Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0430

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam  /* COM/2009/0430 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 19.8.2009COM(2009) 430 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importamPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā, kas attiecas uz dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu, piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir izstrādāts saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu, kuru piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam. Regula (EK) Nr. 682/2007 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 attiecībā uz maksājumu, ko piemēro vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Komisijas Lēmums 2007/424/EK, ar ko pieņēm saistības, ko piedāvāja divi Taizemes ražotāji. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2006. gada 16. septembrī sāka spēkā esošo antidempinga pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importu. Pārskatīšana attiecās tikai uz pasākuma formas pārbaudi un konkrētāk uz dažu Taizemes ražotāju eksportētāju piedāvāto saistību pieņemamības un realizējamības pārbaudi. Pievienotā priekšlikuma — grozīt Regulu (EK) Nr. 682/2007 — pamatā ir galīgie atzinumi, kas apstiprināja, ka cenu saistības nav piemērots pasākumu veids. Tādēļ tiek ierosināts, ka Padome pieņem pievienoto regulas priekšlikumu, kuru ne vēlāk kā līdz 2009. gada 15. decembrim jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu un 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi(1) Pēc veiktās izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007[2] (“sākotnējā regula”) noteica galīgus antidempinga maksājumus dažu tādu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam, kurus klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00. Pasākumu veids bija procentuāli maksājumi. Regula (EK) Nr. 682/2007[3] tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 954/2008 attiecībā uz maksājuma likmi, ko piemēro vienam uzņēmumam un “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tādējādi maksājuma likmes svārstās no 3,1 % līdz 14,3 %. Maksājumu nepiemēroja importam, ko veic divi Taizemes ražotāji eksportētāji, proti, Malee Sampran Public Co Ltd ( Malee ) un Sun Sweet Co Ltd ( Sun Sweet ), kuri ar Komisijas Lēmumu 2007/424/EK[4] uzņēmās saistības un izpildīja Regulas (EK) Nr. 682/2007 2. pantā minētos nosacījumus.2. Pārskatīšanas pamatojums(2) Kad tika noteikti galīgie pasākumi, Padome ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet nevarēja iesniegt pietiekami pamatotu saistību piedāvājumu pamatregulas 8. panta 2. punktā minētajā termiņā, izņēmuma kārtā atļāva iesniegt piedāvājumu 10 kalendāro dienu laikā pēc galīgās Regulas (EK) Nr. 682/2007 spēkā stāšanās dienas. Šajā termiņā tika saņemti vēl desmit saistību piedāvājumi. Divos pieņemtajos saistību piedāvājumos un desmit vēlāk saņemtajos piedāvājumos ir iekļautas fiksētas minimālās importa cenas.(3) Pēc tam, kad tika atklāti desmit vēlāk saņemtie piedāvājumi, Kopienas ražošanas nozare iebilda pret cenu piedāvājumu pieņemšanu, norādot, ka minimālās fiksētās importa cenas vairs nav efektīvs pasākums, jo ir augušas cenas attiecīgajam ražojumam (skatīt definīciju 16. apsvērumā) un tā ražošanā izmantotajām galvenajam izejvielām un ieguldījumiem.(4) Lai atkārtoti novērtētu, vai saistības ir efektīvs antidempinga pasākumu veids, Komisija uzskatīja par vajadzīgu atkārtoti vērtēt piedāvāto un pieņemto saistību pieņemamību un realizējamību.3. Izmeklēšana(5) Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, Komisija 2008. gada 16.septembrī sāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, publicējot paziņojumu par procedūras sākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[5] .(6) Pārskatīšanu veica tikai par pasākumu veidu, ko piemēro diviem Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuru saistības bija pieņemtas, kā arī desmit Taizemes ražotājiem eksportētājiem, kuru saistību piedāvājumi vēl nebija pieņemti.(7) Komisija oficiāli paziņoja ražotājiem eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem, viņu asociācijām un importētājiem par to, ka tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšana. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā izteikt viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.(8) Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija nosūtīja aptaujas anketas divpadsmit ieinteresētajiem ražotājiem eksportētājiem, kā arī Kopienas ražotājiem. Kopienas ražotāji un septiņi no divpadsmit Taizemes uzņēmumiem atbildēja uz anketas jautājumiem.(9) Pieci Taizemes uzņēmumi, kuru saistības vēl nebija pieņemtas, neatbildēja uz pārskatīšanas aptaujas anketu, tāpēc pamatregulas 18. panta nozīmē tos uzskatīja par uzņēmumiem, kas nesadarbojas. Viena Taizemes uzņēmuma iesniegto informāciju neņēma vērā, jo atbilde uz konfidenciālo aptaujas anketu bija nepilnīga. Turklāt šis uzņēmums arī neiesniedza izmeklēšanai derīgu aptaujas anketas nekonfidenciālo versiju. Uzņēmums apgalvoja, ka saistībā ar būtiskām strukturālām pārmaiņām tajā, tostarp nosaukuma maiņu, bija grūti sniegt derīgu atbildi uz aptaujas anketu. Vēl viens Taizemes uzņēmums atteicās iesniegt izmeklēšanai derīgu aptaujas anketas nekonfidenciālo versiju. Minētos uzņēmumus informēja, ka ir ierosināts piemērot pamatregulas 18. pantu, un tiem tika dota iespēja sniegt komentārus. Pēdējais minētais uzņēmums apgalvoja, ka derīgu atbildi uz anketas nekonfidenciālās versijas jautājumiem nebija iespējams sniegt, jo tajā pieprasītā informācija ir konfidenciāla. Jāatzīst, ka šis arguments ir pieņemams attiecībā uz aptaujas anketas daļām, kas saistītas ar izmaksām un cenām uzņēmumā, tomēr to nevar pieņemt attiecībā uz pārējām aptaujas anketas daļām, piemēram, darbības statistiku, vispārīgo informāciju utml. Pēc tam pirmais no minētajiem uzņēmumiem iesniedza papildu konfidenciālu informāciju. Pat tad, ja uzņēmums varēja būt pārstrukturizācijas stadijā, tomēr bija jāsniedz pamatinformācija, lai varētu novērtēt uzņēmuma situāciju. Šī minētā obligātā informācija netika nodrošināta, neskatoties uz vēlāk iesniegtajiem papildu datiem, jo atbildē nebija iekļauta informācija par konkrētām cenu pozīcijām. Turklāt netika iesniegta derīga atbilde uz aptaujas anketas nekonfidenciālo versiju.(10) Tāpēc uzskatīja, ka nav saņemti vērā ņemami argumenti, lai mainītu lēmumu piemērot pamatregulas 18. pantu.(11) Visi pārējie ražošanas uzņēmumi sadarbojās, sniedzot atbildes uz anketas jautājumiem.(12) Komentārus iesniedza arī vairākas citas ieinteresētās personas. Viens importētājs paziņoja, ka pasākumu ieviešana nav pamatota, jo sākotnējā IP (skatīt definīciju 17. apsvērumā) netika konstatēts dempings, tāpēc pasākumi būtu jāatceļ. Saistībā ar šo jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā konstatēja kaitējumu izraisošu dempingu. Turklāt šīs pārskatīšanas galvenais mērķis ir novērtēt saistību kā efektīva antidempinga pasākuma piemērotību, tāpēc nevar ņemt vērā tās pretenzijas attiecībā uz sākotnējās izmeklēšanas atzinumiem, kuras neattiecas uz pasākumu veidu. Tāpēc komentāru noraidīja. Cits importētājs iesniedza formālu pieprasījumu apturēt pasākumus. Šo prasību patlaban vērtē nesaistīti ar šo pārskatīšanas izmeklēšanu.(13) Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.(14) a) Taizemes ražotāji eksportētāji:-  Lampang Food Products Co., Ltd ., Bangkoka,-  Malee Sampran Public Co., Ltd ., Bangkoka,-  River Kwai International Food Industry Co., Ltd ., Bangkoka un-  Sun Sweet Co., Ltd , Čiangmai.b) Kopienas ražotāji:-  Bonduelle Conserve International , Lille-Villeneuve d'Ascq , Francija,-  Conserve Italia SCA , San Lazzaro di Savena , Itālija.