				|

		52013PC0327

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002, Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Regulu (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK /* COM/2013/0327 final - 2013/0169 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·
Vispārīgais konteksts
Eiropas Komisija 2011. gada
29. jūnijā iesniedza 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu
shēmas priekšlikumu[1],
kas 2012. gada 6. jūlijā tika grozīts[2]. Ņemot
vērā Eiropadomes 2013. gada 7./8. februāra secinājumus,
Komisija ierosina pārtikas un dzīvnieku barības jomas izdevumiem
visā 2014.–2020. gada laikposmā noteikt maksimālo apjomu
EUR 1891,936 miljoni. Šīs regulas mērķis ir
modernizēt minētās jomas finansēšanas noteikumus.
Galvenais spēkā esošais
finansēšanas tiesiskais regulējums šajās jomās ir Padomes
Lēmums 2009/470/EK – attiecībā uz
veterinārajām izskaušanas programmām un veterinārajiem
ārkārtas pasākumiem, Padomes
Direktīva 2000/29/EK – attiecībā uz augu
veselības jomas pasākumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes
Regula (EK) Nr. 882/2004 – attiecībā uz pasākumu
finansēšanu saistībā ar oficiālajām kontrolēm.
Vēl citi konkrēti noteikumi par finansēm ir Regulā (EK)
Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu
atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un
barībā, Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu
aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū,
Direktīvā 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu
ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai, un arī
vairākās citās Padomes direktīvās, kas saistītas
ar augu un dzīvnieku veselību.
Šis fragmentētais regulējums nesaskan ar
dažiem Finanšu regulas noteikumiem un ir visai sarežģīts. Tas
izveidojies laika gaitā, un to nepieciešams racionalizēt.
Tagad paveras iespēja spēkā esošos
finanšu noteikumus, kas noteikti vairākos juridiskajos pamatos,
aizstāt ar vienotu, skaidru un modernu finanšu shēmu, kurā
optimizēts, kā tiek īstenota un kā darbojas pārtikas
un dzīvnieku barības jomas izdevumu finanšu pārvaldība.
Konkrētāk, finanšu pārvaldības struktūras tiks
vienkāršotas, pamatojoties uz skaidriem mērķiem un
rādītājiem. Skaidrākas būs arī finansēšanas
likmes, kas tiks vienkāršotas.
Šis priekšlikums ietilpst paketē
”Veselīgākiem dzīvniekiem un augiem un nekaitīgākai
pārtikas apritei”, kas ietver priekšlikumus attiecībā uz:
–
dzīvnieku veselības politiku, kuras
mērķis ir Eiropas Savienībā aizsargāt un uzlabot
dzīvnieku veselības statusu un stāvokli, it sevišķi
attiecībā uz produktīviem dzīvniekiem, turklāt
ļaujot Savienības iekšienē īstenot tirdzniecību ar
dzīvniekiem un dzīvniekcilmes produktiem un minēto
dzīvnieku un produktu importu saskaņā ar attiecīgajiem
veselības standartiem un starptautiskajām saistībām;
–
augu veselības režīmu, kura
mērķis ir aizsargāt ES lauksaimniecību un
mežsaimniecību, liedzot tās teritorijā iekļūt un
izplatīties augiem kaitīgiem nevietējas izcelsmes organismiem;
–
režīmu, saskaņā ar kuru ražo un dara
pieejamu tirgū lauksaimniecības, dārzeņkopības,
mežkopības, augļkopības, vīnkopības un
dekoratīvās dārzkopības sugu augu reproduktīvo
materiālu un kurš nodrošina ES veselības, identitātes un
kvalitātes kritēriju ievērošanu;
–
noteikumiem, kas reglamentē
oficiālās kontroles un citas oficiālas darbības, kuras
veic, lai nodrošinātu pārtikas aprites tiesību aktu un
dzīvnieku barības aprites tiesību aktu, dzīvnieku
veselības un labturības, augu veselības un augu reproduktīvā
materiāla, augu aizsardzības līdzekļu un pesticīdu
noteikumu piemērošanu.
·
Galvenā uzmanība
pasākumiem / izdevumi
Pakāpeniskā iznīdēšanā,
kura vērsta pret vairākām (noteiktās Savienības
daļās endēmiskām) sarakstos minētām
dzīvnieku slimībām un kurā izmanto plašu pasākumu
klāstu, arī vakcinēšanu, dzīvnieku testēšanu un
kompensācijas par izkaušanu un izbrāķēšanu, būtiska
nozīme ir veterinārajām izskaušanas programmām. Šo
pasākumu atbalstīšanai paredzētajā ES finansējumā
par prioritārām tiek uzskatītas sabiedrības veselībai
nozīmīgas slimības un slimības, kas rada smagas ekonomiskas
sekas, ietekmējot tirdzniecību un radot ienākumu zaudējumus
lauksaimniekiem, visai lopkopības nozarei un blakusnozarēm.
Attiecībā uz ES augu veselības un
augu reproduktīvā materiāla režīmiem prioritātes ir
aizsargāt ES lauksaimniecības un mežsaimniecības nozari, liedzot
augiem kaitīgu nevietējas izcelsmes organismu iekļūšanu un
izplatīšanos ES teritorijā, un gādāt, ka augu ražošanas
ķēdes sākumā ir pieejams un tiek izmantots veselīgs
augu materiāls.
Izdevumos, kas attiecas uz oficiālajām
kontrolēm, ietilpst finansējums, kas paredzēts programmai
“Labāka apmācība nekaitīgākai pārtikai” (BTSF),
kura veicina saskaņotu pieeju Savienības un valstu kontroles
sistēmu darbībai, kā arī finansējums tīklam,
kurā apvienotas ES references laboratorijas, kas nodrošina
specializētās zinātniskās un tehniskās zināšanas
jomās, kur oficiālo kontroļu rezultāti ir atkarīgi no
tā, cik kvalitatīvi, vienveidīgi un ticami ir
oficiālajās laboratorijās izmantoto analīžu vai testu
metodes un šo analīžu un testu rezultāti. No šiem izdevumiem
finansē arī citus pasākumus, kuru mērķis ir
padarīt iedarbīgākas dalībvalstu veiktās oficiālās
kontroles un kopumā uzlabot lauksaimniecības un pārtikas ķēdes
acquis izpildi.
2.           REZULTĀTI, KAS
GŪTI, APSPRIEŽOTIES AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN VEICOT
IETEKMES NOVĒRTĒŠANU
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
Tā kā šo rīcībpolitiku
pārskatīšana notiek jau kādu laiku, katra no tām
balstās uz sava ietekmes novērtējuma, un tās ir plaši un
sīki iztirzātas ar ieinteresētajām personām
dažādos konsultatīvos forumos.
·
Paātrināta ietekmes novērtēšana
Veselības un
patērētāju ģenerāldirektorāts ietekmes
novērtēšanu veica no 2012. gada augusta līdz septembrim.
Tajā bija apsvērti četri risinājumi:
–
1. risinājums: līdzšinējo
regulējumu nemainīt. Spēkā esošais tiesiskais
regulējums neatbildīs daudzgadu finanšu shēmai. Nebūtu
iespējams palielināt augu veselībai paredzētos izdevumus;
–
2. risinājums: esošos tiesību aktus
apkopot vienā likumdošanas instrumentā. Tas palīdzēs
panākt, ka tiesību akti būs vienkāršāki un
saprotamāki, taču nepavērs iespēju pielāgot finanšu
shēmu;
–
3. a) risinājums: nodibināt
vienotu saskanīgu finanšu programmu, kurā lielākoties izmantoti
līdzšinējie finanšu noteikumi, taču ir paredzēti
uzlabojumi. Sistēmu vienkāršojot un saskaņojot likmes, Komisijai
un dalībvalstīm samazināsies administratīvais slogs. Ar
jauniem finanšu pārvaldības rīkiem, piemēram, skaidriem
mērķiem un rādītājiem, pieejamie resursi tiks
izmantoti lietderīgāk;
–
3. b) risinājums: ieviest
saskaņotās izmaksu un pienākumu dalīšanas shēmas (CRSS)
elementus. Šajā risinājumā ir paredzēta
līdzdalīga pieeja: publiskās iestādes kopīgi ar
privāto sektoru uzņemas radušos zaudējumu nastu un
atbildību par sistēmas darbu. Sagaidāms, ka īslaicīgi
palielināsies administratīvais slogs un ka sistēmu būs
grūti pārvaldīt;
–
4. risinājums: jebkādu ES
darbību pārtrauc. Šis risinājums nav ticis uzskatīts par
lietderīgu, jo kavēs mērķu īstenošanu
attiecīgajās politikas jomās un ļoti negatīvi
ietekmēs tirdzniecību.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma
par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 2. punkts
un 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts. Saskaņā ar
43. panta 2. punktu pieņemtie pasākumi būtu
nepieciešami, lai īstenotu kopējās lauksaimniecības
politikas mērķus. Pasākumiem, kas pieņemti
saskaņā ar 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, par
mērķi būtu jāizvirza augsts cilvēku veselības
aizsardzības līmenis. Šis priekšlikums paredz pienākumu
finansiāli atbalstīt ES un dalībvalstu darbības, kuru
mērķis ir augstā līmenī nodrošināt cilvēku,
dzīvnieku un augu veselību pārtikas apritē un augstā
līmenī aizsargāt patērētāju tiesības
pārtikas apritē, gādājot par to informētību.
Tādējādi LESD 43. panta 2. punkta un 168. panta
4. punkta b) apakšpunkta izvēli pamato gan priekšlikuma
mērķis, gan saturs. Šis priekšlikums ir pieņemams
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās
ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Eiropas Komisija 2011. gada
29. jūnijā iesniedza 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu
shēmas priekšlikumu[3],
kas 2012. gada 6. jūlijā tika grozīts[4]. Ņemot
vērā Eiropadomes 2013. gada 7./8. februāra secinājumus,
Komisija ierosina pārtikas un dzīvnieku barības jomas izdevumiem
visā 2014.–2020. gada laikposmā noteikt maksimālo apjomu
EUR 1891,936 miljoni. Saskaņā ar Padomes 2002. gada
19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko nosaka statūtus
izpildaģentūrām, kurām uztic konkrētus Kopienas
programmu pārvaldības uzdevumus, kopš 2008. gada
pārvaldības īstenošanas uzdevumus attiecībā uz
pārtikas aprites un dzīvnieku barības aprites programmu Komisija
ir uzticējusi Veselības un patērētāju
izpildaģentūrai. Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi,
Komisija šīs programmas īstenošanai var izmantot kādu jau esošu
izpildaģentūru.
5.           REGULAS SATURA KOPSAVILKUMS
Šajā regulā ir paredzēts
pārtikas un dzīvnieku barības jomas izdevumu apjoms un
mērķi, nosakot maksimālo apjomu EUR 1891,936 miljoni
pašreizējās cenās. Mērķi ir augsts līmenis
attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un pārtikas
ražošanas sistēmu drošumu, augstāks dzīvnieku veselības
statuss un dzīvnieku labturība, kaitīgo organismu atklāšana
un izskaušana un oficiālo kontroļu iedarbīgas īstenošanas
nodrošināšana. Šos mērķus papildina attiecīgi
rādītāji.
Ar šo regulu tiek noteikti arī
attiecināmie pasākumi un izmaksas.
Ir racionalizētas dotāciju
finansēšanas likmes. Ir noteikta finansēšanas standartlikme, kas ir
50 % no attiecināmajām izmaksām. Ar zināmiem
nosacījumiem šo likmi var paaugstināt līdz 75 % un
100 %. Lai izvairītos no administratīvā sloga, ko rada
mikroprogrammu pārvaldība, ar šo regulu ir noteikta dotāciju
minimālā summa EUR 50 000.
Šajā regulā ir paredzēts arī
noteiktos apstākļos darīt pieejamu rezervi krīzes
situācijām lauksaimniecības nozarē.
Kas attiecas uz augu veselību, lai ES
aizsargātu no kaitīgiem organismiem, kuriem ir saistība arī
ar tirdzniecības globalizāciju un klimata pārmaiņām,
Savienības finansiālais ieguldījums aptvers arī
kaitīgo organismu klātbūtnes konstatēšanai paredzētas
apsekošanas programmas un dalībvalstu tālākajām
teritorijām paredzētus fitosanitāros atbalsta pasākumus.
Šajā regulā ir paredzēta
iespēja sniegt atbalstu Savienības references laboratorijām un
projektiem, kuru mērķis ir uzlabot oficiālās kontroles
iedarbīgumu un efektivitāti.
Skaidrības un pārredzamības labad
ar šo regulu tiek noteiktas procedūras, ko ievēro, iesniedzot un
izvērtējot ikgadējas un daudzgadu kontroles programmas un
sastādot vai atjauninot to dzīvnieku slimību vai augiem
kaitīgo organismu sarakstu, uz kuriem attiecināms
līdzfinansējums.
Šo jomu finansēšanas procedūras ir
vienkāršotas. Konkrētāk, būtiski samazināsies Komisijai
pieņemamo lēmumu skaits. Piemēram, Komisija vairs nepieņems
lēmumus par atmaksāšanu.
2013/0169 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu
pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku
veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu
reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes direktīvas
98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002, Regulu (EK)
Nr. 882/2004 un Regulu (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK
un Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes lēmumus
66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu,
ņemot vērā
Eiropas Komisijas priekšlikumu[5],
nosūtījuši
leģislatīvā akta projektu valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[7],
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Savienības tiesību
aktos ir paredzētas prasības attiecībā uz pārtiku un
pārtikas nekaitīgumu un dzīvnieku barību un dzīvnieku
barības nekaitīgumu visos ražošanas posmos, arī noteikumi, kuru
mērķis ir nodrošināt, lai tirdzniecībā tiktu
ievērota godīga prakse un tiktu sniegta patērētājiem
paredzēta informācija. Tajos paredzētas prasības arī
attiecībā uz dzīvnieku transmisīvo slimību un zoonožu
profilaksi un kontroli, attiecībā uz dzīvnieku labturību,
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, augu veselību un augu reproduktīvo
materiālu, augu šķirņu aizsardzību, ģenētiski
modificētiem organismiem, augu aizsardzības līdzekļu
laišanu tirgū un lietošanu un attiecībā uz pesticīdu
ilgtspējīgu lietošanu. Savienības tiesību aktos ir
paredzētas arī oficiālas kontroles un citas kontroles
darbības, kuru mērķis ir nodrošināt minēto
prasību iedarbīgu īstenošanu un ievērošanu.
(2)       Šajās jomās
Savienības tiesību aktu vispārīgais mērķis ir
palīdzēt pārtikas aprites ķēdē augstā
līmenī nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu
veselību, augstā līmenī aizsargāt
patērētāju tiesības un gādāt par to
informētību un augstā līmenī aizsargāt vidi,
turklāt veicinot konkurētspēju un darbvietu radīšanu.
(3)       Lai virzītos uz šo
vispārīgo mērķi, ir nepieciešami pienācīgi finanšu
resursi. Tādēļ nepieciešams, lai Savienība
palīdzētu finansēt pasākumus, kas tiek veikti
dažādās ar minēto vispārīgo mērķi
saistītās jomās. Turklāt, lai mērķtiecīgi
pārvaldītu izdevumu izmantojumu, būtu jāizvirza
konkrēti mērķi un jānosaka rādītāji,
pēc kuriem vērtēt šo mērķu sasniegšanu.
(4)       Agrāk Savienība ar
pārtiku un dzīvnieku barību saistītos izdevumus ir
finansējusi kā dotācijas, iepirkumu un maksājumus
starptautiskām organizācijām, kas darbojas šajā jomā.
Ir lietderīgi finansēšanu turpināt tādā pašā
veidā.
(5)       Budžeta disciplīnas
nolūkos šajā regulā nepieciešams noteikt sarakstu ar
attiecināmiem pasākumiem, kam var izmantot Savienības
ieguldījumu, un noteikt arī attiecināmās izmaksas un
piemērojamās likmes.
(6)       Eiropas Komisija
2011. gada 29. jūnijā iesniedza 2014.–2020. gada
daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumu[8],
kas 2012. gada 6. jūlijā tika grozīts[9]. Ņemot
vērā Eiropadomes 2013. gada 7./8. februāra
secinājumus, Komisija ierosina pārtikas un dzīvnieku barības
jomas izdevumiem visā 2014.–2020. gada laikposmā noteikt
maksimālo apjomu EUR 1891,936 miljoni.
