title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko izveido Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai integrācijai (mikrofinansēšanas instruments “Progress”) {COM(2009) 340 galīgā redakcija} (SEK(2009) 907)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0333

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.7.2009COM(2009) 333 galīgā redakcija2009/0096 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,ar ko izveido Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai integrācijai (mikrofinansēšanas instruments “Progress”){COM(2009) 340 galīgā redakcija}(SEK(2009) 907)  PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSVislielāko ietekmi recesija atstāj uz cilvēkiem — patlaban svarīgākais ES uzdevums ir nepieļaut augstu bezdarba līmeni, sekmēt darbavietu radīšanu un sagatavot augsni ekonomikas atjaunošanai, ilgtspējīgai atveseļošanai un izaugsmei. ES ātri reaģēja uz krīzi, izstrādājot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, kurā uzsvērta nepieciešamība novērst krīzes ietekmi uz darbavietām. Plāna pirmie rezultāti ir daudzsološi, un sociālās drošības tīkliem ir stabilizējoša ietekme. Tomēr situācija darba tirgos turpina pasliktināties, jo tie reaģē uz ekonomikas lejupslīdi, tāpēc ir vajadzīgi papildu pasākumi.Eiropai ne vien jāaptur recesija, bet tā jāuztver kā izdevība radīt tādu ekonomikas modeli, kas būtu ražīgāks, inovatīvāks, ar prasmīgāku darbaspēku un zemām oglekļa emisijām; šāds modelis paredz atvērtus un iekļaujošus darba tirgus, radot līdzsvarotāku un vienlīdzīgāku sabiedrības modeli un darbavietas, kas pielāgotas dažāda vecuma darbiniekiem un atbilst dzimumu līdztiesības un darba/privātās dzīves līdzsvara principiem[1]. Pasākumiem, kas vajadzīgi sociālajā jomā un nodarbinātībā pašreizējās krīzes izraisītās nelabvēlīgās ietekmes mazināšanai, jābūt saskaņotiem ar nepieciešamajām strukturālajām reformām, kas risinātu ilgtermiņa problēmas — globalizācijas sekas un demogrāfiskās un klimata pārmaiņas.Krīze pamatīgi mainīs Eiropas darba tirgus. Jānodrošina, lai darba ņēmējiem un uzņēmumiem būtu vajadzīgie līdzekļi, kas ļautu veiksmīgi pielāgoties šīm pārmaiņām, proti, saglabātu perspektīvas darbavietas, uzlabotu prasmes visos līmeņos, no jauna iesaistītu cilvēkus darbā un radītu vajadzīgos apstākļus jaunu darbavietu veidošanai.Komisijas paziņojumā “Impulsi Eiropas atveseļošanai”[2] ir aprakstīti vairāki elementi, kas dalībvalstīm palīdzētu izstrādāt un īstenot piemērotu un efektīvu nodarbinātības politiku. Pamatojoties uz šo, Eiropadomes pavasara sanāksmē un trīs nodarbinātībai veltītos semināros, kas 2009. gada aprīlī notika Madridē, Stokholmā un Prāgā, tika apzinātas trīs galvenās prioritātes: saglabāt nodarbinātību, radīt darbavietas un veicināt mobilitāti; uzlabot prasmes un pielāgot tās darba tirgus vajadzībām; radīt vairāk darba iespēju. Visbeidzot, 2009. gada 7. maija Nodarbinātības samits ļāva apmainīties ar viedokļiem par šīm prioritātēm un kopīgi vienoties par 10 darbībām[3].Balstoties uz šiem kopīgajiem centieniem, Komisija šā gada 3. jūnijā pieņēma paziņojumu “Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai”[4], kura mērķis ir stiprināt sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, kā arī starp ES sociālajiem partneriem šajās trīs galvenajās prioritārajās jomās, īpaši pievēršoties konkrētām iniciatīvām un izmantojot visu pieejamo Kopienas instrumentu atbalstu, jo īpaši Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF).Lai mazinātu krīzes ietekmi uz sociālo jomu, ir būtiski noturēt darba tirgū un tajā iesaistīt pēc iespējas vairāk cilvēku, jo īpaši sievietes, gados vecākus darba ņēmējus un citas iedzīvotāju grupas, kuras saskaras ar diskrimināciju, kā arī nepieļaut ilgtermiņa bezdarbu un ekonomiskās aktivitātes trūkumu. Labākais veids, kā izkļūt no sociālās atstumtības, ir nodarbinātība. Sociālā Eiropa sākas ar darbavietām — arī pirms krīzes pārāk daudziem ES iedzīvotājiem, kuri vēlējās un varēja iesaistīties darba tirgū, netika radītas darba iespējas.2. SATURSKomisija 3. jūnija paziņojumā nāca klajā ar ierosinājumu veidot jaunu ES mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai[5] (mikrofinansēšanas instruments “Progress”), lai radītu jaunas iespējas bezdarbniekiem un pavērtu ceļu uz uzņēmējdarbību Eiropas visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, tostarp jauniešiem. Ievērojot pašreizējo situāciju, proti, ierobežotu kredītlīdzekļu piedāvājumu, šis jaunais instruments iespēju saņemt konkrētiem mērķiem paredzētu finansiālo atbalstu piedāvās arī jauniem uzņēmējiem. Papildus procentlikmju subsīdijām no ESF individuālie uzņēmēji un mikrouzņēmumu dibinātāji saņems atbalstu arī konsultāciju, apmācības, treniņu un spēju pilnveidošanas veidā.Mikrofinansēšanas instruments “Progress” papildinās citas Kopienas programmas, piedāvājot riska dalīšanas instrumentus, kā arī parāda un pašu kapitāla finansēšanu. Tas tiks izveidots, izmantojot starptautiskās finanšu iestādēs, piemēram, EIB grupā (Eiropas Investīciju Banka un Eiropas Investīciju fonds), gūto pieredzi. Balstoties uz vienošanos par kopīgu pārvaldību, starptautiskās finanšu iestādes nodrošinās turpmāku kredītresursu piesaisti, atbalstot mikrofinansējuma nodrošinātājus – gan bankas, gan citas finanšu iestādes – visā Eiropas Savienībā.3. SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTEŅemot vērā pašreizējo aizdevumu izsniegšanas apjoma samazināšanos un ievērojamo kreditēšanas apjoma kritumu (par ko liecina šim priekšlikumam pievienotais iepriekšējais novērtējums), ir jāpastiprina Kopienas un dalībvalstu līmenī veiktie pasākumi, kas vērsti uz to, lai palielinātu mikrokredītu piedāvājumu pietiekamā apjomā un saprātīgā termiņā nolūkā apmierināt lielo pieprasījumu pēc kredītiem personām, kurām tie šajā krīzes posmā ir visvairāk vajadzīgi, proti, bezdarbniekiem vai neaizsargātajām personām, tostarp pašnodarbinātajām personām, kuras vēlas veidot mikrouzņēmumus vai attīstīt tos, bet kurām nav pieejami ‘tradicionālie’ banku piedāvātie kredītlīdzekļi.Kopienas līdzekļu izmantošana atbilst izvirzītajam mērķim un ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta rezolūciju[6]. Turklāt vienots ES mikrofinansēšanas instruments ļaus piesaistīt kredītlīdzekļus no starptautiskajām finanšu iestādēm, novēršot fragmentāru pieeju, un tādējādi uzlabos mikrokredītu saņemšanas iespējas visās ES dalībvalstīs.4. JURIDISKĀ INSTRUMENTA IZVĒLEKomisija ierosina izveidot mikrofinansēšanas instrumentu “Progress” ar lēmumu, kurā būtu noteikti tikai Komisijas uzdevumi un atbildība, bet kas neradītu tiesības vai pienākumus dalībvalstīm vai privātpersonām. Tāpēc lēmums ir instruments, ar kuru vislabāk iespējams sasniegt vēlamo mērķi.5. IETEKME UZ BUDŽETUSaskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu[7] par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību minētais instruments ir jāizveido, pārdalot esošo budžetu. Eiropas Parlaments atbilstīgi 2006. gada Iestāžu nolīgumam papildināja budžetu ar 114 miljoniem euro[8], kas paredzēti programmai “Progress”, tādējādi palielinot Komisijas sākotnējā priekšlikumā paredzēto budžetu 628 800 000 euro līdz 743 250 000 euro. Šo papildu finansējumu paredzēts izmantot pakāpeniski turpmākajos programmas gados, proti, no 2009. gada. Pārbaudot visus iespējamos scenārijus, finansējums tiktu iegūts, pārvietojot 100 miljonus euro (4 gadu laikposmā) no programmas “Progress”[9] uz jauno Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai integrācijai (mikrofinansēšanas instruments “Progress”). Šie 100 miljoni euro no esošā budžeta varētu piesaistīt papildus vairāk nekā 500 miljonus euro kopīgā iniciatīvā ar starptautiskajām finanšu iestādēm, īpaši ar EIB grupu.2009/0096 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,ar ko izveido Eiropas mikrofinansēšanas instrumentu nodarbinātībai un sociālajai integrācijai (mikrofinansēšanas instruments “Progress”)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 159. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:(1) Komisijas paziņojumā “Eiropas iniciatīva mikrokredīta attīstībai nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību”[10] ir apzinātas četras prioritārās rīcības jomas: tiesiskās un iestāžu vides uzlabošana dalībvalstīs, uzsākto pārmaiņu turpināšana nodarbinātības un uzņēmējdarbības veicināšanai, labākās prakses veicināšana un papildu finanšu kapitāla nodrošināšana mikrofinansēšanas iestādēm. Vispirms Komisija un Eiropas Investīciju banka (EIB), īstenojot šo programmu, 2008. gadā izveidoja programmu “JASMINE”, kas nodrošina nebanku mikrokreditēšanas iestāžu pārraudzību un finansējumu par kopējo summu 20 miljoni euro, ko piešķīra EIB.(2) Eiropas Parlaments 2009. gada 24. marta rezolūcijā pieprasīja, lai Komisija pastiprinātu centienus attīstīt mikrokredītus nolūkā atbalstīt izaugsmi un nodarbinātību, un piešķīra vēl 4 miljonus euro, lai finansētu izmēģinājuma darbību, kas veicama saskaņā ar programmu “JASMINE”. Eiropas Parlaments arī aicināja Komisiju līdzfinansēt ar mikrokredītiem saistītus projektus īpaši neaizsargātām mērķa grupām.(3) Ir jāpastiprina Kopienas un dalībvalstu līmenī veicamie pasākumi, kas vērsti uz to, lai saprātīgā termiņā pietiekami palielinātu mikrokredītu piedāvājumu nolūkā apmierināt lielo pieprasījumu pēc mikrokredītiem personām, kurām tie šajā krīzes periodā ir visvairāk vajadzīgi, proti, bezdarbniekiem un neaizsargātām personām, kuras vēlas veidot mikrouzņēmumus vai paplašināt tos, bet kurām nav pieejami kredīti, tostarp jauniešiem un pašnodarbinātajiem.(4) Komisijas paziņojumā “Kopīgā apņemšanās nodarbinātībai”[11] ir uzsvērta vajadzība piedāvāt jaunas iespējas bezdarbniekiem un pavērt ceļu uz uzņēmējdarbību Eiropas neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, tostarp jauniešiem. Papildus esošajiem instrumentiem ir vajadzīga konkrēta rīcība, lai vēl vairāk stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, atbalstot Eiropas Investīciju bankas, Eiropas Investīciju fonda un citu starptautisko finanšu iestāžu veiktos pasākumus, bet neskarot dalībvalstu veiktās darbības. Tāpēc Komisija nāca klajā ar priekšlikumu izveidot jaunu ES mikrofinansēšanas instrumentu, lai mikrofinansējumu padarītu pieejamāku konkrētām apdraudētām grupām un lai palielinātu atbalstu uzņēmējdarbības attīstīšanai, sociālajai ekonomikai un mikrouzņēmumiem.