               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.7.2015
            COM(2015) 328 final
            2015/0144(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XXI pielikumā (Statistika)(Enerģētikas statistika)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Lai nodrošinātu iekšējā tirgus vajadzīgo juridisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā ir jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami drīzāk pēc to pieņemšanas.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Šā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika), lai EEZ līgumā iekļautu Komisijas 2014. gada 24. aprīļa Regulu (ES) Nr. 431/2014, ar ko attiecībā uz ikgadējās statistikas īstenošanu par enerģijas patēriņu mājsaimniecībās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku
                  1
               .

               EEZ EBTA valstis lūdz piešķirt atkāpes no ES acquis attiecībā uz Lihtenšteinu un Islandi. Tā kā šie pielāgojumi rada izmaiņas, kas ir vairāk nekā tikai tehniski grozījumi, kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 1. panta 3. punktā, Eiropas Savienības nostāju pieņem Padome.

               EEZ EBTA valstis lūdz piešķirt atkāpi attiecībā uz Islandi, apgalvojot, ka Islande nav savienota ar Eiropas enerģētikas tīklu un kā tāda ir atsevišķa neatkarīga enerģētikas sistēma. Elektroenerģijas ražošanā Islandē gandrīz 100 % tiek izmantoti atjaunojamās enerģijas avoti, tie veido gandrīz visu dzīvojamo ēku enerģētikas gala patēriņu. Mājsaimniecību elektroenerģijas patēriņš Islandē veido 4 % no Islandes kopējā enerģētikas patēriņa. Tā kā Islande ir izolēta enerģētikas sistēma, sīkākais mājsaimniecību enerģētikas patēriņa iedalījums pēc darbības veida, kas sniegts Regulas (EK) Nr. 1099/2008 B pielikumā, nebūtu aktuāls attiecībā uz Islandes enerģijas stratēģiju un vēl mazāka nozīme tam būtu attiecībā uz ES enerģijas stratēģiju. Tādējādi attiecībā uz šo statistiku nepastāv valsts intereses, un tā nesniegtu pievienoto vērtību Eiropas statistikai, ko sagatavo saskaņā ar šo regulu.

               Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību prasībām, būtu jāvāc apsekojuma dati, kas būtu dārgs un apgrūtinošs pasākums un, iespējams, novirzītu organizatoriskās spējas un līdzekļus no gan ES, gan Islandei būtiskākas statistikas izstrādes.

               Šajā kontekstā, ņemot vērā iepriekš raksturoto īpašo stāvokli, ir izstrādāts pielāgojuma teksts, ar ko Islandi atbrīvo no tādu datu vākšanas, uz kuriem attiecas B pielikums.

               Lūdzu, ņemiet vērā, ka tehnisku iemeslu dēļ šis Apvienotās komitejas lēmums aizstāj visu EEZ līguma XXI pielikuma 26.a punkta tekstu. Tomēr Regula (EK) Nr. 1099/2008 un īpaši a) apakšpunktā paredzētais izņēmums attiecībā uz Lihtenšteinu ir bijuši EEZ līguma daļa kopš EEZ Apvienotās komitejas 2009. gada 3. jūlija Lēmuma Nr. 89/2009 stāšanās spēkā.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Eiropas Savienības nostāju.

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto nostāju.

               2015/0144 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XXI pielikumā (Statistika)
                  (Enerģētikas statistika)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu un 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja citstarp var pieņemt lēmumu par EEZ līguma XXI pielikuma (Statistika) grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā ir iekļaujama Komisijas Regula (ES) Nr. 431/2014, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008
                  4
               .

               (4)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma XXI pielikums.

               (5)Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma XXI pielikumā, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 131, 1.5.2014., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)
                  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (4)
                  Komisijas Regula (ES) Nr. 431/2014 ( 2014. gada 24. aprīlis), ar ko attiecībā uz ikgadējās statistikas īstenošanu par enerģijas patēriņu mājsaimniecībās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku (OV L 131, 1.5.2014., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.7.2015
            COM(2015) 328 final
            PIELIKUMS
            EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2015,ar ko groza EEZ līgumaXXI pielikumu (Statistika)
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma XXI pielikumā (Statistika)(Enerģētikas statistika)

               PIELIKUMS

                  EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
                  Nr. .../2015,
                  ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu („EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas Regula (ES) Nr. 431/2014 (2014. gada 24. aprīlis), ar ko attiecībā uz ikgadējās statistikas īstenošanu par enerģijas patēriņu mājsaimniecībās groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1099/2008 par enerģētikas statistiku
                  1
               .

               (2)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XXI pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               XXI pielikuma 26.a punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2008) tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

               ‘32008 R 1099: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2008 (2008. gada 22. oktobris) par enerģētikas statistiku (OV L 304, 14.11.2008., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

               -32013 R 0147: Komisijas Regulu (ES) Nr. 147/2013 (2013. gada 13. februāris) (OV L 50, 22.2.2013., 1. lpp.),

               -32014 R 0431: Komisijas Regulu (ES) Nr. 431/2014 (2014. gada 24. aprīlis) (OV L 131, 1.5.2014., 1. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               a)Lihtenšteina ir atbrīvota no regulā noteikto datu vākšanas, izņemot ikgadējā enerģētikas statistikā (B pielikums) iekļaujamos datus par dažādo energoproduktu importu un eksportu un elektroenerģijas ražošanu.”

               b)Islande ir atbrīvota no to agregātu ziņošanas, kas ir minēti B pielikumā attiecībā uz sīki izstrādātu enerģijas patēriņa sadalījumu pa galalietojuma veidiem (telpu apkure, telpu dzesēšana, ūdens sildīšana, ēdiena gatavošana, apgaismojums un elektroierīces, citi galalietojumi) dzīvojamā sektorā, kā tas noteikts A pielikuma 2.3. iedaļā.’

               2. pants

               Regulas (ES) Nr. 431/2014 teksts islandiešu un norvēģu valodās, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu*.

                  24. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

                     (1)
                  OV L 131, 1.5.2014., 1. lpp.

                     (2)
                  [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Norādītas konstitucionālas prasības.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.12.2015
            COM(2015) 674 final
            2015/0309(CNS)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai 1-fenil-2-(1-pirolidīn-1-il)-pentān-1-ons (α-pirolidīnvalerofenons jeb α-PVP)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Padomes Lēmums 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām
                  1
                paredz triju posmu procedūru, pēc kuras jaunai psihoaktīvai vielai Savienībā var noteikt kontroles pasākumus.

               2015. gada 3. augustā tika izdots Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDAA) un Eiropola kopīgais ziņojums, kas sagatavots saskaņā ar Padomes Lēmuma 2005/387/TI 5. pantu. Pēc Komisijas un septiņpadsmit dalībvalstu iesniegtā pieprasījuma Padome, ievērojot iepriekšminētā Padomes lēmuma 6. panta 1. punktu, 2015. gada 15. septembrī prasīja novērtētu riskus, ko rada jaunās psihoaktīvās vielas α-PVP lietošana, ražošana un nelikumīga tirdzniecība, organizētās noziedzības iesaistīšanās, un attiecībā uz šo vielu ieviesto kontroles pasākumu iespējamās sekas.

               EMCDDA zinātniskā komiteja saskaņā ar Padomes lēmuma 6. panta 2., 3. un 4. punktu novērtēja ar α-PVP saistītos riskus. Zinātniskās komitejas priekšsēdētājs 2015. gada 27. novembrī iesniedza Komisijai un Padomei riska novērtējuma ziņojumu. Riska novērtējuma galvenie rezultāti ir šādi:

               α-PVP ir spēcīgs psihostimulants; viela atklāta visās 28 dalībvalstīs, kā arī Turcijā un Norvēģijā, ES narkotiku tirgū to ieved no Ķīnas un tad izplata visā Eiropā.

               Kopumā astoņās dalībvalstīs, kur atklāts α-PVP, reģistrēti pavisam 115 nāves gadījumi un 191 akūtas intoksikācijas gadījums.

               Nav pieejama informācija un nav publicēti pētījumi, kur vispusīgi būtu novērtēti ar α-PVP saistītie riski veselībai, proti, hronisks un akūts toksiskums, taču ir novērota ietekme uz dzīvniekiem, kura ir līdzīga kā citiem stimulantiem.

               Ievērojot Padomes Lēmuma 2005/387/TI 8. panta 1. punktu, Komisija sešu nedēļu laikā no riska novērtējuma ziņojuma saņemšanas dienas iesniedz Padomei iniciatīvu par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai visā Savienībā vai ziņojumu, kurā izskaidrots tās viedoklis, kāpēc šāda iniciatīva nav nepieciešama. Saskaņā ar Tiesas 2015. gada 16. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-317/13 un C-679/13, pirms tiek pieņemts akts, kura pamatā ir Padomes Lēmuma 2005/387/TI 8. panta 1. punkts, ir jākonsultējas ar Eiropas Parlamentu.

