               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.2.2017
            COM(2017) 86 final
            2017/0038(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās ANO Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 un 138, kā arī attiecībā uz vienu priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), izmantojot pamatnostādnes par kiberdrošību un datu aizsardzību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               ANO Eiropas Ekonomikas komisija (ANO EEK) starptautiskā līmenī izstrādā saskaņotas prasības, kuru mērķis ir likvidēt tehniskos šķēršļus tirdzniecībā ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem starp Pārskatītā 1958. gada nolīguma līgumslēdzējām pusēm un nodrošināt augstu šo transportlīdzekļu drošuma līmeni un vides aizsardzību.

               Ar Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumu 97/836/EK Savienība ir pievienojusies ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”), un ar Padomes 2000. gada 31. janvāra Lēmumu 2000/125/EK par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”), Savienība ir pievienojusies Paralēlajam nolīgumam.

               ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma (WP.29) sanāksmes notiek trīs reizes katrā kalendārajā gadā: martā, jūnijā un novembrī. Lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, katrā sanāksmes sesijā pieņem jaunus ANO noteikumus, grozījumus spēkā esošajos ANO noteikumos vai ANO vispārējos tehniskos noteikumus (VTN). Pirms katras WP.29 sanāksmes šos grozījumus jau iepriekš apstiprina kāda no sešām WP.29 darba grupām.

               Līdz ar to, ja ir sasniegts nepieciešamais kvorums un starp līgumslēdzējām pusēm ir kvalificēts balsu vairākums, WP.29 sanāksmē notiek galīgais balsojums par grozījumu, papildinājumu un labojumu pieņemšanu. ES ir līgumslēdzēja puse divos WP.29 nolīgumos (1958. gada un 1998. gada nolīgums). Katru reizi tiek sagatavots Padomes lēmums, t. s. “megalēmums”, kurā ietverts noteikumu, grozījumu, papildinājumu un labojumu saraksts un ar kuru Komisiju pilnvaro katrā WP.29 sanāksmē balsot Savienības vārdā.

               Ar šo Padomes lēmumu nosaka, kāda nostāja Savienībai jāieņem balsojumā par noteikumiem, grozījumiem, papildinājumiem un labojumiem, kas iesniegti balsošanai WP.29 2017. gada marta sanāksmē, kura notiks no 2017. gada 13. līdz 17. martam.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

               Šis priekšlikums papildina un pilnībā saskan ar Savienības iekšējā tirgus politiku autobūves nozarē.

               WP.29 sistēma stiprina transportlīdzekļu standartu starptautisko saskaņošanu. Šā mērķa sasniegšanā būtiska nozīme ir 1958. gada nolīgumam, jo ES ražotāji var darboties atbilstoši vienotam tipa apstiprināšanas noteikumu kopumam, apzinoties, ka līgumslēdzējas puses atzīs ES ražotāju ražojumus, pamatojoties uz to, ka tie atbilst ražotāju valsts tiesību aktiem. Uz šīs shēmas pamata ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošumu ir atceltas vairāk nekā 50 ES direktīvas, kas ir aizstātas ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               Līdzīga pieeja ir izmantota saistībā ar Direktīvu 2007/46/EK, ar kuru dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja saskaņotu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu ANO noteikumus iekļāva ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš ir pieņemta minētā direktīva, Savienības tiesību aktos ES tipa apstiprināšanas sistēmā aizvien biežāk iekļauj ANO noteikumus.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               WP.29 sistēma ir sasaistīta ar Savienības konkurētspējas politiku, un šai iniciatīvai ir pozitīva ietekme uz to. Šis priekšlikums saskan arī ar Savienības transporta un enerģētikas politiku, kuras tiek ņemtas vērā, kad tiek izstrādāti un pieņemti noteikumi saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               •Subsidiaritāte

               Tikai Savienība ir pilnvarota balsojumā atbalstīt starptautiskos aktus, piemēram, ANO noteikumu priekšlikumus, ANO noteikumu grozījumus un Vispārējo tehnisko noteikumu projektus, un to iekļaušanu Savienības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā. Tas ne tikai nepieļauj iekšējā tirgus sadrumstalotību, bet arī nodrošina vienādus vides un drošuma standartus visā Savienībā. Tas dod arī apjomradītus ieguvumus: ražojumus var izgatavot visam Savienības tirgum un pat starptautiskajam tirgum, nepielāgojot tos valsts tipa apstiprināšanas prasībām katrā atsevišķā dalībvalstī.

               Tāpēc šis priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.