(15) Izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2008. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).4. Attiecīgais ražojums(16) Attiecīgais ražojums ir Taizemes izcelsmes saldās kukurūzas ( Zea mays var. saccharata ) graudi, kas sagatavoti vai konservēti etiķī vai etiķskābē, nesaldēti, kurus parasti klasificē ar KN kodu ex 2001 90 30, un saldās kukurūzas ( Zea mays var. saccharata ) graudi, kas sagatavoti vai konservēti citā veidā, nevis ar etiķi vai etiķskābi, nesaldēti, izņemot 2006. pozīcijas ražojumus, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 2005 80 00.C. ATZINUMI1. Attiecīgā ražojuma pārdošanas cenu pārmaiņas(17) Vispirms tika pārbaudītas attiecīgā ražojuma cenu pārmaiņas laikposmā, kas sākas vienlaikus ar sākotnējo izmeklēšanas periodu, proti, no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (“sākotnējais IP”), un beidzas vienlaikus ar PIP. Datus par 2008. gada atlikušo daļu aplūkoja, lai pārbaudītu secinājumus.(18) Datu analīze pierādīja, ka attiecīgā ražojuma importam no Taizemes vērojams skaidri augšupejošs cenu pieaugums, salīdzinot ar sākotnējo IP, it īpaši kopš 2006. gada beigām. Neskatoties uz cenu samazinājumu PIP laikā, cenas joprojām saglabājas ievērojami augstākas nekā sākotnējā IP. Pieejamie dati par 2008. gadu liecina par kārtējo cenu pieaugumu.1. tabula. Importa cenas importam ES no Taizemes pa ceturkšņiemKoeficients C1/2005 = 100 | C1 | C2 | C3 | C4 |Sākotnējais IP Koeficents | 656 100 | 669 102 | 723 110 | 699 107 |2006 Koeficents | 719 110 | 705 107 | 715 109 | 747 114 |2007 Koeficents | 830 127 | 798 122 | 814 124 | 773 118 |PIP Koeficents | 814 124 | 773 118 | 763 116 | 740 113 |2008 Koeficents | 763 116 | 740 113 | 768 117 | 811 124 |Avots: Eurostat .(19) Attiecīgā ražojuma vidējo importa cenu kopējo attīstību saskaņā ar Eurostat datiem apstiprināja arī pārbaudītu pārdošanas cenu analīze, ko veica attiecībā uz reprezentatīva izmēra kārbām (12 oz), kuras ieved no Taizemes un pārdod ES. Proti, kā redzams turpmāk sniegtajā tabulā, attiecībā uz konkrētā izmēra kārbām vērojama tāda pati tendence kā no Eurostat datiem izrietošā.(20) Turklāt, analizējot reprezentatīvā izmēra kārbu cenas Taizemē, varēja secināt, ka pēc sākotnējā IP bija vērojamas vēl lielākas cenu svārstības. Laikposmā no 2005. gada pirmā ceturkšņa līdz PIP pēdējam ceturksnim pārdošanas cena atšķīrās pat vairāk nekā par 30 %. Dati, kas pieejami par 2008. gada otro pusi, apstiprina šo tendenci.2. tabula. Taizemes pārdošanas cenas Eiropas Savienībā (euro/tonnā — kārbas tilpums 12 oz — indeksētas)Koeficients C1/2005 = 100 | C1 | C2 | C3 | C4 |Sākotnējais IP | 100 | 105 | 106 | 115 |2006 | 118 | 119 | 118 | 123 |2007 | 129 | 133 | 123 | 116 |PIP | 123 | 116 | 109 | 112 |2008 | 109 | 112 | 121 | 122 |Avots: izmeklēšana.(21) Ņemot vērā attiecīgā ražojuma ievērojamās cenu svārstības kopš sākotnējā IP, jāsecina, ka cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav piemērotas.2. Minimālo importa cenu iespējamā indeksācija(22) Lai gan saistību piedāvājumi, kas vēl nav pieņemti, un pieņemtie saistību piedāvājumi attiecas vienīgi uz fiksētām minimālajām cenām, tika izskatīta iespēja izņēmuma kārtā saglabāt divus pieņemtos saistību piedāvājumus vai attiecīgi pieņemt desmit saistību piedāvājumus, kas vēl nav apstiprināti, veicot minimālo importa cenu indeksāciju.(23) Šajā nolūkā bija jānosaka, vai attiecīgā ražojuma pārdošanas cenu pārmaiņas ir saistītas ar ražošanas procesā izmantoto galveno izejvielu/ieguldījumu iepirkuma cenu pārmaiņām un, ja šāda saistība pastāv, vai minētās izejvielas/ieguldījumi veido lielu daļu no kopējām ražošanas izmaksām, un vai publiski ir pieejama informācija par šo sastāvdaļu cenām.(24) Attiecīgā ražojuma divas galvenās sastāvdaļas ir cukurkukurūza un kārbas, katra no tām veido aptuveni 30 % līdz 40 % no gatavā ražojuma cenas.a) Indeksācija atbilstīgi cukurkukurūzas iepirkuma cenu pārmaiņām(25) Turpmāk sniegtajā tabulā redzams, ka, salīdzinot ar cenām sākotnējā IP laikā, ievērojami pieauga cukurkukurūzas vidējās iepirkuma cenas Taizemē un ES. Cenas PIP beigās bija ievērojami augstākas nekā sākotnējā IP laikā. Dati, kas pieejami par 2008. gada otro pusi apstiprina cenu pieaugumu.(26) Turklāt redzams, ka viena gada ietvaros iepirkuma cenām Taizemē atšķirībā no ES raksturīga arvien lielāka nestabilitāte, it īpaši kopš 2006. gada beigām. Starpība starp zemāko un augstāko cenu Taizemē svārstījās 40 % amplitūdā laikposmā no sākotnējā IP līdz PIP. Dati, kas pieejami par 2008. gadu, liecina par vēl lielāku nestabilitāti.3. tabula. Cukurkukurūzas iepirkuma cenas EURO pa ceturkšņiem (indeksētas)[pic]Avots: izmeklēšana.(27) Salīdzinot ar sākotnējo IP, gan attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām, gan cukurkukurūzas iepirkuma cenām bija raksturīga lielāka nestabilitāte, tomēr nevarēja konstatēt pastāvīgu un noturīgu saistību starp abām minētajām cenām. Lai gan par laikposmu no 2005. gada sākuma līdz 2006. gada beigām varētu apgalvot, ka cukurkukurūzas cenu pārmaiņas zināmā mērā atspoguļojas attiecīgā ražojuma cenu pārmaiņās, tomēr no 2007. gada tā vairs nav. Proti, cukurkukurūzas iepirkuma cenas samazinās, savukārt attiecīgā ražojuma pārdošanas cenas palielinās, un otrādi.4. tabula. Saistība starp attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām un cukurkukurūzas iepirkuma cenām[pic](28) Turklāt analīze liecināja, ka cukurkukurūzas cenu pārmaiņas pasaulē notiek nevienmērīgi. Kā redzams 3. tabulā, cenas Taizemē un Kopienā mainās atšķirīgi.(29) Netika konstatēta saistība starp attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām un cukurkukurūzas iepirkuma cenām, turklāt Taizemē un Kopienā cukurkukurūzas cenas mainās atšķirīgi, tāpēc ir skaidrs, ka cukurkukurūzas minimālo importa cenu indeksācija nav īstenojama.(30) Līdztekus minētajam vienlīdz svarīgi ir tas, ka informācija par cukurkukurūzas cenām nav publiski pieejama. Minētos datus varēja iegūt tikai pārskatīšanas gaitā. Tāpēc minimālo cenu indeksācija nav iespējama pat tad, ja tiktu konstatēta saistība starp cenu pārmaiņām.b) Indeksācija atbilstīgi kārbu iepirkuma cenu pārmaiņām(31) Otras svarīgākās izmaksas — kārbu izmaksas — veido kopējo ražošanas izmaksu daļu, kas nav pietiekami nozīmīga, lai varētu veikt indeksāciju tikai attiecībā uz cenām. Jebkurā gadījumā izmeklēšana liecināja, ka laikposmā no sākotnējā IP līdz pārskatīšanas IP kārbu cenas palika nemainīgas, t.i., nevarēja konstatēt nekādu saistību ar attiecīgā ražojuma cenām. Tādēļ jāatzīst, ka nav izpildīti galvenie indeksācijas nosacījumi, kas izklāstīti 23. apsvērumā. Attiecīgi iespēja indeksēt minimālās importa cenas atbilstīgi kārbu cenu pārmaiņām netika turpmāk izskatīta.(32) Ņemot vērā minētos apsvērumus, izmeklēšanā apstiprinājās, ka nav iespējams indeksēt minimālās importa cenas, lai vērstos pret attiecīgā ražojuma cenu svārstībām.3. Konkrēti iemesli, lai nepieņemtu saistību piedāvājumus(33) Pieci no desmit uzņēmumiem, kuru saistību piedāvājumi nav pieņemti, neatbildēja uz anketas jautājumiem, un tādēļ pamatregulas 18. panta izpratnē tos uzskatīja par uzņēmumiem, kas nesadarbojas. Saskaņā ar vispārīgo darbības politiku, ir jāvēršas pret nesadarbošanos, tāpēc ir jānoraida nepieņemtie saistību piedāvājumi no minētajiem uzņēmumiem.(34) Turklāt izmeklēšanā konstatēja, ka antidempinga maksājumus, vismaz attiecībā uz dažiem darījumiem, sedza cits uzņēmums. Šāda prakse negatīvi ietekmē uzticamību, kas ir viens no pamatfaktoriem, pieņemot cenu saistības. Tāpēc konkrētā uzņēmuma saistību piedāvājums nav pieņemams.(35) Cits uzņēmums ārpus Taizemes izveidoja saistītu uzņēmumu, kurā ražo attiecīgo ražojumu. Uzņēmums piedāvāja iekļaut šo meitasuzņēmumu saistību piedāvājumā. Tomēr šāda meitasuzņēmuma esība liecina par augstu šķērskompensāciju risku. Tāpēc arī šā uzņēmuma saistību piedāvājums ir jānoraida.