               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.5.2017
            COM(2017) 267 final
            2017/0106(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāapstiprina attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 un 143, ANO Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 1 un 15 diviem grozījumu priekšlikumiem, priekšlikumu par jauniem ANO Vispārējiem tehniskiem noteikumiem par iztvaikošanas emisiju testa procedūru, triju sarakstu atkārtotu iekļaušanu priekšlikumu apkopojumā ANO vispārējiem tehniskajiem noteikumiem un vienprātīgu lēmumu par apzīmējuma “ANO VTN” lietošanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO EEK) starptautiskā līmenī izstrādā saskaņotas prasības, kuru mērķis ir likvidēt tehniskos šķēršļus tirdzniecībā ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem starp Pārskatītā 1958. gada nolīguma līgumslēdzējām pusēm un nodrošināt augstu šo transportlīdzekļu drošuma līmeni un vides aizsardzību.

               Ar Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumu 97/836/EK Savienība ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”), un ar Padomes 2000. gada 31. janvāra Lēmumu 2000/125/EK par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”), Savienība ir pievienojusies Paralēlajam nolīgumam.

               ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu saskaņošanas pasaules foruma (WP.29) sanāksmes notiek trīs reizes katrā kalendārajā gadā: martā, jūnijā un novembrī. Lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, katrā sanāksmes sesijā pieņem jaunus ANO noteikumus, grozījumus spēkā esošajiem ANO noteikumiem vai ANO vispārējos tehniskos noteikumus (VTN). Pirms katras WP.29 sanāksmes šos grozījumus jau iepriekš apstiprina kāda no sešām WP.29 darba grupām.

               Līdz ar to, ja ir sasniegts nepieciešamais kvorums un starp līgumslēdzējām pusēm ir kvalificēts balsu vairākums, WP.29 sanāksmē notiek galīgais balsojums par grozījumu, papildinājumu un labojumu pieņemšanu. ES ir līgumslēdzēja puse divos WP.29 nolīgumos (1958. gada un 1998. gada nolīgums). Katru reizi tiek sagatavots Padomes lēmums, t. s. “megalēmums”, kurā ietverts noteikumu, grozījumu, papildinājumu un labojumu saraksts un ar kuru Komisiju pilnvaro katrā WP.29 sanāksmē balsot Savienības vārdā.

               Ar šo Padomes lēmumu nosaka, kāda nostāja Savienībai jāieņem balsojumā par noteikumiem, grozījumiem, papildinājumiem un labojumiem, kas iesniegti balsošanai WP.29 2017. gada jūnija sanāksmē, kura notiks no 2017. gada 19. līdz 23. jūnijam.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

               Šis priekšlikums papildina un pilnībā saskan ar Savienības iekšējā tirgus politiku autobūves nozarē.

               WP.29 sistēma stiprina transportlīdzekļu standartu starptautisko saskaņošanu. Šā mērķa sasniegšanā būtiska nozīme ir 1958. gada nolīgumam, jo ES ražotāji var darboties atbilstoši vienotam tipa apstiprināšanas noteikumu kopumam, apzinoties, ka līgumslēdzējas puses atzīs ES ražotāju ražojumus, pamatojoties uz to, ka tie atbilst ražotāju valsts tiesību aktiem. Uz šīs shēmas pamata ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošumu ir atceltas vairāk nekā 50 ES direktīvas, kas ir aizstātas ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               Līdzīga pieeja ir izmantota saistībā ar Direktīvu 2007/46/EK, ar kuru dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja saskaņotu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu ANO noteikumus iekļāva ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš ir pieņemta minētā direktīva, Savienības tiesību aktos ES tipa apstiprināšanas sistēmā aizvien biežāk iekļauj ANO noteikumus.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

               WP.29 sistēma ir sasaistīta ar Savienības konkurētspējas politiku, un šai iniciatīvai ir pozitīva ietekme uz to. Šis priekšlikums saskan arī ar Savienības transporta un enerģētikas politiku, kuras tiek ņemtas vērā, kad tiek izstrādāti un pieņemti noteikumi saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               •Subsidiaritāte

               Tikai Savienība ir pilnvarota balsojumā atbalstīt starptautiskos instrumentus, piemēram, priekšlikumus par ANO noteikumiem, ANO noteikumu grozījumus un Vispārējo tehnisko noteikumu projektus, un to iekļaušanu Savienības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā. Tas ne tikai nepieļauj iekšējā tirgus sadrumstalotību, bet nodrošina arī vienādus vides un drošuma standartus visā Savienībā. Tas dod arī apjomradītus ieguvumus: ražojumus var izgatavot visam Savienības tirgum un pat starptautiskajam tirgum, nepielāgojot tos valsts tipa apstiprināšanas prasībām katrā atsevišķā dalībvalstī.

               Tāpēc šis priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.

