Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0069

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu  /* COM/2007/0069 galīgā redakcija - COD 2007/0032 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.2.2007COM(2007) 69 galīgā redakcija2007/0032 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Valsts, Eiropas un starptautisko institūciju rīcībā jābūt pietiekami ticamai informācijai par iedzīvotājiem un mājokļiem Eiropas Savienībā. Izvirzot darbības mērķus un vērtējot sasniegumus, gandrīz nevienā ES politikas jomā (ekonomikas, sociālajā vai vides jomā) nevar iztikt bez kvalitatīviem iedzīvotāju uzskaites datiem. Tautas skaitīšanas dati nepieciešami, lai varētu veiktu derīgus ES dalībvalstu salīdzinājumus. Datus var izmantot tieši (piemēram, lai uzzinātu, cik cilvēku iespaido tā vai cita problēma/pasākums) vai kā vidējos rādītājus uz vienu iedzīvotāju, kas ļauj veikt salīdzināšanu. Turklāt Eiropas līmenī salīdzināmus skaitīšanas datus var ņemt par pamatu, veicot ikgadējo tautas skaitīšanu, izlases veida apsekojumus un reģionālo analīzi. Visbeidzot ar šo priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ir radīts juridisks pamats Eiropas līmenī salīdzināmu mājokļu uzskaites datu vākšanai. 1) Saskaņā ar šo priekšlikumu reizi desmit gados iesniedzamajiem datiem jāaptver pienācīgs mainīgo lielumu klāsts. Galvenais mērķis ir iegūt pietiekami detalizētu priekšstatu par iedzīvotāju struktūru un raksturlielumiem, lai varētu veikt daudzās politikas jomās īstenojamajai plānošanai, pārvaldībai un pārraudzībai vajadzīgo padziļināto analīzi. Šāda valsts politika nereti ir ar Eiropas dimensiju, tādēļ Eiropas Savienības iestādes un arī dalībvalstis Eiropas kontekstā pieprasa ticamus salīdzinājumus. 2) Saskaņā ar šo priekšlikumu iesniegtie dati ļauj saglabāt augstu ikgadējās tautas skaitīšanas kvalitāti. Tās pamatā parasti ir vai nu iedzīvotāju reģistri vai cita veida demogrāfiskā uzskaite, ko atjaunina, pamatojoties uz administratīviem aktiem. Neapšaubāmi, ka šīs aplēses laiku pa laikam jāpārbauda un jāprecizē, pamatojoties uz tautas skaitīšanas datiem, lai izvairītos no statistikas un tehniskām kļūdām. Intervāls starp divām, ar tautas skaitīšanas datiem pamatotām ikgadējās iedzīvotāju uzskaites pārbaudēm/precizēšanu nedrīkstētu pārsniegt aptuveni desmit gadus. Šajā priekšlikumā paredzētais datu vākšanas process labvēlīgi ietekmēs ikgadējo iedzīvotāju uzskaiti. To, ka ikgadējās iedzīvotāju uzskaites datiem jābūt īpaši kvalitatīviem, apliecina šādi piemēri: - Eiropas Savienības demokrātijas process nosaka, ka ikgadējai iedzīvotāju uzskaitei jābūt cik vien iespējams kvalitatīvai. Eiropas Savienības Padomes reglamenta 11. panta 5. punktā ir definēta kvalificēta balsu vairākuma procedūra Padomē. Viens no tās kritērijiem nosaka, ka kvalificētu balsu vairākumu veido dalībvalstis, kas pārstāv vismaz 62 % no Savienības iedzīvotāju kopskaita. - Eiropas Savienība atbalsta tās mazāk pārticīgo reģionu attīstību. Struktūrfondu konverģences mērķis ir ES kohēzijas politikas galvenā prioritāte. Par vājāk attīstītajiem reģioniem uzskata reģionus, kuros iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir mazāks nekā 75 % no Kopienas (ES 25) vidējā līmeņa. Lai noteiktu atbilstīgos reģionus, ir vajadzīgi ļoti kvalitatīvi reģionāla līmeņa iedzīvotāju uzskaites dati. Iedzīvotāju reģionālās uzskaites kvalitāte ir atkarīga no reģionālā ziņā pietiekami detalizēta tā avota iedalījuma, kurš ir aplēšu pamatā. Pašlaik likumīgais pamats, kas nosaka vispārējos struktūrfondu noteikumus, ir Padomes 2006. gada 11. jūlija Regula (EK) Nr. 1083/2006. - Ikgadējās iedzīvotāju uzskaites dati var netieši iespaidot nacionālos kontus. 3) Reģionālā kohēzija, kas budžetā parasti ir viena no apjomīgākajām pozīcijām, ir Eiropas Savienības kompetencē. Šajā regulā paredzētā datu vākšanas kārtība ļauj iegūt reģionāla līmeņa iedzīvotāju uzskaites datus tajā apjomā, kas vajadzīgs, lai novērtētu reģionālās kohēzijas virzību. 4) Veicot daudzus svarīgus ES līmenī saskaņotus izlases veida apsekojumus (piemēram, darbaspēka izlases veida apsekojumus), ir vajadzīgi reģionāla līmeņa statistikas dati par iedzīvotāju struktūru, lai izvēlētos aptaujājamo iedzīvotāju paraugus un ekstrapolētu rezultātus. Lai nodrošinātu apsekojumu rezultātu salīdzināmību, statistikas sistēmai jābūt saskaņotai Eiropas līmenī. Šajā priekšlikumā ieteiktā datu vākšanas kārtība nodrošina šādu statistikas sistēmu. 5) Ar šo priekšlikumu ir radīts juridisks pamats kvalitatīvu un salīdzināmu mājokļu uzskaites datu vākšanai. Tālejoša ietekme ir jautājumam par iedzīvotāju mājokļiem. - Sociālās politikas galvenais uzdevums ir nodrošināt, ka ir pieejami pienācīgi mājokļi. Eiropadomes sanāksmē Lākenē 2001. gadā dalībvalstu valdību pārstāvji ir uzsvēruši vajadzību izstrādāt kopīgus rādītājus attiecībā uz sociālo iekļaušanos, īpaši atsaucoties uz mājokļu jautājumu, un uzsvēruši vajadzību šajā nolūkā papildināt statistikas mehānismus. Tomēr mājokļu uzskaites rādītāju joprojām trūkst kā Eiropas, tā nacionālā līmenī. Par mājokļu jautājumu atbildīgie dalībvalstu ministri ir atkārtoti apstiprinājuši vajadzību pēc salīdzināmiem mājokļu uzskaites datiem. - Liels enerģijas, ūdens un pārējās apgādes un pakalpojumu, kam ir saistība ar vidi, patēriņš rodas ēkām, kurās atrodas privātās mājsaimniecības. - Mājokļi ir svarīgi ekonomiskajā ziņā (mājokļu piedāvājums un pieprasījums, finanses, celtniecība un renovācija). |120 | Vispārīgais konteksts Ja neizdosies sasniegt šā tiesību akta priekšlikuma mērķus, tas nopietni un negatīvi iespaidos gan daudzas Eiropas statistikas sistēmas daļas, gan juridisko saistību izpildi (piemēram, balsu vairākumu, struktūrfondus), gan tās analīzes kvalitāti un politikas novērtējumu, kura pamatā ir attiecīgā statistika. Pēdējā iedzīvotāju un mājokļu skaitīšana Eiropas Savienībā ir veikta par 2001. pārskata gadu. Tās pamatā nav bijuši Eiropas tiesību akti, bet ,,džentlmeņu vienošanās”. Šī tautas skaitīšana ir skaidri pierādījusi, ka, ņemot vērā to, kādiem mērķus datus ir paredzēts turpmāk izmantot, džentlmeņu vienošanās pienācīgi negarantē vajadzīgo datu kvalitāti. - Datu salīdzināmību lielā mērā mazina plašā pārskata dienu amplitūda: pārskata dienas aptver 39 mēnešu laikposmu, sākot no 1999. gada marta (Francija) līdz 2002. gada maijam (Polija); Maltas dati attiecas pat uz 1995. gada novembri. - Nav bijusi nodrošināta datu iesniegšanas precizitāte: lai gan džentlmeņu vienošanās noteica, ka visi dati Eiropas Kopienu Statistikas birojam jāiesniedz līdz 2003. gada 30. jūnijam, jaunākie dati ir saņemti 2005. gada vidū un publicēti 2005. gada septembrī, tātad 44 mēnešus pēc pārskata gada beigām. - Sākotnēji iesniegtie dati nereti ir bijuši nepilnīgi, nepietiekami pārbaudīti vai nekonsekventi. Vairākkārtējas prasības datus vēlreiz pārbaudīt ir nopietni kavējušas statistikas veidošanu. Ņemot vērā skaitīšanas datu svarīgo turpmāko lietojumu, ir vajadzīgi augstāki metadatu un kvalitātes nodrošināšanas standarti. |139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Eiropas tiesību akti nosaka, ka Eiropas Kopienas Statistikas birojam jānodrošina cik vien iespējams kvalitatīvi iedzīvotāju uzskaites dati (piemēram, balsu vairākums, struktūrfondi; skatīt iepriekš tekstā ,,Priekšlikuma pamatojuma un mērķu” 2) punkts). Turklāt, lai labāk noteiktu darbības mērķus un novērtētu panākto, daudzās ES politikas jomās nepieciešami tautas un/vai mājokļu skaitīšanas dati. Tiem jābūt pilnīgi salīdzināmiem Eiropas līmenī, turklāt bieži tiem jābūt sadalītiem reģionālā līmenī pēc mainīgajiem lielumiem un tik kvalitatīviem, ka vajadzīgo kvalitātes līmeni var nodrošināt tikai ar Eiropas tiesību aktiem par tautas un mājokļu skaitīšanām. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Regulas ,,Par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu Eiropas Savienībā” projekts 2005. gada 28. septembrī tika iesniegts ,,Sociālās statistikas direktoriem” (no nacionālajām iestādēm, kas atbild par skaitīšanas pasākumiem), bet 2005. gada 30. novembrī ar šo likumprojektu tika iepazīstināta Statistikas programmu komiteja. Gan ar ANO EEK, gan ar ES ir notikušas spraigas apspriešanās par ES reģiona iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanā aptveramajiem tematiem. Apspriešanās piedalījās daudzi Eiropas valstu eksperti. Turklāt saistībā ar tematiem un to reģionālās izstrādes līmeni Eiropas Kopienas Statistikas birojs ir veicis priekšizpēti. Izpētes gaitā ir aptaujāti valsts statistikas institūti. |212 | Atbilžu kopsavilkums un izmantošana Statistikas programmu komiteja ir pārliecinoši atbalstījusi tiesību akta projektu un tajā pausto nostāju. Pēc dažu ES dalībvalstu lūgumu regulai ir pievienots pielikums ar vispusīgu tautas skaitīšanā aptveramo tematu sarakstu. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Tautas skaitīšanas metodoloģija un tehnoloģija; tautas skaitīšanā aptveramie temati un raksturlielumi. |222 | Izmantotās metodes Eiropas statistikas sistēmā laba prakse ir pēc iespējas vairāk ņemt vērā iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai piemērojamos Eiropas Statistiķu konferences ieteikumus (ESK ieteikumi), kuros ir atspoguļotas ar iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas datiem saistītās svarīgākās nacionālās, starptautiskās un Kopienas prasības. ESK ieteikumi nosaka tautas skaitīšanas metodoloģiju un tehnoloģija, kā arī pārskatos iekļaujamos tematus. Šajā priekšlikumā iekļautais saraksts ar tautas skaitīšanā aptveramajiem tematiem ir saskaņā ar ESK ieteikumiem. Šie temati ir atzītas par svarīgākajiem pēc turpmākajos gados veiktās padziļinātas izpētes un apspriešanās ar lietotājiem. Dalībvalstis ir atzinušas, ka ESK ieteikumos minētie dati atbilst to mērķiem. Priekšlikumā ir skaidra atsauce uz ESK ieteikumiem, lai norādītu, ka lēmumu pamatā būs pienācīgas apspriešanās un analīze. ESK ieteikumus izstrādā liels ekspertu skaits no iestādēm, kas atbild par tautas skaitīšanas norisi un rezultātu analīzi. ESK ieteikumus sagatavoja pēc izvērstām diskusijām un viedokļu apmaiņas, organizējot konferences, tikšanās, darba grupas, speciālistu darba grupas un rakstveida apspriedes. |223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumu Apvienoto Nāciju Organizācijas Statistikas nodaļa (ANO SN), Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas ekonomikas komisija (ANO EEK), nacionālie statistikas biroji. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Kvalitatīvu ES tautas skaitīšanas datu trūkums var nopietni un neatgriezeniski ietekmēt politikas izstrādi un novērtējumu, pārvaldi un finanšu vadību. |225 | Ekspertu ieteikumi ir atspoguļoti kā ESK ieteikumos, tā arī dalībvalstīs veiktās priekšizpētes rezultātos. |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ESK ieteikumu pašreizējā redakcija ir atrodama tīmekļa vietnē http://www.unece.org/stats/documents/ece/ces/ge.41/2006/zip.1.e.pdf. |230 | Ietekmes novērtējums Apsvērtie varianti A) Tautas skaitīšana Eiropas Savienībā notiek nesaskaņoti. Vidējā termiņā tas nozīmētu, ka ES nebūtu pieejami visaptveroši un salīdzināmi iedzīvotāju un mājokļu uzskaites dati. Tam būtu nopietnas un negatīvas juridiskas (piemēram, saistībā ar balsu vairākumu, struktūrfondiem) un politiskas (piemēram, saistībā ar politikas izstrādi un novērtējumu) sekas. B) ,,Džentlmeņu vienošanās” par tautas skaitīšanu Eiropas Savienībā. Šajā variantā ES iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datiem būtu nekvalitatīvi. Nebūtu iespējams nodrošināt datu salīdzināmību. Arī šajā gadījumā būtu jārēķinās ar nopietnām un negatīvām juridiskām un politiskām sekām. C) Direktīva par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu ES. Transponējot tehniskas prasības valsts tiesību aktos, pastāv ievērojams novirzīšanās un neobjektivitātes risks, kas var ievērojami mazināt datu salīdzināmību, līdz ar to radot nopietnas un negatīvas tiesiskas un politiskas sekas. D) Eiropas tiesību akts par tautas skaitīšanu (Eiropas Parlamenta un Padomes regula un Komisijas īstenošanas regula). Tiesību akts ir orientēts uz rezultātu, nevis ieguldījumu. Tajā ir noteikti pienākumi un uzdevumi, kā arī vispārējas prasības par rezultātu un metožu kvalitāti un pārredzamību. Tas nodrošinātu, kas Eiropas Savienībā ir pieejami salīdzināmi un kvalitatīvi iedzīvotāju uzskaites dati. Juridiskās un politiskās saistības tiktu izpildītas. E) Eiropas tiesību akts par tautas skaitīšanu (Eiropas Parlamenta un Padomes regula un Komisijas īstenošanas regula). Tiesību akts ir orientēts uz ieguldījumu. Tajā ir sīki norādīts, kādi datu avoti dalībvalstīm jāizmanto (anketas, reģistri utt.), un kā no šiem avotiem jāiegūst vajadzīgie dati. Šāda pieeja var būt ļoti darbietilpīga. Dalībvalstīm būtu jāpielāgo visi tautas skaitīšanā izmantojamie reģistri, jo īpaši visi iedzīvotāju un mājokļu reģistri. Daudziem iedzīvotājiem, iespējams, būtu jāanketē, tādēļ tautas skaitīšanas birojiem un skaitītājiem būtu jāveic apjomīga datu vākšana uz vietas. ES iejaukšanās finansiālās sekas ievērojami iespaidotu dalībvalstu budžetu. |231 | D variants ir ieteicams. Šādi var garantēt, ka skaitīšanas dati būs ticami, pārredzami un pietiekami salīdzināmi. Tiesību akti būs orientēti nevis uz ieguldījumu, bet gan rezultātu, ļaujot dalībvalstīm izvēlēties, kā vislabāk organizēt skaitīšanu savā valstī; tiktu nodrošināta pietiekama kvalitāte, īpaši salīdzināmība, jo tiesību akti noteiktu dalībvalstīm par pienākumu ievērot galvenos standartus un īpašas kvalitātes prasības. Šī iespēja mazinās papildu noslodzi, kas rodas rīcības dēļ ES mērogā. Būs pienākums ziņot par iepriekš pieņemtiem jautājumiem un būs jāizpilda vienotas kvalitātes prasības, kā arī statistikas iestādēm būs noteikti pienākumi (kvalitātes pārskatu gatavošana, metadatu un pārējo skaidrojošo dokumentu sniegšana). |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saistībā ar reizi desmit gados iesniedzamajiem visaptverošajiem tautas uzskaites datiem priekšlikumā ir noteikti pienākumi un uzdevumi, kā arī vispārējas prasības par rezultātu un metožu kvalitāti un pārredzamību. Vajadzīgos datus dalībvalstis var gatavot, izvēlētos sev piemērotāko veidu. Tas attiecas arī uz avotiem, ko dalībvalstis vēlas izmantot datu ieguvei. Vienlaikus priekšlikums nodrošina datu kvalitāti, jo īpaši datu salīdzināmību Eiropas līmenī. Šī pieeja būtībā ir orientēta nevis uz ieguldījumu, bet gan uz rezultātu. |310 | Juridiskais pamats Kopienas statistikas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. pants. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, paredz Kopienas statistikas izveides pasākumus, ja tie vajadzīgi Kopienas darbībām. Pantā ir izklāstītas prasības Kopienas statistikas izveidei un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. |320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus turpmāk tekstā izklāstīto iemeslu dēļ. |331 | Viens no svarīgākajiem statistikas datu kvalitātes elementiem ir to salīdzināmība. Ņemot vērā, ka iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datus izmanto, lai īstenotu Eiropas tiesisko regulējumu, vērtētu Eiropas politiku un/vai salīdzinātu nacionālās politikas rezultātus Eiropas līmenī, ir pilnīgi skaidrs, ka izejas datiem jābūt Eiropas līmenī salīdzināmiem datiem. Dalībvalstis nevar panākt pietiekamu datu salīdzināmības līmeni, ja nepastāv skaidra Eiropas sistēma, proti, Eiropas tiesiskais regulējums, kas nosaka statistikas kopīgos elementus un kvalitātes prasības. Salīdzināmības priekšnoteikums ir arī dažādās valstīs izmantojamā tautas skaitīšanas metodoloģija un tehnoloģiju pārredzamība. Pārredzamības priekšnoteikums savukārt ir Eiropas tiesiskais regulējums un ar šo regulējumu pamatota strukturēta nacionālā un Eiropas līmeņa atbildīgo statistikas iestāžu sadarbība. Līdzšinējā pieredze nepārprotami rāda, ka džentlmeņu vienošanās bez saskaņotas, skaidras un pārraudzībai pakļautas sistēmas neļauj iegūt datu turpmākajam lietojumam atbilstīgi kvalitatīvus statistikas rezultātus. |332 | Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami, rīkojoties Kopienai, turpmāko iemeslu dēļ. |Ierosinātais ES tiesību akts ir vajadzīgs, lai garantētu datu kvalitāti, jo īpaši to salīdzināmību. Lai to panāktu un nodrošinātu arī dalībvalstīs izmantojamās metodoloģijas un tehnoloģiju pārredzamību, regulā ir noteiktas visām dalībvalstīm kopīgas prasības: - Dalībvalstīm jānodrošina nosūtāmo datu un metadatu kvalitāte un jāgādā, lai izvēlētie datu avoti un metodoloģija pēc iespējas atbilstu iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas pamatelementiem, jo īpaši individuālā uzskaite, vienlaicīgums, vispusīgums konkrētā teritorijā, nelielu reģionu datu pieejamība un definēts periodiskums. - Dalībvalstīm jāziņo par datu avotiem, ko tās izmanto, lai izpildītu saistības, jāpamato šo avotu izvēle un jāpaskaidro, kā datu avotu izvēle var iespaidot iesniedzamos rezultātus. Dalībvalstīm jāziņo par to, cik lielā mērā izvēlētie datu avoti un metodoloģija atbilst iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas pamatelementiem. - Pamattemati, par kuriem jāsniedz dati, ir kopīgi visām valstīm. - Visu valstu statistikā pārskata dienai jābūt vienā un tai pašā kalendārajā gadā. - Dalībvalstis datus nosūta 24 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām Komisijas (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) noteiktajā tehniskajā formātā. - Iedzīvotāji ir visas personas, kuru pastāvīgā dzīvesvieta ir attiecīgajā valstī. Regulā ir sniegta šā jēdziena definīcija. - Regulā ir definēts jēdziens ,,nacionāls” un ,,reģionāls”. - Regulā ir noteiktas tikai vispārējas prasības, un to īstenošanai dalībvalstis var izvēlēties sev piemērotāko veidu. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |510 | Vienkāršošana |511 | Priekšlikums paredz vienkāršot (ES un valsts) pārvaldes iestāžu administratīvās procedūras. |513 | Atzīts, ka regulas projektā paredzētie vispārīgie pienākumi ir īstenojami risinājumi un sniedz skaidras ievirzes tautas skaitīšanā iesaistītajām nacionālajām iestādēm. Tā kā statistikas rezultātus saistībā ar definīcijām un jēdzieniem retrospektīvi nesaskaņo, tiek vienkāršotas statistikas biroju administratīvās procedūras. |Eiropas Ekonomikas zona Tiesību akta priekšlikums attiecas uz EEZ, tādēļ tā darbības joma jāpaplašina, ietverot Eiropas Ekonomikas zonu. |CEļVEDIS |511 | Pašlaik nav iespējams ierosināt konkrētus pasākumus, kas būtu jāveic, lai regulu pieņemtu un īstenotu, jo turpmākā rīcība būs atkarīga no Eiropas Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta apspriešanās rezultātiem un no tā, cik drīzā laikā regulu oficiāli pieņems. Tomēr pagaidu grafiks varētu būt šāds (tas var mainīties atkarībā no regulas spēkā stāšanās dienas): 2006. gada otrā puse Regulas projekta apspriešana Eiropas Komisijas starpdienestu līmenī. Eiropas Komisijas oficiāls tiesību akta projekta tulkojums visās ES oficiālajās valodās. 2007. gada pirmā puse Priekšlikuma projekta iesniegšana kolēģijai oficiālai apstiprināšanai. Eiropas Komisijas oficiālā tiesību akta projekta iesniegšana ES Padomei pirmajam lasījumam. 2006. gada otrā puse/2007. gads Speciālistu darba grupu tikšanās, lai apspriestu ar regulu saistītos tehniskos jautājumus. Specifikāciju izstrāde, papildinot ar tautas skaitīšanu saistītos ANO EEK/Eiropas Kopienas Statistikas biroja ieteikumus. Komisijas īstenošanas regulas sagatavošana. |-  2007/0032 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],apspriežoties ar Statistikas programmu komiteju (SPK), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom[2],rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3],tā kā:1.  Lai Komisija varētu pildīt tai uzticētos, jo īpaši Līguma 2. un 3. pantā paredzētos uzdevumus, tās rīcībā jābūt pietiekami ticamiem, detalizētiem un salīdzināmiem iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datiem. Attiecībā uz metodoloģiju, definīcijām statistikas datu un metadatu programmu jānodrošina pietiekama salīdzināmība Eiropas līmenī.2.  Periodiski statistikas dati par iedzīvotājiem un svarīgākajiem personu ģimenes, sociālajiem, ekonomiskajiem un mājokļu raksturlielumiem ir vajadzīgi, lai pētītu un izstrādātu reģionālo un sociālo politiku, kas ietekmē konkrētas Kopienas nozares.3.  Lai, salīdzinot dažādas dalībvalstis, datus varētu izmantot pēc iespējas mērķtiecīgāk, datiem būtu jāattiecas uz vienu un to pašu pārskata gadu.4.  Saskaņā ar Padomes 1997. gada 17. februāra Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[4], kas ir šīs regulas pamatprincipu kopums, statistikas vākšanai jābūt saderīgai ar taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas konfidencialitātes prasībām.5.  Kopienas statistikas izveidē un izplatīšanā saskaņā ar šo regulu valsts un Kopienas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā principi, kas izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī ir pieņēmusi Statistikas programmu komiteja un kurš ir pievienots Komisijas ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību[5].6.  Paredzētās rīcības mērķi, proti, salīdzināmu un visaptverošu Kopienas statistikas datu par iedzīvotājiem un mājokļiem vākšana un apkopošana dalībvalstu līmenī nav pienācīgi sasniedzami, jo nepastāv kopīgi statistikas elementi un kvalitātes prasības un nav pārredzamas metodoloģijas, tādēļ šie mērķi ir labāk sasniedzami Kopienas līmenī, izmantojot vienotu statistikas sistēmu, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Atbilstīgi minētajā pantā noteiktajam proporcionalitātes principam šī regula par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu nepārsniedz to, kas vajadzīgs tās mērķu sasniegšanai.7.  Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[6].8.  Komisijai jāpiešķir īpašas pilnvaras, lai noteiktu definīciju pielāgošanas nosacījumus, nākamos pārskata gadus un pieņemtu statistikas datu un metadatu programmu. Tā kā tie ir vispārīgi pasākumi ar mērķi grozīt mazsvarīgus šās regulas elementus, tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvas kontroles procedūru.IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmetsŠī regula paredz vispārīgus noteikumus, kas attiecas uz visaptverošu iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datu nodrošināšanu reizi desmit gados.2. pantsDefinīcijas1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:(a) ,,iedzīvotāji” ir valsts un reģionu iedzīvotāji, kas 5. panta 2. punktā minētajā pārskata dienā atrodas savā pastāvīgajā dzīvesvietā;(b) ,,mājokļi” ir dzīvojamās vienības un ēkas, kā arī starp iedzīvotājiem un dzīvojamajām telpām valsts un reģionālā līmenī pastāvošā saistība pārskata dienā. ,,Ēkas” ir tādas ēkas, kurās faktiski atrodas vai var atrasties dzīvojamās vienības;(c) „pastāvīga dzīvesvieta” ir vieta, kurā indivīdi parasti pavada dienas atpūtas daļu, neņemot vērā īslaicīgu prombūtni izklaides, brīvdienu pavadīšanas, draugu un radinieku apciemošanas, darīšanu, ārstniecības vai svētceļojumu nolūkā, vai šādas vietas neesības gadījumā juridiskā vai oficiāli reģistrētā rezidence;(d) ,,pārskata diena” ir diena, uz kuru saskaņā ar šīs regulas 5. panta 2. punktu attiecas dalībvalstu dati;(e) ,,nacionāls” ir tāds, kas atrodas dalībvalsts teritorijā;(f) ,,reģionāls” ir atbilstošs NUTS 1. līmenim, NUTS 2. līmenim un NUTS 3. līmenim saskaņā ar definīciju statistiski teritoriālo vienību klasifikācijā (NUTS), kurš ir noteikts ar pārskata dienā spēkā esošo Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1059/2003[7] redakciju, kā arī atbilstošs vietējo administratīvo vienību 2. līmenim (LAU 2. līmenim);(g) ,,iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas galvenās pazīmes” ir individuāla uzskaite, vienlaicīgums, vispusīgums konkrētā teritorijā, nelielu reģionu datu pieejamība un definēts periodiskums;(h) ,,anonimizēti mikrodati” ir atsevišķas statistiskās datu kopas, kas mainītas, lai saskaņā ar pašreizējo vislabāko praksi samazinātu to statistikas vienību identifikācijas iespēju, ar kurām šīs datu kopas saistās.2. Vajadzības gadījumā Komisija 7. panta 3. punktā noteiktajā kārtībā var pielāgot 1. punktā minētās definīcijas.3. pantsDatu iesniegšanaDalībvalstis iesniedz Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) iedzīvotāju un mājokļu uzskaites datus, kas aptver noteiktus demogrāfiskus, sociālus, ekonomiskus un mājokļu raksturlielumus, kuri attiecas uz atsevišķām personām, ģimenēm, mājsaimniecībām, dzīvojamajām vienībām un ēkām nacionālā un reģionālā līmenī saskaņā ar pielikumu.4. pantsDatu avoti un kvalitāte1. Statistikas izveidei dalībvalstis var izmantot dažādus, bet jo īpaši šādus datu avotus:a) parastā tautas skaitīšana;b) tautas skaitīšana, izmantojot reģistrus;c) parastā tautas skaitīšana un izlases veida apsekojums;d) tautas skaitīšana, izmantojot reģistrus, un izlases veida apsekojumi;e) parastā tautas skaitīšana un reģistru izmantošana;f) atbilstīgs apsekojums, izlases izmantojot pēc rotācijas principa (adaptīvā tautas skaitīšana).2. Dalībvalstis nodrošina, ka datu avoti un metodoloģija, ko dalībvalstis izmanto, lai izpildītu šīs regulas prasības, pēc iespējas atbilst 2. panta 1. punktā definētajiem iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas galvenajām pazīmēm.3. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu nosūtāmo datu un metadatu kvalitāti. Komisija (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) sadarbībā ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm un starptautiskām organizācijām sniedz metodiskus ieteikumus un prasības, kas jāievēro, lai nodrošinātu sagatavoto datu un metadatu kvalitāti, jo īpaši iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanai piemērojamos Eiropas Statistiķu konferences ieteikumus.4. Dalībvalstis ziņo Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) par izmantotajiem datu avotiem, šo avotu izvēles pamatojumu un par izvēlēto datu avotu ietekmi uz statistikas kvalitāti (kvalitātes ziņojumi). Šajā kontekstā dalībvalstis ziņo par to, cik lielā mērā izvēlētie datu avoti un metodika atbilst 2. panta 1. punktā definētajiem iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanas galvenajām pazīmēm.5. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) par atbilstīgi šai regulai iesniegtās statistikas pārskatīšanu un labojumiem un par jebkurām pārmaiņām izmantotajā metodoloģijā un datu avotos.6. Komisija saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto kārtību nosaka kvalitātes pārskata saturu un kvalitātes kritērijus, kas jāievēro datu izveidē un izplatīšanā.5. pantsDatu nosūtīšana1. Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) apstiprinātus datus un metadatus šajā regulā noteiktajā kārtībā katras desmitgades sākumā.2. Katra dalībvalsts nosaka dienu, uz kuru attiecas tās dati (pārskata dienu). Pārskata dienai jābūt saskaņā ar šo regulu noteikto gadu (pārskata gadā). Pirmais pārskata gads ir 2011. gads. Komisija nosaka nākamos pārskata gadus saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto kārtību.3. Dalībvalstis nosūta datus 24 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām.4. Komisija saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto kārtību apstiprina programmu, kurā ir noteikti statistikas dati un metadati, kas jānosūta, lai izpildītu datu vākšanas prasības. Saskaņā ar šo regulu aptveramie temati konkrētiem ģeogrāfiskajiem līmeņiem nedrīkst pārsniegt tematus, kas saistībā ar šiem ģeogrāfiskajiem līmeņiem ir uzskaitīti pielikumā.5. Statistikas datu programmā līdzās apkopotiem datiem (tabulu programmas veidā) var iekļaut arī anonimizētu mikrodatu izlasi.6. Apstiprinātos datus un metadatus dalībvalstis nosūta Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs) elektroniski. Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā noteikto kārtību apstiprina atbilstīgo tehnisko formātu, kas jāizmanto, nosūtot vajadzīgos datus.7. Ja dalībvalstis saskaņā ar šīs regulas 4. panta 5. punktu datus pārskata vai labo, grozītos datus nekavējoties nosūta Komisijai (Eiropas Kopienas Statistikas birojs).6. pantsĪstenošanas pasākumi1. Saskaņā ar 7. panta 2. punktā noteikto kārtību apstiprina šādus pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai:a) atbilstīga tehniskā formāta pieņemšana, kā to paredz 5. panta 6. punkts.2. Saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto kārtību apstiprina šādus pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai:a) definīciju pielāgošana, kā to paredz 2. panta 2. punkts;b) kvalitātes ziņojuma satura noteikšana, kā to paredz 4. panta 6. punkts;c) kvalitātes kritēriju noteikšana, kā to paredz 4. panta 6. punkts;d) pārskata gadu noteikšana, kā to paredz 5. panta 2. punkts;e) statistikas datu un metadatu programmas pieņemšana, kā to paredz 5. panta 4. punkts.3. Jāievēro princips, ka atjaunināšanas ieguvumiem jābūt lielākiem par šā procesa izmaksām, kā arī princips, ka papildu izmaksām un administratīvajam slogam jābūt samērīgam.7. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom.2. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais laikposms ir trīs mēneši.3. Atsaucoties uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.4. Komiteja apstiprina savu reglamentu.8. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.BriselēEiropas Pa rlamenta vārdā –– Padomes vārdā ––priekšsēdētājs priekšsēdētājs… …PIELIKUMSTautas skaitīšanā aptveramie temati1 Iedzīvotājus raksturojoši jautājumi1.1 Obligātie temati par NUTS 3, LAU 2 ģeogrāfiskajiem līmeņiem1.1.1 Neatvasinātie temati- Pastāvīgā dzīvesvieta- Dzimums- Vecums- Ģimenes stāvoklis- Dzimšanas valsts un vieta- Valstiskā piederība- Iepriekšējā pastāvīgā dzīvesvieta un ierašanās diena pašreizējā dzīvesvietā vai Pastāvīgā dzīvesvieta gadu pirms tautas skaitīšanas- Radnieciskās attiecības ar mājsaimniecības locekļiem1.1.2 Atvasinātie temati- Iedzīvotāju kopskaits- Atrašanās vieta- Mājsaimniecības statuss- Ģimenes stāvoklis- Ģimenes kodola veids- Ģimenes kodola lielums- Privātās mājsaimniecības veids- Privātās mājsaimniecības lielums1.2 Obligātie temati par nacionālo, NUTS 1, NUTS 2 ģeogrāfisko līmeni1.2.1 Neatvasinātie temati- Pastāvīgā dzīvesvieta- Darbavietas atrašanās vieta- Dzimums- Vecums- Ģimenes stāvoklis- Pašreizējā nodarbošanās- Profesija- Rūpniecības nozare (ekonomiskās darbības nozare)- Nodarbinātības statuss- Iegūtā izglītība- Dzimšanas valsts un vieta- Valstiskā piederība- Dzīvošana ārzemēs un ierašanās gads valstī- Iepriekšējā pastāvīgā dzīvesvieta un ierašanās diena pašreizējā dzīvesvietā vai Pastāvīgā dzīvesvieta gadu pirms tautas skaitīšanas- Radnieciskās attiecības ar mājsaimniecības locekļiem- Mājsaimniecību īpašumtiesību statuss1.2.2 A tvasinātie temati- Iedzīvotāju kopskaits- Apdzīvota vieta- Mājsaimniecības statuss- Ģimenes statuss- Ģimenes kodola veids- Ģimenes kodola lielums- Privātās mājsaimniecības veids- Privātās mājsaimniecības lielums1.3 Ieteicamie temati par nacionālo, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 2 ģeogrāfisko līmeni1.3.1 Ziņojot par visiem reģionālajam līmenim NUTS 2 obligātajiem tematiem, dalībvalstīm ieteicams iekļaut arī visus, ieskaitot zemākos reģionālos līmeņus.1.3.2 Neatvasinātie temati- Skolas, speciālās mācību iestādes vai augstskolas atrašanās vieta- Transporta veids nokļūšanai uz darbu- Transporta veids nokļūšanai uz skolu, speciālo mācību iestādi vai augstskolu- Attālums līdz darbavietai un ceļā pavadāmais laiks- Attālums līdz skolai, speciālajai mācību iestādei vai augstskolai un ceļā pavadāmais laiks- Faktiskais ģimenes stāvoklis- Kopējais dzīvi dzimušo bērnu skaits- Oficiāli precētu sieviešu laulību noslēgšanas diena(-s): i) pirmā laulība, ii) pašreizējā laulība- Civillaulībā dzīvojošu sieviešu civillaulību sākuma diena(-s): i) pirmā civillaulība, ii) pašreizējā civillaulība- Pastāvīgā nodarbošanās- Pakalpojumu sniegšana bez atlīdzības, brīvprātīgo darbs- Nozares veids (institucionālā vienība)- Neoficiālā nodarbinātība- Darbavietas veids- Parastais darbalaiks- Pagaidu bezdarbs- Bezdarba ilgums- Iestādes vietējā nodaļā nodarbināto skaits- Galvenais iztikas līdzekļu avots- Ienākumi- Izglītība un kvalifikācija- Pētniecības joma- Skolas apmeklējums- Lasīt- un rakstītprasme- Datorprasmes- Ārvalsts, kurā atradās iepriekšējā pastāvīgā dzīvesvieta- Kopējais dzīvošanas laiks valstī- Pastāvīgā dzīvesvieta piecus gadus pirms tautas skaitīšanas- Migrēšanas iemesls- Vecāku dzimšanas valsts- Pilsonības iegūšana- Etniskā piederība- Valoda- Reliģija- Darbnespēja- Atsevišķa vai kopēja dzīvesvieta- Īre- Mājsaimniecībai piederošas ilglietojamas patēriņa preces- Mājsaimniecības rīcībā esošo vieglo automašīnu skaits- Autostāvvietas pieejamība- Telefona un Internet tīkla pieslēgums- Lauksaimnieciskā ražošana pašu patēriņam (mājsaimniecību līmenī)- Visu ar lauksaimniecību saistīto darbu raksturojums pagājušajā gadā (individuāli)1.3.3 Atvasinātie temati- Pilsētu un lauku rajoni- Sociāli ekonomiskās grupas- Ārvalstu/vietējās izcelsmes personas- Ar starptautisko migrāciju saistītas iedzīvotāju grupas- Bēgļu izcelsmes iedzīvotāji- Valstī pārvietotas personas- Attiecības ar sava dzimuma partneriem- Paplašinātas ģimenes statuss- Atkārtoti izveidotas ģimenes veids- Paplašinātās ģimenes veids- Privāto mājsaimniecību paaudžu sastāvs2 Ar mājokļiem saistītie mainīgie lielumi2.1 Obligāt ie temati par NUTS 3, LAU 2 ģeogrāfisko līmeni2.1.1 Neatvasinātie temati- Dzīvojamo telpu veids- Dzīvojamo telpu atrašanās vieta- Standarta mājokļu apdzīvotība- Iemītnieku skaits- Dzīvojamā platība un/vai Dzīvojamo vienību istabu skaits- Mājokļu iedalījums pēc ēku tipa- Mājokļu iedalījums pēc uzcelšanas laika2.1.2 Atvasinātie temati- Iedzīvotāju blīvuma standarts2.2 Obligātie temati par nacionālo, NUTS 1, NUTS 2 ģeogrāfisko līmeni2.2.1 Neatvasinātie temati- Mājokļu aprīkojums- Dzīvojamo telpu veids- Dzīvojamo telpu atrašanās vieta- Standarta mājokļu apdzīvotība- Īpašumtiesību veids- Iemītnieku skaits- Dzīvojamā platība un/vai Dzīvojamo vienību istabu skaits- Ūdensvads- Tualete- Vanna- Apkures veids- Mājokļu iedalījums pēc ēku tipa- Mājokļu iedalījums pēc uzcelšanas laika2.2.2 Atvasinātie temati- Iedzīvotāju blīvuma standarts2.3 Ieteicamie temati par nacionālo, NUTS 1, NUTS 2, NUTS 3, LAU 2 ģeogrāfisko līmeni2.3.1 Ziņojot par visiem reģionālajam līmenim NUTS 2 obligātajiem tematiem, dalībvalstīm ieteicams iekļaut arī visus, ieskaitot zemākos reģionālos līmeņus.2.3.2 Neatvasinātie temati- Papildu, sezonas un brīvu mājokļu pieejamība un raksturojums- Apdzīvotība pēc privāto mājsaimniecību skaita- Istabu veids- Karstais ūdens- Sadzīvē izmantojamā ūdens sildīšana- Kanalizācijas veids- Virtuve- Ēdiena gatavošanas iekārtas- Apkures enerģijas avoti- Mājokļu siltumizolācija- Elektrība- Elektrības ražošana- Centralizēta gāzes apgāde- Gaisa kondicionēšanas ierīces- Ventilācija- Mājokļa atrašanās vieta ēkā- Piekļuves iespējas mājoklim- Lifts- Mājokļu iedalījums pēc ēkas stāvu skaita- Mājokļu iedalījums pēc materiāliem, kas izmantoti to ēkas daļu celtniecībā, kur atrodas mājokļi- Mājokļu iedalījums pēc ēkas nolietojuma pakāpes- Atkritumu šķirošana mājsaimniecībā[1] OV C […], […]., […]. lpp.[2] OV L 181, 28.06.1989., 47. lpp.[3] OV C […], […]., […]. lpp.[4] OV L 52, 22.02.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[5] COM(2005) 217 galīgā redakcija.[6] OV L 184, 17.07.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK(OV L 200, 22.07.2006., 11. lpp.).[7] OV L 154, 21.06.2003., 1. lpp.


