				|

		52013PC0233

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, kas adresēts Kipras Republikai, par konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai /* COM/2013/0233 final - 2013/0121 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Ņemot
vērā aizvien lielākās bažas par tās publisko finanšu
ilgtspēju, tostarp par novājināto finanšu nozari un
iespējamo nepieciešamo publiskā atbalsta pasākumu apmēru,
Kipra ir izjutusi pieaugošu spiedienu finanšu tirgos. Lai arī daži
nelīdzsvarotības cēloņi ir eurozonas krīzes
negatīvās netiešās sekas un attīstības tendences
Grieķijā, pārējie ir radušies iekšzemes problēmu
dēļ un ilgstošā laikposmā. Pēc kredītreitingu
aģentūru vairākkārt veiktā kredītreitingu
samazinājuma Kipras valsts obligācijām tā vairs
nespēja sevi refinansēt ar tādām likmēm, kuras
ļautu ilgtermiņā nodrošināt finanšu stabilitāti.
Turklāt banku sektoram arvien nepieejamāks kļuva starptautisko
tirgu finansējums, un lielās finanšu iestādes saskārās
ar būtisku kapitāla nepietiekamību. Situācija banku
nozarē strauji pasliktinājās 2013. gada sākumā,
jo zuda uzticība bankām, kas noveda pie nepārtrauktas un
būtiskas noguldījumu aizplūšanas. Eurogrupa 2013. gada
martā panāca politisku vienošanos par Kipras makroekonomikas
korekciju programmas pamatelementiem, tai piešķirot finansējumu
līdz 10 miljardu euro apmērā. Pēc satricinājumiem
finanšu jomā tika noteiktas 10 dienu banku brīvdienas, kuru
laikā nozare tika būtiski racionalizēta, izmantojot
noregulējumu un banku restrukturizāciju un nošķirot Kipras banku
veiktās operācijas saistībā ar Grieķiju.
Ņemot
vērā šos smagos ekonomiskos un finanšu apstākļus, Kipras
iestādes 2012. gada 25. jūnijā oficiāli
lūdza finansiālo atbalstu aizdevuma veidā no Eiropas Finanšu
stabilitātes instrumenta / Eiropas Stabilizācijas mehānisma,
kā arī Starptautiskā Valūtas fonda (SVF), lai
atbalstītu ekonomikas ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanu,
nodrošinātu banku sistēmu atbilstošu darbību un saglabātu
finanšu stabilitāti Eiropas Savienībā un eurozonā.
Eurogrupa 2012. gada 27. jūnijā aicināja Komisiju
sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB), Kipras
iestādēm un SVF vienoties par makroekonomikas korekciju programmu,
tostarp finansējuma nepieciešamību, un veikt atbilstošus pasākumus,
lai saglabātu finanšu stabilitāti. 2013. gada 16. un 25. martā
Eurogrupa panāca politisku vienošanos ar Kipras iestādēm par
programmas pamatelementiem, kas ietvēra banku nozares
pārstrukturēšanu un būtisku racionalizāciju un
intensīvāku fiskālo konsolidāciju, strukturālās reformas
un privatizāciju. Būtisks vienošanās nosacījums bija, ka
banku rekapitalizācija būtu jāveic gandrīz vienīgi no
pašu banku līdzekļiem (t. i., no akcionāru un kreditoru
līdzekļiem). Tas neattiektos uz noguldījumiem līdz 100 000 euro
apmērā. Kreditoriem nebūtu jācieš lielāki
zaudējumi nekā tie, kas tiem būtu radušies gadījumā,
ja bankas likvidētu saskaņā ar parasto maksātnespējas
procedūru. 2013. gadā 2. aprīlī tehniskā
līmenī tika panākta vienošanās par visaptverošu politikas
pasākumu kopumu, kas jāīsteno makroekonomikas korekciju
programmā 3 gadu laikposmam, galvenie mērķi, pasākumi un
rezultāti tika izklāstīti projektā saprašanās
memorandam (SM) starp Komisiju un Kipras Republiku.
Makroekonomikas
korekciju programmas mērķis ir atgūt finanšu tirgu uzticību,
atjaunot stabilu makroekonomisko līdzsvaru un ļaut ekonomikai
atgriezties uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Lai sasniegtu šos
mērķus, programmas pamatā ir trīs pīlāri. Pirmais
pīlārs ir finanšu nozares stratēģija, kuras pamatā ir
finanšu iestāžu pārstrukturēšana un racionalizēšana un
nozares uzraudzības pastiprināšana ar mērķi risināt
kapitāla un likviditātes nepietiekamību. Otrais pīlārs
ir vērienīga fiskālās konsolidācijas
stratēģija, kuras pamatā ir 2012. gadā uzsāktie
konsolidācijas pasākumi, jo īpaši izmantojot pasākumus, lai
samazinātu kārtējos primāros izdevumus, palielinātu
valsts ieņēmumus, uzlabotu publiskā sektora darbību un
saglabātu fiskālo konsolidāciju vidējā termiņā.
Mērķis ir novērst pārmērīgo valsts budžeta
deficītu un panākt valsts bruto parāda pret IKP attiecības
stabilu samazināšanos vidējā termiņā. Iestādes ir
apņēmušās iespējami drīz samazināt deficītu
zem 3 % no IKP. Būtu jāturpina struktūrfondu un citu ES
fondu, kā arī ES politikas iniciatīvas, kuru mērķis ir
veicināt nodarbinātību un izaugsmi, pareiza īstenošana. Tas
veicinās Kipras ilgtermiņa izaugsmi. Trešais pīlārs ir
vērienīga strukturālo reformu programma, lai atbalstītu
konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi
saskaņā ar 2012. gadā Kiprai adresētajiem
konkrētajiem noradījumiem, un ļautu pārvarēt
makroekonomikas nelīdzsvarotību. Paturot prātā 2013. gada
28. februāra politisko vienošanos par Padomes ieteikumu izveidot
Jaunatnes garantiju, būtu jānodrošina iespējas jauniešiem un
viņu nodarbināmības izredzes.
Programma aptver
laikposmu no 2013. gada līdz 2016. gadam.