               •Proporcionalitāte

                  Šis Padomes lēmums pilnvaro Komisiju balsot Savienības vārdā un ir samērīgs instruments saskaņā ar Padomes Lēmuma 97/836/EK 5. panta 1. punktu nolūkā definēt vienotu ES nostāju ANO EEK attiecībā uz balsojumu par WP.29 sanāksmes darba kārtībā iekļautajiem darba dokumentiem. Tāpēc šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas paredz vienīgi tos pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus, kas saistīti ar iekšējā tirgus pareizas darbības nodrošināšanu, vienlaikus nodrošinot augstu sabiedrības drošības un aizsardzības līmeni.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā, ir jāizmanto Padomes lēmums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Šim priekšlikumam neatkarīgu ekspertu atzinums nav vajadzīgs. Tomēr šo priekšlikumu ir izskatījusi Mehānisko transportlīdzekļu tehniskā komiteja.

               •Ietekmes novērtējums

               Šim priekšlikumam nav jāveic ietekmes novērtējums, jo tas nav leģislatīvs dokuments un alternatīvi politikas risinājumi nav pieejami vai iespējami.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Šī iniciatīva neietekmē administratīvo slogu, jo ar “megalēmumam” pievienotajām atsaucēm uz grozījumiem uzņēmumiem, tostarp MVU, netiks ieviesti jauni ziņošanas vai citi administratīvi pienākumi. Šīs iniciatīvas mērķis ir administratīvā sloga samazināšana, jo pasaules mērogā saskaņotu prasību piemērošana dod ražotājiem iespēju sistēmu un sastāvdaļu apstiprinājumu dokumentus izmantot ne tikai ES, bet arī eksporta tirgū, ko veido 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kas nav ES dalībvalstis.

               Šim priekšlikumam ir ļoti pozitīva ietekme uz ES autobūves nozares konkurētspēju un starptautisko tirdzniecību. Ir atzīts, ka starptautiski saskaņotu transportlīdzekļu noteikumu pieņemšana, ko veic ES tirdzniecības partneri, ir vislabākais veids, kā novērst ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus un atvērt ES autobūves nozares uzņēmumiem piekļuvi tirgum vai paplašināt to.

               •Pamattiesības

               Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šī iniciatīva neietekmē budžetu.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

               Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Ar priekšlikumu nosaka Savienības nostāju balsojumā par:

               –grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 un 143;

               –ANO Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 1 un 15 grozījumu priekšlikumiem;

               –priekšlikumu par jauniem ANO Vispārējiem tehniskiem noteikumiem par iztvaikošanas emisiju testa procedūru Pasaulē saskaņotai vieglo transportlīdzekļu testēšanas procedūrai (WLTP EVAP);

               –saraksta Nr. 11, Nr. 12 un Nr. 13 atkārtota iekļaušana priekšlikumu apkopojumā ANO vispārējiem tehniskajiem noteikumiem; kā arī

               –vienprātīgu lēmumu par apzīmējuma “ANO VTN” lietošanu oficiālos dokumentos saskaņā ar 1998. gada nolīgumu.

               2017/0106 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāapstiprina attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 un 143, ANO Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 1 un 15 diviem grozījumu priekšlikumiem, priekšlikumu par jauniem ANO Vispārējiem tehniskiem noteikumiem par iztvaikošanas emisiju testa procedūru, triju sarakstu atkārtotu iekļaušanu priekšlikumu apkopojumā ANO vispārējiem tehniskajiem noteikumiem un vienprātīgu lēmumu par apzīmējuma “ANO VTN” lietošanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 97/836/EK
                  1
                Savienība ir pievienojusies ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”).

               (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK
                  2
                Savienība ir pievienojusies Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”).

               (3)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK
                  3
                dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja saskaņotu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (turpmāk “ANO noteikumi”), iekļāva ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš ir pieņemta minētā direktīva, Savienības tiesību aktos ES tipa apstiprināšanas sistēmā aizvien biežāk iekļauj ANO noteikumus.

               (4)Ņemot vērā pieredzi un tehnikas sasniegumus, ir jāpielāgo tehnikas attīstībai prasības attiecībā uz dažiem elementiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO Noteikumi Nr. 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 un 143, kā arī ANO Vispārējie tehniskie noteikumi (VTN) Nr. 1 un 15.

               (5)Lai paredzētu vienotus noteikumus attiecībā uz iztvaikošanas emisiju testa procedūru Pasaulē saskaņotai vieglo transportlīdzekļu testēšanas procedūrai (WLTP EVAP), būtu jāpieņem jauni ANO Vispārējie tehniskie noteikumi (VTN).

               (6)Lai pēc Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūras un Nacionālās ceļu satiksmes drošības administrācijas pieprasījuma sarakstu Nr. 11, Nr. 12 un Nr. 13 saglabātu priekšlikumu apkopojumā ANO vispārējiem tehniskajiem noteikumiem , to iekļaušana būtu vēlreiz jāapstiprina.

               (7)Lai saskaņotu terminu formātu ar līdzīgiem terminiem, ko izmanto līdzvērtīgos nolīgumos, piemēram, 1958. gada nolīgumā, un tādējādi uzlabotu 1998. gada nolīguma īstenošanu, nevis to grozītu, oficiālos dokumentos saskaņā ar 1998. gada nolīgumu būtu jāizmanto termins “ANO VTN”.