               Balstoties uz riska novērtējuma ziņojumā konstatēto, Komisija uzskata, ka ir pamatoti minētajai vielai visā Savienībā piemērot kontroles pasākumus. Spriežot pēc riska novērtējuma ziņojuma, α-PVP akūtais toksiskums var radīt smagu kaitējumu cilvēku veselībai.

               2.PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

               Šā priekšlikuma Padomes lēmumam mērķis ir aicināt dalībvalstis piemērot vielai α-PVP kontroles pasākumus un kriminālsodus, kas paredzēti to tiesību aktos atbilstoši dalībvalstu saistībām, kas izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada konvencijas par psihotropajām vielām.

               2015/0309 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajai psihoaktīvajai vielai 1-fenil-2-(1-pirolidīn-1-il)-pentān-1-ons (α-pirolidīnvalerofenons jeb α-PVP)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes 2005. gada 10. maija Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām
                  2
                un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas iniciatīvu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  3
               ,

               saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra paplašinātās Zinātniskās komitejas īpašajā sanāksmē, pamatojoties uz Lēmuma 2005/387/TI 6. pantu, tika sagatavots riska novērtējuma ziņojums par jauno psihoaktīvo vielu α-PVP, un 2015. gada 27. novembrī tas tika iesniegts Komisijai un Padomei.

               (2)α-PVP ir spēcīgs psihostimulants, struktūras ziņā radniecīgs katinonam, pirovaleronam un metilēndioksipirovaleronam (MDPV), kuriem saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada konvenciju par psihotropajām vielām piemēro kontroles pasākumus. Viela ir atklāta visās 28 dalībvalstīs, kā arī Turcijā un Norvēģijā, un informācija, kas iegūta, vielu konfiscējot, un savāktie paraugi liecina, ka tā lielākoties pieejama pulvera un tablešu veidā. Pieejamā informācija liecina, ka vielu α-PVP vairāku kilogramu apjomā Savienības narkotiku tirgū ieved no Ķīnas un tad izplata visā Savienībā. Arī Savienībā ir spēja ražot α-PVP, par ko liecina tas, ka vienā dalībvalstī apturēta divu nelegālu ražotņu darbība.

               (3)Kopumā astoņās dalībvalstīs, kur atklāts α-PVP, reģistrēti pavisam 115 nāves gadījumi un 191 akūtas intoksikācijas gadījums. Lielākoties α-PVP vai nu apzināti, vai neapzināti lietots kopā ar citām farmakoloģiski aktīvām vielām. α-PVP plašāka pieejamība un lietošana būtiski ietekmētu gan atsevišķu personu, gan visas sabiedrības veselību.

               (4)Pieejamie dati liecina, ka α-PVP lieto stimulantu lietotāji atpūtas vietās, kā arī augsta riska narkotiku lietotāji, ieskaitot tos, kuri injicē stimulantus un opioīdus, un ka viņu vidū var būt plaši izplatīta polinarkomānija. Ierobežoti dati pieejami par narkotiku lietošanas izplatību, ilgtermiņa sekām un sociālajiem riskiem, kas saistīti ar šo vielu.

               (5)Nav pieejama informācija un nav publicēti pētījumi, kur visaptverošā veidā būtu novērtēti ar α-PVP saistītie riski veselībai, proti, hronisks un akūts toksiskums, taču ir novērota ietekme uz dzīvniekiem, kura ir līdzīga kā citiem stimulantiem. Cilvēkiem novērotie simptomi ir tahikardija, hipertermija, svīšana, uzbudinājums, konvulsijas vai krampji, konfūzija, agresija. Preklīniskos pētījumos iegūtie dati liecina, ka α-PVP cilvēkiem varētu radīt pārdozēšanas un atkarības risku.

               (6)Vielai α-PVP nav iedibināta vai atzīta medicīniska lietojuma (nedz cilvēkiem, nedz veterinārijā). Izņemot ar pašas vielas parādīšanos narkotiku tirgū saistīto izmantošanu analītiskos references materiālos un zinātniskos pētījumos par tās ķīmiju, farmakoloģiju un toksikoloģiju, nav norāžu, ka to izmantotu citām vajadzībām.

               (7)Vielai α-PVP līdz šim nav veikts, patlaban netiek veikts un netiek plānots novērtējums ANO līmenī.

               (8)Kaut arī par α-PVP pieejami ierobežoti zinātniski pierādījumi, dokumentētie pierādījumi un informācija par riskiem, ko viela rada veselībai, proti, konstatētie nāves gadījumi un akūtā intoksikācija, ir pietiekams pamats, lai vielai α-PVP Savienībā piemērotu kontroles pasākumus.

               (9)Sešpadsmit dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem, kas atbilst saistībām, kuras izriet no ANO 1971. gada konvencijas par psihotropajām vielām, attiecībā uz vielu α-PVP piemēro kontroles pasākumus, un piecas dalībvalstis izmanto citus likumdošanas līdzekļus tās kontrolei, tāpēc kontroles pasākumu piemērošana visā Savienībā ļautu izvairīties no šķēršļiem tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu pārrobežu sadarbībā un veicinātu aizsardzību no riskiem, ko var radīt vielas pieejamība un lietošana,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Visā Savienībā attiecībā uz jauno psihoaktīvo vielu 1-fenil-2-(1-pirolidīn-1-il)pentān-1-ons (α-pirolidīnvalerofenanons jeb α-PVP) piemēro kontroles pasākumus.

               2. pants

               Dalībvalstis [one year from the date this Decision is published] saskaņā ar saviem tiesību aktiem veic pasākumus, kas nepieciešami, lai vielai α-PVP piemērotu kontroles pasākumus un kriminālsodus, kuri paredzēti to tiesību aktos, kas atbilst to saistībām, kuras izriet no ANO 1971. gada konvencijas par psihotropajām vielām.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […] dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

                     (2)
                  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

                     (3)
                  OV C , , . lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.8.2017
            COM(2017) 412 final
            2017/0184(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts Briselē 1995. gada 9. februārī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               Saskaņā ar Pievienošanās aktu Horvātija pievienosies starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Ar Padomes 2012. gada 14. septembra lēmumu
                  1
                Komisija tika pilnvarota sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas ar Kirgizstānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               Ar ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju horvātu valodā.

               Komisija uzskata sarunu rezultātus par apmierinošiem un ierosina parakstīt un noslēgt protokolu. Pievienotajā priekšlikumā Komisija lūdz Padomei pilnvarojumu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

               2017/0184 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Horvātijas Republikas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Akta par Horvātijas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas pievienošanos Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”)
                  2
               , ir jāvienojas nolīguma protokolā. Saskaņā ar Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecībā uz šādu pievienošanos ir jāpiemēro vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm ir jānoslēdz protokols.

               (2)Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Kirgizstānas Republiku par nolīguma pielāgošanu
                  3
               . Sarunas tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               (3)Tāpēc protokols Savienības un tās dalībvalstu vārdā būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (4)Lai nodrošinātu protokola efektīvu piemērošanu, tas būtu jāpiemēro provizoriski no Horvātijas pievienošanās dienas Savienībai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokola parakstīšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.

               Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts sagatavo pilnvaru, lai protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu, parakstītu persona vai personas, ko izraudzījies protokola sarunvedējs.

               3. pants

               Protokolu saskaņā ar tā 4. panta 3. punktu piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Padomes un Komisijas Lēmums 1999/491/EK, EOTK, Euratom (1999. gada 12. maijs) par noslēgto Partnerības un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, (OV L 196, 28.7.1999., 48. lpp.).

                     (3)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.8.2017
            COM(2017) 412 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Kirgizstānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS
                  PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMAM,
                  AR KO IZVEIDO PARTNERĪBU STARP EIROPAS KOPIENĀM
                  UN TO DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES,
                  UN KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES,
                  LAI ŅEMTU VĒRĀ
                  HORVĀTIJAS REPUBLIKAS PIEVIENOŠANOS EIROPAS SAVIENĪBAI

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību, Līguma par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma līgumslēdzējas puses (turpmāk “dalībvalstis”),

               EIROPAS SAVIENĪBA (turpmāk “Savienība”) un

               EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,

                  no vienas puses,

               UN

               KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKA,

                  no otras puses,

               (turpmāk visas kopā “līgumslēdzējas puses”),

               TĀ KĀ Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kirgizstānas Republiku (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts Briselē 1995. gada 9. februārī;

               TĀ KĀ Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī;

               TĀ KĀ saskaņā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta 6. panta 2. punkta nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu;

               ŅEMOT VĒRĀ Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               IR vienojušās par turpmāko:

               1. PANTS

               Ar šo Horvātijas Republika kļūst par līgumslēdzēju pusi Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Kirgizstānas Republiku. Horvātijas Republika tāpat kā citas Eiropas Savienības dalībvalstis pieņem un ievēro nolīgumu un tajā pašā dienā parakstītajam Nobeiguma aktam pievienotās kopīgās deklarācijas, deklarācijas un vēstuļu apmaiņu.