(5) Kopienas līdzekļu izmantošana atbilst izvirzītajam mērķim un ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2009. gada martā pieņemto rezolūciju. Turklāt vienots ES mikrofinansēšanas instruments piesaistīs kredītlīdzekļus no starptautiskajām finanšu iestādēm, novēršot fragmentāru pieeju, un tādējādi uzlabos mikrokredītu saņemšanas iespējas visās ES dalībvalstīs. Lai izmantotu starptautiskās finanšu iestādēs, īpaši Eiropas Investīciju Bankā un Eiropas Investīciju fondā, gūto pieredzi, mikrofinansēšanas instruments “Progress” ir jāizveido, balstoties uz kopīgu pārvaldību.(6) Darbībām, kas finansējamas ar šā instrumenta palīdzību, jābūt saskaņotām un savienojamām ar pārējiem Kopienas politikas virzieniem un jāatbilst Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem. Ar šo instrumentu paredzētajām darbībām jāpapildina citi Kopienas intervences pasākumi, īpaši KJP (Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas) finanšu instrumenti, programma “JASMINE” un Eiropas Sociālā fonda pasākumi.(7) Šajā lēmumā “mikrofinansējums” attiecas uz mikrokredītiem un riska dalīšanas instrumentiem. Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju[12] mikrokredīti ir definēti kā aizņēmumi, kas nepārsniedz 25 000 euro, un mikrouzņēmums ir definēts kā uzņēmums, kurā nodarbināti mazāk nekā 10 darbinieki, tostarp pašnodarbinātie, un kura gada apgrozījums un/vai gada bilance nepārsniedz 2 miljonus euro, turklāt minētās definīcijas ir atbilstošas šā lēmuma mērķim,IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.1. pants Instrumenta izveidošana1. Ar šo tiek izveidots Eiropas mikrofinansēšanas instruments nodarbinātībai un sociālajai integrācijai jeb mikrofinansēšanas instruments “Progress” (turpmāk “Instruments”).2. pants Mērķis1. Instruments nodrošina Kopienas līdzekļus, lai padarītu mikrokredītus pieejamākus1.  personām, kuras zaudējušas darbu vai kurām tas draud un kuras vēlas izveidot savu mikrouzņēmumu, tostarp pašnodarbinātajiem;2.  neaizsargātām personām, tostarp jauniešiem un pašnodarbinātajiem, kuri vēlas izveidot savu mikrouzņēmumu vai attīstīt to;3.  sociālajā ekonomikā iesaistītiem mikrouzņēmumiem, kuros nodarbinātas personas, kas zaudējušas darbu, vai neaizsargātās personas, tostarp jaunieši.3. pants Budžets1. Finansiālais ieguldījums, kas šim instrumentam laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim paredzēts Kopienas budžetā, ir 100 miljoni euro.2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā piešķirto finansējumu.3. Kopējais budžets, kas paredzēts šā lēmuma 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajiem atbalsta pasākumiem, nepārsniedz 1 % no Instrumentam piešķirtā budžeta, kā izklāstīts šā panta 1. punktā.4. Finansiālais ieguldījums sedz visas ar Instrumentu saistītās izmaksas, tostarp to 5. panta 2. punktā minēto starptautisko finanšu iestāžu pārvaldības maksas, kuras pārvalda Kopienas ieguldījumu, kā arī visas pārējās attiecināmās izmaksas.4. pants Piedāvātie rīcības veidi un līdzekļu saņēmēji1. Instrumentu īsteno, pēc vajadzības izmantojot šādus rīcības veidus:4.  garantijas un riska dalīšanas instrumenti;5.  pašu kapitāla instrumenti;6.  parādu instrumenti;7.  atbalsta pasākumi, piemēram, komunikācijas darbības, pārraudzība, kontrole, revīzija un novērtēšana, kas tieši vajadzīgi, lai efektīvi un sekmīgi īstenotu šo lēmumu un sasniegtu tā mērķus.2. Instruments ir pieejams dalībvalstīs reģistrētām publiskām un privātām struktūrām, kuras nodrošina mikrofinansējumu personām un mikrouzņēmumiem dalībvalstīs.5. pants Instrumenta pārvaldība1. Komisija pārvalda Instrumentu saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002.2. Lai īstenotu 4. panta 1. punktā minētos pasākumus, izņemot 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētos atbalsta pasākumus, Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 53.d pantu un Komisijas Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002 43. pantu slēdz nolīgumus ar starptautiskajām finanšu iestādēm, īpaši ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu (EIF). Šajos nolīgumos tiek sīki izklāstīts, kā īstenojami tām uzticētie uzdevumi, kā arī tiek norādīts uz nepieciešamību nodrošināt papildināmību ar dalībvalstu shēmām.3. Šā panta 2. punktā minētās starptautiskās finanšu iestādes ieņēmumus, tostarp dividendes un atmaksājumus, ko tās saņēmušas, drīkst atkārtoti ieguldīt 4. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētajos instrumentos sešu gadu laikposmā no Instrumenta izveidošanas dienas. Instrumentu noslēdzot, neizmantotie līdzekļi, kas pienāksies Eiropas Kopienām, ir jāatmaksā Eiropas Kopienu vispārējā budžetā.4. Šā panta 2. punktā minētās starptautiskās finanšu iestādes ar 4. panta 2. punktā minētajiem publiskajiem un privātajiem mikrofinansējuma sniedzējiem slēdz rakstiskus nolīgumus, kuros nosaka, ka tiem jāizmanto no Instrumenta piešķirtie līdzekļi saskaņā ar 2. pantā izklāstītajiem mērķiem un jānodrošina informācija, kas vajadzīga 8. panta 1. punktā minēto gada pārskatu sagatavošanai.5. Šā lēmuma 4. panta 1. punkta d) apakšpunktā norādītajiem atbalsta pasākumiem paredzēto budžetu pārvalda Komisija.6. pants AtbilstībaAr Instrumentu finansētās darbības atbilst Līgumam un saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem.7. pants Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzība1. Veicot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas un, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95[13], Padomes Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96[14] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999[15].2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, OLAF ir tiesīgs veikt izmeklēšanas, pamatojoties uz Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96, kuras piemēro Kopienas tiesību normas pārkāpuma gadījumā, tostarp šajā instrumentā paredzēto līgumsaistību pārkāpumu, kuru rada kāda komersanta darbība vai bezdarbība, kas, veicot nepamatotus izdevumus, rada vai varētu radīt kaitējumu Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītajiem budžetiem.3. Visos no šā lēmuma izrietošajos izpildes pasākumos jābūt atsaucei uz iepriekš minētajiem punktiem un jo īpaši jānodrošina uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, izmantojot Eiropas Revīzijas palātas revīzijas, vajadzības gadījumā veicot revīzijas uz vietas.8. pants Gada pārskats1. Komisija saņem šā lēmuma 5. panta 2. punktā minēto starptautisko finanšu iestāžu sagatavotos ikgadējos īstenošanas ziņojumus, kuros izklāstīta atbalstīto darbību finansiālā īstenošana, finansējuma sadalījums pa nozarēm un pēc finansējuma saņēmēju veida, iesniegtie pieteikumi, noslēgtie līgumi, finansētās darbības, rezultāti un, ja iespējams, ietekme.2. Komisija pirmo reizi 2011. gadā un katru gadu līdz 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kvantitatīvu un kvalitatīvu gada pārskatu par darbībām, kas iepriekšējā gadā veiktas saskaņā ar šo lēmumu. Gada pārskatu sagatavo, izmantojot 1. punktā minētos īstenošanas ziņojumus, galvenokārt pievēršot uzmanību sasniegumiem, un tajā jo īpaši ir informācija par iesniegtajiem pieteikumiem, noslēgtajiem līgumiem, finansētajām darbībām, tostarp par papildināmību ar citiem Kopienas intervences pasākumiem un jo īpaši ar ESF.3. Gada pārskatu informācijas nolūkos nosūtīs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.9. pants Novērtēšana1. Komisija pēc savas iniciatīvas veic starpposma un nobeiguma novērtēšanu, cieši sadarbojoties ar 5. panta 2. punktā minētajām starptautiskajām finanšu iestādēm. Instrumenta starpposma novērtēšanu pabeidz četrus gadus pēc Instrumenta izveidošanas, bet galīgo novērtēšanu – ne vēlāk kā vienu gadu pēc tam, kad beidzies pilnvaru termiņš 5. panta 2. punkta minētajām starptautiskām finanšu iestādēm. Turklāt nobeiguma novērtēšanā pārbauda, kādā mērā Instruments kopumā ir sasniedzis savus mērķus.2. Novērtējumu rezultātus informācijas nolūkos nosūtīs Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.10. pants Stāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSMikrofinansēšanas instruments “Progress”2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:NODARBINĀTĪBA, SOCIĀLĀS LIETAS un VIENLĪDZĪGAS IESPĒJASABB 04 04 Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijasJaunas budžeta pozīcijas04 04 13 Mikrofinansēšanas instruments “Progress”04 01 04 11 Mikrofinansēšanas instruments “Progress” – administratīvie izdevumi3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums01/01/2010 – 31/12/20133.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |04 04 13 | Fakult. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 1a |04 01 04 11 | Fakult. | Nedif. | JĀ | NĒ | NĒ | Nr. 1a |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (2 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | > 2013 | Kopā |Darbības izdevumi[16] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[17] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[18] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6 | e |Kopējās orientējošās izmaksasKOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |…………………… | f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu.Priekšlikums ir saistīts ar ierosinājumu pārskatīt programmas “Progress” finanšu summu, kas samazināta par 100 miljoniem euro, kas piešķirami mikrofinansēšanas instrumentam.( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[19] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi | 3 | 3 | 3 | 3 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasSaistībā ar ekonomikas krīzi mikrofinansēšanas instruments “Progress” ir izstrādāts, lai piedāvātu jaunas iespējas bezdarbniekiem un pavērtu ceļu uz uzņēmējdarbību Eiropas neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām.Minētā krīze prasa tūlītēju rīcību, lai palīdzētu personām, kuras zaudējušas darbu vai saskaras ar sociālo atstumtību un vēlas sākt uzņēmējdarbību vai attīstīt to. Vispārējais kredītlīdzekļu pieejamības samazinājums savienojumā ar jauniegūto bezdarbnieka statusu nozīmē to, ka daudzi cilvēki, kuri varētu kļūt par pašnodarbinātajiem vai izveidot mikrouzņēmumu, to nevar izdarīt. Turklāt “ESF veida kredītu saņēmēju”[21] mērķa grupai ir diezgan apgrūtināta mikrokredītu pieejamība, jo tradicionālais banku sektors uzskata šo grupu par pārāk riskantu un dārgu to relatīvi nelielo aizņēmumu apjomu dēļ.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaKomisija 2007. gada paziņojumā atzina mikrokredītu lielo nozīmi. Paziņojumā paskaidrots, ka mikrokredītu izmantošana būtiski atpaliek no potenciālā pieprasījuma, jo tā ir diezgan riskanta, tai ir transakcijas izmaksas un dažās dalībvalstīs trūkst starpnieku.Galvenais Kopienas mēroga instruments, kas patlaban pieejams mazo uzņēmumu izveidošanas un izaugsmes finansēšanai, ir Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (KJP). Ar šo programmu izveidotais MVU garantiju mehānisms mikroaizdevumu izsniegšanai nodrošina aizdevumu garantijas, kas ļauj bankām un citām mikrofinansēšanas iestādēm, kā piemēram, MicroBank Spānijā un ADIE Francijā, vairāk atvieglot mikrouzņēmumiem piekļuvi parādu finansējumam, samazinot to pakļautību riskam. Šis mehānisms ietver līdzgarantijas, pretgarantijas un tiešās garantijas finanšu starpniekiem par aizņēmumiem, kas nepārsniedz 25 000 euro un ir izsniedzami mikrouzņēmumiem, kuros nodarbināti ne vairāk kā deviņi darbinieki, īpaši uzņēmējiem, kuri sāk uzņēmējdarbību.Gan ESF, gan EGF paredz iespēju dalībvalstīm izmantot mikrokredītiem paredzētos fondus, taču dalībvalstis vēl nav to izmantojušas. Tā kā ir steidzami jāreaģē uz pašreizējo krīzi, izpratnes padziļināšanas iniciatīvas šīs iespējas paātrināšanai pietiekami ātri nedotu vajadzīgo rezultātu.Programma “JASMINE” ir kopīga Komisijas un EIB grupas iniciatīva, kas paredzēta mikrokredītu sniedzēju sektora attīstīšanai. Tā ir tehniskās palīdzības instruments darbībspējas veidošanai, ko finansē Komisija, un līdzfinansējuma instruments, ko atbalsta EIB (20 miljoni euro). Ar programmu “JASMINE” izveidoto instrumentu pārvalda EIF.Lai veicinātu mikrokredītu pieejamību Eiropā, Eiropas Parlaments ir pieņēmis sagatavošanas darbību ar 2009. gadam paredzēto budžetu 4 miljonu euro apmērā, īpaši lai izveidotu sākumkapitāla fondu iestādēm, kas nav bankas. Šī darbība patlaban tiek īstenota, izmantojot programmu “JASMINE”.Mikrofinansēšanas instruments “Progress” ar starptautisko finanšu iestāžu palīdzību iepludinās naudas līdzekļus (4 gadu laikposmā 100 miljonus euro) mikrofinansēšanas struktūrās, tādējādi uzlabojot mikrokredītu pieejamību personām, kuras parasti neatbilst banku noteiktajiem kritērijiem.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiABB 04 04 darbībai “Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība” tiek pievienots vēl viens īpašs mērķis:nodrošināt palīdzību darbu zaudējušām personām un neaizsargātām personām, tostarp jauniešiem, kuri vēlas sākt uzņēmējdarbību vai attīstīt to.Rezultātu noteikšanai tiks izmantoti divi rādītāji:-  kredīta lielums,-  aizņēmumu saņēmēju skaits.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Turpmāk norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi(-es)[22].ٱ Pārvalda centralizētiٱ Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisijaٱ Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot:ٱ izpildaģentūrāmٱ Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmēٱ dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumuٱ Pārvalda dalīti vai decentralizētiٱ kopā ar dalībvalstīmٱ kopā ar trešām valstīmX Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Pilnvarojums jāparaksta Komisijai kopā ar starptautiskajām finanšu iestādēm, piemēram, EIB/EIF.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaKomisija pirmo reizi 2011. gadā un katru gadu līdz 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kvantitatīvu un kvalitatīvu gada pārskatu par iepriekšējā gadā veiktajām darbībām. Gada pārskatus sagatavo, izmantojot no starptautiskām finanšu iestādēm saņemtos īstenošanas ziņojumus, vērtējot atbalstītās darbības finanšu īstenošanas kontekstā, iesniegtos pieteikumus, noslēgtos līgumus, finansētos pasākumus, rezultātus un, ja iespējams, ietekmi.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsPriekšlikumam par mikrofinansēšanas instrumentu “Progress” ir pievienots provizoriskais novērtējums. To veikusi Komisija, un tajā ir informācija par izpildāmajām vajadzībām, sasniedzamajiem mērķiem, ar priekšlikumu saistītajiem riskiem un alternatīvajiem scenārijiem.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Provizoriskajā novērtējumā ir pārskatītas Kopienas esošās iniciatīvas mikrokredītu jomā, piemēram, “JASMINE”, KJP programma.Priekšlikums mikrofinansēšanas instrumenta “Progress” izveidei atbilst esošajām darbībām un būtiski uzlabo to efektivitāti un iespējamos panākumus.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsUz mikrofinansēšanas instrumentu “Progress” attiecas starpposma un nobeiguma novērtēšana. Šādos novērtējumos izskata tādus jautājumus kā atbilstība, vienotība un sinerģija, efektivitāte, lietderība, ilgtspējība, izmantojamība un, ja iespējams un vajadzīgs, finansējuma sadalījums pa nozarēm un pēc saņēmēju veida. Turklāt nobeiguma novērtējumā pārbauda, kādā mērā mikrofinansēšanas instruments “Progress” kopumā ir sasniedzis savus mērķus.Instrumenta starpposma novērtēšanu pabeidz četrus gadus pēc Instrumenta izveidošanas, bet galīgo novērtēšanu – ne vēlāk kā vismaz vienu gadu pēc tam, kad beidzies starptautiskajām finanšu iestādēm noteiktais pilnvaru termiņš.7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMIKomisijai jānodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Kopienas finanšu intereses tiek aizsargātas, piemērojot preventīvus pasākumus cīņā pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām rīcībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.Attiecībā uz Kopienas darbībām, kuras finansē saskaņā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību normas pārkāpumu vai līgumsaistību neizpildi, ko rada saimnieciskās darbības subjekta darbība vai bezdarbība, kas, veicot nepamatotus izdevumus, kaitē vai varētu kaitēt Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvaldītajiem budžetiem.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Darbība Nr. 1 …. | Īstenot instrumentu, izmantojot starptautiskām finanšu iestādēm piešķirtās pilnvaras |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[24] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[25] atbilstoši XX 01 02. pantam | 2 | 2 | 2 | 2 |Pārējais personāls, ko finansē[26] atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiGalvenie uzdevumi, īstenojot darbību, ir:-  vienoties par pilnvarām ar starptautiskajām finanšu iestādēm,-  pārskatīt un apstiprināt darījumus,-  uzraudzīt programmas īstenošanu,-  sagatavot ikgadējo īstenošanas ziņojumu,-  pārbaudīt sinerģijas starp mikrofinansēšanas instrumentu “Progress”, citām papildu Kopienas programmām un īpaši ar Eiropas Sociālo fondu.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)(Ja izvēlas vairākas iespējas, norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru no tām)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklāX Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas 2010. gadā, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadamCilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija 04 01 04 11 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju ) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.1 * 122.000 = 122.000 gadāAprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.2 * 64 000 = 128 000 gadā8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ |XX 01 02 11 01 — Komandējumi |XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[28] |XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas |2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3 Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[1] Komisijas paziņojums “Vispirms domāt par mazākajiem” Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”, COM(2008)394, galīgā redakcija, 25.6.2008.[2] COM(2009) 114, 4.3.2009.[3] Sk. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=en&eventsId=173&furtherEvents=yes[4] COM(2009) 257, 3.6.2009.[5] COM(2009) 257, 3.6.2009.[6] P6_TA-PROV(2009)0166.[7] (2006/C 139/01).[8] 100 miljoni euro 2004. gada cenās.[9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmums Nr. 1672/2006/EK, ar ko izveido Kopienas Nodarbinātības un sociālās solidaritātes programmu – Progress (OV L 315, 15.11.2006., 1. lpp.).[10] COM(2007) 708.[11] COM(2009) 257, 3.6.2009.[12] OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.[13] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[14] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[15] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.[16] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[17] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[18] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[19] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[20] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu ailes.[21] Īpaši personas, kuras uzskata par ‘neatbilstošām banku noteiktajiem kritērijiem’, jeb personas, kuras nevar izmantot parastās kredītu izsniegšanas sistēmas; jaunieši vai personas, kuras atrodas finansiālās nenoteiktības apstākļos (vientuļās mātes, invalīdi, imigranti, atlaistie darbinieki).[22] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā “Attiecīgās piezīmes”.[23] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[24] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[25] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[26] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[27] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[28] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