               (8)Tādēļ ir atbilstīgi noteikt nostāju, kas attiecībā uz iepriekš minēto ANO aktu pieņemšanu Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās ANO EEK komitejās, proti, Pārskatītā 1958. gada nolīguma Administratīvajā komitejā un Paralēlā nolīguma Izpildu komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pārskatītā 1958. gada nolīguma Administratīvajā komitejā un Paralēlā nolīguma Izpildu komitejā laikposmā no 2017. gada 19. līdz 23. jūnijam, ir balsošanā atbalstīt šā lēmuma pielikumā uzskaitītos priekšlikumus.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmums 97/836/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada Nolīgums”) ( OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

                     (2)
                  Padomes Lēmums 2000/125/EK (2000. gada 31. janvāris) par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) ( OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) ( OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.5.2017
            COM(2017) 267 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāapstiprina attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem ANO Noteikumos Nr. 4, 6, 7, 14, 16, 19, 23, 30, 38, 48, 50, 51, 54, 55, 77, 80, 83, 87, 91, 98, 106, 112, 113, 119, 123, 129 un 143, ANO Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 1 un 15 diviem grozījumu priekšlikumiem, priekšlikumu par jauniem ANO Vispārējiem tehniskiem noteikumiem par iztvaikošanas emisiju testa procedūru, triju sarakstu atkārtotu iekļaušanu priekšlikumu apkopojumā ANO vispārējiem tehniskajiem noteikumiem un vienprātīgu lēmumu par apzīmējuma “ANO VTN” lietošanu

               PIELIKUMS

                        Noteikumu Nr.

                        Darba kārtības Nr.

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce

                        4

                        4.10.1.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 4 (Pakaļējās numura zīmes apgaismošana) 19. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/72

                        6

                        4.10.2.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 6 (Virzienrādītāji) 01. grozījumu sērijas 28. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/73

                        6

                        4.10.3.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 6 (Virzienrādītāji) 01. grozījumu sērijas 29. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/74

                        7

                        4.10.4.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 7 (Gabarītgaismas lukturi, bremžu signāllukturi un kontūrgaismas lukturi) 02. grozījumu sērijas 27. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/75

                        14

                        4.6.1.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 14 (Drošības jostu stiprinājumi) 07. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/58

                        16

                        4.6.2.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 16 (Drošības jostas) 06. grozījumu sērijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/59

                        16

                        4.6.3.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 16 (Drošības jostas) 07. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/60

                        19

                        4.10.5.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 19 (Priekšējie miglas lukturi) 04. grozījumu sērijas 10. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/76

                        23

                        4.10.6.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 23 (Atpakaļgaitas lukturi un manevrēšanas lukturi) 22. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/77

                        30

                        4.8.4.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 30 (Pasažieru automobiļu un to piekabju riepas) 02. grozījumu sērijas 19. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/105

                        38

                        4.10.7.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 38 (Pakaļējie miglas lukturi) 19. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/78

                        48

                        4.10.8.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 06. grozījumu sērijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/79

                        48

                        4.10.16.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 05. grozījumu sērijas 11. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/106

                        50

                        4.10.9.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 50 (Mopēdu un motociklu gabarītgaismas lukturi, bremžu lukturi, virzienrādītāji) 19. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/80

                        50

                        4.10.10.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 50 (Mopēdu un motociklu gabarītgaismas lukturi, bremžu lukturi, virzienrādītāji) 20. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/81

                        51

                        4.9.1.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 51 (M un N kategorijas transportlīdzekļu troksnis) 03. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/71

                        54

                        4.8.1.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 54 (Komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju riepas) 22. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/68

                        55

                        4.8.2.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 55 (Mehāniskā sakabe) 01. grozījumu sērijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/69

                        77

                        4.10.11.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 77 (Stāvgaismas lukturi) 18. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/82

                        80

                        4.6.4.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 80 (Sēdekļu un to stiprinājumu izturība (autobusi)) 03. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/61

                        83

                        4.7.1.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 83 (M1 un N1 transportlīdzekļu emisijas) 06. grozījumu sērijas 10. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/64

                        83

                        4.7.2.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 83 (M1 un N1 transportlīdzekļu emisijas) 07. grozījumu sērijas 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/65

                        87

                        4.10.12.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 87 (Dienas gaitas lukturi) 20. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/83

                        91

                        4.10.13.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 91 (Sānu gabarītgaismas lukturi) 17. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/84

                        98

                        4.10.14.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 98 (Galvenie lukturi ar gāzizlādes gaismas avotiem) 01. grozījumu sērijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/85

                        106

                        4.8.3.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 106 (Lauksaimniecības tehnikas riepas) 15. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/70

                        112

                        4.10.15.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 112 (Galvenie lukturi ar asimetrisku tuvo gaismu) 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/86

                        113

                        4.10.19.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 113 (Galvenie lukturi ar simetrisku tuvo gaismu) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/87

                        119

                        4.10.17.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 119 (Pagriešanās gaismu lukturi) 01. grozījumu sērijas 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/88

                        123

                        4.10.18.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 123 (Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS)) 01. grozījumu sērijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/89

                        129

                        4.6.5.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 129 (Uzlabotās bērnu ierobežotājsistēmas) 01. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/62

                        129

                        4.6.6.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 129 (Uzlabotās bērnu ierobežotājsistēmas) 02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/63

                        143

                        4.7.3.