               •Proporcionalitāte

                  Šis Padomes lēmums pilnvaro Komisiju balsot Savienības vārdā un ir samērīgs instruments saskaņā ar Padomes Lēmuma 97/836/EK 5. panta 1. punktu nolūkā definēt vienotu ES nostāju ANO EEK attiecībā uz balsojumu par WP.29 sanāksmes darba kārtībā iekļautajiem darba dokumentiem. Tāpēc šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas paredz vienīgi tos pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus, kas saistīti ar iekšējā tirgus pareizas darbības nodrošināšanu, vienlaikus nodrošinot augstu sabiedrības drošības un aizsardzības līmeni.

               •Instrumenta izvēle

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā, ir jāizmanto Padomes lēmums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Šim priekšlikumam neatkarīgu ekspertu atzinums nav vajadzīgs. Tomēr šo priekšlikumu ir izskatījusi Mehānisko transportlīdzekļu tehniskā komiteja.

               •Ietekmes novērtējums

               Šim priekšlikumam nav jāveic ietekmes novērtējums, jo tas nav leģislatīvs dokuments un alternatīvi politikas risinājumi nav pieejami vai iespējami.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Šī iniciatīva neietekmē administratīvo slogu, jo ar “megalēmumam” pievienotajām atsaucēm uz grozījumiem uzņēmumiem, tostarp MVU, netiks ieviesti jauni ziņošanas vai citi administratīvi pienākumi. Šīs iniciatīvas mērķis ir administratīvā sloga samazināšana, jo pasaules mērogā saskaņotu prasību piemērošana dod ražotājiem iespēju sistēmu un sastāvdaļu apstiprinājumu dokumentus izmantot ne tikai ES, bet arī eksporta tirgū, ko veido 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kas nav ES dalībvalstis.

               Šim priekšlikumam ir ļoti pozitīva ietekme uz ES autobūves nozares konkurētspēju un starptautisko tirdzniecību. Ir atzīts, ka starptautiski saskaņotu transportlīdzekļu noteikumu pieņemšana, ko veic ES tirdzniecības partneri, ir vislabākais veids, kā novērst ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus un atvērt ES autobūves nozares uzņēmumiem piekļuvi tirgum vai paplašināt to.

               •Pamattiesības

               Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šī iniciatīva neietekmē budžetu.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

               Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Ar priekšlikumu nosaka Savienības nostāju balsojumā par:

               –grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 un 138; un

               –priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), izmantojot pamatnostādnes par kiberdrošību un datu aizsardzību.

               2017/0038 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās ANO Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 un 138, kā arī attiecībā uz vienu priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), izmantojot pamatnostādnes par kiberdrošību un datu aizsardzību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 97/836/EK
                  1
                Savienība ir pievienojusies ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”).

               (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK
                  2
                Savienība ir pievienojusies Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”).

               (3)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK
                  3
                dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja saskaņotu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (turpmāk “ANO noteikumi”), iekļāva ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš ir pieņemta minētā direktīva, Savienības tiesību aktos ES tipa apstiprināšanas sistēmā aizvien biežāk iekļauj ANO noteikumus.

               (4)Ņemot vērā pieredzi un tehnikas sasniegumus, ir jāpielāgo tehnikas attīstībai prasības attiecībā uz dažiem elementiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO Noteikumi Nr. 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 un 138.

               (5)Lai paredzētu vienotus noteikumus par transportlīdzekļu konstrukciju, būtu jāgroza Konsolidētā rezolūcija par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), izmantojot pamatnostādnes par kiberdrošību un datu aizsardzību, netraucējot pašreizējo attīstību, kas ES līmenī notiek sadarbīgas, satīklotas un automatizētas braukšanas ietvaros.

               (6).

               (7)Tādēļ ir atbilstīgi noteikt nostāju, kas attiecībā uz iepriekš minēto ANO aktu pieņemšanu Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās ANO EEK komitejās, proti, Pārskatītā 1958. gada nolīguma Administratīvajā komitejā un Paralēlā nolīguma Izpildu komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pārskatītā 1958. gada nolīguma Administratīvajā komitejā un Paralēlā nolīguma Izpildu komitejā laikposmā no 2017. gada 13. līdz 17. martam, ir balsošanā  atbalstīt šā lēmuma pielikumā uzskaitītos priekšlikumus.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada Nolīgums”) ( OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

                     (2)
                  Padomes 2000. gada 31. janvāra Lēmums 2000/125/EK par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.2.2017
            COM(2017) 86 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās ANO Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 3, 4, 6, 7, 13, 19, 23, 27, 28, 38, 39, 43, 45, 48, 50, 69, 70, 73, 75, 77, 79, 83, 87, 91, 98, 99, 101, 104, 107, 109, 110, 112, 113, 118, 119, 123 un 138, kā arī attiecībā uz vienu priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), izmantojot pamatnostādnes par kiberdrošību un datu aizsardzību

               PIELIKUMS

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 3 (Atpakaļatstarojošās ierīces) 02. grozījumu sērijas 17. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/19

