				|

		52013PC0775

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko konkrētiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, un atceļ Regulu (ES) Nr. 7/2010 /* COM/2013/0775 final - 2013/0383 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Autonomas Savienības tarifu kvotas
ražojumiem ir vajadzīgas, ja produkcija Savienībā nav
pietiekama, lai apmierinātu izmantotājas nozares vajadzības
Savienībā kārtējā kvotu periodā. Atsaucoties uz
vairāku dalībvalstu pieprasījumiem, Komisija kopā ar
attiecīgajiem valdību ekspertiem apsvēra, vai atvērt
autonomas tarifu kvotas konkrētiem lauksaimniecības un
rūpniecības produktiem.
Padome 2009. gada 22. decembrī
pieņēma Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem
lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas
Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, lai
radītu vislabākos nosacījumus, kas nepieciešami, lai
apmierinātu Savienības pieprasījumu pēc attiecīgajiem
ražojumiem. Ņemot vērā daudzos minētās regulas
grozījumus un Komisijas pārredzamības politiku, regula būtu
jāaizstāj ar šo priekšlikumu.
Savienības tarifu kvotas būtu
jāatver ar kopējā muitas tarifa autonomā nodokļa
nulles vai samazinātu likmi attiecīgajiem apjomiem, vienlaikus
izvairoties no traucējumiem šādu ražojumu tirgos. Apspriedes
Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas sanāksmēs liecina,
ka dalībvalstis ir gatavas atvērt kvotas ražojumiem, uz kuriem
attiecas regulas priekšlikums, vienlaikus izvairoties no traucējumiem
šādu ražojumu tirgos.
Priekšlikums atbilst lauksaimniecības,
tirdzniecības, uzņēmējdarbības, attīstības
un ārējo attiecību politikai. Šis priekšlikums neietekmē to
valstu intereses, kuras ar ES noslēgušas preferenciālas
tirdzniecības nolīgumus (piemēram, VPS, ĀKK režīms,
kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis).
2.           APSPRIEŠANĀS
REZULTĀTI AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES
NOVĒRTĒJUMI
Notika apspriešanās ar Ekonomikas un
tarifu jautājumu darba grupu, kas pārstāv katras
dalībvalsts nozares. Visas norādītās kvotas atspoguļo
darba grupas panākto vienošanos.
Netika minēts, ka pastāvētu
nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām.
Par šo priekšlikumu tiks veikta dienestu
savstarpējo konsultāciju procedūra, un priekšlikumu
publicēs pēc tam, kad to būs pieņēmusi Padome.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Padomes regulas, ar ko konkrētiem
lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas
Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, juridiskais
pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 31. pants. Saskaņā ar minēto pantu, Padome, pamatojoties
uz Komisijas priekšlikumu, nosaka autonomās tarifu kvotas, lemjot ar
kvalificētu balsu vairākumu.
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Šis pasākumu kopums ir saskaņā
ar principiem, kuru mērķis ir vienkāršot procedūras
ārējā tirdzniecībā iesaistītiem dalībniekiem,
un atbilst Komisijas 2011. gada paziņojumam par autonomo tarifu
atcelšanu un kvotām (C 363, 13.12.2011., 6. lpp.).
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Neiekasēti
muitas nodokļi, kuru kopējais apjoms ir EUR 64 900 000.
2013/0383 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko konkrētiem lauksaimniecības
un rūpniecības ražojumiem atver autonomas Savienības tarifu
kvotas un nosaka to pārvaldību, un atceļ Regulu (ES) Nr. 7/2010

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
Ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,
Ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Konkrētu lauksaimniecības
un rūpniecības ražojumu produkcija Savienībā ir
nepietiekama, lai izpildītu Savienības izmantotāju nozaru
īpašās prasības. Līdz ar to minēto ražojumu
Savienības piegādes lielā mērā ir atkarīgas no
importa no trešām valstīm. Savienības neatliekamās
prasības pēc minētajiem ražojumiem būtu jāizpilda bez
kavēšanās un ar visizdevīgākajiem noteikumiem.
Tāpēc būtu jāievieš Savienības tarifu kvotas ar
preferenciālu nodokļa likmi attiecīgu apjomu robežās,
ņemot vērā vajadzību izvairīties no traucējumiem
šādu ražojumu tirgos un nekavēt ražošanas sākšanu vai
attīstību Savienībā.
(2)       Ir jānodrošina visiem
Savienības importētājiem līdzvērtīga un
nepārtraukta piekļuve minētajām kvotām un kvotām
noteikto likmju nepārtraukta piemērošana visam attiecīgo
ražojumu importam visās dalībvalstīs, līdz kvotas būs
izsmeltas.
(3)       Komisijas Regulā (EEK)
Nr. 2454/93[1]
ir noteikta tarifu kvotu pārvaldības sistēma, kas nodrošina
līdzvērtīgu un nepārtrauktu piekļuvi kvotām un
likmju nepārtrauktu piemērošanu un kurā ievērota to datumu
hronoloģiskā secība, kuros pieņemtas muitas
deklarācijas par preču laišanu brīvā apgrozībā.
Tāpēc Komisijai un dalībvalstīm būtu
jāpārvalda ar šo regulu ieviestās tarifu kvotas
saskaņā ar minēto sistēmu.