2013/0121 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
kas adresēts Kipras Republikai, par
konkrētiem pasākumiem finanšu stabilitātes un
ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanai
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. panta 1.
punktu saistībā ar 126. panta 6. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Lai nodrošinātu
pienācīgu ekonomiskās un monetārās savienības
pienācīgu darbību, Līguma par Eiropas Savienības
darbību (LESD) 136. panta 1. punktā ir paredzēta
iespēja pieņemt īpašus noteikumus attiecībā uz
dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.
(2)       Padome 2010. gada 13. jūlijā
saskaņā ar LESD 126. panta 6. punktu pieņēma
lēmumu, kurā norādīts, ka Kiprā pastāv
pārmērīgs budžeta deficīts[1],
un saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu pieņēma
ieteikumu Kiprai, lai tā novērstu pārmērīgo valsts
budžeta deficīta situāciju, norādot, ka “Kipras
iestādēm pēc iespējas ātrāk, bet ne
vēlāk kā līdz 2012. gadam, ir jānovērš
pašlaik pastāvošā pārmērīgā budžeta deficīta
situācija”.
(3)       Ieteikumā par Kipras 2012. gada
valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Kipras
stabilitātes programmu 2012.–2015. gadam[2], Padome ieteica Kiprai veikt
pasākumus, lai 2012. gadā panāktu noturīgu
pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu,
nodrošinātu pienācīgu progresu attiecībā uz
parāda samazināšanas kritēriju, stiprinātu reglamentējošos
noteikumus finanšu iestāžu efektīvai rekapitalizācijai un
uzlabotu konkurētspēju.
(4)       Ņemot vērā
aizvien lielākās bažas par tās publisko finanšu ilgtspēju,
tostarp par nepieciešamajiem publiskā atbalsta pasākumiem
novājinātajam finanšu sektoram, Kipra ir izjutusi pieaugošu spiedienu
finanšu tirgos. Lai arī daži nelīdzsvarotības cēloņi
ir eurozonas krīzes radītās negatīvās netiešās
sekas, pārējie ir radušies iekšzemes problēmu dēļ un
ilgstošā laikposmā[3].
Pēc kredītreitingu aģentūru vairākkārt
veiktā kredītreitingu samazinājuma Kipras valsts
obligācijām tā vairs nespēja sevi refinansēt ar tādām
likmēm, kuras ļautu ilgtermiņā nodrošināt finanšu
stabilitāti. Turklāt banku sektoram arvien nepieejamāks
kļuva starptautisko tirgu finansējums, un lielās finanšu
iestādes saskārās ar būtisku kapitāla
nepietiekamību.
(5)       Ņemot vērā šos
smagos ekonomiskos un finanšu apstākļus, Kipras iestādes 2012. gada
25. jūnijā oficiāli lūdza finansiālu atbalstu
aizdevuma veidā no Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta / Eiropas
Stabilizācijas mehānisma, kā arī SVF, lai atbalstītu
ekonomikas ilgtspējīgas izaugsmes atjaunošanu, nodrošinātu
atbilstoši darbojošos banku sistēmu un saglabātu finanšu
stabilitāti Eiropas Savienībā un eurozonā. Eurogrupa 2012. gada
27. jūnijā aicināja Komisiju sadarbībā ar ECB,
Kipras iestādēm un SVF vienoties par makroekonomikas korekciju programmu,
tostarp finansējuma nepieciešamību, un veikt atbilstošus
pasākumus, lai saglabātu finanšu stabilitāti
pašreizējā ļoti problemātiskajā vidē, kurā
pastāv tirgus satricinājumu netiešas ietekmes draudi. Eurogrupa 2013. gada
16. un 25. martā panāca politisku vienošanos ar Kipras
iestādēm par programmas pamatelementiem. Banku nozare bija
jāpārstrukturē un jāracionalizē un
intensīvāk bija jāveic fiskālā konsolidācija,
strukturālās reformas un privatizācija. Banku
rekapitalizācija bija jāveic gandrīz vienīgi no pašu banku
līdzekļiem (t. i., no akcionāru un kreditoru
līdzekļiem).
(6)       Pašreizējos
apstākļos Kiprai vajadzētu pieņemt visaptverošu politikas
pasākumu kopumu, kas īstenojams makroekonomikas korekciju
programmā trīs gadu laikposmam no 2013. gada 2. ceturkšņa
līdz 2016. gada 1. ceturksnim.
(7)       Politikas pasākumu
kopuma mērķis būtu atgūt finanšu tirgu uzticību,
atjaunot stabilu makroekonomisko līdzsvaru un ļaut ekonomikai
atgriezties uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa. Tam būtu
jābalstās uz trim pīlāriem. Pirmajam pīlāram
vajadzētu būt finanšu nozares stratēģijai, kuras
pamatā ir finanšu iestāžu pārstrukturēšana un
racionalizēšana un nozares uzraudzības pastiprināšana ar
mērķi risināt kapitāla un likviditātes
nepietiekamību. Otrajam pīlāram vajadzētu būt vērienīgai
fiskālās konsolidācijas stratēģijai, ko
pastiprināti īstenotu sākumposmā, jo īpaši izmantojot
pasākumus, lai samazinātu kārtējos primāros izdevumus,
palielinātu valsts ieņēmumus, uzlabotu publiskā sektora
darbību un saglabātu fiskālo konsolidāciju vidējā
termiņā, vienlaikus samazinot pasākumu ietekmi uz
cilvēkiem, kas atrodas mazāk labvēlīgā
situācijā, un joprojām nodrošinātu struktūrfondu un
citu ES fondu īstenošanu. Trešajam pīlāram būtu
jāsastāv no vērienīgas strukturālo reformu programmas
ar mērķi atbalstīt konkurētspēju un
ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi, ļaujot
pārvarēt makroekonomikas nelīdzsvarotību, jo īpaši
reformējot algu indeksācijas sistēmu, apspriežoties ar
sociālajiem partneriem, un novēršot šķēršļus
netraucētai tirgus darbībai. Paturot prātā 2013. gada 28. februāra
politisko vienošanos par Padomes ieteikumu par Jaunatnes garantijas
izveidošanu, būtu jānodrošina iespējas jauniešiem un viņu
nodarbināmības izredzes.
