Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0350

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 43/2009 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiem  /* COM/2009/0350 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.7.2009COM(2009) 350 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 43/2009 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiemPASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regulā (EK) Nr. 43/2009 2009. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti.Tā kā ar Padomes Regulu (EK) Nr. […]/2009 konkrētas kuģu grupas ir izslēgtas no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma, ir jākoriģē maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas attiecīgajām dalībvalstīm iedalīta Regulas (EK) Nr. 43/2009 IIa pielikumā.Padome 6. aprīlī pieņēma Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu. Saskaņā ar minētās regulas 9. pantu Padome nosaka un sadala starp dalībvalstīm maksimālo skaitu laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeānā aktīvi zvejot zilās tunzivis; maksimālo skaitu kuģu, kas Adrijas jūrā aktīvi zvejo zilās tunzivis audzēšanai, un maksimālo skaitu piekrastes amatierzvejai ar ēsmu, ar āķu jedām un ar makšķerēm paredzētu laivu, kas aktīvi zvejo svaigas zilās tunzivis Vidusjūrā. Turklāt Padome lemj par zilo tunzivju Kopienas kvotas sadalījumu dalībvalstīm.Lai iegūtu vairāk zinātniskas informācijas par krilu, kas ir Antarktikas jūras ekosistēmai ļoti nozīmīga suga, ir lietderīgi īstenot vairākus jaunus Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas ( CCAMLR ) Zinātniskās komitejas ieteikumus, kuri sagatavoti Zinātniskās komitejas 2008. gada sanāksmē; tas jādara, lai Kopienas tiesību aktos garantētu 100 % novērotāju klātbūtni krilu zvejā CCAMLR konvencijas apgabalā.Kopienas tiesību aktos jāiestrādā priekšlikums, ko Eiropas Kopienas, Fēru salu, Grenlandes, Īslandes, Norvēģijas un Krievijas Federācijas pārstāvji 2009. gada 9.−11. februāra Londonas sanāksmē izteikuši attiecībā uz sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos NEAFC konvencijas apgabalā 2009. gadā un par ko pēc tam vienojušās Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas ( NEAFC ) Līgumslēdzējas puses. Tā kā noslēgtais nolīgums attiecas uz visu 2009. gadu, tas jāīsteno ar atpakaļejošu spēku no 2009. gada 1. janvāra.Kopienas tiesību aktos jāiestrādā ES un Grenlandes Apvienotās komitejas 2008. gada 25. novembra Kopenhāgenas sanāksmes secinājumi attiecībā uz sarkanasaru kvotas daļu, kura EK ir pieejama Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV zonā. Tā kā šī ar Grenlandi panāktā vienošanās un NEAFC nolīgums par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā ir savstarpēji saistīti, arī ES un Grenlandes Apvienotās komitejas sanāksmes secinājumi jāīsteno ar atpakaļejošu spēku no 2009. gada 1. janvāra.Kopienas tiesību aktos jāiestrādā priekšlikums, ko Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas ( NEAFC ) Līgumslēdzēju pušu (Dānija attiecībā uz Fēru salām un Grenlandi, Eiropas Kopiena, Īslande, Norvēģija un Krievijas Federācija) delegāciju vadītāji 2009. gada 24.−27. marta Londonas sanāksmē izteikuši saistībā ar jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību pret būtisku negatīvu ietekmi NEAFC pārvaldības apgabalā un par ko pēc tam vienojušās NEAFC Līgumslēdzējas puses.Lai novērstu nepatiesus ziņojumus, KPN, kura pieņemta melnajam paltusam pārvaldības apgabalā, kas aptver EK ūdeņus IIa un IV zonā; EK un starptautiskos ūdeņus VI zonā, makrelei pārvaldības apgabalā, kas aptver VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonu, EK ūdeņus Vb zonā un starptautiskos ūdeņus IIa, XII un XIV zonā, un stavridām pārvaldības apgabalā, kas aptver VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonu, EK ūdeņus Vb zonā un starptautiskos ūdeņus XII un XIV zonā, jāattiecina gan uz EK ūdeņiem, gan starptautiskajiem ūdeņiem Vb zonā. Tādēļ jāgroza minēto KPN pārvaldības apgabali.