(36) Vēl viens cits uzņēmums apturēja attiecīgā ražojuma ražošanu un izīrēja ražošanas iekārtas jaunizveidotam saistītajam uzņēmumam. Tāpēc arī šā uzņēmuma saistību piedāvājums ir jānoraida.4. Konkrēti iemesli saistību atsaukšanai(37) Veicot pārbaudi vienā no uzņēmumiem, ar kuru apstiprinātas cenu saistības, atklājās vairāki pārkāpumi, kas sīki izklāstīti Komisijas Lēmumā [NORĀDĪT NUMURU].D. SECINĀJUMI(38) Ņemot vērā minētos faktus un apsvērumus, cenu saistības ar fiksētām minimālajām importa cenām vairs nav piemērots instruments, lai cīnītos pret dempinga kaitīgo ietekmi, un problēmas risinājums, indeksējot minimālās importa cenas, nav īstenojams. Šādos apstākļos saistību piedāvājumi ir jānoraida, un pieņemtās saistības ir jāatceļ.(39) Turklāt astoņi no desmit saistību piedāvājumiem, kas vēl nav pieņemti, ir jānoraida konkrēto iepriekšminēto iemeslu dēļ.(40) Turklāt ir jāatceļ viens no diviem apstiprinātajiem saistību piedāvājumiem, jo uzņemtās saistītas netiek pildītas.(41) Tāpēc secināja, ka pārskatīšanas izmeklēšana, kas attiecās tikai uz pasākumu veidu, ir jāizbeidz, nepieņemtie saistību piedāvājumi ir jānoraida, un ir jāatceļ apstiprinātās saistības.(42) Visas ieinteresētās personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija pieņemts lēmums noraidīt nepieņemtos saistību piedāvājumus un atcelt apstiprinātās cenu saistības, un tām tika dota iespēja izteikt piezīmes.(43) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka saistības nevar atcelt, ja ir izpildīti visi saistību piedāvājumā iekļautie noteikumi. Tā vietā uzņēmumam ir jādod iespēja pārskatīt minimālās importa cenas, ņemot vērā tirgus attīstības tendences.(44) Atbildot uz minēto apgalvojumu, ir jāuzsver, ka vispārīgu realizējamības apsvērumu dēļ līdzšinējās saistības jo īpaši ir jāatceļ, tieši tāpat ir jānoraida nepieņemtie saistību piedāvājumi. Kā minēts iepriekš tekstā, pārskatīšanā konstatēja, ka cenu saistības attiecībā uz cukurkukurūzu vairs nav piemērotas, neatkarīgi no tā, vai konkrēti uzņēmumi izpildīja saistību noteikumus un vai šie uzņēmumi vēlas pārskatīt minimālās importa cenas. Jebkurā gadījumā, ņemot vērā pārskatīšanā konstatētās cenu svārstības, minimālo importa cenu pārskatīšanu varētu realizēt vienīgi tad, ja ieviestu indeksācijas formulu. Taču izmeklēšanā konstatēja, ka indeksācijas formulas izstrādei nav pamata.(45) Viens uzņēmums apstrīdēja apgalvojumu, ka laikposmā no sākotnējā IP līdz PIP minētajā uzņēmumā cukurkukurūzas iepirkuma cenām un attiecīgā ražojuma pārdošanas cenām bija raksturīgas svārstības un pieauguma tendence, un apgalvoja, ka attiecīgā ražojuma pārdošanas cenu palielinājumu izraisīja tikai minimālā importa cena. Tāpēc viņš apgalvoja, ka nav pamata atsaukt uzņēma cenu saistību pieņemšanu.(46) Tomēr uzņēmuma sniegtie dati neapstiprināja šo apgalvojumu. Lai gan nedaudz zemāka par vidējo, tomēr cukurkukurūzas iepirkuma cenām bija raksturīga pieauguma tendence. Līdztekus minētajam uzņēmuma attiecīgā ražojuma pārdošanas cenas PIP laikā ievērojami pārsniedza attiecīgo minimālo importa cenu un liecināja par turpmāku pieauguma tendenci 2008. gada otrajā pusē.(47) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nepieņemto cenu saistību piedāvājumu noraidīšana un līdzšinējo cenu saistību atsaukšana ir pretrunā ar PTO Antidempinga nolīguma 15. pantu, kurā PTO locekļiem noteikts pienākums ņemt vērā īpašo situāciju attīstības valstīs. Atbildot uz šo apgalvojumu, ir jāuzsver, ka Komisija, aktīvi un neizslēdzot nevienu iespēju, apsvēra visus risinājumus, tostarp fiksēto minimālo importa cenu indeksāciju, lai vērsos pret saistību realizējamības problēmām. Tādējādi šajā gadījumā tika izskatītas konstruktīvu korekcijas pasākumu iespējas. Tomēr izmeklēšanas atzinumi, kas izklāstīti 22 līdz 32. apsvērumā, šajā saistībā neliecināja par alternatīvu risinājumu iespēju.(48) Citas ieinteresētās personas pieprasīja pasākumu formālu apturēšanu, ņemot vērā pārskatīšanas atzinumus. Kā jau minēts 12. apsvērumā, šāda prasība tiek izskatīta nesaistīti ar šo izmeklēšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Svītro 1. panta 3. punktu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008.2. Līdzšinējo 1. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008, numurē kā 1. panta 3. punktu.3. Svītro 2. pantu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008.4. Līdzšinējo 3. un 4. pantu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008, attiecīgi numurē kā 2. un 3. pantu.5. Svītro II pielikumu Regulā (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008.2. pantsAr šo pārtrauc Regulas (EK) Nr. 682/2007, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 954/2008, daļēju starpposma pārskatīšanu, noraidot saistību piedāvājumus.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.[3] OV L 260, 30.9.2008., 1. lpp.[4] OV L 159, 20.6.2007., 42. lpp.[5] OV C 237, 16.9.2008., 18. lpp.


				|

		52012PC0021

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai /* COM/2012/021 galīgā redakcija - 2012/0013 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Līgumā par Eiropas Savienības
darbību (LESD) noteikta atšķirība starp Komisijai
deleģētajām pilnvarām pieņemt vispārēji
piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai
grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus
(deleģētos aktus), kā noteikts LESD 290. panta
1. punktā, un Komisijai uzticētajām pilnvarām
pieņemt vienotus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu
juridiski saistošos Savienības aktus (īstenošanas aktus), kā
noteikts LESD 291. panta 2. punktā.
Šā priekšlikuma mērķis ir
saskaņot 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008,
ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu
krājumiem un šo krājumu zvejniecībai ("Mencu
plāns"), ar jaunajiem LESD noteikumiem. Pilnvaras, kas
Komisijai pašreiz ir piešķirtas ar minēto regulu, ir
pārklasificētas par deleģēta rakstura pasākumiem un
īstenojoša rakstura pasākumiem.
Plāna galvenais mērķis ir
nodrošināt mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu
ģeogrāfiskajos apgabalos Kategatā, Ziemeļjūrā, uz
rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā, balstoties uz
maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (5. panta
1. punkts). Lai minēto mērķi sasniegtu, plānā
izklāstīti noteikumi par ikgadējo zvejas iespēju noteikšanu
attiecībā uz šo krājumu kopējās pieļaujamās
nozvejas (KPN) un maksimālās pieļaujamās zvejas
piepūles izteiksmē. Minētajos noteikumos paredzēti
konkrēti tehniskie parametri, kurus izmantojot, var noteikt, vai
krājums ir labākā vai sliktākā saglabātības
stāvoklī, proti, tuvāk vai tālāk no plānā
izvirzītā mērķa. Šie parametri ir izstrādāti
zinātniski; tie nav politikas izvēle. Zinātnes joma var
attīstīties un pilnveidoties, un plānā jāiekļauj
vajadzīgie noteikumi, lai nodrošinātu tā atbilstību izcilākajiem
zinātnes sasniegumiem.
Tādēļ regulas 10. panta
1. punktā ir noteikts, ka tad, ja, ņemot vērā
zinātnisko ieteikumu, plānā izmantotie zvejas
izraisītās mirstības koeficienti un ar tiem saistītais
krājuma nārsta biomasas līmenis vairs
nav piemērots, Padomei jāpārskata šie parametri, lai
nodrošinātu, ka saskaņā ar šo plānu ir iespējams
sasniegt tajā izvirzītos apsaimniekošanas mērķus.
Tādējādi spēkā esošā regula ir
piešķīrusi Padomei pilnvaras grozīt šos nebūtiskos
plāna elementus. Pēc LESD stāšanās spēkā
šāda lēmumu pieņemšanas procedūra vairs nav iespējama.
Līdzīgi, Komisijai jābūt
pilnvarotai arī pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu
citus Regulas (EK) Nr. 1342/2008 nebūtiskos elementus, piemēram,
I pielikuma tehniskos parametrus, ja tas vajadzīgs un ja ievēroti
minētajā regulā paredzētie stingrie nosacījumi.