               2. PANTS

               Pienācīgā laikā pēc šā protokola parakstīšanas Eiropas Savienība paziņo dalībvalstīm un Kirgizstānas Republikai nolīguma tekstu horvātu valodā. Pēc šā protokola stāšanās spēkā teksta versija valodā, kas minēta šā panta pirmajā teikumā, kļūst autentiska ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, kirgīzu un krievu valodā.

               3. PANTS

               Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.

               4. PANTS

               1.
                     Šo protokolu katra līgumslēdzēja puse apstiprina saskaņā ar savām procedūrām. Līgumslēdzējas puses informē viena otru par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               2.
                     Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš seko pēdējā apstiprināšanas dokumenta deponēšanas dienai.

               3.
                     Līdz protokola spēkā stāšanās dienai to piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija.

               5. PANTS

               Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, kirgīzu un krievu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               TO APLIECINOT, apakšā parakstījušās attiecīgi pilnvarotās personas ir

               parakstījušas šo protokolu.

               ..., …. gada ….

               EIROPAS SAVIENĪBAS, EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS UN DALĪBVALSTU VĀRDĀ

               KIRGIZSTĀNAS REPUBLIKAS VĀRDĀ


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0254

Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011) {SEC(2009)725}  /* COM/2009/0254 galīgā redakcija - CNS 2009/0072 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 3.6.2009COM(2009) 254 galīgā redakcija2009/0072 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011) {SEC(2009)725}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. IevadsBrīvprātīgais darbs ir sabiedriskās līdzdalības un demokrātijas visskaidrākā izpausme, kas liek lietā tādas Eiropas vērtības kā solidaritāte un nediskriminācija un veicina harmonisku sabiedrības attīstību. Tam ir liela nozīme tik dažādās un atšķirīgās jomās kā izglītība, jaunatne, kultūra, sports, vide, veselības aizsardzība, sociālā aprūpe, patērētāju aizsardzība, humānā palīdzība, attīstības politika, pētniecība, vienlīdzīgas iespējas un ārējās attiecības. Vienlaikus tam ir nozīmīga mācību iespēja, jo, iesaistoties brīvprātīgajā darbā, iedzīvotāji apgūst jaunas prasmes un stiprina piederības sajūtu sabiedrībai.Tādēļ brīvprātīgajam darbam ir divas priekšrocības: ar sasniegtajiem rezultātiem un radīto solidaritātes sajūtu tas veicina sabiedrības sociālo kohēziju un vienlaikus tas ir noderīgs pašiem brīvprātīgajiem, jo pilnveido to prasmes un veicina personīgo izaugsmi. Šīs divas priekšrocības ir patiess ieguldījums ES sociālās programmas īstenošanā, kuras mērķis ir nodrošināt vairāk iespēju ES iedzīvotājiem, uzlabot kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību un apliecināt solidaritāti tiem, kurus pārmaiņas ietekmē nelabvēlīgi. Ekonomikas grūtību laikā Eiropas Savienībai ir vēl svarīgāk atzīt brīvprātīgā darba nozīmi. Turklāt starptautiskā mērogā brīvprātīgais darbs apliecina solidaritāti ar jaunattīstības valstīm un to, ka pasaulē, kur arvien pieaug globalizācija, visas sabiedrības ir savstarpēji atkarīgas.Eiropā ir labas brīvprātīgā darba tradīcijas, kas bieži sakņojas pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalībā. Pagājušajās desmitgadēs sabiedriskā līdzdalība ir būtiski mainījusies, jo sabiedrībām tagad ir raksturīgs izteiktāks individuālisms, un tās vairāk vērstas uz autonomijas un pašizteikšanās vērtībām. Tas apgrūtina brīvprātīgo darbu, jo nozarei tagad ir jāpielāgojas jauniem līdzdalības veidiem, kam bieži raksturīgas īslaicīgas izlases veida saistības. Valsts mērogā dalībvalstīm un citām iesaistītajām personām ir jāmodernizē politika un infrastruktūra, lai brīvprātīgajā darbā dažādos dzīves posmos un dažādos veidos iesaistītu lielāku iedzīvotāju skaitu. Ir nepieciešams pilnveidot darba ņēmēju atbalstītu brīvprātīgo darbu, lai rastu jaunas iespējas piesaistīt jaunāka gada gājuma iedzīvotājus un apzinātu iespējas izmantot vecāka gada gājuma iedzīvotāju potenciālu.Eiropas Brīvprātīgā darba gadā ir plānots veicināt padziļinātu un strukturētu dialogu un labas prakses apmaiņu par minētajiem jautājumiem starp dalībvalstu iestādēm un citām ieinteresētajām personām. Tādējādi uzlabosies brīvprātīgā darba nosacījumi Eiropas Savienībā.2. Eiropas Brīvprātīgā darba gads2.1. Uzdevumi un iespējasES dalībvalstīm raksturīga plaša tradīciju, uztveres, kultūras un tiesību sistēmu daudzveidība. Tomēr, neraugoties uz atšķirīgajiem valsts mēroga risinājumiem, pamatvērtības un iemesli, kuru dēļ Eiropas iedzīvotāji iesaistās brīvprātīgajā darbā, būtībā ir vienādi. Svarīgi ir palīdzēt citiem, un ir skaidri zināms, kādas priekšrocības gūst sabiedrība. Brīvprātīgās darbības mazina rasismu un aizspriedumus un veicina dialogu starp dažādām kultūrām un reliģijām. Brīvprātīgajā darbā iesaistās visas vecuma grupas, tādēļ tas var veicināt solidaritāti starp dažādām paaudzēm. Ar brīvprātīgā darba palīdzību var veicināt arī jaunu cilvēku aktīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē. Brīvprātīgā darba iespējas ir jo īpaši plašas, veicinot aktīvu novecošanu un risinot demogrāfisko pārmaiņu radītās problēmas, jo tas sniedz iespēju izmantot vecāka gada gājuma cilvēku pieredzi sabiedrības labā.Uzņēmumi uzskata, ka ir vērtīgi atbalstīt brīvprātīgo darbu, bieži tā ir daļa no viņu korporatīvās un sociālās atbildības stratēģijas. Brīvprātīgā darba mācību aspekts un prasmes, ko tas sniedz, uzlabo iedzīvotāju nodarbinātības iespējas. Bezdarba laikā tas var arī būt aktīvas iesaistīšanās veids, kas palīdz iedzīvotājiem izvairīties no marginalizācijas, informē par bezdarbnieka statusu un vienkāršo reintegrāciju darba tirgū. Pašreiz, kad sabiedrība saskaras ar ekonomikas krīzes sekām, tas ir jo īpaši nozīmīgi.Līdz ar pārmaiņām sabiedrībā mainās arī prasības par cilvēku izglītību, karjeru un to laiku, ko tie var veltīt savai ģimenei un vaļaspriekiem. Šīs pārmaiņas ietekmē to, cik daudz laika cilvēki var veltīt brīvprātīgajam darbam, kad un kā tie vēlas tajā iesaistīties un ko viņi sagaida no organizācijām, kuras tie izvēlas brīvprātīgā darba veikšanai. Visu dalībvalstu kompetentās iestādes un pilsoniskās sabiedrības organizācijas dažādā mērā saskaras ar līdzīgām grūtībām — kā brīvprātīgajā darbā iesaistīt vairāk iedzīvotāju, vienkāršot to līdzdalības iespējas un nodrošināt veiktajiem pasākumiem atbilstošus standartus. Atbilstošas ierosmes jāpiedāvā gan fiziskām personām, gan uzņēmumiem. Jāatrod pareizais līdzsvars, panākot augstu profesionalitāti un vienlaikus saglabājot rīcības brīvību un elastību, kas ir nozarei raksturīgas pamatvērtības. Visās dalībvalstīs ir konkrēti šķēršļi apzināt iespējamo brīvprātīgā darba labvēlīgo ietekmi, piemēram, izpratnes, informācijas un atbalsta sistēmu (mācību utt.) trūkums, apgrūtinošas tiesību normas, ierobežotas starptautiskās apmaiņas shēmas un juridiskā statusa trūkums.Eiropas brīvprātīgās organizācijas apzinās to, ka brīvprātīgo prasmes un kvalifikācijas ne vienmēr atbilst jaunattīstības valstu vajadzībām. Savukārt gadījumos, kad ir veltīts laiks, lai brīvprātīgo prasmes un pieredzi saskaņotu ar konkrētas grupas vai sabiedrības vajadzībām attiecībā uz jaunattīstību, brīvprātīgie bieži ir spējīgi dot ievērojamu ieguldījumu, lai uzlabotu sabiedrības dzīves kvalitāti vai pavērtu plašākas iespējas pasaulē, ko arvien vairāk skar globalizācija.Brīvprātīgā darba potenciāls vēl nebūt nav