(7)       Turklāt
2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumā Komisija
ierosina izveidot ārkārtas mehānismu reaģēšanai
krīzes situācijās. Attiecīgi tādos izņēmuma
apstākļos kā ar dzīvnieku un augu veselību
saistītas ārkārtas situācijas, kad ar 3. izdevumu
kategorijas apropriācijām nepietiek, taču ir nepieciešami
ārkārtas pasākumi, līdzekļi no rezerves krīzes
situācijām lauksaimniecības nozarē būtu
jāpārvieto saskaņā ar .. Iestāžu nolīgumu starp
Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta
jautājumos un par pareizu budžeta pārvaldību[10].
(8)       Pašlaik spēkā
esošajos tiesību aktos ir paredzēts, ka dažas no
attiecināmajām izmaksām atmaksā pēc nemainīgas
likmes, savukārt citām izmaksām nav paredzēts nekāds
ierobežojums. Lai sistēmu racionalizētu un vienkāršotu,
būtu jānosaka nemainīga maksimālā atmaksas likme. Ir lietderīgi
to noteikt parastās dotāciju likmes līmenī. Nepieciešams
arī paredzēt iespēju minēto maksimālo likmi noteiktos
apstākļos paaugstināt.
(9)       Ņemot vērā,
cik svarīgi ir sasniegt šīs regulas mērķus, ir
lietderīgi atsevišķu darbību gadījumā finansēt
100 % attiecināmo izmaksu ar nosacījumu, ka šo darbību
īstenošana ir saistīta arī ar neattiecināmu izmaksu
rašanos.
(10)     Savienība ir
atbildīga ne vien par to, lai līdzekļi tiktu tērēti
atbilstīgi, bet arī par to, lai tiktu veikti pasākumi, kas
atbilst vajadzībai saskaņā ar Komisijas paziņojumu Eiropas
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un
Reģionu komitejai par lietpratīgu regulējumu Eiropas
Savienībā[11]
vienkāršot Savienības izdevumu programmas, lai samazinātu
administratīvo slogu un izmaksas līdzekļu
saņēmējiem un visiem iesaistītajiem dalībniekiem.
Tādēļ gadījumos, kur pēc finansējamo darbību
rakstura tas ir piemēroti, būtu jāparedz iespēja izmantot
vienreizējus maksājumus. Izmaksu lietderīguma apsvērumu
dēļ gan Komisijas, gan dalībvalstu līmenī
dotāciju piešķiršanai būtu jānosaka minimālais
slieksnis.
(11)     Savienības tiesību
akti prasa, lai dalībvalstis gadījumos, kur ir sastopamas un
vēršas plašumā noteiktas dzīvnieku slimības vai zoonozes,
īstenotu noteiktus pasākumus. Tāpēc Savienībai
būtu jāpiešķir šādiem ārkārtas pasākumiem
paredzēts finansiāls ieguldījums.
(12)     Ar piemērotiem
izskaušanas, kontroles un pārraudzības pasākumiem ir
nepieciešams arī samazināt tādu dzīvnieku slimību un
zoonožu uzliesmojumu skaitu, kas apdraud cilvēku un dzīvnieku
veselību, kā arī novērst šādus uzliesmojumus.
Tāpēc minēto slimību un zoonožu izskaušanai,
kontrolēšanai un pārraudzīšanai paredzētām valsts
programmām būtu jāpiešķir Savienības finansējums.
(13)     Ar organizatoriskiem aspektiem
un ar efektivitāti saistītu apsvērumu dēļ attiecībā
uz darbu ar dzīvnieku un augu veselības jomas finansējumu ir
lietderīgi paredzēt noteikumus par valsts programmu saturu,
iesniegšanu, izvērtēšanu un apstiprināšanu, tos attiecinot
arī uz programmām, kas īstenotas Līguma par Eiropas
Savienības darbību 349. pantā minētajos tālākajos
reģionos. To pašu apsvērumu dēļ būtu jānosaka
arī maksājumu pieprasījumu paziņošanas un iesniegšanas
termiņi.
(14)     Padomes 2000. gada
8. maija Direktīvā 2000/29/EK par aizsardzības
pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai
augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā[12], ir izvirzīta
prasība, lai dalībvalstis veiktu noteiktus ārkārtas
pasākumus, kas vērsti uz augiem vai augu produktiem kaitīgu
organismu (“kaitīgo organismu”) izskaušanu. Savienībai šo
kaitīgo organismu izskaušanā būtu jāiegulda
finansējums. Savienības finanšu ieguldījums ar zināmiem
nosacījumiem būtu jādara pieejams gan ārkārtas
pasākumu veikšanai attiecībā uz tādu kaitīgo organismu
izplatības ierobežošanu, kuri Savienību var ietekmēt
vissmagāk un kuru izskaušana noteiktās zonās nav iespējama,
gan arī pret šiem kaitīgajiem organismiem vērstiem
profilaktiskiem pasākumiem.
(15)     Ja pret kaitīgajiem
organismiem vērstiem ārkārtas pasākumiem ir Savienības
līmeņa pievienotā vērtība, šiem pasākumiem
vajadzētu būt tiesīgiem uz Savienības līdzfinansējumu.
Tādēļ Savienības finansiālais ieguldījums
būtu jādara pieejams attiecībā uz kaitīgajiem
organismiem, kas Direktīvā 2000/29/EK sarakstā minēti
kā Savienībā nekonstatēti. Ja kaitīgie organismi
Savienībā ir konstatēti, uz Savienības finansiālo
ieguldījumu tiesīgiem vajadzētu būt tikai pasākumiem
attiecībā uz organismiem, kuri Savienību ietekmē
vissmagāk. Tiesīgiem uz Savienības finansiālo
ieguldījumu vajadzētu būt arī pasākumiem
attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kuru izskaušanā
piemēro Savienības mēroga ārkārtas pasākumus.
(16)     Ir tādi kaitīgi
organismi, kuru klātbūtni ir nepieciešams atklāt laikus. Lai
nodrošinātu, ka minēto kaitīgo organismu uzliesmojumi
nekavējoties tiek izskausti, būtiska nozīme ir apsekojumiem, ko
dalībvalstis veic par šādu klātbūtni. Atsevišķās
dalībvalstīs veiktiem apsekojumiem ir būtiska nozīme visu
citu dalībvalstu teritoriju aizsargāšanā. Savienībai
būtu jāiegulda finansējums minētajos apsekojumos.
(17)     Dalībvalstu
tālākie reģioni saskaras ar grūtībām, ko rada
tas, ka tie ir tik tālu un atkarīgi no ierobežota produktu skaita.
Tāpēc ir lietderīgi, ka Savienība dalībvalstīm
piešķir finansiālu ieguldījumu programmām, ko tās
kaitīgo organismu kontrolēšanā minētajos
tālākajos reģionos īsteno saskaņā ar mērķiem,
kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta
Regulā (ES) Nr. 228/2013[13],
ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā
attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ
Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006.
(18)     Dalībvalstu veiktas
oficiālas kontroles ir instruments, kas būtiski nepieciešams, lai
verificētu un pārraudzītu, ka tiek īstenotas,
ievērotas un izpildītas Savienības attiecīgās
prasības. Lai pārtikas aprites ķēdē cilvēkiem,
dzīvniekiem un augiem varētu uzturēt augstu drošības
līmeni, turklāt nodrošinot augsta līmeņa aizsardzību
videi, ir ļoti svarīgi, lai oficiālās kontroles
sistēmas būtu iedarbīgas un efektīvas. Šādu kontroles
pasākumu vajadzībām būtu jāatvēl Savienības
finansiālā palīdzība. Konkrētāk, Savienības
references laboratorijām vajadzētu būt tiesīgām uz
finansiālu ieguldījumu, kas tām palīdzētu segt
Komisijas apstiprinātu darba programmu īstenošanā radušās
izmaksas. Turklāt oficiālo kontroļu rezultatīva
darbība ir atkarīga arī no tā, vai kontroles iestāžu
rīcībā ir labi apmācīts personāls, kam ir
pienācīgas zināšanas par Savienības tiesību aktiem,
tāpēc Savienībai būtu jāsniedz ieguldījums
kompetento iestāžu organizētās mācībās un
attiecīgās apmaiņas programmās.
(19)     Oficiālās kontroles
pārvaldības efektivitāte ir atkarīga no tā, cik
ātri notiek ar šādām kontrolēm saistīto datu un
informācijas apmaiņa. Turklāt attiecīgo noteikumu
pienācīga un saskaņota īstenošana ir atkarīga no
tā, vai ir izveidotas efektīvas sistēmas, kurās ir
iesaistītas dalībvalstu kompetentās iestādes.
Tādēļ arī minētajiem nolūkiem paredzētu
datubāzu un datorizētu informācijas pārvaldības
sistēmu izveidošanai un ekspluatēšanai vajadzētu būt
tiesīgai uz finansiālu ieguldījumu.
(20)     Savienībai vajadzētu
atvēlēt finansējumu tehniskām, zinātniskām,
koordinējošām un komunikatīvām darbībām, kas
nepieciešamas, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu pareizu
īstenošanu un tiesību aktu pielāgošanu norisēm
zinātnē, tehnikā un sabiedrībā. Būtu
jāfinansē arī projekti, kuru mērķis ir
rezultatīvākas un efektīvākas oficiālās
kontroles.
(21)     Saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES,
Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro
Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom)
Nr. 1605/2002 atcelšanu[14]
3. pantu jebkurā likumdevējai iestādei iesniegtā
priekšlikumā, kurā paredzētas atkāpes no minētās
regulas noteikumiem, šādas atkāpes ir skaidri jānorāda un
jānorāda konkrētie iemesli, ar ko šādas atkāpes
pamato. Ņemot vērā, kādas īpatnības piemīt
dažiem šīs regulas aptvertiem mērķiem un ka ar minētajiem
mērķiem saistītu darbību īstenošanai
vispiemērotākās ir minēto dalībvalstu kompetentās
iestādes, minētās iestādes būtu jāuzskata par
norādītiem labuma guvējiem Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 128. panta 1. punkta izpratnē. Tāpēc
vajadzētu būt iespējamam šīm iestādēm
dotācijas piešķirt, iepriekš nepublicējot uzaicinājumus
iesniegt priekšlikumus.
(22)     Atkāpjoties no
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 86. panta un
130. pantā paredzētajā izņēmuma kārtā šīs
regulas 7. un 17. panta reglamentēto ārkārtas pasākumu
izmaksas – šo pasākumu steidzamības un neparedzamības
dēļ – būtu jāuzskata par attiecināmām
izmaksām no dienas, kad dalībvalsts Komisijai ir iesniegusi
paziņojumu par slimības sastopamību vai kaitīga organisma
klātbūtni. Komisijai attiecīgas budžeta saistības būtu
jāuzņemas un attiecināmie izdevumi jāmaksā pēc
dalībvalstu iesniegto maksājuma pieteikumu novērtēšanas,
attiecīgā nepieciešamības gadījumā izmantojot rezervi
krīzes situācijām lauksaimniecībā.
(23)     Ļoti svarīgi ir
šādus ārkārtas pasākumus īstenot nekavējoties. Tāpēc
nebūtu lietderīgi nefinansēt izmaksas, kas radušās pirms
dotācijas pieteikuma iesniegšanas, jo tādā gadījumā
dalībvalstis drīzāk censtos sagatavot dotācijas pieteikumu,
nevis īstenot ārkārtas pasākumus.
(24)     Ņemot vērā,
kādā mērogā darbojas spēkā esošie Savienības
tiesību akti par izskaušanas un uzraudzības pasākumu
īstenošanu un ka citas speciālās zināšanas ir tehniski
mazpieejamas, šīs regulas reglamentētie pasākumi lielākoties
ir jāīsteno dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
Tādēļ noteiktos gadījumos ir nepieciešams
līdzfinansēt valstu administrācijas personāla algu
izmaksas.
(25)     Programmu izstrāde paver
koordinēšanas un prioritizēšanas iespēju,
tādējādi palīdzot lietderīgi izmantot Savienības
finanšu resursus. Tādēļ būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras
pieņemt darba programmas noteiktu šajā regulā paredzētu
pasākumu īstenošanai.
(26)     Lai nodrošinātu, ka
Savienības finanšu resursi tiek izlietoti atbildīgi un
lietderīgi, būtu jāļauj Komisijai vai nu
pārbaudēs uz vietas, vai dokumentārās pārbaudēs
pārliecināties, ka Savienības finansējums tiek
lietderīgi izlietots attiecināmu pasākumu īstenošanai.
(27)     Savienības finanšu
intereses būtu jāsargā visā izdevumu ciklā, arī
novēršot, atklājot un izmeklējot nelikumības un
atgūstot zaudētus, kļūdaini izmaksātus vai nepareizi
izlietotus līdzekļus.
(28)     Lai šīs regulas
īstenošanai nodrošinātu vienādus nosacījumus, būtu
jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras sastādīt un
grozīt tādu dzīvnieku slimību un zoonožu sarakstus, attiecībā
uz kurām pienākas Savienības finansējums, un paredzēt
darba programmas. Grozot tādu dzīvnieku slimību sarakstu,
attiecībā uz kurām pienākas ārkārtas
pasākumu finansējums, Komisijai būtu jāņem vērā,
kādas dzīvnieku slimības jāpaziņo saskaņā ar
Padomes 1982. gada 21. decembra Direktīvu 82/894/EEK par
dzīvnieku slimību paziņošanu Kopienā[15]. Šīs pilnvaras
būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar
ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[16].
(29)     Sākotnējos
sarakstos, kuros norādītas dzīvnieku slimības un zoonozes,
kam pienākas finansējums dzīvnieku veselības jomā, bez
grozījumiem vajadzētu būt norādītām tādām
dzīvnieku slimībām un zoonozēm, kurām šīs jomas
finansējums jau pienākas saskaņā ar Padomes 2009. gada
25. maija Lēmumu 2009/470/EK par izdevumiem veterinārijas
jomā,[17]
tāpēc šo sākotnējo sarakstu pieņemšanā būtu
jāizmanto konsultēšanās procedūra.
(30)     Savienības tiesību
akti būtu jāpārvalda un jāīsteno tā, lai ar
pieredzes palīdzību nodrošinātu, ka ar tiem tiek sasniegti
paredzētie rezultāti. Tādēļ ir lietderīgi, ka
Komisija izvērtē šīs regulas darbību un produktivitāti
un izvērtējuma rezultātus paziņo citām
iestādēm.
(31)     Šīs regulas
reglamentēto Savienības noteikumu īstenošanā Komisijai
palīdz dažādas komitejas, konkrētāk, komitejas, kuras ir
izveidotas ar tādiem lēmumiem kā Padomes 1966. gada
14. jūnija Lēmums 66/399/EEK, ar ko izveido
Pastāvīgo lauksaimniecības, dārzkopības un
mežsaimniecības sēklu un reproduktīvā materiāla
komiteju[18],
Padomes 1976. gada 23. novembra Lēmums 76/894/EEK, ar ko
izveido Pastāvīgo augu veselības komiteju[19], Padomes
1998. gada 20. jūlija Direktīva 98/56/EK par
dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību[20], Padomes
2008. gada 29. septembra Direktīva 2008/90/EK par
tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un
augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai[21] un Eiropas Parlamenta
un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK)
Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu
vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas
nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar
pārtikas nekaitīgumu[22].
Ir lietderīgi komiteju procedūru šajā jomā vienkāršot
un ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu dibinātajai
komitejai noteikt pienākumu sniegt Komisijai palīdzību ar
attiecīgo jomu izdevumiem saistīto īstenošanas pilnvaru
realizēšanā, kā arī pielāgot minētās komitejas
nosaukumu, lai atspoguļotu tās paplašinātos uzdevumus.
Tāpēc Lēmums 66/399/EEK un Lēmums 76/894/EEK būtu
jāatceļ un būtu attiecīgi jāgroza
Direktīva 98/56/EK, Direktīva 2008/90/EK un
Regula (EK) Nr. 178/2002.