Deleģētās pilnvaras būtu
jāpiešķir arī tāpēc, lai paredzētu noteikumus par
zvejas piepūles pielāgošanu, ja kuģu grupa ir izslēgta no
piepūles režīma vai tajā iekļauta atkārtoti, par
zvejas kapacitātes aprēķina metodi, par aprēķina
metodi maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles
pielāgošanai, un par izmaiņām ģeogrāfisko apgabalu un
zvejas rīku grupu sastāvā.
Komisijai būtu jāpiešķir
īstenošanas pilnvaras, lai noteiktu procedūru un formātu,
kādā informāciju nosūta Komisijai, un īpašās
zvejas atļaujas formātu un to kuģu sarakstu, kam ir
piešķirtas īpašās zvejas atļaujas.
Turklāt pēc LESD stāšanās
spēkā būtu jāprecizē 30. pantā
izklāstītā lēmumu pieņemšanas procedūra.
Tāpēc ierosinātie
grozījumi ir izmaiņas, kas ļaus efektīvi īstenot šo
plānu jaunajā lēmumu pieņemšanas kārtībā, kura
ieviesta ar Lisabonas līgumu.
Saskaņā ar iepriekš minēto ir
sagatavots priekšlikuma projekts Regulas (EK) Nr. 1342/2008
grozīšanai un Komisija ir aicināta pēc iespējas
drīzāk pieņemt šo priekšlikumu un iesniegt to Padomei un Eiropas
Parlamentam.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Pasākuma galvenais uzdevums ir identificēt
ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 Komisijai piešķirtās
pilnvaras un klasificēt tās kā deleģētās vai
īstenošanas pilnvaras.
·
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 43. panta 2. punkts.
·
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Eiropas Savienības
ekskluzīvā kompetencē.
·
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums groza pasākumus, kas jau
paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008, tāpēc nav
šaubu par proporcionalitātes principu.
·
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ: regula ir jāgroza ar regulu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šis pasākums Savienībai nerada
papildu izdevumus.
2012/0013 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar kuru groza Padomes 2008. gada 18. decembra
Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu
mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],

pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Padomes 2008. gada 18. decembra Regula
(EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu
krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK)
Nr. 423/2004[2],
pilnvaro Padomi uzraudzīt un pārskatīt maksimālos zvejas
izraisītās mirstības koeficientus un saistītos krājumu
nārsta biomasas līmeņus.
(2)
Saskaņā ar Līguma 290. pantu
Komisijai var piešķirt pilnvaras ar deleģētiem aktiem
papildināt vai grozīt konkrētus nebūtiskus
leģislatīvu aktu elementus.
(3)
Lai grozītu vai papildinātu Regulas (EK)
Nr. 1342/2008 noteikumu nebūtiskos elementus, pilnvaras pieņemt
tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu
jādeleģē Komisijai attiecībā uz:
–
izmaiņām maksimālo zvejas
izraisītās mirstības koeficientu un saistīto krājuma
nārsta biomasas līmeņu noteiktajās vērtībās,
ja sasniegts zvejas izraisītās mirstības
mērķkoeficients,
–
noteikumiem par zvejas piepūles
pielāgošanu, ja kuģu grupa ir izslēgta no piepūles
režīma vai tajā iekļauta atkārtoti,
–
noteikumiem par 14. panta 3. punktā
minētās zvejas kapacitātes aprēķina metodi un
maksimālās kapacitātes pielāgošanu, kas izriet no zvejas
darbību izbeigšanas un zvejas kapacitātes pārvietojumiem,
–
noteikumiem par aprēķina metodi
maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles
pielāgošanai saistībā ar kvotu pārvaldību,
–
noteikumiem par aprēķina metodi
maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles
pielāgošanai pēc zvejas piepūles pārvietojumiem zvejas
piepūles grupās,
–
izmaiņām I pielikumā noteikto
ģeogrāfisko apgabalu un zvejas rīku grupu sastāvā.
(4)
Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot
sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp
ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga,
savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana
Eiropas Parlamentam un Padomei.
(5)
Saskaņā ar Līguma 291. pantu,
lai ar vienādiem nosacījumiem īstenotu juridiski saistošus
aktus, īstenošanas pilnvaras Komisijai jāpiešķir ar
īstenošanas aktiem.
(6)
Lai Regulas (EK) Nr. 1342/2008
īstenošanas nolūkā nodrošinātu vienādus
nosacījumus, īstenošanas pilnvaras Komisijai būtu
jāpiešķir attiecībā uz sīki izstrādātiem
noteikumiem par procedūru un formātu šajā regulā
paredzētās informācijas nosūtīšanai Komisijai,
īpašās zvejas atļaujas formātu un to kuģu sarakstu,
kuriem ir piešķirtas šādas īpašās atļaujas. Šīs
pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un
Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu[3].
(7)
Pēc Līguma par Eiropas Savienības
darbību stāšanās spēkā būtu jāprecizē
30. pantā izklāstītā lēmumu pieņemšanas
procedūra.
(8)
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza
Regula (EK) Nr. 1342/2008,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1342/2008 groza
šādi:
(1)
regulas 10. panta 1. punktu aizstāj
ar šādu:
"1. Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 31.a punktu
attiecībā uz izmaiņām to līmeņu vērtībās,
kas noteikti 5. panta 2. punktā, 6. pantā un
7. panta 2. punktā, ja ir sasniegts 5. panta
2. punktā minētais zvejas izraisītās mirstības
mērķkoeficients vai ja zinātniskie dati liecina, ka šis
mērķis vai 6. pantā noteiktais krājuma
nārsta biomasas minimālais līmenis un nārsta biomasas
piesardzības līmenis vai 7. panta 2. punktā
norādītie zvejas izraisītās mirstības koeficienti
vairs nav piemēroti, lai saglabātu nelielu krājuma
noplicināšanās risku un maksimālu ilgtspējīgas ieguves
apjomu.";
(2)
regulas 11. pantu groza šādi:
(a)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
”3.     Dalībvalstis katru gadu sniedz
attiecīgu Komisijai informāciju, lai konstatētu, ka minētie
nosacījumi tiek ievēroti.";
(b)
pievieno šādu 4. un 5. punktu:
"4.      Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai
paredzētu noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles
pielāgošanu, ja kuģu grupa ir izslēgta no zvejas piepūles
režīma vai atkārtoti tajā iekļauta saskaņā ar
11. panta 2. punktu un ja kuģis vairs neatbilst
prasībām, kas norādītas lēmumā par
izslēgšanu.
5. Sīki izstrādātus noteikumus par
procedūru un formātu, kādā Komisijai nosūta
11. panta 3. punktā minēto informāciju, Komisija var
pieņemt ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 32. panta
2. punktā minēto procedūru.";
(3)
regulas 14. pantā pievieno šādu
5. punktu:
"5. Dalībvalstis informē Komisiju
par pamatu 3. punktā minētās maksimālās zvejas
kapacitātes aprēķināšanai un par jebkādiem
pielāgojumiem, kas izriet no zvejas darbību izbeigšanas un
kapacitātes pārvietojumiem saskaņā ar 16. panta 3. punktu.";
(4)
regulā iekļauj šādu 14.a pantu:
“14.a pants
Komisijas pilnvaras
1. Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai
precizētu noteikumus attiecībā uz metodi 14. panta
3. punktā minētās zvejas piepūles aprēķināšanai
un maksimālās kapacitātes pielāgošanai, kas izriet no
zvejas darbību izbeigšanas un kapacitātes pārvietojumiem
saskaņā ar 16. panta 3. punktu.
2. Komisija ar īstenošanas aktiem
saskaņā ar 32. panta 2. punktā minēto
procedūru var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus
attiecībā uz:
a) 14. panta 2. punktā
minētās īpašās zvejas atļaujas formātu un
procedūrām, ar kurām dalībvalstis dara pieejamu to
kuģu sarakstu, kuriem ir piešķirta šī īpašā
atļauja, kā minēts 14. panta 4. punktā;
b) procedūru un formātu,
kādā Komisijai nosūta 14. panta 5. punktā
minēto informāciju.";
(5)
regulas 16. pantā iekļauj šādu
4., 5. un 6. punktu:
"4. Dalībvalstis informē Komisiju
par jebkādiem piepūles pielāgojumiem saskaņā ar šo
pantu.
5. Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai
paredzētu noteikumus attiecībā uz aprēķina metodi, kas
dalībvalstīm ļauj pielāgot maksimālo pieļaujamo
zvejas piepūli saistībā ar kvotu pārvaldību.
6. Sīki izstrādātus noteikumus par
procedūru un formātu, kādā Komisijai nosūta
4. punktā minēto informāciju, Komisija var pieņemt ar
īstenošanas aktiem saskaņā ar 32. panta 2. punktā
minēto procedūru.";
(6)
regulas 17. pantā iekļauj šādu
6., 7. un 8. punktu:
"6. Dalībvalstis informē Komisiju
par jebkādiem piepūles pielāgojumiem saskaņā ar šo
pantu.
7. Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 31.a pantu, lai
paredzētu noteikumus attiecībā uz aprēķina metodi, kas
dalībvalstīm ļauj pielāgot maksimālo pieļaujamo
zvejas piepūli pēc zvejas piepūles pārvietojumiem
piepūles grupās.
8. Sīki izstrādātus noteikumus par
procedūru un formātu, kādā Komisijai nosūta
6. punktā minēto informāciju, Komisija var pieņemt ar
īstenošanas aktiem saskaņā ar 32. panta 2. punktā
minēto procedūru.";
(7)
regulas 30. pantu aizstāj ar šādu:
"30. pants
Lēmumu pieņemšanas procedūra
Ja regula paredz, ka Padomei jāpieņem
lēmumi, Padome rīkojas saskaņā ar Līgumu.";
(8)
regulas 31. panta ievadfrāzi aizstāj
ar šādu:
"Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 31.a punktu, lai
grozītu šīs regulas I pielikumu, balstoties uz šādiem
principiem:";
(9)
regulā iekļauj šādu 31.a pantu:
“31.a pants
Deleģējuma īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos
aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā
izklāstītos nosacījumus.
2. Šīs regulas 10. panta
1. punktā, 11. panta 4. punktā, 14.a panta
1. punktā, 16. panta 5. punktā, 17. panta
7. punktā un 31. pantā minētās deleģēto
aktu pieņemšanas pilnvaras piešķir uz nenoteiktu laiku.
3. Šīs regulas 10. panta
1. punktā, 11. panta 4. punktā, 14.a panta
1. punktā, 16. panta 5. punktā, 17. panta
7. punktā un 31. pantā minētās deleģēto
aktu pieņemšanas pilnvaras Eiropas Parlaments vai Padome var atcelt
jebkurā laikā. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai citā lēmumā norādītā
datumā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4. Tiklīdz tā pieņem
deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5. Deleģētais akts, kas pieņemts
saskaņā ar 10. panta 1. punktu, 11. panta
4. punktu, 14.a panta 1. punktu, 16. panta 5. punktu,
17. panta 7. punktu un 31. pantu, stājas spēkā
tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā
pēc informācijas saņemšanas nav izteikuši iebildumus vai ja pirms
minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir
paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta
vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par
2 mēnešiem.";
(10)
regulas 32. pantu aizstāj ar šādu:
"32. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Zvejniecības un
akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK)
Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja
Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu."
2. pants
Šī regula stājas spēkā
20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]
[2]               OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.
[3]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.


				|

		52012PC0002

			Priekšlikums PADOMES REGULA , ar ko Īstenošanas regulā (ES) Nr. 282/2011 izdara grozījumus attiecībā uz īpašajiem režīmiem nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa maksātājas /* COM/2012/02 galīgā redakcija - 2012/0001 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un
mērķi
Padomes Direktīvas 2006/112/EK[1]
(turpmāk "PVN direktīva") 397. pantā noteikts, ka
"Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu
lēmumu pieņem vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šo
direktīvu".
Uz šā pamata Padome pieņēma
Padomes Regulu (ES) Nr. 282/2011[2],
kurā paredzēti saistoši noteikumi par PVN direktīvas
atsevišķu noteikumu piemērošanu un, cita starpā, piešķirta
tiesiskā noteiktība vairākām nesaistošām
vadlīnijām, par kurām PVN komitejā panākta
vienošanās kopš 1977. gada.
Apjomīgus Regulas (ES) Nr. 282/2011
elementus veido noteikumi, kas saistīti ar Direktīvas 2008/8/EK[3]
pieņemšanu. Minētās direktīvas 5. pantā ietvertas
juridiskas izmaiņas attiecībā uz īpašajiem režīmiem
telekomunikāciju, apraides vai elektroniskajiem pakalpojumiem, ko
personām, kuras nav nodokļa maksātājas, sniedz
piegādātāji, kas neveic uzņēmējdarbību
dalībvalstī, kura apliek ar nodokli. Regulā (ES) Nr. 282/2011
patlaban nav noteikti nekādi īstenošanas pasākumi
saistībā ar šiem noteikumiem, kuri stāsies spēkā no
2015. gada. Tāpēc nepieciešams pielāgot minēto regulu,
lai izveidotu saistošus noteikumus par PVN direktīvas attiecīgo
noteikumu piemērošanu.
Padomei būtu jāpieņem šie
pasākumi pēc iespējas drīzāk un jebkurā
gadījumā līdz 2012. gada vidum, lai Komisija un
dalībvalstis spētu vienoties par šo īpašo režīmu
īstenošanai izveidojamo IT sistēmu funkcionālajām un
tehniskajām specifikācijām.
Ierosinātie pasākumi saistās
tikai ar aspektiem (definīcijas, režīmu darbības joma,
ziņošanas pienākumi, identifikācija, izslēgšana, PVN
deklarācijas, valūta, maksājumi, uzskaite), par kuriem
jāpanāk vispārēja izpratne pirms IT sistēmu projektēšanas.
Citus pasākumus, it sevišķi saistībā ar klienta
atrašanās vietas noteikšanu, Komisija ierosinās vēlāk.
Grozījumi vajadzīgi tikai Regulas
(ES) Nr. 282/2011 XI nodaļas 2. iedaļā.
Vispārīgais konteksts
Lai pielāgotos izmaiņām
noteikumos par pakalpojumu sniegšanas vietu, 2015. gada
1. janvārī stāsies spēkā vairākas
būtiskas PVN direktīvas izmaiņas attiecībā uz
īpašajiem režīmiem nodokļa maksātājiem, kas neveic
uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un
kas sniedz telekomunikāciju, apraides vai elektroniskos pakalpojumus
personām, kuras nav nodokļa maksātājas (tā
dēvētā "mini vienas pieturas shēma").
Atbilstīgi mini vienas pieturas shēmai pakalpojumu sniedzējs
dalībvalstī, kurā tas ir identificēts, izmanto
tīmekļa portālu, lai sniegtu pārskatu par PVN, kas
maksājams citās dalībvalstīs par šādu pakalpojumu
sniegšanu privātpersonām. Šāds režīms jau darbojas
gadījumos, kad elektroniskos pakalpojumus sniedz ārpussavienības
uzņēmumi.
Ieviesto izmaiņu rezultātā šis
ārpussavienības uzņēmumiem piemērojamais režīms,
kas šobrīd attiecas vienīgi uz elektronisko pakalpojumu sniegšanu,
tiks attiecināts arī uz telekomunikāciju un apraides
pakalpojumiem. Vienlaikus ES uzņēmumiem tiks ieviests otrs
īpašais režīms, kas attieksies uz tiem pašiem pakalpojumu veidiem.
Šo juridisko izmaiņu rezultātā
būtiski paplašināsies pašreizējā mini vienas pieturas
shēmas darbības joma, un tādējādi ievērojami
lielākam skaitam nodokļa maksātāju būs iespēja
izmantot kādu no šiem īpašajiem režīmiem. Tas gan nodokļu
administrācijām, gan uzņēmumiem izvirza uzdevumu izveidot
administratīvo praksi un IT sistēmas, kas pilnībā atbilstu
gaidāmajām tiesību aktu prasībām.
Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību,
jānosaka skaidri un saistoši noteikumi par PVN direktīvas noteikumu
(kuri stāsies spēkā no 2015. gada 1. janvāra)
piemērošanu attiecībā uz īpašajiem režīmiem
nodokļa maksātājiem, kas neveic
uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un
kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai
elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa
maksātājas. Regulas (ES) Nr. 282/2011 pašreizējie noteikumi
par mini vienas pieturas shēmu zaudēs spēku pēc
2014. gada 31. decembra. Tāpēc Regulas (ES) Nr. 282/2011 XI
nodaļas 2. iedaļa jāaizstāj ar jaunu vienotu
īstenošanas noteikumu kopumu, kas attieksies uz abiem īpašajiem
režīmiem ES un ārpussavienības uzņēmumiem un ko
piemēros no 2015. gada 1. janvāra.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Lai apzinātu jomas, kurās būtu
jāveic īstenošanas pasākumi, ar ko nodrošinātu PVN
direktīvas noteikumu kopīgu piemērošanu, notika plaša
apspriešanās ar dalībvalstīm FISCALIS seminārā
un 1. darba grupas sanāksmē. Notika arī viedokļu
apmaiņa ar uzņēmējiem uzņēmējdarbības
speciālistu grupā PVN jautājumos.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
Ietekmes novērtējums
Attiecīgie pasākumi ir
pilnībā tehniski, un ar tiem tikai nosaka Padomes pieņemto
noteikumu piemērošanas kārtību. Tāpēc ietekmes
novērtējums nav vajadzīgs.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes principu piemēro,
ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē.
Dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus.