(4)       Kvotu apjomi lielākoties
ir izteikti tonnās. Konkrētiem ražojumiem, kuriem tiek ieviesta
autonoma tarifu kvota, kvotas apjoms ir noteikts citās
mērvienībās. Ja minētajiem ražojumiem papildu
mērvienība nav noteikta kombinētajā nomenklatūrā,
kas izklāstīta Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87[2] I pielikumā, var
rasties neskaidrības par izmantoto mērvienību. Lai ieviestu
skaidrību un labāk pārvaldītu kvotas, kā arī lai
varētu izmantot minētās autonomās tarifu kvotas, ir jānosaka,
ka deklarācijā par laišanu brīvā apgrozībā
jāieraksta precīzs importēto ražojumu daudzums, izmantojot
kvotas apjoma mērvienību, kas minētajiem ražojumiem noteikta
šīs regulas pielikumā.
(5)       Padomes Regula (ES) Nr. 7/2010[3] ir vairākkārt
grozīta. Pārredzamības labad un lai ekonomikas dalībnieki
varētu apzināt preces, kurām piemēro autonomās tarifu
kvotas, ir lietderīgi Regulu (ES) Nr. 7/2010 aizstāt
kopumā.
(6)       Lai sasniegtu
pamatmērķi par tirdzniecības veicināšanu starp
dalībvalstīm un trešām valstīm, saskaņā ar
proporcionalitātes principu ir nepieciešams un lietderīgi paredzēt
noteikumus, lai līdzsvarotu ekonomikas dalībnieku
komerciālās intereses Savienībā, nemainot Pasaules
tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikto Savienības grafiku.
Šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu
attiecīgos mērķus saskaņā ar 5. panta 4. punktu
Līgumā par Eiropas Savienību.
(7)       Tā kā tarifu
kvotām jāstājas spēkā no 2014. gada 1. janvāra,
šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas un tai
jāstājas spēkā nekavējoties,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Pielikumā norādītajiem ražojumiem
atver autonomas Savienības tarifu kvotas, kuru ietvaros kopējā
muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošana tiek apturēta
saskaņā ar kvotās norādītajiem termiņiem,
nodokļa likmēm un noteiktajiem apjomiem.
2. pants
Tarifu kvotas, kas minētas 1. pantā,
pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a,
308.b un 308.c pantu.
3. pants
Ja tiek iesniegta deklarācija par
tāda šajā regulā minēta ražojuma laišanu brīvā
apgrozībā, kuram kvotas apjoms ir izteikts
mērvienībās, kas nav svars tonnās vai kilogramos un kas nav
vērtība, tad attiecībā uz ražojumiem, kuriem
kombinētajā nomenklatūrā, kas izklāstīta Padomes
Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā, nav noteikta papildu
mērvienība, importēto ražojumu precīzu daudzumu ieraksta
minētās deklarācijas 41. ailē “Papildu
mērvienības”, izmantojot to kvotas apjoma mērvienību, kas
šiem ražojumiem noteikta šīs regulas pielikumā.
4. pants
Šī regula stājas spēkā
dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       Priekšsēdētājs
FINANŠU PĀRSKATS
ATTIECĪBĀ UZ PRIEKŠLIKUMIEM, KAS IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA
IEŅĒMUMUS
1.         PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Padomes regula, ar ko konkrētiem
lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem atver autonomas
Savienības tarifu kvotas un nosaka to pārvaldību, un atceļ
Regulu (ES) Nr. 7/2010
2.         BUDŽETA POZĪCIJAS
Nodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pants
2014. gadam budžetā paredzētā
summa: 18 086 400 000 € (BP 2014)
3.         FINANSIĀLĀ IETEKME
¨ Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes
X Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes
uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem.
Ietekme ir šāda.
(miljoni
EUR līdz vienai zīmei aiz komata)
 Budžeta pozīcija || Ieņēmumi[4] || 12 mēnešu periods, kas sākas dd.mm.gggg. || [2014. gads]
 120. pants || Ietekme uz pašu resursiem || 01.1.2014. || - 64,9
(miljoni
EUR līdz vienai zīmei aiz komata)
Neiekasēto nodokļu kopējā
summa 2014. gadā šajā regulas priekšlikumā paredzēto
autonomo tarifu kvotu dēļ tiek lēsta EUR 86,5 miljoni.
Pamatojoties uz iepriekšminēto,
ieņēmumu zaudējuma ietekme šīs regulas rezultātā
tiek lēsta EUR 86,5 miljoni (bruto summa, ieskaitot
iekasēšanas izmaksas) x 0,75 = EUR 64,9 miljoni/gadā,
sākot no 2014. gada 1. janvāra.
4.         Krāpšanas apkarošanas pasākumi
Pārbaudes attiecībā uz dažu to
ražojumu galīgo izmantošanu, uz kuriem attiecas šī Padomes regula,
veiks saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 291.
līdz 300. pantu.
[1]               Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK)
Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai
(EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993.,
1. lpp.).
[2]               Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula
(EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo
muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).
[3]               Padomes 2009. gada 22. decembra Regula (ES)
Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un
rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas
un nosaka to pārvaldību un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 7/2010
(OV L 3, 7.1.2010., 1. lpp.).
[4]               Norādītajām tradicionālo pašu
resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas
nodokļi) summām jābūt neto summām, t. i., bruto
summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.