(32)     Ar šo regulu aizstāj
Lēmuma 2009/470/EK normas. Turklāt ar šo regulu
aizstāj Direktīvas 2000/29/EK 13.c. panta 5. punktu
un 22. līdz 26. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes
2004. gada 29. aprīļa Regulas (EK) Nr. 882/2004
par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības
pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un
pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un
dzīvnieku labturības noteikumiem[23],
66. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada
23. februāra Regulas (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz
maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu
un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko
groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK[24],
36. un 37. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
21. oktobra Direktīvas 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas
sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas
nodrošināšanai,[25]
22. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
21. oktobra Regulas (EK) Nr. 1107/2009 par augu
aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ
Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK[26], 76. pantu.
Tādēļ Direktīva 2000/29/EK, Regula (EK)
Nr. 882/2004 un Regula (EK) Nr. 396/2005, Direktīva 2009/128/EK
un Regula (EK) Nr. 1107/2009 būtu attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
KOPĪGIE NOTEIKUMI
I NODAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Ar šo regulu tiek paredzēti noteikumi par
Eiropas Savienības vispārējā budžeta izdevumu
pārvaldību jomās, uz kurām attiecas Savienības
noteikumi, kas:
(a)
reglamentē pārtiku un pārtikas
drošumu visos pārtikas ražošanas, pārstrādes, izplatīšanas
un utilizēšanas posmos, arī noteikumi, kas vērsti uz
godīgas tirdzniecības prakses nodrošināšanu,
patērētāju interešu un to informētības
aizsargāšanu un uz tādu materiālu un preču ražošanu un
izmantošanu, kuriem paredzēts nonākt saskarē ar pārtiku;
(b)
reglamentē dzīvnieku barību un
dzīvnieku barības drošumu visos dzīvnieku barības
ražošanas, pārstrādes, izplatīšanas un utilizēšanas posmos
un barības izmantošanā, arī noteikumi, kas vērsti uz
godīgas tirdzniecības prakses nodrošināšanu un
patērētāju interešu un informētības aizsargāšanu;
(c)
nosaka prasības attiecībā uz
dzīvnieku veselību;
(d)
nosaka dzīvnieku labturības
prasības;
(e)
paredz aizsargpasākumus pret organismiem, kas
kaitīgi augiem vai augu produktiem un kas definēti
Direktīvā 2000/29/EK (turpmāk “kaitīgie organismi”);
(f)
attiecas uz tirgū laišanai paredzēta augu
reproduktīvā materiāla ražošanu un laišanu tirgū;
(g)
nosaka prasības attiecībā uz augu
aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un attiecībā
uz pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu;
(h)
tiecas panākt, lai tiktu novērsts un
līdz minimumam samazināts sabiedrības veselības un
dzīvnieku veselības apdraudējums, ko rada dzīvnieku
izcelsmes blakusprodukti un atvasināti produkti;
(i)
reglamentē ģenētiski modificētu
organismu apzinātu izplatīšanu vidē;
(j)
aizsargā intelektuālā īpašuma
tiesības attiecībā uz augu šķirnēm un augu
ģenētisko resursu saglabāšanu un apmainīšanos ar tiem.
2. pants
Mērķi
1.           Ar
1. pantā minētajiem izdevumiem cenšas panākt:
(a)     vispārīgu
mērķi: pārtikas aprites ķēdē un tai
radniecīgās jomās palīdzēt augstā
līmenī nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu
veselību un aizsargāt patērētāju tiesības un
vidi, turklāt Savienības pārtikas un barības nozarei dodot
iespēju darboties vidē, kas veicina konkurētspēju un
darbvietu radīšanu;
(b)     šādus konkrētus
mērķus:
(i)      turklāt gādājot par
ilgtspējīgāku pārtikas ražošanu, palīdzēt
sasniegt augstu līmeni attiecībā uz pārtikas
nekaitīgumu un pārtikas ražošanas sistēmu drošumu, kā
arī attiecībā uz citu tādu produktu drošumu, kas var
ietekmēt pārtikas nekaitīgumu,
(ii)     palīdzēt Savienībā
panākt augstāku dzīvnieku veselības statusu un
atbalstīt dzīvnieku labturības uzlabošanu,
(iii)    palīdzēt laikus atklāt
Savienībā iekļuvušu kaitīgu organismu klātbūtni
un tos izskaust,
(iv)    palīdzēt padarīt
oficiālo kontroļu un citu 1. pantā minēto
Savienības noteikumu īstenošanai un ievērošanai veiktās
darbības iedarbīgākas, efektīvākas un
uzticamākas.
2.           Šā panta 1. punkta
b) apakšpunktā minēto konkrēto mērķu sasniegšanu
vērtē pēc šādiem rādītājiem:
(a)     attiecībā uz 1. punkta
b) apakšpunkta i) punktā minēto konkrēto
mērķi: kā Savienībā ir samazinājies ar
pārtikas nekaitīgumu vai zoonozēm saistīto cilvēku
slimību gadījumu skaits;
(b)     attiecībā uz 1. punkta
b) apakšpunkta ii) punktā minēto konkrēto
mērķi:
i)       kā ir palielinājies tādu
dalībvalstu vai to reģionu skaits, kas ir brīvi no
dzīvnieku slimībām, attiecībā uz kurām piešķir
finansiālu ieguldījumu,
ii)      kāds ir bijis kopējais
samazinājums, piemēram, tādos slimību parametros kā
saslimstība, sastopamība un uzliesmojumu skaits;
(c)     attiecībā uz 1. punkta
b) apakšpunkta iii) punktā minēto konkrēto
mērķi:
i)       kādā aptvērumā Savienības
teritorijā notiek kaitīgo organismu apsekošana, it sevišķi
attiecībā uz kaitīgajiem organismiem, kuru klātbūtne
Savienības teritorijā nav konstatēta, un attiecībā uz
kaitīgajiem organismiem, kuri Savienības teritorijā tiek
uzskatīti par ļoti bīstamiem,
ii)      kāds ir laika grafiks un
panākumu līmenis šo kaitīgo organismu izskaušanā;
(d)     attiecībā uz 1. punkta
b) apakšpunkta iv) punktā minēto konkrēto
mērķi: vai ir vērojama pozitīva tendence to kontroļu
iznākumos, ko Komisijas eksperti dalībvalstīs īstenojuši
konkrētās jomās, kurās rodas bažas, un par ko ir
paziņojuši.
II NODAĻA
FINANSĒJUMA VEIDI UN VISPĀRĪGIE FINANSĒŠANAS NOTEIKUMI
3. pants
Finansējuma veidi
1.           Savienība
1. pantā minētos izdevumus finansē saskaņā ar
Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
2.           Ja dotācijas
piešķir dalībvalstu kompetentajām iestādēm,
pēdējās tiek uzskatītas par norādītiem labuma
guvējiem Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
128. panta 1. punkta izpratnē. Šādas dotācijas var
piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.
3.           Savienības
finansiālais ieguldījums attiecībā uz šajā regulā
minētajiem pasākumiem var būt arī labprātīgi
maksājumi starptautiskām organizācijām, kuras darbojas
jomās, ko reglamentē 1. pantā minētie noteikumi, un
kurās Savienība ir locekle vai kuru darbā tā piedalās.

4. pants
Budžets
1.           Neskarot 5. pantu,
laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz
2020. gada 31. decembrim 1. pantā minēto izdevumu
maksimālais apjoms ir EUR 1891,936 miljoni pašreizējās
cenās.
2.           Šā panta
1. punktā minēto maksimālo apjomu var attiecināt
arī uz izmaksām, kas saistītas ar sagatavošanas,
pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas
darbībām, kuras nepieciešamas 1. pantā minēto izdevumu
pārvaldīšanai un šo darbību mērķu sasniegšanai,
konkrētāk, pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, uz izmaksām,
kas saistītas ar informācijas apstrādei un apmaiņai
paredzētiem IT tīkliem, kā arī visām citām
tehniskās un administratīvās palīdzības izmaksām,
kas Komisijai radušās minēto izdevumu pārvaldīšanā.
3.           Minēto maksimālo
apjomu var attiecināt arī uz tādas tehniskās un
administratīvās palīdzības izmaksām, kas nepieciešama,
lai nodrošinātu pāreju no darbībām, kas apstiprinātas
pirms šīs regulas stāšanās spēkā, uz darbībām,
kas apstiprinātas pēc tam. Vajadzības gadījumā
apropriāciju līdzīgu izmaksu segšanai var iekļaut
budžetā pēc 2020. gada, lai nodrošinātu līdz
2020. gada 31. decembrim vēl nepabeigto darbību
pārvaldību.
5. pants
Kā izmanto rezervi krīzes situācijām lauksaimniecības
nozarē
Savienības ieguldījumu II sadaļas
I nodaļas 1. iedaļā un II sadaļas II nodaļas
1. iedaļā paredzēto ārkārtas situāciju novēršanas
pasākumos var finansēt arī saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXX/201X par kopējās
lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un
uzraudzību 4. panta 2. punkta e) apakšpunktu.
6. pants
Dotāciju maksimālās likmes un minimālā summa
1.           Savienības
finansiālais ieguldījums, ko piešķir kā dotāciju,
nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām.
2.           Šā panta
1. punktā minēto maksimālo likmi var paaugstināt
līdz 75 % no attiecināmajām izmaksām
attiecībā uz:
(a)     pārrobežu darbībām, kuras
divas vai vairākas dalībvalstis kopīgi īsteno kaitīgo
organismu vai dzīvnieku slimību kontrolēšanai vai izskaušanai,
(b)     dalībvalstīm, kuru
nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju pēc
jaunākajiem Eurostat datiem nesasniedz 90 % no Savienības
vidējā kopienākuma.
3.           Šā panta
1. punktā minēto maksimālo likmi var paaugstināt
līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, ja
Savienības ieguldījumu izmanto darbībām:
(a)     kas attiecas uz nopietnu veselības
risku kontrolēšanu Savienībā,
(b)     kas ir Savienībai īpaši
svarīgi konkrēti uzdevumi, kā Komisija skaidri atzinusi darba
programmā, kura pieņemta saskaņā ar 35. panta
1. punktu, vai
(c)     kas ir īstenoti trešās
valstīs.
4.           Dotācijas
minimālā summa ir EUR 50 000.
II SADAĻA
FINANŠU NOTEIKUMI
I NODAĻA
DZĪVNIEKU VESELĪBA
1. iedaļa
Ārkārtas pasākumi
7. pants
Attiecināmie pasākumi
1.           Dalībvalstīm var
piešķirt dotācijas līdz 6. panta 1., 2. un
3. punktā minētajiem maksimālo likmju apmēriem par
pasākumiem, kas veikti gadījumā, kad ir apstiprināts, ka ir
sastopama kāda no dzīvnieku slimībām, kas minēta
sarakstā saskaņā ar 8. pantu, ar nosacījumu, ka
pasākumi ir tikuši piemēroti nekavējoties un ir ievēroti
piemērojamie noteikumi, kas paredzēti attiecīgajos
Savienības tiesību aktos.
2.           Dotācijas var
piešķirt dalībvalstīm, ja gadījumā, kad ir
apstiprināts, ka ir sastopama kāda no dzīvnieku
slimībām, kas minēta sarakstā saskaņā ar
8. pantu, divas vai vairākas dalībvalstis cieši sadarbojas, lai
kontrolētu epidēmiju.
3.           Dotācijas var
piešķirt dalībvalstīm, trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām aizsardzības pasākumiem,
kas veikti tieša Savienības veselības statusa apdraudējuma
gadījumā sakarā ar to, ka trešās valsts vai
dalībvalsts teritorijā ir sastopama vai izvēršas kāda no
dzīvnieku slimībām vai zoonozēm, kuras minēta
sarakstā saskaņā ar 8. vai 11. pantu.
4.           Dotācijas var
piešķirt dalībvalstīm, ja Komisija pēc dalībvalsts
lūguma nolemj, ka tām ir jāizveido bioloģisko produktu
krājumi, kas paredzēti kontrolei, kura vērsta pret
dzīvnieku slimībām un zoonozēm, kas minētas
sarakstā saskaņā ar 8. vai 11. pantu.
5.           Bioloģisko
produktu krājumu izveidošanai vai vakcīnu devu iegādei var
piešķirt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja, trešā
valstī vai dalībvalstī esot sastopamai vai izvēršoties
kādai no dzīvnieku slimībām un zoonozēm, kas
minētas sarakstā saskaņā ar 8. vai 11. pantu, var
rasties apdraudējums Savienībai.
8. pants
Dzīvnieku slimību saraksts
1.           Komisija ar īstenošanas
aktu izveido to dzīvnieku slimību sarakstu, attiecībā uz
kurām var saņemt finansējumu saskaņā ar 7. pantu.
Minētajā sarakstā ietver tās dzīvnieku slimības,
kas minētas Lēmuma 2009/470/EK 3. panta 1. punktā,
4. panta 1. punktā, 6. panta 2. punktā un
14. panta 1. punktā. Minēto īstenošanas aktu
pieņem saskaņā ar šīs regulas 39. panta
2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
2.           Komisija ar īstenošanas
aktiem var grozīt atbilstoši 1. punktam izveidoto dzīvnieku
slimību sarakstu, ņemot vērā dzīvnieku slimības,
par kurām jāziņo saskaņā ar Direktīvu 82/894/EEK,
un slimības, kuras var radīt jaunu apdraudējumu Savienībai,
jo tās būtiski ietekmē:
(a)
cilvēku veselību,
(b)
dzīvnieku veselību vai dzīvnieku
labturību, vai
(c)
lauksaimniecības vai akvakultūras
ražošanu vai saistītās ekonomikas nozares.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar šīs regulas 39. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
9. pants
Attiecināmās izmaksas
1.           Finansējumu
saskaņā ar 7. panta 1. punktu var saņemt par
šādām izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, veicot
attiecīgajā punktā minētos pasākumus:
(a)
vērtības kompensācijas izmaksas
īpašniekiem par izkautiem vai izbrāķētiem dzīvniekiem,
ierobežotas ar šo dzīvnieku tirgus vērtību tieši pirms
izkaušanas vai izbrāķēšanas;
(b)
vērtības kompensācijas izmaksas
īpašniekiem par iznīcinātiem dzīvnieku izcelsmes produktiem,
ierobežotas ar šo produktu tirgus vērtību tieši pirms
iznīcināšanas;
(c)
izmaksas par saimniecību un iekārtu
tīrīšanu, dezinsekciju un dezinfekciju;
(d)
izmaksas par kontaminētās dzīvnieku
barības un kontaminēto ierīču iznīcināšanu, ja šīs
ierīces nevar dezinficēt;
(e)
izmaksas par vakcīnu iegādi un
vakcināciju, ja lēmumu par tām pieņēmusi vai
atļauju devusi Komisija;
(f)
attiecīgā gadījumā izmaksas par
liemeņu transportēšanu uz pārstrādes ražotnēm;
(g)
ārkārtējos un pienācīgi
pamatotos gadījumos jebkuras citas izmaksas saistībā ar
slimības izskaušanu, kā paredzēts šīs regulas 35. panta
3. punktā minētajā finansēšanas lēmumā.
2.           Izņēmuma gadījumā, kā minēts
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 130. panta
1. punktā, izmaksas ir attiecināmas no dienas, kad
dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai par slimības
sastopamību.
Pēc dalībvalstu iesniegto
maksājumu pieteikumu novērtēšanas Komisija uzņemas
attiecīgās budžeta saistības un veic attiecināmo izdevumu
maksājumu.
2. iedaļa
Dzīvnieku slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un
uzraudzības programmas
10. pants
Attiecināmās programmas
Dotācijas var piešķirt
dalībvalstu ikgadējām vai daudzgadu dzīvnieku slimību
un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām
saskaņā ar 11. pantā minēto sarakstu (turpmāk –
valsts programmas).