(8)       Saskaņā ar
atjaunināto Komisijas nominālā IKP pieauguma prognozi (-0,5 %
2012. gadā, -8,2 % 2013. gadā, -2,9 % 2014. gadā,
2,6 % 2015. gadā un 3,7 % 2016. gadā) parāda
attiecība pret IKP sasniegtu 87 % 2012. gadā, 109 % 2013. gadā,
123 % 2014. gadā, 126 % 2015. gadā un 122 % 2016. gadā.
Tādējādi parāda attiecība pret IKP strauji
paaugstinātos līdz 2015. gadam un pēc tam pakāpeniski
samazinātos, sasniedzot aptuveni 105 % 2020. gadā.
Parāda dinamiku ietekmē vairākas zembilances operācijas.
Saskaņā ar atjaunināto Komisijas nominālā IKP
pieauguma prognozi paredzams, ka primārajā vispārējā
valsts budžeta bilancē 2013. gadā budžeta deficīts būs 395 miljoni
euro (2,4 % no IKP), deficīts 2014. gadā – 678 miljoni euro (4,3 %
no IKP), deficīts 2015. gadā – 344 miljoni euro (2,1 %
no IKP) un pārpalikums 2016. gadā 204 miljonu euro
apmērā (1,2 % no IKP).
(9)       Ir būtiski uzlabot
Kipras banku nozares ilgtermiņa noturību, lai atjaunotu finanšu
stabilitāti Kiprā un, ņemot vērā
spēcīgās savstarpējās saiknes — saglabātu finanšu
stabilitāti euro zonā kopumā. Šobrīd notiek Kipras banku
nozares būtiska racionalizēšana un pārstrukturēšana.
Pārstāvju palāta pieņēma tiesību aktus, kas
nosaka visaptverošu pamatu kredītiestāžu sanācijai un
noregulējumam. Izmantojot šo jauno pamatu, Kipras banku nozare tika
nekavējoties un būtiski racionalizēta. Lai saglabātu Kipras
banku nozares likviditāti, tika ieviesti pagaidu administratīvie
pasākumi.
(10)     Visaptverošu un
vērienīgu reformu īstenošanai finanšu, fiskālajā un
strukturālajās jomās būtu jānodrošina Kipras valsts
parāda stabilitāte vidējā termiņā.
(11)     Komisijai saziņā ar
ECB un, ja vajadzīgs, ar SVF, regulāri būtu
jāpārbauda, cik strikti tiek īstenota makroekonomikas korekciju
programma, katru ceturksni organizējot vizītes un regulāri
saņemot ziņojumus no Kipras iestādēm.
(12)     Visā politikas
pasākumu kopuma īstenošanas gaitā Komisijai būtu
jāsniedz papildu ieteikumi par politiku un tehniskā
palīdzība konkrētās jomās.
(13)     Kipras iestādēm
saskaņā ar spēkā esošajiem valsts noteikumiem un praksi
būtu jāiesaista sociālie partneri un pilsoniskās
sabiedrības organizācijas finansiālā atbalsta programmas
sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un
novērtēšanā.
(14)     Jebkāda veida
finansiālais atbalsts, kas saņemts, lai palīdzētu
īstenot politikas pasākumus saskaņā ar makroekonomikas
korekciju programmu, ir jāizmanto atbilstoši Eiropas Savienības
tiesību prasībām un politikai, jo īpaši saskaņā
ar Savienības ekonomikas pārvaldības sistēmu. Jebkuri
pasākumi finanšu iestāžu atbalstam ir jāveic saskaņā
ar Eiropas Savienības noteikumiem par konkurenci. Komisija nodrošinās,
ka visi pasākumi, kas noteikti saprašanās memorandā
saistībā ar pieprasīto ESM finanšu palīdzību ir
pilnīgā saskaņā ar šo lēmumu,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
1.           Lai sekmētu Kipras
ekonomikas atgriešanos uz ilgtspējīgas izaugsmes ceļa un pie
fiskālās un finanšu stabilitātes, Kipra stingri īsteno
makroekonomikas korekciju programmu, kuras galvenie elementi ir
izklāstīti šā lēmuma 2. pantā. Makroekonomikas
korekciju programma (turpmāk “programma”) ir vērsta uz
konkrētiem riskiem, ko Kipra rada eurozonas finanšu stabilitātei, un
tās mērķis ir ātri atjaunot stabilu un
ilgtspējīgu ekonomikas un finanšu situāciju un atjaunot tās
spēju pilnībā finansēt pašai sevi finanšu tirgos. Programmā
pienācīgi ņem vērā ieteikumus, kas adresēti
Kiprai saskaņā ar LESD 121., 126., 136. un 148. pantu, kā
arī tās darbības šo ieteikumu īstenošanai ar
mērķi paplašināt, nostiprināt un padziļināt
nepieciešamos politikas pasākumus.
2.           Komisija saziņā ar
ECB un, ja vajadzīgs, SVF, uzrauga progresu programmas
īstenošanā. Kipra nodrošina pilnīgu sadarbību ar Komisiju
un ECB. Tā jo īpaši sniedz Komisijai un ECB visu informāciju, ko
Komisija un ECB uzskata par nepieciešamu programmas pārraudzībai.
3.           Komisija saziņā ar
ECB un, ja vajadzīgs, ar SVF, kopā ar Kipras iestādēm
pārbauda jebkuras izmaiņas un atjauninājumus programmā, kas
var būt vajadzīgi, lai pienācīgi ņemtu vērā,
inter alia, jebkuru būtisku atšķirību starp
makroekonomikas un fiskālajām prognozēm un faktiskajiem
rādītājiem (tostarp attiecībā uz
nodarbinātību), negatīvas netiešās ietekmes sekas, kā
arī makroekonomikas un finanšu satricinājumus. Lai nodrošinātu,
ka programma tiek īstenota raiti un lai palīdzētu
ilgtspējīgā veidā novērst nelīdzsvarotību,
Komisija pastāvīgi sniedz padomus un norādījumus par
fiskālajām, finanšu tirgu un strukturālajām reformām.