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 143 (Lielas noslodzes divu degvielu dzinēja modifikācijas sistēmas (HDDF-ERS)) sākotnējās redakcijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/66

                        VTN Nr.

                        Darba kārtības Nr.

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce

                        VTN Nr. 1

                        14.2.

                        Priekšlikums par Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 1 (Durvju slēdzenes un durvju notures detaļas) 2. grozījumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/97

                        VTN Nr. 15

                        14.3.

                        Priekšlikums par Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 15 (Pasaulē saskaņotā vieglo transportlīdzekļu testēšanas procedūra (WLTP)) 2. grozījumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/98

                        jauns VTN

                        14.1.

                        Priekšlikums par jauniem Vispārējiem tehniskiem noteikumiem (ANO VTN) par iztvaikošanas emisiju testa procedūru Pasaulē saskaņotai vieglo transportlīdzekļu testēšanas procedūrai (WLTP EVAP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/94

                        Darba kārtības Nr.

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce

                        15.1.

                        Saraksts Nr. 13 (atkārtota iekļaušana): Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūras un Nacionālās ceļu satiksmes drošības administrācijas Transporta departamenta Transportlīdzekļu degvielas ekonomijas marķējuma labojumu un papildinājumu programma: Jaunās transportlīdzekļu paaudzes jaunais degvielas ekonomijas un vides marķējums

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/57

                        15.2.

                        Saraksts Nr. 12 (atkārtota iekļaušana): Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūras un Nacionālās ceļu satiksmes drošības administrācijas Transporta departamenta siltumnīcefekta gāzu emisijas standartu un vidējas un lielas noslodzes motoru un transportlīdzekļu degvielas patēriņa efektivitātes standartu programmas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/100

                        15.3.

                        Saraksts Nr. 11 (atkārtota iekļaušana): Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūras un Nacionālās ceļu satiksmes drošības administrācijas Transporta departamenta mazas noslodzes transportlīdzekļu siltumnīcefekta gāzu emisijas standartu un uzņēmumu vidējās degvielas ekonomijas standartu programmas

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/101

                        16.

                        Priekšlikums lēmumam par apzīmējuma “ANO VTN” lietošanu oficiālos dokumentos saskaņā ar 1998. gada nolīgumu.

                        ECE/TRANS/WP.29/2017/102


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.12.2015
            COM(2015) 664 final
            2015/0304(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               ES ostas valsts kontroles (OVK) režīms ir izklāstīts Direktīvā 2009/16/EK
                  1
                (ar grozījumiem), ar kuru tika pārstrādāti un pastiprināti iepriekšējie ES tiesību akti šajā jomā, kuri darbojas kopš 1995. gada. ES režīma pamatā ir Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli (PMoU) jau esošā struktūra, kas pastāv kopš 1982. gada. Direktīva 2009/16/EK (ar grozījumiem) ietver Parīzes Saprašanās memoranda instrumentus un procedūras. Visas ES piekrastes dalībvalstis, kā arī Kanāda, Krievija, Islande un Norvēģija ir PMoU dalībnieces. Eiropas Savienība nav PMoU dalībniece.

               Kopš 2011. gada 1. janvāra gan ES, gan PMoU ietvaros ir ieviests ostas valsts kontroles jauns inspekciju režīms (JIR).  Lai JIR darbotos, katru gadu jāpieņem vairāki lēmumi saistībā ar PMoU. Šie lēmumi tiek pieņemti vienprātīgi ikgadējā "Ostas valsts kontroles komitejā" (OVKK), kuras sanāksmes notiek katra gada maijā. Saskaņā ar Direktīvu 2009/16/EK lēmumi, ko pieņem PMoU attiecīgā kompetentā iestāde, kļūst saistoši ES dalībvalstīm.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem starptautiskās organizācijās, tādās kā Parīzes Saprašanās memorands par ostas valsts kontroli, ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir jāpieņem ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

               Ir ierosināts, ka ES nostāja OVKK tiek pieņemta atbilstīgi “divu līmeņu” pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, bet vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež Padomes Kuģniecības jautājumu darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai OVKK sanāksmei. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju OVKK laikposmam no 2016. līdz 2019. gadam. Tā mērķis ir arī iekļaut Eiropas Savienības politikas principus un virzienus, lai uzlabotu kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem. Savienības nostāja ņem vērā arī Lisabonas līguma noteikumus.

               Komisija ierosina šādu pieeju sakarā ar PMoU lēmumu pieņemšanas procesa īpatnībām. PMoU iekšējie noteikumi tās dalībniecēm un darba grupām, kam uzticēts izstrādāt vadlīnijas un instrukcijas, nosaka, ka visu dokumentu pēdējais iesniegšanas termiņš ir sešas nedēļas pirms OVKK sanāksmes. Tikai tajā brīdī visi dokumenti ir pieejami, un Komisija var sākt savu analīzi nolūkā sagatavot priekšlikumu par saskaņotu Savienības nostāju saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, un šis priekšlikums pēc tam ir jāpieņem Padomei. Tā kā analīzei, Komisijas priekšlikuma sagatavošanai un tā pieņemšanai Padomē atvēlētais laiks ir īss, ikgadējās Savienības nostājas noteikšanas process ir paredzēts 2. pielikumā. Turpmākais lēmums attieksies uz laikposmu no 2016. līdz 2019. gadam.