11. pants
Dzīvnieku slimību un zoonožu saraksts
1.           Komisija ar īstenošanas
aktu izveido to dzīvnieku slimību un zoonožu sarakstu,
attiecībā uz kurām var saņemt dotācijas
saskaņā ar 10. pantu. Minētajā sarakstā
iekļauj Lēmuma 2009/470/EK I pielikumā
minētās dzīvnieku slimības un zoonozes. Minēto
īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar šīs regulas 39. panta
2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
2.           Komisija ar īstenošanas
aktiem var grozīt saskaņā ar 1. punktu izveidoto sarakstu,
ņemot vērā:
(a)
situāciju saistībā ar dzīvnieku
slimībām, kuras būtiski ietekmē lopkopību vai
tirdzniecību,
(b)
tādu zoonožu izvēršanos, kas rada
apdraudējumu cilvēkiem, vai
(c)
jaunas zinātniskas norises vai
epidemioloģisku notikumu gaitu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar šīs regulas 39. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
12. pants
Attiecināmās izmaksas
Saskaņā ar 10. pantu
dotāciju saņemšanā attiecināmas izmaksas var būt
šādas izmaksas, kas dalībvalstīm radušās, īstenojot
valsts programmas:
(a)
izmaksas par paraugu ņemšanu no
dzīvniekiem;
(b)
testu izmaksas, ja tās ir saistītas tikai
ar:
i)       tādu testa komplektu, reaģentu
un izlietojamo materiālu izmaksām, kas ir identificējami un
īpaši izmantoti šo testu veikšanai,
ii)      testu veikšanā tieši
iesaistītā personāla izmaksām neatkarīgi no šā
personāla statusa;
(c)
vērtības kompensācijas izmaksas
īpašniekiem par izkautiem vai izbrāķētiem dzīvniekiem,
ierobežotas ar šo dzīvnieku tirgus vērtību tieši pirms
izkaušanas vai izbrāķēšanas;
(d)
vērtības kompensācijas izmaksas
īpašniekiem par iznīcinātiem dzīvnieku izcelsmes
produktiem, ierobežotas ar šo produktu tirgus vērtību tieši pirms
iznīcināšanas;
(e)
izmaksas par programmās izmantoto vakcīnu
devu vai vakcīnu un dzīvnieku ēsmu iegādi un
uzglabāšanu;
(f)
izmaksas par vakcīnu devu ievadīšanu
mājdzīvniekiem;
(g)
izmaksas par savvaļas dzīvniekiem
paredzētu vakcīnu un ēsmu izplatīšanu;
(h)
ar patogēna epidemioloģiju un
īpašībām pamatotas izmaksas par saimniecības un
aprīkojuma tīrīšanu, dezinfekciju un dezinsekciju;
(i)
ārkārtējos un pienācīgi
pamatotos gadījumos izmaksas, kas radušās, veicot citus
vajadzīgus pasākumus, kas nav minēti a) līdz
h) punktā, ja šie pasākumi ir iekļauti 14. panta
2. punktā minētajā dotāciju lēmumā.
Pirmās daļas c) punkta
nolūkā no kompensācijas atskaita dzīvnieku
likvidācijas vērtību, ja tāda ir.
Pirmās daļas d) punkta
nolūkā no kompensācijas atskaita termiski apstrādātu
neinkubētu olu likvidācijas vērtību.
13. pants
Valsts programmu saturs un to iesniegšana
1.           Dalībvalstis katru gadu
līdz 31. maijam iesniedz Komisijai valsts programmas, sākot ar
nākamo gadu, par kuru tās iesniedz dotācijas pieteikumu.
Valsts programmas, kas iesniegtas pēc
31. maija, nav tiesīgas uz finansējumu nākamajā
gadā.
2.           Valsts programmas satur
vismaz šādu informāciju:
a)      apraksts par dzīvnieku slimības
vai zoonozes epidemioloģisko situāciju pirms programmas sākšanas
dienas;
b)      programmas īstenošanas
ģeogrāfisko un administratīvo teritoriju apraksts un
demarkācija;
c)      programmas ilgums;
d)      īstenojamie pasākumi;
e)      lēstais budžets;
f)       mērķi, kas sasniedzami
līdz programmas beigu datumam, un tās paredzētie ieguvumi;
g)      atbilstīgi rādītāji,
pēc kuriem novērtē programmas mērķu īstenošanu.
Katrā valsts daudzgadu programmā
pirmās daļas a) līdz g) punktā minēto
informāciju sniedz par katru programmas gadu.
3.           Ja, esot sastopamai vai
izvēršoties kādai no dzīvnieku slimībām vai
zoonozēm, kas minētas sarakstā saskaņā ar
11. pantu, var rasties draudi Savienības veselības statusam, un
lai aizsargātu Savienību pret kādas slimības vai zoonozes
ievazāšanos, dalībvalstis valstu programmās var iekļaut
pasākumus, kas īstenojami blakus esošo trešo valstu teritorijā
sadarbībā ar šo valstu iestādēm.
14. pants
Valsts programmu izvērtēšana un apstiprināšana
1.           Valsts programmas izvērtē,
ņemot vērā 35. panta 1. punktā
minētajās ikgadējās vai daudzgadu darba programmās
noteiktās prioritātes un kritērijus, un attiecīgā
gadījumā arī tos, kas iekļauti šā panta 5. punktā
minētajās ikgadējās vai daudzgadējās
vadlīnijās.
2.           Valsts ikgadējās
programmas un saistīto finansējumu apstiprina katru gadu līdz
31. janvārim ar dotāciju lēmumu attiecībā uz
īstenotajiem pasākumiem un izmaksām, kas radušās no
attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.
Pēc 15. pantā minēto starpposma ziņojumu iesniegšanas
Komisija vajadzības gadījumā var grozīt šos lēmumus
attiecībā uz visu attiecināmo laikposmu.
3.           Valsts daudzgadu
programmas un saistīto finansējumu apstiprina līdz pirmā
īstenošanas gada 31. janvārim ar dotāciju lēmumu
attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un izmaksām
laikposmā no pirmā īstenošanas gada 1. janvāra
līdz īstenošanas perioda beigām.
4.           Ja valsts daudzgadu programmas tiek
apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu, budžeta saistības
var sadalīt gada maksājumos. Ja budžeta saistības tiek
sadalītas gada maksājumos, Komisija piešķir gada
maksājumus, ņemot vērā programmu gaitu, lēstās
vajadzības un pieejamo budžetu.
5.           Komisija var pieņemt
ikgadējas vai daudzgadējas vadlīnijas, kurās noteiktas
veterinārās prioritātes un kritēriji, kas jāizmanto
valsts programmu izvērtēšanā.
15. pants
Ziņojumu sniegšana
Dalībvalstis par katru apstiprināto valsts
ikgadējo vai daudzgadu programmu katru gadu līdz 31. martam
iesniedz Komisijai tādu sīki izstrādātu ikgadēju
tehnisku ziņojumu un finanšu atskaiti par iepriekšējo gadu, kas
ietver gūtos rezultātus, kuri novērtēti, ņemot
vērā 13. panta 2. punkta g) apakšpunktā
minētos rādītājus, un detalizētu atskaiti par
attiecināmajām izmaksām, kas radušās.
Turklāt par katru apstiprināto
ikgadējo valsts programmu dalībvalstis katra gadu līdz
31. jūlijam iesniedz Komisijai starpposma tehniskos ziņojumus un
finanšu atskaites.
16. pants
Maksājumi
Dalībvalsts attiecībā uz valsts
programmu iesniedz Komisijai maksājuma pieprasījumu par
attiecīgo gadu līdz nākamā gada 31. martam.
Komisija pēc 15. pantā
minēto ziņojumu atbilstīgas pārbaudes izmaksā
Savienības finansiālo ieguldījumu par attiecināmajām
izmaksām.
II NODAĻA
AUGU VESELĪBA
1. iedaļa
Ārkārtas pasākumi
17. pants
Attiecināmie pasākumi
1.           Dalībvalstīm var
piešķirt dotācijas 6. panta 1., 2. un 3. punktā
minēto maksimālo likmju apmērā par šādiem
pasākumiem, kas vērsti pret augiem kaitīgiem organismiem,
ievērojot 18. pantā paredzētos nosacījumus:
a)      tādi pasākumi kaitīgā
organisma izskaušanai no invadētas teritorijas, kurus veic
kompetentās iestādes saskaņā ar
Direktīvas 2000/29/EK 16. panta 1. un 2. punktu vai
saskaņā ar Savienības pasākumiem, kas pieņemti
atbilstoši minētās direktīvas 16. panta 3. punktam;
b)      pasākumi tāda kaitīgā
organisma izplatības ierobežošanai, attiecībā uz kuru
saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta
3. punktu ir pieņemti Savienības pasākumi
attiecībā uz ierobežošanu, invadētā teritorijā, kur šo
kaitīgo organismu nevar izskaust, ja šie pasākumi ir vajadzīgi,
lai aizsargātu Savienību pret šā kaitīgā organisma tālāku
izplatību. Šie pasākumi attiecas tikai uz šāda kaitīgā
organisma izskaušanu buferzonā, ja šajā buferzonā ir
konstatēta tā klātbūtne;
c)      papildu aizsardzības pasākumi,
kas veikti pret tāda kaitīgā organisma izplatību,
attiecībā uz kuru saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK
16. panta 3. punktu ir pieņemti Savienības pasākumi, izņemot
a) punktā minētos izskaušanas pasākumus un
b) punktā minētos ierobežošanas pasākumus, ja šie
pasākumi ir vajadzīgi, lai aizsargātu Savienību pret
šā kaitīgā organisma tālāku izplatību.
2.           Šā panta 1. punktā
minētās dotācijas arī var piešķirt dalībvalstij,
kuras teritorijā nav 1. punktā minēto kaitīgo
organismu, ja ir veikti pasākumi pret šo kaitīgo organismu
iekļūšanu šīs dalībvalsts teritorijā, jo
konstatēta to klātbūtne tādā kaimiņos esošā
dalībvalstī vai trešā valstī, kas atrodas tieši pie
tās robežas.
18. pants
Nosacījumi
17. pantā minētie pasākumi
var būt tiesīgi uz dotācijām, ja ir veikti
nekavējoties, ievērojot attiecīgajos Savienības
tiesību aktos noteiktos piemērojamos noteikumus un izpildot vismaz
vienu no šādiem nosacījumiem:
(a)
tie attiecas uz Direktīvas 2000/29/EK
I pielikuma A daļas I iedaļā un II pielikuma
A daļas I iedaļā norādītajiem
kaitīgajiem organismiem;
(b)
tos aptver kāds no pasākumiem, kurus
Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK
16. panta 3. punktu.
Attiecībā uz pasākumiem, kas
atbilst pirmās daļas b) punktā minētajam
nosacījumam, ar dotāciju nesedz izmaksas, kas radušās pēc
tam, kad vairs netiek piemērots pasākums, kuru Komisija
pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK
16. panta 3. punktu.
19. pants
Attiecināmās izmaksas
1.           Dotācijas saskaņā ar
17. pantu var saņemt par šādām izmaksām, kas
dalībvalstīm radušās, veicot attiecīgajā pantā
minētos pasākumus:
(a)
pasākumu veikšanā tieši
iesaistītā personāla izmaksas neatkarīgi no šā
personāla statusa, kā arī aprīkojuma nomas, izlietojamo
materiālu un citu vajadzīgo materiālu, apstrādes
materiālu un laboratorisko testu izmaksas;
(b)
izmaksas par pakalpojumu līgumiem ar
trešām personām par pasākumu daļēju īstenošanu;
(c)
izmaksas, kas attiecīgajiem operatoriem
kompensētu augu, augu produktu un citu objektu iznīcināšanu un
atbrīvošanos no tiem, kā arī telpu, zemes, ūdens, augsnes,
augsnes substrātu, kompleksu, tehnikas un aprīkojuma
tīrīšanu un dezinfekciju;
(d)
ārkārtējos un pienācīgi
pamatotos gadījumos izmaksas, kas radušās, veicot citus vajadzīgus
pasākumus, kas nav minēti a) līdz c) punktā, ja šie
pasākumi ir iekļauti 35. panta 3. punktā
minētajā finansēšanas lēmumā.
2.           Izņēmuma
gadījumā, kā minēts Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 130. panta 1. punktā, izmaksas ir
attiecināmas no dienas, kad dalībvalstis ir paziņojušas
Komisijai par kaitīgā organisma klātbūtni.
Pēc dalībvalstu iesniegto maksājumu
pieteikumu izvērtēšanas Komisija uzņemas attiecīgās
budžeta saistības un veic attiecināmo izdevumu maksājumu.
2. iedaļa
Kaitīgo organismu klātbūtnes apsekošanas programmas
20. pants
Attiecināmās apsekošanas programmas
Dalībvalstīm var piešķirt
dotācijas par ikgadējām vai daudzgadu apsekošanas
programmām, kuras tās veic attiecībā uz kaitīgo
organismu klātbūtni (turpmāk − apsekošanas programmas), ja
šīs apsekošanas programmas atbilst vismaz vienam no šādiem
nosacījumiem:
(a)
tās attiecas uz Direktīvas 2000/29/EK
I pielikuma A daļas I iedaļā un II pielikuma
A daļas I iedaļā norādītajiem
kaitīgajiem organismiem;
(b)
tās aptver kāds no pasākumiem, kurus
Komisija pieņēmusi saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK
16. panta 3. punktu.
Attiecībā uz pirmās daļas
a) punktā minētajiem kaitīgajiem organismiem šīs
apsekošanas programmas balstās uz riska novērtējumu par šo
kaitīgo organismu iekļūšanu, ieviešanos un izplatīšanos
attiecīgās dalībvalsts teritorijā un obligāti attiecas
uz kaitīgajiem organismiem, kuri rada vislielāko apdraudējumu,
un svarīgākajām augu sugām, kuras ir pakļautas šim
apdraudējumam.
Attiecībā uz pasākumiem, kas
atbilst pirmās daļas b) punktā minētajam nosacījumam,
ar dotāciju nesedz izmaksas, kas radušās pēc tam, kad vairs
netiek piemērots pasākums, kuru Komisija pieņēmusi
saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK 16. panta
3. punktu.
21. pants
Attiecināmās izmaksas
Dotācijas saskaņā ar
20. pantu var saņemt par šādām izmaksām, kas
dalībvalstīm radušās, īstenojot attiecīgajā
pantā minētās apsekošanas programmas:
(a)
izmaksas par paraugu ņemšanu;
(b)
testu izmaksas, ja tās ir saistītas tikai
ar:
i)       to testa komplektu, reaģentu un
izlietojamo materiālu izmaksām, kas ir identificējami un
īpaši izmantoti testu veikšanai;
ii)      paraugu ņemšanā un testu
veikšanā tieši iesaistītā personāla izmaksām
neatkarīgi no šā personāla statusa;
(c)
ārkārtējos un pienācīgi
pamatotos gadījumos izmaksas, kas radušās, veicot citus
vajadzīgus pasākumus, kuri nav minēti a) un b) punktā, ja
šie pasākumi ir iekļauti 23. panta 2. punktā
minētajā dotāciju lēmumā.
22. pants
Apsekošanas programmu saturs un to iesniegšana
1.           Dalībvalstis katru gadu
līdz 31. maijam iesniedz Komisijai apsekošanas programmas, sākot
ar nākamo gadu, par kuru tās iesniedz pieteikumu dotācijai.
Apsekošanas programmas, kas iesniegtas pēc
31. maija, nav tiesīgas uz finansējumu nākamajā
gadā.
2.           Apsekošanas programmas satur vismaz
šādu informāciju:
(a)
programmā ietvertie kaitīgie organismi;
(b)
programmas īstenošanas ģeogrāfisko
un administratīvo teritoriju apraksts un demarkācija un šo teritoriju
statusa apraksts saistībā ar attiecīgo kaitīgo organismu
klātbūtni;
(c)
programmas ilgums;
(d)
to vizuālo pārbaužu, paraugu un testu
skaits, kas plānoti attiecībā uz kaitīgajiem organismiem,
augiem, augu produktiem un citiem saistītajiem objektiem;
(e)
lēstais budžets;
(f)
mērķi, kas sasniedzami līdz
programmas beigu datumam, un tās paredzētie ieguvumi;
(g)
atbilstīgi rādītāji, pēc
kuriem novērtē programmas mērķu īstenošanu.
Katrā daudzgadu apsekošanas programmā
pirmās daļas a) līdz g) punktā minēto informāciju
sniedz par katru programmas gadu.
23. pants
Apsekošanas programmu izvērtēšana un apstiprināšana
1.           Apsekošanas programmas
izvērtē, ņemot vērā 35. panta 1. punktā
minētajās ikgadējās vai daudzgadu darba programmās
noteiktās prioritātes un kritērijus, un attiecīgā
gadījumā arī tos, kas iekļauti šī panta 5. punktā
minētajās ikgadējās vai daudzgadējās
vadlīnijās.
