				|

		52014PC0032

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena piegādi izglītības iestādēm /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Vispārīgais konteksts
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES)
Nr. 1308/2013 (Vienotās tirgu kopīgās organizācijas
regula)[1]
nosaka tiesisko un finanšu regulējumu, kas reglamentē to,
kādā veidā programmu "Skolas piens" (Piena programma)
un "Augļi skolai" (Augļu programma) satvarā
bērniem skolās izdalāmi īpaši izraudzīti
lauksaimniecības produkti.
Abas programmas ir izveidotas neatkarīgi
viena no otras un dažādos laika posmos. Piena programmas pamatā ir
piena tirgus kopīgās organizācijas izveidošana
1968. gadā, un programmu faktiski īsteno kopš 1977. gada.
Augļu programma nav tik sena, un tās pamatā ir politiska
apņemšanās saistībā ar augļu un dārzeņu
tirgus kopīgās organizācijas 2007. gada reformu. Katrai programmai
ir savs tiesiskais un finanšu regulējums un arī vairākas
būtiskas strukturālas un funkcionālas atšķirības.
Skolu programmas tika izveidotas, lai
veicinātu attiecīgi augļu un dārzeņu un piena produktu
patēriņu; Eiropas lauksaimniecībā tie ir svarīgi
sektori – katram no tiem atbilst aptuveni 15 % no Eiropas
Savienības (ES) lauksaimniecības produkcijas apjoma. Papildus šo
produktu ekonomiskajai nozīmībai tie ir svarīgi arī
sabiedrības veselības aizsardzības kontekstā un ir
piemēroti izdalīšanai skolēniem.
Ņemot vērā augļu un
dārzeņu un piena produktu patēriņa samazināšanās
tendenci, abām skolu programmām joprojām ir spēkā to
izveidi noteikušais loģiskais pamatojums. Neraugoties uz dažādiem
veselības aizsardzības un lauksaimniecības produktu
popularizēšanas pasākumiem gan valstu, gan ES līmenī,
tomēr nav izdevies apvērst patēriņa lejupslīdes
tendenci, jo īpaši svaigu augļu un dārzeņu un dzeramā
piena sektorā. Situāciju vēl vairāk saasina tādas
parādības kā, piemēram, mūsdienām
raksturīgais intensīvi apstrādātas pārtikas
(tātad pārtikas, kurā bieži ir augsts pievienoto cukuru,
sāls un taukvielu saturs) patēriņa pieaugums, kas jo īpaši
izpaužas jaunākajās vecuma grupās.
Kaut arī abas programmas ir stabili
iekļāvušās skolu vidē un tiek atzītas par
noderīgām, dažādu ziņojumu un neatkarīgu
izvērtējumu rezultāti liek secināt, ka to
struktūrā un darbībā ir zināmi trūkumi un
nepilnības.
KLP 2020 jau ir iestrādāti
svarīgi elementi, kuriem vajadzētu atrisināt dažas no
konstatētajām problēmām, būtiski izmainot Augļu programmas
finansēšanas veidu un nostiprinot tās izglītojošo nozīmi.
Jaunā prasība par to, ka Piena programmas dalībvalstīm
jāizstrādā programmas īstenošanas stratēģija,
palīdzēs koncentrēt programmas ietekmi tā, kā tas jau
notiek Augļu programmā. Tomēr Komisijas KLP 2020
priekšlikums tika pieņemts pirms abu pašreizējo programmu
neatkarīgā izvērtējuma pabeigšanas un pirms Eiropas
Revīzijas palātas (turpmāk ERP) ziņojuma.
Priekšlikuma
mērķi
Priekšlikuma mērķis ir ne tikai
risināt iekšējās problēmas, kas saistītas ar programmu
darbību, un palielināt to iedarbīgumu un lietderību, bet
arī saliedēt politikas pasākumus, lai ar tiem varētu
nodrošināt virzību uz ilgtermiņa mērķiem un reāli
reaģēt uz ārējiem programmu spēka
pārbaudījumiem. Tas ir saskaņā ar ERP ieteikumu, ka "lai
nodrošinātu vispārēju uzturvērtības aspekta
saskaņotību un efektīvu pārvaldību, būtu
jāpalielina abu programmu koordinācija un kopdarbība".
Ar šo priekšlikumu Komisija turklāt pilda no regulas 225. panta
c) punkta izrietošo ziņošanas pienākumu par iespēju
paplašināt skolu programmu piemērošanas jomu, iekļaujot
tajā olīveļļu un galda olīvas.
Pirmkārt, priekšlikuma mērķis
ir pārskatīt programmu pašreizējo struktūru un
pārorientēt to uz ilgtermiņa mērķiem, nostiprinot
programmu izglītojošo nozīmi, un palīdzēt jauniešiem
atgūt sapratni par to, no kurienes patiesībā rodas pārtikas
produkti, tādējādi vairojot izpratni par lauksaimniecību un
tās produkciju, KLP un ES. Pašlaik mērķu sasniegšanas veids
abās programmās ir atšķirīgs, un programmu struktūra
nav piemērota virzībai uz ilgtermiņa mērķiem.
Augļu programmā izglītojošie elementi ir iestrādāti
jau no paša sākuma, bet Piena programma dalībvalstīm neuzliek
par pienākumu veikt īpašus izglītības pasākumus,
tāpēc programmas saikne ar izdalītajiem produktiem ir vāja.
Arī Piena programmas novērtēšanas un uzraudzības
sistēma ir vāja, bet Augļu programmā šī sistēma
ir jāuzlabo; tas ir svarīgi, lai varētu novērtēt
programmu lietderību vidējā un ilgā termiņā.
Otrkārt, mērķis ir
vienādot un saliedēt pašreizējos atsevišķos tiesiskos un
finanšu regulējumus un palielināt ES līdzdalības
pamanāmību, lai nodrošinātu caurmērā saskaņotu
KLP pieeju skolu apgādei un palielinātu pārvaldības efektivitāti.
Tā kā pašreizējās programmas ir radušās
neatkarīgi viena no otras un dažādos laika posmos, tās nav
savstarpēji saskaņotas un konsekventas, kaut arī tām ir
līdzīgi mērķi un mērķa grupas.
Pašreizējā sadrumstalotā sistēma ietver daudzas dažādas
pieejas un idejas, kas kopumā varētu mazināt programmu
lietderību. Šī problēma sakņojas dažādajā
tiesiskajā un finanšu regulējumā, attiecīgo produktu tirgus
atšķirībās un dalībvalstu līmenī pieņemtajos
lēmumos par to, kā īstenot katru no abām programmām.
Visbeidzot, bet ne mazāk
svarīgi – ir jāuzlabo to tēriņu efektivitāte,
kuru uzdevums ir popularizēt lauksaimniecības produktu
patēriņu skolās; tādā veidā finanšu
potenciāls tiktu labāk ievirzīts programmu ietekmes
pastiprināšanai un pieaugtu produktu izdalīšanas izmaksu lietderīgums.
Daži pašreizējie trūkumi ir kopīgi abām programmām
(piemēram, liels administratīvais un organizatoriskais slogs),
savukārt citi ir raksturīgi vai nu tikai Augļu programmai
(svarīgākie ir ap 30 % liels neizmantotais potenciāls un
milzīgās izdalīto produktu cenu atšķirības), vai tikai
Piena programmai (potenciālais pašsvara efekts, slikts izmaksu un ieguvumu
samērs).
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Skolu programmu pārskatīšana
sākās 2012. gada oktobrī.
Ietekmes novērtējuma procesā
Komisija sarīkoja sabiedrisku apspriešanos un uzaicināja
ieinteresētās personas piedalīties pārskatīšanā.
Sabiedriskās apspriešanās procesa pamatā bija apspriešanās
dokuments, kurā tika lūgts brīvā formā atbildēt
uz 9 jautājumiem. Apspriešanās ilga 12 nedēļas, un tā
izpaudās kā tiešsaistes aptauja. Turklāt procesa gaitā
notika vēl atsevišķas sanāksmes un uzklausīšanas, tostarp
ieinteresēto personu sanāksme 2013. gada 15. martā.
