title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā {COM(2009) 292 galīgā redakcija} {COM(2009) 294 galīgā redakcija}

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---                      EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                    Briselē, 24.6.2009
                                                    COM(2009) 293 galīgā redakcija
                                                    2009/0089 (COD)
                                         Priekšlikums
                    EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
   ar ko izveido aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un
                                      tiesiskuma telpā
                               {COM(2009) 292 galīgā redakcija}
                               {COM(2009) 294 galīgā redakcija}
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                         PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        Priekšlikuma konteksts
   1.1.      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
   Šā priekšlikuma regulai mērķis ir izveidot aģentūru, kas būtu atbildīga par lielapjoma
   informācijas tehnoloģijas („IT”) sistēmu darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma
   telpā.
   Aģentūra būs atbildīga par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II), Vīzu
   informācijas sistēmas (VIS) un EURODAC darbības pārvaldību. Šā regulas priekšlikuma
   mērķis ir arī izveidot pamatu citu lielapjoma IT sistēmu izstrādei un darbības pārvaldībai, ko
   veic aģentūra, piemērojot EK līguma IV sadaļu, un potenciāli citām lielapjoma IT sistēmām
   brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tomēr visu turpmāko sistēmu integrācijai būs
   nepieciešamas īpašas likumdevēja pilnvaras, kas netiek dotas ar šo priekšlikumu.
   Šajā tiesību aktu paketē ietverti divi priekšlikumi – šis priekšlikums regulai un priekšlikums
   Padomes lēmumam, ar kuru aģentūrai, kas izveidota ar Regulu XX, uztic uzdevumus saistībā
   ar SIS II un VIS darbības pārvaldību, piemērojot ES līguma VI sadaļu. Ierosinātā regula
   attiecas uz SIS II, VIS un EURODAC pirmā pīlārā darbības jomu. Ierosinātais lēmums attiecas
   uz SIS II un VIS trešā pīlārā darbības jomu.
   Lai noteiktu labāko risinājumu SIS II, VIS un arī EURODAC darbības pārvaldībai ilgtermiņā,
   Komisija ir veikusi ietekmes novērtējumu1. Kopīgajās deklarācijās, kas tika pievienotas SIS II
   un VIS tiesību aktiem2, Padome un Eiropas Parlaments aicināja Komisiju pēc tam, kad ir
   veikts ietekmes novērtējums, kurā ietverta izsmeļoša alternatīvu analīze no finanšu, darbības
   un organizatoriskā viedokļa, iesniegt nepieciešamos tiesību aktu priekšlikumus, ar kuriem
   SIS II un VIS ilgtermiņa darbības pārvaldību uzticētu aģentūrai. Pēc dažādu variantu analīzes
   tika atzīts, ka piemērotākais variants „pārvaldības iestādes” uzdevumu veikšanai attiecībā uz
   šīm sistēmām ilgtermiņā ir jauna regulatīvā aģentūra.
   1
           Komisijas dienestu darba dokuments, pavaddokuments priekšlikumam Eiropas Parlamenta un Padomes
           Regulai, ar kuru izveido aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un
           tiesiskuma telpā, un priekšlikumam Padomes lēmumam, ar kuru aģentūrai, kas izveidota ar Regulu XX,
           uzdod veikt pienākumus saistībā ar SIS II un VIS darbības pārvaldību, piemērojot ES līguma VI sadaļu,
           COM(2009) XX galīgā redakcija.
   2
           Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās
           paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu, OV L 381,
           28.12.2006., 4. lpp.;
           Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1986/2006 par dalībvalstu
           dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās
           paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II), OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.;
           Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmums 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas
           Sistēmas (SIS II) izstrādi, OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.;
           Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par vīzu informācijas
           sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula), OV L 218,
           13.8.2008., 60. lpp.;
           Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/633/TI par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola
           piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu
           teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.
LV                                                        2                                                      LV
 ---pagebreak---    Aģentūras galvenais uzdevums būs pildīt SIS II, VIS un EURODAC darbības pārvaldības
   uzdevumus, nodrošinot sistēmu darbību 24 stundas diennaktī septiņas dienas nedēļā, tādējādi
   nodrošinot pastāvīgu, nepārtrauktu datu apmaiņas plūsmu. Papildus šiem operatīvajiem
   uzdevumiem aģentūrai tiks uzticēti attiecīgi pienākumi drošības pasākumu pieņemšanas,
   ziņošanas, publicēšanas, uzraudzības, informācijas, īpaši VIS un SIS II jautājumiem veltītu
   mācību organizēšanas, izmēģinājuma programmu ieviešanas pēc īpaša un konkrēta Komisijas
   pieprasījuma un pētniecības uzraudzības jomās. Apvienojot sistēmas vienā aģentūrā, būs
   iespējams izmantot sinerģiju un kopīgi izmantot telpas un darbiniekus. Aģentūras pārvaldības
   struktūra atspoguļo esošo mainīgo ģeometriju, kas nozīmē heterogēnu piedalošos valstu grupu
   (ES dalībvalstis, kas informācijas sistēmās piedalās dažādā apmērā, un asociētās valstis).
   Šis priekšlikums neietekmē 2007.–2013. gada finanšu shēmu. Šim priekšlikumam
   pievienotais tiesību akta finanšu pārskats galvenokārt balstās uz aplēsēm un skaitļiem no
   ietekmes novērtējuma, kas veikts 2007. gadā. Šis tiesību akta finanšu pārskats arī balstās uz
   pieņēmumu, ka šo priekšlikumu pieņems 2010. gadā, lai aģentūru varētu tiesiski izveidot
   2011. gadā, bet 2012. gadā tā kļūtu par pilntiesīgu aģentūru, kas varētu pārņemt visus
   uzdevumus, kas saistīti ar SIS II, VIS un EURODAC, kā arī citu lielapjoma IT sistēmu
   darbības pārvaldību. Kopīgajā deklarācijā, kas pievienota SIS II un VIS tiesību aktiem,
   Eiropas Parlaments un Padome apņēmās priekšlikumus par SIS II un VIS ilgtermiņa darbības
   pārvaldību izskatīt iespējami īsā laikā un tos savlaicīgi pieņemt, lai aģentūra varētu pilnībā
   sākt īstenot savas darbības pirms piecu gadu perioda beigām pēc SIS II un VIS tiesību aktu
   stāšanās spēkā.
   Visbeidzot, Padomei būtu jāņem vērā sekas, kas saistītas ar aģentūras atrašanās vietas izvēli.
   1.2.       Vispārīgais konteksts
   Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (turpmāk – „EK līgums”) 61. pantā prasīts pieņemt
   pasākumus, lai nodrošinātu personu brīvu pārvietošanos saskaņā ar EK līguma 14. pantu,
   kopā ar papildpasākumiem, kas ir tieši saistīti ar brīvu pārvietošanos un kas attiecas uz ārējo
   robežu kontroli, patvēruma meklētājiem un imigrāciju, kā arī pasākumiem, kuru mērķis ir
   novērst un apkarot noziedzību.
   Pamatojoties uz Šengenas konvenciju3, Šengenas Informācijas sistēma (SIS) tika izveidota, lai
   nodrošinātu sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību, tostarp valsts drošību. Otrās paaudzes
   Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes
   2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un ar Padomes 2007. gada 12. jūnija
   Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi,
   darbību un izmantošanu4. Tās mērķis ir veicināt augsta drošības līmeņa nodrošināšanu ES
   brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, tostarp dalībvalstu teritorijā nodrošināt sabiedrības
   drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanu un saglabāšanu, un piemērot Eiropas Kopienas
   dibināšanas līguma IV sadaļas trešās daļas noteikumus par personu pārvietošanos to
   teritorijās, izmantojot šīs sistēmas izplatīto informāciju.
   Vīzu informācijas sistēmu (VIS) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
   9. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu
   3
            Konvencija, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas līgumu starp Beniluksa Ekonomikas
            savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību
            par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.
   4
            OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp. un OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.
LV                                                        3                                                    LV
 ---pagebreak---    starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula)5. VIS dos iespēju dalībvalstu
   konsulātiem un citām kompetentām iestādēm veikt vīzu informācijas apmaiņu nolūkā
   atvieglot vīzu pieteikumu procedūru, novērst vīzas pieteikumu vienlaicīgu iesniegšanu
   vairākām dalībvalstīm, dot ieguldījumu cīņā pret krāpšanu, atvieglot pārbaudes
   robežšķērsošanas punktos pie ārējām robežām un dalībvalstīs, palīdzēt identificēt trešo valstu
   pilsoņus, atvieglot Dublinas regulas piemērošanu un dot ieguldījumu draudu novēršanā visu
   dalībvalstu iekšējai drošībai.
   Tiesību aktos, ar kuriem izveido un pārvalda SIS II un VIS, noteikts, ka centrālās un rezerves
   sistēmas atrodas attiecīgi Strasbūrā, Francijā (CS-SIS un centrālā VIS) un Sankt Johann im
   Pongau, Austrijā (rezerves CS-SIS un rezerves centrālā VIS).
   Kopienas līmeņa informācijas tehnoloģijas sistēmu EURODAC izveidoja, lai atvieglotu
   Dublinas konvencijas6 piemērošanu, kuras mērķis ir izveidot mehānismu, lai noteiktu
   atbildību par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no ES dalībvalstīm.
   Konvenciju aizstāja ar Kopienas tiesību aktu – Padomes 2003. gada 18. februāra Regulu (EK)
   Nr. 343/2003, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga
   par trešās valsts pilsoņa patvēruma pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm
   (Dublinas regula)7.
   SIS II, VIS un EURODAC tiesiskajam regulējumam raksturīga mainīgā ģeometrija. No vienas
   puses, Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās EURODAC, bet ir tikai daļēji iesaistītas SIS II un
   nepiedalās VIS, savukārt Dānija ir iesaistīta visās trijās sistēmās, balstoties uz dažādiem
   juridiskiem pamatiem. No otras puses, vairākas valstis, kas nav ES dalībvalstis, proti, Īslande,
   Norvēģija, Šveice un Lihtenšteina ir vai būs asociētas Šengenas acquis īstenošanā,
   piemērošanā un pilnveidošanā un tādēļ piedalās gan SIS II, gan VIS.
   1.3.     Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
   Pašlaik SIS II sistēmas starppīlāru elementu dēļ SIS II tiesiskais regulējums sastāv no pirmā
   pīlāra regulām un lēmumiem un trešā pīlāra lēmumiem:
            • Padomes 2001. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes
               Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi8;
            • Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmums 2001/886/TI par otrās paaudzes
               Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi9;
            • Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK)
               Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi,
               darbību un izmantošanu10;
            • Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK)
               Nr. 1986/2006 par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu
   5
           OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.
   6
           OV C 254, 19.8.1997., 1. lpp.
   7
           OV L 50, 25.2.2003., 1. lpp.
   8
           OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.
   9
           OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.
   10
           OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.
LV                                                4                                                 LV
 ---pagebreak---                 reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas
                sistēmai (SIS II)11;
             • Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmums 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas
                Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu12;
             • Komisijas 2007. gada 16. marta Lēmums 2007/170/EK un Lēmums 2007/171/EK
                par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam13;
             • Padomes 2008. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 189/2008 par otrās paaudzes
                Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) testiem14;
             • Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmums 2008/173/EK par otrās paaudzes
                Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) testiem15;
             • Komisijas 2008. gada 4. marta Lēmums 2008/333/EK un Lēmums 334/2008/TI,
                ar kuriem pieņem SIRENE rokasgrāmatu un citus īstenošanas pasākumus otrās
                paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)16;
             • Padomes 2008. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no
                Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas
                sistēmu (SIS II)17;
             • Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmums 2008/839/TI par migrēšanu no
                Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas
                sistēmu (SIS II)18.
   Pretēji SIS II VIS ir izveidota pirmajā pīlārā. Tomēr tika pieņemts VIS trešā pīlāra tiesību
   akts, lai ieceltās tiesību aizsardzības iestādes varētu piekļūt sistēmai konsultāciju nolūkos par
   konkrētu noziegumu pastrādāšanu. Uz VIS attiecas šādi tiesību akti:
             • Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmums 2004/512/EK, ar ko izveido Vīzu
                informācijas sistēmu (VIS)19, veido tiesisko pamatu, lai Eiropas Savienības
                vispārējā budžetā iekļautu VIS attīstībai nepieciešamās apropriācijas;
             • Komisijas 2006. gada 3. novembra Lēmums 2006/752/EK, ar ko nosaka Vīzu
                informācijas sistēmas atrašanās vietas tās izveides posmā20;
             • Komisijas 2006. gada 22. septembra Lēmums 2006/648/EK, ar ko nosaka
                tehniskās specifikācijas biometrisko pazīmju standartiem saistībā ar Vīzu
                informācijas sistēmas attīstību21;
   11
           OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.
   12
           OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.
   13
           OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp.
   14
           OV L 57, 1.3.2008., 1. lpp.
   15
           OV L 57, 1.3.2008., 14. lpp.
   16
           OV L 123, 8.5.2008., 1. lpp.
   17
           OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.
   18
           OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.
   19
           OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.
   20
           OV L 305, 4.11.2006., 13. lpp.
LV                                                  5                                                LV
 ---pagebreak---              • Komisijas 2008. gada 17. jūnija Lēmums 2008/602/EK par valsts saskarņu un
                komunikācijas infrastruktūras starp centrālo VIS un valsts saskarnēm uzbūvi un
                tām piemērojamām prasībām izveides posmā22;
             • Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2007
                par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā
                ar īstermiņa vīzām (VIS regula)23;
             • Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/633/TI par izraudzīto dalībvalstu
                iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju
                nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus
                noziedzīgus nodarījumus24.
   EURODAC ir izveidota pirmā pīlāra ietvaros:
             • Padomes 2000. gada 11. decembra Regula (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu
                nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu
                Dublinas Konvenciju25;
             • Padomes 2002. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 407/2002, ar ko paredz dažus
                īstenošanas noteikumus Regulai (EK) Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu
                salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Dublinas
                Konvenciju26.
   1.4.      Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
   Priekšlikums atbilst Eiropas Savienības esošajiem politikas virzieniem un mērķiem, jo īpaši
   mērķim izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu.