pilnībā izmantots. Lai gan no katriem 10 Eiropas iedzīvotājiem 3 aktīvi iesaistās brīvprātīgajā darbā, gandrīz 8 no 10 uzskata, ka palīdzība citiem ir nozīmīga viņu dzīves sastāvdaļa. Jaunu cilvēku vidū atšķirība starp faktiskajiem un potenciālajiem brīvprātīgajiem ir vēl lielāka: tikai 16 % no jaunajiem eiropiešiem ir iesaistījušies brīvprātīgās darbībās, bet gandrīz 3 no 4 piekrīt tam, ka jāpalielina to pieejamo programmu skaits, kas veicina brīvprātīgo darbu. Lielās atšķirības starp valstīm liecina par savstarpējas mācīšanās nepieciešamību un potenciālu. Potenciālu noteikti var arī atraisīt, palielinot brīvprātīgo mobilitāti Eiropas Savienībā.Tādēļ nepieciešams vienkāršot speciālistu savstarpēju pieredzes apmaiņu un izpratnes veidošanu Eiropas mērogā, lai sekmētu profesionālismu nozarē un lai tādējādi dalībvalstis un pilsoniskā sabiedrība varētu labāk pielāgoties iepriekšminētajām pārmaiņām. Tas ļaus atraisīt brīvprātīgā darba potenciālu Eiropas Savienībā un ātrāk sasniegt Eiropas Savienības sociālās jomas mērķus.2.2. Mērķi un pasākumiSaskaņā ar ES atjaunoto sociālo programmu Eiropas gada vispārīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt, it īpaši apmainoties ar pieredzi un labu praksi, dalībvalstu, vietējo un reģionu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības centienus radīt tādus nosacījumus, kas ir labvēlīgi brīvprātīgā darba veikšanai Eiropas Savienībā. Ir ierosināti četri mērķi.1.  Brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanas darbs ES. Padarīt brīvprātīgo darbu par sabiedriskās līdzdalības un tiešu personisku darbību veicināšanas sastāvdaļu ES mērogā.2.  Brīvprātīgā darba organizāciju pilnvaru palielināšana un brīvprātīgā darba kvalitātes uzlabošana. Vienkāršot brīvprātīgo darbu un veicināt sadarbības tīklu veidošanu, mobilitāti, sadarbību un sinerģiju starp brīvprātīgajām organizācijām un citām nozarēm ES mērogā.3.  Brīvprātīgā darba apbalvošana un atzīšana. Veicināt atbilstošas ierosmes fiziskām personām, uzņēmumiem un brīvprātīgā darba veicināšanas organizācijām un no politikas veidotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmējiem sagaidīt pamatotu atzinību par prasmēm un iemaņām, ko apgūst brīvprātīgajā darbā.4.  Izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba vērtību un nozīmi. Uzlabot vispārējo izpratni par brīvprātīgā darba iniciatīvas būtību — sabiedriskās līdzdalības izpausmi un tiešu personisku darbību piemēru, kas ir palīdzība tādu visām dalībvalstīm svarīgu jautājumu risināšanā kā, piemēram, harmoniska sabiedrības attīstība un ekonomikas kohēzija.Saskaņā ar šiem mērķiem Brīvprātīgā darba gada pasākumi Eiropas mērogā būs vērsti uz labas prakses apmaiņu un uz saziņas un izpratnes veicināšanas pasākumiem, piemēram, plaši zināmiem pasākumiem, kuros iesaistītas visas ieinteresētās personas. Izmantojot dalībvalstu koordinācijas struktūras, visās dalībvalstīs nodrošinās līdzīgus pasākumus. Nozīmīgs aspekts būs brīvprātīgā darba organizāciju un citu ieinteresēto personu mobilizēšana, lai gada laikā uzsāktu programmas un turpinātu tās realizēt.Brīvprātīgais darbs ir pamatā vairākām tādām Kopienas programmām, kas galvenokārt veicina brīvprātīgo mobilitāti, piemēram, programma “Jaunatne rīcībā” (jo īpaši izmantojot Eiropas Brīvprātīgo dienestu), Mūžizglītības programma un programma “Eiropa pilsoņiem”. Šajā jomā aktīvās organizācijas turklāt saņem ES atbalstu humānās palīdzības, attīstības politikas, cilvēktiesību, veselības un vides un patērētāju aizsardzības jomā. Tādēļ šā priekšlikuma pamatā ir iesaistīšanas jomā paveiktais darbs citās ES programmās, kas būs nozīmīgs palīglīdzeklis Brīvprātīgā darba gada pasākumu realizēšanai. Saziņas un izpratnes veidošanas programmas Brīvprātīgā darba gadā papildinās kritisks daudzums konkrētu projektu, kas saistīti ar brīvprātīgā darba iniciatīvu vairākās nozarēs. Visi minētie projekti (un programmas, kas tos finansē) gūs priekšrocības no papildu publicitātes, ko tiem nodrošinās Eiropas Brīvprātīgā darba gads un sabiedrības informācijas kampaņa.3. ApspriedesKomisija jau krietnu laiku ir apsvērusi to, ka brīvprātīgās iniciatīvas nozīme Eiropā varētu būt lielāka. Eiropas Brīvprātīgo dienests ir izveidots 1996. gadā. Kopš 2002. gada brīvprātīgais darbs ir bijis nozīmīgs jaunatnes politikas aspekts un viens no jaunatnes politikas kopīgajiem saskaņotajiem mērķiem atklātās koordinācijas metodes ( OMC ) ietvaros. Komisija turklāt 2006. gada aprīlī par brīvprātīgā darba turpmāko virzību apspriedās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju. Savā 2006. gada decembra[1] atzinumā Komiteja ieteica Eiropas mēroga pasākumus, lai veicinātu izpratni par brīvprātīgā darba nozīmi. Plašu atbalstu šai idejai izteica galvenās ieinteresētās personas un Eiropas Parlaments, kas 2008. gada jūlijā pieņēma attiecīgu rezolūciju[2], aicinot 2011. gadu nosaukt par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu.Komisija par šo iniciatīvu rīkoja regulāras, atklātas un pārredzamas diskusijas ar galvenajām ieinteresētajām personām. Turklāt vairākas nesen notikušas apspriedes skāra jautājumus, kas saistīti ar brīvprātīgo darbu:-  apspriedes saistībā ar Komisijas spēkā esošajām programmām par aktīvo pilsonību, jaunatni, kultūru un mūžizglītību (izglītība un apmācība),-  apspriešanās process, kas ir daļa no sagatavošanās darba jaunajiem Eiropas 2008. gada rudens pamatnoteikumiem par sadarbību jaunatnes politikas jomā.Apspriežu rezultāti liecina par to, ka visas ieinteresētās personas atbalsta priekšlikumu par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu. Ieinteresētās personas uzsvēra, ka šādam Eiropas gadam ir potenciāls saziņas un iesaistīšanas nozīmē un sniedza vērtīgus priekšlikumus attiecībā uz iniciatīvas mērķi un ieceri. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātus izmantoja, lai noteiktu Eiropas gada mērķus un pasākumus. Eiropas gada sagatavošanas posmā plašam ieinteresēto personu lokam būs papildu iespējas piedalīties gada veidošanā un sagatavošanā.4. Ierosinātā instrumenta piemērotība, subsidiaritāte un ES iesaistīšanās pievienotā vērtībaEiropas Savienībai brīvprātīgā darba jomā ir ierobežota kompetence, un tās iesaistīšanās pakāpe nedrīkst pārsniegt dalībvalstu rīcības atbalstīšanu. Eiropas Brīvprātīgā darba gads, kas atbilst subsidiaritātes principam, ir piemērots veids, kā risināt iepriekšminētos jautājumus.Informācijas apmaiņa un izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba, kas ir sabiedriskās līdzdalības izpausme, labākas izmantošanas potenciālu, palīdzēs ES sasniegt mērķus, piemēram, dzīves līmeņa un kvalitātes paaugstināšanu, plašas nodarbinātības veicināšanu, sociālās kohēzijas uzlabošanu un sociālās atstumtības apkarošanu.Lai sasniegtu šos un iepriekšminētos Kopienas mērķus, ir nepieciešams veikt saskanīgus pasākumus, kuros iesaistīti visu vecuma grupu iedzīvotāji un kas atspoguļo brīvprātīgā darba daudzšķautņaino būtību, pārsniedzot izglītības vai sociālās iekļautības aspektus. Tomēr Līgumā nav precīzi definētas pilnvaras, kas pamatotu šādu rīcību. Tādēļ Komisija ierosina Eiropas Brīvprātīgā darba gadu pamatot ar Līguma 308. pantu, saskaņā ar kuru Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar vienprātīgu lēmumu var veikt attiecīgus pasākumus.Eiropas gada ieceri īstenos ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju un dažādu līmeņu pilsoniskās sabiedrības organizācijām.Priekšlikuma mērķus nevar pienācīgā veidā sasniegt vienīgi ar dalībvalstu rīcību, jo valsts mēroga rīcība vien nedotu ES mēroga sadarbības priekšrocības, pieredzes un labās prakses apmaiņu starp dalībvalstīm. ES mēroga sadarbība nodrošina Eiropas perspektīvu un palīdz