Ietekmes novērtējumā tika
sīkāk iztirzāti trīs scenāriji: 1) status quo
risinājums, kas skolu apgādes programmu regulējumus saglabā
atsevišķus, bet ietver uzlabojumus, kuri skolu programmās
izdarīti ar KLP 2020; 2) "koriģējošais"
risinājums, kurā pētīts, vai pārskatīšanas
mērķus varētu sasniegt, saglabājot pašreizējo
atsevišķo regulējumu, bet ieviešot pasākumus/izmaiņas, kas
vērstas uz abu pašreizējo programmu izglītojošās
nozīmes atšķirību mazināšanu, abu programmu sinerģijas
palielināšanu, turpmāku vienkāršošanu un programmu uzlabošanu
papildus KLP 2020 ieviestajām izmaiņām; 3) "jauna
regulējuma" risinājums, kas paredz ievērojamas
pašreizējās politikas izmaiņas, proti, kopīga tiesiskā
un finanšu regulējuma pieņemšanu, produktu kategoriju skaita
ierobežošanu un orientēšanos uz ilgtermiņa mērķiem,
nostiprinot programmas izglītojošo nozīmi.
Pamatojoties uz pašreizējā politiskā
regulējuma novērtējumu un nākotnē paredzamo
problēmu un vajadzību analīzi, ietekmes
novērtējumā novērtēta un salīdzināta šo
trīs alternatīvo politikas risinājumu ietekme un mērķa
sasniegšanas potenciāls, kā arī to potenciālā
lietderība, efektivitāte un saskanība ar vispārējiem
mērķiem.
–
Status quo
risinājums ar uzlabotu Augļu programmu vēl vairāk
pastiprinātu pastāvošo izglītojošās nozīmes
atšķirību starp Augļu programmu un Piena programmu un neko daudz
nedotu arī pārvaldības efektivitātes ziņā. Tas
nedaudz palīdzētu ES pasākumu saliedēšanā un
pamanāmības nodrošināšanā. Budžeta ziņā
neitrāls, tas tomēr ietvertu zināmu budžeta nenoteiktību,
jo Piena programmas finansēšanā nav noteikta maksimālā
robežvērtība. Administratīvais slogs
salīdzinājumā ar ieguvumiem joprojām būtu liels
(slikts izmaksu un ieguvumu samērs), efektivitāte –
nevienmērīga, jo Augļu programmas satvarā
piegādāto produktu cenas ir ļoti atšķirīgas, un
saglabātos potenciālais Piena programmas pašsvara efekts. Pastāv
šaubas par to, vai šis risinājums ļautu pienācīgi
reaģēt uz dažām jaunveides problēmām, kas
saistītas ar patēriņa modeļiem un pieprasījumu
pēc svaigiem lauksaimniecības produktiem. Uzskata, ka tam būtu
ierobežota ietekme uz horizontālajiem labāka regulējuma un
vienkāršošanas mērķiem, bet labs potenciāls
attiecībā uz sabiedrības veselības mērķiem,
proti, nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā,
izmantojot valstu stratēģijas un prioritāšu noteikšanu.
–
Koriģējošā risinājuma
galvenā ietekme izpaustos kā Piena programmas izglītojošās nozīmes
stiprināšana un abu programmu īstenošanas sinerģija,
saglabājoties pašreizējam atsevišķajam regulējumam. Tas
ļautu labāk sasniegt ilgtermiņa mērķus, proti,
sistemātiski palielināt attiecīgo lauksaimniecības produktu
pieprasījumu un veidot veselīgākus ēšanas paradumus.
Risinājums nodrošinātu lielāku sinerģiju, kaut arī
atsevišķā finanšu regulējuma dēļ tās apjoms
būtu ierobežots. Mazāks administratīvais slogs dotu lielākus
ieguvumus un vienkāršotu izpildi, izmantojot sinerģiju un
kopējas procedūras.
–
Jaunā regulējuma risinājums
pārvietotu akcentu no pašreizējām skolu programmām uz
vienotu struktūru ar pasākumiem, kas labāk atbilst programmu
ilgtermiņa mērķiem, un tas izlīdzinātu
traucējošās atšķirības abās programmās.
Turklāt tas dalībvalstīm nodrošinātu lielāku
elastību skolu programmas pārvaldīšanā un novirzītu
rīcību uz prioritārajām vajadzībām, vienlaikus
piedāvājot pietiekamu budžeta elastību, lai darbotos ar
dažādiem finanšu prasījumiem un reaģētu uz situācijas
izmaiņām. Turklāt risinājums veidots tā, lai ar skolu
pasākumiem sasniegtu vislielāko ietekmi esošā budžeta
apstākļos. Tas novērš ar ES budžetu saistīto
nenoteiktību, jo nosaka gada maksimālo robežvērtību skolu
pasākumiem, un šī robežvērtība atspoguļo
pašreizējo (KLP 2020) potenciālu. Ar uzlabotu finansēšanas
kārtību un nosacījumiem esošo potenciālu varētu
izmantot efektīvāk.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, ietekmes
novērtējumā secināts, ka "jauna regulējuma"
risinājums ir labākais, jo tas ļauj pakāpeniski
pārorientēt skolu programmas uz ilgtermiņa mērķiem,
tādējādi paverot iespēju labāk reaģēt uz
tādām vispārējām problēmām kā
augļu, dārzeņu un piena patēriņa samazināšanās,
aptaukošanās un veidojot tik svarīgo saikni ar lauksaimniecību
un tās dažādajiem produktiem.
Procesa gaitā svarīgs apsvērums
ir bijusi vienkāršošana, un tā būtu jāstiprina
vairākos veidos, no kuriem lielākā daļa būs
vienkāršošana ar Komisijas tiesību aktiem, ar kuriem apvienos vai
atcels noteiktas prasības.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Tiek ierosināts izveidot vienotu tiesisko
un finanšu regulējumu augļu un dārzeņu un piena
izplatīšanai bērniem skolās un papildināt to ar
izglītojošiem atbalsta pasākumiem, lai atjaunotu un nostiprinātu
saikni ar lauksaimniecību un tās produktiem un –
plašākā skatījumā – ar sabiedrības veselības
un vides jautājumiem. Jaunā regulējuma ietekme uz budžetu
būs neitrāla, un tas darbosies tā budžeta ietvaros, kas
KLP 2020 jau ir paredzēts skolu programmām. Jaunās
programmas struktūra lielā mērā balstās uz abu esošo
programmu elementiem, kuri tiek uzskatīti par labi funkcionējošiem un
efektīviem.
Priekšlikuma pamatā ir Līguma
42. pants un 43. panta 2. punkts. Tas atbilst
subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, jo
rīcības mugurkauls un pamatprincipi ir noteikti ES līmenī,
vienlaikus ļaujot dalībvalstīm brīvi pielāgot
programmu atbilstoši valsts līmeņa prioritātēm un
saskaņā ar valsts/reģionālajām
īpatnībām un noteikt savus mērķus un īstenošanas
kārtību.
Priekšlikuma galvenie elementi ir šādi.
–
Pārskatīt izplatīšanas principus:
tiek ierosināts skolās izplatīt divu "galveno veidu"
produktus, proti, augļus un dārzeņus (arī banānus) un
dzeramo pienu, kura tauku saturu noteiks valsts veselības
aizsardzības iestādes. Tas būtu lietderīgi vairāku
iemeslu dēļ, jo īpaši tādēļ, ka izplatīšana
notiktu noteiktā budžeta ietvaros, un tas samazinātu organizatorisko
slodzi skolām, un tādēļ, ka tas palīdzētu
apturēt patēriņa samazināšanās tendences šajās
divās produktu grupās. Turklāt tas būtu saskaņā
ar vispārējo praksi, jo pašreizējās programmās
visvairāk izplata tieši svaigus augļus un dārzeņus un
dzeramo pienu. Tomēr tematisku izglītojošo pasākumu satvarā
dalībvalstis varētu paredzēt arī plašāku
lauksaimniecības produktu klāstu.
–
Vienādot finanšu noteikumus un uzlabot
finansēšanas nosacījumus, lai palielinātu izmaksu
efektivitāti.
–
Ņemot vērā produktu un piegādes
ķēžu atšķirības, kā arī atšķirīgās
patēriņa tradīcijas, dalībvalstīm līdzekļus
iedalītu atsevišķi augļiem un dārzeņiem (arī
banāniem) un atsevišķi pienam. Augļu un dārzeņu
budžets būtu saskaņā ar KLP 2020 budžetu (EUR
150 miljoni), piena budžets atbilstu gaidāmajam līdzekļu
izlietojumam (EUR 80 miljoni). Tiktu paredzēta zināma elastība,
un dalībvalstis atkarībā no to vajadzībām (nosakot
stratēģiskas prioritātes) varētu zināmu daudzumu
līdzekļu pārdalīt otrai produktu grupai. Šajos
atsevišķajos piešķīrumos noteiktu to līdzekļu
robežvērtības, kas izmantojami atbalsta pasākumiem un citiem
atbilstošiem pasākumiem, piemēram, novērtēšanai, uzraudzībai
un saziņai.