title: Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi # Priekšlikums Padomes lemumam ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0383(01)

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi  /* COM/2006/0383 galīgā redakcija - CNS 2006/0125 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 12.7.2006COM(2006) 383 galīgā redakcija2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādiPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar Regulu (EK) Nr. 2424/2001 un Lēmumu 2001/886/TI Padome uzdevusi Komisijai izstrādāt otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II). Šo priekšlikumu mērķis ir grozīt minēto regulu un lēmumu, lai pagarinātu SIS II izstrādes termiņu līdz 2007. gada 31. decembrim un atļautu piešķirt nepieciešamos budžeta līdzekļus. Turklāt tiek noteikts, ka sistēma tās izveides posmā izvietojama Francijā un Austrijā. |Vispārējais konteksts Šengenas Informācijas sistēma (SIS), kas izveidota saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem 1990. gada konvencijā, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, ir svarīgs Šengenas acquis noteikumu piemērošanas instruments, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā. Pašreizējā SIS nav veidota tā, lai to pēc Eiropas Savienības paplašināšanās varētu izmantot visas dalībvalstis, kā arī citas valstis, ko pievienos SIS II. Arī tādēļ, lai izmantotu jaunākos sasniegumus informācijas tehnoloģiju jomā un ļautu ieviest jaunas funkcijas, 2001. gadā tika nolemts izstrādāt jaunu otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu (SIS II). Nepieciešamību par vienu gadu pagarināt Komisijai sākotnēji piešķirtās pilnvaras nosaka vairāki faktori, piemēram: darbu pagaidu pārtraukšana pēc vēlāk atceltā Pirmās instances tiesas rīkojuma (T-447/04) apturēt SIS II izstrādes publiskā pasūtījuma procedūru; IDABC programmas ietvaros finansētā S-TESTA komunikāciju infrastruktūra, kas nesāks darboties, kā paredzēts sākotnējā pārbaudes posmā; arī nepietiekama sagatavotība un nenoteiktība attiecībā uz izveides vietu, kā arī pati projekta komplicētība negatīvi ietekmēja plānošanu. Francija un Austrija par sistēmas izveides vietu izraudzītas saskaņā ar Padomes 2004. gada 29. aprīļa lēmumu, kad Padome nolēma: "1. „SIS II centrālā vienība atradīsies Strasbūrā, un Francija ir atbildīga par šīs vietas operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju. 2. SIS II dublējošā centrālā vienība (BCS) pēc zināmiem priekšdarbiem, kas veicami, lai tā varētu sākt darboties, atradīsies Zalcburgā. Par šīs vietas operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju ir atbildīga Austrija.” |Spēkā esošie tiesību akti priekšlikuma jomā Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Līgumu (92. -119. pants). Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 871/2004 par dažu jaunu Šengenas Informācijas sistēmas funkciju ieviešanu, tostarp terorisma apkarošanas jomā. Padomes 2005. gada 24. februāra Lēmums 2005/211/TI par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu. Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1160/2005, ar kuru Konvenciju, ar ko īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām, groza attiecībā uz to, kā par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentu izdošanu atbildīgie dalībvalstu dienesti piekļūst Šengenas Informācijas sistēmai. Konvencija un trīs augstāk norādītie tiesību akti veido pašreizējo juridisko pamatu SIS, ko nomainīs nākamā SIS II. Komisija ir iesniegusi priekšlikumus regulai un lēmumam par SIS II izveidi, pārvaldību un izmantošanu (dokumenti COM (2005) 230 un 236), kā arī priekšlikumu regulai par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II) (dokuments COM (2005) 237)). |Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomās Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR INTERESENTIEM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar interesentiem |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Dalībvalstu eksperti ir cieši iesaistīti – jo īpaši SIS II Komitejas ietvaros – SIS II izveidē. |Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Nepiemēro. |Ekspertu atzinumi un to izmantošana |Ārējo ekspertu atzinumi nebija nepieciešami. |Ietekmes novērtējums Šim priekšlikumam, kas neietilpst Komisijas 2006. gada darba programmā, nav nepieciešams ietekmes novērtējums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Priekšlikumu mērķis ir grozīt Regulu (EK) Nr. 2424/2001 un Lēmumu 2001/886/TI, lai SIS II izveides termiņu pagarinātu līdz 2007. gada 31. decembrim un noteiktu SIS II instalēšanas un galīgās izveides vietu. Tas ietver attiecīgi atbildīgo dalībvalstu pienākumu nodrošināt sistēmas izvietošanai nepieciešamo infrastruktūru un līdzekļus, par ko tās var saņemt Kopienas finanšu piešķīrumu minētajam mērķim. |Juridiskais pamats Regulas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 66. pants. Tas ir arī grozāmā tiesību akta juridiskais pamats. Lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienību 30. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts, un 34. panta 2. punkta c) apakšpunkts. Tas ir arī grozāmā tiesību akta juridiskais pamats. |Subsidiaritātes princips |Ierosinātā pasākuma mērķis, proti, ar datorizētas sistēmas palīdzību izveidot kopīgu informācijas sistēmu attiecībā uz noteiktu kategoriju personām un objektiem, nevar sasniegt katra dalībvalsts atsevišķi. |SIS II ir nepieciešama Eiropas Savienības kopīgās politikas īstenošanai. Jo īpaši tā ir priekšnosacījums, lai nodrošinātu telpu bez iekšējo robežu kontroles. |Kopienas uzdevums aprobežojas ar SIS II centrālās daļas un tās komunikāciju infrastruktūras izveidi. Dalībvalstis ir atbildīgas par savu nacionālo sistēmu izveidi, kas tiešajiem izmantotājiem garantēs piekļuvi SIS II sniegtajiem pakalpojumiem. |Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. |Dalībvalstu sistēmu īstenošanas administratīvā un finanšu organizācija pilnībā ir dalībvalstu ziņā. Tomēr dalībvalstu sagatavošanās pasākumiem ir jānotiek saskaņā ar vispārējo SIS II attīstības plānošanu. Komisija nosaka dalībvalstu saskarņu tehniskās specifikācijas, kas nodrošinās netraucētu pieslēgumu un nekļūdīgu datu apmaiņu dalībvalstu sistēmu un SIS II starpā. |Abos grozāmajos dokumentos – Regulā (EK) Nr. 2424/2001 un Lēmumā 2001/886/TI – izklāstīta procedūra, kas reglamentē SIS II īstenošanas pasākumus, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme uz valstu budžetu; šī procedūra paliek spēkā. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātie instrumenti: regula un lēmums. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti še norādītā iemesla dēļ. Ierosinātās regulas mērķis ir grozīt citu regulu, un ierosinātā lēmuma mērķis ir grozīt citu lēmumu, tādēļ – atbilstoši „formālā paralēlisma” principam – tiesību aktam, ar kuru nosaka grozījumus, ir jābūt tāda paša veida tiesību aktam, kāds ir grozāmais dokuments. |IETEKME UZ BUDžETU |SIS II izveides uzdevuma termiņa pagarinājums un izveides pabeigšana 2007. gadā prasīs papildu finansiālos līdzekļus, kas ir jau paredzēti 2007. gada provizoriskajā budžeta projektā. Papildu izmaksas būs saistītas ar tīklu, centrālās sistēmas apjoma piemērošanu un atbalstu sistēmas izveides vietās. |1.  2006/0125 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Kopā ar Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi Regula (EK) Nr. 2424/2001 veido nepieciešamo likumdošanas pamatu, lai Eiropas Savienības budžetā iekļautu SIS II izveidei vajadzīgos finanšu apropriējumus un izpildītu šo budžeta daļu. Gan Regula (EK) Nr. 2424/2001, gan Lēmums 2001/886/TI zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī.(2) Tā kā SIS II izveidei vajag vairāk laika, nekā sākotnēji paredzēts, tad ir nepieciešami finanšu apropriējumi pēc 2006. gada 31. decembra.(3) Tādēļ ir jāpagarina Regulas (EK) Nr. 2424/2001 spēkā esības termiņš, lai Komisija varētu īstenot tādu 2007. gada budžetu, kas nodrošina SIS II izveides projekta pabeigšanu, ietverot arī komunikāciju infrastruktūras izveidi.(4) Padomes 2004. gada 29. aprīļa secinājumos noteikts, ka SIS II izveides posmā SIS II centrālā vienība tiks izvietota Strasbūrā, bet dublējošā centrālā vienība tiks izvietota Zalcburgā, iepriekš veicot vietas darbības nodrošināšanai nepieciešamos pasākumus. Par atrašanās vietas operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju ir attiecīgi atbildīga Francija un Austrija.(5) Šī regula neskar turpmāko likumdošanas aktu pieņemšanu attiecībā uz SIS II izveidi, darbību un izmantošanu.(6) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādējādi šī regula nav tai saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā, ka šī regula papildina Šengenas acquis saskaņā ar EK Līguma trešās daļas IV sadaļu, Dānija saskaņā ar minētā protokola 5. pantu sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas pieņemšanas nolems, vai tā to īstenos nacionālajās tiesībās.(7) Šī regula un Apvienotās Karalistes un Īrijas līdzdalība tās pieņemšanā un piemērošanā neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis , kā attiecīgi noteikts Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK[3] un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK[4].(8) Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[5], un tajā jomā, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.(9) Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, un tajā jomā, kura norādīta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā tā saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/860/EK par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu[6].