   2.        Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
   2.1.      Speciālo zināšanu vākšana un izmantošana, apspriešanās ar ieinteresētajām
             personām
   Ietekmes novērtējuma ziņojums ir balstīts uz sagatavošanās pētījumu, ko veica ārējs
   līgumdarba izpildītājs27. Pētījuma ietvaros tika veiktas divdesmit septiņas aptaujas, iesaistot
   pārstāvjus no Eiropas Savienības dalībvalstīm, Norvēģijas, Eiropas Parlamenta, Komisijas,
   Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja, Šengenas kopīgās uzraudzības iestādes, Eiropas Vides
   aģentūras, Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu
   ārējām robežām (FRONTEX), Eiropola, Strasbūras C.SIS objekta, kas ir atbildīgs par SIS 1+
   21
           OV L 267, 27.9.2006., 41. lpp.
   22
           OV L 194, 23.7.2008., 3. lpp.
   23
           OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.
   24
           OV L 218, 13.8.2008., 129. lpp.
   25
           OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp. Eiropas Parlamentam un Padomei ir iesniegta pārstrādātā redakcija
           COM(2008) 825 galīgā redakcija.
   26
           OV L 62, 5.3.2002., 1. lpp.
   27
           Risinājumu novērtējums otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II), Vīzu informācijas
           sistēmas (VIS) un EURODAC, kā arī citu lielapjoma IT sistēmu ilgtermiņa pārvaldībai Tiesiskuma,
           brīvības un drošības jomā, galīgais ziņojums, 2007. gada 15. oktobris, RAND Europe.
LV                                                        6                                                 LV
 ---pagebreak---    darbības pārvaldību, un nozares ekspertiem. Turklāt, lai sniegtu atbalstu ietekmes
   novērtēšanas procesam, tika izveidota starpdienestu vadības grupa, kurā iekļāva attiecīgos
   Komisijas ģenerāldirektorātus.
   2.2.      Ietekmes novērtējums
   Pēc iepriekšējas pārbaudes procesa tika atlasīti un sīkāk analizēti pieci iespējamie risinājumi,
   lai sasniegtu mērķi – SIS II, VIS un EURODAC darbības pārvaldību ilgtermiņā.
   –         1. risinājums – sākotnējā situācija. Pārejas periodam noteiktais SIS II un VIS darbības
             pārvaldības risinājums (Komisija uztic darbības pārvaldības uzdevumus dalībvalstu
             iestādēm) tiktu turpmāk piemērots kā pastāvīgs risinājums. EURODAC pašlaik
             pārvalda Komisija, un šis risinājums arī tiktu saglabāts.
   –         2. risinājums – sākotnējā situācija+, saskaņā ar kuru Komisija ar SIS II, VIS un
             EURODAC saistītos darbības pārvaldības uzdevumus uzticētu dalībvalstu iestādēm.
   –         3. risinājums – jauna regulatīvā aģentūra, kas uzņemtos atbildību par SIS II, VIS un
             EURODAC darbības pārvaldību ilgtermiņā.
   –         4. risinājums – FRONTEX pārvaldītu minētās trīs sistēmas, tādēļ būtu vajadzīgas
             izmaiņas gan tās pamata aktā, gan pārvaldības struktūrā.
   –         5. risinājums – Eiropols pārvaldītu SIS II, bet Komisija pārvaldītu VIS un
             EURODAC. Šis risinājums tika apsvērts, kamēr vēl notika sarunas par pašreizējās
             Eiropola konvencijas pārveidošanu par Kopienas tiesību aktu.
   Salīdzinošas analīzes rezultātā par labāko risinājumu tika atzīta jaunas regulatīvās aģentūras
   izveide nolūkā izveidot vienotu darbības pārvaldības struktūru SIS II, VIS un EURODAC.
   3.        Priekšlikuma juridiskie aspekti
   3.1.      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
   Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot aģentūru, kas būtu atbildīga par SIS II, VIS, EURODAC un
   citu lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību, piemērojot EK līguma IV sadaļu, un
   potenciāli par citām IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, pamatojoties uz
   attiecīgu tiesību aktu.
   Lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā darbības pārvaldības uzticēšana
   aģentūrai neietekmē īpašos noteikumus, kurus piemēro šīm sistēmām attiecībā uz mērķi,
   piekļuves tiesībām, drošības pasākumiem un turpmākām datu aizsardzības prasībām.
   Regulatīvo aģentūru izveido kā Kopienas struktūru, kas ir juridiska persona. Pirmajiem
   uzdevumiem, kurus paredzēts uzticēt aģentūrai, ir darbības raksturs, proti, informācijas
   sistēmu vispārējas pārvaldības un sistēmu darbības nodrošināšana. Tādējādi tā kļūtu par
   „izcilības centru”, kurā darbotos specializēti operatīvie darbinieki. Turklāt specializēta,
   konkrētam mērķim paredzēta organizācija nodrošinātu augstāko efektivitāti un reaģētspēju arī
   attiecībā uz citu potenciālu sistēmu izstrādi un to darbības pārvaldību brīvības, drošības un
   tiesiskuma telpā.
LV                                                  7                                                LV
 ---pagebreak---    Aģentūra ir atbildīga par uzdevumiem, kas attiecas uz komunikācijas infrastruktūru un ir
   minēti SIS II regulas un lēmuma 15. panta 2. punktā, VIS regulas 26. panta 2. punktā un
   Regulas (EK) XX/2009 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas EURODAC izveidi,
   lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…],28 [4. panta 2. punktā]. Turklāt aģentūra veic
   uzdevumus, kas saistīti ar speciālistu apmācību VIS un SIS II jomā, tostarp apmācību attiecībā
   uz papildinformācijas apmaiņu, kā arī ar pētniecības pasākumu uzraudzību un izmēģinājuma
   programmu īstenošanu pēc īpaša un konkrēta Komisijas pieprasījuma.
   Aģentūra potenciāli varētu būt atbildīga arī par citu lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības
   un tiesiskuma telpā izstrādi un pārvaldību. Tas notiktu saskaņā ar tiesību aktiem, ar kuriem
   izveido šādas sistēmas un kuros aģentūrai nosaka attiecīgo kompetenci.
   Galvenā aģentūras vadības struktūra ir valde, kurā ir atbilstīgi pārstāvētas dalībvalstis un
   Komisija. Dalībvalstu pārstāvībā būtu jāatspoguļo Līgumā noteiktās katras dalībvalsts tiesības
   un pienākumi. Aģentūrā piedalās arī valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar
   EURODAC saistītu pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
   3.2.       Juridiskais pamats
   Šis priekšlikums regulai ir balstīts uz to pašu juridisko pamatu kā SIS II regula (Regula (EK)
   Nr. 1986/2006), VIS regula (Regula (EK) Nr. 767/2008) un EURODAC regula (Regula (EK)
   Nr. 2725/2000) un tātad ir balstīts uz EK līguma 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 62. panta
   2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 63. panta 3. punkta
   b) apakšpunktu un 66. pantu.
   EK līguma 66. pants paredz pieņemt atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu un stiprinātu
   administratīvo sadarbību starp atbilstīgām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, kā arī starp
   šīm iestādēm un Komisiju vīzu, patvēruma un imigrācijas jomā, kā arī citās politikas jomās,
   kas saistītas ar personu brīvu pārvietošanos. Tas ir atbilstīgs juridiskais pamats, jo aģentūra
   veicinās saziņu un sadarbību starp dalībvalstu attiecīgajām valsts pārvaldes iestādēm iepriekš
   minētajās jomās.
   Darbības pārvaldības uzdevumi, kurus paredzēts uzticēt aģentūrai, sniedz atbalstu politikas
   aspektiem, kas ir pamatā SIS II un VIS regulām. Saskaņā ar EK līguma 62. panta 2. punkta
   a) apakšpunktu un 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kuri ir atbilstīgs juridiskais pamats
   SIS II regulai, aģentūras pasākumi tehniski aptvers jautājumus, kas saistīti ar personu pārbaudi
   pie ārējām robežām, kā arī pasākumus nelegālās imigrācijas un nelegālās uzturēšanās jomā.
   Attiecībā uz VIS jautājumiem aģentūras pasākumi sniedz tehnisku atbalstu vīzu izsniegšanas
   procedūrām dalībvalstīs, tādēļ tie balstās uz EK līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta
   ii) daļu.
   Attiecībā uz EURODAC jautājumiem darbības pārvaldības uzdevumi, kurus paredzēts uzticēt
   aģentūrai, sniedz tehnisku atbalstu, lai noteiktu, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma
   pieteikuma izskatīšanu, kuru trešās valsts pilsonis iesniedzis kādā no dalībvalstīm (EK līguma
   63. panta 1. punkta a) apakšpunkts).
   Saskaņā ar EK līguma 67. pantu, to lasot kopā ar 1. pantu Padomes Lēmumā 2004/927/EK, ar
   ko Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru attiecina uz dažām
   28
            Komisijas priekšlikums, kas iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei COM(2009) 825 galīgā
            redakcija (pārstrādātā redakcija).
LV                                                     8                                              LV
 ---pagebreak---    jomām, uz kurām attiecas minētā līguma trešās daļas IV sadaļa29, EK līguma 62. panta
   2. punkta a) apakšpunktā, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļā, 63. panta 1. punkta
   a) apakšpunktā un 63. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētos pasākumus pieņem saskaņā ar
   EK līguma 251. pantā minēto koplēmuma procedūru. Tā kā uz EK līguma 66. pantu attiecas
   kvalificētā vairākuma princips30, juridiskie pamati ir saderīgi un tos var apvienot. Tādēļ
   koplēmuma procedūra attiecas uz visas regulas pieņemšanu kopumā.
   3.3.      Mainīgā ģeometrija
   Tā kā šā priekšlikuma regulai juridiskais pamats ir EK līguma IV sadaļa, uz to attiecas
   mainīgā ģeometrija, kas izriet no protokoliem par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas
   nostāju. Šis priekšlikums regulai balstās uz Šengenas acquis un ar EURODAC saistītu
   pasākumu noteikumiem. Tāpēc ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem
   un asociācijas nolīgumiem.
   Dānija
   Saskaņā ar ESL un EKL pievienoto protokolu par Dānijas nostāju, Dānija nepiedalās
   pasākumu pieņemšanā saskaņā ar EK līguma IV sadaļu, ko veic Padome, izņemot
   „pasākumus, ar kuriem tiek noteiktas trešās valstis, kuru pilsoņiem ir nepieciešama vīza, lai
   šķērsotu dalībvalstu ārējās robežas, vai pasākumus attiecībā uz vienotu vīzu formātu”. Šis
   priekšlikums ir balstīts uz Šengenas acquis un tam piemēro Protokola 5. pantu. Saskaņā ar
   minētā protokola 5. pantu Dānija nolēma Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Regulu (EK)
   Nr. 767/2008 īstenot savas valsts tiesību aktos.
   Attiecībā uz EURODAC, kā noteikts 1. un 2. pantā Protokolā par Dānijas nostāju, kas
   pievienots Līgumiem, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša
   un nav jāpiemēro. Tomēr Dānija piemēro pašreizējo EURODAC regulu saskaņā ar
   starptautisku nolīgumu31, kuru tā noslēdza ar EK 2006. gadā.
   Apvienotā Karaliste un Īrija
   Šis priekšlikums ir balstīts uz Šengenas acquis noteikumiem, kuros Apvienotā Karaliste un
   Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par
   Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis
   noteikumu īstenošanā un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas
   lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā. Tādējādi Apvienotā Karaliste
   un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tām nav saistoša un nav jāpiemēro.
   Apvienotajai Karalistei un Īrijai ir saistoša EURODAC Regula (EK) Nr. 2725/2000 saskaņā ar
   šo valstu paziņojumu, ka tās vēlas piedalīties minētās regulas pieņemšanā un piemērošanā,
   pamatojoties uz Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots
   Līgumiem. Minēto dalībvalstu nostāja attiecībā uz EURODAC regulu neietekmē to iespējamo
   piedalīšanos attiecībā uz šo priekšlikumu.
   29
           OV L 396, 31.12.2004., 45. lpp.
   30
           Protokols par 67. pantu, kas pievienots Nicas līgumam.
   31
           Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu
           valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā
           Eiropas Savienības dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi
           piemērotu Dublinas Konvenciju, OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.
LV                                                         9                                                      LV
 ---pagebreak---    Norvēģija un Īslande
   Attiecībā uz Norvēģiju un Īslandi šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā
   nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Īslandes Republiku un
   Norvēģijas Karalisti par abu valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un
   pilnveidošanā32.
   Līdztekus vairāku valstu, kas nav ES dalībvalstis, asociēšanai Šengenas acquis Kopiena
   noslēdza vai pašlaik slēdz vairākus nolīgumus par šo valstu asociēšanu arī pasākumos, kas
   attiecas uz EURODAC. Nolīgums, ar kuru asociē Īslandi un Norvēģiju, tika noslēgts
   2001. gadā33.
   Šveice
   Attiecībā uz Šveici šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma
   nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par
   Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un
   pilnveidošanā34.
   Attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar EURODAC, nolīgums par Šveices asociēšanu tika
   noslēgts 2008. gada 28. februārī un ir spēkā kopš 2008. gada 12. decembra35.
   Lihtenšteina
   Attiecībā uz Lihtenšteinu šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola
   nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un
   Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas
   Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu
   Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jomā, kura norādīta 1. panta
   A, B un G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK, to lasot kopā ar 3. pantu Padomes
   Lēmumā 2008/261/EK36.
   Attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar EURODAC, nolīgums par Lihtenšteinas asociēšanu
   tika parakstīts 2008. gada 28. februārī, un to ir paredzēts noslēgt vēlāk37.
   Kopīgi noteikumi valstīm, kas ir asociētas ar EURODAC saistītos pasākumos.
   Saskaņā ar trim iepriekš minētajiem nolīgumiem asociētās valstis bez izņēmumiem pieņem ar
   EURODAC saistītos pasākumus un to pilnveidošanu. Tās nepiedalās to aktu pieņemšanā, ar
   32
           OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
   33
           Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Īslandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un
           mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti
           kādā dalībvalstī vai Īslandē, vai Norvēģijā, OV L 93, 3.4.2001., 40.-47. lpp.