PIELIKUMS
 Kārtas Nr. || KN kods || TARIC || Apraksts || Kvotas periods || Kvotas apjoms || Kvotas nodokļa likme (%)
 09.2849 || ex 0710 80 69 || 10 || Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā  (1)(2) || 1.1.-31.12. || 700 tonnu || 0 %
 09.2663 || ex 1104 29 17 || 10 || Maļot apstrādāti sorgo graudi, kas ir vismaz lobīti un kam noņemts dīglis, izmantošanai berama iepakojumos pildāma materiāla ražošanā    (1) || 1.1.-31.12. || 1 500 tonnu || 0 %
 09.2664   || ex 2008 60 19 ex 2008 60 39 || 30 30 || Saldie ķirši ar spirta piedevu vai bez tās, ar cukura saturu 9 % (masas), ar diametru, kas ir mazāks par vai vienāds ar 19,9mm, ar kauliņu, izmantošanai šokolādes izstrādājumos  (1)   || 1.1.-31.12.   || 1 000 tonnu   || 10 % (3)
 09.2913                   || ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 || 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 || Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 Euro/100 kg neto svara, ko izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti 2402 10 00 apakšpozīcijā  (1) || 1.1.-31.12.                   || 6 000 tonnu                   || 0 %
 09.2928 || ex 2811 22 00 || 40 || Silīcija dioksīdu saturošs pildījums granulu veidā ar silīcija dioksīda saturu vismaz 97 % || 1.1.-31.12. || 1 700 tonnu || 0 %
 09.2703 || ex 2825 30 00 || 10 || Vanādija oksīdi un hidroksīdi, tikai sakausējumu ražošanai  (1) || 1.1.-31.12. || 13 000 tonnu || 0 %
 09.2806 || ex 2825 90 40 || 30 || Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds (CAS RN 1314-35-8+ 39318-18-8) || 1.1.-31.12. || 12 000 tonnu || 0 %
 09.2929 || 2903 22 00 ||   || Trihloretilēns (CAS RN 79-01-6) || 1.1.-31.12. || 10 000 tonnu || 0 %
 09.2837 || ex 2903 79 90 || 10 || Bromohlorometāns (CAS RN 74-97-5) || 1.1.-31.12. || 600 tonnu || 0 %
 09.2933 || ex 2903 99 90 || 30 || 1,3-dihlorbenzols (CAS RN 541-73-1) || 1.1.-31.12. || 2 600 tonnu || 0 %
 09.2950 || ex 2905 59 98 || 10 || 2-Hloretanols apakšpozīcijā 4002 99 90 iekļauto šķidro tioplastu ražošanai (CAS RN 107-07-3)  (1) || 1.1.-31.12. || 15 000 tonnu || 0 %
 09.2851 || ex 2907 12 00 || 10 || o-Krezols, kura tīrība nav mazāka kā 98,5 % no svara (CAS RN 95-48-7) || 1.1.-31.12. || 20 000 tonnu || 0 %
 09.2624 || 2912 42 00 ||   || Etilvanilīns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehīds) (CAS RN 121-32-4) || 1.1.-31.12. || 950 tonnu || 0 %
 09.2852 || ex 2914 29 00 || 60 || Cyclopropyl metil ketonu (CAS RN 765-43-5) || 1.1.-31.12. || 300 tonnu || 0 %
 09.2638 || ex 2915 21 00 || 10 || Etiķskābe ar tīrības pakāpi 99 % vai augstāku (CAS RN 64-19-7) || 1.1.-31.12. || 1 000 000 tonnu || 0 %
 09.2972 || 2915 24 00 ||   || Etiķskābes anhidrīds (CAS RN 108-24-7) || 1.1.-31.12. || 20 000 tonnu || 0 %
 09.2665 || ex 2916 19 95 || 30 || Kālija (E,E)-heksa-2,4-dienoāts (CAS RN 24634-61-5) || 1.1.-31.12. || 8 000 tonnu || 0 %
 09.2769 || ex 2917 13 90 || 10 || Dimetilsebacāts (CAS RN 106-79-6) || 1.1.-31.12. || 1 000 tonnu || 0 %
 09.2634 || ex 2917 19 90 || 40 || Dodekanediokskābe, ar tīrības pakāpi vairāk kā 98,5 % (CAS RN693-23-2) || 1.1.-31.12. || 4 600 tonnu || 0 %
 09.2808 || ex 2918 22 00 || 10 || o-Acetilsalicilskābe (CAS RN 50-78-2) || 1.1.-31.12. || 120 tonnu || 0 %
 09.2975 || ex 2918 30 00 || 10 || Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarbonskābes dianhidrīds (CAS RN 2421-28-5) || 1.1.-31.12. || 1 000 tonnu || 0 %
 09.2602 || ex 2921 51 19 || 10 || o-Fenilēndiamīns (CAS RN 95-54-5) || 1.1.-31.12. || 1 800 tonnu || 0 %
 09.2854 || ex 2924 19 00 || 85 || Jodprop-3-2-inil N-butilkarbamāts (CAS RN 55406-53-6) || 1.1.-31.12. || 1 300 tonnu || 0 %
 09.2977 || 2926 10 00 ||   || Akrilnitrils (CAS RN 107-13-1) || 1.1.-31.12. || 75 000 tonnu || 0 %
 09.2856 || ex 2926 90 95 || 84 || 2-Nitro-4-(trifluormetil)benzonitrila (CAS RN 778-94-9) || 1.1.-31.12. || 500 tonnu || 0 %
 09.2838 || ex 2927 00 00 || 85 || C,C’-Azodi(formamīds) (CAS RN 123-77-3), kurā — || pH ir no 6,5 līdz 7,5
 — || semikarbazīda (CAS RN 57-56-7) saturs nav lielāks par 1500 mg/kg, noteikts šķidruma hromatogrāfijas masspektrometrijā (LC-MS),
 — || sadalīšanās temperatūra ir no 195 °C līdz 205 °C,
 — || relatīvais blīvums no 1,64 līdz 1,66, un
 — || sadegšanas siltums 215-220 kcal/mol
1.1.-31.12.