2.           Ikgadējās apsekošanas
programmas un saistīto finansējumu apstiprina katru gadu līdz
31. janvārim ar dotāciju lēmumu attiecībā uz
īstenotajiem pasākumiem un izmaksām, kas radušās no
attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim. Pēc
15. pantā minēto starpposma ziņojumu iesniegšanas Komisija
vajadzības gadījumā var grozīt šos lēmumu
attiecībā uz visu attiecināmo laikposmu.
3.           Daudzgadu apsekošanas programmas un
saistīto finansējumu apstiprina līdz pirmā īstenošanas
gada 31. janvārim ar dotāciju lēmumu attiecībā uz
īstenotajiem pasākumiem un izmaksām laikposmā no pirmā
īstenošanas gada 1. janvāra līdz īstenošanas perioda
beigām.
4.           Ja daudzgadu apsekošanas programmas
tiek apstiprinātas saskaņā ar 3. punktu, budžeta
saistības var sadalīt gada maksājumos. Ja budžeta saistības
tiek sadalītas gada maksājumos, Komisija veic gada maksājumus,
ņemot vērā programmu gaitu, lēstās vajadzības un
pieejamo budžetu.
5.           Komisija var pieņemt
ikgadējas vai daudzgadējas vadlīnijas, kurās noteiktas
fitosanitārās prioritātes, tostarp kaitīgie organismi, kas
nav konstatēti Savienības teritorijā, un kaitīgie
organismi, kas uzskatāmi par visbīstamākajiem Savienības
teritorijai, kā arī kritēriji, kas jāizmanto apsekošanas
programmu izvērtēšanā.
24. pants
Ziņojumu sniegšana un maksājumi
Šīs regulas 15. un 16. pantu mutatis
mutandis piemēro attiecībā uz apsekošanas programmām.
3. iedaļa
Programmas kaitīgo organismu kontrolei Savienības tālākajos
reģionos
25. pants
Attiecināmie pasākumi un izmaksas
1.           Dalībvalstīm var
piešķirt dotācijas programmām, ko tās veic kaitīgo
organismu kontrolei Savienības tālākajos reģionos, kuri
uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā,
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 228/2013 2. pantā
noteiktajiem mērķiem (turpmāk "programmas
tālākajiem reģioniem"). Šīs dotācijas attiecas uz
darbībām, kas nepieciešamas, lai šajos reģionos nodrošinātu
tur spēkā esošo kaitīgo organismu kontroles noteikumu pareizu
īstenošanu.
2.           Šādas izmaksas, kas
dalībvalstīm radušās, īstenojot programmas
tālākajiem reģioniem, ir tiesīgas uz Savienības
finansējumu:
(a)
pasākumu īstenošanā tieši iesaistītā
personāla izmaksas neatkarīgi no šā personāla statusa,
kā arī aprīkojuma nomas, izlietojamo materiālu un
apstrādes materiālu izmaksas;
(b)
izmaksas par pakalpojumu līgumiem ar
trešām personām, lai īstenotu pasākumu daļu;
(c)
izmaksas par paraugu ņemšanu;
(d)
testu izmaksas, ja tās ir saistītas tikai
ar:
i)       to testa komplektu, reaģentu un
izlietojamo materiālu izmaksām, kas ir identificējami un
īpaši izmantoti testu veikšanai,
ii)      paraugu ņemšanā un testu
veikšanā tieši iesaistītā personāla izmaksām
neatkarīgi no šā personāla statusa.
26. pants
Programmas tālākajiem reģioniem: saturs un iesniegšana
1.           Dalībvalstis katru gadu
līdz 31. maijam iesniedz Komisijai programmas tālākajiem
reģioniem, sākot ar nākamo gadu, par kuru tās iesniedz
dotācijas pieteikumu.
Programmas tālākajiem reģioniem,
kas iesniegtas pēc 31. maija, nav tiesīgas uz finansējumu
nākamajā gadā.
2.           Programmas tālākajiem
reģioniem satur vismaz šādu informāciju:
(a)
programmā ietvertie kaitīgie organismi;
(b)
programmas īstenošanas ģeogrāfisko
un administratīvo teritoriju apraksts un demarkācija un šo teritoriju
statusa apraksts saistībā ar attiecīgo kaitīgo organismu
klātbūtni;
(c)
reģionālās fitosanitārās
situācijas tehniskā analīze;
(d)
programmas ilgums;
(e)
programmā iekļautās darbības un
attiecīgā gadījumā to vizuālo pārbaužu, paraugu
un testu skaits, kas plānoti attiecībā uz kaitīgajiem
organismiem, augiem, augu produktiem un citiem saistītajiem objektiem;
(f)
lēstais budžets;
(g)
mērķi, kas sasniedzami līdz
programmas beigu datumam, un tās paredzētie ieguvumi;
(h)
atbilstīgi rādītāji, pēc
kuriem novērtē programmas mērķu īstenošanu.
Katrā daudzgadu programmā
tālākajiem reģioniem pirmās daļas a) līdz h)
punktā minēto informāciju sniedz par katru programmas gadu.
27. pants
Programmas tālākajiem reģioniem: izvērtēšana un
apstiprināšana
1.           Programmas tālākajiem
reģioniem izvērtē, ņemot vērā 35. panta
1. punktā minētajās ikgadējās vai daudzgadu darba
programmās noteiktās prioritātes un kritērijus.
2.           Ikgadējās programmas
tālākajiem reģioniem un saistīto finansējumu katru
gadu līdz 31. janvārim apstiprina ar dotāciju lēmumu
attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un izmaksām, kas
radušās no attiecīgā gada 1. janvāra līdz
31. decembrim. Pēc 15. pantā minēto starpposma
ziņojumu iesniegšanas Komisija vajadzības gadījumā var
grozīt šos lēmumus attiecībā uz visu attiecināmo
laikposmu.
3.           Daudzgadu programmas tālākajiem
reģioniem un saistīto finansējumu apstiprina līdz
pirmā īstenošanas gada 31. janvārim ar dotāciju
lēmumu attiecībā uz īstenotajiem pasākumiem un
izmaksām laikposmā no pirmā īstenošanas gada
1. janvāra līdz īstenošanas perioda beigām.
4.           Ja daudzgadu programmas
tālākajiem reģioniem tiek apstiprinātas saskaņā
ar 3. punktu, budžeta saistības var sadalīt gada
maksājumos. Ja budžeta saistības tiek sadalītas gada
maksājumos, Komisija veic gada maksājumus, ņemot vērā
programmu gaitu, lēstās vajadzības un pieejamo budžetu.
28. pants
Ziņojumu sniegšana un maksājumi
Šīs regulas 15. un 16. pantu mutatis
mutandis piemēro attiecībā uz programmām
tālākajiem reģioniem.
III NODAĻA
finansiālais ieguldījums
oficiālajāM kontrolēM un citāM darbībāM
29. pants
Eiropas Savienības references laboratorijas
1.           Dotācijas
var piešķirt Regulas (EK) Nr. 882/2004 32. pantā
minētajām Eiropas Savienības references laboratorijām par
izmaksām, kas tām rodas, īstenojot Komisijas
apstiprinātās darba programmas.
2.           Saskaņā
ar 1. punktu dotācijas var saņemt par šādām
izmaksām:
(a)
tāda personāla izmaksas, kas tieši
iesaistīts laboratorijas darbībās, kuras veiktas Savienības
references laboratorijas statusā, neatkarīgi no šā personāla
statusa;
(b)
pamatiekārtu izmaksas;
(c)
izlietojamo materiālu izmaksas;
(d)
paraugu nosūtīšanas, komandējumu,
sanāksmju, apmācību izmaksas.
30. pants
Apmācība
1.           Savienība var finansēt
darbinieku apmācību kompetentajām iestādēm, kuras ir
atbildīgas par oficiālajām kontrolēm, kā minēts
Regulas (EK) Nr. 882/2004 51. pantā, ar mērķi
izstrādāt saskaņotu pieeju oficiālajām kontrolēm
un citām oficiālām darbībām, augstā līmenī
nodrošinot cilvēku, dzīvnieku un augu veselības
aizsardzību.
2.           Komisija izstrādā
apmācības programmas, kurās nosaka intervences prioritātes,
pamatojoties uz konstatēto apdraudējumu sabiedrības
veselībai, dzīvnieku veselībai un labturībai un augu
veselībai.
3.           Lai gūtu tiesības uz 1. punktā
minēto Savienības finansējumu, kompetentās iestādes
nodrošina, ka attiecīgajā punktā minētajās
apmācībās iegūtās zināšanas pēc
vajadzības tiek izplatītas un atbilstīgi izmantotas
nacionālajās apmācību programmās.
4.           Uz 1. punktā minēto
finansiālo ieguldījumu ir tiesīgas šādas izmaksas:
(a)
izmaksas par apmācību vai apmaiņas
darbību organizēšanu;
(b)
to kompetento iestāžu darbinieku ceļa un
uzturēšanās izmaksas, kuri piedalās apmācībā.
31. pants
Dalībvalstu eksperti
Savienības finansiālo
ieguldījumu var piešķirt ceļa un uzturēšanās
izdevumiem, kas radušies dalībvalstu ekspertiem tādēļ, ka
Komisija tos norīkojusi palīdzēt Komisijas ekspertiem, kā
paredzēts Regulas (EK) Nr. 882/2004 45. panta 1. punktā un
46. panta 1. punktā.
32. pants
Koordinēti kontroles plāni un datu vākšana
1.           Dotācijas var piešķirt par
izmaksām, kas dalībvalstīm radušās, īstenojot Regulas
(EK) Nr. 882/2004 53. panta minētos koordinētos kontroles
plānus, un vācot datus.
2.           Attiecināmas ir šādas
izmaksas:
(a)
laboratorisko testu izmaksas;
(b)
izmaksas par aprīkojumu, kas vajadzīgs
oficiālās kontroles veikšanai un datu vākšanai.
IV NODAĻA
citi pasākumI
33. pants
Informācijas sistēmas
1.           Savienība finansē
tādu datubāžu un datorizētu informācijas vadības
sistēmu izveidošanu un darbību, kuras pārvalda Komisija un kuras
vajadzīgas, lai efektīvi un lietderīgi īstenotu 1. pantā
minētos noteikumus.
2.           Savienības finansiālo
ieguldījumu var piešķirt tādu datubāžu un datorizētu
informācijas vadības sistēmu izveidošanai un
pārvaldīšanai, kuras izstrādā vai pārvalda trešās
personas, tostarp starptautiskas organizācijas, ja vien šie rīki:
(a)
kopumā dod pievienoto vērtību
Savienībai un ir pieejami visā Savienībā visiem
ieinteresētajiem lietotājiem un
(b)
ir vajadzīgi, lai efektīvi un
lietderīgi īstenotu 1. pantā minētos noteikumus.
34. pants
Noteikumu īstenošana un pielāgošana
1.           Savienība var finansēt
tehnisko un zinātnisko darbu, tostarp izpētes un koordinēšanas
darbības, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu 1. pantā
minēto noteikumu pareizu īstenošanu un šo noteikumu pielāgošanu
zinātnes, tehnoloģiju un sabiedrības attīstībai.
Turklāt Savienības finansiālo
ieguldījumu var piešķirt dalībvalstīm vai
starptautiskām organizācijām, kas darbojas 1. pantā
minētajos reģionos, tādu darbību veikšanai, ar kurām
atbalsta 1. pantā minēto noteikumu izstrādāšanu un
īstenošanu.
2.           Dotācijas var piešķirt
projektiem, ko viena vai vairākas dalībvalstis, izmantojot
inovatīvus paņēmienus un protokolus, organizē ar
mērķi uzlabot oficiālo kontroļu rezultatīvu
īstenošanu.
3.           Turklāt Savienības
finansiālo ieguldījumu var piešķirt, lai atbalstītu
informācijas un izpratnes vairošanas iniciatīvas, kuru
mērķis ir nodrošināt kvalitatīvāku, atbilstīgu un
ilgtspējīgu rīcību attiecībā uz
1. pantā minēto noteikumu īstenošanu.
III SADAĻA
PLĀNOŠANA, ĪSTENOŠANA UN KONTROLE
35. pants
Darba programmas
1.           Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem
kopīgas vai atsevišķas ikgadējas vai daudzgadu darba programmas,
lai īstenotu II sadaļā minētos pasākumus,
izņemot I nodaļas 1. iedaļā un
II nodaļas 1. iedaļā minētos pasākumus. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 39. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2.           Šā panta 1. punktā
minētajās darba programmās precizē izvirzītos
mērķus, vēlamos rezultātus, īstenošanas metodes un to
kopējo summu. Tajās iekļauj arī finansējamo pasākumu
aprakstu, norādi par katram pasākumam piešķirto summu un indikatīvu
īstenošanas grafiku. Attiecībā uz dotācijām tajās
iekļauj prioritātes, būtiskos vērtēšanas
kritērijus un finansējuma likmi.
3.           Lai īstenotu
II sadaļas I nodaļas 1. iedaļā un
II nodaļas 1. iedaļā minētos pasākumus vai
ja nepieciešams reaģēt uz neparedzētiem notikumiem, Komisija
pieņem ad hoc finansēšanas lēmumus saskaņā ar
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 84. panta 2. punktu.
36. pants
Komisijas pārbaudes uz vietas
Komisija var organizēt pārbaudes uz
vietas dalībvalstīs un saņēmēju telpās, lai jo
īpaši pārbaudītu:
(a)
vai tiek iedarbīgi īstenoti
pasākumi, kuri saņem Savienības finansiālo
ieguldījumu;
(b)
vai administratīvā prakse atbilst
Savienības noteikumiem;
(c)
vai ir vajadzīgie apliecinošie dokumenti un
kā tie atbilst Savienības finansētajiem pasākumiem.
37. pants
Piekļuve informācijai
Dalībvalstis un saņēmēji
dara pieejamu Komisijai visu informāciju, kas ir vajadzīga
pasākumu īstenošanas pārbaudei un veic visus piemērotos
pasākumus, lai atvieglotu pārbaudes, ko Komisija uzskata par
lietderīgām saistībā ar Savienības finansējuma
pārvaldību, tostarp pārbaudes uz vietas.
38. pants
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1.           Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar
šo regulu finansētos pasākumus, Savienības finansiālās
intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus
un preventīvus sodus.
2.           Komisijai vai tās
pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības,
pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt
visus dotāciju saņēmējus, īstenošanas struktūras,
līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šīs
regulas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs (OLAF)
saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Padomes
Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[27], ir pilnvarots veikt
to uzņēmēju pārbaudes uz vietas un inspekcijas, uz kuriem
tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, lai noteiktu, vai
notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga
darbība, kas skar Savienības finanšu intereses, saistībā ar
dotāciju nolīgumu vai lēmumu, vai līgumu, kas saistīts
ar Savienības finansējumu.
Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības
nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām
organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju
lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas,
nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF
pilnvaras veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un
inspekcijas.
IV SADAĻA
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
39. pants
Komiteju procedūra
1.           Komisijai palīdz Augu,
dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības
pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK)
Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu. Minētā komiteja ir
komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.
2.           Jebkādām atsaucēm uz
šo punktu piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
Ja komitejas atzinums ir jāsaņem
rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez
rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā
tā lēmis komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa
komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
3.           Jebkādām atsaucēm uz
šo punktu piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
Ja komitejas atzinums ir jāsaņem
rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez
rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā
tā lēmis komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa
komitejas locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
40. pants
Izvērtēšana
1.           Līdz 2018. gada
31. decembrim Komisija par 2. panta 1. punktā minēto
mērķu sasniegšanu attiecībā uz II sadaļas I un
II nodaļā un III nodaļas 29. un 30. pantā
(rezultāti un ietekme) minētajiem pasākumiem iedibina
izvērtējuma ziņojumu, kurā atspoguļots, cik
lietderīgi Savienības līmenī izmantoti resursi un kāda
bijusi izmantošanas pievienotā vērtība. Izvērtējums
informē arī, kāds tvērums ir vienkāršošanai, vai visi
mērķi joprojām ir būtiski, un norāda, kā
pasākumi palīdzējuši īstenot Savienības
prioritātes attiecībā uz gudru, ilgtspējīgu un
integrējošu izaugsmi. Tajā ņem vērā rezultātus,
kas gūti izvērtēšanā par iepriekšējo pasākumu
ilgtermiņa ietekmi.