uzlabot Eiropas gada ietekmi izpratnes veicināšanas, atpazīstamības, ideju un labas prakses pārrobežu apmaiņas ziņā.Eiropas Brīvprātīgā darba gads var izraisīt politiskās debates, veicināt brīvprātīgā darba veicināšanas organizāciju speciālistu savstarpēju mācīšanos un uzlabot dalībvalstu labas prakses savstarpēju apmaiņu, lai radītu brīvprātīgajam darbam labvēlīgus nosacījumus, proti, kad cilvēku vēlme iesaistīties brīvprātīgās darbībās saskan ar labākām un pieejamākām iespējām to darīt.Gads veicinās izpratni par brīvprātīgā darba vērtību, tādējādi veicinot sociālo kohēziju un uzlabojot iedzīvotāju nodarbinātību. Šādā veidā tas risinās problēmas, ar kurām saskaras visas dalībvalstis. Tas uzlabos iedzīvotāju sabiedrības piederības un saistību apzināšanās izjūtu visādā ziņā — vietējā, reģionu, valsts un Eiropas mērogā. Izmantojot ideju un sadarbības pārrobežu apmaiņu, Eiropas gads stiprinās saikni starp brīvprātīgu iesaistīšanos vietējā mērogā un tās nozīmi plašākā Eiropas kontekstā.Piedaloties Eiropas gadā, brīvprātīgajiem, brīvprātīgā darba organizācijām un citām ieinteresētajām personām būs lielāka ietekme vietējā, reģionu, valsts un Eiropas mērogā, un tie varēs gūt plašāku atzinību par savām pūlēm. Gada laikā notiks kritisks pasākumu skaits, un tādējādi tas palielinās pastāvošās brīvprātīgā darba politikas ietekmi.5. Budžets un īstenošanaKomisija īstenos lēmumu Kopienas līmenī. Dalībvalstis būs cieši iesaistītas gada īstenošanā, izmantojot savas valsts koordinācijas iestādes, kas saņems Kopienas līdzfinansējumu. Komisija turklāt organizēs īstenošanas koordinācijas sanāksmes ar valstu koordinatoriem. Ievērojot nelielo budžetu, priekšlikums neparedz īstenošanā iesaistīt komiteju.Kopienas mērogā Eiropas gada pasākumos būs iesaistīts Eiropas Parlaments, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja.Eiropas gada budžets 2011. gadā būs EUR 6 000 000. Turklāt Komisija ierosināja provizoriskajā budžeta projektā 2010. gadam paredzēt EUR 2 000 000, lai veiktu sagatavošanas darbus.2009/0072 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Brīvprātīgā darba gadu (2011)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4],tā kā(1) Kopienas un dalībvalstu mērķis ir veicināt cilvēkresursu attīstību, lai panāktu plašu nodarbinātību un apkarotu sociālo atstumtību.(2) Atbilstoši Līguma 3. panta 1. punkta q) apakšpunktam Kopiena veicina kvalitatīvu izglītību un mācības.(3) Brīvprātīgais darbs ir neformāls mācību veids, kas ļauj pilnveidot profesionālās iemaņas un prasmes, un vienlaikus — visspilgtākā aktīvās sabiedriskās līdzdalības izpausme. Visu vecuma grupu brīvprātīgo darbībām ir nozīme demokrātijas pilnveidošanā, kas ir viens no Eiropas Savienības dibināšanas pamatprincipiem, un tas veicina cilvēkresursu uzlabošanu un sociālo kohēziju.(4) Strauji mainīgajās sabiedrībās ir nepieciešams nodrošināt infrastruktūru, kas veicina brīvprātīgās darbības, lai ļautu brīvprātīgajos pasākumos iesaistīties vairāk cilvēkiem. Tādēļ ir svarīgi atbalstīt savstarpēju mācīšanos un labas prakses apmaiņu Kopienas mērogā.(5) Starpvaldību konferencē 1997. gadā pieņēma deklarāciju Nr. 38 par brīvprātīgo dienestu darbību, ko pievienoja Amsterdamas līguma nobeiguma aktam[5], un atzina brīvprātīgo dienestu darbības nozīmīgo ieguldījumu sociālās solidaritātes veidošanā.(6) Komisija 1997. gada jūnija paziņojumā par brīvprātīgā darba organizāciju un fondu nozīmes popularizēšanu Eiropā[6] uzsvēra trīs brīvprātīgo organizāciju un fondu darbības aspektus: ekonomisko aspektu — darba vietu radīšana, sociālo aspektu — palīdzība sociālās politikas veidošanā un tādējādi sociālā progresa veicināšana un politisko aspektu — demokrātijas, pilsoniskuma un sabiedriskās līdzdalības sekmēšana.(7) Saskaņā ar 2001. gada Balto grāmatu par jaunatni[7] brīvprātīgais darbs 2002. gadā dalībvalstīs tika atzīts par jaunatnes politikas galveno aspektu, un dalībvalstis vienojās par kopīgiem mērķiem attiecībā uz jauniešu brīvprātīgo darbību Jaunatnes atvērtās koordinācijas metodes ietvaros[8].(8) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2006. gada decembrī aicināja Eiropas Komisiju izsludināt Brīvprātīgā darba gadu un pēc iespējas ātrāk publicēt Balto grāmatu par brīvprātīgu darbību un aktīvu pilsonību Eiropā [9] .(9) Eiropas Parlaments 2008. gada martā pieņēma ziņojumu par brīvprātīgā darba nozīmi ekonomikas un sociālās kohēzijas veicināšanā, kas dalībvalstis un reģionu un vietējās iestādes mudināja atzīt brīvprātīgā darba nozīmi sociālās un ekonomikas kohēzijas veicināšanā[10].(10) Eiropas Parlaments 2008. gada jūlijā pieņēma rakstisku deklarāciju, aicinot 2011. gadu nodēvēt par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu[11].(11) Padome 2008. gada 20. novembrī pieņēma ieteikumu par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropā, kura mērķis ir sekmēt jauniešu brīvprātīgo pārrobežu darbību ES[12].(12) Uz brīvprātīgo darbu attiecas vairākas tādas Kopienas programmas, kas vērstas uz brīvprātīgo mobilitāti, piemēram, programmas “Jaunatne rīcībā” Eiropas Brīvprātīgo dienests, Mūžizglītības programma un programma “Eiropa pilsoņiem”.(13) Eiropā pastāv arī plašs brīvprātīgo darbību klāsts, kas jāsaglabā un tālāk jāpilnveido.(14) Brīvprātīgais darbs ir potenciāls ieguldījums Eiropas sabiedrības harmoniskā attīstībā. Brīvprātīgās darbības nozīmē bagātīgu neformālās izglītības pieredzi, kas stiprina jauniešu profesionālās spējas un kompetenci, uzlabo viņu nodarbinātības iespējas un solidaritātes apziņu, pilnveido sociālās spējas un sekmē integrāciju sabiedrībā, kā arī veicina sabiedrisko līdzdalību.(15) Neraugoties uz iepriekšminēto, brīvprātīgā darba potenciāls vēl nav pilnībā izsmelts. Eiropas Brīvprātīgā darba gads sniegs iespēju Eiropas mērogā pierādīt to, ka brīvprātīgais darbs veicina sabiedrisko līdzdalību. Tas var palīdzēt uzlabot iedzīvotāju sabiedrības piederības un saistību apzināšanās izjūtu visos līmeņos — vietējā, reģionu, valsts un Eiropas mērogā.(16) 2011. gads būs Apvienoto Nāciju brīvprātīgo 2001. starptautiskā gada 10. gadadiena.(17) Ar šo lēmumu apstiprina finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ir galvenā atsauce 2006. gada 17. maija iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 37. punkta izpratnē[13].(18) Dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt ierosinātā Eiropas gada mērķus, jo ir nepieciešama valstu savstarpēja informācijas apmaiņa un labas prakses izplatīšana visā Kopienā, un tādēļ paredzētās darbības apjoma dēļ Kopienai tie ir vienkāršāk sasniedzami. Saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsTematsAr šo 2011. gads tiek pasludināts par “Eiropas Brīvprātīgā darba gadu” (turpmāk “Gads”).2. pantsMērķiEiropas gada vispārīgais mērķis ir veicināt un atbalstīt, it īpaši apmainoties ar pieredzi un labu praksi, dalībvalstu, vietējo un reģionu iestāžu un pilsoniskās sabiedrības centienus radīt tādus nosacījumus, kas ir labvēlīgi brīvprātīgā darba veikšanai Eiropas Savienībā.Eiropas gada mērķi ir:1. Brīvprātīgajam darbam labvēlīgas vides veidošanas darbs ES. Padarīt brīvprātīgo darbu par sabiedriskās līdzdalības un tiešu personisku darbību veicināšanas sastāvdaļu ES kontekstā;2. Brīvprātīgā darba organizāciju pilnvaru palielināšana un brīvprātīgā darba kvalitātes uzlabošana. Vienkāršot brīvprātīgo darbu un veicināt sadarbības tīklu veidošanu, mobilitāti, sadarbību un sinerģiju starp brīvprātīgajām organizācijām un citām nozarēm ES mērogā;3. Brīvprātīgā darba apbalvošana un atzīšana. Veicināt atbilstošas ierosmes fiziskām personām, uzņēmumiem un brīvprātīgā darba veicināšanas organizācijām un no politikas veidotājiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un