100 tonnu
0 %
 09.2603 || ex 2930 90 99 || 79 || Bis-(3-trietoksisililpropils) tetrasulfīds (CAS RN 40372-72-3) || 1.1.-31.12. || 9 000 tonnu || 0 %
 09.2955 || ex 2932 19 00 || 60 || Flurtamons (ISO) (CAS RN 96525-23-4) || 1.1.-31.12. || 300 tonnu || 0 %
 09.2812 || ex 2932 20 90 || 77 || Heksān-6-olīds (CAS RN 502-44-3) || 1.1.-31.12. || 4 000 tonnu || 0 %
 09.2858 || 2932 93 00 ||   || Piperonāls (CAS RN 120-57-0) || 1.1.-31.12. || 220 tonnu || 0 %
 09.2860 || ex 2933 69 80 || 30 || 1,3,5-Tris[(3-(Dimetilamino)propil)]heksahidro-1,3,5-triazīns (CAS RN 15875-13-5) || 1.1.-31.12. || 300 tonnu || 0 %
 09.2658 || ex 2933 99 80 || 73 || 5-(Acetoacetilamino)benzimidazolons (CAS RN 26576-46-5) || 1.1.-31.12. || 200 tonnu || 0 %
 09.2945 || ex 2940 00 00 || 20 || D-ksiloze (CAS RN 58-86-6) || 1.1.-31.12. || 400 tonnu || 0 %
 09.2862 || ex 3105 40 00 || 10 || Monoamonija fosfāts (CAS RN7722-76-1) || 1.1.-31.12.2014 || 45 000 tonnu || 0 %
 09.2666 || ex 3204 17 00 || 55 || Krāsviela C.I. Pigment Red 169 (CAS RN 12237-63-7) || 1.1.-31.12. || 40 tonnu || 0 %
 09.2659 || ex 3802 90 00 || 19 || Ar sodas kušņiem kalcinēta diatomīta zeme || 1.1.-31.12. || 30 000 tonnu || 0 %
 09.2908 || ex 3804 00 00 || 10 || Nātrija lignosulfonāts || 1.1.-31.12. || 40 000 tonnu || 0 %
 09.2889 || 3805 10 90 ||   || Sulfātterpentīns || 1.1.-31.12. || 25 000 tonnu || 0 %
 09.2935 || ex 3806 10 00 || 10 || Kolofonijskābe un sveķskābe kas iegūtas no svaigiem oleosveķiem || 1.1.-31.12. || 280 000 tonnu || 0 %
 09.2814 || ex 3815 90 90 || 76 || Katalizators, kas sastāv no titāna dioksīda un volframa trioksīda || 1.1.-31.12. || 3 000 tonnu || 0 %
 09.2829 || ex 3824 90 97 || 19 || Nešķīstošo atlikumu cietie ekstrakti alifātiskajos šķīdinātājos, kas iegūti, ekstrahējot sveķus no koksnes, ar šādām īpašībām: — || ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara;
 — || ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110,
un
 — || ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100° C
1.1.-31.12.
1 600 tonnu
0 %
 09.2907 || ex 3824 90 97 || 86 || Fitosterīnu maisījums, pulverveida, kas satur pēc masas: — || 75 % vai vairāk sterīnu,
 — || ne vairāk kā 25 % stanolu,
izmantošanai sterīnu/stanolu vai
  sterīnu/stanolu esteru ražošanā
 (1)
1.1.-31.12.
2 500 tonnu
0 %
 09.2644 || ex 3824 90 97 || 96 || Preparāts, kura sastāvā ir: — || 55 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 78 % dimetilglutarāta,
 — || 10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 30 % dimetiladipāta un
 — || ne vairāk kā 35 % dimetilsukcināta
1.1.-31.12.
10 000 tonnu
0 %
 09.2140 || ex 3824 90 97 || 98 || Terciāru amīnu maisījums ar: — || 2,0-4,0 % N,N-dimetil-1-oktanamīnu
 — || vismaz 94 % N,N-dimetil-1-dekanamīnu
 — || ne vairāk kā 2 % N,N-dimetil-1-dodekanamīnu
1.1.-31.12.
4 500 tonnu
0 %
 09.2660 || ex 3902 30 00 || 96 || Etilēna un propilēna kopolimērs ar kausējuma viskozitāti ne augstāku par 1 700 mPa 190 °C grādos, kā noteikts saskaņā ar ASTM D 3236 metodi || 1.1.-31.12 || 500 tonnu || 0 %
 09.2639 || 3905 30 00 ||   || Poli(vinilspirts), kas satur vai nesatur nehidrolizētas acetātgrupas || 1.1.-31.12. || 18 000 tonnu || 0 %
 09.2930 || ex 3905 30 00 || 30 || Vinilspirta kopolimērs ar nehidrolizētām acetātgrupām un metilēnbutāndiskābes nātrija sāļiem (CAS RN 122625-12-1), ko izmanto termopapīra ražošanā || 1.1.-30.06. || 192 tonnu || 0 %
 09.2671 || ex 3905 99 90 || 81 || Poli(vinilbutirāls) (CAS RN 63148-65-2): — || kas satur 17,5–20 % mol hidroksilgrupu un
 — || kura vidējais daļiņu izmērs (D50) ir lielāks par 0,6mm
1.1.-31.12.