–
Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi, ES
ieguldījumu produktu cenā ierobežotu, nosakot maksimālo
pieļaujamo ES atbalstu par porciju augļu un dārzeņu un par
porciju piena, nevis nosakot ES līdzfinansējuma līmeni, kā
tas līdz šim ir bijis Augļu programmā. Tas būtu jauns
elements attiecībā uz augļiem un dārzeņiem un
palīdzētu izlīdzināt lielās atšķirības
izplatīto produktu cenās, un ļautu vienkāršot
pārvaldību. ES subsīdijas par pienu tiktu palielinātas,
tādējādi samazinot programmas pašsvara efektu (ļaujot
izplatīšanu veikt pilnīgi vai gandrīz bez maksas) un uzlabojot
izplatīšanas izmaksu un ieguvumu samēru. Šie priekšlikuma elementi
būtu atbilde uz Komisijas apņemšanos[2]
(Padomes Regulas (ES) Nr. 1370/2013[3]
pieņemšanas kontekstā) pārskatīt pašreizējo programmu
finansēšanas noteikumus, proti, atbalstu par piena izplatīšanu,
kā arī līdzfinansējumu Augļu programmā.
Dalībvalstis drīkstēs paredzēt valsts piemaksas vai
piesaistīt privātu finansējumu, lai šādi paplašinātu
skolu programmu darbības jomu un/vai palielinātu to intensitāti.
–
Nostiprināt programmu izglītojošo
nozīmi: izglītojošie atbalsta pasākumi kļūtu par
obligātiem arī piena izplatīšanā, un
tādējādi izlīdzinātos šī atšķirība
starp abām programmām. Šiem pasākumiem būtu izteikta
izglītojoša funkcija, un galvenā uzmanība tiktu veltīta
lauksaimniecības, uztura un veselības (sabalansēts uzturs) un
vides jautājumiem. Turklāt tie kļūtu par svarīgu
instrumentu, lai bērnos atjaunotu vai veidotu saikni ar pārtikas
izcelsmi, lauksaimniecisko ražošanu un zemniekiem. Izglītojošo
pasākumu mērķa grupai vajadzētu būt skolēniem un,
ja iespējams, būtu jāaptver arī viņu ģimenes un
kopienas, kā arī jārisina plašākais jautājums par to,
cik liela ir veselīga ēdiena un dzērienu izvēle skolās.
Šādi pasākumi ir vajadzīgi, jo pieredze rāda, ka daudzi
bērni izaug, nezinādami, no kurienes rodas pārtika: kur un
kā tā ir ražota un kādi ir attiecīgās sezonas
produkti. Tāpēc dalībvalstis varētu izvēlēties
tematiskus izglītojošos pasākumus, kuros reizumis apskatītu
arī tādus lauksaimniecības produktus, kas nepieder divām
galvenajām produktu grupām, piemēram, jogurtus, augļu un
dārzeņu pārstrādes produktus, medu, olīveļļu
un tamlīdzīgi. Visu programmas satvarā piegādāto
produktu saraksts un to uzturvērtības rādītāji ir
jāapstiprina valsts veselības aizsardzības iestādēm.
Izglītojošajiem atbalsta pasākumiem vajadzētu būt tieši
saistītiem ar programmas lauksaimnieciskajiem mērķiem un
būt saskaņā ar mērķi veicināt veselīgus
ēšanas paradumus.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikuma ietekme ir budžeta ziņā
neitrāla salīdzinājumā ar status quo. Attiecībā
uz augļiem un dārzeņiem šajā priekšlikumā ir
saglabāti pašreizējie budžeta griesti, kas noteikti
Regulā (ES) Nr. 1308/2013 (EUR 150 miljoni vienā
mācību gadā). Attiecībā uz pienu priekšlikumā
paredzēts EUR 80 miljonu liels finansējums vienā
mācību gadā, un tas atbilst gaidāmajai budžeta izpildei un
ir saskaņā ar kopējām summām, kuras daudzgadu finanšu
shēmā 2014.–2020. gadam ieplānotas ar tirgu saistītiem
izdevumiem un tiešajiem atbalstiem.
Izdevumu sadale būs tāda, ka
vislielāko atbalstu saņems izplatīšanas un izglītojošie
atbalsta pasākumi. Mazākā mērā uz atbalstu varēs
pretendēt arī par citām izmaksām, piemēram,
novērtēšanu, uzraudzību un saziņu. Maksimālās
atbalsta summas par izglītojošo atbalsta pasākumu izmaksām un
citām saistītajām izmaksām noteiks Komisija, ņemot
vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot pašreizējās
programmas.
Sīkāka
informācija par ietekmi uz budžetu un finanšu sekām ir sniegta šim
priekšlikumam pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā.
2014/0014 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013
un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta
shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena
piegādi izglītības iestādēm
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas
Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu un
43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[5],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulas (ES) Nr. 1308/2013[6]
II daļas I sadaļas II nodaļas
1. iedaļā paredzēta programma skolu apgādei ar
augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un programma skolu
apgādei ar pienu.
(2)       Pašreizējo programmu
piemērošanas pieredze, neatkarīgu novērtējumu
secinājumi un tiem sekojušā turpmāko politikas risinājumu
analīze liecina, ka abām skolu apgādes programmām
joprojām ir spēkā to izveidi noteikušais loģiskais
pamatojums. Pašreizējā situācijā, kad augļu un
dārzeņu, tostarp banānu, patēriņš turpina
samazināties un situāciju vēl vairāk saasina tādas
parādības kā, piemēram, mūsdienām
raksturīgais intensīvi apstrādātas pārtikas
(tātad pārtikas, kurā bieži ir augsts pievienoto cukuru,
sāls un taukvielu saturs) patēriņa pieaugums, būtu
jāsaglabā Savienības finansiālais atbalsts
izglītības iestādēs esošo bērnu apgādei ar īpaši
izraudzītiem lauksaimniecības produktiem.
(3)       Dažādu politikas
risinājumu analīze rāda, ka konkrētos mērķus, uz
kuriem kopējā lauksaimniecības politika virzās ar skolu
apgādes programmu starpniecību, pilnīgāk un
efektīvāk var sasniegt, izmantojot vienotu pieeju kopēja
tiesiskā un finanšu regulējuma satvarā. Tas ļautu
dalībvalstīm maksimāli palielināt produktu
izplatīšanas ietekmi nemainīga budžeta apstākļos un
uzlabotu pārvaldības efektivitāti. Tomēr, lai ņemtu
vērā augļu un dārzeņu, tostarp banānu un piena
produktu un to piegādes ķēžu atšķirības,
atsevišķi elementi, piemēram, attiecīgais budžeta
finansējums, būtu jānodala arī turpmāk. Ņemot
vērā pašreizējo programmu īstenošanas pieredzi, būtu
jāsaglabā dalībvalstu līdzdalības brīvprātīguma
princips. Ņemot vērā atšķirīgās
patēriņa situācijas dalībvalstīs, būtu
jāparedz iespēja dalībvalstīm, kas piedalās
programmā, pašām izvēlēties, vai tās vēlas
izplatīt visu vai tikai viena veida produktus, ar kuriem principā var
apgādāt bērnus izglītības iestādēs.
(4)       Ir konstatēta svaigu
augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un dzeramā piena
patēriņa samazināšanās tendence. Tāpēc ir
lietderīgi skolu programmu satvarā izplatīt tieši šos produktus.
Tas savukārt palīdzētu mazināt skolas organizatorisko
slogu, palielinātu izplatīšanas ietekmi ierobežota budžeta
apstākļos un būtu saskaņā ar pastāvošo praksi, jo
šos produktus arī tagad izdala visbiežāk.