               2. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Šis lēmums sagatavots, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 218. panta 9. punktu, kas paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām. Tas attiecas uz nostāju, kāda dalībvalstīm Savienības vārdā jāieņem OVKK Parīzes Saprašanās memorandā par ostas valsts kontroli.

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (ar grozījumiem) ir juridiskais pamats, ar ko nosaka principus, kas dalībvalstīm jāievēro Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli OVKK.

               2015/0304 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. pantu un 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem var efektīvi uzlabot, krasi samazinot standartiem neatbilstošu kuģu skaitu Eiropas Savienības ūdeņos, stingri piemērojot konvencijas, starptautiskus kodeksus un rezolūcijas.

               (2)Lai gan karoga valsts ir galvenā atbildīgā par kuģu atbilstības starptautiskiem drošības standartiem, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģa uzraudzību, kuģa sabiedrība ir atbildīga par kuģa un tā aprīkojuma stāvokļa uzturēšanu pēc apsekojuma, nodrošinot, lai kuģis atbilstu tam piemērojamām konvenciju prasībām. Tomēr vairākas karoga valstis nav ieviesušas un piemērojušas starptautiskos standartus.

               (3)Tādēļ – kā otra iespēja novērst standartiem neatbilstīgu kuģošanu – atbilstība starptautiskiem standartiem attiecībā uz drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem būtu jānodrošina arī ostas valstīm, tajā pašā laikā izprotot, ka ostas valsts kontroles inspekcija nav apsekojums un ka attiecīgās inspekciju veidlapas nav sertifikāti, kas apliecina kuģotspēju. Vienota pieeja ar mērķi nodrošināt, ka ES piekrastes dalībvalstis efektīvi piemēro starptautiskos standartus kuģiem, kas kuģo to jurisdikcijā esošajos ūdeņos un ienāk to ostās, ļautu izvairīties no konkurences kropļošanas.

               (4)Direktīvā 2009/16/EK
                  2
                (ar grozījumiem) ir noteikts ES ostas valsts kontroles režīms, pārformulējot un pastiprinot iepriekšējos ES tiesību aktus, kuri šajā jomā darbojas kopš 1995. gada. ES režīma pamatā ir Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli jau esošā struktūra – starptautiska organizācija, kas pastāv kopš 1982. gada.

               (5)Attiecībā uz ES dalībvalstīm Direktīva 2009/16/EK efektīvi saskaņo PMoU procedūras, instrumentus un darbu ostas valsts kontroles jomā ar ES tiesību aktu darbības jomu. Saskaņā ar Direktīvu 2009/16/EK lēmumi, ko pieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli attiecīgā kompetentā iestāde, kļūst saistoši ES dalībvalstīm.

               (6)Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejas sanāksmes notiek katru gadu, un tajās lemj par vairākiem darba kārtības punktiem, kas vajadzīgi Direktīvas 2009/16/EK darbībai.

               (7)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem starptautiskās organizācijās, ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir jāpieņem ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

               (8)PMoU iekšējie noteikumi tās dalībniecēm un darba grupām, kam uzticēts izstrādāt vadlīnijas un instrukcijas, nosaka, ka visu dokumentu pēdējais iesniegšanas termiņš ir sešas nedēļas pirms OVKK sanāksmes. Tikai tajā brīdī visi dokumenti ir pieejami, un Komisija var sākt savu analīzi nolūkā sagatavot priekšlikumu par saskaņotu Savienības nostāju saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. Tā kā laiks, kas pieejams šai analīzei un priekšlikuma pieņemšanai, ir īss, ir jānosaka Savienības nostājas galvenie principi un norādījumi vairākiem gadiem, līdztekus ietverot Savienības nostājas ikgadējās specifikācijas.

               (9)Šim lēmumam būtu jāaptver laikposms no 2016. līdz 2019. gadam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta šā lēmuma 1. pielikumā.

               2. pants

               Specifikācija, kas gadu no gada sagatavojama par Savienības nostāju, kura jāieņem Ostas valsts kontroles komitejā, kas izveidota ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, ir saskaņā ar šā lēmuma 2. pielikumu.

               3. pants

               Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, vēlākais līdz Ostas valsts kontroles komitejas, kas izveidota ar Parīzes Saprašanās memorandu par ostas valsts kontroli, gadskārtējai sanāksmei 2020. gadā novērtē un vajadzības gadījumā pārskata šā lēmuma 1. pielikumā noteikto Savienības nostāju.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 1. janvārī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/16/EK par ostas valsts kontroli (pārstrādāta versija) (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

                     (2)
                  OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.12.2015
            COM(2015) 664 final
            PIELIKUMI
            Savienības nostāja Parīzes Saprašanās memorandā par ostas valsts kontroli,
            pievienota dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā

               PIELIKUMI

               Savienības nostāja Parīzes Saprašanās memorandā par ostas valsts kontroli,

               pievienota dokumentam

               priekšlikums Padomes lēmumam

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā

               Pamatprincipi

               Parīzes Saprašanās memorandā par ostas valsts kontroli (PMoU) Savienība:

               a)
                     rīkojas atbilstīgi mērķiem, kurus Savienība tiecas sasniegt, jo īpaši, lai uzlabotu kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem, krasi samazinot standartiem neatbilstošu kuģu skaitu, ko panāk, stingri piemērojot starptautiskās konvencijas un kodeksus;

               b)
                     veicina PMoU dalībnieču saskaņotas pieejas īstenošanu attiecībā uz starptautisko standartu efektīvu piemērošanu kuģiem, kas kuģo to jurisdikcijā esošajos ūdeņos un ienāk to ostās;

               c)
                     sadarbojas PMoU ietvaros, lai panāktu visaptverošu inspekciju sistēmu un inspekciju slogu sadalītu taisnīgi, jo īpaši, pieņemot gada inspekciju saistības, kas izstrādātas saskaņā ar PMoU 11. pielikumā izklāstīto metodi, par kuru dalībnieces ir vienojušās;

               d)
                     darbojas PMoU ietvaros, lai veicinātu nodarbinātību, vajadzīgā darbinieku skaita, tostarp kvalificētu inspektoru, saglabāšanu darbā un apmācību, ko veic PMoU dalībnieces, ņemot vērā kuģu satiksmes apjomu un rādītājus katrā ostā;

               e)
                     nodrošina, ka PMoU pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar starptautiskām konvencijām un kodeksiem, kas attiecas uz kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļiem uz kuģiem;

               f)
                     veicina kopēju pieeju izstrādi ar citām iestādēm, kuras veic ostas valsts kontroli;

               g)
                     nodrošina saskaņotību ar citām Savienības politikas jomām, jo īpaši ārējo attiecību, drošības, vides un citām jomām.

               Orientējoši norādījumi

               Savienība tiecas atbalstīt šādu PMoU pasākumu pieņemšanu.

               A.
                     Nolūkā gadu no gada nodrošināt netraucētu ES ostas valsts kontroles režīmu darbību saskaņā ar Direktīvu 2009/16/EK:

               1.
                     turpmāk minētos kuģa riska profila elementus izmanto, lai izvēlētos kuģus inspekcijai:

               a)
                     balto, pelēko un melno karogu sarakstu saskaņā ar formulām, ko izstrādājusi PMoU un kas izklāstītas pielikumā Komisijas 2010. gada 13. septembra Regulai (ES) Nr. 801/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu attiecībā uz karoga valsts kritērijiem
                  1
               ,

               b)
                     atzīto organizāciju darbību sarakstu saskaņā ar OVKK metodoloģiju, kas tika pieņemta OVKK 37. sanāksmē 2004. gada maijā (darba kārtības 4.5.2. punkts),

               c)
                     sabiedrības trūkumu un aizturēšanas vidējās attiecības formulas, kuru pamatā ir pielikums Komisijas 2010. gada 13. septembra Regulai (ES) Nr. 802/2010, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu un 27. pantu attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni
                  2
               , (ar grozījumiem);

               2.
                     nodrošina, ka visas PMoU procedūru un pamatnostādņu izmaiņas vai atjauninājumi atbilst Savienības mērķiem, jo īpaši, lai uzlabotu kuģošanas drošību, piesārņojuma novēršanu un dzīves un darba apstākļus uz kuģiem.

               B.
                     Vidējā termiņā karoga valstu baltā, pelēkā un melnā saraksta sastādīšanas alternatīvas metodes izstrāde, lai palielinātu tā taisnīgumu, jo īpaši attiecībā uz karoga valstīm, kurām ir neliela flote.

                     (1)
                  OV L 241, 14.9.2010., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 241, 14.9.2010., 4. lpp.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.12.2015
            COM(2015) 664 final
            PIELIKUMI
            Gadu no gada sagatavojamā specifikācija par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā
            pievienota dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā

               PIELIKUMI

               Gadu no gada sagatavojamā specifikācija par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes Saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā

               pievienota dokumentam

               priekšlikums Padomes lēmumam

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejā

               Pirms katras Parīzes saprašanās memoranda par ostas valsts kontroli Ostas valsts kontroles komitejas (OVKK) gadskārtējās sanāksmes jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nostājā, ko paredzēts paust Savienības vārdā, tiktu ņemta vērā visa attiecīgā informācija, kas nosūtīta Eiropas Komisijai, kā arī visi apspriežamie dokumenti, kas ietilpst ES kompetencē saskaņā ar pamatprincipiem un ievirzēm, kas izklāstītas I pielikumā.

               Šajā nolūkā un balstoties uz minēto informāciju, Komisijas dienesti pietiekošā laikā pirms attiecīgās OVKK sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām izskatīšanai un apstiprināšanai nosūta sagatavošanas dokumentu, kurā izklāstīta sīkāka informācija par paredzēto Savienības nostāju.