uzņēmējiem sagaidīt pamatotu atzinību ES mērogā un dalībvalstīs par prasmēm un iemaņām, ko apgūst brīvprātīgajā darbā.4. Izpratnes veicināšana par brīvprātīgā darba vērtību un nozīmi. Uzlabot vispārējo izpratni par brīvprātīgā darba būtību — sabiedriskās līdzdalības izpausmi, kas ir palīdzība tādu visām dalībvalstīm svarīgu jautājumu risināšanā kā, piemēram, harmoniska sabiedrības attīstība un ekonomikas kohēzija.3. pantsSaistītās iniciatīvas1. Pasākumos, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir ietvertas šādas Kopienas, valstu, reģionu vai vietēja līmeņa iniciatīvas, kas saistītas ar Eiropas gada mērķiem:-  pieredzes un labas prakses apmaiņa;-  saistītu zinātnisko pētījumu un izpētes rezultātu izplatīšana;-  konferences, pasākumi un iniciatīvas, ar kurām veicina diskusijas un izpratni par brīvprātīgā darba nozīmi un vērtību un novērtē brīvprātīgo pūles;-  informatīvas un popularizējošas kampaņas, kurās izplata galvenās idejas.2. Informācija par 1. punktā minētajām iniciatīvām ir sīkāk izklāstīta pielikumā.4. pantsSadarbība ar dalībvalstīmKatra dalībvalsts nozīmē iestādi (turpmāk — valsts koordinācijas iestāde), kas atbild par tās dalību Eiropas gadā. Tā informē Komisiju par savu izvēli viena mēneša laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas.Katra dalībvalsts nodrošina to, ka iepriekšminētā iestāde pienācīgi iesaista plašu ieinteresēto personu loku valsts, reģionu un vietējā mērogā.Valsts koordinācijas iestāde ir atbildīga par Gada valsts programmas/darbību sagatavošanu un par Gada prioritātēm saskaņā ar 2. pantā minētajiem mērķiem un specifikācijām pielikumā.5. pantsKoordinācija Kopienas mērogā un īstenošanaKomisija organizē sanāksmes ar valsts koordinatoriem, lai koordinētu Eiropas gada īstenošanu un apmainītos ar informāciju par tā īstenošanu valsts mērogā.Komisija turklāt organizēs sanāksmes, kurās būs pārstāvētas tās Eiropas organizācijas vai iestādes, kas aktīvi piedalās brīvprātīgā darba jomā, un ieinteresētās personas, tādējādi Komisijai palīdzot īstenot Eiropas gadu Kopienas mērogā.Komisija īstenos šo lēmumu Kopienas līmenī.Eiropas gada pasākumos būs iesaistīts Eiropas Parlaments, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja.6. pantsFinanšu noteikumi1. Kopienas mēroga pasākumiem, kas minēti pielikuma A daļā, izmantojami iepirkuma līgumi vai no ES vispārējā budžeta piešķirtas dotācijas.2. Kopienas mēroga pasākumus, kas minēti pielikuma B daļā, var līdzfinansēt no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta.3. Komisija katram valsts koordinatoram var piešķirt dotāciju, kā paredzēts 4. pantā saskaņā ar pielikuma C daļā minēto procedūru.7. pantsBudžets1. Šā lēmuma īstenošanai paredzētais budžets laikposmam no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim ir EUR 6 000 000.2. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija finanšu shēmas robežās.8. pantsStarptautiskā sadarbībaEiropas gada mērķiem Komisija var sadarboties ar attiecīgām starptautiskām organizācijām, jo īpaši ar ANO un Eiropas Padomi, lielu uzmanību pievēršot tam, lai nodrošinātu pamanāmu ES dalību.9. pantsKonsekvence un savstarpēja papildināmībaKomisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina šajā lēmumā paredzēto pasākumu un citu Kopienas, valstu un reģionu rīcības un iniciatīvu konsekvenci, kas var palīdzēt sasniegt Eiropas gada mērķus.10. pantsKopienas finanšu interešu aizsardzība1. Kad tiek īstenotas saistībā ar šo lēmumu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Kopienas finanšu interešu aizsardzību[14] un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[15] , un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[16].2. Attiecībā uz Kopienas rīcību, kas tiek finansēta saistībā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē jebkuras Kopienas tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, izdarot nepamatotus izdevumus.3. Komisija samazina, aptur vai atgūst finansiālas palīdzības summas, kas piešķirtas kādai darbībai, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šā lēmuma noteikumiem vai atsevišķam lēmumam, vai nolīgumam, ar ko piešķir finansiālu palīdzību, vai ja tā atklāj, ka, nepieprasot Komisijas apstiprinājumu, darbībā ir būtiskas izmaiņas, kas ir pretrunā tās būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.4. Ja nav ievēroti termiņi vai ja darbības īstenošanā sasniegtais attaisno tikai daļu piešķirtās finansiālās palīdzības, Komisija lūdz atbalsta saņēmējam noteiktā termiņā iesniegt apsvērumus. Ja atbalsta saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušo finansiālo palīdzību un prasīt jau izmaksāto summu atmaksāšanu.5. Komisijai atlīdzina visas nepamatoti samaksātās summas. Summām, kas nav atlīdzinātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulas nosacījumiem.11. pantsUzraudzība un novērtēšanaKomisija līdz 2012. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārēju novērtējumu.12. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…]PIELIKUMS3. PANTĀ MINĒTIE PASĀKUMISaskaņā ar galveno principu Eiropas Brīvprātīgā darba gada īstenošanas pamatā ir atbildīga rīcība, iedzīvotāju iesaistīšana plašā mērogā un aktīva pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu iesaistīšana. Turklāt īstenošanu veiks ar šādu pasākumu palīdzību.A. TIEŠAS KOPIENAS INICIATĪVASFinansējuma veids lielākoties būs preču un pakalpojumu tieša iegāde saskaņā ar spēkā esošajiem pamatlīgumiem.1. Informatīvas un popularizējošas kampaņas, tostarp:-  pamanāmi pasākumi un forumi pieredzes un labas prakses apmaiņai;-  konkursi ar vai bez balvām;-  sadarbība ar privāto sektoru, raidorganizācijām un citiem plašsaziņas līdzekļiem, kas būs partneri, izplatot informāciju par Eiropas Brīvprātīgā darba gadu;-  tādu materiālu un instrumentu sagatavošana plašsaziņas līdzekļiem, kuri ir paredzēti sabiedrības intereses veicināšanai un kuri būs pieejami visā Kopienas teritorijā,-  pasākumi, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Kopienas programmām, shēmām un iniciatīvām, kuras veicina Eiropas Brīvprātīgā darba gada mērķu īstenošanu,-  informācijas tīmekļa vietnes izveide par Eiropu, tostarp portāls brīvprātīgā darba projektu reklamētājiem, kas informē par dažādām Kopienas programmām un iniciatīvām.2. Citas iniciatīvasKopienas mēroga apsekojumi un pētījumi, lai novērtētu Eiropas Brīvprātīgā darba gada priekšdarbus, efektivitāti, ietekmi un ilgtermiņa pārraudzību un lai sniegtu attiecīgus pārskatus.B. KOPIENAS INICIATĪVU LĪDZFINANSĒŠANAPamanāmi Eiropas mēroga pasākumi, kuru mērķis ir veicināt izpratni par Eiropas Brīvprātīgā darba gada mērķiem un ko potenciāli organizē sadarbībā ar 2011. gada prezidentvalstīm, var saņemt Kopienas dotāciju līdz pat 80 % apmērā no kopējām izmaksām.C. DALĪBVALSTU INICIATĪVU LĪDZFINANSĒŠANAKatras valsts koordinators iesniedz atsevišķu pieteikumu Kopienas finansējumam. Minētajā dotācijas pieteikumā apraksta koordinatora darba programmu vai finansējamo pasākumu un popularizē Gadu. Pieteikumam dotācijas saņemšanai jāpievieno sīki izstrādāts budžets, kurā norādītas ierosināto iniciatīvu/darba programmas kopējās izmaksas, kā arī līdzfinansējuma lielums un avoti. Kopienas dotācija var segt līdz pat 80 % no kopējām izmaksām.Komisija katram valsts koordinatoram nosaka norādošas piešķiramo dotāciju summas un pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu. Piešķiršanas kritērijos jāņem vērā iedzīvotāju skaits, dzīves dārdzība un noteikta summa katrai dalībvalstij, lai garantētu obligātu pasākumu klāstu.Galīgās piešķiramās summas nosaka, pamatojoties uz atsevišķiem dotāciju pieteikumiem, ko iesniegusi valsts koordinācijas iestāde. Maksimālais Kopienas