11 000 tonnu
0 %
 09.2616 || ex 3910 00 00 || 30 || Polidimetilsiloksāns ar polimerizācijas pakāpi, kas ir vienāda ar 2 800 monomēru vienībām (± 100) || 1.1.-31.12. || 1 300 tonnu || 0 %
 09.2816 || ex 3912 11 00 || 20 || Celulozes acetāta pārslas || 1.1.-31.12. || 75 000 tonnu || 0 %
 09.2864 || ex 3913 10 00 || 10 || Nātrija algināts, kas ekstrahēts no brūnajām aļģēm (CAS RN 9005-38-3) || 1.1.-31.12. || 1 000 tonnu || 0 %
 09.2641 || ex 3913 90 00 || 87 || Nātrija hialuronāts, nesterils, kura — || masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000,
 — || endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg,
 — || etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas,
 — || izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas
1.1.-31.12.
200 kg
0 %
 09.2661 || ex 3920 51 00 || 50 || Polimetilmetakrilāta loksnes, kas atbilst standartiem: — || EN 4364 (MIL-P-5425E) un DTD5592A vai
 — || EN 4365 (MIL-P-8184) un DTD5592A
1.1.-31.12.
100 tonnu
0 %
 09.2645 || ex 3921 14 00 || 20 || Reģenerētas celulozes šūnu bloks, piesūcināts ar magnija hlorīda un četrvērtīgā amonija savienojumu saturošu ūdeni, izmēri 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm) || 1.1.-31.12. || 1 300 tonnu || 0 %
 09.2818 || ex 6902 90 00 || 10 || Ugunsizturīgie ķieģeļi, kuru — || šķautnes garums ir lielāks par 300 mm,
 — || TiO2 saturs nepārsniedz 1 % masas,
 — || Al2O3 saturs nepārsniedz 0,4 % masas, un
 — || tilpuma izmaiņas 1700° C temperatūrā nepārsniedz 9 %
1.1.-31.12.
75 tonnu
0 %
 09.2628 || ex 7019 52 00 || 10 || No stiklšķiedras austs un ar plastmasu pārklāts tīkls, kura svars ir vienāds ar 120 g/m²(± 10 g/m²), ko parasti izmanto, ražojot izrullējamus un cietos rāmjos pretinsektu aizsegus. || 1.1.-31.12. || 3 000 000 m² || 0 %
 09.2799 || ex 7202 49 90 || 10 || Ferohroms ar oglekļa masas saturu 1,5 % vai vairāk, bet ne vairāk par 4 %, un ar hroma masas saturu ne vairāk par 70 % || 1.1.-31.12. || 50 000 tonnu || 0 %
 09.2629   || ex 7616 99 90 ex 8302 49 00 || 85 91 || Teleskopisks alumīnija rokturis, ko izmanto ceļojuma somu ražošanā  (1)   || 1.1.-31.12.   || 800 000 gabali   || 0 %
 09.2840 || ex 8104 30 00 || 20 || Magnija pulveris: — || ar masas tīrību vismaz 98 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 99,5 %,
 — || ar daļiņu izmēri 0,2 mm vai vairāk, bet ne vairāk kā 0,8 mm
1.1.-31.12.
2 000 tonnu
0 %
 09.2642   || ex 8501 40 20 ex 8501 40 80 || 30 40 || Bloks, kas sastāv no — || vienfāzes maiņstrāvas kolektora elektromotora ar izejas jaudu no 480 W līdz 1 400 W, patērēto jaudu no 900 W līdz 1 600 W, ārējo diametru no 119,8 mm līdz 135,2 mm, un kura nominālais apgriezienu skaits ir no 30 000 apgr./min līdz 50 000 apgr./min,
 — || centrbēdzes ventilatora
izmantošanai putekļsūcēju
  ražošanai
 (1)
1.1.-31.12.
120 000 gabali
0 %
 09.2763 || ex 8501 40 80 || 30 || Vienfāzes maiņstrāvas elektromotori ar kolektoru, kuru izejas jauda ir lielāka par 750 W, patērētā jauda ir lielāka par 1 600 W, bet ne lielāka par 2 700 W, ārējais diametrs ir lielāks par 120 mm (± 0,2 mm), bet ne lielāks par 135 mm (± 0,2 mm), un nominālais apgriezienu skaits ir lielāks par 30 000 apgr./min, bet ne lielāks par 50 000 apgr./min, kuri ir aprīkoti ar sauso vakuumsūkni, paredzēti izmantošanai putekļsūcēju ražošanai  (1) || 1.1.-31.12. || 2 000 000 gabali || 0 %
 09.2633 || ex 8504 40 82 || 20 || Elektriskais taisngriezis, kā jauda nepārsniedz 1 kVA un ko paredzēts izmantot pozīcijās 8509 80 un 8510 klasificēto aparātu ražošanā  (1) || 1.1.-31.12. || 4 500 000 gabali || 0 %
 09.2643 || ex 8504 40 82 || 30 || Pozīcijā 8521 un 8528 klasificējamu preču ražošanai paredzētas barošanas plates  (1) || 1.1.-31.12. || 1 038 000 gabali || 0 %
 09.2620 || ex 8526 91 20 || 20 || Komplekts GPS sistēmai ar vietas noteikšanas funkciju, bez displeja, svars nepārsniedz  2 500 g || 1.1.-31.12. || 3 000 000 gabali || 0 %
 09.2672   || ex 8529 90 92 ex 9405 40 39 || 75 70 || Iespiedshēmas plate ar LED diodēm: — || ar prizmām/lēcām vai bez tām un
 — || ar savienotāju(-iem) vai bez tiem
tādu aizmugurējā apgaismojuma
  bloku ražošanai, kas paredzēti pozīcijas 8528 precēm
 (1)
1.1.-31.12.