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 4 (Pakaļējās numura zīmes apgaismošana) 18. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/20 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 6 (Virzienrādītāji) 01. grozījumu sērijas 27. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/21 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 7 (Gabarītgaismas lukturi, bremžu signāllukturi un kontūrgaismas lukturi) 02. grozījumu sērijas 26. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/22 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par 2. labojumu Noteikumu Nr. 13 (Smago transportlīdzekļu bremžu sistēma) 8. pārskatītajā redakcijā

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/45

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 19 (Priekšējie miglas lukturi) 04. grozījumu sērijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/23 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 23 (Atpakaļgaitas lukturi) 21. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/24 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 27 (Brīdinājuma trīsstūri) 04. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/25

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 28 (Skaņas signālierīces) 5. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/3

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 38 (Pakaļējie miglas lukturi) 18. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/26 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 39 (Spidometrs un odometrs) 01. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/11

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 43 (Bezšķembu stiklojuma materiāls) 01. grozījumu sērijas 5. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/12

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 45 (Priekšējo lukturu tīrītāji) 01. grozījumu sērijas 11. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/27

                        Noteikumi Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana): Priekšlikums par 9. pielikumu pie 06 grozījumu sērijas

                        WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 50 (Mopēdu un motociklu gabarītgaismas lukturi, bremžu lukturi, virzienrādītāji) 19. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/28 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 69 (Lēngaitas transportlīdzekļu aizmugurējās pazīšanas zīmes) 01. grozījumu sērijas 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/30

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 70 (Smagu un garu transportlīdzekļu aizmugurējās pazīšanas zīmes) 01. grozījumu sērijas 10. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/31

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 73 (Sānu apakšsargi) 01. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/17

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 75 (L kategorijas transportlīdzekļu riepas) 16. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/8

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 77 (Stāvgaismas lukturi) 17. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/32 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 79 (Stūres iekārta) 01. grozījumu sērijas 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/10

                        + GRRF-83-08-Rev.3

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 83 (M1 un N1 transportlīdzekļu emisijas) 06. grozījumu sērijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/42

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 83 (M1 un N1 transportlīdzekļu emisijas) 07. grozījumu sērijas 5. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/43

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 87 (Dienas gaitas lukturi) 19. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/33 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 91 (Sānu gabarītgaismas lukturi) 16. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/34 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 98 (Galvenie lukturi ar gāzizlādes gaismas avotiem) 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/35 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 99 (Gāzizlādes gaismas avoti) 13. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/36

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 101 (CO2 emisijas/degvielas patēriņš) 01. grozījumu sērijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/44

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 104 (Atpakaļatstarojošais marķējums) 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/37

                        Priekšlikums par 2. labojumu Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 06. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/13

                        Priekšlikums par 1. labojumu Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 07. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/14

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 109 (Riepas ar atjaunotiem protektoriem, kas paredzētas kravas transportlīdzekļiem un to piekabēm) 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/9

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 110 (Saspiestas dabasgāzes un sašķidrinātas dabasgāzes transportlīdzekļi) 01. grozījumu sērijas 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/15

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 112 (Galvenie lukturi ar asimetrisku tuvo gaismu) 01. grozījumu sērijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/38 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 113 (Galvenie lukturi ar simetrisku tuvo gaismu) 01. grozījumu sērijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/39 + WP.29-171-03

                        + WP.29-171-04

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 118 (Materiālu ugunsizturība) 02. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/16

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 118 (Materiālu ugunsizturība) 03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/18

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 119 (Pagriešanās gaismu lukturi) 01. grozījumu sērijas 5. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/40 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 123 (Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS)) 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/41 + WP.29-171-03

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 138 (Klusi autotransporta līdzekļi (QRTV)) 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/6

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 138 (Klusi autotransporta līdzekļi (QRTV)) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/7

                        Priekšlikums par pamatnostādņu par kiberdrošību un datu aizsardzību projektu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/46