līdzfinansējums ir 80 % no kopējām attiecināmajām izmaksām.Darba programmās/darbībās iekļauj:a) sanāksmes un pasākumus saistībā ar Eiropas gada mērķiem, tostarp valsts līmeņa pasākumus, lai sāktu un veicinātu Eiropas gadu, radītu katalizatora efektu un paredzētu atklātu telpu pārrunām par konkrētām iniciatīvām.b) savstarpējus mācību seminārus valstu, reģionālā un vietējā līmenī;c) informatīvas, izglītojošas un reklāmas kampaņas valstu, reģionālā un vietējā līmenī, balvu piešķiršanu un konkursu rīkošanu;d) sadarbību ar plašsaziņas līdzekļiemD. INICIATĪVAS, KURAS NESAŅEM KOPIENAS FINANSIĀLO ATBALSTUKopiena piešķirs nefinansiālu atbalstu, tostarp rakstisku atļauju izmantot logotipu, kad tas izstrādāts, un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas Brīvprātīgā darba gadu, valsts vai privāto organizāciju veiktajām iniciatīvām, ja šīs organizācijas var apliecināt Komisijai, ka attiecīgās iniciatīvas tiek īstenotas vai tiks īstenotas 2011. gadā un tās veicinās Eiropas Brīvprātīgā darba gada mērķu sasniegšanu.TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSEiropas Brīvprātīgā darba gads2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Politikas joma: izglītība un kultūraDarbība: Eiropas Brīvprātīgā darba gads3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex B.A. pozīcijas)), norādot nosaukumu15 06 113.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums01.01.2011. – 31.12.2011.3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |15 06 11 | Fakult. | Dif[17]./ | JĀ | NĒ | NĒ | [3B] |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2011. gads | 2012 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[18] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 6,000 | 6,000 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 4,000 | 2,000 | 6,000 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[19] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 6,000 | 6,000 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 4,000 | 2,000 | 6,000 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[20] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,674 | 0,186 | 0,860 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,106 | 0,019 | 0,125 |Kopējās orientējošās izmaksas[21] |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 6,780 | 0,205 | 6,985 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 4,780 | 2,205 | 6,985 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | 2011. gads | 2012.gads | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Dalībvalstis | f | 0,675 | 0,000 | 0,675 |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 7,455 | 0,205 | 7,660 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[22] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktāGada vajadzības | 2011 | 2012 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi |Kopā — cilvēkresursi | 6 | 2 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasBrīvprātīgais darbs potenciāli var veicināt Eiropas sabiedrību harmonisku attīstību, jo brīvprātīgās darbības nereti ir sabiedrības līdzdalības izpausme.Eiropā ir labas brīvprātīgā darba tradīcijas, kas bieži sakņojas pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalībā. Pagājušo gadu desmitu laikā sabiedrības līdzdalība ir būtiski mainījusies, jo sabiedrībām ir raksturīgs izteiktāks individuālisms. Šī parādība apgrūtina brīvprātīgo darbu, jo nozarei tagad ir jāpielāgojas jauniem līdzdalības veidiem.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaEiropas gada mērķus nevar pienācīgā veidā sasniegt vienīgi ar dalībvalstu rīcību, jo valsts mēroga rīcība vien nedotu priekšrocības, ko sniedz Eiropas mēroga informācijas, pieredzes un labās prakses apmaiņa starp dalībvalstīm, kuras mērķis ir brīvprātīgā darba popularizēšana.Ar Eiropas gada palīdzību 2011. gadā varēs piesaistīt attiecīgās Kopienas programmas un pasākumus, piemēram, “Eiropa pilsoņiem”, “Jaunatne Eiropai” un “Mūžizglītība”, kā arī citus, lai uzlabotu vispārējo informētību un minēto pasākumu ietekmi Gada ietvaros. Tas ļaus radīt saskanīgu koptēlu par daudzajiem Kopienas projektiem brīvprātīgā darba jomā Kopienā un ārpus tās, vienlaikus pilnveidojot sinerģijas starp programmām.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiMērķi | Sagaidāmie rezultāti | Orientējoši rādītāji |Darbs pie tā, lai ES radītu brīvprātīgajam darbam labvēlīgu vidi. | Eiropas Brīvprātīgā darba gadam jādod ieguldījums tālākā politikas virzībā. Dalībvalstīs jāsāk dialogs par brīvprātīgā darba jautājumiem. Dialogs par brīvprātīgā darba jautājumiem jāveido starp ES dalībvalstīm un Eiropas partneriem — jaunattīstības valstīm. | Jaunu zināšanu un domu īpatsvars, kas radušās, pateicoties gada notikumiem. Konstatēto labas prakses piemēru skaits. Jaunā dialoga īpatsvars par brīvprātīgo darbu dalībvalstīs/starp tām. Organizētie dialoga pasākumi un konstatēto labās prakses piemēru skaits. |Pilnvarot brīvprātīgā darba organizācijas un uzlabot brīvprātīgā darba kvalitāti. | Vienkāršots brīvprātīgais darbs (piekļuve tam). Veicināt sadarbības tīklus, apmaiņu un sinerģijas starp brīvprātīgā darba organizācijām un citām nozarēm. Jauni uzdevumi brīvprātīgā darba organizācijām. | Organizāciju skaits, kas guvušas jaunu ierosmi, lai organizētu pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot brīvprātīgā darba shēmu kvalitāti. Tīklu sadarbības, apmaiņas un sinerģijas starp brīvprātīgā darba organizācijām un citām nozarēm spraigums. Brīvprātīgā darba organizāciju skaits, kas atradušas jaunus partnerus. |Apbalvot un atzīt brīvprātīgās darbības. | Politikas veidotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, iespējamie darba devēji un sabiedrība kopumā (arvien vairāk) atzīst brīvprātīgo darbu. Brīvprātīgā darba ietekme uz brīvprātīgo prasmēm un kompetencēm ir plašāk atzīta. | Politikas veidotāju, pilsoniskās sabiedrības organizāciju un darba devēju skaits, kas uzskata, ka ir uzlabojusies brīvprātīgā darba atpazīstamība. Jaunu prasmju un kompetenču, kas iegūtas brīvprātīgajā darbā, atzīšanas sistēmu izmantošanas īpatsvars. |Veicināt izpratni par brīvprātīgo darbu kā sabiedriskās līdzdalības izpausmi. | Palielinās brīvprātīgā darba atpazīstamība un tā vērtība indivīdu un Eiropas sabiedrības acīs. Eiropā un partnervalstīs uzlabot izpratni par brīvprātīgā darba nozīmi. | Tādu Eiropas gada dalībnieku īpatsvars, kas uzskata, ka Eiropas gads ir uzlabojis viņu izpratni par brīvprātīgo darbu. Gada un tā laikā notiekošo pasākumu un iniciatīvu (kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā) attēlojuma preses un plašsaziņas līdzekļos īpatsvars un veids. |5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Pārvalda centralizēti: dotācijas un publisko iepirkumu organizē Komisija. Komisija valsts publiskā sektora iestādēm/publiskā dienesta norīkotām iestādēm var nodrošināt tiešas dotācijas.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaPar uzraudzības sistēmas izveidi galvenokārt būs atbildīga Komisija, kas šo darbu veiks, apspriežoties ar dalībvalstīm. Uzraudzības sistēmai ir jāatbilst datiem, kas nepieciešami rādītāju sagatavošanai (3.3. iedaļa).Lai savāktu pamatdatus, ko varēs izmantot Gada īstenošanas un ietekmes uzraudzībai, 2009. gadā uzsāks ārēju pētījumu par brīvprātīgo darbu Eiropā.6.2. Novērtēšana6.2.1. Ex-ante novērtējumsEx-ante novērtējumu veica 2009. gada pirmajā trimestrī. Tajā nonāca pie secinājuma, ka 2011. gadā — Eiropas Brīvprātīgā darba gadā — centīsies uzlabot izpratni par brīvprātīgā darba pievienoto vērtību visos līmeņos — ES, valsts, reģionu un vietējā līmenī — un uzlabot brīvprātīgā darba kvalitāti un politikas regulējumu. Šādā veidā tā laikā risinās problēmas, ar kurām pašlaik saskaras Eiropas sabiedrības.Pamatojoties uz salīdzinājumu starp dažādām īstenošanas iespējām, ex-ante novērtējumā iesaka izvēlēties to iespēju, kas paredz centralizētu rīcību Kopienas mērogā, iesaistot dalībvalstis. Tas turklāt veicinās pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos.Ar minēto iespēju varētu gūt ievērojamu politisku ietekmi valsts un Eiropas līmenī, palīdzot Eiropas Savienībā izveidot brīvprātīgajam darbam labvēlīgu vidi.