115 000 000 gabali
0 %
 09.2003 || ex 8543 70 90 || 63 || Ar spriegumu vadāmi frekvences ģeneratori, kas sastāv no aktīviem un pasīviem elementiem, kuri uzmontēti uz iespiestas shēmas, kas ir apvalkā, kura ārējie izmēri nepārsniedz 30 mm x 30 mm || 1.1.-31.12. || 1 400 000 gabali || 0 %
 09.2668   || ex 8714 91 10 ex 8714 91 10 || 21 31 || Velosipēda rāmis no oglekļa šķiedrām un mākslīgiem sveķiem, krāsots, lakots un/vai pulēts, izmantošanai velosipēdu ražošanā  (1)   || 1.1.-31.12.   || 76 000 gabali   || 0 %
 09.2669   || ex 8714 91 30 ex 8714 91 30 || 21 31 || Velosipēda priekšējā dakša no oglekļa šķiedrām un mākslīgiem sveķiem, krāsota, lakota un/vai pulēta, izmantošanai velosipēdu ražošanā  (1)   || 1.1.-31.12.   || 52 000 gabali   || 0 %
 09.2631 || ex 9001 90 00 || 80 || Neiemontētas stikla lēcas, prizmas un cementēti elementi, kas paredzēti tādu preču ražošanai, kuru KN kods ir 9002, 9005, 9013 10 un 9015  (1) || 1.1.-31.12. || 5 000 000 gabali || 0 %
 (1)  Uz nodokļu piemērošanas apturēšanu attiecas Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 291.–300. pants (OV L 253 11.10.1993., 1. lpp.).
 (2)  Pasākums tomēr nav atļauts, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai pārtikas apgādes uzņēmumi.
 (3)  Piemēro īpašu nodokli.


|

52010PC0470

/* COM/2010/0470 galīgā redakcija - NLE 2010/0247 */  Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 14.9.2010COM(2010) 470 galīgā redakcija2010/0247 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrāPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS110-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiAtbilstīgi Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku KZP mērķis ir nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos. Tāpēc ir svarīgi katru gadu noteikt zvejas iespējas, izsakot tās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas piepūles limitu veidā.Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstu zvejas iespējas attiecībā uz komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Baltijas jūrā 2011. gadā.-  Vispārīgais kontekstsKomisijas paziņojums "Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam" (COM(2010)241 galīgā redakcija) iepazīstina ar priekšlikuma būtību. Lai ar KPN un kvotu noteikšanu saistītie gadskārtējie lēmumi kļūtu vienkāršāki un skaidrāki, kopš 2006. gada zvejas iespējas Baltijas jūrā tiek noteiktas ar atsevišķu regulu, un pirmā no tām bija Padomes 2005. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 52/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā.Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) 2010. gada maijā un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2010. gada jūnijā sniedza zinātniskos ieteikumus par zvejas iespējām Baltijas jūrā 2011. gadā.Priekšlikumam ir divas daļas, kas ir svarīgas Baltijas zvejniecību pārvaldībai 2011. gadā: pirmajā daļā noteiktas KPN un kvotas, otrajā daļā — zvejas piepūles ierobežojumi.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāZvejas iespējas un veids, kā tās iedalāmas dalībvalstīm, katru gadu tiek noteikti no jauna. Jaunākais tiesību akts ir Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1226/2009, ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā.Uz Baltijas jūras zvejniecības pārvaldību attiecas arī Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98.Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97, ir noteikti kontroles un monitoringa pasākumi attiecīgo mencas krājumu atjaunošanai. Turklāt tajā ir paredzēts, kā noteikt KPN mencas rietumu un austrumu krājumam un saistītos zvejas piepūles ierobežojumus.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemIerosinātie pasākumi ir saskanīgi ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaGalvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusZinātniskās organizācijas, ar kurām apspriedās, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).Katru gadu Kopiena lūdz ICES un ZZTEK sniegt zinātniskos ieteikumus par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Saņemtie ieteikumi attiecas uz visiem Baltijas jūras krājumiem, kuriem ierosināta KPN, izņemot jūras zeltpleksti un reņģi 31. apakšrajonā, par kuru krājumiem ieteikumi šogad nav sniegti, jo ar pieejamo informāciju nepietiek, lai novērtētu krājuma tendences.-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās ar Baltijas jūras reģionālo konsultatīvo padomi (BJRKP) notika Kopīgās bentiskās, laša un pelaģiskās zvejas darba grupas sanāksmē 2010. gada jūnijā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu „Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam”. Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu nodrošināja ICES un ZZTEK. Par pamatu ņemot minēto politikas paziņojumu, Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts iepazīstināja ar noteikumiem, pēc kuriem tas plāno vadīties, nosakot KPN un kvotas 2011. gadam. Priekšlikuma izstrādē tika izvērtēti un, cik vien iespējams, ņemti vērā minētajā sanāksmē izteiktie provizoriskie viedokļi un pēc tam rakstveidā sniegtie saistošie ieteikumi par visiem attiecīgajiem zivju krājumiem, neradot pretrunas ar spēkā esošajiem politikas virzieniem vai neizraisot jutīgāko resursu stāvokļa pasliktināšanos.BJRKP atbalsta daudzgadu plāna īstenošanu attiecībā uz KPN noteikšanu mencai, taču nepiekrīt pakāpeniskai zvejas piepūles koriģēšanai, kas izriet no plāna piemērošanas. Turklāt tā nepiekrīt KPN koriģēšanai, lai panāktu ilgtermiņā noturīgu apjomu, tajos gadījumos, kad BJRKP uzskata krājuma stāvokli par stabilu un ar zinātniskajiem ieteikumiem nepietiktu, lai pamatotu konkrētās kvotas samazināšanu.