(5)       Lai ar programmu varētu
reāli sasniegt tās īstermiņa un ilgtermiņa
mērķus – palielināt augļu un dārzeņu
lietošanu uzturā un veidot veselīgas ēšanas paradumus –,
papildus ir vajadzīgi izglītojoši pasākumi. Ņemot
vērā šo pasākumu lielo nozīmi, tie būtu
jāpiemēro gan attiecībā uz augļu un dārzeņu,
tostarp banānu, gan attiecībā uz piena izdalīšanu. Tiem
vajadzētu būt tādiem, kas dod tiesības uz Savienības
atbalstu. Atbalsta pasākumi ir noteicošais instruments, lai bērnos
atjaunotu saikni ar lauksaimniecību un tās dažādajiem
produktiem, tāpēc, lai varētu sasniegt programmas
mērķus, būtu jādod iespēja dalībvalstīm
savos tematiskajos pasākumos ietvert plašāku lauksaimniecības
produktu klāstu. Tomēr, lai veicinātu veselīgus ēšanas
paradumus, valsts veselības aizsardzības iestādēm būtu
jāiesaistās šajā procesā un jāapstiprina produktu
saraksts, kā arī abas izdalāmo produktu grupas, un jāpieņem
lēmumi par to uzturvērtības aspektiem.
(6)       Lai nodrošinātu pareizu
budžeta pārvaldību, būtu jānosaka Savienības atbalsta
maksimālā summa par apgādi ar augļiem un
dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu, izglītojošiem
atbalsta pasākumiem un ar tiem saistītajām izmaksām.
Minētajai summai būtu jāatspoguļo pašreizējā
situācija. Ņemot vērā gūto pieredzi un lai
vienkāršotu pārvaldību, attiecībā uz Savienības
finansiālo atbalstu būtu jātuvina esošie finansēšanas
modeļi, kuri turpmāk būtu jābalsta uz vienotu pieeju.
Tāpēc ir lietderīgi ierobežot Savienības atbalsta apjomu
attiecībā uz produktu cenu, nosakot maksimālo Savienības
atbalsta apjomu par vienu porciju augļu un dārzeņu, tostarp
banānu, un vienu porciju piena, un atcelt augļu un dārzeņu,
tostarp banānu, obligātā līdzfinansējuma principu.
Ņemot vērā attiecīgo produktu cenu svārstīgumu,
būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību
aktus attiecībā uz pasākumiem, ar ko nosaka Savienības
atbalsta lielumu vienas produktu porcijas cenā un definē, kas ir
porcija.
(7)       Lai nodrošinātu
efektīvu un mērķtiecīgu Savienības līdzekļu
izlietošanu, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
tiesību aktus attiecībā uz pasākumiem, ar ko nosaka
Savienības atbalsta indikatīvo piešķīrumu katrai
dalībvalstij un metodes, pēc kādām atbalstu pārdala
starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem.
Indikatīvie piešķīrumi būtu jānosaka atsevišķi
augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un atsevišķi
pienam saskaņā ar to izplatīšanas brīvprātīguma
pieeju. Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem, tostarp
banāniem, iedalīto līdzekļu proporcijai būtu jāatspoguļo
pašreizējais līdzekļu sadalījums dalībvalstīm un
jāpamatojas uz objektīviem kritērijiem, proti, bērnu skaitu
vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju
skaita proporcija, un jāņem vērā arī attiecīgo
reģionu attīstības statuss. Lai ļautu
dalībvalstīm saglabāt savu pašreizējo programmu mērogu
un pārējās mudinātu iesaistīties piena
izdalīšanā, ir lietderīgi, iedalot līdzekļus pienam,
ņemt vērā divu faktoru salikumu, proti, skolām
paredzētā piena programmas līdzekļu vēsturisko
izmantojumu dalībvalstīs un objektīvu kritēriju –
bērnu skaitu vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem, kas
izteikts kā iedzīvotāju skaita proporcija un izmantots
augļu un dārzeņu, tostarp banānu programmā. Lai
atrastu abu faktoru pareizo samēru, būtu jādeleģē
Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz
papildu noteikumu pieņemšanu par abu minēto kritēriju
līdzsvaru. Turklāt, ņemot vērā periodiskās izmaiņas
dalībvalstu reģionu demogrāfiskajā vai attīstības
stāvoklī, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras
pieņemt tiesību aktus attiecībā uz novērtēšanu,
ko reizi trijos gados veic par to, vai līdzekļi, kas
dalībvalstīm piešķirti uz minēto kritēriju pamata,
joprojām ir adekvāti.
(8)       Lai ļautu
demogrāfiskā ziņā mazām dalībvalstīm
īstenot izmaksu ziņā efektīvu programmu, būtu
jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus
attiecībā uz Savienības atbalsta minimālo apjomu, ko
dalībvalstis ir tiesīgas saņemt par augļiem un dārzeņiem,
tostarp banāniem, un pienu.
(9)       Pienācīgas
administratīvās vadības un budžeta pārvaldības
interesēs dalībvalstīm, kas vēlas piedalīties
augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un/vai piena
izdalīšanas programmās, būtu katru gadu jāpiesakās
Savienības atbalstam. Lai vienkāršotu procedūras un
pārvaldību, šie pieteikumi būtu jānoformē kā
atsevišķi atbalsta pieprasījumi. Pēc dalībvalstu pieteikuma
saņemšanas Komisijai būtu jāpieņem lēmums par
augļu un dārzeņu, tostarp banānu, un piena programmu
galīgajiem piešķīrumiem, nepārsniedzot budžetā
pieejamās apropriācijas un ņemot vērā nedaudzos
piešķīrumu pārgrupējumus, kas ļauj noteikt
izdalīšanas prioritātes, pamatojoties uz uztura vajadzībām.
Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību
aktus attiecībā uz pasākumiem, ar kuriem paredz
minētās piešķīrumu pārgrupēšanas nosacījumus
un ierobežojumus.
(10)     Valsts stratēģija
būtu jāuzskata par attiecīgās dalībvalsts
līdzdalības nosacījumu un par stratēģisku daudzgadu
dokumentu, kurā norādīti mērķi, kas
dalībvalstīm jāsasniedz ar programmas palīdzību, un
valstu prioritātes. Dalībvalstīm būtu jādod
iespēja regulāri tos atjaunināt, jo īpaši ņemot
vērā prioritāšu vai mērķu novērtējuma un
atkārtotas izvērtēšanas rezultātus.
(11)     Lai nodrošinātu
programmas pamanāmību, dalībvalstīm savā
stratēģijā būtu jāizskaidro, kādā veidā
tās plāno garantēt programmas pievienoto vērtību,
īpaši gadījumos, kad produktus, kurus finansē Savienības
programmas satvarā, pasniedz kopā ar citām maltītēm,
kuras bērni saņem izglītības iestādē. Lai
nodrošinātu Savienības programmas izglītojošā
mērķa reālu sasniegšanu, būtu jādeleģē
Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz
noteikumiem par to produktu izdalīšanu, kurus finansē Savienības
programmas satvarā, saistībā ar citām maltītēm
izglītības iestādēs un to gatavošanu.
(12)     Lai nodrošinātu, ka to
produktu cena, kurus bērni saņem saskaņā ar programmu,
pilnībā atspoguļo sniegtā atbalsta apjomu un ka
subsidētie produkti netiek novirzīti neparedzētam izmantojumam,
būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību
aktus attiecībā uz programmas cenu uzraudzības mehānisma
izveidošanu.
(13)     Līdzfinansēšanas
princips augļu un dārzeņu izplatīšanā tiek atcelts, un
tāpēc ir jāgroza attiecīgie noteikumi Regulā (ES)
Nr. 1306/2013[7].
(14)     Būtu attiecīgi
jāgroza Regulas (ES) Nr. 1308/2013 un (ES) Nr. 1306/2013.
Lai ņemtu vērā mācību gada periodiskumu, jaunie
noteikumi būtu jāpiemēro no 20XX. gada 1. augusta,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (ES)
Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu
kopīgu organizāciju
Regulu (ES) Nr. 1308/2013 groza
šādi:
1)         regulas II daļas
I sadaļas II nodaļas 1. iedaļas virsrakstu
aizstāj ar šādu:
"ATBALSTS LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU
PIEGĀDEI IZGLĪTĪBAS IESTĀDĒS";
2)            svītro virsrakstu
"1. apakšiedaļa" un nosaukumu "Programmas skolu
apgādei ar augļiem un dārzeņiem";
3)           regulas 23. pantu aizstāj
ar šādu:
"23. pants
Atbalsts apgādei ar augļiem un
dārzeņiem, banāniem un pienu, izglītojoši atbalsta
pasākumi un ar tiem saistītās izmaksas
1.      Savienības atbalstu piešķir
attiecībā uz bērniem 22. pantā minētajās
izglītības iestādēs:
a)       par šo bērnu apgādi ar
augļiem un dārzeņiem, banāniem un pienu;
b)      par izglītojošiem atbalsta
pasākumiem un
c)       lai segtu dažas izmaksas, kas
saistītas ar loģistiku un izplatīšanu, aprīkojumu,
reklāmu, uzraudzību un novērtēšanu.