				|

		52012PC0416

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Direktīvas 2003/87/EK grozījumiem, kas precizē noteikumus par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu izsoļu grafiku /* COM/2012/0416 final - 2012/0202 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           IEVADS
Emisijas kvotu tirdzniecības sistēma
(ES ETS), kas izveidota ar Direktīvu 2003/87/EK, ir radījusi
pasaulē pirmo lielāko CO2 emisiju tirgu un ES mēroga
CO2 cenu. Tirgus vispārīgi tiek atzīts par
likvīdu un balstītu uz labi funkcionējošu infrastruktūru.
Daļa šās infrastruktūras ir saistīta ar emisijas kvotu
izsoļu kārtību, kur direktīva piešķir Komisijai
īstenošanas pilnvaras, jo īpaši, pieņemt regulu par izsoļu
"laika grafiku, administrēšanu un citiem aspektiem". Komisija jau
ir īstenojusi šīs pilnvaras, un minētā regula jau
vairākkārt ir grozīta.
Tomēr, turpinoties diskusijai par
nepieciešamību un iespējām nākotnē veikt
iespējamus pasākumus, kas pārvarētu piedāvājuma
un pieprasījuma nelīdzsvarotību, dažas ieinteresētās
personas ir apstrīdējušas Komisijas interpretāciju par tās
pilnvarām, uz kuru tā līdz šim ir balstījusies. Šajā
jautājumā Direktīva būtu steidzami jāprecizē, lai
novērstu visas šaubas par Komisijas pilnvaru jomu un nodrošinātu
juridisko noteiktību attiecībā uz iespējamiem
turpmākiem pasākumiem, ko Komisija pieņems uz šā pamata.
2.           NORMATĪVAIS SATVARS
Viena no īpatnībām
pārejā no 2. posma (laikā no 2008. līdz
2012. gadam) uz 3. posmu (laikā no 2013. līdz
2020. gadam) un līdz šim pieņemtajos īstenošanas noteikumos
ir tāda, ka ir sagaidāms, ka īsā termiņā uz laiku
ievērojami palielināsies kvotu un starptautisko kredītu apjoms.
Tas padziļina jau šobrīd ievērojamo neparedzēto
makroekonomikas norišu ietekmi, kuras dēļ emisijas ir ievērojami
samazinājušās, un nav paredzams, ka tās būtiski
palielināsies 2012. un 2013. gadā. Neto piedāvājuma
kāpums apvienojumā ar pieprasījuma kritumu aizvien vairāk
ietekmē Eiropas CO2 emisiju tirgus pareizu darbību
pārejā uz 3. posmu.
Šādos ārkārtas
apstākļos Komisija pašlaik pārskata vajadzību pēc
turpmākām izmaiņām izsoļu laika grafikā un
aicinās Klimata pārmaiņu komitejas ekspertus apsvērt
Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 turpmāko grozījumu
projektu un paust viedokli par piemērotiem pasākumiem, kas būtu
jāveic līdz šā gada beigām. Komisija arī aicina citas
ieinteresētās personas izteikt viedokli par šo projektu, un ar
tām aktīvi sadarbosies šajā jomā. Sīkāka
informācija ir pieejama Komisijas dienestu darba dokumentā
"Informācija, kas sniegta par to, kā darbojas ES emisijas kvotu
tirdzniecības sistēma, izsolīto un bezmaksas
siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu apjomu un kvotu pārpalikuma
ietekmi laikposmā līdz 2020. gadam." Tikmēr
likumdošanas procesam, kas precizētu Komisijas pilnvaru jomu ar šo
priekšlikumu, ir jānorit ātri un neatkarīgi no tā,
kādi būs rezultāti apspriedēs ar Klimata pārmaiņu
komiteju.
Visbeidzot, Komisija atkārtoti apstiprina
savu apņemšanos, kas pausta saistībā ar vienošanos par
Energoefektivitātes direktīvu, steidzami izskatīt un darīt
zināmas rīcības iespējas nolūkā pieņemt
piemērotus papildu strukturālos pasākumus, kas stiprinātu
ETS 3. posmā un padarītu to efektīvāku.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Tiesiskās noteiktības labad ir
jāprecizē, ka nolūkā nodrošināt pareizu tirgus
darbību Komisija var koriģēt izsoles grafiku, kas noteikts
Komisijas Regulā (ES) Nr. 1031/2010. Ierosinātais grozījums
nepārprotami paredzētu šādu precizējumu ES ETS
direktīvas attiecīgajos noteikumos.
2012/0202 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
par Direktīvas 2003/87/EK
grozījumiem, kas precizē noteikumus par siltumnīcefekta
gāzu emisijas kvotu izsoļu grafiku
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta
1. punktu,
ņemot vērā
Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],

ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[2],

saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2003. gada 13. oktobra Direktīvas 2003/87/EK, ar kuru nosaka
sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu
tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK[3], 10. panta
4. punktā nav noteikts, kā izsolāmie siltumnīcefekta
gāzu emisijas kvotu apjomi jāsadala tirdzniecības perioda
laikā.
(2)       Tiesiskās
noteiktības un tirgus paredzamības labad jāprecizē, ka
ārkārtas apstākļos Komisija var koriģēt
izsoļu grafiku saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta
4. punktu, lai nodrošinātu pareizu tirgus darbību.
(3)       Tādēļ
Direktīva 2003/87/EK būtu attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Direktīvas 2003/87/EK 10. panta
4. punkta pirmajai daļai pievieno šādu teikumu:
"Komisija pēc vajadzības
koriģē katra perioda laika grafiku, lai nodrošinātu pareizu
tirgus darbību."
2. pants
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV C , , … lpp.
[2]               OV C , , … lpp.
[3]               OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0509