(10) Šī regula ir tiesību akts, kurš pamatojas uz Šengenas acquis vai citādi attiecas uz to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punkta nozīmē.(11) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2424/2001,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 2424/2001 groza šādi:1) iekļauj šādu 4. a pantu:„4. a pants1. Neierobežojot Komisijas atbildību par SIS II izveidi, SIS II izveides posmā tās centrālo vienību izvieto Strasbūrā (Francija) un dublējošo centrālo vienību izvieto Sankt Johann im Pongau (Austrija).2. Francija un Austrija nodrošina atbilstošu infrastruktūru un līdzekļus, lai sistēmas izveides posmā attiecīgi izvietotu SIS II centrālo vienību un dublējošo centrālo vienību.3. Dalībvalstu iestādes, kuras nodrošina 2. punktā norādīto infrastruktūru un līdzekļus, var saņemt Kopienas finanšu palīdzību vietas sagatavošanai un uzturēšanai vai citu SIS II izvietošanai nepieciešamo pakalpojumu nodrošināšanai sistēmas izveides posmā.”2) Regulas 7. panta otro daļu aizstāj ar šo:„Tās darbība beidzas 2007. gada 31. decembrī.”2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājs[…]2006/0126 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 31. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[7],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8],tā kā:2.  Kopā ar Padomes 2001. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi Lēmums 2001/886/TI veido nepieciešamo likumdošanas pamatu, lai Eiropas Savienības budžetā iekļautu SIS II izveidei vajadzīgos finanšu apropriējumus un izpildītu šo budžeta daļu. Gan Lēmums 2001/886/TI, gan Regula (EK) Nr. 2424/2001 zaudē spēku 2006. gada 31. decembrī.3.  Tā kā SIS II izveidei vajag vairāk laika, nekā sākotnēji paredzēts, tad ir nepieciešami finanšu apropriējumi pēc 2006. gada 31. decembra.4.  Tādēļ ir jāpagarina Lēmuma 2001/886/TI spēkā esības termiņš, lai Komisija varētu īstenot tādu 2007. gada budžetu, kas nodrošina SIS II izveides projekta pabeigšanu, ietverot arī komunikāciju infrastruktūras izveidi.5.  Padomes 2004. gada 29. aprīļa secinājumos noteikts, ka SIS II izveides posmā SIS II centrālā vienība tiks izvietota Strasbūrā, bet dublējošā centrālā vienība tiks izvietota Zalcburgā, iepriekš veicot vietas darbības nodrošināšanai nepieciešamos pasākumus. Par atrašanās vietas operatīvo pārvaldību un sadarbību ar Komisiju ir attiecīgi atbildīga Francija un Austrija.6.  Šis lēmums neskar turpmāko likumdošanas aktu pieņemšanu attiecībā uz SIS II izveidi, darbību un izmantošanu.7.  Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu ES Līgumam un EK Līgumam pievienotajā Protokolā, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā un 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[9].8.  Īrija piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu ES Līgumam un EK Līgumam pievienotajā Protokolā, ar ko Šengenas acquis integrē Eiropas Savienības sistēmā, un 5. panta 1. punktu un 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[10].9.  Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, un tajā jomā, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK[11] par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.10.  Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices asociēšanu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, piemērošanā un izveidē, un tajā jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā tā saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu[12].11.  (21) Šis lēmums ir tiesību akts, kurš pamatojas uz Šengenas acquis vai citādi attiecas uz to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 1. punkta nozīmē.12.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2001/886/TI,IR NOLEMUSI ŠADI.1. pantsLēmumu 2001/886/TI groza šādi:1) iekļauj šādu 4. a) pantu:„4. a pants1. Neierobežojot Komisijas atbildību par SIS II izveidi, SIS II izveides posmā tās centrālo vienību izvieto Strasbūrā (Francija) un dublējošo centrālo vienību izvieto Sankt Johann im Pongau (Austrija).2. Francija un Austrija nodrošina atbilstošu infrastruktūru un līdzekļus, lai sistēmas izveides posmā attiecīgi izvietotu SIS II centrālo vienību un dublējošo centrālo vienību.3. Dalībvalstu iestādes, kuras nodrošina 2. punktā norādīto infrastruktūru un līdzekļus, var saņemt Kopienas finanšu palīdzību vietas sagatavošanai un uzturēšanai vai citu SIS II nepieciešamo pakalpojumu nodrošināšanai sistēmas izveides posmā.”2) Lēmuma 7. panta otro daļu aizstāj ar šo:„Tā darbība beidzas 2007. gada 31. decembrī.”2. pantsŠis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājs[…]PIELIKUMSTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums: Padomes Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi , un Padomes Lēmums, ar ko groza Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izstrādi2. UZ DARBīBAS JOMāM BALSTīTAS VADīBAS/BUDžETA LīDZEKļU SADALES PA DARBīBAS JOMāM ( ABM / ABB ) SATVARSAttiecīgā(-s) politikas joma(-s) un saistītā(-s) darbība/darbības: Tieslietas, brīvība un drošība – Solidaritāte – Ārējās robežas – Vīzu politika – Personu brīva pārvietošanās3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstošās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex – B..A pozīcijas)), tostarp šādas:PDB 18 02 04 (Iepriekš 18 08 02)3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums:2007. gads3.3. Budžeta informācija (pievienot rindas, ja nepieciešams):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija |18 02 04 | Neobl. | Dif.[13] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3. a) |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2007. gads | 2008. | Kopā |Darbības izdevumi[14] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 9,000 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[15] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 9,000 | 9,000 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[16] |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas |SA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |MA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumamX Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam.( Priekšlikums būs saistīts ar finanšu perspektīvas attiecīgās pozīcijas pārplānošanu.( Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Starpiestāžu nolīguma[17] noteikumi (t.i., noteikumi par elastības instrumentu vai finanšu perspektīvas pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumusX Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:Miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)Stāvoklis pirms darbības[Gads n.-1] | Stāvoklis pēc darbības |Kopējais darbinieku skaits | 13 |5. RAKSTUROJUMS UN MēRķI5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņāPriekšlikuma mērķis ir iepriekšminētās regulas un iepriekšminētā lēmuma grozīšana, lai:13.  SIS II izveides termiņu pagarinātu līdz 2007. gada 31. decembrim un ļautu piešķirt SIS II pabeigšanai, arī komunikāciju infrastruktūras izveidei nepieciešamos budžeta līdzekļus;14.  noteiktu sistēmas centrālās vienības (Strasbūrā, Francija) un dublējošās centrālās vienības Sankt Johann im Pongau (Austrija) atrašanās vietas, nosakot arī atbildīgo dalībvalstu pienākumu nodrošināt infrastruktūru un līdzekļus un to, ka šim mērķim tās var saņemt Kopienas finanšu piešķīrumu.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģijaPriekšlikums attiecas uz Komisijas 2002. gadā sāktās SIS II izveides turpināšanu.5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības satvara kontekstāVispārējais mērķis ir 2007. gadā pabeigt SIS II projekta izveidi noteiktajās vietās; daži 2006. gadā paredzētie pasākumi turpināsies 2007. gadā. Turklāt ir paredzēti vairāki jauni pasākumi, lai mazinātu dažādu faktoru, piemēram, tiesas procesa vai projekta komplicētības dēļ radušos aizkavējumu ietekmi. Te īpaši minamas palielinātās tīkla izmaksas, papildu resursi un sagatavošanas darba deleģēšana dalībvalstīm. Visbeidzot, būtu jāpalielina datoru aparatūras jauda, lai ņemtu vērā izveides sākuma izpētes rezultātus. Ir paredzēts, ka 2007. gadā tiks veikti šādi pasākumi:1. darbība. TīklsŅemot vērā projekta izstrādes stadijā veiktās prasību analīzes rezultātus, ir jāpalielina tīkla ietilpība, lai SIS II atbildes uz pieprasījumiem sniegtu pienācīgā laikā. Tīklam ar lielāku joslas platumu būs nepieciešami papildu finanšu resursi.Tā kā S-Testa tīkls savlaicīgi nebija pieejams, tad SIS II pārbaudes testēšanai vajadzēja rast pagaidu risinājumus. Pārvietošanai no pagaidu tīkla uz galīgo tīklu vajadzēs papildu izmaksas.2. darbība. Īpašā tehniskā ekspertīze un papildu izpēteLai sasniegtu nepieciešamo IT ekspertīzes līmeni, vajadzīgi papildu resursi. Ierobežoto iekšējo resursu dēļ īstenošanai, revīzijai un novērtēšanai būs jāizmanto augsti kvalificētu pieaicinātu speciālistu palīdzība. Turklāt ir jāveic papildu izpēte un ārējā ekspertīze, īpaši drošības un tīkla jautājumos.3. darbība. Atbalsts un atrašanās vietas pastāvīga sagatavošana izveides posmāSistēmas izveides posmā tās atrašanās vietās Francijā un Austrijā ir sākti sagatavošanās darbi, un tiem ir vajadzīgi ievērojami resursi. Lai segtu šajās jomās paredzētās vajadzības, ir nepieciešami papildu budžeta līdzekļi.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)X Centralizēta pārvaldībaX pārvaldību tieši īsteno Komisija( pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā( valsts sabiedriskajām struktūrām vai struktūrām, kas veic publisko pasūtījumu( Dalīta vai decentralizēta pārvaldība( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopīgi ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt)Piezīmes:Daļu no 2007. gada paredzētajiem budžeta līdzekļiem var piešķirt dalībvalstīm vai to valsts sektora organizācijām, vai nu pastarpināti deleģējot vai subsīdiju veidā, lai finansētu sistēmu atrašanās vietu vai komunikāciju infrastruktūras sagatavošanu.