				|

		52013PC0781

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Lēmumu 2002/546/EK attiecībā uz tā piemērošanas termiņu /* COM/2013/0781 final - 2013/0387 (CNS) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Līguma par
Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumi, kas ir piemērojami
attālākajiem reģioniem, pie kuriem pieder Kanāriju salas,
principā nepieļauj nodokļu uzlikšanas atšķirības vietējām
precēm un precēm no Spānijas vai citām
dalībvalstīm. Tomēr LESD 349. pantā (iepriekš EK
līguma 299. panta 2. punkts) ir paredzēta iespēja
ieviest īpašus pasākumus par labu šiem reģioniem, ņemot
vērā pastāvīgus nelabvēlīgus faktorus, kas
ietekmē attālāko reģionu ekonomikas un sociālo
stāvokli.
Ar Padomes
2002. gada 20. jūnija Lēmumu 2002/546/EK[1], kas pieņemts,
pamatojoties uz EK līguma 299. panta 2. punktu, Spānijai ir
atļauts līdz 2011. gada 31. decembrim dažām
precēm, kuras ražo Kanāriju salās, noteikt atbrīvojumus no
“Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias”
(turpmāk – AIEM) nodokļa vai tā samazinājumus.
Minētā lēmuma pielikumā ir sniegts saraksts ar precēm,
kurām var piemērot atbrīvojumus no nodokļa vai tā
samazinājumus. Vietējā ražojuma un pārējām
precēm piemērojamās nodokļa starpība
atkarībā no preču veida nedrīkst pārsniegt
attiecīgi 5, 15 vai 25 procentpunktus.
Lēmumā 2002/546/EK
ir norādīti īpašu pasākumu pieņemšanas iemesli,
tostarp nošķirtība, atkarība no izejvielām un enerģijas,
nepieciešamība veidot lielākus uzkrājumus, mazs vietējais
tirgus un mazattīstīts eksports. Visi kopā šie
nelabvēlīgie faktori izraisa ražošanas izmaksu palielināšanos un
līdz ar to sadārdzina vietējā ražojuma preču
pašizmaksu, tādējādi, neīstenojot īpašus
pasākumus, šīs preces būtu mazāk
konkurētspējīgas nekā ievestās, pat ņemot
vērā izmaksas preču transportēšanai uz Kanāriju
salām. Tas nozīmētu, ka būtu grūtāk saglabāt
vietējo ražošanu. Līdz ar to Lēmumā 2002/546/EK
ietvertie īpašie pasākumi bija izstrādāti tā, lai
stiprinātu vietējo ražošanu, uzlabojot tās
konkurētspēju.
AIEM ir netiešs valsts nodoklis, ko
Kanāriju salās piemēro vienā preču piegādes
posmā un ko uzliek preču ražotājiem un salīdzināmu
preču vai līdzīgu viena tipa preču importam Kanāriju salu
teritorijā neatkarīgi no to izcelsmes. Ar nodokli apliekamās
bāzes pamatā importētajām precēm ir muitas
vērtība un ražotāju piegādātajām precēm
Kanāriju salās –  visa atlīdzības summa. Konkrētie
pasākumi, uz kuriem attiecas Lēmums 2002/546/EK, ievieš diferencētu
nodokļu aprēķināšanu, kas ir izdevīgi dažu produktu
vietējai ražošanai. Šis nodokļu atvieglojums ir valsts atbalsts, kam
vajadzīgs Komisijas apstiprinājums, kurš tika piešķirts ar
Lēmumu par valsts atbalstu NN 22/2008.
2009. gada
pasaules ekonomikas krīze ar tās ietekmi uz ceļošanu
atstāja smagas sekas Kanāriju salu ekonomikā, kas ir ļoti
atkarīga no tūrisma nozares ienākumiem. Sevišķi
darbaspēka samazinājums tūrisma jomā izraisīja krasu
bezdarba līmeņa pieaugumu Kanāriju salās. Bezdarba
rādītāji, kas laikā no 2001. līdz 2007. gadam
svārstījās starp 10,4 % un 12 %, pieauga līdz
17,3 % 2008. gadā un līdz 26,2 % 2009. gadā.
Šī tendence apliecina no tūrisma nozares ļoti atkarīgas
ekonomikas apdraudētību un nepieciešamību veicināt
ekonomikas virzienu daudzveidību.
Spānija
2010. gada 16. novembrī iesniedza Komisijai lūgumu
pagarināt Lēmuma 2002/546/EK piemērošanas termiņu par
diviem gadiem, lai tā beigu termiņš sakristu ar termiņu, kas
attiecas uz Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēm
2007.–2013. gadam[2].
Turklāt
Spānija arī ir iesniegusi lūgumu par diviem gadiem
pagarināt Lēmuma par valsts atbalstu NN 22/2008
piemērošanas termiņu, saskaņā ar kuru atbalsts, ko sniedz
Spānijas iestādes attiecībā uz AIEM, bija
saderīgs ar kopējo tirgu. Komisija apstiprināja minēto
pagarinājumu par diviem gadiem, pamatojoties uz savu Lēmumu par
valsts atbalstu SA.31950 (N 544/2010)[3],
ar ko pagarināja Lēmuma par valsts atbalstu NN 22/2008
darbības termiņu līdz 2013. gada 31. decembrim.
Kas attiecas uz
lūgumu pagarināt Lēmuma 2002/546/EK piemērošanas
termiņu, Komisija to izvērtēja saistībā ar
Kanāriju salas ietekmējošo nelabvēlīgo faktoru līmeni
un nonāca pie secinājuma, ka, balstoties uz pieejamo informāciju,
ir pamatoti šo lūgumu izpildīt.
Komisijas
2008. gada 28. augustā pieņemtais ziņojums Padomei par
īpašas kārtības piemērošanu attiecībā uz
Kanāriju salās piemērojamo AIEM nodokli patiešām
apstiprināja, ka AIEM nodoklis darbojas apmierinoši un nav
vajadzīgi nekādi grozījumi Lēmuma 2002/546/EK
noteikumos.
Tādējādi
ar Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmumu Nr. 895/2011/ES[4] tika grozīts Lēmums
2002/546/EK, pagarinot tā piemērošanas termiņu līdz
2013. gada 31. decembrim.
Spānijas
iestādes ir lūgušas atjaunināt īpašo AIEM noteikumu
piemērošanu Kanāriju salās ražotajām precēm no 2014.
līdz 2020. gadam, ar ko groza preču sarakstu un
maksimālās nodokļu likmes, ko piemēro attiecībā
uz dažiem no tiem. Šāds atjauninājums ir jāapstiprina gan ar
Padomes lēmumu saskaņā ar LESD 349. pantu, gan ar Komisijas
lēmumu par valsts atbalstu.
Komisija
2013. gada 28. jūnijā pieņēma jaunas
reģionālā atbalsta pamatnostādnes
2014. – 2020. gadam[5].
Šīs pamatnostādnes ir daļa no plašākas
stratēģijas valsts atbalsta kontroles modernizācijai, kas
paredzēta izaugsmes sekmēšanai vienotajā tirgū, veicinot efektīvākus
atbalsta pasākumus un Komisijai koncentrējot izpildes panākšanu
lietās, kurām ir vislielākā ietekme uz konkurenci.
Ņemot
vērā, ka šīs pamatnostādnes stāsies spēkā
2014. gada 1. jūlijā, šķiet pamatoti uz sešiem
mēnešiem pagarināt piemērošanas termiņu Lēmumam
2002/546/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu
Nr. 895/2011/ES, lai tā beigu termiņš sakristu ar dienu, kad