Priekšlikums Padomes lēmums, ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)  /* COM/2009/0509 galīgā redakcija - CNS 2009/0137 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.9.2009COM(2009) 509 galīgā redakcija2009/0137 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts• Priekšlikuma pamatojums un mērķiKomisija dod savu ieguldījumu jaunā SIS II funkciju pieejamībā un tādējādi – augsta drošības līmeņa uzturēšanā tiesiskuma, brīvības un drošības jomā. Tās mērķis ir pēc analīzes un problēmu novēršanas perioda, kura laikā ir novērsts vērā ņemams skaits konstatētu problēmu un defektu un risinājumi šo problēmu novēršanai ir vai nu izstrādāti, var arī ieviesti, piešķirt SIS II attīstībai jaunu stimulu.Šis priekšlikums un priekšlikums regulai par šo pašu tēmu ir paredzēts, lai nepieļautu, ka beidzas darbības termiņš Lēmumam 2008/839/TI, kas reglamentē migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas tās pašreizējā formā ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ), pirms migrēšana kļuvusi tehniski iespējama. Turklāt priekšlikums nodrošina tiesisku elastību SIS II attīstībai ar alternatīva tehniska scenārija SIS 1 + RE palīdzību gadījumā, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju.Vienlaikus, lai nodrošinātu efektīvu SIS II attīstības un migrēšanas pārvaldību, tiek izveidota Vispārējā programmu vadības valde ("VPVV") kā ekspertu grupa, lai labāk pārvaldītu un koordinētu vispārējo SIS II programmu un saistītās darbības kā vienotu veselumu, kā arī nodrošinātu saskanību centrālās sistēmas un valstu sistēmu attīstībā. Šis priekšlikums atbilst Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumiem, kuros Komisija tika aicināta iesniegt uzlabotu vadības pieeju SIS II projektu vadības struktūrai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, izmantojot Padomes 2009. gada 26. un 27. februāra secinājumos noteikto vispārējās SIS II programmas vadības pieeju, un ievērojot tiesisko regulējumu.SIS II attīstības procesa pārredzamība Eiropas Parlamentam tiek nodrošināta, izmantojot spēkā esošo pienākumu sniegt ziņojumus.• Vispārīgais kontekstsŠengenas Informācijas sistēma ( SIS ), kas izveidota saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem 1990. gada 19. jūnija Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas konvencija), un tās turpinājums SIS 1 + ir svarīgs instruments Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā integrēto Šengenas acquis noteikumu piemērošanai.Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrāde ir uzticēta Komisijai saskaņā ar Padomes 2001. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 2424/2001 un Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi. SIS II aizstās SIS 1 +. SIS II izstrādē tiek ņemtas vērā jaunākās attīstības tendences informācijas tehnoloģijas jomā, un tās ietvaros var ieviest papildu funkcijas.Noteikumi par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu ir ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1987/2006[1] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu un Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumā 2007/533/TI[2] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu. Šajos instrumentos paredzēts, ka dalībvalstīm, kas piedalās SIS 1 +, tos piemēros tikai no dienas, ko noteiks Padome ar to Padomes locekļu vienprātīgu lēmumu, kuri pārstāv to dalībvalstu valdības, kas piedalās SIS 1 +. Tie pēc tam aizstās Šengenas acquis noteikumus, ar kuriem reglamentē SIS 1 +, īpaši Šengenas konvencijas attiecīgos noteikumus.Iekams tas var notikt, SIS 1 + lietotājiem būs jāmigrē uz SIS II vidi. Tādēļ tika izstrādāts tiesiskais regulējums migrēšanai no SIS 1 + uz SIS II vidi. Lai samazinātu darbības pārtraukšanas risku migrēšanas laikā, SIS 1 + darbības pagaidu tehniskā arhitektūra ļaus SIS 1 + un atsevišķām SIS II arhitektūras tehniskām daļām pārejas periodā darboties paralēli.Pašreizējo migrēšanas jomas instrumentu termiņi – jo īpaši to darbības termiņa beigas, kas šobrīd ir paredzētas vēlākais 2010. gada 30. jūnijā, – vairs nešķiet reāli izpildāmi. Tādējādi šā priekšlikuma mērķis ir nepieļaut, ka beidzas Padomes Lēmuma 2008/839/TI darbības termiņš, pirms notikusi migrēšana. VPVV darbotos kā centrālais punkts to dalībnieku un ieinteresēto personu starpā, kuras ir iesaistītas vispārējās SIS II attīstībā. Konkrēti, tā ļautu Komisijai un dalībvalstīm saskaņot vispārējo programmu atbilstoši to attiecīgajiem pienākumiem un darbībām saistībā ar centrālās un valstu SIS II projektiem.Saglabājot atbildības pamatsadali Komisijas, Francijas un iesaistīto dalībvalstu starpā, kā jau tas paredzēts grozāmajos instrumentos, šis priekšlikums racionalizēs vadības procesus.• Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā-  1990. gada 19. jūnija Konvencija, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām[3] (Šengenas Konvencija);-  Padomes 2001. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi[4], kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1988/2006[5];-  Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmums 2001/886/TI[6] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Lēmumu 2006/1007/TI[7];-  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu;-  Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmums 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu;-  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1986/2006 par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai ( SIS II )[8];-  Komisijas 2007. gada 16. marta Lēmums 2007/170/EK un 2007/171/EK par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam[9];-  Padomes 2008. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 189/2008 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) testiem[10];-  Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmums 2008/173/EK par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) testiem[11];-  Padomes 2008. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[12];-  Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmums 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[13].• Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNeattiecas.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums• Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmSIS II pastāvīgā attīstībā ir cieši iesaistīti dalībvalstu eksperti – jo īpaši SIS-VIS komitejā. Turklāt SIS II attīstība ir apspriesta Padomes sagatavošanas struktūrās. Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos Komisija tiek aicināta pēc iespējas ātrāk un vēlākais līdz 2009. gada oktobrim iesniegt atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus, lai veiktu grozījumus migrēšanas instrumentos.• Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāŠajā priekšlikumā tiek ņemti vērā rezultāti, ko ieguva plašās apspriedēs ar dalībvalstīm, jo īpaši 36. panta komitejā.• Ekspertu atzinumu apkopošana un izmantošanaGatavojot šo priekšlikumu, netika izmantoti pieaicinātu ekspertu atzinumi.• Ietekmes novērtējumsŠim Padomes lēmuma priekšlikumam, kurš nav iekļauts Komisijas ikgadējās likumdošanas un darba programmā, nav nepieciešams ietekmes novērtējums, jo tas ir tehniska projekta turpinājums bez konstatējamas ekonomiskas, sociālas un vides ietekmes.3. Priekšlikuma juridiskie aspekti• Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPašreizējā priekšlikuma mērķis ir novērst Padomes Lēmuma 2008/839/TI darbības termiņa beigšanos, pirms pabeigta migrēšana, nodrošināt tiesisku elastību alternatīvam tehniskam scenārijam SIS II funkciju ieviešanai, pamatojoties uz SIS 1 +, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju, un padarīt SIS II attīstības un migrēšanas pārvaldi pēc iespējas efektīvāku, jo īpaši attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu projektu koordināciju. Lai panāktu pēdējo minēto mērķi, VPVV ir izveidota kā ekspertu grupa vispārējā programmas līmenī.• Juridiskais pamatsŠā lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienību 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts, 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts un 34. panta 2. punkta c) apakšpunkts, jo tas attiecas uz dalībvalstu kompetento iestāžu operatīvo sadarbību nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus, kā arī vākt, uzglabāt, apstrādāt un analizēt attiecīgo informāciju un veikt tās apmaiņu. Šis priekšlikums turklāt paredzēts, lai veicinātu un pastiprinātu sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām ministrijām un tiesu vai līdzvērtīgām iestādēm, tostarp vajadzības gadījumā ar Eurojust starpniecību.• Subsidiaritātes principsPriekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips, jo ierosinātās darbības galveno mērķi, proti, migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , dalībvalstis nespēj sasniegt atsevišķi.• Proporcionalitātes principsŠis priekšlikums ir samērīgs ar tam izvirzīto mērķi. Tas atbilst proporcionalitātes principam, jo Komisijas pasākumi joprojām attiecas vienīgi uz centrālo SIS II , koordinācijas pasākumiem un tehniskā līdzekļa (konvertētāja) nodrošināšanu, lai varētu sekmīgi veikt SIS 1 + datu apmaiņu starp SIS 1 + un SIS II . Turklāt VPVV jau ir pastāvējusi kā neformāla konsultāciju struktūra koordinācijas nolūkā, kā tas prasīts pašreizējos instrumentos. Lai nodrošinātu SIS II panākumus visā pasaulē, ir nepieciešama koordinācija starp Komisiju un dalībvalstīm.• Juridisko instrumentu izvēlePadomes lēmums ir vienīgais pieejamais juridiskais veids, kā atlikt Padomes Lēmuma 2008/839/TI darbības termiņa beigas atbilstoši sākotnēji noteiktajam. Attiecībā uz atlikušo šā priekšlikuma daļu Padomes lēmums ir vispiemērotākais instruments ierosinātajai rīcībai, ņemot vērā vajadzību piemērot vienotus noteikumus un procesus SIS II attīstības un migrēšanas pārvaldībai. Šajā lēmumā izklāstītie noteikumi ir precīzi un bez nosacījumiem.Pamatlēmums nav piemērots instruments, jo priekšlikums neietver dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu.Ņemot vērā to, ka SIS II attiecas uz diviem pīlāriem, šeit ierosināto Padomes lēmumu papildinās Padomes regula, kas pamatojas uz EK līguma 66. pantu.4. Ietekme uz budžetuPadomes Regulā (EK) Nr. 2424/2001 un Padomes Lēmumā 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas izstrādi noteikts, ka ar SIS II izveidi saistītie izdevumi jāmaksā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.Tāpat saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un 5. pantu Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumā Nr. 533/2007 centrālās SIS II un komunikācijas infrastruktūras izveides, darbības un uzturēšanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Katras N.SIS II izveides, darbības un uzturēšanas izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts.Saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmumā 2008/839/TI atbilstoši to līdzšinējai redakcijai papildu izmaksas par migrēšanas, testēšanas, uzturēšanas un attīstības pasākumiem centrālā līmenī (centrālā SIS II un komunikāciju infrastruktūra) arī tiek segtas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Valstu sistēmu, tostarp N.SIS II , testēšanas, migrēšanas, uzturēšanas un attīstības izmaksas joprojām tiek segtas no attiecīgās dalībvalsts budžeta.Pašreizējā priekšlikumā šī pamatstruktūra netiek mainīta. Tomēr tas paplašinās pašreizējo juridisko pamatu, kas jau ir noteikts Regulā (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmumā 2008/839/TI, lai aptvertu laikposmu pēc 2010. gada 30. jūnija līdz migrēšanai. Turklāt izmaksas, kas rodas ar šo priekšlikumu izveidotās VPVV sanāksmju rezultātā, tostarp izmaksas par dalībniekiem un ekspertiem, kas piedalās sanāksmēs, sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Vajadzīgās apropriācijas, lai segtu VPVV sanāksmju izmaksas, tiks iegūtas no apropriācijām, kas pašreiz ir paredzētas finanšu plānā 2010.–2013. gadam attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).Izmaksas, ko rada SIS 1 + līmeņa pasākumi, tostarp papildu pasākumi, kurus veic Francija, rīkojoties ( SIS 1 +) dalībvalstu vārdā, joprojām sedz saskaņā ar Šengenas konvencijas 119. pantu. Šajā pantā noteikts, ka SIS 1 + tehniskā nodrošinājuma vienības izveidošanu un lietošanu, kas paredzēta konvencijas 92. panta 3. punktā, tai skaitā līniju ierīkošanas izmaksas Šengenas Informācijas sistēmas valsts nodaļu sakariem ar tehniskā nodrošinājuma vienību, kopīgi apmaksā dalībvalstis, bet Šengenas Informācijas sistēmas valsts nodaļu izveidošanas un uzturēšanas izmaksas sedz katra dalībvalsts atsevišķi.Komisija ir sagatavojusi finanšu pārskatu, kas pievienots šim priekšlikumam.5. Papildu informācija• Spēkā esošo tiesību aktu grozījumiPieņemot šo priekšlikumu, būs nepieciešams izdarīt grozījumus Padomes Lēmumā 2008/839/TI.• Pārbaude, pārskatīšana un turpināmības klauzulaPriekšlikumā ir iekļauta grozīta turpināmības klauzula. Jauno darbības beigu termiņu nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Padomes Lēmuma Nr. 2007/533/TI 71. panta 2. punktu.• GrafiksŠis Padomes Lēmums jāpieņem vēlākais 2010. gada jūnijā, lai nodrošinātu sagatavošanas darbu nepārtrauktību un aptverto pasākumu savlaicīgu izpildi.2009/0137 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[14],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[15],tā kā:1.  Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu[16] un ar Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu[17].2.  Nosacījumi, procedūras un pienākumi, kas piemērojami migrēšanai no SIS 1 + uz SIS II , ir noteikti Padomes 2008. gada 24. oktobra Regulā (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[18] un Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmumā 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[19]. Tomēr šo dokumentu darbības termiņš beigsies vēlākais 2010. gada 30. jūnijā.3.  Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.4.  Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru, ir jāizveido ekspertu grupa.5.  Komisijai arī turpmāk jābūt atbildīgai par centrālo SIS II un tās komunikācijas infrastruktūru. Nepieciešams uzturēt un, ja vajadzīgs, turpināt attīstīt centrālo SIS II un komunikācijas infrastruktūru. Centrālās SIS II papildu attīstībā vienmēr jāiekļauj kļūdu labošana. Komisijai jānodrošina kopīgo pasākumu koordinācija un atbalsts tiem.6.  Ir jāparedz tehniskais ārkārtas rīcības plāns SIS II funkciju īstenošanai. Tāpēc ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.7.  Dalībvalstīm arī turpmāk jābūt atbildīgām par savām valsts sistēmām ( N.SIS II ). Joprojām ir nepieciešams uzturēt un, ja vajadzīgs, turpināt attīstīt N.SIS II .8.  Francijai arī turpmāk ir jābūt atbildīgai par C.SIS .9.  