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai ex-post novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Kā norādīts Eiropas Izglītības caur sportu gada ex post novērtējumā[23], iepriekšējā pieredze liecina, ka:-  Eiropas gadi ir iedarbīgs instruments, ar kura palīdzību Eiropas politikas jautājumus iekļaut politikas programmas prioritārajā daļā; plašais līdzdalības apjoms ierobežotā laikā palīdzēja piesaistīt politisko atbalstu un veidoja pamatus plašākām politiskām saistībām ;-  Eiropas gadu laikā plānots iesaistīt plašu ieinteresēto personu loku, lai publicētu informāciju, apspriestos, apmainītos viedokļiem par konkrētu tēmu. Tādēļ tie ir iedarbīgs izpratnes veicināšanas instruments;-  Eiropas gadi ir iedarbīgs instruments, lai radītu sinerģijas starp dažādām iesaistīšanās jomām ES, dalībvalstu un reģionālā/vietējā mērogā;-  Eiropas gadiem ir lielāka pievienotā vērtība, ja salīdzina ar atsevišķu dalībvalstu iesaistīšanos. Tas turklāt ir svarīgi, lai radītu politisku impulsu un veicinātu politiskas pārmaiņas.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsPiemēros metodi, saskaņā ar kuru nepārtraukti veiks vērtēšanu un pēc tam — gada ietekmes un īstenošanas novērtējumu.Novērtējuma rezultātiem jābūt pieejamiem 2012. gada pirmā pusgada beigās. Tādējādi Komisija līdz 2012. gada beigām varēs sagatavot ziņojumu ES iestādēm.7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMIKomisijai jānodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Kopienas finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot preventīvus pasākumus cīņā pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām rīcībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti samaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.Attiecībā uz Kopienas darbībām, kuras finansē saistībā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību normas pārkāpumu vai līgumsaistību neizpildi, ko rada saimnieciskās darbības subjekta darbība vai bezdarbība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvadītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Mērķi, darbības un rezultāti | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2011. gads | (n+1). gads | (n+2). gads | KOPĀ |2011. gads | 2012. gads | (n+2). gads | (n+3). gads | (n+4). gads | (n+5). gads |Pārējais personāls[26], ko finansē atbilstoši 15 01 04/05. pantam |KOPĀ | 6 | 2 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiA ierēdņi: Eiropas gada rosināšana Eiropas līmenī un saistībā ar valsts struktūrām, kuras ir atbildīgas par tā īstenošanu, komiteja, kas izstrādā uzaicinājumus piedalīties konkursā, pārrauga piešķīrumus dalībvalstīm, informācijas kampaņa, pasākumi, pētījumi, saziņa un politikas saistītie pasākumi.B ierēdņi: piedāvājumu un piešķīrumu finansiāla pārraudzība, vispārēja palīdzība A ierēdņiem, veicot visu veidu pienākumus.C ierēdņi: palīdzība, veicot iepriekšminētos pienākumus.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.6 Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | n. gads | (n+1). gads | (n+2). gads | (n+3). gads | (n+4). gads | (n+5). gads un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- intra muros |- extra muros |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2011. gads | 2012. gads | (n+2). gads | (n+3). gads un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (15 01 01) | 0,610 | 0,122 |Personāls, ko finansē atbilstīgi 15 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,064 | 0,064 |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,674 | 0,186 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. |2011. gadā: 5 x 122 000 €/gadā = 610 000 € 2012. gadā: 1 x 122 000 €/gadā = 122 000 € |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi 15 01 02. pantam |Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. |2011. un 2012. gadā: 1 x 64 000 €/gadā = 64 000 € |Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2011. gads | 2012. gads | (n+2). gads | (n+3). gads un turpmākie gadi | KOPĀ |15 01 02 11 01 —Komandējumi | 0,049 | 0,000 | 0,049 |15 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | 0,057 | 0,019 | 0,076 |15 01 02 11 03 — Komitejas[28] | 0,000 | 0,000 | 0,000 |15 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | 0,000 | 0,000 | 0,000 |15 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 0,000 | 0,000 | 0,000 |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (15 01 02 11) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |3. Citi administratīvi izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | 0,000 | 0,000 | 0,000 |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,106 | 0,019 | 0,125 |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |Komandējumi: 2 komandējumi x 27 dalībvalstis x 900 € = 48 600 € (100 % 2011. gadā) Sanāksmes un konferences (valsts koordinatoru sadarbība): 4 komandējumi x 27 dalībvalstis x 700 € = 75 600 € (75 % 2011. gadā un 25 % 2012. gadā) |Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.[1] Eiropas Ekonomikas un Sociālo lietu komitejas atzinums: “Brīvprātīga darbība: tās nozīme un ietekme Eiropas sabiedrībā.” Doc. SOC/243 — CESE 1575/2006.[2] Rakstiska 2008.gada 15. jūlija deklarācija 0030/2008.[3] OV C, lpp..[4] OV C, lpp..[5] Deklarācija Nr. 38 par brīvprātīgā dienesta darbībām, skatīt: http://eur-lex.europa.eu/en/treaties/dat/11997D/htm/11997D.html.[6] Skatīt COM (97) 241, galīgā redakcija, 06.06.1997.[7] “Jauns impulss Eiropas jaunatnei”, COM(2001) 681, galīgā redakcija, 21.11.2011.[8] COM(2004) 337, galīgā redakcija.[9] Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums: “Brīvprātīga darbība: tās nozīme un ietekme Eiropas sabiedrībā.” Doc. SOC/243 — CESE 1575/2006.[10] Doc. A6/0070/2008, <Nosaukums>Ziņojums par brīvprātīgo darba nozīmi ekonomiskajā un sociālajā kohēzijā </Nosaukums>(2007/2149(INI)), </DocRef><Komisija>Reģionu attīstības komiteja, referents: Marian Harkin .[11] Rakstiska 2008.gada 15. jūlija deklarācija 0030/2008.[12] Padomes 2008. gada 20. novembra Ieteikums par brīvprātīgo jauniešu mobilitāti Eiropas Savienībā (2008/C 319/03).[13] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[14] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[15] OV L 292,15.11.1996., 2. lpp.[16] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp .[17] Diferencētās apropriācijas.[18] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 15. sadaļas 15 01. nodaļā.[19] Izdevumi, kas ietverti 15. sadaļas 15 01 04. pantā.[20] Izdevumi 15 01. nodaļā, izņemot 15 01 04. vai 15 01 05. pantu.[21] Komisija 2010. gada provizoriskajā budžeta projektā ierosināja gada sagatavošanas darbiem veltīt EUR 2 000 000. Minētajiem sagatavošanas darbiem 2010. gadā tiks nodrošināti pienācīgi cilvēkresursi.[22] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[23] " Evaluation externe (ex post) de l'année européenne de l'éducation par le sport AEES 2004 "[24] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[25] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[26] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[27] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[28] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.