-  Ietekmes novērtējumsJa ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, nozvejas apjoma ziņā ES kuģu zvejas iespējas Baltijas jūrā kopumā samazināsies par aptuveni 17 % (visām attiecīgajām sugām). Vairākiem reņģes krājumiem un brētliņai noteiktā samazinājuma iemesls ir tas, ka zvejas izraisītā mirstība pārsniedz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu vai "piesardzīgo apjomu" un krājums ir papildinājies sliktāk nekā parasti. Ekonomiskās ietekmes ziņā lielākais KPN samazinājums skar brētliņu krājumu, jo no šā krājuma tiek zvejots, pārsniedzot piesardzīgo apjomu. Baltijas jūras mencas rietumu un austrumu krājuma KPN saskaņā ar daudzgadu plānu ir palielināta.Priekšlikumā atspoguļoti ne tikai īstermiņa problēmjautājumi, bet arī ilgtermiņa pieeja, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski jāsamazina līdz ilgtermiņā noturīgam apjomam.Tāpēc priekšlikumā iestrādātās pieejas rezultātā vidējā līdz ilgā termiņā samazināsies zvejas piepūle, toties ilgtermiņā tiks iegūtas stabilas vai pieaugošas kvotas. Paredzams, ka šīs pieejas rezultātā ilgtermiņā tiks panākta mazāka ietekme uz vidi (tas saistīts ar zvejas piepūles samazināšanu un ierobežojumiem nozvejas jomā, proti, mazāku skaitu kuģu un/vai mazāku kuģa vidējo zvejas piepūli) un nemainīgi vai lielāki izkrāvumi. Zvejas darbību ilgtspējība ilgtermiņā palielināsies.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsLai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles limiti, kas piemērojami ES zvejniecībām un starptautiskām zvejniecībām, kurās darbojas ES kuģi.-  Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas jomā.Ar attiecīgo Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis pēc vajadzības var piešķirt šādas iespējas reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi izlemt par sociālajiem/ekonomiskajiem modeļiem, ko tās izvēlējušās, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas.Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Šis ir priekšlikums zvejniecības pārvaldībai, balstoties uz LESD 43. panta 3. punktu, un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu.IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē ES budžetu.PAPILDU INFORMāCIJA-  VienkāršošanaPriekšlikumā paredzēta publiskā sektora iestāžu (ES vai valsts) administratīvo procedūru vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldības īstenošanu.-  Pārbaude, pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2011. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta.-  Sīkāks skaidrojumsPriekšlikumā 2011. gadam noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas dalībvalstīm, kas zvejo Baltijas jūrā.Priekšlikumā minēto skaitļu pamatā ir zinātniskie ieteikumi, apspriešanās ar BJRKP un KPN un kvotu noteikšanas sistēma, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā „Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam”.Ņemot vērā Komisijas nolūku nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu atbilstoši Savienības politikai un starptautiskajām saistībām, vienlaikus saglabājot zvejas iespēju stabilitāti, KPN gadskārtējo svārstību apjoms jāierobežo, ciktāl tas ir praktiski iespējams, ņemot vērā konkrētā krājuma stāvokli.Dalībvalstīm iedalītās KPN un kvotas ir norādītas I pielikumā, un zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā.Ierosinot mencas krājumu KPN un zvejas piepūles limitus, ir ņemta vērā pakāpeniskā pieeja, kura piemērota daudzgadu plānā mencu krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto. Šā plāna galvenais elements ir zvejas izraisītās mirstības pakāpeniska samazināšana, ilgtermiņā panākot noturīgu līmeni, kas nodrošinās krājumu atjaunošanos un lielus un stabilus ieguves apjomus.Attiecībā uz laša krājumiem Baltijas jūrā ir vajadzīgi papildu pārvaldības pasākumi jūrās un iekšējos ūdeņos, lai vajadzības gadījumā veicinātu krājumu efektīvu atjaunošanos. Laša krājumu pārvaldības plāns patlaban ir sagatavošanā.2010/0247 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.2.  Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] paredzēts, ka Padomei ir jāpieņem pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem un noturīgu zvejas darbību veikšanu, balstoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un jo īpaši ziņojumu, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).3.  Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. Turklāt, lai zvejas iespējas būtu optimālas un tiktu efektīvi izmantotas, jānosaka konkrēti nosacījumi, kas tām ir būtiski un ir ar tām funkcionāli saistīti.4.  KPN jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem. Šajā sakarībā jāņem vērā viedokļi, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši sanāksmē, kurā piedalījās pārstāvji no Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm.5.  Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc mencas krājumu nozvejas limiti un zvejas piepūles limiti Baltijas jūrā jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto[2].6.  Uz šajā regulā paredzēto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[3], un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un datu paziņošanu par zvejas iespēju izmantošanu.7.  Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[4], ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi.8.  Lai nodrošinātu ES zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2011. gada 1. janvārī,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I NODAĻA Darbības joma un definīcijas1. pants PriekšmetsAr šo regulu 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā2. pants Darbības jomaŠo regulu piemēro ES kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā.3. pants DefinīcijasPapildus Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta definīcijām šajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas definēti Regulas (EK) Nr. 2187/2005 I pielikumā;b) “Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons;c) „ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;d) “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu drīkst iegūt no katra krājuma;e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;f) “diena ārpus ostas” ir ikviens nepārtraukts 24 stundu laikposms vai tā daļa, kad kuģis neatrodas ostā.II NODAĻAZvejas iespējas4. pants Nozvejas limiti un to sadalījumsNozvejas limiti, šādu limitu sadalījums starp dalībvalstīm un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir norādīti šīs regulas I pielikumā.5. pants Īpaši noteikumi par sadali1. Šīs regulas I pielikumā norādītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav norādīts citādi.6. pants Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanaiZivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:a) nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vaib) nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.7. pants Zvejas piepūles limiti1. Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā.2. Šā panta 1. punktā minētos limitus piemēro ICES 27. un 28.2. apakšrajonā, ciktāl Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 2. punktu nav pieņēmusi lēmumu atbrīvot šos apakšrajonus no minētās regulas 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 3., 4. un 5. punktā un 13. pantā paredzētajiem ierobežojumiem.3. Šā panta 1. punktā minētos limitus nepiemēro ICES 28.1. apakšrajonā, ciktāl Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1098/2007 29. panta 4. punktu nav pieņēmusi lēmumu šajā apakšrajonā piemērot Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 8. panta 3., 4. un 5. punktā paredzētos ierobežojumus.III NODAĻANobeiguma noteikumi8. pants Datu nosūtīšanaKad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.9. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSNozvejas limiti, ko piemēro ES kuģiem apgabalos, kuros sugām un apgabaliem ir paredzēti nozvejas limitiTurpmāk dotajās tabulās ir norādītas KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) konkrētiem krājumiem un saistītie nosacījumi kvotu ikgadējai pārvaldībai.Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |Clupea harengus | HER | Reņģe |Gadus morhua | COD | Menca |Platichthys flesus | FLE | Plekste |Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |Salmo salar | SAL | Lasis |Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |Suga: | Reņģe | Zona: | 30.–31. apakšrajons |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Somija | 74 607 | (1) | Analītiskā KPN. |Zviedrija | 16 393 | (2) |ES | 91 000 | (3) |KPN | 91 000 |(1) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 2 460 t (2) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 540 t (3) Nozvejas limits 31. apakšrajonā ir 3 000 t |Suga: | Reņģe | Zona: | 22.–24. apakšrajons |Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |Dānija | 2 227 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Vācija | 8 763 |Somija | 1 |Polija | 2 067 |Zviedrija | 2 826 |ES | 15 884 |KPN | 15 884 |Suga: | Reņģe | Zona: | ES ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā |Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |Dānija | 2 016 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Vācija | 535 |Igaunija | 10 295 |Somija | 20 097 |Latvija | 2 541 |Lietuva | 2 675 |Polija | 22 831 |Zviedrija | 30 650 |ES | 91 640 |KPN | Nepiemēro |Suga: | Reņģe | Zona: | 28.1. apakšrajons |Clupea harengus | HER/03D.RG |Igaunija | 15 082 | Analītiskā KPN. |Latvija | 17 578 |ES | 32 660 |KPN | 32 660 |Suga: | Menca | Zona: | ES ūdeņi 25.–32. apakšrajonā |Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |Dānija | 13 544 | Analītiskā KPN. |Vācija | 5 388 |Igaunija | 1 320 |Somija | 1 036 |Latvija | 5 036 |Lietuva | 3 318 |Polija | 15 595 |Zviedrija | 13 721 |ES | 58 957 |KPN | Nepiemēro |Suga: | Menca | Zona: | ES ūdeņi 22.–24. apakšrajonā |Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |Dānija | 8 206 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Vācija | 4 012 |Igaunija | 182 |Somija | 161 |Latvija | 679 |Lietuva | 440 |Polija | 2 196 |Zviedrija | 2 924 |ES | 18 800 |KPN | 18 800 |Suga: | Jūras zeltplekste | Zona: | ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā |Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |Dānija | 2 179 | Piesardzības KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Vācija | 242 |Polija | 456 |Zviedrija | 164 |ES | 3 041 |KPN | 3 041 |Suga: | Lasis | Zona: | ES ūdeņi 22.–31. apakšrajonā |Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |Dānija | 51 829 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Vācija | 5 767 | (1) |Igaunija | 5 267 | (1) |Somija | 64 627 | (1) |Latvija | 32 965 | (1) |Lietuva | 3 875 | (1) |Polija | 15 723 | (1) |Zviedrija | 70 056 | (1) |ES | 250 109 | (1) |KPN | Nepiemēro |__________ |(1) Zivju skaits. |Suga: | Lasis | Zona: | ES ūdeņi 32. apakšrajonā |Salmo salar | SAL/3D32. |Igaunija | 1 581 | (1) | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Somija | 13 838 | (1) |ES | 15 419 | (1) |KPN | Nepiemēro |_________ |(1) Zivju skaits. |Suga: | Brētliņa | Zona: | ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā |Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |Dānija | 26 236 | Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Vācija | 16 621 |Igaunija | 30 466 |Somija | 13 734 |Latvija | 36 796 |Lietuva | 13 310 |Polija | 78 087 |Zviedrija | 50 719 |ES | 265 969 |KPN | Nepiemēro |II PIELIKUMSZvejas piepūles limiti1. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kas peld ar to karogu un zvejo ar traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir vienāds ar vai lielāks par 90 mm, pie grunts nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot peldošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu, ir atļauts pavadīt ne vairāk kā:a) 163 dienas ārpus ostas 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, unb) 160 dienas ārpus ostas 25.–28. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. jūlija līdz 31. augustam, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta b) apakšpunktu.2. Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gada laikā drīkst pavadīt ārpus ostas un atrasties abos 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos apgabalos, zvejojot ar zvejas rīkiem, kas minēti 1. punktā, nedrīkst pārsniegt maksimālo dienu skaitu, kas noteikts zvejai kādā no abiem minētajiem apgabaliem.[1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[2] OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.[3] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.[4] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.