta kopapjoma, kas nav iztērēta iepriekšējā kalendārajā gadā.

               3. Maksimālo atbrīvoto gada atbalsta kopapjomu, kas minēts 1. punktā, konkrētā gadā palielina par 6,8 miljoniem GBP,

               a) ja attiecīgā gada laikā Eiropas Savienība ir veikusi pasākumus attiecībā uz Īrijas Republiku saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013
                  2
                II daļas I sadaļas I nodaļu vai 219., 220. vai 221. pantu; vai

               b) šādu iemeslu dēļ:

               i) dzīvnieku slimība;

               ii) notikums vai apstāklis, kas būtiski traucē vai draud radīt traucējumus tirgū, ja šāda situācija vai minētās situācijas ietekme uz tirgu, domājams, turpināsies vai pasliktināsies;

               iii) nopietnu tirgus traucējumu situācija, kuras tiešs cēlonis ir patērētāju uzticības zaudēšana sabiedrības, dzīvnieku vai augu veselības apdraudējumu un slimību risku dēļ; vai

               iv) dabas katastrofa, kas skar Ziemeļīrijas teritoriju un vienādā mērā neskar visu Īrijas salu.

               Šā punkta b) apakšpunktu piemēro tikai tad, ja Apvienotā Karaliste ir informējusi Eiropas Savienību vismaz 10 dienas pirms gada atbalsta kopapjoma palielinājuma izmantošanas.

               2. pants

               Gada atbalsta kopapjoms attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem

               1. Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 10. panta 2. punktā minētais sākotnējais maksimālais atbrīvotais atbalsta kopapjoms attiecībā uz zvejas un akvakultūras produktiem pirmajos piecos gados pēc šā lēmuma stāšanās spēkā, kā arī jebkurā turpmākajā piecu gadu laikposmā ir 16,93 miljoni GBP. Tomēr ar šiem produktiem saistītā gada atbalsta kopapjoms, par kādu piešķirts atbrīvojums, nedrīkst pārsniegt 4,01 miljonu GBP jebkurā konkrētajā gadā.

               2. Finansējuma saņemšanai no 1. punktā minētajām summām atbalsttiesīgas nav šādas darbības:

               (a)darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti, vai aprīkojums, kas palielina kuģa spēju atrast zivis;

               (b)jaunu zvejas kuģu būve vai zvejas kuģu importēšana;

               (c)zvejas darbību pilnīga izbeigšana;

               (d)zvejas darbību pagaidu pārtraukšana, ja vien tā nav saistīta ar:

                i. ārkārtas pasākumiem, ko uz laiku, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem, attiecībā uz Ziemeļīriju ieviesušas Apvienotās Karalistes iestādes vai Apvienotā Karaliste ar mērķi samazināt nopietnu apdraudējumu jūras bioloģiskajiem resursiem vai jūras ekosistēmai;

                            ii. starptautiska zvejniecības nolīguma vai tā protokolu neatjaunošanu;

                iii. zvejniecības pārvaldības plānu, kas publicēts saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem vai Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, kas attiecas uz Ziemeļīriju, un kurā izklāstīta politika, kuras mērķis ir atjaunot vienu vai vairākus zivju krājumus līdz ilgtspējīgam līmenim vai saglabāt šādus krājumus ilgtspējīgā līmenī;

                 iv. ārkārtas pasākumiem, ko attiecībā uz Ziemeļīriju ieviesušas Apvienotās Karalistes iestādes vai Apvienotā Karaliste, reaģējot uz sabiedrības veselības ārkārtas situāciju vai citu ārkārtas situāciju, kas nopietni ietekmē zvejas vai akvakultūras nozari;

               (e)izpētes zveju;

               (f)uzņēmuma īpašumtiesību nodošanu; un

               (g)krājumu tiešu atjaunošanu, ja vien tā nav paredzēta Apvienotās Karalistes iestāžu vai Apvienotās Karalistes pasākumos attiecībā uz Ziemeļīriju, lai saglabātu zivju krājumus vai jūras ekosistēmu, vai eksperimentālas krājumu atjaunošanas gadījumā.

               Uz d) apakšpunktā paredzētajiem izņēmumiem attiecas nosacījums, ka zvejas darbības, ko veic attiecīgais zvejas kuģis vai zvejnieks, tiek faktiski apturētas un finansējums tiek piešķirts ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem vienam kuģim.