Tā kā dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt paredzētās darbības mērķus, proti, migrēšanas pagaidu arhitektūras izveidi un datu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , un tādējādi paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ tos var vieglāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 5. pantā un minēts Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.10.  Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[20].11.  Īrija piedalās šajā lēmuma saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[21].12.  Šis lēmums neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis , kā noteikts attiecīgi Padomes Lēmumā 2000/365/EK un Lēmumā 2002/192/EK.13.  Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šis lēmums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[22] attiecībā uz jomu, kura norādīta 1. panta G. punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK[23] par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.14.  Attiecībā uz Šveici šis lēmums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[24] tajā jomā, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK, to skatot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/149/TI[25] par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā.15.  Attiecībā uz Lihtenšteinu šis lēmums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā Protokola nozīmē, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā jomā, kas minēta 1. panta G. punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK, to skatot saistībā ar 3. pantu Padomes 2008. gada 28. februāra Lēmumā 2008/262/EK par protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu[26].IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.“1. pantsLēmumu 2008/839/TI groza šādi:(1) Lēmuma 4. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:"Lai nodrošinātu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , vajadzīgajā apmērā dara pieejamus šādus komponentus:"(2) Lēmuma 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:"3. Ciktāl tas nepieciešams, konvertētājs konvertē datus divos virzienos starp C.SIS un centrālo SIS II un nodrošina to, ka C.SIS un SIS II ir sinhronizētas."(3) Lēmuma 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"2. Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1 +, migrē no N.SIS uz N.SIS II , izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas."(4) Jāiekļauj šāds 17.a pants:“17.a pantsVispārējā programmu vadības valde1. Neskarot attiecīgos Komisijas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1 +, pienākumus un darbības, ar šo tiek izveidota tehnisko ekspertu grupa ar nosaukumu Vispārējā programmu vadības valde (turpmāk – VPVV). VPVV nodrošina forumu centrālās un valstu SIS II projektu koordinēšanai.2. VPVV ir ne vairāk kā 10 eksperti. Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus ekspertus un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ divus ekspertus un divus aizstājējus. VPVV sanāksmēs var piedalīties citas ieinteresētas Komisijas amatpersonas.3. VPVV var pēc vajadzības uzaicināt citus ekspertus piedalīties VPVV sanāksmēs, lai tā varētu sasniegt savu mērķi atbilstoši 1. punktā noteiktajam.4. VPVV sanāksmes notiek Komisijas telpās. Tās sekretariātu nodrošina Komisija.5. VPVV izstrādā savu nolikumu. Tas stājas spēkā pēc tam, kad Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir sniedzis labvēlīgu atzinumu.6. Neskarot 15. panta 2. punktu, VPVV darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to VPVV ekspertu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar VPVV darbu piemēro Komisijas "Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs"."(5) Ar šādu teikumu aizstāj 19. panta pēdējo teikumu:"Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Lēmuma Nr. 2007/533/TI 71. panta 2. punktu."2. pantsŠīs lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē, [...]Padomes vārdā —priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSŠis pārskats ir pievienots diviem tiesību aktu priekšlikumiem:priekšlikumam Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II );priekšlikumam Padomes Lēmumam, ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā(s) darbība(s):18. sadaļa. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa18 02. nodaļa. Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu18.02.04 01 – Šengenas Informācijas sistēma II ( SIS II )3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsTā kā šie grozījumu instrumenti pagarina derīguma termiņu, kas paredzēts tajos instrumentos, kuros jāveic grozījumi, tiks ņemtas vērā tikai tās izmaksas, kuras rada attīstības un migrēšanas posma pagarināšana pēc 2010. gada 30. jūnija. Tas neattiecas uz izmaksām, kas radīsies līdz 2010. gada 30. jūnijam.Tas neattiecas arī uz tām darbības izmaksām, kas tiek finansētas, pamatojoties uz citu juridisko pamatu, piemēram, 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu.Saistību apropriācijas, kas izriet no šiem grozījumu instrumentiem, ir paredzētas laikposmam no 2010. gada 30. jūnija līdz migrēšanas pabeigšanai (un tādējādi līdz instrumentu darbības termiņa beigām) tajos līdzekļos, no kuriem plānots segt lielapjoma IT sistēmu finansēšanu.3.3. Budžeta informācija (ja nepieciešams, pievienot rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna kategorija |18 02 04 01 | Fakult. | Dif.[27] | NĒ | NĒ | NĒ | 3.a |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā |Darbības izdevumi[28] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[29] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[30] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), paredzamais līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). Nav pieejams-  Norvēģijas iemaksa 2,200081 % apmērā un Īslandes iemaksa 0,113386 % apmērā (2007. gada skaitļi) darbības izmaksām, pamatojoties uz 12. panta 1. punkta otro daļu Nolīgumā starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.).-  Šveices iemaksa 2,402999 % apmērā (2007. gada skaitļi) darbības izmaksām, pamatojoties uz 11. panta 3. punkta otro daļu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.).Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šie priekšlikumi pamatojas uz Šengenas acquis atbilstoši tam, kā noteikts A pielikumā Nolīgumam, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Šā nolīguma 12. panta 1. punkta pēdējā daļā noteikts: “Gadījumos, kad saimnieciskās darbības izmaksas, kas saistās ar šā nolīguma piemērošanu, tiek ieskaitītas Eiropas Kopienas vispārējā budžetā, Īslande un Norvēģija kopīgi sedz izmaksas, minētajā budžetā veicot ikgadēju ieguldījumu, kas nosakāms saskaņā ar procentuālo attiecību starp šo valstu nacionālo kopproduktu un visu iesaistīto valstu nacionālo kopproduktu.”Attiecībā uz Šveici šie priekšlikumi pilnveido Šengenas acquis noteikumus Nolīguma starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā nozīmē. Šā nolīguma 11. panta 2. punktā noteikts: "Tajā, kas attiecas uz Šengenas II informācijas sistēmas attīstības izdevumiem, Šveice atbilstoši savam iekšējam kopproduktam, salīdzinājumā ar dalību ņemošo Valstu kopuma iekšējo kopproduktu, izdara Eiropas Kopienu vispārējā budžetā ikgadēju maksājumu attiecīgajiem budžeta gadiem, sākot no 2002. budžeta gada."4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. Vajadzīgās apropriācijas, lai segtu VPVV sanāksmju izmaksas, tiks iegūtas no apropriācijām, kas pašreiz ir paredzētas finanšu plānā 2010.–2013. gadam attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[31] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Kopā cilvēkresursi | 50 | 50 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPriekšlikuma mērķis ir pagarināt juridiskā pamata darbību attiecībā uz migrēšanu, līdz tā kļūst tehniski iespējama. Tā mērķis ir arī radīt pārvaldības struktūru saskaņā ar starptautiski pieņemtu labāko praksi pārvaldības jomā. Turklāt priekšlikums nodrošina tiesisku elastību SIS II funkciju ieviešanai, izmantojot alternatīvu tehnisko scenāriju, pamatojoties uz SIS 1+, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju. Priekšlikums nemaina ne atbildības pamatstruktūru, ne finansēšanas pamatstruktūru.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaŅemot vērā Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un ņemot vērā to, ka SIS II ir saistīta gan ar Kopienas, gan Eiropas Savienības kompetenci, kopīgas lielapjoma IT sistēmas izveides projektā ir jāiesaista Kopiena.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiPriekšlikuma galvenais mērķis ir nodrošināt SIS II darbības sekmīgu sākšanu. No šā priekšlikuma tiek sagaidīts, ka ar to nodrošinās datu raitu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II un pilnīgu pāreju uz SIS II . Rādītājs ir visu iesaistīto dalībvalstu spēja sekmīgi veikt savu datu un sistēmu migrēšanu.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes: Nav pieejams6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaRegulāri tiks novērtēta procesa attīstība un izpildījums atbilstoši obligātajiem standartiem un iepriekš noteiktajiem kritērijiem. To veic, izmantojot kvalitātes nodrošināšanas līgumdarbinieku.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšējs novērtējumsNovērtējuma un salīdzinājuma ziņojumā par SIS II turpmāko virzību, ko Padomei iesniedza prezidentvalsts un Komisija, sniegts iepriekšējs novērtējums. Ņemot vērā minēto, Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos minēta SIS II problēmu novēršanas un analīzes perioda pabeigšana, kura laikā ir novērsts vērā ņemams skaits konstatētu problēmu un defektu un risinājumi šo problēmu novēršanai ir vai nu izstrādāti, var arī ieviesti. Padome secināja, ka SIS II attīstība ir jāturpina, pamatojoties uz pašreizējo SIS II projektu, un ka SIS 1 + RE tiks saglabāts kā ārkārtas rīcības plāns.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Ar pašreizējiem priekšlikumiem tiek izveidota Vispārējā programmu vadības valde, tādējādi ņemot vērā gūto pieredzi SIS II attīstības vadībā, pamatojoties uz darba struktūru, kas noteikta tajos instrumentos, kas tagad tiek grozīti.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsTurpmākā vērtēšana notiks, pamatojoties uz 6 ikmēneša "atskaites punktiem", kā noteikts Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiJa izrādīsies, ka ir vajadzīgi papildu līgumi, tiks piemērotas Komisijas procedūras par līguma slēgšanas tiesībām, nodrošinot atbilstību Kopienas publiskā iepirkuma tiesībām.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)(Mērķi, darbības un rezultāti) | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |2010. gads | 2011. gads |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Personāls, ko finansē[33] atbilstoši XX 01 02. pantam | 17 | 17 |Pārējais personāls[34], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 50 | 50 |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts-  Programmas koordinācija-  Projekta vadība-  Tehniskā vadība-  Novērtēšana un ziņojumi-  Publiskais iepirkums, līgumu un finanšu pārvaldība.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štata personāls)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas, kas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas, kas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas, kas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi ( XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi )Nav pieejams8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2010. gads (pro rata no 1. jūlija) | 2011. gads (pro rata līdz plānotajam migrēšanas laikam) |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valstu norīkotie eksperti, līgumdarbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,580 | 0,870 |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 2,593 | 3,890 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |AD/AST – EUR 122 000 gadā * 33 personas = 4,026 miljoni euro |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |Līgumdarbinieki (18 01 02 01 01. pants): EUR 64,000 gadā * 9 personas = 0,576 miljoni euro |Valstu eksperti (18 01 02 01 03. pants): EUR 73 000 gadā * 8 personas = 0,584 miljoni euro |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Komandējumi ietver vienas personas braucienu katru gadu uz 27 dalībvalstīm un 2 personu iknedēļas braucienus uz Strasbūru līdz paredzamajam migrēšanas laikam.Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.[1] OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.[2] OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.[3] OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmumu 2008/839/TI (OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.).[4] OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.[5] OV L 411, 30.12.2006., 1. lpp.[6] OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.[7] OV L 411, 30.12.2006., 78. lpp.[8] OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.[9] OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp., un OV L 79, 20.3.2007., 29. lpp.[10] OV L 57, 1.3.2008., 1. lpp.[11] OV L 57, 1.3.2008., 14. lpp.[12] OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.[13] OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.[14] OV C ., ., . lpp.[15] OV C ., ., . lpp.[16] OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.[17] OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.[18] OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.[19] OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.[20] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[21] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.[22] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[23] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[24] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.[25] OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.[26] OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.[27] Diferencētā apropriācija.[28] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[29] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[30] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[31] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[32] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[33] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[34] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.8.2017
            COM(2017) 425 final
            2017/0191(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem jautājumos par augļu un dārzeņu kvalitātes standartu priekšlikumiem, kurus pieņem ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupā (ANO EEK 7. darba grupā)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) standartu noteikšanas pasākumi, ko saskaņā ar Ženēvas vienošanos par lauksaimniecības produktu kvalitātes standartiem
                  1
                veic Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupa (7. darba grupa, WP.7).