2.      Dalībvalstis, kuras vēlas
piedalīties atbalsta shēmā, kas noteikta 1. punktā
("skolu programma") drīkst izdalīt augļus un
dārzeņus, tostarp banānus, vai pienu ar KN kodu 0401, vai
abu veidu produktus.
3.      Pirms iesaistīšanās skolu
programmā dalībvalstis izpilda piedalīšanās priekšnosacījumu,
proti, izstrādā valsts vai reģionāla līmeņa
stratēģiju šīs programmas īstenošanai, un pēc tam
reizi 6 gados to izstrādā no jauna. Dalībvalsts var
grozīt šo stratēģiju, jo īpaši ņemot vērā
uzraudzības un izvērtēšanas rezultātus.
Stratēģijā norāda vismaz to, kādas vajadzības
jāapmierina, sarindo šīs vajadzības prioritārā
secībā, norāda mērķa populāciju, gaidāmos
rezultātus un skaitliski apraksta sasniedzamos mērķus
salīdzinājumā ar sākuma situāciju, un nosaka
minēto mērķu sasniegšanai vispiemērotākos instrumentus
un pasākumus.
4.      Lai palielinātu skolu programmas
iedarbīgumu, dalībvalstis paredz arī izglītojošus atbalsta
pasākumus, kas var ietvert pasākumus un darbības, kuru
mērķis ir veidot bērnos saikni ar lauksaimniecību un
tās produktu daudzveidību un izglītot viņus tādos
saistītajos jautājumos, kā, piemēram, veselīgas
ēšanas paradumi, pārtikas (ne)izmešana atkritumos, vietējas
pārtikas ķēdes vai bioloģiskā lauksaimniecība.
5.      Stratēģiju izstrādes
laikā dalībvalstis izveido to lauksaimniecības produktu
sarakstu, kas papildus augļiem un dārzeņiem, banāniem un
pienam reizumis var būt izglītojošo atbalsta pasākumu
priekšmets.
6.      Produktus, kurus paredzēts
izdalīt vai iekļaut izglītojošos atbalsta pasākumos,
dalībvalstis izvēlas, pamatojoties uz objektīviem
kritērijiem, kas var ietvert ar veselību un vidi saistītus
apsvērumus, sezonalitāti, dažādību vai produktu
pieejamību, un praktisko iespēju robežās priekšroku dod
Savienības izcelsmes produktiem un īpaši vietējam iepirkumam,
bioloģiskās lauksaimniecības produktiem, īsām
piegādes ķēdēm vai vidiskiem ieguvumiem.
7.      Lai veicinātu veselīgus
ēšanas paradumus, dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās
veselības aizsardzības iestādes apstiprina sarakstu ar visiem
produktiem, kurus piegādā saskaņā ar skolu programmu, un
lemj par to uzturvērtības aspektiem.";
4)           pievieno šādu 23.a pantu:
"23.a pants
Finansēšanas
noteikumi
1.      Atbalsts, ko saskaņā ar skolu
programmu piešķir par produktu izdalīšanu, izglītojošiem
atbalsta pasākumiem un saistītajām izmaksām, kas
minētas 23. panta 1. punktā, un neskarot 4. punktu,
nepārsniedz:
a)       par augļiem un dārzeņiem
un banāniem: EUR 150 miljonus vienā mācību gadā;
b)      par pienu: EUR 80 miljonus vienā
mācību gadā.
Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem
aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, noteikt
Savienības atbalsta lielumu izdalītās augļu un
dārzeņu, tostarp banānu, un piena porcijas cenā un
definēt, kas ir porcija. Komisija turklāt tiek pilnvarota ar deleģētajiem
aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu, noteikt minimālo
un maksimālo finansējuma summu, ko par izglītojošiem atbalsta
pasākumiem drīkst tērēt no galīgajiem dalībvalstu
gada piešķīrumiem.
2.      Atbalstu, kas minēts
1. punktā, iedala katrai dalībvalstij, ņemot
vērā:
a)       augļiem un dārzeņiem,
tostarp banāniem: objektīvus kritērijus, kuru pamatā ir:
i)        bērnu skaits vecuma grupā no
sešiem līdz desmit gadiem, kas izteikts kā iedzīvotāju
skaita proporcija;
ii)      dalībvalsts reģionu
attīstības līmenis, lai nodrošinātu lielāku atbalstu
mazāk attīstītajiem reģioniem šīs regulas
3. panta 5. punkta nozīmē, attālākiem
reģioniem, kas minēti Līguma 349. pantā, un Egejas
jūras salām Regulas (ES) Nr. 229/2013 1. panta
2. punkta nozīmē, un
b)      pienam: līdzekļu
vēsturisko izmantojumu iepriekšējās programmās par
bērnu apgādi ar pienu un piena produktiem un objektīvus
kritērijus, kuru pamatā ir bērnu proporcionālais daudzums
vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem.
Komisija vismaz reizi trīs gados
novērtē, vai indikatīvais piešķīrums par augļiem
un dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu joprojām ir
saskaņā ar objektīvajiem kritērijiem, kas minēti
šajā daļā.
3.      Dalībvalstis ik gadu piesakās
dalībai skolu programmā, iesniedzot Savienības atbalsta
pieprasījumu par katru produktu, ko tās vēlas izplatīt,
kā minēts 23. panta 1. punkta a) apakšpunktā.
4.      Nepārsniedzot kopējo
maksimālo summu, kas minēta 1. punkta a) un
b) apakšpunktā, jeb EUR 230 miljonus, dalībvalstis līdz 15 %
no sava indikatīvā piešķīruma par augļiem un
dārzeņiem, tostarp banāniem, vai par pienu var
pārdalīt no vienas produktu grupas otrai saskaņā ar
nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem
aktiem, kurus pieņem saskaņā ar 227. pantu.
5.      Skolu programma neskar nevienu
atsevišķu valsts skolu programmu, kas ir saderīga ar Savienības
tiesību aktiem.
6.      Dalībvalstis papildus
Savienības atbalstam var piešķirt valsts atbalstu saskaņā
ar 217. pantu.
7.      Saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1306/2013 6. pantu Savienība var finansēt arī
informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus
saistībā ar skolu programmu, tostarp sabiedrības
informētības palielināšanas pasākumus un saistītos sadarbības
veidošanas pasākumus.
8.      Dalībvalstis, kas piedalās
skolu programmā, pārtikas izdales vietās publisko
informāciju par savu dalību programmā un par to, ka programmu
subsidē Savienība. Dalībvalstis nodrošina Savienības skolu
programmas pievienoto vērtību un pamanāmību
saistībā ar citām maltītēm, kas tiek
piedāvātas izglītības iestādēs.";
5)           regulas 24. un 25. pantu
aizstāj ar šādiem:
"24. pants
Deleģētās pilnvaras
1. Lai mudinātu bērnus veidot
veselīgus ēšanas paradumus un lai nodrošinātu, ka skolu
programmas paredzētais atbalsts tiek paredzēts 22. pantā
minētās mērķa grupas bērniem, Komisija tiek pilnvarota
ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar
227. pantu, paredzēt noteikumus par:
a)       papildu kritērijiem
saistībā ar atbalsta mērķtiecīgu novirzīšanu
dalībvalstīs;
b)      atbalsta pieteikuma iesniedzēju
apstiprināšanu un atlasi dalībvalstīs;
c)       stratēģiju izstrādi
valstu vai reģionu līmenī un par atbalsta pasākumiem.