   34
           OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
   35
           Padomes 2008. gada 28. janvāra Lēmums par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp
           Eiropas Kopienu un Šveici par kritērijiem un mehānismiem, ar ko nosaka valsti, kura ir atbildīga par
           dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu, OV L 53, 27.2.2008. 3. lpp.
   36
           OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.
   37
           Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas
           Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz
           kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc
           patvēruma izskatīšanu, OV….
LV                                                        10                                                        LV
 ---pagebreak---    kuriem veic grozījumus vai papildina ar EURODAC saistītos pasākumus (tādējādi arī šo
   priekšlikumu), bet tām ir noteiktā termiņā jāpaziņo Komisijai par savu lēmumu par to, vai tās
   pieņems šā akta saturu pēc tam, kad to būs apstiprinājusi Padome un Eiropas Parlaments. Ja
   Norvēģija, Īslande, Šveice vai Lihtenšteina nepieņems aktu, ar kuru groza vai papildina ar
   EURODAC saistītos pasākumus, attiecīgie nolīgumi tiks pārtraukti, ja vien ar nolīgumiem
   izveidotā apvienotā/jauktā komiteja vienprātīgi nelems citādi.
   Lai noteiktu tiesības un pienākumus starp Dāniju, kura, kā iepriekš paskaidrots, ar
   starptautisku nolīgumu ir asociēta ar EURODAC saistītajos pasākumos, un iepriekš minētajām
   asociētajām valstīm, starp Kopienu un asociētajām valstīm ir noslēgti vēl divi instrumenti38.
   3.4.      Subsidiaritātes princips
   Priekšlikumā tiek ievērots subsidiaritātes princips, jo ierosinātās darbības mērķi, proti,
   centrālās SIS II, centrālās VIS un valstu saskarņu un centrālās EURODAC darbības, kā arī to
   komunikācijas infrastruktūras konkrētu aspektu pārvaldības uzticēšanu aģentūrai, dalībvalstis
   nevar sasniegt atsevišķi.
   3.5.      Proporcionalitātes princips
   Aģentūrai, kuru finansētu no ES budžeta, tiktu piešķirtas pilnvaras pārvaldīt vienīgi SIS II
   centrālās daļas, VIS centrālās daļas un valstu saskarnes, EURODAC centrālo daļu, kā arī
   dažus komunikācijas infrastruktūras aspektus, bet tai nebūtu jāuzņemas atbildība par sistēmās
   ievadītajiem datiem. Dalībvalstis ir atbildīgas par savām valsts sistēmām. Tādējādi aģentūras
   pilnvaras aprobežojas ar minimumu, kas nepieciešams, lai sniegtu atbalstu efektīvai, drošai un
   nepārtrauktai datu apmaiņai starp dalībvalstīm. Šim nolūkam paredzētas struktūras izveide
   tiek atzīta par proporcionālu lietotāju likumīgajām interesēm un sistēmu augstajam drošības
   un pieejamības līmenim, kā arī tās uzdevuma būtiskumam.
   3.6.      Tiesību aktu izvēle
   Lai izveidotu struktūru saskaņā ar EK līguma IV sadaļu, vispiemērotākais tiesību akts ir
   Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kas pamatojas uz EK līguma 62. panta 2. punkta
   a) apakšpunktu, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, 63. panta 1. punkta
   a) apakšpunktu, 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 66. pantu.
   4.        Ietekme uz budžetu
   Aģentūru finansēs no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Aģentūras pasākumu segšanai
   nepieciešamās apropriācijas tiks ņemtas no apropriācijām, kas pašlaik 2011.-2013. gada
   finanšu plānā ir paredzētas budžeta pozīcijā 18 02 04 „Šengenas informācijas sistēma (SIS
   II)”, 18 02 05 „Vīzu informācijas sistēma (VIS)” un 18 03 11 „EURODAC”. Šim
   priekšlikumam pievienotais finanšu pārskats attiecas arī uz priekšlikumu Padomes lēmumam,
   38
           Protokols starp Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas
           Firstistes pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz
           kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē iesniegta lūguma pēc
           patvēruma izskatīšanu (OV…) un Protokols Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Islandes Republiku,
           un Norvēģijas Karalisti par kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to
           patvēruma pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Islandē, vai Norvēģijā, OV L 57,
           28.2.2006., 16. lpp.
LV                                                      11                                                         LV
 ---pagebreak---    ar kuru aģentūrai, kas izveidota ar Regulu XX, uztic uzdevumus saistībā ar SIS II un VIS
   darbības pārvaldību, piemērojot ES līguma VI sadaļu.
   5.       Papildu informācija
   5.1.     Vienkāršošana
   Priekšlikumā paredzēta tiesību aktu vienkāršošana, izveidojot vienotu darbības pārvaldības
   struktūru vairākām IT sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
   5.2.     Novērtēšana
   Ierosinātās regulas 27. pantā ir ietverts novērtēšanas noteikums.
LV                                                 12                                         LV
 ---pagebreak---                                                              2009/0089 (COD)
                                                 Priekšlikums
                       EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
   ar ko izveido aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un
                                              tiesiskuma telpā
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a)
   apakšpunktu, 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu, 63. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
   63. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 66. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu39,
   rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru40,
   tā kā:
   (1)     Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II) izveidoja ar Eiropas
           Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par
           otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un
           izmantošanu41 un ar Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās
           paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu42.
           Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI Komisijai pārejas
           periodā jābūt atbildīgai par centrālās SIS II darbības pārvaldību. Pēc pārejas perioda
           par centrālās SIS II darbības pārvaldību un konkrētiem komunikācijas infrastruktūras
           aspektiem atbildīgai jābūt pārvaldības iestādei.
   (2)     Vīzu informācijas sistēmu (VIS) izveidoja ar Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmumu
           2004/512/EK, ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS)43. Saskaņā ar Eiropas
           Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu
           (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula)44
           par VIS darbības pārvaldību pārejas periodā ir jābūt atbildīgai Komisijai. Pēc pārejas
           perioda par centrālās VIS darbības, valstu saskarņu un dažu komunikācijas
           infrastruktūras aspektu pārvaldību atbildīgai jābūt [vadības] pārvaldības iestādei.
   39
           OV ….
   40
           Eiropas Parlamenta xxx atzinums un Padomes xxx lēmums (vēl nav publicēti Oficiālajā Vēstnesī).
   41
           OV L 381, 28. 12. 2006., 4. lpp.
   42
           OV L 205, 7. 8. 2007., 63. lpp.
   43
           OV L 213, 15. 6. 2004., 5. lpp.
   44
           OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.
LV                                                    13                                                  LV
 ---pagebreak---    (3)  EURODAC izveidoja ar Padomes 2000. gada 11. decembra Regulu (EK)
        Nr. 2725/2000 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai
        efektīvi piemērotu Dublinas Konvenciju45. Saskaņā ar Regulu (EK) XX/2009 par
        pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu
        Regulu (EK) Nr. […/…] pārejas periodā par EURODAC darbības pārvaldību jābūt
        atbildīgai Komisijai. Pēc pārejas perioda par centrālās sistēmas darbības un dažu
        komunikācijas infrastruktūras aspektu pārvaldību atbildīgai jābūt pārvaldības iestādei.
   (4)  Lai nodrošinātu SIS II, VIS un EURODAC darbības pārvaldību pēc pārejas perioda un
        potenciāli citu informācijas tehnoloģijas („IT”) sistēmu darbības pārvaldību brīvības,
        drošības un tiesiskuma telpā, nepieciešams izveidot pārvaldības iestādi.
   (5)  Nolūkā panākt sinerģiju, nepieciešams nodrošināt šo sistēmu darbības pārvaldību
        vienā vienībā, lai gūtu apjomradītus ietaupījumus, radītu kritisko masu un nodrošinātu
        augstāko iespējamo kapitāla un cilvēkresursu izmantojuma pakāpi.
   (6)  Tā kā pārvaldības iestādei jābūt tiesiski, administratīvi un finansiāli autonomai, tā
        jāizveido kā regulatīva aģentūra, kas ir juridiska persona.
   (7)  Līdz ar to Regulā (EK) Nr. 1987/2006, Regulā (EK) Nr. 767/2008 un Regulā
        (EK) XX/2009 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai
        efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…], noteiktie pārvaldības iestādes uzdevumi
        būtu jāveic aģentūrai. Šie uzdevumi ietver turpmāku tehnikas attīstību.
   (8)  Turklāt aģentūrai būtu jāorganizē specifiskas ar VIS un SIS II saistītas mācības.
   (9)  Šo regulu būtu jāpapildina ar atsevišķu tiesību aktu, kuru pieņem saskaņā ar Līguma
        par Eiropas Savienību VI sadaļu un ar kuru aģentūrai uzdod veikt pienākumus saistībā
        ar SIS II un VIS darbības pārvaldību, piemērojot Līguma par ES VI sadaļu.
   (10) Turklāt, pamatojoties uz attiecīgu tiesību aktu, aģentūrai arī būtu jābūt atbildīgai par
        papildu lielapjoma IT sistēmu sagatavošanu, izstrādi un pārvaldību, piemērojot EK
        līguma IV sadaļu. Tai potenciāli varētu uzticēt atbildību par citām IT sistēmām
        brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, pamatojoties uz EK līgumu vai ES līguma
        VI sadaļu. Turklāt aģentūrai pēc īpaša un konkrēta Komisijas pieprasījuma būtu jābūt
        atbildīgai par pētniecības pārraudzību un lielapjoma IT sistēmu izmēģinājuma
        programmām, piemērojot EK līguma IV sadaļu.
   (11) Lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā darbības pārvaldības
        uzticēšana aģentūrai neietekmē īpašos noteikumus, kurus piemēro šīm sistēmām. Proti,
        īpašos noteikumus attiecībā uz mērķi, piekļuves tiesībām, drošības pasākumiem un
        turpmākām datu aizsardzības prasībām ikvienai no sistēmām, kuru darbības pārvaldība
        ir uzticēta aģentūrai, piemēro pilnībā.
   (12) Dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt pārstāvētām valdē, lai efektīvi kontrolētu
        aģentūras darbību. Valdei vajadzētu piešķirt nepieciešamās pilnvaras, lai, jo īpaši,
        pieņemtu gada darba programmu, veiktu darbības, kas ir saistītas ar aģentūras budžetu,
        pieņemtu aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus, ieceltu izpilddirektoru un
   45
        OV L 316, 15.12.2000., 1. lpp.
LV                                              14                                               LV
 ---pagebreak---         izveidotu procedūras izpilddirektora lēmumu pieņemšanai attiecībā uz aģentūras
        darbības uzdevumiem.
   (13) Lai nodrošinātu aģentūras pilnīgu autonomiju un neatkarību, aģentūrai būtu jāpiešķir
        autonoms budžets ar ieņēmumiem no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Kopienas
        budžeta procedūra būtu jāpiemēro attiecībā uz Kopienas iemaksu un visām citām
        subsīdijām, ko piešķir no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Finanšu revīzija būtu
        jāveic Revīzijas palātai.
   (14) Attiecīgās kompetences ietvaros aģentūrai būtu jāsadarbojas ar citām Eiropas
        Savienības aģentūrām, jo īpaši ar aģentūrām, kas izveidotas brīvības, drošības un
        tiesiskuma telpā.
   (15) Nodrošinot IT sistēmu darbības pārvaldību, aģentūrai būtu jāievēro Eiropas un
        starptautiskie standarti, ņemot vērā augstākās profesionālās prasības.
   (16) Personas datu apstrādei aģentūrā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada
        18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz
        personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti46.
        Šajā regulā inter alia noteikts, ka Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs ir pilnvarots
        iegūt no aģentūras piekļuvi visai informācijai, kāda tam nepieciešama izmeklēšanai.
   (17) Lai nodrošinātu aģentūras darbības pārskatāmību, aģentūrai būtu jāpiemēro Eiropas
        Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par
        publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem47.
   (18) Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par
        izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)48, būtu jāpiemēro
        aģentūrai, kurai būtu jāpievienojas iestāžu nolīgumam, ko 1999. gada 25. maijā
        noslēdzis Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Kopienu
        Komisija par iekšējo izmeklēšanu, kuru veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
        (OLAF)49.
   (19) Lai nodrošinātu atklātus un pārskatāmus nodarbinātības nosacījumus un vienlīdzīgu
        attieksmi pret darbiniekiem, uz aģentūras darbiniekiem un izpilddirektoru būtu
        jāattiecina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu pārējo
        darbinieku nodarbināšanas kārtība (Civildienesta noteikumi), tostarp noteikumi par
        dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti.
   (20) Aģentūra ir Kopienu izveidota struktūra Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas
        (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu
        vispārējam budžetam,50 185. panta 1. punkta nozīmē, un līdz ar to tai būtu attiecīgi
        jāpieņem savi finanšu noteikumi.
   (21) Uz aģentūru būtu jāattiecina Komisijas 2002. gada 19. novembra Regula (EK,
        Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas
   46
        OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
   47
        OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.
   48
        OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
   49
        OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.
   50
        OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
LV                                             15                                                LV
 ---pagebreak---         185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko
        piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam51.
   (22) Tā kā dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt paredzētās darbības mērķus, proti, aģentūras
        izveidi Eiropas Savienības līmenī, kas būtu atbildīga par lielapjoma IT sistēmu
        brīvības, drošības un tiesiskuma telpā darbības pārvaldību, un tādējādi paredzētās
        darbības apjoma vai rezultātu dēļ tos var vieglāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena
        var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts EK līguma
        5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā
        paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
   (23) Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas
        Savienību 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
   (24) Attiecībā uz SIS II un VIS saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas
        pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas
        līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tai nav saistoša un
        nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas
        dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļai, Dānijai būtu saskaņā ar minētā protokola 5.
        pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas dienas jāpieņem lēmums, vai īstenot
        šo regulu savos tiesību aktos. Saskaņā ar minētā protokola 5. pantu Dānija nolēma
        Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Regulu (EK) Nr. 767/2008 īstenot savas valsts tiesību
        aktos. Pamatojoties uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par
        kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu valsti, kas ir atbildīga par to patvēruma
        pieteikumu izskatīšanu, kuri iesniegti Dānijā vai kādā citā Eiropas Savienības
        dalībvalstī, un par Eurodac sistēmu pirkstu nospiedumu salīdzināšanai, lai efektīvi
        piemērotu Dublinas Konvenciju52, Dānija ir īstenojusi Padomes Regulu (EK)
        Nr. 2725/2000 savos tiesību aktos.