Komisija regulāri novērtē programmas ietekmi uz ekonomiku un
sniedz ieteikumus par nepieciešamajiem labojumiem ar mērķi
veicināt izaugsmi un darba vietu radīšanu, nodrošināt
nepieciešamo fiskālo konsolidāciju un mazināt
negatīvās sociālās sekas.
2. pants
1.           Kipras programmas galvenie
mērķi ir šādi: atjaunot Kipras banku nozares stabilitāti;
turpināt nepārtrauktu fiskālās konsolidācijas procesu
un īstenot strukturālās reformas, lai atbalstītu
konkurētspēju un ilgtspējīgu un līdzsvarotu izaugsmi.
2.           Kipra turpina fiskālo
konsolidāciju saskaņā ar pienākumiem
pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
ietvaros, veicot augstas kvalitātes pastāvīgus pasākumus,
vienlaikus samazinot to ietekmi uz cilvēkiem, kas atrodas mazāk
labvēlīgā situācijā.
3.           Kipra pieņem
pasākumus, kas minēti no 4. punkta līdz 15. punktam.
4.           Lai iespējami drīz
samazinātu deficītu zem 3 % no IKP, Kipra ir gatava veikt
papildu konsolidācijas pasākumus. Konkrēti, ja tiek
konstatēta ieņēmumu nepietiekamība vai lielāku
sociālo izdevumu nepieciešamība nelabvēlīgu makroekonomisku
seku rezultātā, valdība ir gatava veikt papildu pasākumus,
lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu, tostarp
ierobežojot diskrecionāros izdevumus, vienlaikus samazinot pasākumu
ietekmi uz cilvēkiem, kas atrodas mazāk labvēlīgā
situācijā. Programmas darbības laikā skaidras naudas
ieņēmumus, kas pārsniedz programmas prognozes, tostarp jebkādu
negaidītu peļņu, saglabā vai izmanto parāda
samazināšanai. Savukārt ja pasākumu īstenošanas
līmenis pārsniedz prognozēto tiktāl, ka tas uzskatāms
par pastāvīgu, nepieciešamība pēc papildu pasākumiem
turpmākajos gados var samazināties.
5.           Kipra turpina ievērot
struktūrfondu un citu ES fondu pareizas īstenošanas
kārtību.
6.           Lai atjaunotu finanšu sektora
stabilitāti, Kipra turpina rūpīgi reformēt un
pārstrukturēt banku nozari un nostiprināt
dzīvotspējīgas bankas, atjaunojot to kapitālu, risinot to
likviditātes jautājumus un pastiprinot to uzraudzību.
Programmā paredz šādus pasākumus un rezultātus:
a)      nodrošināt, ka likviditātes
problēmas banku sektorā tiks stingri uzraudzītas un tiks veikti
atbilstīgi pasākumi, lai uzturētu pietiekamu likviditāti
sistēmā saskaņā ar Eurosistēmas noteikumiem. Nesen
ieviestie pagaidu ierobežojumi kapitāla brīvai apritei (inter alia,
skaidras naudas izņemšanai no bankomātiem, elektroniskajiem
maksājumiem un pārvedumiem uz ārvalstīm) tiks stingri
kontrolēti. Mērķis ir panākt, ka kontrole
tiks veikta tikai tik ilgi, cik tas ir absolūti nepieciešams, lai
novērstu būtisku un tūlītēju apdraudējumu finanšu
stabilitātei. Vidēja termiņa finansējumam un
to vietējo banku kapitāla plāniem, kuras atkarīgas no
centrālās bankas finansējuma vai saņem valsts atbalstu,
būtu reāli jāatspoguļo sagaidāmo
parādsaistību samazināšanās banku nozarē un
jāsamazina atkarība no aizņēmumiem no centrālajām
bankām, vienlaikus izvairoties no aktīvu pāragras
pārdošanas un kredītresursu trūkuma. Likviditātes minimālo
prasību noteikumi tiks atjaunināti, lai turpmāk novērstu
aktīvu, kas denominēti euro, koncentrāciju nākotnē;
b)      veikt Kipras bankas (Bank of Cyprus)
un Kipras tautas bankas (Cyprus Popular Bank) aktīvu
neatkarīgu novērtēšanu un ātri integrēt Kipras tautas
bankas darbības Kipras bankas darbībās. Novērtēšanu
pabeidz ātri, lai dotu iespēju Kipras bankā atbrīvot
neapdrošināto noguldījumu attiecīgās daļas;
c)      pieņemt vajadzīgās
normatīvās prasības attiecībā uz 1. līmeņa
pamatkapitāla pietiekamības radītāja palielināšanu
līdz 9 % līdz 2013. gada beigām;
d)      veikt pasākumus, lai mazinātu
banku pārstrukturēšanas rezultātā radītās
izmaksas nodokļu maksātājiem. Pirms tiek piešķirti valsts
atbalsta pasākumi, nepietiekami kapitalizētas komerciālās
un kooperatīvās kredītiestādes piesaista kapitālu,
ciktāl iespējams, no privātiem avotiem, tostarp arī no
bankas akcionāriem un kreditoriem, bet ne tikai. Jebkādus
pārstrukturēšanas vai noregulējuma plānus oficiāli
apstiprina saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, pirms šāds
valsts atbalsts tiek piešķirts;
e)      nodrošināt, ka tiek izveidots
kredītu reģistrs, pārskatīts un, ja nepieciešams,
grozīts spēkā esošais tiesiskais regulējums
attiecībā uz aizdevuma procesu, un tiek pieņemti tiesību
akti komercbanku pārvaldības nostiprināšanai;
f)       nostiprināt banku
pārvaldību, tostarp aizliedzot izsniegt aizdevumus neatkarīgiem
valdes locekļiem vai ar tiem saistītām personām;
g)      palielināt ienākumus nenesošu
aizdevumu atgūšanu, vienlaikus samazinot stimulus
aizņēmējiem principā nepildīt saistības. Tas
ietvers ierobežojumu samazināšanu attiecībā uz
nodrošinājuma realizāciju un ienākumus nenesošu aizdevumu
pienācīgu uzraudzību un pārvaldību. Kipras
Centrālā banka sniedz norādījumus, lai klasificētu
kā ienākumus nenesošus visus aizdevumus, kuru atmaksa ir kavēta
par vairāk nekā 90 dienām;
h)      saskaņot kooperatīvo
kredītiestāžu regulējumu un uzraudzību ar komercbanku
regulējumu un uzraudzību;
i)       noskaidrot kooperatīvo
kredītiestāžu dzīvotspēju un, apspriežoties ar Komisiju un
informējot ECB un SVF, attīstīt stratēģiju par
kooperatīvo kredītiestāžu nozares struktūru, darbību
un dzīvotspēju nākotnē. Stratēģijas
īstenošana būtu jāpabeidz līdz 2015. gada vidum;
j)       palielināt uzraudzību pār
uzņēmumu un mājsaimniecību parādsaistībām un
izveidot pamatu mērķtiecīgai privātā sektora
pārstrukturēšanai un
k)      turpināt pastiprināt
pasākumus pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu
legalizāciju un nodrošināt pilnīgu uzņēmumu
pārredzamību saskaņā ar labāko praksi.