stājas spēkā pamatnostādnes.
Attiecīgi
būtu jāgroza Lēmums 2002/546/EK, kas grozīts ar
Lēmumu Nr. 895/2011/ES.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
Par šo priekšlikumu ar attiecīgajiem
Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem notika apspriešanās,
un dokuments tika pārskatīts, lai iekļautu minētos
ieteikumus.
Tā kā šis priekšlikums tikai
ierosina pagarināt pašreizējā Padomes lēmuma
piemērošanas termiņu uz ierobežotu laikposmu (seši mēneši)
attiecībā uz tām pašām precēm un ar tiem pašiem
ierobežojumiem, ietekmes novērtējums nav nepieciešams.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ierosināto
pasākumu kopsavilkums
Pagarināt
Lēmuma 2002/546/EK (kurā grozījumi izdarīti ar
Lēmumu Nr. 895/2011/ES) darbības termiņu, atļaujot
Spānijai piemērot atbrīvojumu no AIEM nodokļa vai
tā samazinājumu attiecībā uz vairākiem Kanāriju
salās ražotiem produktiem.
Juridiskais
pamats
LESD
349. pants.
Subsidiaritātes
princips
Vienīgi
Padomei ir pilnvaras, pamatojoties uz LESD 349. pantu, pieņemt
īpašus pasākumus par labu attālākajiem reģioniem,
pielāgojot Līgumu, tostarp kopējo politikas virzienu,
piemērošanu šiem reģioniem, ņemot vērā
pastāvīgus nelabvēlīgus faktorus, kas ietekmē
attālāko reģionu ekonomikas un sociālo stāvokli.
Līdz ar to
priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.
Proporcionalitātes
princips
Priekšlikums ir
saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu
dēļ.
Tā
mērķis ir uz sešiem mēnešiem pagarināt piemērošanas
termiņu Lēmumam 2002/546/EK, kurā grozījumi
izdarīti ar Lēmumu Nr. 895/2011/ES, lai tā beigu
termiņš sakristu ar dienu, kad stājas spēkā Valstu
reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2014. –2020. gadam.
Jebkāds
turpmāks pagarinājums tiks atļauts vienīgi pēc jaunas
katra atsevišķa preču veida analīzes.
Juridisko
instrumentu izvēle
Ierosinātais
juridiskais instruments: Padomes lēmums.
Citi instrumenti
nebūtu piemēroti šāda iemeslu dēļ:
Grozāmais
tiesību akts arī ir Padomes lēmums, kas pieņemts,
balstoties uz to pašu juridisko pamatu (LESD 349. pants, iepriekš
EK līguma 299. panta 2. punkts).
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums
neietekmē Eiropas Savienības budžetu.
2013/0387 (CNS)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko groza Lēmumu 2002/546/EK
attiecībā uz tā piemērošanas termiņu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu
(iepriekš EK līguma 299. panta 2. punkts),
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[6],
saskaņā ar īpašo likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Ar Padomes 2002. gada
20. jūnija Lēmumu 2002/546/EK[7], kas pieņemts,
pamatojoties uz EK līguma 299. pantu, Spānijai ir atļauts
līdz 2011. gada 31. decembrim dažām precēm, kuras ražo
Kanāriju salās, noteikt atbrīvojumus no nodokļa, kas
pazīstams kā “Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías
en las Islas Canarias” (turpmāk – AIEM) vai tā
samazinājumus. Minētā lēmuma pielikumā ir sniegts
saraksts ar precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no
nodokļa vai tā samazinājumus. Vietējā ražojuma un
pārējām precēm piemērojamā nodokļa
starpība atkarībā no preču veida nedrīkst
pārsniegt attiecīgi 5, 15 vai 25 procentpunktus.
(2)       Atbrīvojumi no AIEM un
tā samazinājumi ievieš nodokļu diferencētu
aprēķināšanu, kas ir izdevīgi dažu produktu vietējai
ražošanai. Tas ir valsts atbalsts, kam vajadzīgs Komisijas
apstiprinājums.
(3)       Ar Padomes 2011. gada
19. decembra Lēmumu Nr. 895/2011/ES[8] tika grozīts
Lēmuma 2002/546/EK piemērošanas termiņš līdz
2013. gada 31. decembrim.
(4)       Komisija 2013. gada
28. jūnijā ir pieņēmusi Valstu
reģionālā atbalsta pamatnostādnes
2014. – 2020. gadam[9],
kurās izklāstīts, kā dalībvalstis var piešķirt
atbalstu uzņēmumiem, lai atbalstītu mazāk
attīstītos reģionus Eiropā no 2014. līdz
2020. gadam. Šīs pamatnostādnes, kas stāsies spēkā
2014. gada 1. jūlijā, ir daļa no plašākas
stratēģijas valsts atbalsta kontroles modernizācijai, kas
paredzēta izaugsmes sekmēšanai vienotajā tirgū, veicinot
efektīvākus atbalsta pasākumus un Komisijai koncentrējot
izpildes panākšanu lietās, kurām ir vislielākā ietekme
uz konkurenci[10].
(5)       Ir pamatoti uz sešiem
mēnešiem pagarināt piemērošanas termiņu
Lēmumam 2002/546/EK, kurā grozījumi izdarīti ar
Lēmumu Nr. 895/2011/ES, lai tā beigu termiņš sakristu ar
dienu, kad stājas spēkā Valstu reģionālā atbalsta
pamatnostādnes 2014. – 2020. gadam.
(6)       Attiecīgi būtu
jāgroza Lēmums 2002/546/EK, kas grozīts ar Lēmumu
Nr. 895/2011/ES,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmumā 2002/546/EK, kas
grozīts ar Lēmumu Nr. 895/2011/ES, 1. panta 1. punkta
pirmajā teikumā datumu “2013. gada 31. decembris”
aizstāj ar “2014. gada 30. jūnijs”.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā
tā pieņemšanas dienā.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Spānijas
Karalistei.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 179, 9.7.2002., 22.–27. lpp.
[2]               OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.
[3]               OV C 237, 13.8.2011., 1. lpp.
[4]               OV L 345, 29.12.2011., 17. lpp.
[5]               OV C 209, 23.7.2013., 1. lpp.
[6]               OV C […], […], […]. lpp.
[7]               OV L 179, 9.7.2001., 22. lpp.
[8]               OV L 345, 29.12.2011., 17. lpp.
[9]               C (2013) 3769, 28.6.2013.
[10]             COM/2012/0209 final.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 434 final
            2017/0200(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti (Jordānija) par starptautisku nolīgumu starp Savienību un Jordāniju, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