2.      Lai nodrošinātu Eiropas fondu
efektīvu un mērķtiecīgu izmantojumu, Komisija tiek
pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem
saskaņā ar 227. pantu, paredzēt:
a)       atbalsta indikatīvu sadalījumu
dalībvalstīm attiecībā uz augļiem un
dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu un, vajadzības
gadījumā, atbalsta pārdalīšanu pēc 23.a panta 2. punkta
otrajā daļā minētā novērtējuma,
Savienības atbalsta minimālo apjomu katrai dalībvalstij, metodi,
pēc kuras atbalstu pārdala starp dalībvalstīm, pamatojoties
uz saņemtajiem atbalsta prasījumiem, un papildu noteikumus
attiecībā uz to, kādā veidā kritēriji, kas minēti
23.a panta 2. punkta pirmajā daļā, tiek ņemti
vērā līdzekļu iedalīšanā;
b)      nosacījumus, kas attiecas uz
piešķīrumu pārdalīšanu starp augļiem un
dārzeņiem, tostarp banāniem, un pienu;
c)       izmaksas un/vai pasākumus, par
kuriem ir tiesības pretendēt uz Savienības atbalstu, un
iespēju noteikt minimālās un maksimālās summas
konkrētu izmaksu gadījumā;
d)      dalībvalstu pienākumu
uzraudzīt un novērtēt tajās īstenotās skolu
programmas efektivitāti.
3.      Lai veicinātu informētību
par programmu, Komisija tiek pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus
pieņem saskaņā ar 227. pantu, prasīt, lai
dalībvalstis, kurās īsteno skolu programmu, informētu
sabiedrību par Savienības atbalsta subsidējošo funkciju.
4.      Lai nodrošinātu Savienības
programmas pievienoto vērtību un pamanāmību, Komisija tiek
pilnvarota ar deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā
ar 227. pantu, paredzēt noteikumus par produktu izdalīšanas
saistību ar citām maltītēm izglītības
iestādēs.
5.      Ņemot vērā vajadzību
nodrošināt to, ka atbalsts atspoguļo cenu, par kādu produkti
darīti pieejami saskaņā ar skolu programmu, Komisija ar
deleģētajiem aktiem, kurus pieņem saskaņā ar
227. pantu, var paredzēt noteikumus par cenu uzraudzības
mehānisma izveidošanu minētās programmas satvarā.
25. pants
Īstenošanas pilnvaras
saskaņā ar pārbaudes procedūru
Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt
šīs iedaļas piemērošanai vajadzīgos pasākumus, tostarp
par:
a)       atbalsta galīgajiem
piešķīrumiem līdzdalīgajām dalībvalstīm par
augļiem un dārzeņiem, tostarp banāniem, un/vai pienu,
ievērojot 23.a panta 1. punktā noteiktos ierobežojumus un
23.a panta 4. punktā minēto pārdalīšanu;
b)      dalībvalstu
stratēģijās iekļaujamo informāciju;
c)       atbalsta pieteikumiem un
maksājumiem;
d)      skolu programmas publiskošanas
metodēm un ar to saistītajiem sadarbības veidošanas
pasākumiem;
e)       skolu programmā
līdzdalīgo dalībvalstu uzraudzības un novērtējuma
ziņojumu iesniegšanu, formu un saturu;
f)       cenu uzraudzības
pārvaldību.";
6)           svītro
2. apakšiedaļu;
7)           regulas 217. pantu aizstāj
ar šādu:
"217. pants
Valsts maksājumi par produktu
izplatīšanu bērniem
Dalībvalstis papildus Savienības
atbalstam, kas paredzēts 23. pantā, var veikt valsts
maksājumus par bērnu apgādi ar produktiem izglītības
iestādēs vai uzņemties ar to saistītās izmaksas, kas
minētas 23. panta 1. punkta c) apakšpunktā.
Dalībvalstis var finansēt šos
maksājumus, uzliekot nodevu attiecīgajai nozarei, vai ar
jebkādiem citiem privātā sektora ieguldījumiem.
Dalībvalstis papildus Savienības
atbalstam, kas paredzēts 23. pantā, var veikt valsts
maksājumus, lai finansētu izglītojošus atbalsta pasākumu,
kas minēti 23. panta 4. punktā.";
8)           svītro V pielikumu.
2. pants
Grozījums Regulā (ES)
Nr. 1306/2013
Regulas (ES) Nr. 1306/2013
4. panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
"d)     Savienības finanšu
ieguldījums pasākumos, kas saistīti ar dzīvnieku
slimībām un patērētāju uzticības zudumu, kā
minēts Regulas (ES) Nr. 1308/2013 220. pantā."
3. pants
Stāšanās spēkā un
piemērošana
Šī regula stājas spēkā
[...] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no X. gada
1. augusta.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
              1.6.    Ilgums un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas un pārkāpumu
novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.    Paredzamā ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Kopsavilkums par
paredzamo ietekmi uz izdevumiem
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
iemaksas
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Eiropas
Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1308/2013
un Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz atbalsta
shēmu par augļu un dārzeņu, banānu un piena
piegādi izglītības iestādēm
Padomes
regula, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta
atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar
lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[8]
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību,
pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[9]
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
pagarināšanu
X
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota
jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Priekšlikuma
mērķis ir sistemātiski palielināt augļu un
dārzeņu un piena produktu īpatsvaru bērnu uzturā,
tādējādi palīdzot sasniegt kopējās
lauksaimniecības politikas (KLP) mērķus par tirgu
stabilizēšanu un pieprasījuma nodrošināšanu
ilgtermiņā. Tā mērķis ir arī palīdzēt
sasniegt vispārīgākus sabiedrības veselības aizsardzības
mērķus par liekā svara un aptaukošanās samazināšanu un
ar uzturu saistītu slimību izplatības ierobežošanu, veidojot
ilgtspējīgus veselīgas ēšanas paradumus.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais
mērķis: uzlabot sensitīvu sociālo grupu piekļuvi
pārtikai.
Attiecīgās
ABM/ABB darbības: 05 02 "Intervences pasākumi
lauksaimniecības tirgos".
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Ar šo priekšlikumu ir iecerēts izmainīt jauniešu
zināšanas par pārtiku un tās izcelsmi, mainīt viņu
attieksmi un ar to saistītās izvēles, kā arī veidu,
kādā jaunieši uztver lauksaimniecību un tās produktus.
Turklāt gaidāms, ka labāk
mērķorientēts ES atbalsts palielinās produktu
izdalīšanas izmaksu efektivitāti.
Tas arī palielinātu papildu pasākumiem
atvēlēto budžeta daļu un tādējādi uzlabotu šo
pasākumu ietekmi uz patēriņu mērķgrupā, kā
arī izlīdzinātu izglītojošā elementa nozīmes
atšķirības programmā "Augļi skolai" (Augļu
programma) un "Skolas piens" (Piena programma).
Visbeidzot tas radītu vienotu sistēmu katrā
dalībvalstī un vairotu informētību par ES
līdzdalību.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes rādītāji

Mērķu izpildes novērtēšanai ir noteikti
trīs līmeņu rādītāji.
Ietekmes rādītāji:
-     izmaiņas bērnu tieši un netieši
patērētajā svaigu augļu un dārzeņu apjomā
pēc 5 gadiem,
-     izmaiņas bērnu tieši un netieši
patērētajā dzeramā piena apjomā pēc 5 gadiem,
-     kopējais uztura kvalitātes
uzlabojums.
Galvenie rezultātu rādītāji:
-     papildu pasākumiem pieejamā budžeta
apguve (%),
-     ar lauksaimniecību un tās produktiem
saistīto un īstenoto atbalsta pasākumu daudzums (%),
-     izdevumu lietderīguma līmenis
pasākumos, lai veicinātu lauksaimniecības produktu
patēriņu skolās.
Galveno rezultātu rādītāji:
-     dalībvalstīs īstenoto papildu
pasākumu skaits,
-     papildu pasākumos iesaistījušos
bērnu skaits un īpatsvars no kopējā dalībnieku skaita,
-     ar lauksaimniecību saistīto papildu
pasākumu skaits dalībvalstīs,
-     izmaksas par porciju,
-     piedalošos dalībvalstu, skolu un
bērnu skaits,
-     skolā izdalīto produktu apjoms
(augļu un dārzeņu un piena porciju skaits).
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības
Priekšlikuma
pamatā ir vajadzība sistemātiski palielināt augļu un
dārzeņu un piena īpatsvaru bērnu uzturā un
palīdzēt viņiem veidot veselīgas ēšanas paradumus.
KLP
skolu programmām to pašreizējā veidolā piemīt daži
strukturāli un darbības trūkumi, kas jānovērš, jo tie
traucē sasniegt šo programmu mērķus – veicināt
lauksaimniecības produktu patēriņu (tirgus mērķis) un
skolēnu uztura veselīgumu (veselības mērķis).