               3. pants

               Minimālais īpatsvars

               Sākotnējais minimālais procentuālais īpatsvars, kas minēts protokola 10. panta 2. punktā, ir 83 %, un to piemēro 1. pantā minētajām gada atbalsta kopapjoma summām, uz kurām attiecas atbrīvojums.

               4. pants

               Pārskatīšana

               Apvienotā komiteja regulāri pārskata šo lēmumu un tā īstenošanu.

               5. pants

               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī.

               [Vieta] …,

               Apvienotās komitejas vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

                     (1)

                        Visiem aprēķiniem un daudzumiem, kas šajā lēmumā izteikti GBP, ir jāizmanto 2019. gada tiešo maksājumu valūtas kurss (EUR 1 = GBP 0,89092).

                     (2)

                           Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007, OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 841 final/2
            2020/0373(NLE)
            COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par to personu rezerves sarakstu, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Komisija ierosina Padomei noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), par Apvienotās komitejas lēmumu grozīt minēto līgumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

               Izstāšanās līgumā ir noteikta kārtība, kā Apvienotā Karaliste sakārtotā veidā izstājas no Savienības un Euratom. Izstāšanās līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Saskaņā ar Izstāšanās līguma 164. panta 1. punktu izveidotās Apvienotās komitejas sastāvā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji. To kopīgi vada Savienība un Apvienotā Karaliste. Izstāšanās līguma VIII pielikumā ir izklāstīts Apvienotās komitejas reglaments. Apvienotā komiteja tiekas vismaz reizi gadā vai pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma, un tā nosaka savu sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties.

               Apvienotās komitejas uzdevumi ir noteikti Izstāšanās līguma 164. pantā, un tie galvenokārt ir šādi:

               ·uzraudzīt līguma īstenošanu un piemērošanu tieši vai ar specializēto komiteju darba starpniecību, kuras tai atskaitās;

               ·pieņemt lēmumus un ieteikumus, to skaitā līguma grozījumus līgumā paredzētajos gadījumos;

               ·novērst problēmas un risināt strīdus, kas var rasties par līguma interpretāciju un piemērošanu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu Apvienotā komiteja ne vēlāk kā līdz pārejas perioda beigām izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus. Apvienotā komiteja arī nodrošina, lai saraksts jebkurā brīdī atbilstu konkrētajām prasībām, kas noteiktas Izstāšanās līgumā.

               Paredzētā lēmuma mērķis ir izveidot sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu.

               Paredzētais lēmums būs Pusēm saistošs saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu. Saskaņā ar Reglamenta 9. pantu Apvienotās komitejas pieņemtajos lēmumos norāda to spēkā stāšanās datumu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Izstāšanās līgumā paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī. Lielākā daļa Izstāšanās līguma noteikumu, tostarp noteikumi par strīdu izšķiršanu saskaņā ar Sestās Daļas III sadaļu, stāsies spēkā 2021. gada 1. janvārī. Ja rodas domstarpības par Izstāšanās līguma interpretāciju, šķīrējtiesnešu saraksts ir jāizveido līdz 2021. gada 1. janvārim, un no tā brīža ikviena Puse var nodot strīdu izskatīšanai šķīrējtiesā, kuras nolēmums ir saistošs.

               Savienība un Apvienotā Karaliste ir kopīgi vienojušās par piecām personām, kuras veiks šķīrējtiesas priekšsēdētāja funkcijas. Savienība un Apvienotā Karaliste ir katra ieteikusi 10 personas šķīrējtiesnešu amatam.

               Tādēļ Savienības nostājai vajadzētu būt atbalstīt Apvienotās komitejas lēmumu atbilstoši Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktam izveidot sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, kā noteikts šim priekšlikumam pievienotajā lēmuma projektā.

               Turklāt Savienība ir izveidojusi 17 personu rezervi, ar kurām Savienība vajadzības gadījumā varēs sazināties, kad Apvienotā komiteja atjauninās 25 personu sarakstu saskaņā ar 171. panta 1. punkta pēdējo teikumu.

               4.Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Lēmums, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               Paredzētā lēmuma mērķis un saturs attiecas uz Savienības nostājas noteikšanu par sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu. Līguma noslēgšanas pamatā bija Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punkts.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Apvienotās komitejas lēmuma mērķis ir izveidot sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu, ir lietderīgi Apvienotās komitejas lēmumu pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0373 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par to personu rezerves sarakstu, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135
                  1
                un stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               (2)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu Apvienotā komiteja ne vēlāk kā līdz Izstāšanās līgumā paredzētā pārejas perioda beigām izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus. Apvienotā komiteja nodrošina, lai saraksts jebkurā brīdī atbilstu šīm prasībām.