                  Saskaņā ar Padomes pilnvarošanas lēmuma noteikumiem sarunas varēja sākt tikai pēc tam, kad bija pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

                  Sarunas tika sāktas 2017. gada 26. jūnijā un sekmīgi pabeigtas 2017. gada 10. jūlijā, kad abu gaidāmā nolīguma pušu pārstāvji parafēja nolīguma projekta tekstu. Šim priekšlikumam pievienotais nolīguma projekts atbilst Padomes izdotajām sarunu norādēm. Tajā noteikts, ka noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA ir Lēmumā (ES) 2017/1324
                     1
                   ietvertie noteikumi, tieši atsaucoties uz šo Savienības tiesību aktu.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts pienākums sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā arī paredzēts, ka pusēm jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā
                     2
                  , PRIMA atvērtība trešo valstu, tādu kā Jordānija, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”
                     3
                  , un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses
                     4
                  , un Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību
                     5
                  , kas nosaka Savienības un Jordānijas sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī sekmē pētniecības un izstrādes pasākumus kopīgu interešu jomās.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  PRIMA īstenošana ciešā sadarbībā ar trešām valstīm, tādām kā Jordānija, atbilst un attiecas uz citām Savienības politikas jomām, piemēram, migrācijas politiku, attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

                  Priekšlikums Padomes lēmumam sagatavots, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Paredzamā ietekme uz budžetu izklāstīta šim lēmumam pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija Padomei izsaka priekšlikumu Eiropas Savienības vārdā nolīgumu noslēgt.