               Uzskata, ka ir notikusi vienošanās par sagatavošanas dokumentā paredzēto Savienības nostāju, ja vien dalībvalstis – atkarībā no tā, kurš no šiem notikumiem ir pirmais, – bloķējošajam mazākumam atbilstošā skaitā neiebilst Padomes darba sagatavošanas struktūras sanāksmes laikā vai divdesmit dienās pēc sagatavošanas dokumenta saņemšanas. Ja ir šādi iebildumi, jautājumu nodod Padomei.


				|

		52012PC0343

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK, pagarinot tā piemērošanas termiņu un atjauninot trešo valstu un par ražojumu apstiprināšanu un kontroli atbildīgo institūciju nosaukumus (Dokuments attiecas uz EEZ) /* COM/2012/0343 final - 2012/0165 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Padomes direktīvas par lopbarības augu
sēklām, labības sēklām, biešu sēklām un
eļļas augu un šķiedraugu sēklām regulē šajās
direktīvās minēto augu sugu sējas sēklu iekšējo
tirdzniecību. Lai veicinātu tirdzniecību un nekavējoties
reaģētu uz tirgus pieprasījumu, šajās direktīvās
ir noteikts, ka Padomei ir iespēja paredzēt noteikumus, lai
atļautu importēt sēklas no trešām valstīm saskaņā
ar līdzvērtības sistēmu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Padomes Lēmumā 2003/17/EK[1] ir iekļauts to valstu
saraksts, kurām jāpiemēro līdzvērtīguma princips
attiecībā uz importu, noteiktas sīki izstrādātas
prasības, kas jāizpilda, un jo īpaši līdz pieciem gadiem
ierobežots laikposms, kurā līdzvērtīgumu atzīst par
pamatotu un kuru var pagarināt, ja ir izpildītas visas
attiecīgās prasības.
Minētais laikposms beigsies 2012. gada
31. decembrī. Lai nodrošinātu nepieciešamo sēklu
piedāvājumu ES tirgū, šo noteikumu termiņš jāpagarina
līdz 2022. gada 31. decembrim. Patlaban pagaidu
pagarinājums ir paredzēts tikai uz 5 gadiem. Tomēr
2012. gada septembrī sāks pārskatīt jauno regulu par sēklām
un augu pavairošanas materiālu (saskaņā ar koplēmuma
procedūru), un pēc tam tiks pieņemti īpaši īstenošanas
pasākumi. Tādēļ, lai termiņš nebeigtos šā procesa
laikā, tas būtu jāpagarina uz desmit gadiem.
Lēmuma2003/17/EK I pielikumā
iekļautajai Dienvidslāvijai ir noteikts līdzvērtīguma
režīms. Bijušo Dienvidslāviju aizstāj citas jaunas valstis.
Slovēnija ir Eiropas Savienības dalībvalsts, Horvātija jau
ir atzīta par līdzvērtīgu ar Lēmumu 2003/17/EK un
Serbija būtu jāpievieno, jo tā ir dalībniece ESAO shēmā
par starptautiskajā tirdzniecībā esošu sēklu
šķirņu sertifikāciju un dalībniece Starptautiskajā
sēklu kontroles asociācijā (ISTA) saistībā ar
sēklu paraugu ņemšanu un pārbaudi. Dienvidslāvija būtu
jāsvītro. Citas bijušās Dienvidslāvijas valstis nevar
iekļaut sarakstā, jo tās nav ESAO un ISTA
dalībnieces. Turklāt dažām Lēmuma 2003/17/EK
I pielikumā iekļautām institūcijām, kuras atbild
par ražojumu apstiprināšanu un kontroli, ir mainījušies nosaukumi.
2012/0165 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES
LĒMUMS,
ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK,
pagarinot tā piemērošanas termiņu un atjauninot trešo valstu un
par ražojumu apstiprināšanu un kontroli atbildīgo institūciju
nosaukumus
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)(1)   Padomes Lēmumā 2003/17/EK paredzēts, ka uz
ierobežotu laikposmu lauka apskates, kas tiek veiktas noteiktu sugu sēklu
ražošanai paredzētiem augiem, var uzskatīt par
līdzvērtīgām tām lauka apskatēm, kuras veic
saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un ka noteiktu sugu sēklas,
kas ražotas šajās valstīs, uzskata par
līdzvērtīgām tām sēklām, kas ražotas
saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.
(2)(2)   Acīmredzami, ka minētās lauku apskates aizvien
sniedz tādas pašas garantijas kā apskates, ko veic dalībvalstis.
Tādēļ šīs apskates būtu jāturpina uzskatīt
par līdzvērtīgām.
(3)(3)   Tā kā Lēmuma 2003/17/EK darbības termiņš
beigsies 2012. gada 31. decembrī, līdzvērtīguma
laikposms, kas noteikts šajā lēmumā, būtu jāpagarina.
Vēlams šo laikposmu pagarināt uz desmit gadiem.
(4)       Atsauce uz
Dienvidslāviju Lēmumā 2003/17/EK būtu
jāsvītro. Lēmuma 2003/17/EK I pielikumā
pievienotajā trešo valstu sarakstā būtu jāiekļauj
Serbija, jo tā ir dalībniece ESAO shēmā par
starptautiskajā tirdzniecībā esošu sēklu šķirņu
sertifikāciju un dalībniece Starptautiskajā sēklu kontroles
asociācijā (ISTA) saistībā ar sēklu paraugu
ņemšanu un pārbaudi. Turklāt dažām
Lēmuma 2003/17/EK I pielikumā iekļautām
institūcijām, kas atbild par ražojumu apstiprināšanu un
kontroli, ir mainījušies nosaukumi.
(5)(5)   Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza
Lēmums 2003/17/EK,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmumu 2003/17/EK groza šādi:
1)           Lēmuma 6. pantā
datumu “līdz 2012. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu
“līdz 2022. gada 31. decembrim”.
2)           Lēmuma I pielikumu
aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā
trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada
1. janvāra.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
“I PIELIKUMS
Valstis,
institūcijas un sugas
 Valsts(*) || Institūcija || Sugas, kas minētas šādās direktīvās
 1 || 2 || 3
 AR || Instituto Nacional de Semillas (INASE) Av. Paseo Colón 922, 3 Piso 1063 BUENOS AIRES   || 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 AU || Australian Seeds Authority LTD. P.O. Box 187 LINDFIELD, NSW 2070 || 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 CA || Canadian Food Inspection Agency, Seed Section, Plant Health & Biosecurity Directorate 59 Camelot Drive, Room 250, OTTAWA, ON K1A 0Y9 || 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 CL || Ministerio de Agricoltura Servicio Agricola y Ganadero, División de Semillas Casilla 1167, Paseo Bulnes 140 - SANTIAGO DE CHILE || 2002/54/EK 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 HR || State Institute for Seed and Seedlings, Vinkovacka Cesta 63 HR-31000 OSIJEK || 2002/54/EK 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 IL || Ministry of Agriculture & Rural Development Plant Protection and Inspection Services P.O. BOX 78, BEIT-DAGAN 50250 || 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 MA || D.P.V.C.T.R.F. Service de Contrôle des Semences et des Plants, B.P. 1308 RABAT || 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 NZ || Ministry of Agriculture and Forestry, 25 "THE TERRACE" P.O. BOX 2526 WELLINGTON || 2002/54/EK 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 RS || Ministry of Agriculture, Forestry and Water Management Plant Protection Directorate Omladinskih brigada 1, 11070 NOVI BEOGRAD || 2002/54/EK 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 TR || Ministry of Agriculture and Rural Affairs, Variety Registration and Seed Certification Centre Gayret mah. Fatih Sultan Mehmet Bulvari No:62 P.O.BOX: 30, 06172 Yenimahalle/ANKARA || 2002/54/EK 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 US || USDA - Agricultural Marketing Service Seed Regulatory & Testing Branch 801 Summit Crossing, Suite C, GASTONIA NC 28054 || 2002/54/EK 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 UY || Instituto Nacional de Semillas (INASE) Cno. Bertolotti s/n y Ruta 8 km 29 91001 PANDO - CANELONES || 66/401/EEK 66/402/EEK 2002/57/EK
 ZA || National Department of Agriculture, C/O S.A.N.S.O.R. Lynnwood Ridge, P.O. BOX 72981, 0040 PRETORIA || 66/401/EEK 66/402/EEK – tikai attiecībā uz Zea mays un Sorghum spp. 2002/57/EK
(*)          AR – Argentīna, AU –
Austrālija, CA – Kanāda, CL – Čīle, HR – Horvātija,
IL – Izraēla, MA – Maroka, NZ – Jaunzēlande, RS – Serbija, TR
– Turcija, US – Amerikas Savienotās Valstis, UY – Urugvaja, ZA –
Dienvidāfrika”
[1]               OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp.