   (25) Ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, šī regula pilnveido tos Šengenas acquis
        noteikumus, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29.
        maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes
        lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā53. Tādēļ Apvienotā
        Karaliste nepiedalās tās pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro tiktāl, ciktāl
        ar tās pasākumiem pilnveido Šengenas acquis noteikumus, ciktāl tie attiecas uz SIS II
        un VIS. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas
        nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas
        dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste
        nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav jāpiemēro tiktāl, ciktāl ar
        tās pasākumiem nepilnveido Šengenas acquis noteikumus, ciktāl tie attiecas uz SIS II
        un VIS.
   (26) Tiktāl, ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, šī regula pilnveido tos Šengenas acquis
        noteikumus, kuros Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra
        Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu
        īstenošanā54. Tādēļ Īrija nepiedalās tās pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav
   51
        OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
   52
        OV L 66, 8.3.2006., 38. lpp.
   53
        OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.
   54
        OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
LV                                             16                                                 LV
 ---pagebreak---         jāpiemēro tiktāl, ciktāl ar tās pasākumiem pilnveido Šengenas acquis noteikumus,
        ciktāl tie attiecas uz SIS II un VIS. Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās
        Karalistes un Īrijas nostāju, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
        Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un neskarot minētā protokola 4. pantu,
        Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, tā nav tai saistoša un nav
        jāpiemēro tiktāl, ciktāl ar tās pasākumiem nepilnveido Šengenas acquis noteikumus,
        ciktāl tie attiecas uz SIS II un VIS.
   (27) Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju, tiktāl, ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, šī regula
        pilnveido Šengenas acquis tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas
        Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu
        asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā55 tajā jomā,
        kura norādīta 1. panta A, B un G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā
        1999/437/EK par minētā nolīguma īstenošanas pasākumiem56. Attiecībā uz
        EURODAC šī regula ir jauns pasākums saistībā ar EURODAC tā nolīguma nozīmē,
        kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Īslandes Republiku, un Norvēģijas Karalisti par
        kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga par to patvēruma
        lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Īslandē, vai Norvēģijā.
        Tādējādi, ja tās nolemj to īstenot savā iekšējā tiesību sistēmā, Īslandes Republikas un
        Norvēģijas Karalistes delegācijām būtu jāpiedalās aģentūras valdē, kaut arī ar
        ierobežotām balsstiesībām. Lai noteiktu tālāko kārtību, kas ļautu Īslandes Republikai
        un Norvēģijas Karalistei piedalīties Aģentūras pasākumos, starp Kopienu un
        minētajām valstīm būtu jānoslēdz turpmāks nolīgums.
   (28) Attiecībā uz Šveici šī regula tiktāl, ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, papildina
        Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas
        Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas
        asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā57 tajā jomā,
        kura norādīta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A, B un G punktā saistībā ar
        3. pantu Padomes Lēmumā 146/2008/EK par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas
        Kopienas vārdā. Attiecībā uz EURODAC šī regula ir jauns pasākums saistībā ar
        EURODAC tā nolīguma izpratnē, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Šveices
        Konfederāciju par kritērijiem un mehānismiem tās valsts noteikšanai, kas ir atbildīga
        par to patvēruma lūgumu izskatīšanu, kuri iesniegti kādā dalībvalstī vai Šveicē.
        Tādējādi, ja tā nolemj to īstenot savā iekšējā tiesību sistēmā, Šveices Konfederācijas
        delegācijai būtu jāpiedalās aģentūras valdē, kaut arī bez balsstiesībām. Lai noteiktu
        tālāko kārtību, kas ļautu Šveices Konfederācijai piedalīties aģentūras pasākumos, starp
        Kopienu un Šveices Konfederāciju būtu jānoslēdz turpmāks nolīgums.
   (29) Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula tiktāl, ciktāl tā attiecas uz SIS II un VIS, papildina
        Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas
        Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par
        Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas
        Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas
        acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jomā, kura norādīta 1. panta A, B un
        G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK, to lasot kopā ar
   55
        OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
   56
        OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.
   57
        OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
LV                                               17                                                LV
 ---pagebreak---            3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK58. Attiecībā uz EURODAC šī regula ir jauns
           pasākums saistībā ar EURODAC tā protokola izpratnē, kas noslēgts starp Eiropas
           Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes
           pievienošanos Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam attiecībā uz
           kritērijiem un mehānismiem, kas nosaka valsts atbildību par dalībvalstī vai Šveicē
           iesniegta lūguma pēc patvēruma izskatīšanu59. Tādējādi Lihtenšteinas Firstistes
           delegācijai būtu jāpiedalās aģentūras valdē, kaut arī bez balsstiesībām. Lai noteiktu
           tālāko kārtību, kas ļautu Lihtenšteinas Firstistei piedalīties aģentūras pasākumos, starp
           Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti būtu jānoslēdz turpmāks nolīgums,
   IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
                                                I NODAĻA
                                              PRIEKŠMETS
                                                  1. pants
                                            Aģentūras izveide
   Ar šo izveido Eiropas aģentūru („aģentūru”) otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas
   (SIS II), Vīzu informācijas sistēmas (VIS) un EURODAC darbības pārvaldībai, kā arī citu
   lielapjoma informācijas tehnoloģijas („IT”) sistēmu izstrādei un pārvaldībai, piemērojot EK
   līguma IV sadaļu.
                                               II NODAĻA
                                               UZDEVUMI
                                                  2. pants
                                        Ar SIS II saistītie uzdevumi
   Aģentūra veic uzdevumus, kas ar Regulu (EK) 1987/2006 uzticēti pārvaldības iestādei,
   organizē kopīgas mācības darbiniekiem, kas ir iesaistīti papildinformācijas apmaiņā saskaņā
   ar SIRENE rokasgrāmatu, kā arī veic uzdevumus, kas ir saistīti ar speciālistu apmācību par
   SIS II, kā noteikts Padomes Regulā (EK) XXX par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai
   pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu60.
                                                  3. pants
                                         Ar VIS saistītie uzdevumi
   Aģentūra pilda uzdevumus, kas ar Regulu (EK) Nr. 767/2008 uzticēti pārvaldības iestādei un
   veic uzdevumus, kas ir saistīti ar apmācību VIS izmantošanā.
   58
           OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.
   59
           OV ….
   60
           OV ….
LV                                                   18                                              LV
 ---pagebreak---                                                4. Pants
                                 Ar EURODAC saistītie uzdevumi
   Aģentūra pilda pienākumus, kas pārvaldības iestādei uzticēti Regulā (EK) XX/2009 par
   pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu
   (EK) Nr. […/…].
                                               5. pants
                                       Pētniecības pārraudzība
   1.       Aģentūra uzrauga jaunākās pētniecības attīstības tendences, kas attiecas uz SIS II,
            VIS, EURODAC un citu lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību, piemērojot EK
            līguma IV sadaļu.
   2.       Aģentūra regulāri informē Komisiju par 1. punktā minētajām attīstības tendencēm.
                                               6. pants
                                    Izmēģinājuma programmas
   1.       Pēc īpaša un konkrēta Komisijas pieprasījuma aģentūra īsteno izmēģinājuma
            programmas lielapjoma IT sistēmu izstrādei un/vai to darbības pārvaldībai,
            piemērojot EK līguma IV sadaļu.
   2.       Pēc īpaša un konkrēta Komisijas pieprasījuma aģentūrai var arī noteikt atbildību par
            tādu izmēģinājuma programmu īstenošanu, kas saistītas ar citām lielapjoma IT
            sistēmām brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
   3.       Finanšu apropriācijas izmēģinājuma programmām, kuras pieprasījusi Komisija,
            iekļauj budžetā ne ilgāk kā divos secīgos finanšu gados.
                                            III NODAĻA
                               STRUKTŪRA UN ORGANIZĀCIJA
                                               7. pants
                                          Juridiskais statuss
   1.       Aģentūra ir Kopienas struktūra, un tā ir juridiska persona.
   2.       Dalībvalstīs aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko saskaņā ar šo valstu
            tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Konkrēti, tā var pirkt vai pārdot kustamu
            un nekustamu īpašumu, kā arī būt puse tiesas procesos. Tai ir arī pilnvaras slēgt
            mītnes līgumu ar uzņēmēju dalībvalsti.
   3.       Aģentūru pārstāv tās izpilddirektors.
LV                                                19                                                LV
 ---pagebreak---    4.      Aģentūras galvenā atrašanās vieta ir [..].
                                              8. pants
                                             Struktūra
   Aģentūras administratīvajā un pārvaldības struktūrā ietilpst:
         (a)     valde;
         (b)     izpilddirektors;
         (c)     padomdevēju grupas.
                                              9. pants
                                          Valdes pilnvaras
   1.      Lai nodrošinātu, ka aģentūra veic savus pienākumus, valde jo īpaši
                   (a)    saskaņā ar 15. pantu ieceļ un vajadzības gadījumā atceļ no amata
                          izpilddirektoru;
                   (b)    īsteno izpilddirektora disciplināras uzraudzības tiesības;
                   (c)    pēc apspriešanās ar Komisiju nosaka aģentūras organizatorisko
                          struktūru;
                   (d)    pēc apspriešanās ar Komisiju izveido aģentūras reglamentu;
                   (e)    izveido noteikumus par valodu lietošanu aģentūrā saskaņā ar šīs
                          regulas 22. pantu;
                   (f)    pēc izpilddirektora priekšlikuma apstiprina mītnes līgumu, kuru
                          izpilddirektoram jāparaksta ar uzņēmēju dalībvalsti;
                   (g)    vienojoties ar Komisiju, pieņem nepieciešamos īstenošanas
                          pasākumus, kas minēti Civildienesta noteikumu 110. pantā;
                   (h)    pieņem daudzgadu personāla politikas plānu un katru gadu vēlākais
                          līdz 31. martam to iesniedz Komisijai un budžeta lēmējinstitūcijai;
                   (i)    katru gadu līdz 30. septembrim un pēc Komisijas atzinuma
                          saņemšanas ar divu trešdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu un
                          saskaņā ar ikgadējo Kopienas budžeta procedūru un Kopienas
                          likumdošanas programmu EK līguma IV sadaļas jomās pieņem
                          aģentūras gada darba programmu nākamajam gadam, un nodrošina, ka
                          pieņemtā darba programma tiek nosūtīta Eiropas Parlamentam,
                          Padomei un Komisijai un tiek publicēta;
LV                                               20                                           LV
 ---pagebreak---               (j)    katru gadu līdz 31. martam pieņem aģentūras darbības pārskatu par
                     iepriekšējo gadu un ne vēlāk kā līdz 15. jūnijam nosūta to Eiropas
                     Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo
                     lietu komitejai un Revīzijas palātai; gada darbības pārskatu publicē;
              (k)    veic savas funkcijas attiecībā uz aģentūras budžetu saskaņā ar šīs
                     regulas 28. panta, 29. panta 6. punkta un 30. panta noteikumiem;
              (l)    pieņem aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus saskaņā ar
                     regulas 30. pantu;
              (m)    ieceļ aģentūras darbinieku par grāmatvedi, kas ir funkcionāli
                     neatkarīgs savu pienākumu veikšanā;
              (n)    pieņem nepieciešamos drošības pasākumus, tostarp drošības plānu;
              (o)    ieceļ aģentūras darbinieku par datu aizsardzības inspektoru saskaņā ar
                     Regulu (EK) Nr. 45/2001;
              (p)    sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas pieņem
                     praktiskus pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai;
              (q)    pieņem ziņojumus par SIS II tehnisko darbību saskaņā ar attiecīgi
                     Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 4. punktu un Lēmuma
                     2007/533/TI 66. panta 4. punktu, par VIS saskaņā ar Regulas (EK)
                     Nr. 767/2008 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2008/633/TI 17. panta
                     3. punktu un par EURODAC saskaņā ar Regulas (EK) Nr. XX/2009
                     par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai
                     efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…], [28.] pantu;
              (r)    izsaka apsvērumus par Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja revīzijas
                     ziņojumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. pantu un
                     Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. panta 2. punktu un lemj par revīzijas
                     pēcpasākumiem;
              (s)    publicē uz SIS II attiecīgus statistikas datus saskaņā ar attiecīgi
                     Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 3. punktu un Lēmuma
                     2007/533/TI 66. panta 3. punktu;
              (t)    nodrošina, ka katru gadu tiek publicēts to kompetento iestāžu saraksts,
                     kuras ir pilnvarotas veikt SIS II iekļauto datu tiešu meklēšanu saskaņā
                     ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 31. panta 8. punktu un Lēmuma
                     2007/533/TI 46. panta 8. punktu, kā arī N.SIS II biroju un SIRENE
                     biroju saraksts, kā minēts attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1987/2006
                     7. panta 3. punktā un Lēmuma 2007/533/TI 7. panta 3. punktā;
              (u)    veic visus citus uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu.
   2. Valde var sniegt padomus izpilddirektoram par jebkuru jautājumu, kas ir cieši saistīts
      ar IT sistēmu izstrādi un darbības pārvaldību.
LV                                          21                                               LV
 ---pagebreak---                                           10. pants
                                        Valdes sastāvs
   1. Valdē ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts un divi Komisijas pārstāvji.
   2. Katra dalībvalsts ieceļ valdes locekli un viņa aizstājēju. Komisija ieceļ divus locekļus
      un viņu aizstājējus. Aizstājēji pārstāv locekļus to prombūtnes laikā. Tie ir locekļi ar
      balsstiesībām.