7.           Iestādes 2013. gadā
stingri īsteno 2013. gada budžeta likumu kopā ar papildu
pastāvīgiem pasākumiem vismaz 351 miljona euro
apmērā (2,1 % no IKP). Kipra pieņem grozījumus 2013. gada
budžeta likumā, lai iekļautu papildu konsolidācijas
pasākumus. Kipra pieņem šādus pasākumus:
a)      budžeta izdevumu daļā veic izdevumu
samazinājumu par mājokļu shēmām vismaz 36 miljonu
euro apmērā un proporcionālu samazinājumu
attiecībā uz valsts sektorā strādājošo atalgojumu un
racionalizē konkrētus sociālos pabalstus;
b)      budžeta ieņēmumu daļā
papildu pasākumi ietver īpašuma nodokļu, tiesību aktos
noteiktās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes,
nodokļa likmes par procentu ienākumiem, banku nodevu un maksas par
sabiedriskajiem pakalpojumiem palielinājumu;
c)      Kipra veic nodokļu sistēmas
reformu attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem,
pamatojoties uz principu "videi draudzīgs" un ar mērķi
gūt papildu ieņēmumus;
d)      Kipra veic pasākumus, lai
kontrolētu veselības aprūpes izdevumus un uzlabotu izmaksu
efektivitāti veselības aprūpes nozarē, palielinot valsts
slimnīcu efektivitāti, konkurētspēju un rentabilitāti.
Turklāt Kipra ievieš līdzmaksājumu sistēmu ierobežotam
skaitam medicīnas pakalpojumu un zāļu un
e)      Kipra nodrošina kopš 2012. gada
decembra pieņemto konsolidācijas pasākumu pilnīgu
īstenošanu.
8.           No 2014. gada 1. janvāra
piemēro šādus pasākumus:
a)      budžeta izdevumu daļā:
kopējos izdevumus par sociālajiem maksājumiem, nodrošinot
labāku mērķu noteikšanu, samazina par vismaz 28,5 miljoniem
euro; turpina samazināt algas valsts un plašāk publiskajā
sektorā; ievieš maksu par sabiedriskā transporta biļetēm
studentiem un pensionāriem; veic strukturālo reformu pasākumus
izglītības nozarē, lai samazinātu algu izdevumus un
b)      budžeta ieņēmumu daļā
līdz 2014. gadam: pagaidu iemaksu no bruto ieņēmumiem
publiskā un privātā sektora darba ņēmējiem
veikšanu pagarina līdz 2016. gada 31. decembrim; palielina PVN;
palielina akcīzes nodokli un palielina iemaksas vispārējā
sociālās apdrošināšanas shēmā.
9.           Lai nodrošinātu valsts
finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, Kipra īsteno
fiskāli-strukturālas reformas, kurās, inter alia,
ietilpst šādi pasākumi un rezultāti:
a)      vispārējās un valsts
sektora pensiju sistēmas reformas, lai nodrošinātu pensiju
sistēmas ilgtspēju, vienlaikus risinot pienācīgu pensiju
jautājumu. Ja nepieciešams, reformas tiks pastiprinātas;
b)      veselības aprūpes izdevumu
pieauguma kontrole, lai stiprinātu finansēšanas struktūras
ilgtspēju un veselības aprūpes nodrošināšanas
efektivitāti;
c)      uzlabot valsts izdevumu efektivitāti
un budžeta procesu, izmantojot efektīvu vidēja termiņa budžeta
struktūru kā daļu no uzlabotās valsts finanšu
pārvaldības, kas pilnībā atbilst Direktīvai par
dalībvalstu budžeta sistēmu prasībām un Līgumam par
stabilitāti, koordināciju un pārvaldību (LSKP);
d)      pieņemt publiskā un
privātā sektora partnerību atbilstīgu tiesisko un
institucionālo regulējumu, kas izstrādāts saskaņā
ar labāko praksi;
e)      izstrādāt programmu, lai
panāktu stabilu valsts korporatīvās pārvaldības
sistēmu valstij pilnībā un daļēji piederošiem
uzņēmumiem, un ieviest privatizācijas plānu, lai palīdzētu
uzlabot ekonomikas efektivitāti un atjaunotu parāda
atmaksājamību;
f)       izstrādāt un īstenot
visaptverošu reformu plānu, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanas un
administrēšanas efektivitāti un lietderību, tostarp veicot
pasākumus nolūkā nodrošināt pilnīgu un savlaicīgu
to tiesību aktu un standartu piemērošanu, kas reglamentē
starptautisko sadarbību nodokļu jomā un nodokļu
informācijas apmaiņu;
g)      veikt nekustamā īpašuma
nodokļa reformu;
h)      veikt valsts pārvaldes reformu
nolūkā uzlabot tās darbību un efektivitāti, jo
īpaši sabiedrisko pakalpojumu jomā pārskatot pakalpojumu
apmērus, darba apstākļus un funkciju sadali, lai
nodrošinātu valsts līdzekļu efektīvu izmantošanu un
kvalitatīvu pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem un
i)       reformēt sociālo pabalstu
vispārējo struktūru un līmeņus ar mērķi
efektīvāk izmantot līdzekļus un nodrošinot
pienācīgu līdzsvaru starp sociālo palīdzību un
stimulus, lai sāktu strādāt.