Šā priekšlikuma mērķis ir izdarīt vajadzīgos grozījumus Regulā (EK) Nr. 43/2009.Padome tiek aicināta pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot darbu šajā zvejas sezonā.PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 43/2009 attiecībā uz dažu zivju krājumu zvejas iespējām un ar tām saistītiem nosacījumiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[2], un jo īpaši tās 12. pantu,ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu un jo īpaši tās 9. panta 3., 4., 5., 7., 8., 9. un 10. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Padomes Regulā (EK) Nr. 43/2009[3] 2009. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti.(2) Regulas (EK) Nr. 43/2009 IIa pielikumā izklāstīti noteikumi zvejas piepūles pārvaldībai saistībā ar mencas krājumu ilgtermiņa pārvaldības plāniem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1342/2008, un, konkrēti, minētā pielikuma 1. papildinājumā noteikta maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienās, kas katrai dalībvalstij jāīsteno attiecīgajos apgabalos un ar attiecīgo grupu zvejas rīkiem. Ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. […]/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[4], ir jākoriģē Regulas (EK) Nr. 43/2009 IIA pielikuma 1. papildinājumā noteiktā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle Spānijai, no TR1 zvejas piepūles grupai d) apgabalā iedalītās piepūles atvelkot 590 583 kilovatdienas, un Zviedrijai, no TR2 zvejas piepūles grupai a) ģeogrāfiskajā apgabalā iedalītās piepūles atvelkot 148 613 kilovatdienas un no TR2 zvejas piepūles grupai b) ģeogrāfiskajā apgabalā iedalītās piepūles —706 272 kilovatdienas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. […]/2009 piemērošanu ar atpakaļejošu spēku no 2009. gada 1. februāra, šie pielāgojumi jāpiemēro no tās pašas dienas.(3) Saskaņā ar 9. pantu Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 43/2009 un par Regulas (EK) Nr. 1559/2007 atcelšanu[5] Padomei ir jānosaka un jāsadala starp dalībvalstīm maksimālais skaits laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeānā aktīvi zvejot zilās tunzivis; maksimālais skaits kuģu, kas Adrijas jūrā aktīvi zvejo zilās tunzivis audzēšanai, un maksimālais skaits piekrastes amatierzvejai ar ēsmu, ar āķu jedām un ar makšķerēm paredzētu laivu, kas aktīvi zvejo svaigas zilās tunzivis Vidusjūrā. Turklāt Padomei jālemj par zilo tunzivju Kopienas kvotas sadalījumu dalībvalstīm.(4) Lai iegūtu vairāk zinātniskas informācijas par krilu, kas ir Antarktikas jūras ekosistēmai ļoti nozīmīga suga, ir lietderīgi īstenot vairākus jaunus ieteikumus, kurus izteikusi Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas Zinātniskā komiteja, kas izveidota ar Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvenciju ( CCAMLR ), un kuri sagatavoti Zinātniskās komitejas 2008. gada sanāksmē; tas jādara, lai Kopienas tiesību aktos garantētu 100 % novērotāju klātbūtni krilu zvejā CCAMLR konvencijas apgabalā.(5) Saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumu, kas noslēgts ar Norvēģiju, Kopienai ir pieejamas vēl 750 tonnas mencu Norvēģijas ūdeņos ICES I un II zonā.