   3. Valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz to atbilstīgo lielo pieredzi un speciālajām
      zināšanām lielapjoma IT sistēmu jomā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
   4. Locekļu amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. To var atjaunot vienu reizi. Pilnvaru
      laikam beidzoties vai atkāpšanās gadījumā locekļi paliek amatā līdz to atkārtotai
      iecelšanai vai nomaiņai.
   5. Aģentūrā piedalās valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar EURODAC saistītu
      pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Tās katra ieceļ vienu pārstāvi
      valdē un tā aizstājēju, kuri ir locekļi bez balsstiesībām.
                                               11. pants
                               Valdes priekšsēdētāja amats
   1. Valde no savu locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju.
   2. Priekšsēdētāja amata pilnvaru laiks ir četri gadi, un to var atjaunot vienu reizi. Viņa
      amata pilnvaru termiņš beidzas agrāk, ja beidzas viņa dalība valdē.
   3. Priekšsēdētāju var iecelt vienīgi no to locekļu vidus, kurus ir iecēlušas dalībvalstis,
      kas pilnībā piedalās to tiesību aktu pieņemšanā, ar kuriem regulē visas aģentūras
      pārvaldītās sistēmas.
                                          12. pants
                                     Valdes sanāksmes
   1. Valdes sanāksmes sasauc pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai pēc vismaz vienas
      trešdaļas tās locekļu lūguma vai pēc Komisijas lūguma. Valde rīko vismaz divas
      kārtējās sanāksmes gadā.
   2. Aģentūras izpilddirektors piedalās sanāksmēs.
   3. Valdes locekļiem var palīdzēt eksperti, kas ir padomdevēju grupu locekļi.
   4. Valde uz savām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicināt jebkuru citu personu,
      kuras viedoklis varētu to interesēt.
   5. Aģentūra izveido valdes sekretariātu.
LV                                            22                                               LV
 ---pagebreak---                                            13. pants
                                     Balsojuma rezultāti
   1.   Neskarot šā panta 4. punktu, kā arī 9. panta 1. punkta i) apakšpunktu, valdes
        lēmumus pieņem ar tās balsstiesīgo locekļu vienkāršo balsu vairākumu.
   2.   Neskarot šā panta 3. punktu, katram valdes loceklim ir viena balss.
   3.   Ikviens loceklis, kuru ir iecēlusi dalībvalsts, kas piedalās visu to tiesību aktu
        pieņemšanā, kas regulē kādu aģentūras pārvaldīto IT sistēmu, var balsot par
        jautājumu, kas attiecas uz konkrēto IT sistēmu.
   4.   Ja locekļi nespēj vienoties par to, vai uz konkrētu IT sistēmu attiecas balsojums,
        locekļi ar divu trešdaļu balsu vairākumu lemj, ka neattiecas.
   5.   Aģentūras izpilddirektors nebalso.
   6.   Aģentūras reglamentā ietver sīkāk izstrādātus noteikumus par balsošanu, jo īpaši
        nosacījumus, kā viens loceklis var darboties cita locekļa vārdā, kā arī attiecīgos
        gadījumos visas prasības, kas saistītas ar kvorumu.
                                           14. pants
                           Izpilddirektora funkcijas un pilnvaras
   1.   Aģentūru vada un pārstāv tās izpilddirektors.
   2.   Izpilddirektors savus pienākumus pilda neatkarīgi. Neskarot attiecīgo Komisijas un
        valdes kompetenci, izpilddirektors nelūdz un nepieņem nevienas valdības vai citas
        struktūras norādījumus.
   3.   Neskarot 9. pantu, izpilddirektors uzņemas pilnu atbildību par aģentūrai uzticētajiem
        uzdevumiem un uz viņu attiecas ikgadējā budžeta izpildes apstiprinājuma procedūra,
        ko veic Eiropas Parlaments.
   4.   Eiropas Parlaments vai Padome var aicināt aģentūras izpilddirektoru ziņot par
        uzdevumu izpildi.
   5.   Izpilddirektors jo īpaši:
      (a)     nodrošina aģentūras darba vadību ikdienā;
      (b)     veic visas nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu, ka aģentūra darbojas
              saskaņā ar šo regulu;
      (c)     sagatavo un īsteno procedūras, lēmumus, stratēģijas, programmas un
              pasākumus, ko pieņem valde šajā regulā, tās īstenošanas noteikumos un citos
              piemērojamos tiesību aktos noteiktajās robežās;
      (d)     izveido un īsteno efektīvu sistēmu, lai varētu veikt IT sistēmu, ieskaitot
              statistiku, un aģentūras regulāru uzraudzību un novērtēšanu;
LV                                            23                                              LV
 ---pagebreak---       (e)     piedalās valdes sēdēs, bet bez balsstiesībām;
      (f)     attiecībā uz aģentūras darbiniekiem īsteno 17. panta 2. punktā paredzētās
              pilnvaras un risina personāla jautājumus;
      (g)     neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, nosaka konfidencialitātes prasības,
              lai ievērotu attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1987/2006 17. pantu, Lēmuma
              2007/533/TI 17. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 9. punktu, kā
              arī Regulas (EK) XX/2009 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas
              Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (EK) Nr. […/…], [4. panta
              6. punktu];
      (h)     risina sarunas un pēc tam, kad valde apstiprinājusi, paraksta mītnes līgumu ar
              uzņēmējas dalībvalsts valdību.
   6.   Izpilddirektors iesniedz valdei pieņemšanai šādus projektus:
      (a)     aģentūras gada darba programma un gada darbības pārskats, iepriekš
              apspriežoties ar padomdevēju grupām;
      (b)     aģentūrai piemērojamie finanšu noteikumi;
      (c)     nākamā gada budžets;
      (d)     daudzgadu personāla politikas plāns;
      (e)     27.pantā minētās novērtēšanas reglaments;
      (f)     praktiski pasākumi Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai;
      (g)     nepieciešamie drošības pasākumi, tostarp drošības plāns;
      (h)     ziņojumi par katras šīs regulas 9. panta 1. punkta q) apakšpunktā minētās IT
              sistēmas tehnisko darbību, balstoties uz uzraudzības un novērtēšanas
              rezultātiem;
      (i)     šīs regulas 9. panta 1. punkta t) apakšpunktā minēto kompetento iestāžu, kuras
              ir pilnvarotas veikt SIS II iekļauto datu tiešo meklēšanu, tostarp N.SIS II biroju
              un SIRENE biroju saraksta ikgadēja publicēšana.
   7.   Izpilddirektors veic visus citus uzdevumus, kas viņam uzticēti saskaņā ar šo regulu.
                                            15. pants
                                  Izpilddirektora iecelšana
   1.   Aģentūras izpilddirektoru ieceļ valde, izraugoties piemērotāko personu no Komisijas
        sastādīta kandidātu saraksta, uz piecu gadu termiņu.
   2.   Pirms iecelšanas kandidātam, ko izraudzījusies valde, var lūgt sniegt paziņojumu
        Eiropas Parlamenta kompetentajā(-s) komitejā(-s) un atbildēt uz tās/to locekļu
        jautājumiem.
LV                                             24                                                LV
 ---pagebreak---    3.   Deviņu mēnešu laikā pirms piecu gadu termiņa beigām Komisija veic novērtējumu.
        Novērtējumā Komisija jo īpaši izskata:
      (a)      rezultātus, kas sasniegti pirmajā pilnvaru termiņā, un veidu, kādā tie tika
               sasniegti;
      (b)      paredzamos aģentūras pienākumus un vajadzības nākamajos gados.
   4.   Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma un ņemot vērā novērtējuma ziņojumu,
        var vienreiz pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu par ne vairāk kā trim
        gadiem, taču tikai tādā gadījumā, ja tas ir nepieciešams aģentūras pienākumu un
        vajadzību dēļ.
   5.   Valde informē Eiropas Parlamentu par to, ka tā plāno pagarināt izpilddirektora amata
        pilnvaru termiņu. Mēneša laikā pirms izpilddirektora amata termiņa pagarināšanas
        izpilddirektoru var uzaicināt sniegt paziņojumu kompetentajā(-s) komitejā(-s) un
        atbildēt uz tās/to locekļu jautājumiem.
   6.   Izpilddirektors par savu darbību atskaitās valdei.
   7.   Izpilddirektoru no amata var atcelt valde.
                                           16. pants
                                     Padomdevēju grupas
   1.   Turpmāk uzskaitītās padomdevēju grupas nodrošina valdei speciālās zināšanas par
        attiecīgām IT sistēmām un jo īpaši saistībā ar gada darba programmas un gada
        darbības pārskata sagatavošanu:
                 (a)    SIS II padomdevēju grupa;
                 (b)    VIS padomdevēju grupa;
                 (c)    EURODAC padomdevēju grupa;
                 (d)    visas citas padomdevēju grupas, kas saistītas ar lielapjoma IT
                        sistēmām, kuras izstrādā vai pārvalda aģentūra.
   2.   Visas dalībvalstis, visas valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar EURODAC
        saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kā arī Komisija ieceļ
        vienu locekli katrā padomdevēju grupā uz trīs gadu termiņu, kuru var pagarināt.
   3.   Valdes locekļi nav padomdevēju grupu locekļi. Aģentūras izpilddirektoram vai viņa
        pārstāvim ir tiesības novērotāja statusā apmeklēt visas padomdevēju grupu
        sanāksmes.
   4.   Padomdevēju grupu darbības un sadarbības procedūras nosaka aģentūras reglamentā.
   5.   Gatavojot atzinumu visas padomdevēju grupas cenšas panākt konsensu. Ja konsensu
        nevar panākt, atzinumā iekļauj locekļu vairākuma nostāju kopā ar pamatojumu.
        Reģistrē arī mazākuma nostāju(-as) kopā ar pamatojumu. Attiecīgi piemēro 13. panta
LV                                             25                                            LV
 ---pagebreak---             3. punktu. Locekļiem, kas pārstāv valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar
            EURODAC saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir atļauts
            paust viedokļus, kas netiek ņemti vērā nepieciešamā vairākuma aprēķināšanā.
   6.       Visas valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar EURODAC saistītu pasākumu
            īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, atbalsta padomdevēju grupu pasākumus.
   7.       Priekšsēdētājiem regulas 11. panta noteikumus piemēro mutatis mutandis.
                                              IV NODAĻA
                                               DARBĪBA
                                                17. pants
                                                Personāls
   1.       Uz aģentūras darbiniekiem, tostarp izpilddirektoru attiecas Civildienesta noteikumi
            un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, un noteikumi, kurus
            Eiropas Kopienu iestādes ir kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu šos civildienesta
            noteikumus un nodarbināšanas kārtību.
   2.       Aģentūra attiecībā uz saviem darbiniekiem īsteno pilnvaras, kādas Civildienesta
            noteikumos paredzētas iecēlējiestādei un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā –
            iestādei, kura pilnvarota slēgt līgumus.
   3.       Neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, aģentūra piemēro attiecīgus noteikumus
            par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības attiecībā uz konfidencialitāti.
   4.       Valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem nepieciešamos īstenošanas pasākumus, kas
            minēti Civildienesta noteikumu 110. pantā.
                                                18. pants
                                         Sabiedrības intereses
   Valdes locekļi, izpilddirektors un padomdevēju grupu locekļi apņemas darboties sabiedrības
   interesēs. Šajā nolūkā tie katru gadu rakstveidā sniedz paziņojumu par apņemšanos.
                                                19. pants
                                             Mītnes līgums
   Nepieciešamos noteikumus par aģentūrai piešķiramajām telpām uzņēmējā dalībvalstī un
   pakalpojumiem, kas attiecīgajai valstij jāsniedz, kā arī īpašos noteikumus, kas aģentūras
   uzņēmējā dalībvalstī piemērojami izpilddirektoram, valdes locekļiem, aģentūras darbiniekiem
   un to ģimenes locekļiem, nosaka mītnes līgumā starp aģentūru un uzņēmēju dalībvalsti, ko
   noslēdz pēc valdes apstiprinājuma saņemšanas. Aģentūras uzņēmējai dalībvalstij jānodrošina
   iespējami labāki apstākļi, lai nodrošinātu aģentūras pienācīgu darbību, tostarp daudzvalodu
   Eiropas izglītību un piemērotus transporta savienojumus.
LV                                                 26                                              LV
 ---pagebreak---                                                 20. pants
                                    Privilēģijas un neaizskaramība
   Uz aģentūru attiecas Protokols par Eiropas Kopienu privilēģijām un imunitāti.
                                                21. pants
                                               Atbildība
   1.      Aģentūras līgumatbildību reglamentē ar tiesību aktiem, ko piemēro attiecīgiem
           līgumiem.
   2.      Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē ir pieņemt nolēmumu, ievērojot jebkuru
           šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta aģentūras noslēgtā līgumā.
   3.      Ja pastāv tādas saistības, kas nav līgumsaistības, aģentūra saskaņā ar vispārīgiem
           tiesību principiem, kas ir kopīgi visu dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visus
           zaudējumus, ko radījušas aģentūras struktūrvienības vai to darbinieki, pildot savus
           pienākumus.
   4.      Tiesai ir piekritība strīdos attiecībā par kompensāciju par 3. punktā minētajiem
           zaudējumiem.
   5.      Ierēdņu personisko atbildību attiecībā uz aģentūru reglamentē noteikumi, kas ietverti
           Civildienesta noteikumos.
                                                22. pants
                                             Valodu režīms
   1.      Uz aģentūru attiecas noteikumi, kas ietverti 1958. gada 15. aprīļa Regulā Nr. 1, ar ko
           nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas61.
   2.      Neskarot lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar EK līguma 290. pantu, 9. panta 1. punkta
           i) un j) apakšpunktā minēto gada darba programmu un gada darbības pārskatu
           sagatavo visās Kopienas oficiālajās valodās.
   3.      Aģentūras pasākumiem vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas
           Savienības iestāžu tulkošanas centrs.
   4.      Valde nosaka praktiskus pasākumus valodu režīma īstenošanai.
                                                23. pants
                                        Piekļuve dokumentiem
   61
         OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.
LV                                                 27                                             LV
 ---pagebreak---    1.  Uz aģentūras rīcībā esošiem dokumentiem attiecina Eiropas Parlamenta un Padomes
       2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas
       Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem62.