Konstatētās
problēmas ir programmu struktūras neatbilstība to
mērķiem (katra programma paredz atšķirīgus
izglītības instrumentus), abu programmu koordinācijas un
konsekvences nepietiekamība un trūkumi, kas traucē panākt
izmaksu tūlītēju atdevi (liels administratīvais un
organizatoriskais slogs abās programmās, Augļu programmā
30 % pieejamo budžeta līdzekļu paliek neizmantoti, Piena
programmā ir potenciāls programmas pašsvara risks un slikts izmaksu
un ieguvumu samērs).
Šo
problēmu cēloņi pārsvarā ir saistīti ar
tiesiskā regulējuma nepilnībām, atšķirīgu finanšu
regulējumu, atšķirīgu īstenošanu dažādās
dalībvalstīs un ar dažiem ārējiem faktoriem.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Rīcība
ES līmenī ir nepieciešama tālab, lai varētu finansēt
iniciatīvas visā ES un sagādātu papildu finansējuma
avotus, kas ļautu dalībvalstīm paplašināt valsts
mēroga pasākumu darbības jomu un palielināt to
efektivitāti. Ja dalībvalstīm būtu jāpaļaujas
tikai uz saviem finanšu resursiem, lielākā daļa no tām
nespētu īstenot vērienīgas iniciatīvas.
Rīcība ES līmenī turklāt dalībvalstīs
veicina lielāku uzticēšanos skolu programmām, uzlabo ES
tēlu un palielina sabiedrības informētību. ES
iesaistīšanās dod pievienoto vērtību, pastāvīgi
nodrošinot pārredzamību un zināšanu un pieredzes nodošanu un
apmaiņu.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
ES
kopējā lauksaimniecības politika (KLP) patlaban reglamentē
divas ES finansētas skolu apgādes programmas, kuru
mērķgrupa ir skolēni, proti, programmu "Skolas piens"
(Piena programma) un programmu "Augļi skolai" (Augļu
programma). Abām programmām ir kopējs mērķis –
noturīgā veidā palielināt augļu un dārzeņu
un piena produktu īpatsvaru bērnu uzturā tajā vecumā,
kad veidojas viņu ēšanas paradumi, tādējādi
palīdzot sasniegt KLP mērķus par tirgu stabilizēšanu un
pieprasījuma nodrošināšanu ilgtermiņā. Turklāt
šīs programmas ir saskaņā ar vispārīgākiem
sabiedrības veselības aizsardzības mērķiem, jo
tās palīdz veidot ilgtspējīgus veselīgas ēšanas
paradumus.
Tomēr,
kaut arī programmas ir labi iekļāvušās skolu
sistēmā un to potenciāls tiek vērtēts augstu, secinājumi,
kas izriet no dažādiem ziņojumiem, konkrēti, no
neatkarīgiem Augļu programmas un Piena programmas
novērtējumiem, kuru pasūtītājs ir Komisija, un no
Eiropas Revīzijas palātas Īpašā ziņojuma
Nr. 10/2011, kā arī gadiem ilga īstenošanas pieredze liecina,
ka jāturpina uzlabot abas programmas, lai palielinātu to
pārvaldības efektivitāti un lietderību. Nesenā
vienošanās par KLP reformu jau ietvēra vairākus konstatēto
problēmu risinājumus.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Pienācīgi
ņemot vērā nozares specifiku, var teikt, ka priekšlikums atbilst
lauksaimniecības produktu popularizēšanas jomai. Tas atbilst arī
sabiedrības veselības aizsardzības mērķiem (par svara
kontrolēšanu, nevienlīdzību veselības jomā), paredz
vienkāršošanu un ir saskaņā ar principiem un mērķiem,
kas formulēti stratēģijā "Eiropa 2020".
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
[DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
X Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[10]
¨ Komisijas īstenota tieša pārvaldība,
–
¨ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls
Savienības delegācijās
–
¨  ko veic izpildaģentūras
X Dalīta
pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Netieša pārvaldība, kurā
īstenošanas uzdevumi deleģēti:
–
¨ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām
–
¨ starptautiskām organizācijām un to
aģentūrām (precizēt)
–
¨ EIB un Eiropas Investīciju fondam
–
¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām
struktūrām
–
¨ publisko tiesību subjektiem
–
¨ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes
uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas
–
¨ struktūrām, kuru darbību reglamentē
dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta
publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un
kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas
–
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā
pamataktā
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Ņemot
vērā uzraudzības un izvērtēšanas lielo nozīmi
labas pārvaldības nodrošināšanā un
lietderīguma/efektivitātes novērtēšanā
attiecībā uz izvirzītajiem mērķiem, jaunajā
programmā tās ir iekļautas pie ES atbalsttiesīgajām
izmaksām. Ir izveidota arī saikne ar daudzgadu (6 gadu) valsts/reģionālo
stratēģiju.
Uzraudzība
notiks, pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem gada ziņojumiem ar
informāciju par izlietoto budžetu, programmas aptverto skolu/bērnu
skaitu un šā skaita īpatsvaru mērķgrupas skolu/bērnu
kopskaitā, produktu izdalīšanas biežumu, ilgumu, laiku un
sistēmu, porcijas vidējo svaru un cenu, vidējo
patēriņu uz vienu bērnu un kopējiem izdalītajiem
daudzumiem. Uzraudzīs arī papildu pasākumus: attiecībā
uz izmantotajām metodēm un to izmaksām, biežumu,
iesaistītajām skolām/bērniem, iesaistītajām
ieinteresētajām personām un izdalītajiem produktiem.
Izvērtēšanas
process ietvers dalībvalstu izvērtējuma ziņojumus par
programmas īstenošanu 5 gadu laikā – šādi noteiks
vidēja termiņa ietekmes; turpinājumā sekos neatkarīgs
ES mēroga izvērtējums, ko veiks vienu gadu pēc
dalībvalstu izvērtējumiem,– šādi novērtēs
programmas īstenošanu dalībvalstu un ES līmenī un tās
vispārējo lietderību, efektivitāti, saskaņotību
un atbilstību, kā to paredz Komisijas pieņemtie
izvērtēšanas standarti un vadlīnijas. Turklāt var tikt
paredzēts neatkarīgs pētījums par ilgtermiņa ietekmes
rādītājiem.
Izstrādājot
jaunās programmas uzraudzības un izvērtēšanas procesus, ir
skaidri ievēroti neatkarīgie Augļu programmas un Piena
programmas novērtējumi un Revīzijas palātas Īpašais
ziņojums Nr. 10/2011 par abām programmām.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Vispārējais
identificētais risks attiecas uz programmas lietderību, t.i., uz to,
vai ES atbalsts sasniegs programmas galīgos labuma guvējus un
reāli palīdzēs programmas mērķu sasniegšanā.
Pamatojoties
uz pašreizējo pieredzi ar Augļu programmu, īpaša uzmanība
būtu jāvelta tiešo maksājumu atbalsta pretendentu atlasei un
publiskā iepirkuma procedūrām, kuras izmanto, piešķirot
izdalīšanas, publicitātes, uzraudzības un izvērtēšanas
līgumus. Kontroles noteikumi attiecas arī uz minēto līgumu
īstenošanu. Publiskais iepirkums skolu programmā ir potenciāla
problēma.
Attiecībā
uz cita veida riskiem, piemēram, programmas pašsvara efektu un
izdalīto produktu pārmērīgi augsto cenu vai
piegādātāju peļņas daļu, var paredzēt
noteikumus (piemēram, noteikt ES atbalsta lielumu par vienu porciju).
Attiecībā
uz papildu pasākumiem varētu notikt pārklāšanās ar
skolu rīkotajiem izglītības pasākumiem un ar
lauksaimniecības produktu popularizēšanas pasākumiem. Lai
novērstu šādu iespēju, pasākumu izstrādē tiks iesaistīta
ES zinātnisko ekspertu grupa un tiks skaidri norādīts, kāda
ir pasākumu saistība ar jaunās programmas mērķiem.
Papildu pasākumu kontroles noteikumi kopumā būs par izdevumu
īstumu, lai šāda pārliecība būtu arī tad, ja
pasākumus veic kā ārpakalpojumus.
2.2.2.     Informācija par izveidoto
iekšējās kontroles sistēmu
Kontroles
sistēmu veido maksājumu aģentūras un
deleģētās kontroles iestādes dalībvalstu
līmenī.
Sīkāku
informāciju par administratīvo pārvaldību un
pārbaudēm uz vietas iegūs no dalībvalstu gada
ziņojumiem par kontroli un pārbaudēm, ko veiks, pamatojoties uz
Augļu programmā un Piena programmā jau paredzēto
kārtību.