Lai gan ES tiesību aktu transponēšana ir dalībvalstu
kompetencē, ir svarīgi, ka noteikumi un turpmākas izmaiņas
tiek transponētas valstu tiesību aktos saskaņotā
veidā, lai izvairītos no tā, ka dalībvalstīs
pieņemti atšķirīgi īstenošanas noteikumi var radīt
šķēršļus mini vienas pieturas shēmas sekmīgai
darbībai. Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ tikai
rīcība ES līmenī var garantēt vienādu attieksmi
pret uzņēmumiem un iedzīvotājiem Eiropas
Savienībā. Tādējādi priekšlikums ir saskaņā
ar subsidiaritātes principu.
Proporcionalitātes princips
Padomes Regulas (ES) Nr. 282/2011
grozījumi vajadzīgi, lai to pielāgotu attiecīgajiem PVN
direktīvas noteikumiem, ko sāks piemērot no 2015. gada
1. janvāra. Jaunie noteikumi saistīti ar
Direktīvu 2008/8/EK, ar kuru izdara Direktīvas 2006/112/EK
grozījumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu.
Minētie pasākumi ir vajadzīgi, lai īstenotu PVN
direktīvu.
Priekšlikums tādējādi ir
saskaņā ar proporcionalitātes principu.
2012/0001 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA ,
ar ko Īstenošanas regulā (ES) Nr. 282/2011
izdara grozījumus attiecībā uz īpašajiem režīmiem
nodokļa maksātājiem, kas neveic
uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un
kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai
elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa
maksātājas
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo
pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[4] un jo
īpaši tās 397. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)
Direktīvā 2006/112/EK, kurā
grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/8/EK[5],
noteikts, ka no 2015. gada 1. janvāra visus
telekomunikāciju, apraides un elektroniskos pakalpojumus jāapliek ar
nodokli dalībvalstī, kurā klients veic
uzņēmējdarbību vai kurā tam ir pastāvīgā
adrese vai parastā dzīvesvieta (turpmāk "patēriņa
dalībvalsts"), neatkarīgi no tā, kur veic
uzņēmējdarbību nodokļa maksātājs, kas sniedz
šos pakalpojumus.
(2)
Lai veicinātu fiskālo pienākumu
izpildi, ja šādus pakalpojumus sniedz personām, kuras nav
nodokļa maksātājas, ir ieviests īpašs režīms
nodokļa maksātājiem, kas veic uzņēmējdarbību
Kopienā, bet ne dalībvalstī, kurā tiek sniegti pakalpojumi
(turpmāk "Savienības režīms"). Šobrīd
pastāvošais īpašais režīms nodokļa maksātājiem,
kas neveic uzņēmējdarbību Kopienā, būtu
jāpaplašina līdzīgi, lai tas aptvertu visus šos pakalpojumus
(turpmāk "ārpussavienības režīms"). Tam
vajadzētu ļaut nodokļa maksātājiem, kas neveic
uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī,
norādīt identifikācijas dalībvalsti, kura būtu vienots
elektronisks kontaktpunkts pievienotās vērtības nodokļa
(PVN) identifikācijas un deklarēšanas vajadzībām.
(3)
Nodokļa maksātājam, kuram ir
uzņēmumi vairākās dalībvalstīs, vajadzētu
būt iespējai saskaņā ar Savienības režīmu
norādīt kā identifikācijas dalībvalsti jebkuru no
attiecīgajām dalībvalstīm, izņemot gadījumu, kad
tā uzņēmējdarbības vieta ir Kopienā.
Tādā gadījumā būtu jānodrošina, ka
identifikācijas dalībvalsts ir tā dalībvalsts, kurā ir
nodokļa maksātāja uzņēmējdarbības vieta.
(4)
Lai neuzliktu nesamērīgu slogu
nodokļa maksātājiem, kuri izmanto Savienības režīmu,
būtu jāprecizē, ka gadījumā, ja nodokļa
maksātājs norādījis konkrētu dalībvalsti kā
tā identifikācijas dalībvalsti, attiecīgais lēmums tam
vairs nav saistošs, tiklīdz tā pastāvīgā
uzņēmējdarbības vieta vairs nav minētajā
dalībvalstī.
(5)
Uz telekomunikāciju, apraides un
elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz dalībvalstīs, kurās
nodokļa maksātājs veic uzņēmējdarbību vai
kurās tam ir pastāvīgā uzņēmējdarbības
vieta, neattiecas neviens no īpašajiem režīmiem. Būtu
jāprecizē, ka šādu pakalpojumu sniegšana jādeklarē
tieši attiecīgajai dalībvalstij.
(6)
Abi īpašie režīmi nav obligāti,
tāpēc nodokļa maksātājs, kas neveic
uzņēmējdarbību, jebkurā brīdī var
pieņemt lēmumu izbeigt šāda režīma izmantošanu. Jānosaka,
kad šāds lēmums stātos spēkā.
(7)
Būtu jāprecizē, ka
dalībvalstīm jāatļauj jebkuram nodokļa
maksātājam izmantot Savienības režīmu, ja klients veic
uzņēmējdarbību vai ja tam ir pastāvīgā
adrese vai parastā dzīvesvieta jebkurā dalībvalstī,
kas nav kāda no dalībvalstīm, kurās nodokļa
maksātājs veic uzņēmējdarbību vai kurās tam
ir pastāvīgā uzņēmējdarbības vieta.
(8)
Lai reģistrācijas informācija
datubāzē vienmēr būtu atjaunināta,
identifikācijas dalībvalsts izmanto informāciju, kas
saņemta no nodokļa maksātāja. Lai nodrošinātu, ka
datubāzes tiek atjauninātas bez kavēšanās, jānosaka
termiņš, kurā nodokļa maksātājam jāpaziņo
visa attiecīgā informācija par darbības uzsākšanu,
izbeigšanu vai izmaiņām saskaņā ar īpašo režīmu.
(9)
Pirms nodokļa maksātājs, kas neveic
uzņēmējdarbību, var izmantot kādu no īpašajiem
režīmiem, tam jāpiešķir PVN identifikācijas numurs. Lai
nodokļa maksātāji, kuri jau ir identificēti PVN
vajadzībām, nevarētu īstenot izmantošanu ar
atpakaļejošu datumu, jāprecizē, no kura brīža īpašie
režīmi būtu jāsāk piemērot.
(10)
Lai nepieļautu nekādu konfliktu starp dalībvalstīm
attiecībā uz jurisdikciju, būtu jāprecizē, kura
dalībvalsts drīkst izslēgt nodokļa maksātāju no
īpašā režīma tad, kad dalībvalstij jāpieņem šāds
lēmums, un no kura brīža šādam lēmumam būtu
jāstājas spēkā.
(11)
Būtu jāprecizē, kad var
uzskatīt, ka nodokļa maksātājs, kas neveic
uzņēmējdarbību un izmanto kādu no īpašajiem
režīmiem, ir izbeidzis darbību saskaņā ar šādu
režīmu. Būtu jāprecizē arī, kas būtu
uzskatāms par pastāvīgu neizpildi no tāda nodokļa
maksātāja puses, kas neveic uzņēmējdarbību.
(12)
Lai veicinātu atbilstību un neuzliktu
nevajadzīgu slogu nodokļu iestādēm, nodokļa
maksātājam, kurš pastāvīgas neizpildes dēļ
izslēgts no kāda no īpašajiem režīmiem, vajadzētu uz
noteiktu laiku aizliegt iesaistīties jebkurā no šiem īpašajiem
režīmiem.
(13)
Ja nodokļa maksātājs izslēgts
no kāda no īpašajiem režīmiem, būtu jāprecizē, ka
visas nodokļu saistības kārtojamas ar attiecīgās
patēriņa dalībvalsts nodokļu iestādēm, un tas
attiecas arī uz visiem labojumiem PVN deklarācijās, kas
iesniegtas agrāk saskaņā ar īpašo režīmu, un uz PVN
maksājumiem saistībā ar šīm deklarācijām.
(14)
Katra pārskata perioda deklarācijas
būtu jāapstrādā atsevišķi, lai dalībvalstis
varētu vienkāršāk kontrolēt patēriņu, un
labojumus drīkstētu veikt vienīgi attiecīgajā PVN
deklarācijā. Būtu arī jāprecizē, ka ir
iespējams veikt vairākus secīgus vienas un tās pašas PVN
deklarācijas labojumus.
(15)
Kontroles veikšanas nolūkā ir
lietderīgi pieprasīt, lai nodokļa maksātājs, kas
neveic uzņēmējdarbību, iesniegtu identifikācijas
dalībvalstij PVN deklarāciju arī tad, ja attiecīgajā
deklarācijas pārskata periodā pakalpojumi nav sniegti.
Attiecībā uz saturu būtu jāprecizē, ka
jānorāda precīza PVN summa, neveicot noapaļošanu uz augšu
vai uz leju.
(16)
Attiecībā uz PVN deklarācijas
labojumiem jānosaka termiņš, līdz kuram identifikācijas
dalībvalstij būtu jāveic deklarācijas labojumi, ja to prasa
nodokļa maksātājs, kas neveic
uzņēmējdarbību. Patēriņa dalībvalstīm
jebkurā gadījumā būtu jāvar pieņemt vai
pieprasīt attiecīgo informāciju tieši no nodokļa
maksātāja un apstrādāt PVN novērtējumus.