               2017/0200 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                  6
                paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

               (2)Jordānijas Hāšimītu Karaliste (Jordānija) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir “Apvārsnis 2020” asociētās valstis un iesaistījušās PRIMA.

               (3)Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Jordānija kļūs par iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiks noslēgts starptautisks nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā būs paredzēti noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA.

               (4)Saskaņā ar Padomes Lēmumu <XXX>
                  7
                20XX. gada XX Savienības vārdā tika parakstīts Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.

               (5)Nolīgums būtu Savienības vārdā jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Savienības vārdā sniegt nolīguma 4. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā [tā pieņemšanas diena].

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  8

                  08. sadaļa. Pētniecība un inovācija, pamatprogramma “Apvārsnis 2020”.

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ☑Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  9

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Jordānijai kļūt par iesaistīto valsti PRIMA, kuras stratēģiskais mērķis ir veidot pētniecības un inovācijas spējas un attīstīt zināšanas un kopīgus inovatīvus risinājumus, kas paredzēti lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētai ūdensapgādei un ūdens resursu apsaimniekošanai Vidusjūras reģionā, lai minētās sistēmas un minēto apgādi un apsaimniekošanu padarītu noturīgākas pret klimata pārmaiņām, efektīvākas, izmaksu ziņā lietderīgākas un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgākas un jau laikus palīdzētu risināt ūdens trūkuma, pārtikas nodrošinājuma, uztura, veselības, labklājības un migrācijas problēmas.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Lai nodrošinātu tās mērķu sasniegšanu, PRIMA ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis. Lai nodrošinātu, ka Jordānija piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir “Apvārsnis 2020” asociētās valstis, ir nepieciešams noslēgt starptautisku nolīgumu ar Savienību ar mērķi uz Jordāniju attiecināt Lēmumā (ES) 2017/1324 noteikto tiesisko regulējumu.

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Šī iniciatīva ļaus Jordānijai kļūt par PRIMA iesaistīto valsti, kas tādējādi piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir “Apvārsnis 2020” asociētās valstis. Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Jordānijas tiesību subjekti automātiski būs tiesīgi pieteikties ES finansējumam projektos, kas tiek finansēti no ES budžeta līdzekļiem.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Jordānijai piedalīties PRIMA. Tādējādi šīs iniciatīvas rezultātu un ietekmes rādītāji ir cieši saistīti ar visas PRIMA iniciatīvas rādītājiem, kas detalizēti norādīti attiecīgajā Komisijas priekšlikumā
                     10
                  .

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Skatīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam un PRIMA ietekmes novērtējumu, kas pievienoti šim Komisijas priekšlikumam
                     11
                  .

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Skatīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Šai iniciatīvai nav precedentu, jo PRIMA ir pirmā šāda veida iniciatīva, kas nosaka trešo valstu, kuras nav iesaistītas ES pētniecības pamatprogrammā, dalību ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm, un šādas dalības nodrošināšanai tādējādi ir nepieciešams noslēgt starptautiskus nolīgumus ar Savienību.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Skatīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☑Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā no šā nolīguma stāšanās spēkā un ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324 (31.12.2028.)

               –☑
                     Finansiālā ietekme no nolīguma stāšanās spēkā līdz 31.12.2020. (šajā periodā jāizstrādā kārtība nolīguma ieviešanai. Pēc šā perioda nekādas turpmākas darbības nolīgumā nav paredzētas).

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  12

               ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras

               ◻Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ☑Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešajām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –☑ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Tiks izveidots jauns tiesību subjekts, kas nodarbosies tikai ar PRIMA īstenošanu. Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā tiks sniegts ar šīs struktūras starpniecību.

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Skatīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Skatīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Skatīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Skatīt iepriekš minēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, starp ES un Jordāniju noslēdzamajā nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts pienākums sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā papildus paredzēts, ka pusēm ir jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        1.a izdevumu kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        Dif./nedif.
                           13
                        .

                        no EBTA valstīm
                           14

                        no kandidātvalstīm
                           15

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1.a

                        08.01.05.

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

               ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr.
                        [Izdevumu kategorija………………………………………]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [..][XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot
               administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu
                (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšupielādē CISNET starpdienestu konsultācijām.]