               7. darba grupa, pieņemot ANO EEK lauksaimniecības kvalitātes standartus, darbojas saskaņā ar saviem darba uzdevumiem
                  2
                un savām darba procedūrām
                  3
               . ANO EEK kvalitātes standartu priekšlikumus attiecībā uz augļiem un dārzeņiem attiecīgi sagatavo specializētā svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļa un specializētā sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļa. Pēc tam šos priekšlikumus ANO EEK 7. darba grupa vai nu pieņem vienprātīgi, vai nosūta atpakaļ apspriešanai specializētajās nodaļās. Šis darbs notiek reizi gadā.

               Visas valstis, kas ir ANO locekles vai tās specializēto aģentūru locekles, var piedalīties ANO EEK lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu izstrādē, un Eiropas Savienības dalībvalstis šajā darbā iesaistās regulāri. Eiropas Savienība kā novērotāja piedalās ANO EEK 7. darba grupā un šīs grupas specializētajā svaigu augļu un dārzeņu un specializētajā sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļā.

               Savienības līmenī saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013
                  4
                75. panta 1. punktu un 76. panta 1. punktu augļu un dārzeņu nozares produktus, kurus paredzēts pārdot patērētājiem svaigus, var tirgot tikai tad, ja tie atbilst piemērojamiem tirdzniecības standartiem, ir veseli, tīri un tirdzniecībai atbilstīgā kvalitātē un ja ir norādīta izcelsmes valsts.

               Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1308/2013 75. panta 2. punktam Komisija ir pilnvarota tirdzniecības standartus augļu un dārzeņu nozarē noteikt ar deleģētu aktu. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011
                  5
                ir noteikti konkrētu augļu un dārzeņu produktu specifiskie tirdzniecības standarti. Šo specifisko tirdzniecības standartu pamatā ir šiem produktiem pieņemtie ANO EEK kvalitātes standarti.

               Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 3. panta 1. punkts nosaka, ka produktus, kuriem nav specifiska ES tirdzniecības standarta, uzskata par atbilstīgiem vispārīgajam tirdzniecības standartam, ja produkti atbilst kādam spēkā esošam ANO EEK standartam. Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 6. apsvērums nosaka, ka konkrētiem produktu specifiskajiem tirdzniecības standartiem jābūt tādiem, kādi noteikti ANO EEK standartos.

               ANO EEK standarti nosaka minimālo kvalitātes līmeni, kas nodrošina kopīgu valodu godīgas tirdzniecības veicināšanai, tehnisku tirdzniecības šķēršļu novēršanai un tirgu pārredzamības uzlabošanai. Tie veicina ilgtspējīgu kvalitatīvas lauksaimniecības produkcijas tirdzniecību, neielaiž tirgū zemas kvalitātes lauksaimniecības produktus un aizsargā patērētāju intereses. Tādējādi šie standarti palīdz nodrošināt augļu un dārzeņu standartu saskaņošanu starptautiskā mērogā un izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci augļu un dārzeņu tirdzniecībā. ANO EEK standarti tiek izstrādāti, lai izpildītu mērķus, kas nosprausti Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai
                  6
               .

               Pirms priekšlikumu pieņemšanas ANO EEK 7. darba grupā tos plaši apspriež dalībvalstu zinātniskie un tehniskie eksperti, kuri iesaistījušās augļu un dārzeņu nozares specializētās nodaļas darbā.

               Tāpēc ANO EEK 7. darba grupā pieņemtie priekšlikumi būtu jāatbalsta, ar nosacījumu, ka tiek nodrošināta to atbilstība Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Regulai (ES) Nr. 1308/2013, un to saskaņotība ar Savienības interesēm un mērķiem lauksaimniecības politikas jomā. Turklāt, ja Komisijai ir bažas jautājumos, kas nav apspriesti specializētajās standartizācijas nodaļās, vai ja nāk zināma jauna zinātniska vai tehniska informācija, būtu jānodrošina, ka tie tiek pienācīgi apspriesti, pirms par priekšlikumu tiek lemts ANO EEK 7. darba grupā. Ja pietiekams skaits dalībvalstu pret priekšlikumu iebilst, tad dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, lēmuma pieņemšanu atliek un nodrošina, ka priekšlikums tiek nosūtīts apspriešanai specializētajās standartizācijas nodaļās vai īpašās darba grupās, kuru uzdevums ir šīs bažas kliedēt.

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  ANO EEK standarti nosaka minimālo kvalitātes līmeni, kas nodrošina kopīgu valodu godīgas tirdzniecības veicināšanai, tehnisku tirdzniecības šķēršļu novēršanai un tirgu pārredzamības uzlabošanai. Tie veicina ilgtspējīgu kvalitatīvas lauksaimniecības produkcijas tirdzniecību, neielaiž tirgū zemas kvalitātes lauksaimniecības produktus un aizsargā patērētāju intereses. Tādējādi šie standarti palīdz nodrošināt augļu un dārzeņu standartu saskaņošanu starptautiskā mērogā un izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci augļu un dārzeņu tirdzniecībā. ANO EEK standarti tiek izstrādāti atbilstoši mērķiem, kas nosprausti Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgumā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai.

                  Kā paskaidrots iepriekš, ANO EEK kvalitātes standarti attiecībā uz augļiem un dārzeņiem ietekmē Savienības tiesību aktus. Tāpēc saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu būtu jāizstrādā Savienības nostāja. Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot šādu Savienības nostāju, uz kuru attiecas noteikti nosacījumi un procedūras.

                  ANO EEK kvalitātes standartu pārskatīšana un pieņemšana ir pastāvīgs process, kas nodrošina to, ka spēkā esošie standarti ir atjaunināti un saskaņoti ar pašreizējo zinātnisko un tehnisko informāciju. Tāpēc nepieciešams ieviest procesu, kurā Savienības nostāja šādā nolūkā tiktu pieņemta uz nenoteiktu laiku. Koordinācijas sanāksmēm būtu jānotiek reizi gadā pirms ANO EEK kvalitātes standartu pieņemšanas/pārskatīšanas.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar Savienības tiesisko satvaru augļu un dārzeņu tirdzniecības standartiem, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 75. un 76. pantā un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011. Priekšlikums nodrošina, ka attiecībā uz iepriekš izklāstītajos noteikumos minēto ANO EEK kvalitātes standartu pieņemšanu Savienības nostāja tiek pienācīgi izstrādāta.

                •Saskanība ar citām ES politikas jomām

                  Savienības nostāja tiek izstrādāta vienādi vairākām starptautiskajām organizācijām, kas nosaka standartus, kuri ietekmē Savienības tiesību aktus, jo īpaši — nostāja attiecībā uz standartiem, kas pieņemti Starptautiskajā vīnkopības un vīndarības organizācijā.