(6) Kopienas tiesību aktos jāiestrādā priekšlikums, ko Eiropas Kopienas, Fēru salu, Grenlandes, Īslandes, Norvēģijas un Krievijas Federācijas pārstāvji 2009. gada 9.−11. februāra Londonas sanāksmē izteikuši attiecībā uz sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos NEAFC konvencijas apgabalā 2009. gadā un par ko pēc tam vienojušās Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas ( NEAFC ) Līgumslēdzējas puses. Tā kā noslēgtais nolīgums attiecas uz visu 2009. gadu, tas jāīsteno ar atpakaļejošu spēku no 2009. gada 1. janvāra.(7) Kopienas tiesību aktos jāiestrādā ES un Grenlandes Apvienotās komitejas 2008. gada 25. novembra Kopenhāgenas sanāksmes secinājumi attiecībā uz sarkanasaru kvotas daļu, kura Kopienai ir pieejama Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV zonā. Tā kā šī ar Grenlandi noslēgtā vienošanās un NEAFC nolīgums par sarkanasaru pārvaldību Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos ir savstarpēji saistīti, arī pasākumi, kas pieņemti ES un Grenlandes Apvienotās komitejas sanāksmes secinājumu īstenošanai, jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2009. gada 1. janvāra.(8) Lai novērstu nepatiesus ziņojumus, kopējā pieļaujamā nozveja (KPN), kura pieņemta melnajam paltusam pārvaldības apgabalā, kas aptver EK ūdeņus IIa un IV zonā; EK un starptautiskos ūdeņus VI zonā, makrelei pārvaldības apgabalā, kas aptver VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonu, EK ūdeņus Vb zonā un starptautiskos ūdeņus IIa, XII un XIV zonā, un stavridām pārvaldības apgabalā, kas aptver VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonu, EK ūdeņus Vb zonā un starptautiskos ūdeņus XII un XIV zonā, jāattiecina gan uz EK ūdeņiem, gan starptautiskajiem ūdeņiem Vb zonā. Tādēļ attiecīgi jāgroza minēto KPN pārvaldības apgabali.(9) Kopienas tiesību aktos jāiestrādā priekšlikums, ko Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas ( NEAFC ) Līgumslēdzēju pušu (Dānija attiecībā uz Fēru salām un Grenlandi, Eiropas Kopiena, Īslande, Norvēģija un Krievijas Federācija) delegāciju vadītāji 2009. gada 24.−27. marta Londonas sanāksmē izteikuši saistībā ar jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzību pret būtisku negatīvu ietekmi NEAFC pārvaldības apgabalā un par ko pēc tam vienojušās NEAFC Līgumslēdzējas puses.(10) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 43/2009,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 43/2009Regulu (EK) Nr. 43/2009 groza šādi.(1) Iekļauj šādu VIIIa nodaļu:“VIIIa nodaļaSaldētu zivju marķēšana, kuras NEAFC konvencijas apgabalā nozvejojuši Kopienas kuģi vai trešo valstu kuģi39.a pantsSaldētu zivju marķēšanaVisām NEAFC konvencijas apgabalā nozvejotām zivīm, kuras sasaldē, jābūt identificētām ar skaidri salasāmu etiķeti vai zīmogu. Uz etiķetes vai zīmoga, ar ko marķē katru saldētu zivju kasti vai bloku, norāda sugu, apstrādes datumu, ICES apakšapgabalu un rajonu, kurā nozveja iegūta, un tā kuģa vārdu, kas nozvejojis zivis.”(2) Regulas 48. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:“1.a Uz katra kuģa, kas piedalās 49. pantā minētajā krilu zvejā, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz viens zinātniskais novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu vai atbilst minētās sistēmas prasībām.”(3) Svītro 50. panta 4. punktu.