(17)
Ja identifikācijas dalībvalsts nav
pieņēmusi euro kā vienotu valūtu, nodokļa
maksātājam, kas neveic uzņēmējdarbību,
vajadzētu būt saistošam minētās dalībvalsts lēmumam
par valūtu, kādā jāsagatavo visas PVN deklarācijas
saskaņā ar īpašajiem režīmiem.
(18)
Lai labāk sadalītu maksājumus,
vajadzētu nodrošināt, ka PVN summas, kas samaksātas
saskaņā ar īpašajiem režīmiem, ir piesaistītas
konkrētajai iesniegtajai PVN deklarācijai. Jebkādus turpmākus
samaksāto summu labojumus būtu jāveic, tikai atsaucoties uz šo
deklarāciju, un tos nevarētu attiecināt uz citu deklarāciju
vai koriģēt kādā turpmākā deklarācijā.
(19)
Lai veicinātu PVN iekasēšanu un
nodrošinātu, ka par pakalpojumiem, kas sniegti saskaņā ar
īpašajiem režīmiem, ir samaksāta pareiza summa, ir svarīgi
precizēt attiecīgi identifikācijas dalībvalsts un
patēriņa dalībvalstu pienākumus gadījumā, ja
nodokļa maksātājs, kas neveic
uzņēmējdarbību, nav samaksājis, ir samaksājis
nepietiekami vai pārmaksājis nodokli, un attiecībā uz
procentu maksājumiem, soda naudām un citiem vienreizējiem
maksājumiem.
(20)
Uzskaitei, ko īsteno nodokļa
maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību,
jābūt pietiekami detalizētai. Būtu jānosaka vismaz
minimālās prasības šīs uzskaites detalizētības
ziņā.
(21)
Lai veicinātu īpašo režīmu
īstenošanu un lai varētu šos režīmus attiecināt uz
pakalpojumiem, ko sniedz no 2015. gada 1. janvāra, vajadzētu
būt iespējams nodokļa maksātājiem, kas neveic
uzņēmējdarbību, jau no 2014. gada 1. oktobra
iesniegt savu reģistrācijas informāciju dalībvalstij, kas
norādīta kā identifikācijas dalībvalsts.
(22)
Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula
(ES) Nr. 282/2011,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulā (ES) Nr. 282/2011
XI nodaļas 2. iedaļu aizstāj ar
šādu:
"2. IEDAĻA
Īpaši režīmi nodokļa
maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību
attiecīgā dalībvalstī un kas sniedz telekomunikāciju
pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai elektroniskos pakalpojumus
personām, kuras nav nodokļa maksātājas
(Direktīvas 2006/112/EK 358. līdz 369.k pants)
1. apakšiedaļa
Definīcijas
57.a pants
Šajā iedaļā piemēro
šādas definīcijas:
(1)          "ārpussavienības
režīms" ir īpašais režīms telekomunikāciju pakalpojumiem,
apraides pakalpojumiem vai elektroniskajiem pakalpojumiem, kurus sniedz
nodokļa maksātāji, kas neveic uzņēmējdarbību
Kopienā, kā noteikts Direktīvas 2006/112/EK
XII sadaļas 6. nodaļas 2. iedaļā;
(2)          "Savienības
režīms" ir īpašais režīms telekomunikāciju
pakalpojumiem, apraides pakalpojumiem vai elektroniskajiem pakalpojumiem, kurus
sniedz nodokļa maksātāji, kas veic
uzņēmējdarbību Kopienā, bet ne patēriņa
dalībvalstī, kā noteikts Direktīvas 2006/112/EK
XII sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļā;
(3)          "īpašie režīmi"
ir "ārpussavienības režīms" un "Savienības
režīms";
(4)          "nodokļa
maksātājs" ir nodokļa maksātājs, kas neveic
uzņēmējdarbību Kopienā, kā definēts
Direktīvas 2006/112/EK 358.a panta 1. punktā, vai
nodokļa maksātājs, kas neveic uzņēmējdarbību
patēriņa dalībvalstī, kā definēts
minētās direktīvas 369.a panta 1. punktā.
2. apakšiedaļa
Īpašo režīmu piemērošana
57.b pants
Nodokļa maksātājs, kuram
Kopienā ir vairākas pastāvīgās
uzņēmējdarbības vietas, var norādīt jebkuru
dalībvalsti, kurā tas veic uzņēmējdarbību,
kā identifikācijas dalībvalsti saskaņā ar
Direktīvas 2006/112/EK 369.a panta otro daļu.
Tomēr, ja nodokļa
maksātājs veic uzņēmējdarbību Kopienā,
kā identifikācijas dalībvalsti norāda dalībvalsti,
kurā ir tā uzņēmējdarbības vieta.
57.c pants
Ja nodokļa maksātājam, kas
izmanto Savienības režīmu, vairs nav pastāvīgas
uzņēmējdarbības vietas dalībvalstī, ko šis
nodokļa maksātājs saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK
369.a panta otro daļu norādījis kā identifikācijas
dalībvalsti, tad minētais lēmums tam vairs nav saistošs.
3. apakšiedaļa
Īpašo režīmu darbības joma
57.d pants
Savienības režīmu nepiemēro
telekomunikāciju, apraides vai elektroniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz
dalībvalstī, kurā nodokļa maksātājs veic
uzņēmējdarbību vai kurā tam ir pastāvīga
uzņēmējdarbības vieta. Šādu pakalpojumu sniegšana
jādeklarē minētās dalībvalsts kompetentajām
nodokļu iestādēm PVN deklarācijā, kā noteikts
Direktīvas 2006/112/EK 250. pantā.
57.e pants
Neskarot 57.d pantu, dalībvalstis
atļauj jebkuram nodokļa maksātājam izmantot Savienības
režīmu, ja klients veic uzņēmējdarbību vai tam ir
pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta jebkurā
dalībvalstī.
4. apakšiedaļa
Ziņošanas pienākumi
57.f pants
Nodokļa maksātājs paziņo
identifikācijas dalībvalstij Direktīvas 2006/112/EK 360., 361.
un 369.c pantā prasīto informāciju, kā arī visas
sniegtās informācijas izmaiņas 30 dienu laikā pēc tam,
kad minētā informācija tam kļuvusi pieejama.
5. apakšiedaļa
Identifikācija
57.g pants
Ja nodokļa maksātājs
paziņo identifikācijas dalībvalstij, ka tas uzsāk
darbības, uz ko attiecas kāds no īpašajiem režīmiem, šo
režīmu piemēro no nākamā kalendārā ceturkšņa
pirmās dienas.
Tomēr, ja darbības pirmo reizi veic
un pakalpojumus sniedz pirms nākamā kalendārā
ceturkšņa pirmās dienas, režīmu piemēro no pirmās
pakalpojuma sniegšanas dienas, ar nosacījumu, ka pakalpojums sniegts
kalendārajā ceturksnī, kurā veikts paziņojums.
57.h pants
Dalībvalstis pēc pieprasījuma
atļauj jebkuram nodokļa maksātājam, kas izmanto kādu
no īpašajiem režīmiem, izbeigt šā režīma izmantošanu.
Nodokļa maksātājs par to informē identifikācijas
dalībvalsti vismaz 10 dienas pirms tā kalendārā
ceturkšņa beigām, no kura tas plāno izbeigt režīma
izmantošanu. Izbeigšana stājas spēkā no nākamā
kalendārā ceturkšņa pirmās dienas.
Ja nodokļa maksātājs nolemj
izbeigt izmantot kādu no īpašajiem režīmiem, tam neatļauj
izmantot šo režīmu nevienā dalībvalstī vismaz vienu
kalendāro gadu pēc izbeigšanas dienas.
6. apakšiedaļa
Izslēgšana
58. pants
Ja nodokļa maksātājs, kas
izmanto kādu no īpašajiem režīmiem, atbilst vismaz vienam no
Direktīvas 2006/112/EK 363. vai 369.e pantā
noteiktajiem izslēgšanas kritērijiem, identifikācijas
dalībvalsts izslēdz minēto nodokļa maksātāju no
minētā režīma.
Tikai identifikācijas dalībvalsts ir
pilnvarota izslēgt nodokļa maksātāju no kāda no
īpašajiem režīmiem.
Identifikācijas dalībvalsts var
pamatot savu lēmumu par izslēgšanu ar jebkādu pieejamo
informāciju, tostarp informāciju, ko sniegusi jebkura cita
dalībvalsts.
Izslēgšana stājas spēkā no
nākamā kalendārā ceturkšņa pirmās dienas.
58.a pants
Ja nodokļa maksātājs, kas
izmanto kādu no īpašajiem režīmiem, astoņus kalendāros
ceturkšņus pēc kārtas nevienā patēriņa
dalībvalstī nav sniedzis pakalpojumus, uz kuriem attiecas
minētais režīms, uzskata, ka tas ir izbeidzis darbības, kuras
apliek ar nodokli, Direktīvas 2006/112/EK 363. panta
b) apakšpunkta vai 369.e panta b) apakšpunkta nozīmē.