2.           Līdz 2022. gada
30. jūnijam Komisija ciešā sadarbībā ar
dalībvalstīm veic ex-post izvērtēšanu par
1. punktā minētajiem pasākumiem. Šādā
1. punktā minēto pasākumu ex-post
izvērtēšanā izskata, cik lietderīgi un efektīvi ir
bijuši 1. punktā minētie izdevumi un kāda bijusi to
ietekme.
3.           Šā panta 1. un
2. punktā minētajos izvērtējumos sasniegumus
atspoguļo, izmantojot 2. panta 2. punktā minētos
rādītājus.
4.           Šā panta 1. un
2. punktā minēto izvērtējumu secinājumus Komisija
paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo
lietu komitejai un Reģionu komitejai.
41. pants
Informācija, komunikācija un publicitāte
1.           Ja tas atbilstīgi,
saņēmēji un attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka
saskaņā ar šo regulu piešķirtais finansiālais
ieguldījums tiek pienācīgi publiskots, lai sabiedrību
informētu par Savienības lomu pasākumu īstenošanā.
2.           Komisija īsteno ar
finansētajiem pasākumiem un rezultātiem saistītu
informatīvu un komunikatīvu darbību. Turklāt no budžeta,
kas saskaņā ar šo regulu piešķirts komunikācijai, sedz
arī korporatīvo komunikāciju par Savienības
politiskajām prioritātēm.
42. pants
Atceltie tiesību akti
1.           Tiek atcelts
Lēmums 66/399/EEK, Lēmums 76/894/EEK un
Lēmums 2009/470/EK.
2.           Atsauces uz
Lēmumu 66/399/EEK un Lēmumu 76/894/EEK uzskata par
atsaucēm uz Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta
1. punktu.
43. pants
Pārejas noteikumi
Attiecībā uz dzīvnieku
slimību un zoonožu izskaušanas, kontrolēšanas un
pārraudzības valsts programmām, kas 2013. gadā
saņem Savienības finansējumu saskaņā ar Lēmuma
2009/470/EK 27. pantā paredzēto finanšu pasākumu,
joprojām ir spēkā minētā panta 7. un 8. punkts.
44. pants
Direktīvas 98/56/EK grozījumi
Direktīvu 98/56/EK[28] groza šādi:
direktīvas 17. panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
“1.          Komisijai palīdz Augu,
dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības
pastāvīgā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta
1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
izpratnē.”;
direktīvas 18. panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
“1.          Komisijai palīdz Augu,
dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības
pastāvīgā komiteja, kas izveidota saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu.
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
izpratnē.”
45. pants
Direktīvas 2000/29/EK grozījumi
Direktīvu 2000/29/EK groza
šādi:
1)           direktīvas 13.c panta
5. punktu svītro;
2)           direktīvas 22. līdz
26. pantu svītro.
46. pants
Regulas (EK) Nr. 178/2002 grozījumi
1.           Regulas (EK)
Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
“1.     Komisijai palīdz Augu,
dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības
pastāvīgā komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā
komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)
Nr. 182/2011[29]
izpratnē. Komiteja ir organizēta nodaļās, kas risina visus
attiecīgos jautājumus.”
2.           Visas Savienības
tiesību aktu atsauces uz Pārtikas aprites un dzīvnieku
veselības pastāvīgo komiteju uzskata par atsaucēm uz
Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktā minēto
komiteju.
47. pants
Regulas (EK) Nr. 882/2004 grozījumi
Regulas (EK) Nr. 882/2004 66. pantu
svītro.
48. pants
Regulas (EK) Nr. 396/2005 grozījumi
Regulas (EK) 396/2005 36. un 37. pantu
svītro.
49. pants
Direktīvas 2008/90/EK grozījumi
Direktīvas 2008/90/EK 19. panta
1. punktu aizstāj ar šādu:
“1.          Komisijai palīdz Augu,
dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības
pastāvīgā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta
1. punktu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.”
50. pants
Direktīvas 2009/128/EK grozījumi
Direktīvas 2009/128/EK
22. pantu svītro.
51. pants
Regulas (EK) Nr. 1107/2009 grozījumi
Regulas (EK) Nr. 1107/2009 76. pantu
svītro.
52. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz vispārīgus
noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kas attiecas uz
pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību,
augu veselību un augu reproduktīvo materiālu
("pārtikas un barības izdevumi")
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[30]
17 04
Pārtika un barības nekaitīgums, dzīvnieku veselība,
dzīvnieku labturība un augu veselība
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[31]
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
paplašināšanu
P       Priekšlikums/iniciatīva attiecas
uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Šajā
regulā ietverto izdevumu mērķi ir palīdzēt augstā
līmenī nodrošināt cilvēku, dzīvnieku un augu
veselību pārtikas aprites ķēdē un tai radniecīgās
jomās un augstā līmenī aizsargāt
patērētāju tiesības un vidi, turklāt ES pārtikas
nozarei dodot iespēju darboties vidē, kas veicina
konkurētspēju un darbvietu radīšanu.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais
mērķis Nr. 1
Vienlaikus
gādājot par ilgtspējīgāku pārtikas ražošanu,
palīdzēt sasniegt augstu līmeni attiecībā uz
pārtikas nekaitīgumu un pārtikas ražošanas sistēmu drošumu,
kā arī attiecībā uz citu tādu produktu drošumu, kas
var ietekmēt pārtikas nekaitīgumu.
Konkrētais
mērķis Nr. 2
Palīdzēt
Savienībā panākt augstāku dzīvnieku veselības
statusu un atbalstīt dzīvnieku labturības palielināšanu.
Konkrētais
mērķis Nr. 3
Palīdzēt
laikus atklāt tādu kaitīgu organismu klātbūtni, kas
iekļuvuši Savienībā, un tos izskaust.
Konkrētais
mērķis Nr. 4
Palīdzēt
vairot iedarbīgumu, efektivitāti un uzticamību
attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un citiem
pasākumiem, kas veikti, lai rezultatīvi īstenotu un
ievērotu regulā, ar ko paredz pārtikas un barības izdevumu
pārvaldības noteikumus, minētos Savienības noteikumus.
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Finanšu
shēma 2007.–2013. gadam pirmām kārtām ietekmē
dalībvalstis un to kompetentās iestādes, jo tās ir
galvenās finansiālā ieguldījuma saņēmējas.
Pastāv arī netieša ietekme uz ieinteresētajām
personām, piemēram, sākotnējiem ražotājiem
(lauksaimniekiem utt.), citiem tirgus dalībniekiem un
veterinārārstiem, taču tā ir sekundāra. To paredz
arī priekšlikums regulai, kas aptver laikposmu no 2014.–2020. gadam.
Gaidāmais
vispārējais rezultāts ir, ka, izmantojot ES
līdzfinansējumu:
-
uzliesmojuma gadījumos tiks straujāk izskaustas dzīvnieku
slimības un augu kaitīgie organismi;
-
tiks novērsta dzīvnieku slimību rašanās un augu
kaitīgo organismu klātbūtne;
-
visā ES tiks saskaņotāk piemēroti ES tiesību akti
attiecībā uz pārtikas un barības nekaitīgumu.
Turklāt
iepriekšminētais palīdzēs nodrošināt netraucētāku
iekšējā tirgus darbību un brīvāku piekļuvi trešo
valstu tirgiem, kas varētu pozitīvi ietekmēt
nodarbinātību ES.
Rezultātu
un ietekmes rādītāji
Mērķis
Nr. 1: vienlaikus gādājot par ilgtspējīgāku
pārtikas ražošanu, palīdzēt sasniegt augstu līmeni
attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu un pārtikas
ražošanas sistēmu drošumu, kā arī attiecībā uz citu
tādu produktu drošumu, kas var ietekmēt pārtikas
nekaitīgumu.
Šis
mērķis tiks vērtēts pēc gadījumu skaita
samazinājuma Savienībā attiecībā uz tādām
cilvēku slimībām, kas saistītas ar pārtikas
nekaitīgumu vai zoonozēm.
Mērķis
Nr. 2: palīdzēt Savienībā panākt augstāku
dzīvnieku veselības statusu un atbalstīt dzīvnieku
labturības palielināšanu.
Šis
mērķis tiks vērtēts pēc tādu dalībvalstu vai
to reģionu skaita pieauguma, kas ir brīvi no dzīvnieku
slimībām, uz kurām attiecina finansiālu ieguldījumu,
un pēc slimības rādītāju, piemēram,
sastopamības, izplatības un uzliesmojumu skaita samazinājuma.
Mērķis
Nr. 3: palīdzēt laikus atklāt Savienībā
iekļuvušu kaitīgu organismu klātbūtni un tos izskaust.

Šis
mērķis tiks vērtēts pēc:
Savienības
teritorijas aptvēruma, kādā darbojas kaitīgo organismu
apsekošana, jo īpaši to kaitīgo organismu apsekošana, par kuru
klātbūtni Savienības teritorijā nav ziņu, un to
kaitīgo organismu apsekošana, kurus uzskata par Savienības
teritorijai visbīstamākajiem kaitīgajiem organismiem, kā
arī
-
kaitīgo organismu izskaušanai nepieciešamā laika un tās
panākumu līmeņa.
Mērķis
Nr. 4: palīdzēt vairot iedarbīgumu, efektivitāti un
uzticamību attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un
citām darbībām, kas veiktas, lai pārbaudītu, vai
tās īstenotas efektīvi un vai ievēroti regulas priekšlikuma
1. pantā minētie Savienības noteikumi.
Šis
mērķis tiks vērtēts pēc Komisijas ekspertu
dalībvalstīs veiktu un ziņotu kontroļu rezultātu
labvēlīgas tendences konkrētās teritorijās, kas rada
bažas.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības
Privātais
sektors ir jāaizsargā no slimību un kaitīgo organismu
nopietnas, nelabvēlīgas ietekmes, un tādējādi tiks
veicināta izaugsme un darbvietu izveide ES. Šīs regulas noteikumiem
būtu jāatbalsta politikas mērķi katrā jomā, kuru
mērķis ir uzturēt labu dzīvnieku veselību, augu
veselību, augu reproduktīvā materiāla veselību un
oficiālās kontroles.
Sākot
ar 2014. gadu, regula turpinās atbalstīt ES darbību
īstenošanu pārtikas nekaitīguma politikas jomā. Tā
pamatosies uz darbu pie rezultātiem, kas jau sasniegti ar esošo
tiesību aktu palīdzību, un uz paātrināto ietekmes
novērtējumu, kas pievienots šim priekšlikumam.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Saskaņā
ar pieeju "no lauka galdā", ko piemēro pārtikas un
barības nekaitīguma jomā, šīs darbības
mērķis ir panākt uzlabojumus visā pārtikas
apritē. Šī joma ir saskaņota ES līmenī, un starp
dalībvalstīm norit vērā ņemama tirdzniecība. ES pārtikas
un dzērienu rūpniecība Eiropā ir lielākā
ražošanas nozare, kuras gada apgrozījums 2009. gadā sasniedza
EUR 954 miljardus. Tā eksportē uz trešajām
valstīm pārtikas produktus un dzērienus apmēram
EUR 54 miljardu vērtībā, sniedz aptuveni
EUR 10 miljardu ieguldījumu pozitīvā
tirdzniecības bilancē, un tajā nodarbināti apmēram
4,2 miljardi cilvēku. (Avots: ES Pārtikas un dzērienu
rūpniecības konfederācija).
Nopietnu dzīvnieku un augu slimību uzliesmojumi
var izraisīt apjomīgus tiešus zaudējumus lauksaimniecībai
un, iespējams, milzīgus netiešus zaudējumus Eiropas ekonomikai.
Šādas problēmas var strauji izplatīties dalībvalstīs
un aptvert visu ES tirgu. Svarīgs atgādinājums par
dzīvnieku slimību uzliesmojumu nopietnību un neparedzamību
ir nesen plašā Eiropas teritorijā novērotā infekciozā
katarālā drudža sastopamība, kas izraisīja ievērojamus
zaudējumus.
ES
iesaistīšanās mērķis ir iespējami samazināt
ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību un tirgiem, kā
arī samazināt riskus visā pārtikas apritē, izmantojot
preventīvas darbības un krīžu pārvaldību.
ES
sniedz ieguldījumu valstu programmās ar mērķi uzlabot
dzīvnieku veselību vai izskaust tās slimības, kas apdraud
cilvēkus vai kuru klātbūtnei var būt nopietna sociāla,
ekonomiska un politiska ietekme. Lai līdz pieņemam līmenim
samazinātu apdraudējumu sabiedrībai un/vai dzīvnieku
veselībai, ir nepieciešamas izskaušanas, pārraudzības un
uzraudzības programmas. Uzraudzība ES mērogā tiek
īstenota arī attiecībā uz tādām
slimībām kā putnu gripa un transmisīvā
sūkļveida encefalopātija (TSE).
Lai
palīdzētu dalībvalstīm risināt ar dzīvnieku
slimībām saistītas krīzes situācijas, ir pieejams
finansiālais ieguldījums ārkārtas pasākumiem
(ārkārtas gadījumu fonds), un ir izveidotas vakcīnu bankas,
kurās uzpildīti krājumi, lai nodrošinātu vakcīnu pieejamību
ārkārtas situācijās.
Finansējums
tiek nodrošināts arī to dalībvalstu atbalstam, kas
nonākušas ārkārtas situācijā saistībā ar
augiem kaitīgiem organismiem, jo īpaši ņemot vērā
pieaugušo tirdzniecību starp dalībvalstīm, kā arī ar
citām valstīm. Tas ietekmē ne tikai pārtikas
rūpniecību, bet arī visu nozari kopumā – tas saistīts
ar dažu augiem kaitīgo organismu iespējamo ietekmi uz
kokmateriāliem vai koksnes iepakojamo materiālu, piemēram,
paletēm.
Papildus,
lai nodrošinātu labāku sagatavotību un sniegtu Komisijai un
dalībvalstīm zinātnisku atbalstu ES līmenī, tiek
finansēts Eiropas Savienības references laboratoriju tīkls. Tas
sekmē diagnostikas prakses saskaņošanu ES līmenī. Lai
nodrošinātu pienācīgu ES standartu īstenošanu,
darbībā ietverta arī apmācību programma (BTSF-
Labāka apmācība nekaitīgākai pārtikai)
personālam un kompetentajām iestādēm gan ES ietvaros, gan
ārpus tās.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Spēkā
esošā tiesiskā regulējuma problēmas galvenokārt
attiecas uz vajadzību grozīt minēto regulējumu, lai
pielāgotu to izmaiņām nozares vajadzībās, kas
noteiktas attiecīgajos pārskatos. Minētās vajadzības
būtu jāatspoguļo turpmākajos tiesību aktos
neatkarīgi no tā, vai noteikumi par izdevumiem ir ietverti nozaru
aktos vai apvienoti vienā horizontālā aktā.
1. problēmu cēlonis. Spēkā esošais tiesiskais
regulējums ir pārāk sarežģīts.
Pašreizējais skaidrības trūkums par
finansējuma likmēm sagādā dalībvalstīm lielu
neskaidrību plānošanas darbā. Tādēļ šajā
regulējumā paredzētas trīs maksimālās likmes: 50 %,
75 % un 100 %. Finansējuma likmi 100 % apmērā
piemēro vakcīnu iepirkumam un ES references laboratoriju
attiecināmajām izmaksām; 75 % likme būtu
jāpiemēro to dalībvalstu attiecināmajām izmaksām,
kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju pēc
jaunākajiem datiem nesasniedz 90 % no Savienības vidējā
kopienākuma; 50 % likmi piemēro citām
attiecināmajām izmaksām; sākot ar 2014. gadu, tā
uzskatāma par pamatlikmi.
Turklāt noteikumi par dažādiem finanšu noteikumiem
patlaban sastopami dažādos atšķirīgos likumdošanas instrumentos.