   2.  Valde sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas pieņem praktiskus
       pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.
   3.  Lēmumi, kurus aģentūra pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu,
       var būt par iemeslu tam, ka tiek iesniegta sūdzība ombudam vai lieta tiek nodota
       izskatīšanai Eiropas Kopienu Tiesā saskaņā ar nosacījumiem, kas attiecīgi izklāstīti
       EK līguma 195. un 230. pantā.
                                            24. Pants
                                  Informācija un komunikācija
   1.  Aģentūra pēc pašas ierosmes var darīt zināmu informāciju jomās, ko aptver tās
       uzdevumi. Tā jo īpaši nodrošina, ka papildus publikācijām, kas noteiktas 9. panta 1.
       punkta i), j), s) un t) apakšpunktā, 27. panta 3. punktā un 29. panta 8. punktā,
       sabiedrībai un visām ieinteresētajām personām īsā laikā sniedz objektīvu, ticamu un
       viegli saprotamu informāciju par tās darbību.
   2.  Valde izstrādā praktiskus pasākumus šā panta 1. punkta noteikumu piemērošanai.
                                            25. pants
                                         Datu aizsardzība
   1.  Uz personas datu aizsardzību uz informāciju, ko Aģentūra apkopo saskaņā ar šo
       regulu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001(2000.
       gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu
       apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti63 .
   2.  Valde izveido noteikumus, kā aģentūrai jāpiemēro Regula (EK) Nr. 45/2001, tostarp
       attiecībā uz aģentūras datu aizsardzības inspektoru.
                                            26. pants
      Drošības noteikumi par klasificētas informācijas un neklasificētas sensitīvas
                                     informācijas aizsardzību
   1.  Aģentūra piemēro drošības principus, kas ietverti Komisijas 2001. gada
       29. novembra Lēmumā 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo
       reglamentu64. Tas cita starpā aptver noteikumus par klasificētas informācijas
       apmaiņu, apstrādi un glabāšanu.
   62
      OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.
   63
      OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
   64
      OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.
LV                                              28                                          LV
 ---pagebreak---    2.   Aģentūra piemēro arī drošības principus, kas attiecas uz neklasificētu sensitīvu
        informāciju un kurus pieņēmusi un īsteno Eiropas Komisija.
                                          27. pants
                                        Novērtēšana
   1.   Trīs gadus pēc dienas, kad aģentūra sāk pildīt savus pienākumus, un turpmāk reizi
        piecos gados valde pasūta neatkarīgu ārēju novērtējumu par šīs regulas īstenošanu,
        pamatojoties uz darba uzdevumu, ko izdevusi valde pēc apspriešanās ar Komisiju.
   2.   Novērtēšanā vērtē aģentūras lietderīgumu, nozīmi un efektivitāti un tās darbības
        metodes. Novērtēšanā ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu
        līmenī.
   3.   Valde saņem novērtēšanas rezultātus un attiecībā uz grozījumiem šajā regulā,
        pārmaiņām aģentūrā un tās darba praksē izstrādā ieteikumus Komisijai, kas tos kopā
        ar savu atzinumu, kā arī attiecīgiem priekšlikumiem nosūta Padomei un Eiropas
        Parlamentam. Attiecīgā gadījumā pievieno rīcības plānu ar grafiku. Novērtējumu un
        ieteikumus dara publiski pieejamus.
                                        V NODAĻA
                                 FINANŠU NOTEIKUMI
                                          28. pants
                                           Budžets
   1.   Neskarot citus ienākumu veidus, aģentūras ieņēmumi sastāv no:
      (a)     Kopienas subsīdijas, kas iekļauta Eiropas Savienības kopbudžetā (Komisijas
              sadaļā);
      (b)     iemaksas, ko veic valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar EURODAC
              saistīto pasākumu īstenošanai, piemērošanai un pilnveidošanai;
      (c)     visām brīvprātīgām dalībvalstu iemaksām.
   2.   Aģentūras izdevumi cita starpā ietver personāla atalgojumu, administratīvās un
        infrastruktūras izmaksas, darbības izmaksas un izmaksas, kas saistītas ar aģentūras
        noslēgtajiem līgumiem vai vienošanām. Katru gadu izpilddirektors sastāda aģentūras
        ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamam finanšu gadam kopā ar štatu
        saraksta projektu un iesniedz to valdei.
   3.   Aģentūras ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
   4.   Pamatojoties uz izpilddirektora sagatavotu projektu, valde katru gadu pieņem
        aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam.
LV                                            29                                            LV
 ---pagebreak---    5.    Valde katru gadu līdz 10. februārim nosūta Komisijai un valstīm, kas ir asociētas
         Šengenas acquis un ar EURODAC saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un
         pilnveidošanā, aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu un vispārējās
         pamatnostādnes, kas ir pamatā šai tāmei, bet līdz 31. martam – galīgo tāmi.
   6.    Katru gadu vēlākais līdz 31. martam valde iesniedz Komisijai un budžeta
         lēmējinstitūcijai
       (a)     darba programmu projektus;
       (b)     atjauninātu daudzgadu personāla politikas plānu, kas izstrādāts saskaņā ar
               Komisijas noteiktajām pamatnostādnēm;
       (c)     informāciju par ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku skaitu, kā
               noteikts Civildienesta noteikumos n-1 un n gadam, kā arī aplēsi n+1 gadam;
       (d)     informāciju par iemaksām natūrā, ko aģentūrai piešķir uzņēmēja dalībvalsts;
       (e)     darbības rezultātu atlikuma provizorisku aprēķinu par n–1 gadu.
   7.    Komisija tāmi kopā ar Eiropas Savienības provizorisku vispārējā budžeta projektu
         nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (kas minēti kā budžeta lēmējinstitūcija).
   8.    Pamatojoties uz tāmi, Komisija Eiropas Savienības provizoriskajā vispārējā budžeta
         projektā ieraksta provizorisko aprēķinu, kuru tā uzskata par nepieciešamu štatu
         plānam, un subsīdijas apjomu, kas jāmaksā no vispārējā budžeta, kuru tā iesniedz
         budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar EK līguma 272. pantu.
   9.    Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina aģentūras subsīdiju apropriācijas. Budžeta
         iestādes pieņem aģentūras paredzēto štatu sarakstu.
   10.   Aģentūras budžetu pieņem valde. Tas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā
         budžeta pieņemšanas galīgā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.
   11.   Visus grozījumus budžetā, arī paredzētajā štatu sarakstā, veic saskaņā ar šo pašu
         procedūru.
   12.   Iespējami īsā laikā valde paziņo budžeta lēmējinstitūcijai par saviem nodomiem
         īstenot kādu projektu, kam var būt būtiskas finansiālas sekas sakarā ar tā budžeta
         finansējumu, jo īpaši par visiem projektiem, kuri saistīti ar īpašumiem, piemēram,
         ēku nomu vai pirkšanu. Tā par to informē Komisiju, kā arī valstis, kas ir asociētas
         Šengenas acquis un ar EURODAC saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un
         pilnveidošanā. Ja viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm paredz sniegt
         atzinumu, tā valdi informē par šādu ieceri divu nedēļu laikā no brīža, kad saņemta
         informācija par projektu. Ja atbildes nav, aģentūra var veikt plānotās darbības.
                                            29. pants
                                        Budžeta izpilde
   1.    Aģentūras budžetu izpilda tās izpilddirektors.
LV                                             30                                            LV
 ---pagebreak---    2.       Izpilddirektors ik gadu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visu informāciju, kas attiecas
            uz novērtēšanas procedūru rezultātu.
   3.       Aģentūras grāmatvedis ne vēlāk kā līdz nākamā gada 1. martam nosūta Komisijas
            grāmatvedim un Revīzijas palātai provizoriskos pārskatus kopā ar pārskatu par
            budžeta un finanšu vadību gada laikā. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un
            decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar 128. pantu Regulā (EK,
            Euratom) Nr. 1605/200265.
   4.       Turklāt aģentūras grāmatvedis, vēlākais, līdz nākamā gada 31. martam nosūta
            Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par budžeta un finanšu vadību.
   5.       Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par aģentūras provizoriskiem pārskatiem
            saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 129. pantu, izpilddirektors uz savu
            atbildību sastāda aģentūras galīgos pārskatus un iesniedz valdei, lai saņemtu
            atzinumu.
   6.       Valde sniedz atzinumu par aģentūras galīgajiem pārskatiem.
   7.       Vēlākais, līdz nākama gada 1. jūlijam izpilddirektors nosūta galīgos pārskatus un
            valdes atzinumu Komisijas grāmatvedim, Revīzijas palātai, Eiropas Parlamentam un
            Padomei, kā arī valstīm, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar EURODAC saistīto
            pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
   8.       Galīgos pārskatus publicē.
   9.       Vēlākais līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās
            apsvērumiem. Minēto atbildi viņš/viņa nosūta arī Valdei.
   10.      Izpilddirektors iesniedz Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma visu informāciju,
            kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma
            procedūras piemērošanai saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002
            146. panta 3. punktu.
   11.      Eiropas Parlaments pēc ieteikuma, ko sniegusi Padome, kura pieņēmusi lēmumu ar
            kvalificētu balsu vairākumu, līdz n + 2 gada 15. maijam atbrīvo izpilddirektoru no
            atbildības par n gada budžeta izpildi.
                                              30. pants
                                          Finanšu noteikumi
   Finanšu noteikumus, ko piemēro aģentūrai, valde pieņem pēc apspriešanās ar Komisiju. Tajos
   nedrīkst būt atkāpju no Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulas (EK, Euratom)
   Nr. 2343/200266, ja vien šāda atkāpe nav īpaši vajadzīga aģentūras darbībai un Komisija nav
   tam iepriekš piekritusi.
   65
          OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
   66
          OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.
LV                                                 31                                               LV
 ---pagebreak---                                                  31. pants
                                         Krāpšanas apkarošana
   1.        Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai piemēro Regulas (EK)
             Nr. 1073/199967 noteikumus.
   2.        Aģentūra pievienojas Iestāžu nolīgumam par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai
             (OLAF) iekšējo izmeklēšanu, un nekavējoties pieņem attiecīgus noteikumus, kas
             piemērojami visiem aģentūras darbiniekiem.
   3.        Lēmumos par finansēšanu, īstenošanas nolīgumos un no tiem izrietošos tiesību aktos
             skaidri izvirza noteikumu par to, ka vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF
             var uz vietas pārbaudīt aģentūras finansējuma saņēmējus un par to piešķiršanu
             atbildīgos aģentus.
                                              VI NODAĻA
                                       NOBEIGUMA NOTEIKUMI
                                                 32. pants
                                         Sagatavošanas darbības
   1.        Komisija uzņemas atbildību par aģentūras izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tā
             ir pietiekami darbotiesspējīga, lai pati izpildītu savu budžetu.
   2.        Šajā nolūkā, kamēr savus pienākumus pildīt nav sācis izpilddirektors, ko saskaņā ar
             šīs regulas 15. pantu ieceļ valde, Komisija var uz laiku iecelt ierobežotu skaitu
             amatpersonu, tostarp arī amatpersonu, kas pildītu izpilddirektora funkcijas.
   3.        Pagaidu izpilddirektors var atļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar kredītiem, kuri
             iekļauti aģentūras budžetā, ja to ir apstiprinājusi valde, un var slēgt līgumus, tostarp
             pēc aģentūras štatu saraksta pieņemšanas – arī darba līgumus.
                                                 33. pants
      To valstu dalība, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar EURODAC saistīto pasākumu
                              īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
   Saskaņā ar attiecīgajiem asociācijas nolīgumu noteikumiem tiks izstrādāti mehānismi, lai,
   inter alia, noteiktu, kā un cik plaši valstis, kas ir asociētas Šengenas acquis un ar EURODAC
   saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, var piedalīties aģentūras darbā,
   kā arī sīki izstrādātus noteikumus par tādu dalību, tostarp noteikumus par finanšu iemaksām
   un personālu.
   67
           OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
LV                                                  32                                                LV
 ---pagebreak---                                                34. pants
                                 Stāšanās spēkā un piemērojamība
   1.       Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
            Oficiālajā Vēstnesī.
   2.       Aģentūra sāk pildīt 2. līdz 6. pantā noteiktos pienākumus no 2012. gada 1. janvāra.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir tieši
   piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē,
   Eiropas Parlamenta vārdā –                    Padomes vārdā –
   priekšsēdētājs                                priekšsēdētājs
   [ …]
LV                                                 33                                           LV
 ---pagebreak---                           TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS
   1.   PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS
        Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido aģentūru
        lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
   2.   ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS
        JOMĀM)
        Politikas joma: Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa (18. pants)
        Darbības:
        Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva kustība (18.02. nodaļa)
   3.   BUDŽETA POZĪCIJAS
   3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskās un administratīvās
        palīdzības pozīcijas (ex- B.A pozīcijas)), tostarp šādas:
        Finanšu shēma 2007.–2013. gadam. Pozīcija 3 A
        Saskaņā ar 18.02. nodaļu Solidaritāte — Ārējās robežas, vīzu politika un personu
        brīva kustība – atbilstīgas struktūras izveide aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības
        pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, t.i.
               –     18 02 XX panta izveide ar nosaukumu „Aģentūra lielapjoma IT sistēmu
                     darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā”
               –     18 02 XX XX posteņa izveide ar nosaukumu „Aģentūra lielapjoma IT
                     sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā” –
                     subsīdija saskaņā ar 1. un 2. sadaļu
               –     18 02 XX XX posteņa izveide ar nosaukumu „Aģentūra lielapjoma IT
                     sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā” –
                     subsīdija saskaņā ar 3. sadaļu.
        Pantu un pozīciju izvēli 18 02. nodaļā noteiks ar 2011. gada budžeta procedūru.