58.b pants
Ja nodokļa maksātāju
izslēdz no kāda no īpašajiem režīmiem ar minēto
režīmu saistīto noteikumu pastāvīgas neizpildes
dēļ, tad minēto nodokļa maksātāju izslēdz no
visiem īpašajiem režīmiem visās dalībvalstīs līdz
otrā kalendārā gada beigām pēc tā
kalendārā gada, kurā nodokļa maksātājs tika
izslēgts.
Uzskata, ka nodokļa maksātājs
pastāvīgi neizpilda ar kādu no īpašajiem režīmiem
saistītos noteikumus Direktīvas 2006/112/EK 363. panta d)
apakšpunkta vai 369.e panta d) apakšpunkta nozīmē vismaz
šādos gadījumos:
a)           ja tas nav iesniedzis PVN
deklarācijas trīs kalendāros ceturkšņus pēc
kārtas;
b)           ja tas nav maksājis nekādu
iekasējamo PVN summu trīs kalendāros ceturkšņus pēc
kārtas.
58.c pants
Ja nodokļa maksātāju
izslēdz no kāda no īpašajiem režīmiem, minētais
nodokļa maksātājs visas PVN saistības attiecībā
uz telekomunikāciju, apraides vai elektronisko pakalpojumu sniegšanu
kārto tieši ar attiecīgās patēriņa dalībvalsts
nodokļu iestādēm, un tas attiecas arī uz visiem labojumiem,
kas izdarāmi PVN deklarācijās, kuras iesniegtas pirms
izslēgšanas, un uz visiem PVN maksājumiem.
7. apakšiedaļa
PVN deklarācija
59. pants
Jebkurš deklarācijas pārskata periods
Direktīvas 2006/112/EK 364. vai 369.f panta nozīmē ir
atsevišķs deklarācijas pārskata periods.
Ja nodokļa maksātājs
saskaņā ar šīs regulas 57.g panta otro daļu ir
reģistrējies saskaņā ar kādu no īpašajiem
režīmiem deklarācijas pārskata perioda laikā, tas iesniedz
PVN deklarāciju par visu minēto deklarācijas pārskata
periodu.
59.a pants
Ja deklarācijas pārskata
periodā nav sniegti pakalpojumi saskaņā ar īpašajiem
režīmiem, nodokļa maksātājs iesniedz PVN deklarāciju,
norādot, ka minētajā laikposmā pakalpojumi nav sniegti
(nulles PVN deklarācija).
60. pants
PVN deklarācijās, kas sagatavotas
saskaņā ar īpašajiem režīmiem, summas nenoapaļo uz
augšu vai uz leju līdz tuvākajai pilnajai naudas vienībai.
Deklarē un samaksā precīzu PVN summu.
61. pants
Kad PVN deklarācija ir iesniegta
saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 364. vai 369.f pantu,
jebkādas turpmākas deklarācijā ietverto skaitļu
izmaiņas var veikt tikai ar minētās deklarācijas labojumiem,
nevis veicot korekcijas kādā no turpmākām
deklarācijām. Ir atļauts veikt vairākus secīgus vienas
un tās pašas deklarācijas labojumus.
Šādus deklarācijas labojumus
atļauts veikt, izmantojot īpašos režīmus, laikposmā
līdz pieciem gadiem pēc dienas, kad iesniegta
sākotnējā deklarācija. Tas neskar jebkuras
patēriņa dalībvalsts tiesības pieņemt šādu
labojumu vai pieprasīt šāda labojuma iesniegšanu no nodokļa
maksātāja.
8. apakšiedaļa
Valūta
61.a pants
Ja identifikācijas dalībvalsts, kas
nav pieņēmusi euro kā vienotu valūtu, nosaka, lai PVN
deklarācija tiktu sagatavota valsts valūtā, tas attiecas uz
visiem nodokļa maksātājiem.
9. apakšiedaļa
Maksājumi
62. pants
PVN summas, kas samaksātas
saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 367. vai
369.i pantu, attiecas konkrēti uz PVN deklarāciju, kura
iesniegta saskaņā ar minētās direktīvas 364. vai
369.f pantu. Jebkādas turpmākas samaksāto summu korekcijas
var veikt, tikai atsaucoties uz minēto deklarāciju, un tās nevar
attiecināt uz citu deklarāciju vai koriģēt kādā
turpmākā deklarācijā. Katrā maksājumā
norāda šīs konkrētās deklarācijas atsauces numuru.
63. pants
Identifikācijas dalībvalsts, kurai
samaksāta lielāka summa par to, kas norādīta PVN
deklarācijā, kura iesniegta saskaņā ar Direktīvas
2006/112/EK 364. vai 369.f pantu, atmaksā pārmaksāto summu
tieši attiecīgajam nodokļa maksātājam.
Ja identifikācijas dalībvalsts
saņēmusi summu par PVN deklarāciju, kas pēc tam atzīta
par kļūdainu, un ja minētā dalībvalsts šo summu jau ir
sadalījusi patēriņa dalībvalstīm, šīs
dalībvalstis atmaksā pārmaksāto summu tieši nodokļa
maksātājam. Šādā gadījumā šīs dalībvalstis
informē identifikācijas dalībvalsti par šīm
atmaksātajām summām.
63.a pants
Nodokļa maksātājs visus
maksājumus veic tieši identifikācijas dalībvalstij.
Ja veiktais maksājums neatbilst summai,
kas norādīta PVN deklarācijā, kura iesniegta saskaņā
ar Direktīvas 2006/112/EK 364. vai 369.f pantu,
identifikācijas dalībvalsts 10 dienu laikā pēc
Direktīvas 2006/112/EK 367. vai 369.i pantā minētā
laikposma beigām elektroniski atgādina nodokļa
maksātājam par visiem nokavētajiem PVN maksājumiem.
Visi turpmākie atgādinājumi un
PVN iekasēšanas pasākumi ir attiecīgās patēriņa
dalībvalsts kompetencē.
63.b pants
Ja PVN deklarācija ir nepilnīga vai
nepareiza vai tiek iesniegta ar nokavēšanos vai ja PVN maksājums ir
nokavēts, visus procentu maksājumus, soda naudas un jebkādus
citus iekasējamos maksājumus maksā tieši patēriņa
dalībvalstij.
10. apakšiedaļa
Uzskaites dati
63.c pants
1. Nodokļa maksātāja
veiktajā uzskaitē ietver šādu informāciju, kas
uzskatāma par pietiekami detalizētu Direktīvas 2006/112/EK 369.
vai 369.k panta nozīmē:
(a)          patēriņa dalībvalsts,
kurā sniegts pakalpojums;
(b)          sniegtā pakalpojuma veids;
(c)          pakalpojuma sniegšanas datums;
(d)          ar nodokli apliekamā summa;
(e)          visi turpmākie ar nodokli
apliekamās summas palielinājumi vai samazinājumi;
(f)           piemērotā PVN likme;
(g)          iekasējamā PVN summa;
(h)          saņemto maksājumu datums
un summa;
(i)           visi maksājumi, kas
saņemti pirms pakalpojuma sniegšanas;
(j)           rēķinā ietvertā
informācija, ja ir izrakstīts rēķins;
(k)          klienta nosaukums/vārds,
uzvārds, ja tas nodokļa maksātājam ir zināms;
(l)           vieta, kurā klients veic
uzņēmējdarbību vai kurā tam ir
pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta, ja tā
nodokļa maksātājam ir zināma.
2. Šā panta 1. punktā
minēto informāciju nodokļa maksātājs saglabā
tādā veidā, lai tā būtu pieejama bez
kavēšanās un par katru atsevišķu sniegto pakalpojumu."
2. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2015. gada
1. janvāra.
Tomēr dalībvalstis atļauj
nodokļa maksātājiem, kas neveic
uzņēmējdarbību, no 2014. gada 1. oktobra iesniegt
informāciju, kas prasīta 360. vai 369.c pantā
Direktīvā 2006/112/EK, kurā grozījumi izdarīti ar
Direktīvu 2008/8/EK, reģistrācijai saskaņā ar
īpašajiem režīmiem nodokļa maksātājiem, kas neveic
uzņēmējdarbību attiecīgā dalībvalstī un
kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, apraides pakalpojumus vai
elektroniskos pakalpojumus personām, kuras nav nodokļa
maksātājas.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Padomes
2006. gada 28. novembra Direktīva 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
(OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).
[2]               Padomes
2011. gada 15. marta Īstenošanas regula (ES) Nr. 282/2011,
ar ko nosaka īstenošanas pasākumus Direktīvai 2006/112/EK
par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
(pārstrādāta versija) (OV L 77, 23.3.2011., 1. lpp.).
[3]               Padomes
2008. gada 12. februāra Direktīva 2008/8/EK, ar ko
groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz pakalpojumu
sniegšanas vietu (OV L 44, 20.2.2008., 11. lpp.).
[4]               OV L 347,
11.12.2006., 1. lpp.
[5]               OV L 44, 20.2.2008., 11. lpp.