(4) Iekļauj šādu 91.a līdz 91.f pantu:“91.a pantsMaksimālais kuģu skaits, kas zvejo zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļāMaksimālais skaits Kopienas laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg vai no 75 cm līdz 115 cm, un šā maksimālā skaita sadalījums starp dalībvalstīm ir noteikts šādi:Spānija | 63 |Francija | 44 |91.b pantsZilo tunzivju nozvejas limiti Atlantijas okeāna austrumu daļā1. Nepārsniedzot ID pielikumā paredzētos nozvejas limitus, nozvejas limits, kas noteikts zilajām tunzivīm, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg vai no 75 cm līdz 115 cm, un kas piemērojams 91.a pantā minētajiem Kopienas kuģiem, kuri saņēmuši zvejas atļauju, kā arī šā nozvejas limita sadalījums starp dalībvalstīm ir noteikts šādi (tonnās):Spānija | 599,3 |Francija | 269,3 |EK | 868,6 |2. Nepārsniedzot 1. punktā paredzētos nozvejas limitus, nozvejas limits, kas noteikts zilajām tunzivīm, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm, un kas piemērojams laivām zvejai ar ēsmu, kuru lielākais garums ir mazāks par 17 metriem un kuras pieder pie 91.a pantā minētajiem Kopienas kuģiem, un šā nozvejas limita sadalījums starp dalībvalstīm ir noteikts šādi (tonnās):Francija | 45[6] |EK | 45 |91.c pantsPiekrastes amatierzvejai Kopienā piemērojamais maksimālais kuģu skaits, kas zvejo zilās tunzivis VidusjūrāMaksimālais skaits Kopienas piekrastes amatierzvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg vai no 75 cm līdz 115 cm, un šā maksimālā skaita sadalījums starp dalībvalstīm ir noteikts šādi:Spānija | 139 |Francija | 86 |Itālija | 35 |Kipra | 25 |Malta | 89 |EK | 374 |91.d pantsPiekrastes amatierzvejai Kopienā piemērojamie zilo tunzivju nozvejas limiti VidusjūrāNepārsniedzot ID pielikumā paredzētos nozvejas limitus, nozvejas limits, kas noteikts zilajām tunzivīm, kuru svars ir no 8 kg līdz 30 kg, un kas iedalīts piekrastes amatierzvejai Kopienā svaigu zivju ieguvei ar 91.c pantā minētajiem kuģiem piederīgām laivām zvejai ar ēsmu, ar āķu jedām un ar makšķerēm Vidusjūrā, un šā nozvejas limita sadalījums starp dalībvalstīm ir noteikts šādi (tonnās):Spānija | 82,3 |Francija | 71,8 |Itālija | 63,5 |Kipra | 2,3 |Malta | 5,3 |EK | 225,2 |91.e pantsMaksimālais kuģu skaits, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanaiMaksimālais Kopienas kuģu skaits, kas Adrijas jūrā aktīvi zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg vai no 75 cm līdz 115 cm, un šā maksimālā skaita sadalījums starp dalībvalstīm ir noteikts šādi:Itālija | 68 |EK | 68 |91.f pantsAudzēšanai paredzētu zilo tunzivju nozvejas limiti Adrijas jūrāNepārsniedzot ID pielikumā paredzētos nozvejas limitus, nozvejas limits, kas noteikts zilajām tunzivīm, kuru svars ir no 8 kg līdz 30 kg, un kas iedalīts 91.e pantā minētajiem Kopienas kuģiem, kuri Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai, un šā nozvejas limita sadalījums starp dalībvalstīm ir noteikts šādi (tonnās):Itālija | 63,5 |EK | 63,5” |(5) Regulas IA pielikumu groza šādi.a) Ierakstu par melno paltusu EK ūdeņos IIa un IV zonā; EK un starptautiskajos ūdeņos VI zonā aizstāj ar šādu:“Suga: | Melnais paltuss Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | EK ūdeņi IIa un IV zonā; EK un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā (GHL/2A-C46) |Dānija | 4 | Analītiskā KPN Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 7 |Igaunija | 4 |Spānija | 4 |Francija | 69 |Īrija | 4 |Lietuva | 4 |Polija | 4 |Apvienotā Karaliste | 270 |EK | 720 | (1) |KPN | Nepiemēro |(1) No tās 350 tonnas ir iedalītas Norvēģijai, un tās jāzvejo EK ūdeņos ICES IIa un VI zonā. Šo daudzumu ICES VI zonā drīkst zvejot tikai ar āķu jedām.” |b) Ierakstu par Atlantijas makreli ICES VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; EK ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos IIa, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu:“Suga: | Atlantijas makrele Scomber scombrus | Zona: | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; EK un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā (MAC/2CX14-) |Vācija | 19 821 | Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Spānija | 20 |Igaunija | 165 |Francija | 13 216 |Īrija | 66 070 |Latvija | 122 |Lietuva | 122 |Nīderlande | 28 905 |Polija | 1 396 |Apvienotā Karaliste | 181 694 |EK | 311 531 |Norvēģija | 12 300 | (1) |Fēru salas | 4 798 | (2) |KPN | 511 287 | (3) |(1) Drīkst zvejot tikai ICES IIa, VIa (uz ziemeļiem no 56°30' N), IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā. (2) Drīkst zvejot EK ūdeņos ICES IVa zonā uz ziemeļiem no 59°N no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. Fēru salu kvotu 3 982 tonnu apjomā drīkst apgūt ICES VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30' N visu gadu. (3) KPN, par ko EK, Norvēģija un Fēru salas vienojušās attiecībā uz ziemeļu apgabalu. |Īpašie nosacījumi |Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk noteiktajās zonās drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim. |EK ūdeņi IVa zonā (MAC/*04A-C) |Vācija | 5 981 |Francija | 3 988 |Īrija | 19 938 |Nīderlande | 8 723 |Apvienotā Karaliste | 54 829 |EC EK | 93 459” | " |c) Ierakstu par stavridām ICES VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; EK ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā aizstāj ar šādu:“Suga: | Stavridas Trachurus spp. | Zona: | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; EK un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/578/14) |Dānija | 15 056 | Analītiskā KPN Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 12 035 |Spānija | 16 435 |Francija | 7 952 |Īrija | 39 179 |Nīderlande | 57 415 |Portugāle | 1 591 |Apvienotā Karaliste | 16 276 |EK | 165 939 |Fēru salas | 4 061 | (1) |KPN | 170 000 |(1) Drīkst zvejot tikai ICES IV zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30'N, VIIe, VIIf un VIIh zonā.” |(6) Regulas IB pielikumu groza šādi.a) Ierakstu par mencu Norvēģijas ūdeņos I un II zonā aizstāj ar šādu:“Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (COD/1N2AB.) |Vācija | 2 425 | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Grieķija | 301 |Spānija | 2 706 |Īrija | 301 |Francija | 2 226 |Portugāle | 2 706 |Apvienotā Karaliste | 9 410 |EK | 20 074 |KPN | 525 000” |b) Ierakstu par sarkanasariem EK un starptautiskajos ūdeņos ICES V zonā un EK ūdeņos ICES XII un XIV zonā aizstāj ar šādu:“Suga: | Sarkanasari Sebastes spp. | Zona: | EK un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (RED/51214.) |Igaunija | 210 | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Vācija | 4 266 |Spānija | 749 |Francija | 398 |Īrija | 1 |Latvija | 76 |Nīderlande | 2 |Polija | 384 |Portugāle | 896 |Apvienotā Karaliste | 10 |EK | 6 992 | (1) |KPN | 46 000 |(1) Ne vairāk kā 70 % no šīs kvotas drīkst apgūt apgabalā, ko ierobežo turpmāk norādītās koordinātas, un ne vairāk kā 15 % no šīs kvotas minētajā apgabalā drīkst apgūt laikposmā no 1. aprīļa līdz 10. maijam. (RED/*5X14.) |Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |1 | 64°45 | 28°30 |2 | 62°50 | 25°45 |3 | 61°55 | 26°45 |4 | 61°00 | 26°30 |5 | 59°00 | 30°00 |6 | 59°00 | 34°00 |7 | 61°30 | 34°00 |8 | 62°50 | 36°00 |9 | 64°45 | 28°30 | ” |c) Ierakstu par sarkanasariem Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV zonā aizstāj ar šādu:“Suga: | Sarkanasari Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (RED/514GRN) |Vācija | 4 742 | (1) | Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktu. |Francija | 24 | (1) |Apvienotā Karaliste | 33 | (1) |EK | 8 000 | (1) (2) (3) |KPN | Nepiemēro |(1) Drīkst zvejot vienīgi ar pelaģisko trali, austrumos vai rietumos. Kvotu drīkst izmantot NEAFC pārvaldības apgabalā ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Grenlandes noteikumi par nozveju paziņošanu (RED/*51214). (2) No šā daudzuma 3 000 tonnas zvejai ar pelaģisko trali ir iedalītas Norvēģijai, un 200 tonnas — Fēru salām. (3) Ne vairāk kā 70 % no šīs kvotas drīkst apgūt apgabalā, ko ierobežo turpmāk norādītās koordinātas, un ne vairāk kā 15 % no šīs kvotas minētajā apgabalā drīkst apgūt laikposmā no 1. aprīļa līdz 10. maijam. (RED/*5-14.) |Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |1 | 64°45 | 28°30 |2 | 62°50 | 25°45 |3 | 61°55 | 26°45 |4 | 61°00 | 26°30 |5 | 59°00 | 30°00 |6 | 59°00 | 34°00 |7 | 61°30 | 34°00 |8 | 62°50 | 36°00 |9 | 64°45 | 28°30 | ” |(7) Regulas IIA pielikuma 1. papildinājumu groza šādi.a) Papildinājuma a) tabulā sleju, kas attiecas uz Zviedriju, aizstāj ar šādu:SE |16 609 |738 786 |55 853 |0 |0 |13 155 |22 130 |25 339 |b) Papildinājuma b) tabulā sleju, kas attiecas uz Zviedriju, aizstāj ar šādu:SE |286 779 |829 753 |263 772 |0 |0 |80 781 |53 078 |110 468 |c) Papildinājuma d) tabulā sleju, kas attiecas uz Spāniju, aizstāj ar šādu:ES |0 |0 |0 |0 |0 |13 836 |0 |1 402 142 |(8) Regulas III pielikumu groza šādi.a) Iekļauj šādu 9.a punktu:“9.a Īpaši pasākumi sarkanasaru zvejai Irmingera jūrā un blakus esošajos ūdeņos9.a.1. Šajā 9.a punktā izklāstītos pasākumus piemēro sarkanasaru ( Sebastes spp.) zvejai starptautiskajos ūdeņos ICES V zonā un EK ūdeņos ICES XII un XIV zonā, ko norobežo šādas koordinātas (turpmāk “sarkanasaru aizsardzības apgabals”):9.a.2. Papildus datiem, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 2791/1999 5. panta 1. punktā, zvejas kuģu kapteiņi reģistrē zvejas žurnālā katru ieiešanu sarkanasaru aizsardzības apgabalā un iziešanu no tā, un uz kuģa paturēto summāro nozveju. Žurnāla ierakstā apgabalu apzīmē ar kodu “RCA”.9.a.3. Regulas (EK) Nr. 2791/1999 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto atskaiti par lomu [nozvejas ziņojumu] zvejas kuģu kapteiņi, kas iesaistījušies zvejā sarkanasaru aizsardzības apgabalā, nosūta katru dienu pēc tam, kad attiecīgās kalendārās dienas zvejas darbības ir pabeigtas. Ziņojumā norāda uz kuģa paturētās nozvejas, kas iegūtas kopš pēdējās paziņošanas par nozveju.9.a.4. Papildus informācijai, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 2791/1999 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, zvejas kuģu kapteiņi pirms ieiešanas sarkanasaru aizsardzības apgabalā un iziešanas no tā paziņo uz kuģa paturēto nozveju, kas iegūta kopš pēdējās paziņošanas par nozveju.9.a.5. Ziņojumus, kas minēti 9.a.3. un 9.a.4. punktā, sagatavo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1085/2000 I pielikumu. Ziņojumos par nozvejām, kas iegūtas sarkanasaru aizsardzības apgabalā, attiecīgo apgabalu apzīmē ar kodu “RCA”.9.a.6. Neskarot šīs regulas 39.a pantu, uz etiķetes vai zīmoga, ar ko marķē sarkanasaru aizsardzības apgabalā nozvejotus sarkanasarus, norāda kodu “RCA”.9.a.7. Zivju pircēji vai uzglabātāji nodrošina to, ka ikvienu daudzumu sarkanasaru, kas nozvejoti sarkanasaru aizsardzības apgabalā un ko pirmoreiz izkrauj Kopienas ostā vai pārkrauj citā kuģī, nosver izkraujot vai pārkraujot citā kuģī.9.a.8. Aizliegts izmantot traļus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 100 mm.9.a.9. Pārrēķina koeficients, kas piemērojams sarkanasaru aizsardzības