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        1.a

                        Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        <RTD> ĢD

                        2018.
                        gads
                           16

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        (1)

                        Maksājumi

                        (2)

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        (1a)

                        Maksājumi

                        (2a)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           17

                        Budžeta pozīcijas numurs: 08.010501

                        (3)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ RTD ĢD apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas  <1.a> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija:

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR

                        2018.
                        gads
                           18

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        <RTD> ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        KOPĀ <RTD> ĢD

                        Apropriācijas

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

               EUR

                        2018.
                        gads
                           19

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

                        Maksājumi

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –☑
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           20

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1
                           21
                        ...

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma - konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2

                        - Rezultāts

                        Starpsumma - konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR

                        2018.
                        gads
                           22

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           23

                        Cilvēkresursi

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        2018.
                        gads

                        2019.
                        gads

                        2020. gads

                        2021.–2029.

                        gads

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        08 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        0,2

                        0,2

                        0,2

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu - FTE)
                           24

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        0,2

                        0,2

                        0,2

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Saskaņā ar nolīguma 2. punktu sagatavot un ar Jordānijas iestādēm noslēgt vienošanos par administratīvu kārtību attiecībā uz atbalstu ES finanšu interešu aizsardzībai .

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –☑
                      Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻
                      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

               –◻
                      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –☑ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               EUR

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           26

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        …. pants.

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

                     (2)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (3)
                  COM(2012) 497 final.

                     (4)
                  OV L 129, 15.5.2002., 3. lpp.

                     (5)
                  OV L 159, 17.6.2011., 108. lpp.

                     (6)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

                     (7)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (8)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (9)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (10)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (11)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
                  .

                     (12)
                  Dif. — diferencētās apropriācijas / nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (13)
                  EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (14)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (15)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (16)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (17)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (18)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (19)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (20)
                  Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.

                     (21)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (22)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (23)
                  CA – līgumdarbinieki; LA – vietējie darbinieki; SNE – valstu norīkotie eksperti; INT – aģentūras darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (24)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).

                     (25)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 434 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas Hāšimītu Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”),

               no vienas puses,

               un

               Jordānijas Hāšimītu Karaliste (turpmāk “Jordānija”),

               no otras puses,

               turpmāk “Puses”,

               tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, kas stājās spēkā 2002. gada 1. maijā, paredz zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību;

               tā kā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas stājās spēkā 2011. gada 29. martā, nosaka oficiālu satvaru Pušu sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā;

               tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis, nosaka dalībvalstu un “Apvārsnis 2020” asociēto valstu, kuras ir iniciatīvas iesaistītās valstis, dalības noteikumus, jo sevišķi noteikumus, kas reglamentē šo valstu finansiālās saistības un dalību iniciatīvas pārvaldes struktūrās;

               tā kā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Jordānija kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību, kurā paredzēti noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA;

               tā kā Jordānija ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā ES dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kuras ir PRIMA iesaistītās valstis;

               tā kā ir vajadzīgs starptautisks nolīgums starp Savienību un Jordāniju, kurā būtu reglamentēti Jordānijas kā PRIMA iesaistītās valsts tiesības un pienākumi,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Mērķis

               Šā nolīguma mērķis ir noteikt noteikumus Jordānijas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2. pants

               Noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA

               Noteikumi Jordānijas dalībai PRIMA ir tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. Puses pilda minētajā lēmumā noteiktās saistības un veic nepieciešamos pasākumus, jo sevišķi sniedzot visu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu 10. panta 2. punkta un 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu. Puses vienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga Pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Teritoriālā piemērošana

               Šis nolīgums attiecas uz teritorijām, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību, no vienas puses, un uz Jordānijas teritoriju, no otras puses.

               4. pants

               Stāšanās spēkā un darbības ilgums

               1. Puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kurā abas Puses, izmantojot diplomātiskus kanālus, ir viena otrai darījušas zināmu, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās procedūras.

               3. Šis nolīgums ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324, ja vien kāda no Pusēm nolīgumu neizbeidz saskaņā ar 5. pantu.

               5. pants

               Nolīguma izbeigšana

               1. Jebkura no Pusēm jebkurā laikā var šo nolīgumu izbeigt, ar rakstisku paziņojumu par savu nodomu to izbeigt informējot otru Pusi.

               Nolīgums tiek izbeigts sešus mēnešus pēc dienas, kad adresāts ir saņēmis šādu rakstisku paziņojumu.

               2. Tos projektus un darbības, kas norit šā nolīguma izbeigšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

               3. Puses savstarpēji vienojas par jebkādām citām nolīguma izbeigšanas sekām.

               6. pants

               Strīdu izšķiršana

               Uz visiem strīdiem, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu, attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, 97. pantā noteiktā strīdu izšķiršanas procedūra.

               Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros bulgāru, horvātu, čehu, dāņu, nīderlandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.