Šī problēma tiks atrisināta, sagrupējot minētos
noteikumus vienā tiesiskajā pamatā. Ierosinātais
minimālais slieksnis – EUR 50 000 uz vienu dotāciju – noteikti
atvieglos budžeta pārvaldību administrācijām
dalībvalstīs un Eiropas institūcijās.
2. problēmu cēlonis: Esošie finanšu pārvaldības
rīki nav pilnīgi.
Esošie
finanšu noteikumi nenosaka skaidrus un konsekventus mērķus un
rādītājus.
Attiecināmie
pasākumi un papildu izdevumi ir neskaidri definēti. 2012. gada
iekšējās revīzijas ziņojumā tika ieteikts šīs
definīcijas konkretizēt un vienkāršot.
Visi
minētie faktori veicina tādas situācijas rašanos, kurā ir
pārāk sarežģīta sistēma un pārmēru augsti
kļūdu rādītāji. Nesen veiktā dalībvalstu
pārstāvju apsekojumā tika konstatēts, ka daudzgadu un
ikgadējo programmu plānošanas sistēmu tiek uzskatīta par
apgrūtinošu. Ikgadējais cikls, kurā ietilpst sagatavošana,
izvērtēšana, apstiprināšana, pieņemšana un ziņošana,
patērē lielus resursus un tajā no gada uz gadu ir daudz atkārtojumu.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Ir
ļoti svarīgi, lai patlaban izskatāmais priekšlikums
saglabātu atbilsmi citām ES politikas nozarēm.
Augstākajā līmenī tas nozīmē atbalstu
stratēģijas "ES 2020" mērķu sasniegšanā un
daudzgadu finanšu shēmas izpildē. Iespējams, vissvarīgāk,
lai finanšu shēma veicina tirdzniecību un citas svarīgas
ekonomiskās darbības, atbalstītu ekonomikas atveseļošanos.
Citās jomās būs svarīgi nodrošināt, lai pārtikas
un barības nekaitīguma politika atbalstītu un papildinātu
citas ES politikas nozares, kā arī nepārklātos un
netraucētu tām. Jo īpaši tas attiecas uz lauksaimniecības
un tirdzniecības nozarēm. Jaunie priekšlikumi attiecībā uz
kopējo lauksaimniecības politiku atbalsta tos pašus
vispārīgos mērķus kā minētais esošais regulas
priekšlikums, taču atšķirīgus konkrētos mērķus un
izmantojot atšķirīgus līdzekļus. Ir svarīgi, lai
priekšlikums joprojām atbalstītu Eiropas tirdzniecību un
atbilstu esošajiem un turpmākajiem tirdzniecības noteikumiem.
Nepieciešams ņemt vērā jūras politikai gadījumos, kad
finanšu shēma atbalsta tādu slimību novēršanu vai
izskaušanu, kas skar, piemēram, akvakultūras dzīvniekus. Ir
būtiski ņemt vērā arī vides politikas
mērķus, tāpat arī pastāv cieša saikne starp citām
politikas jomām, piemēram, sabiedrības veselību,
dzīvnieku labturību un citām, ar kurām arī
nepieciešama saskaņošana.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
þ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 01.01.2014. līdz
31.12.2020.
–
þ  Saistību apropriācijās izteikta finansiālā
ietekme 2014. –2020. gadam
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[32]
þ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
þCentralizēta netieša pārvaldība,
izpildes uzdevumus deleģējot:
–
þ  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[33]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Kopīga pārvaldība ar starptautiskām
organizācijām
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
Veselības
un patērētāju izpildaģentūra: saskaņā ar
Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 58/2003, ar ko
nosaka statūtus izpildaģentūrām, kurām uztic
konkrētus Kopienas programmu pārvaldības uzdevumus[34], īstenošanas
uzdevumus attiecībā uz politikas "Labāka apmācība
nekaitīgākai pārtikai" (BTSF)
pārvaldību 2007.–2013. gadam Komisija ir uzticējusi[35] Veselības un
patērētāju izpildaģentūrai. Tādēļ
Komisija Veselības un patērētāju izpildaģentūrai
var lemt uzticēt arī 2014.–2020. gada BTSF programmas
pārvaldību.
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Patlaban
programmas BTSF izdevumus pārvalda Veselības un
patērētāju izpildaģentūra. Visi pārējie
izdevumi atrodas tiešā Komisijas pārvaldībā. Lielāka
uzmanība tiks pievērsta ierosināto veterināro un
fitosanitāro programmu analīzei; pirmo reizi ārējam
izvērtējumam tika iesniegtas 2013. gada veterinārās
programmas; turpmākajos gados tās tiks papildus izstrādātas.
Patlaban tiek izstrādāti snieguma rādītāji; tie
būs noderīgi programmas sasniegumu izvērtēšanai.
Lai
varētu lemt par pasākumu atjaunošanu, pārveidošanu vai
apturēšanu, Komisija līdz 2018. gada beigām
izstrādā izvērtējuma ziņojumu par to, kā
(rezultātu un ietekmes līmenī) sasniegti pasākumu
mērķi, cik lietderīgi izmantoti resursi un kāda ir bijusi
programmas Eiropas pievienotā vērtība. Turklāt
izvērtējumā ietver informāciju par vienkāršošanas
iespējām, turpmāku programmas mērķu būtiskumu,
kā arī, kā pasākumi palīdzējuši īstenot
Savienības prioritātes attiecībā uz gudru,
ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Tajā ņem
vērā rezultātus izvērtējumiem par iepriekšējo
pasākumu ilgtermiņa ietekmi.
Turklāt
ne vēlāk kā līdz 2022. gada vidū tiks veikts
paveiktā izvērtējums.
Komisija
paziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo
lietu komitejai un Reģionu komitejai šīs izvērtēšanas
rezultātus kopā ar piebildēm.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Lielākā
daļa finansējuma ir novirzīta dalībvalstīm.
Galvenie
budžeta izpildes paņēmieni.
Lai
īstenotu finansiālu ieguldījumu oficiālajām
kontrolēm un citām darbībām, ar īstenošanas aktu
palīdzību tiks pieņemtas kopīgas vai atsevišķas
ikgadējas darba programmas. Minētās ikgadējās darba
programmās ir izklāstīti sasniedzamie mērķi,
gaidāmie rezultāti, īstenošanas metode un to kopējā
summa. Tajās iekļauj arī finansējamo pasākumu
aprakstu, norādi par katram pasākumam piešķirto summu un
indikatīvu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz dotācijām
tajās iekļauj prioritātes, būtiskos vērtēšanas
kritērijus un finansējuma likmi.
Izskaušanas
īstenošanas vajadzībām apsekojumu un uzraudzības
programmām dzīvnieku un augu veselības jomā Komisija
līdz katra gada 30. janvārim pēc iesniegto programmu izvērtēšanas
apstiprina programmas, vajadzības gadījumā ar nosacījumiem,
un lemj par dotācijas apjomu. Ja tiek apstiprinātas daudzgadu
programmas, budžeta saistības var sadalīt gada maksājumos. Ja
budžeta saistības tiek sadalītas gada maksājumos, Komisija veic
gada maksājumus, ņemot vērā programmu gaitu,
lēstās vajadzības un pieejamo budžetu.
Ārkārtas
pasākumu īstenošanai dzīvnieku un augu veselības jomā
vai tad, ja nepieciešams reaģēt uz neparedzētu notikumu
attīstību, Komisija pieņem ad-hoc finansēšanas
lēmumus.
Papildus
jau minētajam tiks piešķirti vairāki pakalpojumu līgumi.
Galvenie
riski:
-
attiecībā uz oficiālajām kontrolēm – neveiksmīgas
īstenošanas risks, kā rezultātā samazinās
līdzfinansēto pasākumu efektivitāte;
-
neefektīvs vai neekonomisks finansējuma izlietojums izskaušanas
programmām un ārkārtas pasākumiem, kas noticis faktisko
attiecināmo izmaksu atmaksas sarežģītības dēļ
apvienojumā ar ierobežotām iespējām pārbaudīt
attiecināmās izmaksas tikai no dokumentācijas.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Kopumā
visus finanšu darījumus (saistības, maksājumus, iekasēšanas
rīkojumus utt.) un līgumus/dotāciju līgumus
saistībā ar pārtikas un barības izdevumu politiku
pārbauda, apstiprina un paraksta par darbību atbildīgais
pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs. Katram
pastarpināti deleģētajam kredītrīkotājam
palīdz decentralizēta finanšu vienība, kas verificē, vai
finanšu darījumu un līgumu/dotāciju līgumu
dokumentācija uzskatāma par pilnīgu. Darbības sāk un
apstiprina dažādi atbildīgās vienības darbinieki.
Turklāt
centrālā finanšu vienība veic otrā līmeņa ex-ante
dokumentu verifikāciju, kas balstīta uz finanšu darījumu paraugu
izlasi. Papildus jau minētajām darbībām
ģenerāldirektorāta centralizētā komanda pārbaudes
veikšanai uz vietas verificē saņēmēja ziņoto izmaksu
attiecināmību. Ex-post kontroļu organizēšanā
SANCO ĢD izmanto arī specializētu uzņēmumu.
Dotācijas:
ņemot vērā iepriekš minēto shēmu, kā arī to,
ka lielākā daļa ES dotāciju saņēmēju ir
publiskas iestādes, neatbilstību risku var uzskatīt par ļoti
ierobežotu. Pabeigtie dotāciju projekti tiks pārbaudīti ex-post
kontrolēs. Ex-post revīzijas stratēģija: a) apvienot
riska novērtējumu un pievienot nejaušinātu izlasi, lai
izvairītos no pārāk barga atlases procesa, un b) kad vien
iespējams uz vietas veiktās revīzijas gaitā pievērst
uzmanību darbības aspektiem.
Pakalpojumu
līgumi: SANCO ĢD noslēdz pakalpojumu līgumus tieši ar
pakalpojumu sniedzējiem. Uzņēmēji tiek atlasīti
konkursa procedūras kārtībā, pilnībā
ievērojot Finanšu regulas noteiktumus. Līgumus, kas pārsniedz
konkrētu summu, detalizēti pārbauda SANCO ĢD publiskā
iepirkuma komiteja. SANCO ĢD izmanto Komisijas ierosinātos
standartlīgumus, kuros paredzēta iespēja veikt ex-post
kontroles. Tomēr, tā kā ir noteiktas konkrētas
līgumsummas, finanšu kļūdu risks ir samazināts un
pakalpojumu līgumu ex-post kontroļu skaits ir ļoti
ierobežots.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Komisija
veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka,
īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētās
darbības, tiek aizsargātas Eiropas Savienības finanšu intereses,
piemērojot krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu
darbību novēršanas pasākumus, veicot efektīvas
pārbaudes un tajos gadījumos, kad tiek atklātas
nelikumības, atgūstot kļūdaini izmaksātās summas,
kā arī vajadzības gadījumā nosakot efektīvus,
samērīgus un atturošus naudas sodus atbilstīgi Līguma par
Eiropas Savienības darbību 325. pantam, Padomes 1995. gada
18. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas
Kopienas finanšu interešu aizsardzību un Finanšu Regulas 58. pantam.
Komisijai
vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir
tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas,
revidēt visus dotāciju saņēmējus,
līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir
saņēmuši Savienības līdzekļus. OLAF ir
pilnvarots uz vietas pārbaudīt un inspicēt tos ekonomikas
dalībniekus, kuri ir tieši vai netieši saistīti ar šo
finansējumu, saskaņā ar Padomes 1996. gada
11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām
procedūrām, lai noskaidrotu, vai nav notikusi krāpšana,
korupcija vai citas nelikumīgas darbības saistībā ar
dotāciju nolīgumu, lēmumu vai līgumu par Eiropas
Savienības finansējumu.
Neskarot
iepriekšējās apakšnodaļās minētos noteikumus, šīs regulas īstenošanas
rezultātā pieņemtie lēmumi, nolīgumi un līgumi
nepārprotami dod Komisijai, arī OLAF, un Revīzijas
palātai tiesības veikt šādas revīzijas un pārbaudes un
inspekcijas uz vietas.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas (pārnumurētas
jaunajai nomenklatūrai 2014.-2020. gadam)
·      Pieprasītās jaunās budžeta izdevumu pozīcijas
(jaunā nomenklatūra 2014.-2020. gadam).
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izmaksu veids || Iemaksas
   || Dif./nedif. || no EBTA[36] valstīm || no kandidātvalstīm[37] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 3 || 17 01 04 03 Administratīvie izdevumi, ar ko atbalstīta augu veselības pasākumus, pārtikas un barības nekaitīgumu, dzīvnieku slimību izskaušanu un ārkārtas gadījumu fondu || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
 3 || 17 01 06 03 Administratīvie izdevumi, ar ko atbalstīta Veselības un patērētāju izpildaģentūru || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
 3 || 17 04 01 Finansiāls ieguldījums, ar ko Savienībā nodrošina augstāku dzīvnieku veselības statusu un dzīvnieku labturības līmeņa celšanu || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
 3 || 17 04 02 Finansiāls ieguldījums, ar ko nodrošina laicīgu augiem kaitīgo organismu atklāšanu un to izskaušanu || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
 3 || 17 04 03 Finansiāls ieguldījums, ar ko nodrošina iedarbīgas, efektīvas un uzticamas oficiālās kontroles || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
 3 || 17 04 04 Ārkārtas pasākumi saistībā ar dzīvnieku un augu veselību || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
 4 || 17 04 10 Starptautiski nolīgumi || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
(pašreizējās cenās)
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 3 || Drošība un pilsoniskums
 ĢD: SANCO ||     || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Pēc 2020. || KOPĀ
 gads || gads || gads || gads || gads || gads || gads || gada
 Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 04 01 Ieguldījums, ar ko Savienībā panāk augstāku dzīvnieku veselības statusu un atbalsta dzīvnieku labturības līmeņa celšanu || Saistības || (1) || 180,000 || 178,500 || 177,000 || 175,000 || 171,500 || 171,500 || 171,000 ||   || 1,224,500
 Maksājumi || (2) || 10,000 || 165,000 || 163,000 || 161,000 || 157,000 || 158,000 || 159,000 || 251,500 || 1,224,500
 17 04 02 Ieguldījums, ar ko nodrošina laicīgu augiem kaitīgo organismu atklāšanu un to izskaušanu || Saistības || (1) || 5,000 || 10,000 || 14,000 || 19,000 || 25,000 || 28,500 || 30,500 ||   || 132,000
 Maksājumi || (2) || 3,000 || 9,000 || 12,000 || 17,000 || 22,000 || 25,000 || 26,000 || 18,000 || 132,000
 17 04 03 Ieguldījums, ar ko vairo iedarbīgumu, efektivitāti un uzticamību attiecībā uz oficiālajām kontrolēm || Saistības || (1) || 45,724 || 47,360 || 50,401 || 53,558 || 57,520 || 60,021 || 62,162 ||   || 376,746
 Maksājumi || (2) || 18,000 || 45,000 || 48,000 || 50,000 || 52,000 || 55,000 || 58,000 || 50,746 || 376,746
 17 04 04 Ārkārtas pasākumi saistībā ar dzīvnieku un augu veselību || Saistības || (1) || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 ||   || 140,000
   || Maksājumi || (2) || 10,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 10,000 || 140,000
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (kādreizējās „BA” pozīcijas, netiešā un tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 01 04 03 Atbalsta izdevumi pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā || (3) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 ||   || 18,690
 17 01 06 03 Veselības un patērētāju izpildaģentūra – Ieguldījums pārtikas un barības nekaitīguma, dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un augu veselības jomā
 KOPĀ — SANCO ĢD || Saistības || =1+3 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 ||   || 1,891,936
 apropriācijas || Maksājumi || =2+3 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936
 KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 250,724 || 255,860 || 261,401 || 267,558 || 274,020 || 280,021 || 283,662 ||   || 1,873,246
 Maksājumi || (5) || 41,000 || 239,000 || 243,000 || 248,000 || 251,000 || 258,000 || 263,000 || 330,426 || 1,873,246
 KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 ||   || 18,690
 KOPĀ — || Saistības || =4+6 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 ||   || 1,891,936
 daudzgadu finanšu shēmas
 3. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Maksājumi || =5+6 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936
2014. gada
budžeta projektā EUR 5 miljoni ir piešķirti izdevumiem
saistībā ar klimata pārmaiņām, jo sevišķi
infekciozā katarālā drudža un Šmallenbergas vīrusa
izskaušanai.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || Administratīvie izdevumi
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ
 gads || gads || gads || gads || Gads || gads || gads
 ĢD: SANCO ||   ||
 Cilvēkresursi || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446
 Pārējie administratīvie izdevumi || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503
 KOPĀ || Apropriācijas || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — || (Saistību summa = maksājumu summa) || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
 daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Pēc 2020. gada || KOPĀ
 gads || gads || gads || gads || gads || gads || gads
 KOPĀ — || Saistības || 262,865 || 268,123 || 273,789 || 280,073 || 286,665 || 292,799 || 296,575 ||   || 1,960,886
 daudzgadu finanšu shēmas
 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Maksājumi || 53,141 || 251,263 || 255,388 || 260,515 || 263,645 || 270,778 || 275,913 || 330,246 || 1,960,886
Jāatzīmē, ka
3.2.1. punktā minētie apjomi ir maksimālie apjomi, un
ikgadējās vajadzības tiks izvērtētas katru gadu
vispārējā maksimālā apjoma ietvaros.