   3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums
        Paredzēts, ka aģentūru juridiski izveidos 2011. gadā, bet 2012. gadā tā kļūs par
        pilntiesīgu aģentūru, kas spēs pārņemt visus uzdevumus, kas saistīti ar SIS II, VIS un
        EURODAC, kā arī citu lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību. Šajā nolūkā
        sagatavošanās darbs tiks veikts, sākot no 2010. gada, un to finansēs, pamatojoties uz
LV                                             34                                               LV
 ---pagebreak---                esošo juridisko pamatu – Regulu (EK) Nr. 1987/2006 attiecībā uz SIS II68, Regulu
               (EK) Nr. 767/2008 attiecībā uz VIS69 un Regulu (EK) XX/2009 par pirkstu
               nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu
               (EK) Nr. […/…] attiecībā uz EURODAC.
   3.3.        Budžeta informācija
                                                                                Finanšu
           Budžeta                                                    EBTA          Kandidātvalstu
                           Izdevumu veids            Jauns                                               plāna
           pozīcija                                                 iemaksa            iemaksas
                                                                                pozīcija
          Sk.
          3.1. punkt
                                       Diff.70         JĀ             NAV                NAV               3A
          u.
                       Fakult.
   4.          RESURSU KOPSAVILKUMS
   4.1.        Finanšu resursi
   4.1.1.      Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums
                                                                              miljonos EUR (1 zīme aiz komata)
                                     Iedaļa                                                       n+5
                                       Nr.                                                          un
                                                       2010     2011     2012     2013 n+4                 Kopā
                                                                                turp
         Izdevumu veids
                                                          .                                       māki
                                                        gads                                         e
                                                                                gadi
   Darbības izdevumi71
   Saistību apropriācijas (SA)         8.1.      a     0,000    13,7     54,5     39,4                    107,6
   Maksājumu        apropriācijas                      0,000    13,7     54,5     39,4                    107,6
   (MA)
                                                 b
   Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi72
   Tehniskais                  un                      0,000    0,000    0,000    0,000                   0,000
   administratīvais       atbalsts    8.2.4.     c
   (nedif.)
   KOPĒJĀ PAMATSUMMA
   68
             Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās
             paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu, OV L 381,
             28.12.2006., 4. lpp.
   69
             Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 767/2008 par vīzu informācijas
             sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula), OV L 218,
             13.8.2008., 60. lpp.
   70
             Rozlišené prostředky
   71
             Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.
   72
             Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.
LV                                                           35                                                   LV
 ---pagebreak---    Saistību apropriācijas                       a+     0,000    13,7     54,5    39,4         107,6
                                                 c
   Maksājumu apropriācijas                      b+ 0,000        13,7     54,5    39,4         107,6
                                                 c
   Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi73
   Cilvēkresursu izmaksas un                           1,2      1,5      0,9     0,6          4,2
   saistītie izdevumi (nedif.)
                                       8.2.5.    d
   Pamatsummā            neietvertās                   0,3      0,3      0,3     0,3          1,2
   administratīvās        izmaksas,
   izņemot            cilvēkresursu    8.2.6.    e
   izmaksas        un       saistītos
   izdevumus (nedif.)
   Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas
      KOPĀ — SA, ieskaitot                       a+c 1,5         15,5     55,7     40,3        113
      cilvēkresursu izmaksas                      +d
                                                  +e
      KOPĀ — MA, ieskaitot                       b+c 1,5         15,5     55,7     40,3        113
      cilvēkresursu izmaksas                      +d
                                                  +e
   Ziņas par līdzfinansējumu
                Papildus Kopienas budžeta pozīcijai aģentūra saņems līdzfinansējumu no valstīm,
                kas ir asociētas Šengenas acquis un ar EURODAC saistītu pasākumu īstenošanā,
                piemērošanā un pilnveidošanā saskaņā ar šīs regulas 28. panta 1. punkta
                b) apakšpunktu.
   4.1.2.       Saderība ar finanšu plānojumu
                X       Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu Aģentūras pasākumu
                        segšanai nepieciešamās apropriācijas tiks ņemtas no apropriācijām, kas pašlaik
                        2011.-2013. gada finanšu plānā ir paredzētas budžeta pozīcijā 18 02 04
                        „Šengenas informācijas sistēma (SIS II)”, 18 02 05 „Vīzu informācijas sistēma
                        (VIS)” un 18 03 11 „EURODAC”.
                        Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā
                        Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi74 (par
                        elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)
   4.1.3.       Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem
                X       Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus
   73
              Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.
   74
              Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
LV                                                           36                                        LV
 ---pagebreak---                    Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:
                                                                            miljonos EUR (1 zīme aiz komata)
                                                            Pirms                         Pēc darbības
                                                           darbības
           Budžeta pozīcija             Ieņēmumi            [n-1         [n                      [n+3        [n+5]
                                                           gads]               [n+1] [n+2]              [n+4] 75
                                                                       gads]                        ]
                               a) Nominālie ieņēmumi
                               b) Izmaiņas ieņēmumos       ∆
   4.2.     Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki
            un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā
            Gada vajadzības                                          2010.     2011.       2012.      2013.  n+4
                                                                     gads
                                                                                .
            Kopā cilvēkresursi                                      10         12         7           5
   5.       RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI
   5.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
   Īstermiņā nepieciešams veikt vairākus sagatavošanas un darbības uzsākšanas pasākumus, lai
   aģentūra varētu pilnībā darboties. Šis darbs potenciāli ietver lietderīguma izpēti potenciālajos
   darbības objektos, jaunu objektu izveidi sistēmu izvietošanai, būvniecības vai pielāgošanas
   darbus, sistēmu pārdislokāciju, darbinieku pieņemšanu darbā un apmācīšanu, kā arī aģentūras
   nodrošināšanu ar visu vajadzīgo aprīkojumu, resursiem un procedūrām.
   Ilgtermiņā aģentūra būs efektīvs risinājums SIS II, VIS, EURODAC un citu lielapjoma IT
   sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
   Ir nepieciešams izveidot aģentūru, kas atbilstu šādām galvenajām prasībām:
                   –        sistēmu efektīva un droša darbība un pārvaldība, atbilstīgas pakalpojumu
                            kvalitātes nodrošināšana šo sistēmu lietotājiem, darbības nepārtrauktība
                            un sistēmas nepārtraukta apkalpošana, datu drošība un integritāte un
                            atbilstība datu aizsardzības noteikumiem;
                   –        atbilstīgas pārvaldības struktūras nodrošināšana saskaņā ar ES iestāžu,
                            piedalošos dalībvalstu un citu ieinteresēto personu prasībām. Struktūrā
                            būtu jāņem vērā šo sistēmu juridisko pamatu vairāku pīlāru elementi;
   75
           V případě potřeby, např. potrvá-li akce déle než 6 let, je třeba doplnit další sloupce.
LV                                                        37                                                       LV
 ---pagebreak---                   –      stabila, efektīva un atbildīga šo IT sistēmu finanšu pārvaldība, iespējamās
                         sinerģijas un apjomradīto ietaupījumu maksimāla izmantošana, kritiskās
                         masas radīšana, iespējami efektīvāks kapitāla un cilvēkresursu
                         izlietojums un darbinieku produktivitātes palielināšana;
                  –      efektīva organizācija, cilvēkresursu izmantošanas un produktivitātes
                         optimizēšana.
   5.2.     Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar
            citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija
   Šis priekšlikums būs ilgtermiņa risinājums SIS II, VIS, EURODAC un citu lielapjoma IT
   sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, panākot optimālu
   sinerģiju un apjomradītus ietaupījumus.
   5.3.     Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji
   Šā priekšlikuma mērķis pirmām kārtām ir izveidot aģentūru, kas būtu atbildīga par SIS II, VIS
   un EURODAC darbības pārvaldību ilgtermiņā.
   Turklāt aģentūrai jāpiešķir atbildība arī par citu lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību
   brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.
   Rādītāji būtu statistikas dati par reģistrētajiem pozitīvajiem iznākumiem attiecībā uz dažādiem
   brīdinājumiem (katrā sistēmā).
   5.4.     Īstenošanas metode (orientējoši)
            X     Pārvalda centralizēti
                         Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija
                         Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot
                                izpildaģentūrām
                         X      Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē
                                dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras
                                pilda publisko pasūtījumu
                  Pārvalda dalīti vai decentralizēti
                         kopā ar dalībvalstīm
                         kopā ar trešām valstīm
LV                                                  38                                               LV
 ---pagebreak---    6.        UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA
   6.1.      Uzraudzības sistēma
   Izpilddirektors būs atbildīgs par aģentūras darbības efektīvas uzraudzības un novērtēšanas
   izveidi un īstenošanu. Izpilddirektors sagatavos aģentūras gada darbības pārskatus, kuros, jo
   īpaši, sasniegto salīdzinās ar gada darba programmas mērķiem. Šo pārskatu pēc apspriešanās
   ar padomdevēju grupām un pieņemšanas valdē, vēlākais, līdz nākamā gada 15. jūnijam
   nosūtīs Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
   komitejai un Revīzijas palātai. Pirmais pārskats tiks sniegts 2013. gadā, un to publicēs.
   Katru gadu aģentūra publicē statistikas datus, norādot ierakstu skaitu pa brīdinājumu
   kategorijām, saņemto pozitīvu iznākumu skaitu pa brīdinājumu kategorijām un to, cik reizes
   piekļūts SIS II, gan kopumā, gan pa dalībvalstīm.
   Divus gadus pēc dienas, kad aģentūra sāk pildīt savus pienākumus, un turpmāk reizi divos
   gados aģentūra iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par centrālās SIS II
   sistēmas tehnisko darbību un komunikācijas infrastruktūru, tostarp tās drošību un
   papildinformācijas divpusēju un daudzpusēju apmaiņu starp dalībvalstīm.
   Divus gadus pēc dienas, kad aģentūra sāk pildīt savus pienākumus, un turpmāk reizi divos
   gados aģentūra iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par VIS
   tehnisko darbību, tostarp attiecībā uz drošību.
   Attiecībā uz EURODAC aģentūrai būtu reizi divos gados jāiesniedz Eiropas Parlamentam,
   Padomei un Komisijai ziņojums par centrālās sistēmas tehnisko darbību, tostarp par drošību,
   kā arī gada pārskats par centrālās sistēmas pasākumiem.
   Trīs gadus pēc dienas, kad aģentūra sāk pildīt savus pienākumus, un turpmāk reizi piecos
   gados valde pasūta neatkarīgu ārēju novērtējumu par šīs regulas īstenošanu. Novērtējumu
   veic, pārbaudot, cik efektīvi aģentūra izpilda uzdevumu. Tiks novērtēta arī aģentūras un tās
   darbības ietekme. Novērtēšanā ņem vērā ieinteresēto personu viedokli gan Eiropas, gan valstu
   līmenī. Valde saņem novērtējumu un sniedz ieteikumus Komisijai attiecībā uz izmaiņām šajā
   regulā, aģentūrā un tās darbībā. Komisija šos ieteikumus kopā ar savu atzinumu, kā arī
   attiecīgiem priekšlikumiem, nosūta Padomei un Eiropas Parlamentam. Attiecīgā gadījumā
   pievieno rīcības plānu ar grafiku. Novērtējumu un ieteikumus dara publiski pieejamus.
   6.2.      Novērtēšana
   6.2.1.    Iepriekšējs novērtējums
   Iepriekšējs novērtējums ir iekļauts ietekmes novērtējumā.
   6.2.2.    Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma
             (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)
   Regulējošās aģentūras izveide, lai pārvaldītu SIS II, VIS un EURODAC, ir jauna un inovatīva
   pieeja informācijas apmaiņai. Līdz ar to nav iepriekšējas salīdzināmas pieredzes, no kā
   smelties atziņas.
   Tomēr ir atbilstīgi ņemta vērā labākā prakse citu Kopienas aģentūru veidošanā.
LV                                                 39                                            LV
 ---pagebreak---    6.2.3.    Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums
   Trīs gadus pēc dienas, kad aģentūra sāk pildīt savus pienākumus, un turpmāk reizi piecos
   gados valde pasūta neatkarīgu ārēju novērtējumu par šīs regulas īstenošanu.
   7.        Krāpšanas apkarošanas pasākumi
   Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai aģentūrai bez ierobežojumiem
   piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
   Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par OLAF iekšējo izmeklēšanu
   un tūlīt izdod attiecīgus noteikumus visam savam personālam.
   Lēmumos par finansējumu un īstenošanas nolīgumos, un instrumentos, kas no tiem izriet,
   skaidri ietver noteikumu, ka vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF var veikt
   aģentūras finansējuma saņēmēju un par to piešķiršanu atbildīgo personu pārbaudes uz vietas
   objektos.
LV                                               40                                           LV
 ---pagebreak---   8.    ZIŅAS PAR RESURSIEM76
  8.1.  Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas
                                                                                Saistību apropriācijas miljonos EUR (1 zīme aiz komata)
                   Mērķi, darbības       Rezultāt Vidējā   2010. gads      2011. gads       2012. gads       2013. gads      n + 4 gads     n+5 gads un          KOPĀ
                   un rezultāti           a veids    s
                                                                                turpmākie gadi
                                                  izmaks
                                                    as
                                                          Rezultātu Kopē Rezultātu Kopējā Rezultātu Kopējā  Rezultā Kopē  Rezultāt  Kopēj Rezultāt   Kopēj Rezultāt Kopēj
                                                          skaits    jās  skaits    s      skaits    s       tu      jās   u skaits  ās    u skaits   ās    u skaits ās
                                                                    izma           izmaks           izmaks  skaits  izmak           izmak            izmak          izmak
                                                                    ksas           as               as              sas             sas              sas            sas
                   1. DARBĪBAS
                   MĒRĶIS
                   SIS II, VIS un
                   EURODAC
                   darbības efektīvas
                   pārvaldības
                   nodrošināšana
                   1. darbība
                   Darbības sākšana
                   Sākotnējā                                        0,0            0,4              0,3             0,0                                              0,7
                   apmācība
                   (aprīkojums,
                   instruktori, telpas)
                   – 1. rezultāts
                   Aģentūras                                        0,0            9,2              14,0            14,6                                             37,8
                   personāls          –
                   2. rezultāts
  76
       Skaitļi principā ir balstīti uz ietekmes novērtējumu.