10.         Kipra pēc
apspriešanās ar sociālajiem partneriem un atbilstoši mērķim
uzlabot ekonomikas konkurētspēju un atspoguļot darbaspēka
ražīguma attīstību veic algu indeksācijas sistēmas
reformu. Plānotajai sociālās palīdzības reformai
būtu jānodrošina, ka sociālā palīdzība kalpo par
drošības tīklu, lai nodrošinātu minimālo ienākumu
tiem, kas nevar sev nodrošināt elementāru dzīves līmeni,
vienlaikus saglabājot stimulus, lai sāktu strādāt. Visas
minimālās algas izmaiņas atbilst ekonomikas un darba tirgus
attīstībai un tiek veiktas pēc apspriešanās ar sociālajiem
partneriem.
11.         Kipra pieņem
pārējos nepieciešamos grozījumus konkrētu nozaru
tiesību aktos, lai pilnībā īstenotu Pakalpojumu
direktīvu. Tiek novērsti nepamatoti šķēršļi
pakalpojumu tirgos, jo īpaši attiecībā uz
reglamentētajām profesijām. Tiek uzlabots konkurences
regulējums, uzlabojot kompetentās konkurences iestādes
darbību un nostiprinot valsts regulatīvo iestāžu neatkarību
un pilnvaras.
12.         Līdz 2014. gada
beigām Kipra samazina neizsniegto īpašumtiesības apliecinošu
dokumentu skaitu zem 2000 un ievieš garantētus termiņus ēku
sertifikātu un īpašumtiesības apliecinošo dokumentu
izsniegšanai.
13.         Līdz 2013. gada
beigām Kipra groza noteikumus par ieķīlāta īpašuma
piespiedu pārdošanu un atļauj organizēt privātas izsoles
iespējami īsā laikā. Paātrina lietu izskatīšanas
tiesā un nodrošina tiesā vēl neizskatīto lietu izskatīšanu
līdz programmas darbības beigām.
14.         Kipra veic iniciatīvas,
lai stiprinātu konkurētspēju tūrisma nozarē. Šo
iniciatīvu ietvaros pārskata Tūrisma stratēģiju 2011. ‑ 2015. gadam,
pamatojoties uz pētījumu par to, kā uzlabot tūrisma nozares
uzņēmējdarbības modeli, un rūpīgu analīzi
par labāko veidu, kā nodrošināt pietiekamu gaisa satiksmi ar
Kipru.
15.         Enerģētikas
nozarē Kipra pārņem un pilnībā īsteno trešo
enerģētikas paketi. Turklāt tiek formulēts visaptverošs
attīstības plāns Kipras enerģētikas nozares
pārstrukturēšanai. Plānā ietver:
a)      gāzes ieguvei nepieciešamās
infrastruktūras izstrādes plānu;
b)      pārskatu par regulējumu un
tirgus organizāciju enerģētikas nozarē un gāzes
eksporta jomā un
c)      plānu par institucionālās
sistēmas izveidi ogļūdeņražu resursu pārvaldībai,
tostarp resursu fondu, kurā būtu jāsaņem un
jāpārvalda valsts ieņēmumi no gāzes ieguves
atklātā jūrā un kurš būtu izveidots, pamatojoties uz
starptautiskā līmenī atzītu labāko praksi.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Kipras
Republikai.
4. pants
Šo lēmumu
publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 186, 20.7.2010., 30. lpp.
[2]               OV C 219, 24.7.2012., 13. lpp.
[3]               Kā norādīts 2012. gada
padziļinātajā pārskatā par Kipru un 2012. gada
Kiprai adresētajos ieteikumos Eiropas pusgada ietvaros.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0444

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās  /* COM/2009/0444 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 3.9.2009COM(2009) 444 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tāsPASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017, sastāv vai ir ražoti no tās un par ko 2005. gada 4. oktobrī uzņēmums Monsanto Europe S.A. Čehijas kompetentajai iestādei iesniedza pieteikumu par laišanu tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Pievienotais priekšlikums attiecas arī uz citu tādu produktu laišanu tirgū, kas satur vai sastāv no kukurūzas MON 88017 un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde („EFSA”) 2009. gada 6. maijā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas kukurūzas MON 88017, kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (paredzēto lietojumu kontekstā).Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, 2009. gada 22. jūlijā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai tika iesniegts Komisijas lēmuma projekts, ar ko atļauj laist Kopienas tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017, sastāv vai ir ražoti no tās, lai komiteja par to balsotu. Komiteja atzinumu nesniedza – 14 dalībvalstis (167 balsis) nobalsoja par, 8 dalībvalstis (80 balsis) nobalsoja pret, 4 dalībvalstis (94 balsis) atturējās un viena dalībvalsts (4 balsis) nebija pārstāvēta.Tādējādi saskaņā ar 35. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums, kas attiecas uz veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu un jāinformē par to Parlaments.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sastāv vai ir ražoti no tās (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[1] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Uzņēmums Monsanto Europe S.A. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu 2005. gada 4. oktobrī iesniedza pieteikumu Čehijas kompetentajai iestādei, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MON 88017, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”).(2) Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur kukurūzu MON 88017 vai sastāv no tās un paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[2], un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, ko veic saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. Tajā arī ietverts ietekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.(3) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EFSA”) 2009. gada 6. maijā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no kukurūzas MON 88017 (“produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (paredzēto lietojumu kontekstā)[3]. Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EFSA , sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.(4) Turklāt EFSA atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam.(5) Ņemot vērā šos apsvērumus, produktiem atļauja jāpiešķir.(6) Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[4], katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.(7) Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MON 88017, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka produkti tiek izmantoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un kam ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.(8) Turklāt saskaņā ar EFSA atzinumu nav pamatoti paredzēt īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpašus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz pārtikas un barības izmantošanu un darbībām ar to, ieskaitot uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.(9) Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.(10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[5], 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.(11) Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[6].(12) Notika apspriedes ar pieteikuma iesniedzēju par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem.(13) Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificēti organismi un unikālais identifikatorsĢenētiski modificētai kukurūzai ( Zea mays L.) MON 88017, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators MON-88Ø17-3, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.2. pantsAtļaujaSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:a) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražotas no tās;b) barībai, kas satur kukurūzu MON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražota no tās;c) produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.3. pants Marķējums1. Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.2. Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.4. pants Ietekmes uz vidi monitorings1. Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots monitoringa plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts pielikuma h) punktā.2. Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai gada pārskatus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.5. pantsKopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā ietverto informāciju iekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.6. pantsAtļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir uzņēmums Monsanto Europe S.A. , Beļģija, kas pārstāv uzņēmumu Monsanto Company , Amerikas Savienotās Valstis.7. pantsPiemērošanas termiņšŠo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.8. pantsAdresātsŠis lēmums ir adresēts Monsanto Europe S.A. , Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brussels – Beļģija.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājsNosaukums: Monsanto Europe S.A.Adrese: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brussels - BelgiumPārstāv uzņēmumu Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – Amerikas Savienotās Valstis.b) Produktu apzīmējums un specifikācija(1) Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražotas no tās;(2) barība, kas satur kukurūzu MON-88Ø17-3, sastāv vai ir ražota no tās;(3) produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā kukurūza MON-88Ø17-3 rada modificētu Cry3Bb1 proteīnu, kas aizsargā pret dažiem vaboļu kārtas kaitēkļiem, un CP4 EPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosfāta herbicīdiem.c) Marķējums(1) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4.panta 6. punkta konkrētām marķēšanas prasībām “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.(2) Uz šā lēmuma 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-88Ø17-3 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.d) Noteikšanas metode-  Konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz kukurūzu MON-88Ø17-3;-  validēta sēklām Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  references materiāls: AOCS 0406-E, kas pieejams American Oil Chemists Society (AOCS) tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm/corn.cfm.e) Unikālais identifikatorsMON-88Ø17-3f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolā par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidībuBioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācija: skatīt [ aizpildīt, kad izziņos ].g) Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, izmantošanai vai darbībām ar tiemNav vajadzīgs.h) Monitoringa plānsIetekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.[Saite: internetā publicēts plāns. ]i) Uzraudzības prasības pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturāNav vajadzīgs.Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. [1] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.[2] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280[4] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[5] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[6] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.


				|

		52012PC0567

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Lēmumu 2009/790/EK, atļaujot Polijai pagarināt termiņu tāda īpaša pasākuma piemērošanai, ar kuru atkāpjas no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu /* COM/2012/0567 final - 2012/0272 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Saskaņā ar 395. panta
1. punktu 2006. gada 28. novembra
Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās
vērtības nodokļa sistēmu[1]
(turpmāk "PVN direktīva") Padome pēc Komisijas
priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai
dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, ar kuriem
atkāpjas no minētās direktīvas noteikumiem nolūkā
vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut dažu
veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu
maksāšanas.
Ar vēstuli, kas Komisijā
reģistrēta 2012. gada 12. aprīlī, Polija
lūdza atļauju turpināt piešķirt nodokļa
atbrīvojumu nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums
nepārsniedz EUR 30 000 ekvivalentu valsts valūtā
pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā Polijas
pievienošanās dienā. Saskaņā ar PVN direktīvas
395. panta 2. punktu Komisija informēja pārējās
dalībvalstis par Polijas lūgumu, nosūtot vēstules, kas
datētas ar 2012. gada 17. un 18. jūliju. Komisija ar
2012. gada 19. jūlija vēstuli paziņoja Polijai, ka
tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par
vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.
Vispārīgais konteksts
PVN direktīvas XII sadaļas
1. nodaļa paredz dalībvalstīm iespēju piemērot
mazajiem uzņēmumiem īpašus režīmus, tostarp iespēju
atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus,
kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu
robežvērtību. Šis atbrīvojums nozīmē, ka nodokļa
maksātājam nav jāiekasē PVN par piegādēm un
līdz ar to nodokļa maksātājs nevar atgūt
samaksāto priekšnodokli.
Saskaņā ar PVN direktīvas
287. panta 14. punktu Polija drīkst atbrīvot no PVN tos
nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz
EUR 10 000 ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas
maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās
dienā.
2009. gadā Polija lūdza
atļauju piemērot atkāpi, lai mazajiem tirgotājiem
vienkāršotu PVN saistības un valsts nodokļu administrācijai
atvieglotu nodokļa iekasēšanu. Padome ar Padomes 2009. gada
20. oktobra Lēmumu 2009/790/EK[2]
deva Polijai atļauju atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus,
kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 30 000 ekvivalentu
valsts valūtā, līdz 2012. gada 31. decembrim. Šis
pasākums nodokļa maksātājiem nav obligāts.
Tagad Polija lūdz pagarināt šā
pasākuma piemērošanas termiņu.
Komisija 2004. gada 29. oktobra priekšlikumā
direktīvai par PVN saistību vienkāršošanu (COM(2004) 728
galīgā redakcija) iekļāva noteikumus, kuru mērķis
ir atļaut dalībvalstīm atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa
maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz
EUR 100 000 robežvērtību, un noteica, ka šo
robežvērtību katru gadu var atjaunināt. Tomēr šajā
posmā Padome vēl nav panākusi vienošanos par minēto
priekšlikumu.
Polijas sniegtā informācija liecina, ka,
piemērojot pasākumu, no PVN tika atbrīvoti gandrīz
70 000 nodokļa maksātāju un saskaņā ar
aplēsēm kopējie valsts budžeta ieņēmumi no PVN
tāpēc ir sarukuši par aptuveni 0,14 %. Tāpēc
ierosināts pagarināt atkāpes termiņu līdz
2015. gada 31. decembrim vai līdz laikam, kad stājas
spēkā direktīva par gada apgrozījuma
robežvērtībām, līdz kurām nodokļa
maksātājus var atbrīvot no PVN, atkarībā no tā,
kura diena iestāsies agrāk.