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaRegulāri tiks novērtēta procesa attīstība un izpildījums atbilstoši obligātajiem standartiem un iepriekš noteiktajiem kritērijiem. Tādējādi jāpārliecinās, ka investīcijas nodrošina vajadzīgo rezultātu.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšēja novērtēšanaNepiemēro6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma/paveiktā novērtējuma (ņemot vērā līdzīgu iepriekšējo pieredzi)Nepiemēro6.2.3. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežumsNepiemēro7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMIPiemēros Komisijas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūras, nodrošinot atbilstību Kopienas publiskā iepirkuma tiesībām.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)(Norādīt mērķus, darbības un rezultātus) | Rezultātu veids | Vidējās izmaksas | 2007. gads | KOPĀ |Rezultāts | Kopējās izmaksas | Rezultāts | Kopējās izmaksas |1. darbība. Tīkls | pārvietošana no pārbaudes tīkla uz pastāvīgo tīklu lielākas ietilpības tīkls | 5,000 | 5,000 |2. darbība. Īpašā tehniskā ekspertīze un papildu izpēte | ekspertīze, analīze un izpēte | 1,000 | 1,000 |3. darbība. Atbalsts un sistēmas vietas sagatavošana izveides posmā | ārējie cilvēkresursi sistēmas vietas sagatavošana | 3,000 | 3,000 |IZMAKSAS KOPĀ | 9,000 | 9,000 |8.2. Administratīvie izdevumi8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidsAmatu veidi | Personāls, kas jānorīko darbības pārvaldībai, izmantojot pašreizējos un/vai papildu resursus (amatu skaits/PSE) |2007. gads | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Darbinieki, ko finansē[21] atbilstoši XX 01 02. pantam | 6 |Citi darbinieki[22], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 13 |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu aprakstsProjekta pārvaldība un SIS II izveides koordinācija.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie)x Pašlaik programmas pārvaldībai norīkotais personāls, kas jāaizstāj vai kam jāpagarina termiņš( Amati, kas piešķirti saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu vai provizorisko budžeta projektu n finanšu gadam( Amati, kas jāpieprasa nākamajā gada stratēģiskās plānošanas/provizoriskā budžeta projekta procedūrā.( Amati, kas pārkārtojami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana)( Amati, kas vajadzīgi n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā finanšu gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi)Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2007. gads | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- intra muros |- extra muros |Tehniskais un administratīvais atbalsts kopā |8.2.5. Finansiālās cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2007. gads | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,756 |Darbinieki, kurus finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,648 |Cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas (NAV ietvertas pamatsummā) kopā | 1,404 |Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki7*108 000 (personas/gadā) = EUR 756 000Aprēķins – Personāls, ko finansē saskaņā ar XX 01 02. pantu6*108 000 (personas/gadā) = EUR 648 0008.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) |2007. gads | n+1. gads | n+2. gads | n+3. gads | n+4. gads | n+5. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,014 |12 01 02 11 03 – Komitejas[24] (SIS II/VIS komiteja) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |Kopā – citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) |Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 0,186 |Aprēķins – Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā10 (apspriežu skaits) * 15 000 (25 Komitejas locekļi) = EUR 150 000.[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[4] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.[5] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[6] OV L 370, 17.12.2004, 78.lpp.[7] OV C […], […], […]. lpp.[8] OV C […], […], […]. lpp.[9] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[10] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.[11] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[12] OV L 368, 15.12.2004.,26. lpp.[13] Diferencētas apropriācijas[14] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. nodaļas xx. 01. sadaļā.[15] Izdevumi, kas ir ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[16] Izdevumi, kas ir ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[17] Skatīt Starpiestāžu nolīguma 19. un 24. pantu.[18] Ja nepieciešams, jāpievieno papildu ailes, t.i., ja pasākums ilgst vairāk nekā 6 gadus.[19] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[20] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā.[21] Izmaksas, kas NAV ietvertas pamatsummā.[22] Izmaksas, kas ir ietvertas pamatsummā.[23] Par katru izpildaģentūru/aģentūrām jānorāda īpašais tiesību akta finanšu pārskats.[24] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0148

Priekšlikums Padomes regulaI ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējām  /* COM/2005/0148 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 18.04.2005COM(2005)148 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējām(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regulā (EK) Nr. 27/2005 ir noteiktas zvejas iespējas 2005. gadam un ar tām saistītie nosacījumi, kas konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi.1. Grenlandes iestādes 2005. gada 14. februārī informēja Komisiju, ka 2005. gadā Kopienai ir pieeja 1000 tonnu sniega krabja zvejai Grenlandes ūdeņos. Jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai jaunas zvejas iespējas īstenotu Kopienas tiesību aktos.2. Kopiena un Islande 2005. gada 15. februārī beidza ikgadējās zivsaimniecību apspriedes par savstarpējām zvejas iespējām 2005. gadā. Jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai apspriežu rezultātus īstenotu Kopienas tiesību aktos.3. Atkāpe no dienām, ko kuģi, kuri izmanto zvejas rīkus ar logiem, kam ir 120 mm lielas kvadrātveida acis, pavada Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma I tabulā norādītajā apgabalā un nav ostā, bija paredzēta tikai Kategatam un Skagerakam. Zvejas rīku klasifikācijas precizējuma dēļ Kategatā un Skagerakā atvēlēto dienu skaitu samazināja no 22 dienam 2004. gadā līdz 12 dienām, ja tiek izmantots logs ar kvadrātveida acīm, vai līdz 9 dienām zvejai, ja loga nav, kas ir ļoti ievērojams zvejas intensitātes samazinājums. Tomēr Ziemeļjūrā 12 dienas būtu tāds intensitātes palielinājums no 2004. gadā pieejamajām 10 dienām, kuru nevar attaisnot ar tādu logu ieviešanu, kam ir kvadrātveida acis, un kurš būtu pretrunā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[1]. Tādēļ zvejas dienas, kas pieejamas kuģiem, kuri zvejo Ziemeļjūrā ar velkamu zvejas rīku, kam ir logs ar 120 mm lielām kvadrātveida acīm, jāsamazina līdz 9 dienām.4. IVc pielikumā ieviesusies tehniska kļūda, kuras dēļ kuģis, kas zvejo atbilstīgi IVc pielikumam, pēc tam vairs nevar izmantot nevienu dienu atbilstīgi IVa pielikumam, pat ja tam ir palikušas dienas abos apgabalos. Šī kļūda ir jālabo.Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 Kopienas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētām dziļūdens zivju sugām 2005. un 2006. gadam.1. Matastes zvejas zonās ap Azoru salām piezvejo dziļūdens haizivis. Lai izvairītos no nevajadzīgas zivju atlaišanas ūdenī, ir lietderīgi minētajām sugām noteikt piezvejas kvotu. Lēš, ka kopējā matastes nozveja Azoru salu ūdeņos sasniegs 700 tonnas, no kurām apmēram 120 tonnas ir piezvejotās dziļūdens haizivis. Specializēta dziļūdens haizivis zveja netiks atļauta.2. Strupdeguna garastes zvejas iespējas ICES Vb rajonā un VI un VII apakšapgabalā dalībvalstīm tika piešķirtas kļūdas dēļ, un tā ir jālabo.Padomei ir lūgts pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot savu darbu šai zvejas sezonai.PriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējāmEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[3], un jo īpaši tās 8. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],tā kā1.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005[5] attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2005. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi.2.  Saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas Nolīgumā par zvejniecību un jūras vidi[6], Kopiena ir apspriedusies ar Islandi par zvejas tiesībām 2005. gadam. Apspriežu rezultāti jāīsteno Regulā (EK) Nr. 27/2005.3.  Grenlandes iestādes ir darījušas Komisijai zināmu, ka Kopienai Grenlandes ūdeņos ir pieejamas 1000 tonnas sniega krabja.4.  Padomes 2004. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[7], kalendārajā mēnesī nav paredzēts piešķirt vairāk dienu zvejošanai Ziemeļjūrā, ja zvejo ar velkamiem zvejas rīkiem, kuriem ir logs ar 120 mm lielām kvadrātveida acīm. Tādēļ Ziemeļjūra jāsvītro no to apgabalu saraksta, kam piemērojams minētais papildu dienu piešķīrums.5.  Dziļūdens haizivju zvejas iespējas ICES X apakšapgabalā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) jāpalielina līdz 120 tonnām, līdz ar to ļaujot izkraut krastā dziļūdens haizivis, kas citās zvejas zonās nozvejotās kā nenovēršāmā piezveja.6.  Noteikumiem par zvejas mijiedarbību starp apgabaliem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa un IVc pielikumā, nav jāliedz kuģim izmantot IVa pielikuma norādīto maksimālo pieejamo dienu skaitu. Tādēļ minētie noteikumi ir jāgroza.7.  Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 2270/2004 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem noteiktas zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem[8].8.  