apgabalā nozvejotiem sarkanasariem, kuri ir ķidāti un bez galvas, tostarp tiem, kuri sagatavoti ar “japāņu paņēmienu”, ir 1,70.”b) Pielikuma 15.1. punktu aizstāj ar šādu:“15.1. Grunts tralēšana un zveja ar stacionārajiem zvejas rīkiem, tostarp pie grunts nostiprinātiem žaunu tīkliem un āķu jedām, ir aizliegta apgabalos, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus, ko nosaka saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu.Reykjanes grēdas daļa:-  55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W-  55° 05.4804' N, 35° 58.9784' W-  54° 58.9914' N, 34° 41.3634' W-  54° 41.1841' N, 34° 00.0514' W-  54° 00.0'N, 34° 00.0' W-  53° 54.6406' N, 34° 49.9842' W-  53° 58.9668' N, 36° 39.1260' W-  55° 04.5327' N, 36° 49.0135' W;MAR (Vidusatlantijas grēda) apgabala ziemeļu daļa:-  59° 45' N, 33° 30' W-  57° 30' N, 27° 30' W-  56° 45' N, 28° 30' W-  59° 15' N, 34° 30' W-  59° 45' N, 33° 30' W;MAR apgabala centrālā daļa ( Charlie-Gibbs lūzuma zona un subpolārā frontālā zona):-  53° 30’ N, 38° 00’ W-  53° 30’ N, 36° 49’ W-  55° 04.5327’ N, 36° 49’ W-  54° 58.9914’ N, 34° 41.3634’ W-  54° 41.1841’ N, 34° 00’ W-  53° 30’ N, 34° 00’ W-  53° 30’ N, 30° 00’ W-  51° 30’N, 28° 00’W-  49° 00’ N, 26° 30’ W-  49° 00’ N, 30° 30’ W-  51° 30’ N, 32° 00’ W-  51° 30’N, 38° 00’ W;-  53° 30’ N, 38° 00’ WMAR apgabala dienvidu daļa:-  44° 30’ N, 30° 30’ W-  44° 30’N, 27° 00’ W-  43°15’ N, 27° 15’ W-  43°15’ N, 31° 00’ W-  44° 30’ N, 30° 30’ W;Altair jūras pacēlumi:-  45° 00' N, 34° 35' W-  45° 00' N, 33° 45' W-  44° 25' N, 33° 45' W-  44° 25' N, 34° 35' W-  45° 00' N, 34° 35' W;Antialtair jūras pacēlumi:-  43° 45' N, 22° 50' W-  43° 45' N, 22°05' W-  43° 25' N, 22° 05' W-  43°25' N, 22° 50' W-  43° 45' N, 22° 50' W;Hatton sēklis:-  59º 26' N, 14º 30' W-  59º 12' N, 15º 08' W-  59º 01' N, 17º 00' W-  58º 50' N, 17º 38' W-  58º 30' N, 17º 52' W-  58º 30' N, 18º 22' W-  58º 03' N, 18º 22' W-  58º 03' N, 17º 30' W-  57º 55' N, 17º 30' W-  57º 45' N, 19º 15' W-  58º 30' N, 18º 45' W-  58º 47' N, 18º 37' W-  59º 05' N, 17º 32' W-  59º 16' N, 17º 20' W-  59º 22' N, 16º 50' W-  59º 21' N, 15º 40' W;Rockall plato ziemeļrietumu daļa:-  57º 00' N, 14º 53' W-  57º 37' N, 14º 42' W-  57º 55' N, 14º 24' W-  58º 15' N, 13º 50' W-  57º 57' N, 13º 09' W-  57º 50' N, 13º 14' W-  57º 57' N, 13º 45' W-  57º 49' N, 14º 06' W-  57º 29' N, 14º 19' W-  57º 22' N, 14º 19' W-  57º 00' N, 14º 34' W-  56° 56' N, 14° 36' W-  56° 56' N, 14° 51' W-  57º 00' N, 14º 53' W;Rockall plato dienvidrietumu daļa ( Empress of Britain sēklis):-  56° 24' N, 15° 37' W-  56° 21' N, 14° 58' W-  56° 04' N, 15° 10' W-  55° 51' N, 15° 37' W-  56° 10' N, 15° 52' W-  56° 24' N, 15° 37' W;Logachev pacēlums:-  55°17' N 16°10' W-  55°33' N 16°16' W-  55°50' N 15°15' W-  55°58' N 15°05' W-  55°54' N 14°55' W-  55°45' N 15°12' W-  55°34' N 15°07' W-  55°17' N 16°10' W;Rockall pacēluma rietumu daļa:-  57º 20' N, 16º 30' W-  57º 05' N, 15º 58' W-  56º 21' N, 17º 17' W-  56º 40' N, 17º 50' W-  57º 20' N, 16º 30' W”2. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šīs regulas 1. panta 6. punktu piemēro no 2009. gada 1. janvāra un 1. panta 7. punktu piemēro no 2009. gada 1. februāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[2] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.[3] OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.[4] OV L […], […].[…].2009., […]. lpp.[5] OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.[6] Pēc Francijas pieprasījuma Komisija šo daudzumu var pārskatīt, nepārsniedzot 100 tonnas, kā norādīts ICCAT Ieteikumā 08-05.