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma
jomā
Komisija 2004. gadā izteica priekšlikumu
līdz EUR 100 000 paaugstināt gada apgrozījuma
robežvērtību, kuru dalībvalstis var piemērot (COM(2004) 728
galīgā redakcija), atbrīvojot nodokļa maksātājus
no PVN.
Atbilstība pārējiem
Savienības politikas virzieniem un mērķiem
Neattiecas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Neattiecas.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
Ietekmes novērtējums
Padomes lēmuma priekšlikuma mērķis
ir turpināt vienkāršošanas pasākumu, kas atceļ daudzas PVN
saistības uzņēmumiem, kuru darbības gada apgrozījums
nepārsniedz EUR 30 000 ekvivalentu valsts valūtā, un
kam tādējādi ir iespējama pozitīva ietekme.
Šī ietekme jebkurā gadījumā
būs neliela, jo ierobežots ir gan atkāpes piemērošanas laiks,
gan darbības joma.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Atļaut Polijai turpināt piemērot
pasākumu, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas, respektīvi,
režīma vienkāršošanas pasākumu uzņēmumiem, kuru gada
apgrozījums nepārsniedz EUR 30 000 ekvivalentu valsts
valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija
spēkā tās pievienošanās dienā.
Juridiskais pamats
PVN direktīvas 395. pants.
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Eiropas Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.
Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko
dalībvalstij piešķir pēc pašas dalībvalsts lūguma, un
tas nerada nekādas saistības.
Ņemot vērā atkāpes ierobežoto
darbības jomu, īpašais pasākums ir proporcionāls
izvirzītajam mērķim.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātie juridiskie instrumenti: Padomes
lēmums.
Saskaņā ar PVN direktīvas
395. pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujama
vienīgi ar Padomes atļauju, ko tā ar vienprātīgu
lēmumu pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Turklāt Padomes
lēmums ir vispiemērotākais juridiskais instruments, jo to var
adresēt atsevišķām dalībvalstīm.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē ES budžetu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Pārbaudes/pārskatīšanas/turpināmības
klauzula
Priekšlikumā ir iekļauta
turpināmības klauzula.
2012/0272 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko groza Lēmumu 2009/790/EK,
atļaujot Polijai pagarināt termiņu tāda īpaša
pasākuma piemērošanai, ar kuru atkāpjas no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK
par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 291. panta
2. punktu,
ņemot vērā Padomes
2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu ([3]) un jo īpaši tās
395. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Vēstulē, kura
Komisijā reģistrēta 2012. gada 12. aprīlī,
Polija lūdza atļauju piemērot pasākumu, ar ko atkāpjas
no Direktīvas 2006/112/EK 285. panta, lai turpinātu
atbrīvot no pievienotās vērtības nodokļa (PVN) tos
nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz
EUR 30 000 ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas
maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās
dienā. Ar šo pasākumu minētie nodokļa maksātāji
arī turpmāk būtu atbrīvoti no dažām vai visām
saistībām attiecībā uz PVN, kuras minētas
Direktīvas 2006/112/EK XI sadaļas 2.–6. nodaļā.
(2)       Komisija informēja
pārējās dalībvalstis par Polijas lūgumu, nosūtot
vēstules, kas datētas ar 2012. gada 17. un 18. jūliju.
Komisija ar 2012. gada 19. jūlija vēstuli paziņoja
Polijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā
uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.
(3)       Saskaņā ar
Direktīvas 2006/112/EK 287. panta 14. punktu Polija
drīkst atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru
gada apgrozījums nepārsniedz EUR 10 000 ekvivalentu valsts
valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija
spēkā tās pievienošanās dienā.
(4)       Ar Padomes 2009. gada
20. oktobra Lēmumu 2009/790/EK, ar ko Polijas Republikai
atļauj piemērot pasākumu, ar kuru atkāpjas no
287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo
pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[4], Polijai tika atļauts
atkāpes veidā līdz 2012. gada 31. decembrim
atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada
apgrozījums nepārsniedz EUR 30 000 ekvivalentu valsts
valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija
spēkā tās pievienošanās dienā. Ņemot
vērā to, ka šī robežvērtības palielināšana ir
samazinājusi PVN saistības mazākajiem uzņēmumiem,
tomēr tie joprojām var izvēlēties parasto PVN režīmu
saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 290. pantu,
būtu jāatļauj Polijai piemērot minēto pasākumu
vēl vienu ierobežotu laikposmu.
(5)       Savā 2004. gada
29. oktobra priekšlikumā Padomes direktīvai, ar ko groza
Direktīvu 77/388/EEK nolūkā vienkāršot
pievienotās vērtības nodokļa saistības[5], Komisija iekļāva
noteikumus, kuru mērķis ir atļaut dalībvalstīm
palielināt PVN atbrīvojuma shēmai piemērojamo gada
maksimālā apgrozījuma robežvērtību līdz
EUR 100 000 vai šīs summas ekvivalentam valsts valūtā,
paredzot iespēju šo robežvērtību katru gadu atjaunināt.
Polijas iesniegtais termiņa pagarinājuma pieprasījums ir
saderīgs ar minēto priekšlikumu.
(6)       Polijas sniegtā
informācija liecina, ka pasākuma piemērošanas dēļ
kopējie budžeta ieņēmumi no PVN saskaņā ar
aplēsēm ir sarukuši par aptuveni 0,14 %.
(7)       Atkāpe neietekmē
Savienības pašu resursus, ko veido iekasētais PVN.
(8)       Tādēļ
attiecīgi būtu jāgroza Lēmums 2009/790/EK,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2009/790/EK
2. pantā datumu "2012. gada 31. decembris"
aizstāj ar datumu "2015. gada 31. decembris".
2. pants
Šis lēmums ir adresēts Polijas
Republikai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[2]               OV L 283, 30.10.2009., 53. lpp.
[3]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[4]               OV L 283, 30.10.2009., 53. lpp.
[5]               COM(2004) 728 galīgā
redakcija.