               (3)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu sarakstā iekļauj tikai tādas personas, kuru neatkarība nav apšaubāma, kuru kvalifikācija atbilst tai, kas viņu attiecīgajās valstīs tiek prasīta iecelšanai augstākajos tiesu varas amatos, vai kuras ir juristi ar atzītu kompetenci, un kurām ir specializētas zināšanas vai pieredze Savienības tiesībās un starptautiskajās publiskajās tiesībās. Šajā sarakstā neiekļauj personas, kas ir Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.

               (4)Savienība un Apvienotā Karaliste ir kopīgi ieteikušas piecas personas šķīrējtiesas priekšsēdētāja amatam, un katra no tām ir ieteikusi desmit personas šķīrējtiesnešu amatam.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā.

               (6)Turklāt, lai no Savienības puses pastāvīgi atjauninātu 25 personu sarakstu, ir lietderīgi izveidot tādu ekspertu rezervi, kuri vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu un ar kuriem var sazināties,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Izstāšanās līguma 164. panta 1. punktu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šā lēmuma I pielikumā.

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotās komitejas sanāksmē, kurā pieņem iepriekšējā daļā minēto lēmumu, ir atbalstīt to, ka minētās sanāksmes protokolam pievieno piezīmi, kurā izklāstītas procedūras turpmāko priekšsēdētāju izvirzīšanai Izstāšanās līgumā paredzētās šķīrējtiesas priekšsēdētāju sarakstā, kā izklāstīts II pielikumā.

               2. pants

               Tiek izveidots to personu rezerves saraksts, kuras Savienība nākotnē var ieteikt, lai aizpildītu vakances 25 personu sarakstā, kā izklāstīts III pielikumā.

               3. pants

               Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 841 final/2
            COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par to personu rezerves sarakstu, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

               I PIELIKUMS

               Apvienotās komitejas, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, Lēmums Nr. .../2020

               (XXX),

               ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par to personu rezerves sarakstu, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas
                  1
                (“Izstāšanās līgums”) un jo īpaši tā 171. panta 1. punktu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 1. punktu Apvienotā komiteja ne vēlāk kā līdz minētajā līgumā noteiktā pārejas perioda beigām izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus.

               (2)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. panta 2. punktu sarakstā iekļauj tikai tādas personas, kuru neatkarība nav apšaubāma, kuru kvalifikācija atbilst tai, kas viņu attiecīgajās valstīs tiek prasīta iecelšanai augstākajos tiesu varas amatos, vai kuras ir juristi ar atzītu kompetenci, un kurām ir specializētas zināšanas vai pieredze Savienības tiesībās un starptautiskajās publiskajās tiesībās. Šīs personas nav Savienības iestāžu, kādas dalībvalsts valdības vai Apvienotās Karalistes valdības locekļi, ierēdņi vai citi darbinieki.

               (3)Ņemot vērā Savienības un Apvienotās Karalistes kopīgo ieteikumu par piecām personām, kas veiks šķīrējtiesas priekšsēdētāja funkcijas, un attiecīgos Savienības un Apvienotās Karalistes ieteikumus par katras izvēlētajām desmit personām šķīrējtiesnešu amatam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Saraksts ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līgumu, ir izklāstīts I pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī.

               [Vieta] …,

                  Apvienotās komitejas vārdā –

                  līdzpriekšsēdētāji

               I PIELIKUMS

               Apvienotās komitejas Lēmums Nr. …/2020

               Izstāšanās līgumā paredzētās šķīrējtiesas priekšsēdētāji

               Corinna Wissels

               Angelika Helene Anna Nussberger

               Jan Klucka

               Daniel Bethlehem

               Gabrielle Kaufmann-Kohler

               Izstāšanās līgumā paredzētās šķīrējtiesas šķīrējtiesneši

               ES:

               Hubert Legal

               Helena Jaderblöm

               Ursula Kriebaum

               Jan Wouters

               Christoph Walter Hermann

               Javier Diez-Hochleitner

               Alice Guimaraes-Purokoski

               Barry Doherty

               Tamara Capeta

               Nico Schrijver

               Apvienotā Karaliste:

               Gerald Barling

               Christopher Bellamy

               Zachary Douglas

               Patrick Elias

               Elizabeth Gloster

               Peter Gross

               Toby Landau QC

               Dan Sarooshi QC

               Jemima Stratford QC

               Michael Wood

                     (1)

                  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 841 final/2
            COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par to personu rezerves sarakstu, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

               II PIELIKUMS

               Projekts piezīmei, kas pievienota ar Izstāšanās līgumu izveidotās Apvienotās komitejas 2020. gada xx. decembra sanāksmes protokolam un ar ko nosaka procedūras turpmāko priekšsēdētāju izvirzīšanai Izstāšanās līgumā paredzētās šķīrējtiesas priekšsēdētāju sarakstā

                  Apvienotā komiteja šodien pieņēma sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. pantu. Puses atgādina, ka piektā persona priekšsēdētāju sarakstā tika izraudzīta pēc izlozes, kas notika 2020. gada 9. decembrī abu Pušu pārstāvju klātbūtnē.

                  Lai laika gaitā nodrošinātu līdzsvaru, būtu jāpiemēro rotācijas princips, saskaņā ar kuru, atbrīvojoties amatam, ko ieņēma tās Puses izvirzītais priekšsēdētājs, kuras kandidāti ieņem trīs vietas piecu personu sarakstā, otra Puse izvirza trīs kandidātus, no kuriem pirmā Puse trīs darba dienu laikā izvēlēsies priekšsēdētāju, lai aizpildītu šo vakanci.

                  Ja vakants kļūst tā priekšsēdētāja amats, kuru izvirzījusi Puse, kuras kandidāti ieņem divas vietas piecu kandidātu sarakstā, rotācija nenotiek un minētā Puse izvirza trīs kandidātus, no kuriem otra Puse trīs darba dienu laikā izvēlēsies priekšsēdētāju, lai aizpildītu šo vakanci.

                  Attiecīgi priekšsēdētāju sarakstā nekad nebūs mazāk par diviem priekšsēdētājiem, kurus izvirzījusi katra Puse.

                  Pēc katras iepriekš minētās aizvietošanas Apvienotajai komitejai būtu jāgroza 25 personu saraksts, pieņemot lēmumu saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. pantu.

                  Jebkurā gadījumā Apvienotā komiteja pārskatīs 25 personu sarakstu divus gadus pēc šodien pieņemtā Apvienotās komitejas lēmuma stāšanās spēkā. Puses darīs visu iespējamo, lai šīs pārskatīšanas laikā kopīgi ieteiktu piecu priekšsēdētāju sarakstu, kā noteikts Izstāšanās līgumā. Šim sarakstam būtu jāaizstāj iepriekšējais saraksts ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc pārskatīšanas sākuma.

                  Ja pārskatīšanas procesā nevar panākt vienošanos par piekto priekšsēdētāju, Puse, kuras kandidāti tajā brīdī ieņem divas vietas piecu kandidātu sarakstā, iesaka trīs kandidātus, no kuriem otra Puse trīs dienu laikā izvēlēsies priekšsēdētāju, lai aizpildītu šo vietu sarakstā. Pēc pārskatīšanas Apvienotajai komitejai būtu jāgroza 25 personu saraksts, pieņemot lēmumu saskaņā ar Izstāšanās līguma 171. pantu.

                  Visiem kandidātiem, ko viena Puse iesaka izvēlei otrai Pusei saskaņā ar šajā piezīmē izklāstīto procedūru, jāatbilst Izstāšanās līguma 171. pantā noteiktajiem kritērijiem, un, ja Puse pamatoti uzskata, ka tas tā nav, tā patur tiesības iebilst pret šāda kandidāta iekļaušanu vai iecelšanu.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2021
            COM(2020) 841 final/2
            COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar ko izveido sarakstu ar 25 personām, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu, un par to personu rezerves sarakstu, kuras vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

               III PIELIKUMS

                  To kandidātu rezerves saraksts, kuri vēlas un spēj veikt Savienības šķīrējtiesnešu pienākumus saskaņā ar līgumu

               Myron Nicolatos

               Ezio Perillo

               Vilenas Vadapalas

               Andreas Müller

               Pierre d’Argent

               Radostin Georgiev Petrov

               Costas Clerides

               Antonin Mokry

               Carri Ginter

               Nikolaos Markopoulos

               Jukka Snell

               Janos Martonyi

               Alessandra Pietrobon

               Ignas Vegele

               Anita Kovalevska

               Kaj I. Hober

               Matej Avbelj