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–      þ  Priekšlikums/iniciatīva
paredz darbības apropriāciju izmantošanu, kā paskaidrots
tālāk tekstā (Saistību apropriācijas miljonos EUR
(līdz 3 zīmēm aiz komata))
KONKRĒTAIS
MĒRĶIS Nr. 1 – Vienlaikus gādājot par
ilgtspējīgāku pārtikas ražošanu, palīdzēt
sasniegt augstu līmeni attiecībā uz pārtikas
nekaitīgumu un pārtikas ražošanas sistēmu drošumu, kā
arī attiecībā uz citu tādu produktu drošumu, kas var
ietekmēt pārtikas nekaitīgumu.
Ar minētā mērķa
īstenošanu saistītie izdevumi ir integrēti izdevumos, kas
attiecas uz 2.– 4. mērķī minētajiem pasākumiem.
KONKRĒTAIS
MĒRĶIS Nr. 2 – Palīdzēt Savienībā
panākt augstāku dzīvnieku veselības statusu un
atbalstīt dzīvnieku labturības līmeņa celšanu.
 Mērķi un rezultāti ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ ||
 REZULTĀTI ||
   ||
 Rezultāta veids || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas ||
 - Rezultāts || Slimību un zoonožu izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmas || +/- 1,4 miljoni || +/-120 || 170 || +/-120 || 168 || +/-120 || 166 || +/-120 || 163 || +/-120 || 159 || +/-120 || 158 || +/-120 || 157 || +/- 840 || 1,141 ||
 - Rezultāts || Citi veterinārie pasākumi un vakcīnu/antigēnu iepirkums || +/- 2,38 miljoni || +/- 5 || 10 || +/- 5 || 10,5 || +/- 5 || 11 || +/- 5 || 12 || +/- 5 || 12,5 || +/- 5 || 13,5 || +/- 5 || 14 || +/- 35 || 83,5 ||
 Starpsumma – 2. konkrētais mērķis ||   || 180,0 ||   || 178,5 ||   || 177,0 ||   || 175,0 ||   || 171,5 ||   || 171,5 ||   || 171 ||   || 1,224,5 ||
KONKRĒTAIS
MĒRĶIS Nr. 3 – Palīdzēt laikus atklāt
Savienībā iekļuvušu kaitīgu organismu klātbūtni
un tos izskaust.
 Mērķi un rezultāti ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 - Rezultāts || Uzraudzības programmas || +/-0,9 || 5 || 5,0 || 13 || 9,0 || 16 || 13,0 || 20 || 18,0 || 24 || 24,0 || 27 || 27,0 || 31 || 29,0 || 136 || 125,0
 - Rezultāts || Sēklas || 0,600 || - || - || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,0 || 2 || 1,5 || 2 || 1,5 || 12 || 7,0
 Starpsumma – 3. konkrētais mērķis ||   || 5,0 ||   || 10,0 ||   || 14,0 ||   || 19,0 ||   || 25,0 ||   || 28,5 ||   || 30,5 ||   || 132,0
KONKRĒTAIS
MĒRĶIS Nr. 4 – Palīdzēt vairot iedarbīgumu,
efektivitāti un uzticamību attiecībā uz
oficiālajām kontrolēm.
 Mērķi un rezultāti ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 - Rezultāts || Laboratorijas un centri || 0,330 || 45 || 15 || 45 || 15,5 || 47 || 16 || 48 || 16,5 || 51 || 17 || 55 || 18 || 56 || 18,8 || 345 || 116,8
 - Rezultāts || BTSF || 0,150 || 95 || 15 || 100 || 15,5 || 105 || 16 || 105 || 16,5 || 116 || 17,5 || 122 || 18 || 127 || 19 || 770 || 117,5
 - Rezultāts || Komunikācija || 0,25 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 8 || 2,0 || 10 || 2,5 || 10 || 2,5 || 10 || 2,70 || 10 || 2,70 || 64 || 16,4
 - Rezultāts || Valstu norīkotie eksperti || 0,005 || 125 || 0,5 || 125 || 0,5 || 125 || 0,6 || 125 || 0,6 || 125 || 0,7 || 125 || 0,7 || 125 || 0,7 || 875 || 4,3
 - Rezultāts || Brīdinājuma sistēmas un IT rīki || 1,300 || 6 || 8 || 7 || 8 || 7 || 8,5 || 7 || 9 || 7 || 9,5 || 7 || 10 || 8 || 10 || 49 || 63,0
 - Rezultāts || Datu vākšana || 0,500 || 4 || 2 || 5 || 2,5 || 6 || 3 || 7 || 3,5 || 9 || 4,5 || 9 || 4,5 || 9 || 4,5 || 49 || 24,5
 - Rezultāts || Starptautiskas organizācijas || 0,370 || 3 || 1,0 || 3 || 1,0 || 4 || 1,5 || 4 || 1,5 || 4 || 1,5 || 4 || 1,8 || 6 || 2,0 || 28 || 10,3
 - Rezultāts || Pētījumi un vērtējumi || 0,300 || 7 || 2,224 || 7 || 2,360 || 9 || 2,901 || 10 || 3,358 || 12 || 4,320 || 12 || 4,321 || 13 || 4,462 || 70 || 23,946
 Starpsumma – 4. konkrētais mērķis ||   || 45,724 ||   || 47,360 ||   || 50,401 ||   || 53,558 ||   || 57,520 ||   || 60,021 ||   || 62,162 ||   || 376,746
KONKRĒTIE
MĒRĶI Nr. 2 un 3 - Ārkārtas
pasākumi saistībā ar dzīvnieku un augu veselību
 Mērķi un rezultāti ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 - Rezultāts || Ārkārtas gadījumi dzīvnieku veselības un augu veselības jomā ||   || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 20,0 || * || 140,0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. un 3. konkrētais mērķis ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 140
* nezināms rezultātu daudzums:
atkarīgs no uzliesmojumu skaita
     || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 250,724 ||   || 255,860 ||   || 261,401 ||   || 267,558 ||   || 274,020 ||   || 280,021 ||   || 283,662 ||   || 1,873,246
Jāatzīmē, ka
3.2.2. punktā minētie apjomi ir maksimālie apjomi, un
ikgadējās vajadzības tiks izvērtētas katru gadu
vispārējā maksimālā apjoma ietvaros.
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 3,349 || 23,446
 Citi administratīvie izdevumi || 6,121 || 6,243 || 6,368 || 6,495 || 6,625 || 6,758 || 6,893 || 45,503
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 9,470 || 9,593 || 9,717 || 9,845 || 9,975 || 10,107 || 10,242 || 68,949
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[38] ||
 Cilvēkresursi || xx || Xx || xx || xx || xx || xx || xx || Xx
 Citi administratīvie izdevumi || xx || Xx || xx || xx || xx || xx || xx || Xx
 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 18,690
 KOPĀ || 12,141 || 12,263 || 12,388 || 12,515 || 12,645 || 12,778 || 12,913 || 87,640
Iepriekš
norādītās summas tiks koriģētas atbilstoši
plānotā ārpakalpojumu piesaistes procesa rezultātiem.
3.2.3.2.   Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5 || 24,5
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[39] ||
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[40] || - galvenajā mītnē[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5 || 26,5
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Patlaban tādu
izdevumu pārvaldību pārtikas aprites, dzīvnieku
veselības un labturības jomā, kā arī
attiecībā uz augu veselību un augu reproduktīvo
materiālu (pārtikas un barības izdevumi), uz ko attiecas SANCO/11220/2012 Rev.1, veic 28,5 FTE.
Tomēr gaidāms, ka no 2014. gada pietiks ar 26,5 FTE. Šis
skaitlis aptver tikai SANCO ĢD darbiniekus.
Šie skaitļi
attiecas tikai uz personālu "pārtikas un barības"
izdevumu pārvaldībai un tādēļ nav iekļauts
personāls, kas strādā pie nozares politikas darbību
īstenošanas. Tomēr nozares politikas jomu (dzīvnieku
veselība, kaitīgie organismi, augu reproduktīvais materiāls
un kontroles) tiesiskā regulējuma pārskatīšanai, kas
ierosināta vienlaicīgi ar šo finanšu shēmas regulu, nav papildu
ietekmes uz finanšu un cilvēkresursiem kā vien tā, kas
norādīta šajā tiesību akta priekšlikuma finanšu
pārskatā.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || ·         Koordinēt, plānot un organizēt ikgadējo darba programmu pieņemšanas procesu (finansēšanas lēmumus), tostarp konsultēšanos ar dalībvalstu komitejām ·         Apsekot / uzraudzīt finanšu darbību plānošanas un īstenošanas atbilstību spēkā esošajiem budžeta un finanšu noteikumiem; palīdzēt izstrādāt darbības pārskatus ·         Sagatavot un uzturēt informatīvus rīkus; nodrošināt informāciju iekšējai un ārējai revīzijai ·         Noteikt un pārbaudīt maksājumus, saistības un iepirkumu/dotāciju lietas; nodrošināt to atbilstību līguma noteikumiem un finanšu noteikumiem/regulām ·         Garantēt finanšu darījumu pareizu grāmatvedību ·         Saskaņā ar finanšu regulējumu un noteikumiem uzraudzīt maksājumu termiņus, kā arī atsevišķo finanšu lietu darbplūsmu ·         Sagatavot un nodrošināt ārējām organizācijām mācības par pieteikšanos uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ·         Visā projekta norises laikā ziņot būtisku informāciju līgumslēdzējiem un labuma guvējiem ·         Sākt, pārvaldīt un uzraudzīt uzaicinājumus iesniegt pieteikumus / uzaicinājumus uz konkursu, projektu vērtēšanu un izraudzīšanos ·         Kontrolēt projektu īstenošanu un projektu pārvaldītāju un to partneru sniegumu, uzraudzīt līgumsaistību izpildi ·         Saskaņā ar finanšu regulējumu un finanšu noteikumiem uzraudzīt maksājumu termiņus, kā arī atsevišķo finanšu lietu darbplūsmu ·         Pārbaudīt, vai finanšu darījumos ir ievērota Finanšu regula, īstenošanas noteikumi, iekšējie noteikumi par budžeta izpildi, pamatakts, finansēšanas lēmums un citi saistīti noteikumi un budžeta izlietojuma veidi ·         Pārbaudīt nolīgumu par dotāciju / līgumu ar izraudzīto labuma guvēju / līgumslēdzēju un attiecīgā dokumenta pamatojumu ·         Pārbaudīt, vai izraudzīšanās procesā pareizi izmantota metodika, tostarp attiecināmība, izraudzīšanās kritēriji un piešķiršanas kritēriji un vai izraudzīšanās process īstenots atbilstoši noteikumiem ·         Pārbaudīt saistību procesu pareizību
 Ārštata darbinieki || ·         Sagatavot un uzturēt informatīvus rīkus; nodrošināt informāciju iekšējai un ārējai revīzijai ·         Noteikt un pārbaudīt maksājumus, saistības un iepirkumu/dotāciju lietas; nodrošināt to atbilstību līguma noteikumiem un finanšu noteikumiem/regulām ·         Garantēt finanšu darījumu pareizu grāmatvedību ·         Saskaņā ar finanšu regulējumu un noteikumiem uzraudzīt maksājumu termiņus, kā arī atsevišķo finanšu lietu darbplūsmu ·         Sagatavot un nodrošināt ārējām organizācijām mācības par pieteikšanos uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus ·         Visā projekta norises laikā ziņot būtisku informāciju līgumslēdzējiem un labuma guvējiem ·         Sākt, pārvaldīt un uzraudzīt uzaicinājumus iesniegt pieteikumus / uzaicinājumus uz konkursu, projektu vērtēšanu un izraudzīšanos ·         Kontrolēt projektu īstenošanu un projektu pārvaldītāju un to partneru sniegumu, uzraudzīt līgumsaistību izpildi ·         Saskaņā ar finanšu regulējumu un noteikumiem uzraudzīt maksājumu termiņus, kā arī atsevišķo finanšu lietu darbplūsmu ·         Pārbaudīt, vai finanšu darījumos ir ievērota Finanšu regula, īstenošanas noteikumi, iekšējie noteikumi par budžeta izpildi, pamatakts, finansēšanas lēmums un citi saistīti noteikumi un budžeta izlietojuma veidi ·         Pārbaudīt nolīgumu par dotāciju / līgumu ar izraudzīto labuma guvēju / līgumslēdzēju un attiecīgā dokumenta pamatojumu ·         Pārbaudīt, vai izraudzīšanās procesā pareizi izmantota metodika, tostarp attiecināmība, izraudzīšanās kritēriji un piešķiršanas kritēriji un vai izraudzīšanās process īstenots atbilstoši noteikumiem ·         Pārbaudīt saistību procesu pareizību
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva atbilst daudzgadu finanšu shēmai
2014.–2020. gadam, kā ierosinājusi Komisija.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
NEATTIECAS
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[42].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
NEATTIECAS
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
þ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2014.gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[43]
 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
 … pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
NEATTIECAS
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
NEATTIECAS
[1]               COM(2011) 398
galīgā redakcija.
[2]               COM(2012) 388
final.
[3]               COM(2011) 398
galīgā redakcija.
[4]               COM(2012) 388
final.
[5]               OV C ,
, … lpp.
[6]               OV C ,
, … lpp.
[7]               OV C ,
, … lpp.
[8]               COM(2011) 398
galīgā redakcija.
[9]               COM(2012) 388
final.
[10]             OV C ,
, … lpp.
[11]             COM(2010) 543
galīgā redakcija.
[12]             OV L 169,
10.7.2000., 1. lpp.
[13]             OV L 78,
20.3.2013., 23. lpp.
[14]             OV L 298,
26.10.2012., 1. lpp.
[15]             OV L 378,
31.12.1982., 58. lpp.
[16]             OV L 55,
28.2.2011., 13. lpp.
[17]             OV
L 155, 18.6.2009., 30. lpp.
[18]             OV
L 125, 11.7.1966., 2289/66. lpp.
[19]             OV
L 340, 9.12.1976., 25. lpp.
[20]             OV
L 226, 13.8.1998., 16. lpp.
[21]             OV
L 267, 8.10.2008., 8. lpp.
[22]             OV
L 31, 1.2.2002., 1. lpp.
[23]             OV
L 165, 30.4.2004., 1. lpp.
[24]             OV
L 70, 16.3.2005., 1. lpp.
[25]             OV
L 309, 24.11.2009., 71. lpp.
[26]             OV
L 309, 24.11.2009., 1. lpp.
[27]             OV L 292,
15.11.1996., 2. lpp.
[28]             OV L 31,
1.2.2002., 1. lpp.
[29]             OV
L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[30]             ABM —
budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[31]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi
a) un b) apakšpunktā.
[32]             Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[33]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[34]             OV
L 11, 16.1.2003., 1. lpp.
[35]             Komisijas
2008. gada 9. septembra Lēmums C(2008)4943.
[36]             EBTA
– Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[37]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[38]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[39]             CA
— līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED —
jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie
darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.
[40]             Ārštata
darbinieku no darbības apropriācijām maksimālais apjoms
(kādreizējās „BA” pozīcijas).
[41]             Galvenokārt
struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku
attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).
[42]             Skatīt
Starpiestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[43]             Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.