Iekšējās
pārvaldības un kontroles sistēmā turklāt izmantos
dalībvalstu sniegtos uzraudzības un izvērtējuma
ziņojumus un ES mērogā veikto izvērtēšanu. Visbeidzot,
ES zinātnisko ekspertu grupa dalībvalstīm un Komisijai sniegs
padomus par īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu,
2.2.3.     Paredzamās pārbaužu
izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska
līmeņa novērtējums
Skolu
programma ietilps jau esošajā ELGF izdevumu vadības un kontroles
sistēmā.
Tiek
uzskatīts, ka priekšlikums neizraisīs ELGF kļūdas riska
līmeņa paaugstināšanos.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Piemēros
Regulu (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības
politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību.
Parasti
kontroles sistēmās ir paredzētas plašas administratīvas
kontroles, kas aptver 100 % tiešo maksājumu atbalsta pieteikumu,
kontrolpārbaudes ar citām datubāzēm, ja tādas tiek
uzskatītas par piemērotām, kā arī neliela
darījumu skaita pārbaudes uz vietas pirms maksājumu veikšanas
atkarībā no tā, kāds risks saistīts ar attiecīgo
shēmu. Ja šajās pārbaudēs tiek atklāts liels skaits
pārkāpumu, jāveic papildu pārbaudes.
Tiesību
aktu paketē par KLP reformu paredzēts arī tas, ka
dalībvalstīm jānovērš, jāatklāj un jālabo
pārkāpumi un krāpšanas gadījumi, jāuzliek faktiski,
samērīgi un atturoši sodi, kas paredzēti Savienības vai
valsts tiesību aktos, un jāatgūst visi nelikumīgie
maksājumi un procenti. Sistēma ietver pārkāpumu
gadījumu automātisku noskaidrošanas mehānismu, kurš paredz, ka
tad, ja līdzekļi netiek atgūti četros gados pēc
atgūšanas pieprasījuma vai astoņos gados, ja uzsākts tiesas
process, neatgūtās summas sedz attiecīgā dalībvalstis.
Šis mehānisms ir spēcīgs stimuls dalībvalstīm pēc
iespējas ātrāk atgūt nelikumīgos maksājumus.
Jaunās
programmas pirmajā posmā un kaut arī oficiāls ES
apstiprinājums dalībvalstu stratēģijām nav
paredzēts, būs noteikumi par šo stratēģiju saturu
(iespējams, ar satura paraugu), kas ļaus iespējami drīz
atklāt un novērst krāpšanas risku.
Īstenošanas
laikā dalībvalstīm krāpšanu novērst palīdzēs
arī juridiskas interpretācijas vai padoma pieprasījumi, kurus
jāadresē Komisijai un/vai ES zinātnisko ekspertu grupai.
Turklāt
tiks veiktas retrospektīvas (ex-post) pārbaudes un stingri
turpinājuma pasākumi saistībā ar apgalvojumiem par
programmas krāpniecisku un ļaunprātīgu izmantošanu.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
   || Dif./nedif. ([11])   || no EBTA valstīm[12]   || no kandidātvalstīm[13]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 2 || 05 02 08 12 — Programma skolu apgādei ar augļiem || nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
 2 || 05 02 12 08 — Skolām paredzētais piens || nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
   || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
   || nepiemēro ||   || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 2 || Ilgstpējīga izaugsme: dabas resursi
 || AGRI ĢD ||   ||   ||   || 2014[14] ||   || 2016[15] || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ ||
 ||  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 05 02 08 12 — Programma skolu apgādei ar augļiem || Saistības || (1) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksājumi || (2) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 — Skolām paredzētais piens[16] || Saistības || (1a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksājumi || (2a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || KOPĀ apropriācijas || Saistības || =1+1a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Maksājumi || =2+2a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksājumi || (5) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Maksājumi || =5+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || "Administratīvie izdevumi" ||
EUR miljonos
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 AGRI ĢD ||   ||   ||
  Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ AGRI ĢD || Apropriācijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
EUR miljonos
   ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksājumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
X       Priekšlikums/iniciatīva neparedz
izmantot darbības apropriācijas
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriācijas izmantot šādā veidā:
Saistību apropriācijas EUR miljonos
 Norādīt mērķus un rezultātus ||   ||   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 REZULTĀTI ||
 Rezultāta veids[17]   || Vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS: || uzlabot sensitīvu sociālo grupu piekļuvi pārtikai ||
 Rezultāts || Papildu pasākumu skaits ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts || Papildu pasākumu aptverto bērnu skaits ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts || Ar lauksaimniecību saistīto papildu pasākumu skaits ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot
administratīvās apropriācijas
–
X       Priekšlikums/iniciatīva
paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā
veidā:
EUR miljonos
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Vajadzīgās
cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD
apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības
pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
3.2.3.2.  Paredzamās vajadzības
pēc cilvēkresursiem
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

–
X       Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes
ekvivalentu
   || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy   || – galvenajā mītnē   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegācijās ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Vajadzības pēc
cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā
ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās
darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti
attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības
gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales
procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Tiesību aktu, politikas izstrādes, ekonomiskās analīzes un konsultāciju pārvaldība, starpdienestu koordinācija un apspriešanās, iekšējā saziņa un sabiedrības informēšana, iestādes pārstāvēšana un sarunu risināšana, statistikas datu apstrāde
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
X       Priekšlikums/iniciatīva
atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu
finanšu shēmā
–
¨      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
X
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:
Savienības
finansiālā ieguldījuma apjoms šai programmai ir
norādīts regulas projekta 1. panta 3. punktā.
Turklāt ar deleģētajiem aktiem tiks noteikts Savienības
(vienotas likmes) atbalsta apjoms par augļu un dārzeņu un piena
porciju.
ES
ieguldījuma apjoms produktu izmaksu segšanā tiks ierobežots, gan
augļiem un dārzeņiem, gan pienam nosakot maksimālo ES
atbalsta apjomu par porciju. Dalībvalstīm būs iespēja
paredzēt valsts piemaksas vai piesaistīt privātu
finansējumu, lai šādi paplašinātu skolu programmu darbības
jomu un/vai palielinātu to intensitāti. Tā kā trešās
personas (publiskās un/vai privātās) var būt ļoti
dažādas un sīkākas informācijas patlaban nav, skaitliski
izteikt trešo personu iemaksu kopējo apjomu šajā posmā nav
iespējams.
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
X       Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu
resursus
¨         dažādus
ieņēmumus
[1]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido
lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un
atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79,
(EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347,
20.12.2013., 671. lpp.).
[2]               Īpašā lauksaimniecības komiteja,
2013. gada 11. novembris.
[3]               Padomes 2013. gada 16. decembra
Regula (ES) Nr. 1370/2013 par konkrēta atbalsta un
kompensāciju noteikšanas pasākumiem saistībā ar
lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo organizāciju (OV L 346,
20.12.2013., 12. lpp.).
[4]               OV C , , . lpp.
[5]               OV C , , . lpp.
[6]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido
lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un
atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79,
(EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347,
20.12.2013., 671. lpp.).
[7]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās
lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību
un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK)
Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK)
Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).
[8]               ABM – budžeta līdzekļu vadība pa
darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[9]               Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta
2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[10]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[11]             Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. –
nediferencētās apropriācijas.
[12]             EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[13]             Kandidātvalstis un, attiecīgā
gadījumā, potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[14]             2014. gada budžeta summas norādītas
vienīgi informācijai.
[15]             Salīdzināšanas vajadzībām uzskata, ka
īstenošanu sāk 2016. gadā. Turklāt budžeta
palielinājums skolu apgādei ar augļiem, kas paredzēts
reformētajā KLP (Padomes Regula (ES) Nr. 1370/2013 par
konkrēta atbalsta un kompensāciju noteikšanas pasākumiem
saistībā ar lauksaimniecības produktu tirgu kopīgo
organizāciju), tiks īstenots ar 2014./2015. mācību
gadu, un tiek pieņemts, ka pieejamo summu apgūs pilnībā.
[16]             Attiecībā uz Piena programmu priekšlikums paredz
EUR 80 miljonu finansējumu vienam mācību gadam. Tas atbilst
paredzamajam budžeta izpildes līmenim un atbilst kopējām
summām, kas daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam
atvēlētas ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešo maksājumu
atbalstam.
[17]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).