LV                                                                                41                                                                                LV
 ---pagebreak---                 Objekta iegāde –                                  0,0               1,3                 11,3 0,0  12,6
                3. rezultāts
                Sistēmu                                           0,0               0,0                 0,8  0,0  0,8
                pārvietošana       –
                4. rezultāts
                2. darbība
                Sistēmu darbības
                pārvaldība
                Sistēmu ikdienas                                  0,0               0,0                 3,2  3,2  6,4
                darbības
                nodrošināšana77 –
                1. rezultāts
                Programmatūras                                    0,0               0,0                 4,4  4,4  8,8
                un        aparatūras
                atjaunināšana un
                sistēmu funkciju
                attīstība    –    2.
                rezultāts
                Biometrisko                                       0,0               0,0                 5,0  5,0  10,0
                elementu izstrāde
                un darbība78 –
                3. rezultāts
                Ārēja palīdzība IT                                0,0               0,0                 2,0  2,0  4,0
                projektu
                pārvaldībai        –
                4. rezultāts
                Starpsumma                                        0,0               10,9                41,0 29,2 81,1
  77
     Izmaksās ir ietvertas: ekspluatācijas izmaksas, elektroenerģija, drošības kontrole, apdrošināšana.
  78
     Aptuveni lēsti skaitļi, kurus būs nepieciešams precizēt.
LV                                                                                42                             LV
 ---pagebreak---                 (1. mērķis)
                2. DARBĪBAS
                MĒRĶIS
                Efektīvas
                administrācijas
                nodrošināšana
                1. darbība Valdes
                un padomdevēju
                grupu
                sanāksmes79
                Sanāksmju                                      0,0              0,2              0,5              0,5                                          1,2
                rīkošana     –  1.
                rezultāts
                2. darbība       -
                Tulkošana
                Pētījumu,                                      0,0              0,1              0,1              0,1                                          0,3
                ziņojumu, darba
                dokumentu,
                informācijas lapu
                          80
                tulkošana        -
                1. rezultāts
                3. darbība Ceļa
                izdevumi
                Komandējumi,                                   0,0              0,1              0,2              0,2                                          0.5
                pārstāvība      –
                1. rezultāts
  79
     No šīs apropriācijas paredzēts segt darbības izdevumus, tostarp ceļa un uzturēšanās izdevumus un tulkošanas izmaksas (2 valdes sanāksmes un 6 padomdevēju grupu
     sanāksmes gadā).
  80
     Tulkošanu galvenokārt veiks Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas centrs Luksemburgā.
LV                                                                                43                                                                              LV
 ---pagebreak---    4. darbība
   Apmācība
   Aprīkojums,           0,0 0,2    0,3 0,3 0,8
   instruktori, telpas
   – 1. rezultāts
   Apmācība – SIS II,    0,0 0,1    0,2 0,2 0,5
   SIRENE, VIS –
   2. rezultāts
   5. darbība
   Uzraudzība        un
   novērtējumi
   Statistika,           0,0 0,3    0,3 0,2 0,8
   pētījumi,
   novērtējumi         –
   1. rezultāts
   (objekti utt.)
   6. darbība
   Informācijas
   kampaņa
   Publikācijas,         0,0 0,0    0,6 0,0 0,6
   informācijas lapas,
   tīmekļa       vietne,
   sadarbība ar valstu
   uzraudzības
   iestādēm          un
   Eiropas          datu
   aizsardzības
   uzraudzītāju        –
   1. rezultāts
   Starpsumma            0,0 1,0    2,2 1,5 4,7
   (2. mērķis)
   3. DARBĪBAS
   MĒRĶIS         Jaunu
   sistēmu izstrāde
LV                               44             LV
 ---pagebreak---                   1. darbība
                  Priekšizpēte81
                  Pētījumi        un                            0,0                0,0                  4,2               3,6   7,8
                  izmēģinājuma
                  programmas
                  1. rezultāts
                  Starpsumma                                    0,0                0,0                  4,2               3,6   7,8
                  (3. mērķis)
                  Kopā           bez                            0,0                                                             93,6
                  pieskaitāmām
                  izmaksām                                                         11,9                 47,4              34,3
                  Pieskaitāmās                                  0,0                1,8                  7,1               5,1   14
                  izmaksas (15%)
                  KOPĒJĀS                                       0,0                13,7                 54,5              39,4  107,6
                  IZMAKSAS
  81
     Šajā skaitlī ietverta priekšizpēte un izmēģinājuma programmas, kas jāveic attiecīgi saskaņā ar šīs regulas 5. un 6. pantu.
LV                                                                                45                                             LV
 ---pagebreak---    8.2.       Administratīvie izdevumi
              Ir divu veidu administratīvie izdevumi – vieni ir iezīmēti Komisijai, otri – aģentūrai.
   Komisijai iezīmētie administratīvie izdevumi ir piesaistīti priekšlikumam regulai, ar kuru
   izveido aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma
   telpā, kā arī priekšlikumam Padomes lēmumam, ar kuru aģentūrai, kas izveidota ar Regulu
   XXX, uzdod veikt pienākumus saistībā ar SIS II un VIS darbības pārvaldību, piemērojot ES
   līguma VI sadaļu.
   Tie neietver administratīvos izdevumus, kurus jau aptver esošie tiesību akti, kas saistīti ar
   Komisijas veikto SIS II, VIS un EURODAC izstrādi un darbības pārvaldību un kuri uzskaitīti
   paskaidrojuma raksta 1.3. punktā.
   Attiecībā uz EURODAC sistēmas darbības pārvaldību pašlaik nodrošina Komisija Pēc tam,
   kad 2012. gadā EURODAC darbības pārvaldību pārņems aģentūra, četri ierēdņi un pagaidu
   darbinieki un viens ārējais darbinieks, kas pašlaik Briselē ir iesaistīti EURODAC darbības
   attālinātā pārvaldībā, tiks „atbrīvoti” un iedalīti citām Komisijas prioritātēm.
   Pašlaik aptuveni 20 ierēdņi un 25 ārējie darbinieki (līgumdarbinieki un norīkotie valstu
   eksperti) ir norīkoti darbā pie SIS II un VIS darbības izstrādes un sagatavošanas. Pēc tam, kad
   šo sistēmu izstrāde būs pabeigta, šie resursi tiks pārdalīti saskaņā ar Komisijas gada politikas
   stratēģiju un pārvaldības procedūrām, ņemot vērā nepieciešamo darbības pakāpeniskas
   pārtraukšanas periodu.
   Turklāt administratīvajos izdevumos netiek iekļauta izstrāde un darbības pārvaldība, ko
   aģentūra veic attiecībā uz citām IT sistēmām, izņemot SIS II, VIS un EURODAC,
   pamatojoties uz turpmākiem attiecīgiem tiesību aktiem, kas vēl ir jāierosina vai jāpieņem.
   8.2.1.     Cilvēkresursu daudzums un veidi
                                           Darbinieki, kas jāiesaista darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata
            Amata veids
                                                                         vietu skaits/ pilna laika ekvivalents)
                                            2010.             2011.             2012.            2013.
                                                                                n+4 gads        n+5 gads
                                             gads              gads              gads             gads
             Ierēdņi vai       A*/AD      6                7                 4,5              3,5
               pagaidu
            darbinieki82       B*,        4                5                 2,5              1,5
            (XX 01 01)         C*/AST
         Darbinieki,     ko     finansē83
         atbilstoši XX 01 02. pantam
         Pārējie darbinieki84, kurus
         finansē atbilstoši XX 01 04/05.
         pantam
   82
            Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.
   83
            Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.
   84
            Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.
LV                                                                  46                                                                      LV
 ---pagebreak---          KOPĀ                       10         12          7             5
   8.2.2.   No darbības izrietošo uzdevumu apraksts
            Sagatavošanās pasākumi, kas saistīti ar SIS II, VIS un EURODAC ilgtermiņa
            darbības pārvaldības uzticēšanu aģentūrai, un pēc tam aģentūras koordinēšana un
            pēcpārbaude, ko veic Komisija.
   8.2.3.   Cilvēkresursu avoti (štata personāls)
                    Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām,
                    jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas
                    Amata vietas iedalītas iepriekš saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP)
                    un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n
            X       Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā
            X       Amata vietas jāpārdala, izmantojot esošos resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā
                    pārgrupēšana)
                    Amata vietas nepieciešamas n gadā, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP
                    procedūru attiecīgajam gadam
            Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu atbildīgajam
                    ģenerāldirektorātam saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru, ņemot
                    vērā budžeta ierobežojumus.
   Cilvēkresursu skaits aģentūrā (uzsākšanas un darbības posms)
            Turpmāk sniegtā informācija ir indikatīva. Tā tiks sīkāk izstrādāta vēlākā posmā pēc
            tam, kad būs zināmi aģentūras galīgie uzdevumi un vajadzības attiecībā uz
            cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem.
         Gads                                      Darbinieki, kurus paredzēts pieņemt darbā pakāpeniski
         2011. gada 1. pusgads                 15
         2011. gada 2. pusgads                 60
         2012. gads                            40
         2013. gads                            5
         KOPĀ                                  120
            Ārējo darbinieku pieņemšanu vadīs aģentūra.
            Aģentūras personālu veidos gan operatīvie, gan administratīvie darbinieki, kopā –
            120 cilvēki. Tā ir aplēse par nepieciešamajiem cilvēkresursiem, balstoties uz
            atjauninātiem rādītājiem, kas ietverti ietekmes novērtējumā.
LV                                                   47                                                  LV
 ---pagebreak---    Tiek lēsts, ka SIS II un VIS darbības pārvaldībai (ieskaitot biometrijas funkciju) būs
   nepieciešami 75 cilvēki. Atlikušie 45 cilvēki tiktu iedalīti EURODAC darbības pārvaldībai un
   visiem administratīvajiem uzdevumiem aģentūrā. Šajā aprēķinā tiek ņemti vērā arī pienākumi,
   kas aģentūrai uzticēti saistībā ar izmēģinājuma programmu uzraudzību, izpēti un īstenošanu
   pēc īpaša un konkrēta Komisijas pieprasījuma, kā arī palīdzību padomdevēju grupām.
   No darbības izrietošo uzdevumu apraksts (uzsākšanas un darbības posms)
             SIS II, VIS un EURODAC darbības pārvaldības nodrošināšana, apmācības par VIS
             un SIS II nodrošināšana, ieskaitot apmācību, kas saistīta ar papildinformācijas
             apmaiņu, pētniecības pasākumu uzraudzību un izmēģinājuma programmu īstenošanu
             pēc īpaša un konkrēta Komisijas pieprasījuma.
   8.2.4.    Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās
             pārvaldes izdevumi)
                                                                             miljonos EUR (1 zīme aiz komata)
      Budžeta pozīcija                                                                              n+5
                                                                                gads
      (numurs un nosaukums)
                                                          n      n+1       n+2       n+3    n+4
                                                                                un    KOPĀ
                                                        gads     gads     gads     gads     gads
                                                                                turpm
                                                                                ākie
                                                                                gadi
      1 Tehniskais un administratīvais atbalsts
      (ietverot attiecīgās personāla izmaksas)
      Izpildaģentūras85                                Nav      Nav       Nav      Nav
      Cita veida tehniskais un administratīvais                 Nav       Nav      Nav
                                                       Nav
           atbalsts
               - intra muros                           Nav      Nav       Nav      Nav
               - extra muros                           Nav      Nav       Nav      Nav
      Tehniskais un administratīvais atbalsts
      (kopā)
   8.2.5.    Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
                                                                             miljonos EUR (1 zīme aiz komata)
                                                                                n+5
                                                                                n+4       gads
                                              2010.         2011.        2012.        2013.      gads
               Cilvēkresursu veids
                                               gads          gads        gads         gads                   un
                                                                                turpmāki
                                                                                e gadi
   85
            Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.
LV                                                           48                                                   LV
 ---pagebreak---          Ierēdņi un pagaidu darbinieki      1,2          1,5        0,9         0,6
         (18 01 01)
         Personāls, ko finansē atbilstīgi
         XX 01 02. pantam
         (palīgdarbinieki,         valsts
         norīkotie               eksperti,
         līgumdarbinieki u.c.)86
               (norādīt budžeta pozīciju)
         Kopā        —     cilvēkresursu    1,2          1,5        0,9         0,6
         izmaksas        un      saistītie
         izdevumi (NAV ietverti
         pamatsummā)
   Šīs izmaksas attiecas uz darbiniekiem, kas iesaistīti aģentūras sagatavošanā, novērtēšanā,
   kontrolē un koordinēšanā Komisijā.
   Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki – vidējās izmaksas gadā: 122 000 EUR uz vienu
   cilvēku
          8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
                                                                          miljonos EUR (1 zīme aiz komata)
                                                                                n+6
                                                                                gads
                                                       2010 2011 2012 2013            n+5
                                                                                un     KOPĀ
                                                       . gads . gads . gads . gads    gads
                                                                                turpm
                                                                                ākie
                                                                                gadi
          18 01 02 11 01 – Komandējumi                 0,3      0,3     0,3    0,3                  1,2
          XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un
          konferences
          XX 01 02 11 03 – Komitejas87
          XX 01 02 11 04 – Pētījumi un
          konsultēšanās
          XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas
          2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā)
               (XX 01 02 11)
          3     Citi    administratīva     rakstura
               izdevumi (precizēt, norādot budžeta
   86
            Šajā posmā nav konstatēta nepieciešamība pēc ārējiem darbiniekiem (palīgdarbiniekiem, valsts
            norīkotiem ekspertiem, līgumdarbiniekiem u.c.).
   87
            Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.
LV                                                         49                                              LV
 ---pagebreak---         pozīciju)
   Kopā — administratīvie izdevumi,
   izņemot cilvēkresursu izmaksas un
                                                                                1,2
   saistītos izdevumus (NAV ietverti    0,3     0,3    0,3   0,3
   pamatsummā)
      Aprēķins — Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
      Komandējumi ietver braucienus uz dalībvalstīm, kurās izvietotas sistēmas, un uz
      aģentūras galveno mītni, tostarp dalību valdes un padomdevēju grupu sanāksmēs.
      Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu atbildīgajam
      ģenerāldirektorātam saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru, ņemot vērā
      budžeta ierobežojumus.
LV                                          50                                           LV