Strupdeguna garastes zvejas iespējas ICES Vb rajonā un VI un VII apakšapgabalā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Regulā (EK) Nr. 2270/2004 bija nepareizi aprēķinātas un ir jālabo.9.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 27/2005 un Regula (EK) Nr. 2270/2004,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 27/2005Regulu (EK) Nr. 27/2005 groza, kā norādīts turpmāk.(1) Regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:„2. Ar šo Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās ļauj zvejot ūdeņos, kas ir Farēru salu, Genlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ar nosacījumiem, kas izklāstīti 9., 16. un 17. pantā.”(2) Regulas 9. pantam pievieno šādu daļu:„Islandes jurisdikcijā esošajos ūdeņos Kopienas kuģi drīkst zvejot tikai apgabalā, kurus ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno punktus ar turpmāk noradītajām koordinātām.Dienvidrietumu apgabals1. No 63°12'N un 23°05'W līdz 62°00'N un 26°00'W.2. 62°58'N un 22°25'W.3. 63°06'N un 21°30'W.4. 63°03'N un 21°00'W, un no turienes — 180°00'S.Dienvidaustrumu apgabals1. 63°14'N un 10°40'W.2. 63°14'N un 11°23'W.3. 63°35'N un 12°21'W.4. 64°00'N un 12°30'W.5. 63°53'N un 13°30'W.6. 63°36'N un 14°30'W.7. 63°10'N un 17°00'W, un no turienes — 180°00'S.”(3) IC, III, IVa un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.2. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2270/2004Regulas (EK) Nr. 2270/2004 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.3. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Sī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSRegulas (EK) Nr. 27/2005 pielikumus groza, kā norādīts turpmāk.(1) Regulas IC pielikumāa) ierakstu par sugu sniega krabis NAFO 0,1 rajonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādu:„Suga: | Sniega krabis | Zona: | NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi) |Chionoecetes spp. | PCR/ N01GRN |Īrija | 125 |Spānija | 875 |EK | 1000 | Piesardzīga KPN, ja nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. |KPN | Neattiecas” |b) ierakstu par sugu moiva V, XIV zonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādu:„Suga: | Moiva | Zona: | V, XIV (Grenlandes ūdeņi) |Mallotus villosus | CAP/514GRN |Visas dalībvalstis | 0 |EK | 50 050 | (1) (2) |KPN | Neattiecas |(1) No kā 45 930 tonnas piešķir Islandei. (2) Zvejojama pirms 2005. gada 30. aprīļa.” |c) Pēc ieraksta par sugu Atlantijas jūras asaris Va zonā (Islandes ūdeņi) pievieno šādu ierakstu:„Suga: | Atlantijas jūras asaris | Zona: | Va (Islandes ūdeņi) |Sebastes spp. | RED/05A-IS |Beļģija | 100 | (1)(2) |Vācija | 1 690 | (1)(2) |Francija | 50 | (1)(2) |Apvienotā Karaliste | 1 160 | (1)(2) |EK | 3 000 | (1)(2) |KPN | Neattiecas |__________ |(1) Tostarp nenovēršamā piezveja (izņemot mencu). |(2) Zvejojams laika posmā no jūlija līdz decembrim.” |(2) Regulas IVa pielikuma II tabulu aizstāj ar šādu:„ II tabulaAtkāpes no dienām, ko kuģi pavada I tabulā norādītajā apgabalā un nav ostā, un saistītie nosacījumiApgabals | Zvejas rīki, kas noteikti 4. punktā | Kuģa nozvejas rezultāti 2002. gadā* | Dienu skaits |Noteikts 2. punktā | 4. punkta a) apakšpunkts, 4. punkta e) apakšpunkts | Mazāk nekā 5% mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu (katra suga atsevišķi) | Nav ierobežots** |Noteikts 2. punkta | 4. punkta a) apakšpunkts, 4. punkta e) apakšpunkts | Mazāk nekā 5% mencu | 100 līdz < 120 mm — līdz 13 ≥ 120 mm — līdz 14 |Kategats un Ziemeļjūra | 4. punkta c) apakšpunkts — zvejas rīki, kam linuma acu izmērs ir vismaz 220 mm | Mazāk nekā 5% mencu un vairāk nekā 5% akmeņplekstu un jūraszaķu | Līdz 15 |Kategats un Skageraks | 4. punkta a) apakšpunkts — zvejas rīki ar logu, kam ir 120 mm lielas kvadrātveida acis*** | Nav | 12 |Lamanša austrumdaļa | 4. punkta c) apakšpunkts — trīssienu tīkls, kam linuma acu izmērs ir vienāds vai mazāks par 110mm | Kuģi, kas nav ostā vairāk nekā 24. stundas | 19 |* Atbilstīgi EK zvejas žurnālam — gadā vidēji izkrautās nozvejas dzīvsvars.** Kuģa noteiktajā apgabalā var būt tik ilgi, cik attiecīgajam mēnesim paredzēts.*** Kuģi, uz ko attiecas šī atkāpe, atbilst nosacījumiem, kas paredzēti šā pielikuma 1. papildinājumā.”(3) Regulas IVc pielikuma 6. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„6. a) Turpmāk I tabulā norādīts maksimālais dienu skaits, ko vienā kalendārajā mēnesī kuģis, uz kura ir 4. punktā minēti zvejas rīki, var pavadīt attiecīgajā apgabalā un nebūt ostā.Ja kuģis dodas zvejas reisā no viena apgabala uz otru, diena skaitās pavadīta apgabalā, kur proporcionāli ir pavadīts vairāk laika.Dienu skaits, ko kuģis pavada kopējā apgabalā, kuru veido šā pielikuma 2. punktā un IVa pielikuma 2. punktā noteiktie apgabali, nepārsniedz dienu skaitu, kas norādīts šā pielikuma I tabulā. Taču dienu skaits, ko kuģis pavada apgabalos, kas noteikti IVa pielikuma 2. punktā, atbilst maksimālajam skaitam, kas noteikts saskaņā ar IVa pielikumu.I tabulaMaksimālais dienu skaits, ko kuģis drīkst pavadīt attiecīgajā apgabalā un nebūt ostā, atkarībā no zvejas rīku veidaZvejas rīku grupas, kas minētas šādā punktā: |Apgabals, kas noteikts 2. punktā | 4a | 4b |2. Lamanša rietumdaļa (ICES VIIe rajons) | 20 | 20’ |(4) Regulas VI pielikuma I daļu aizstāj ar šādu:„ I DAĻAKvantitatīvie licenču un zvejas atļauju ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešās valsts ūdeņosApgabals | Zvejas veids | Licenču skaits | Licenču sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais kuģu skaits jebkurā laikā |Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00'N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |Bentālo zivju sugas, uz ziemeļiem no 62°00'N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |Makrele, uz dienvidiem no 62°00'N, riņķvads | 11 | DE: 1[9], DK: 261, FR: 21, NL: 11 | nav piemērojams |Makrele, uz dienvidiem no 62°00'N, tralis | 19 | nav piemērojams |Makrele, uz ziemeļiem no 62°00'N, riņķvads | 11[10] | DK: 11 | nav piemērojams |Rūpnieciskās sugas, uz deinvidiem no 62°00'N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |Farēru salu ūdeņi | Visu veidu zveja ar traļa kuģiem, kas nav garāki kā 180 pēdas, zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām. | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīku, kura minimālais linuma acu izmērs ir 135 mm, kas atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62°28'N un uz austrumiem no 6°30'W | 8[11] | 4 |Zveja ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijas. No 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst zvejot apgabalā starp 61°20'N un 62°00'N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām. | 70 | BE:0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |Zilo jūras līdaku zveja ar trali, kam minimālais linuma acu izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61°30'N un uz rietumiem no 9°00'W un apgabalā starp 7°00'W un 9°00'W dienvidos no 60°30'N, un apgabalā uz dienvidrietumiem no iedomātas līnijas, kura savieno punktus ar ģeogrāfiskajām koordinātām 60°30'N, 7°00'W un 60°00'N, 6°00'W. | 70 | DE: 8[12], FR: 124, UK: 04 | 20[13] |Specializētā saidu zveja ar trali, kam minimālais linuma acu izmērs ir 120 mm un kam ap āmi var aplikt aizžņaugstropes | 70 | 225 |Putasu zveja. Licenču kopskaitu drīkst palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu pārus, ja Farēru salu iestādes ievieš īpašus iebraukšanas noteikumus apgabalā, ko sauc par „putasu zvejas galveno apgabalu" | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |Līnijas zveja | 10 | UK : 10 | 6 |Makreļu zveja | 12 | DK: 12 | 12 |Siļķu zveja uz ziemeļiem no 62°00'N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |Islande | Visu veidu zveja | 18 | 5 |Krievijas Federācijas ūdeņi | Visu veidu zveja | pm | pm |Mencu zveja | 7[14] | pm |Brētliņu zveja | pm | pm” |II PIELIKUMSRegulas (EK) Nr. 2270/2004 pielikuma 2. daļu groza kā norādīts turpmāk.(1) Ierakstu par sugu dziļūdens haizivis X zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu:„Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | X (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |Portugāle | 120 | (1) Tikai piezvejai. Specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta. |EK(1) | 120” |(2) Ierakstu par sugu strupdeguna garaste Vb, VI, VII zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu:„Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | Vb, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |Coryphaenoides rupestris |Vācija | 10 | (1) Tikai piezvejai. Specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta. |Igaunija | 77 |Spānija | 85 |Francija | 4327 |Īrija | 341 |Lietuva | 99 |Polija | 50 |Apvienotā Karaliste | 254 |Citas valstis(1) | 10 |EK | 5253” |[1] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.[2] OV 358, 31,12,2002., 59. lpp.[3] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp.[6] OV L 161, 2.7.1993., 1. lpp.[7] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.[8] OV L 396, 31.12.2004., 4. lpp.[9] Šis piešķīrums ir spēkā zvejai ar riņķvadu un trali.[10] Jāizvēlas no 11 licencēm makreles zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62°00’N.[11] Saskaņā ar 1999. gada Saskaņoto protokolu, skaitļi par mencas un pikšas specializēto zveju ir iekļauti rādītājos par „Visu veidu zveju ar traļa kuģiem, kas nav garāki kā 180 pēdas, zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām”.[12] Šie skaitļi attiecas uz maksimālo kuģu skaitu jebkurā laikā.[13] Šie skaitļi ir iekļauti rādītājos par „Zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijām”.[14] Attiecas tikai uz kuģiem, kas peld ar Latvijas karogu.