               2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS

               •Juridiskais pamats

               LESD 43. pants un 218. panta 9. punkts.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

                  Neattiecas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Attiecībā uz šo iniciatīvu nav iespējams izvēlēties citu instrumentu.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANAS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Pamattiesības ar šo priekšlikumu netiek skartas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums budžetu neietekmē.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Eiropas Komisija piedalīsies kompetentās Padomes darba grupas koordinācijas sanāksmē, ko pēc vajadzības rīkos reizi gadā pirms ANO EEK 7. darba grupas sanāksmes.

               •Paskaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

                  Neattiecas.

               2017/0191 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem jautājumos par augļu un dārzeņu kvalitātes standartu priekšlikumiem, kurus pieņem ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupā (ANO EEK 7. darba grupā)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupa (ANO EEK 7. darba grupa) pārbauda un pieņem priekšlikumus, kas ievieš jaunus ANO EEK kvalitātes standartus vai groza spēkā esošos ANO EEK kvalitātes standartus attiecībā uz augļiem un dārzeņiem. Priekšlikumus sagatavo ANO EEK specializētās standartizācijas nodaļas. ANO EEK 7. darba grupa priekšlikumus pieņem, ja tiem piekrīt visi locekļi, kas piedalās.

               (2)ANO EEK kvalitātes standarti attiecībā uz augļiem un dārzeņiem palīdz nodrošināt augļu un dārzeņu standartu saskaņošanu starptautiskā mērogā un izveido regulējumu, kas nodrošina godīgu konkurenci augļu un dārzeņu tirdzniecībā.

               (3)Savienība ANO EEK 7. darba grupā un specializētajā standartizācijas nodaļā piedalās kā novērotāja. Dalībvalstis ir ANO EEK locekles un piedalās ANO EEK 7. darba grupā un specializēto standartizācijas nodaļu darbā. Dalībvalstis kā ANO EEK 7. darba grupas dalībnieces ir tiesīgas piedalīties lemšanā par ANO EEK 7. darba grupas lauksaimniecības kvalitātes standartu pieņemšanu.

               (4)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013
                  7
                75. panta 1. punktu un 76. panta 1. punktu augļu un dārzeņu nozares produktus, kurus paredzēts pārdot patērētājiem svaigus, var tirgot tikai tad, ja tie atbilst piemērojamiem tirdzniecības standartiem, ir veseli, tīri un tirdzniecībai atbilstīgā kvalitātē un ja ir norādīta izcelsmes valsts.

               (5)Atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1308/2013 75. panta 2. punktam Komisija ir pilnvarota tirdzniecības standartus augļu un dārzeņu nozarē noteikt ar deleģētu aktu. Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011
                  8
                ir noteikti konkrētu augļu un dārzeņu produktu specifiskie tirdzniecības standarti. Šo specifisko tirdzniecības standartu pamatā ir šiem produktiem pieņemtie ANO EEK kvalitātes standarti.

               (6)Saskaņā ar Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 543/2011 3. panta 1. punktu augļiem un dārzeņiem, kuriem nav noteikts specifisks tirdzniecības standarts, jāatbilst vispārīgajam tirdzniecības standartam, kas izklāstīts minētās Īstenošanas regulas I pielikuma A daļā. Produktus, kas atbilst kādam spēkā esošam ANO EEK pieņemtam tirdzniecības standartam, uzskata par atbilstīgiem minētajam vispārīgajam tirdzniecības standartam.

               (7)Tā kā ANO EEK lauksaimniecības kvalitātes standarti attiecībā uz augļiem un dārzeņiem ietekmē Savienības tiesību aktus, ir nepieciešams noteikt nostāju, kas attiecībā uz šiem kvalitātes standartiem Savienības vārdā ir jāieņem ANO EEK 7. darba grupā.

               (8)Specializētās svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļas un specializētās sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļas sagatavotos priekšlikumus par kvalitātes standartiem plaši apspriež augļu un dārzeņu nozares zinātniskie un tehniskie eksperti. Dalībvalstīm šie priekšlikumi tāpēc Savienības vārdā būtu jāatbalsta, ja vien tie ir Savienības interesēs un nav pretrunā ES tiesību normām, jo īpaši Regulai (ES) Nr. 1308/2013, un ir ievērota šim nolūkam ieviestā procedūra.

               (9)Ja Komisijai ir bažas jautājumā, kas nav apspriests specializētajās standartizācijas nodaļās, vai pirms ANO EEK 7. darba grupas sanāksmes vai tās laikā nāk klajā jauna zinātniska vai tehniska informācija, priekšlikuma pieņemšana būtu jāatliek un priekšlikums jānodod turpmākai apspriešanai specializētajām standartizācijas nodaļām, līdz jautājums vai jaunā informācija ir pienācīgi apspriesta.

               (10)Ja dalībvalstis, kuru skaits ir pietiekams, lai saskaņā ar Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunkta otro daļu veidotu bloķējošo mazākumu, pret priekšlikumu iebilst, tad dalībvalstīm, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupas sanāksmē, lēmuma pieņemšana būtu jāatliek un diskusijas jāturpina specializētās sēdēs vai darba grupās.

               (11)Lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu diskusijās pirms ANO EEK 7. darba grupas sanāksmes un tās laikā, dalībvalstīm, kad tās ir informējušas Komisiju, jābūt tiesīgām pieņemt izmaiņas priekšlikumos, ar nosacījumu, ka izmaiņas nemaina priekšlikumu būtību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ja ANO EEK 7. darba grupa tiek aicināta izstrādāt jaunus ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartus vai grozīt spēkā esošos ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartus, dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, ir pilnvarotas, kopīgi rīkojoties Savienības vārdā, piekrist specializētās svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļas un specializētās sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļas sagatavotajiem jaunu ANO EEK augļu un dārzeņu standartu priekšlikumiem vai spēkā esošo ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartu grozījumiem, ievērojot 2. pantā izklāstīto procedūru un šādus nosacījumus:

               (a)jaunie augļu un dārzeņu kvalitātes standarti vai izmaiņas spēkā esošajos augļu un dārzeņu kvalitātes standartos ir Savienības interesēs un palīdz sasniegt Savienības lauksaimniecības politikas satvarā izvirzītos mērķus, un

               (b)jaunie augļu un dārzeņu kvalitātes standarti vai izmaiņas spēkā esošajos augļu un dārzeņu kvalitātes standartos nav pretrunā ES tiesību normām, jo īpaši Regulai (ES) Nr. 1308/2013, neskarot Komisijas tiesības pielāgot Savienības noteikumus ar deleģētu aktu, jo īpaši attiecībā uz augļu un dārzeņu tirdzniecības standartiem, kā noteikts minētās regulas 75. pantā.

               2. pants

               1.
                     Lai noteiktu ES nostāju un to, kā dalībvalstis šo nostāju īsteno 1. pantā minētajos jautājumos, pirms ANO EEK 7. darba grupas sanāksmes tiek laikus sasaukta kompetentās Padomes darba grupas sanāksme.

               2.
                     Atkāpjoties no 1. panta, ja Komisija 1. punktā minētās kompetentās Padomes darba grupas sanāksmē pauž īpašas bažas kādā jautājumā sakarā ar specializētās svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļas vai specializētās sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļas sagatavotu priekšlikumu un šis jautājums nav apspriests kādā no specializētajām standartizācijas nodaļām, dalībvalstis, kuras piedalās, pieprasa lemšanu par minēto priekšlikumu ANO EEK 7. darba grupā atlikt, līdz minētais jautājums būs pienācīgi apspriests specializētajā standartizācijas nodaļā.

               3.
                     Atkāpjoties no 1. panta, ja gaidāms, ka specializētās svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļas vai specializētās sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļas sagatavoto priekšlikumu ietekmēs jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas tapusi zināma pēc 1. punktā minētās sanāksmes, taču pirms ANO EEK 7. darba grupas sanāksmes vai tās laikā, dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, pieprasa lemšanu par minēto priekšlikumu ANO EEK 7. darba grupā atlikt līdz brīdim, kad minētais priekšlikums būs apspriests specializētajās standartizācijas nodaļās, ņemot vērā minēto jauno zinātnisko vai tehnisko informāciju.

               4.
                     Atkāpjoties no 1. panta, ja dalībvalstis, kuru skaits ir pietiekams, lai saskaņā ar Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunkta otro daļu veidotu bloķējošo mazākumu, 1. punktā minētās kompetentās Padomes darba grupas sanāksmē iebilst pret jauna ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standarta priekšlikumu vai pret grozījumiem spēkā esošajos ANO EEK augļu un dārzeņu kvalitātes standartos, tad dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, atliek lēmuma pieņemšanu un turpina apspriešanu specializētajā svaigu augļu un dārzeņu standartizācijas nodaļā vai specializētajā sausu un kaltētu produktu standartizācijas nodaļā, vai šim nolūkam izveidotā darba grupā.

               3. pants

               Dalībvalstis, kuras piedalās ANO EEK 7. darba grupā, kopīgi rīkojoties Savienības vārdā, informējušas Komisiju, ANO EEK 7. darba grupā var piekrist nelielām izmaiņām augļu un dārzeņu kvalitātes standartu priekšlikumos, kuras nemaina priekšlikumu būtību.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/GenevaUnderstanding_E.pdf.

                     (2)
                  ANO EEK Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupas darba uzdevumi:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/ToR_eng.doc

                  .

                     (3)
                  ANO EEK Lauksaimniecības produktu kvalitātes standartu darba grupas darba procedūras, ko darba grupa pieņēma 2010. un grozīja 2012. gadā:

                     http://www.unece.org/fileadmin/DAM/trade/agr/AboutUs/WorkingProcedures_2012_e.doc

                  .

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (5)
                  Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.).

                     (6)
                  Nolīgums par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai:

                     https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/17-tbt_e.htm

                  .

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (8)
                  Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.).