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lemumam ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0557

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un padomes Lemumam ar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju  /* COM/2006/0557 galīgā redakcija - COD 2006/0178 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.9.2006COM(2006) 557 galīgā redakcija2006/0178 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAMar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTSKomisija 2005. gada 16. martā pieņēma pamatpaziņojumu par labāku regulējumu izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā (COM (2005) 97), kurā tika uzsvērta valstu un Eiropas tiesību aktu vienkāršošanas nozīme. Labāks regulējums ir izšķirošs faktors, lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju un sasniegtu Lisabonas programmas mērķus. Uzlabojot tiesību aktu kvalitāti un šādi samazinot nevajadzīgas izmaksas, un novēršot šķēršļus, kas kavē pielāgojumus un jauninājumus, tiek radīti pareizie stimuli un tirgus darbības priekšnoteikumi uzņēmējdarbības uzplaukumam, tāpēc tas var radīt to labklājību, kas ir nepieciešama mūsu tautsaimniecībām.Kā teikts Komisijas paziņojumā par Kopienas Lisabonas programmas īstenošanu, normatīvās vides vienkāršošanas stratēģijai (COM (2005) 535) un „acquis” pārskatīšanai ir jākļūst par nepārtrauktu un sistemātisku procesu, kas ļauj likumdevējam pārskatīt tiesību aktus, ievērojot visas likumīgās privātā sektora un sabiedrības intereses. Paziņojumā ir izklāstīta nepārtrauktā programma, kura ietilpst jaunajā vienkāršošanas stratēģijā. Programmā ir norādīti tiesību akti, kurus Komisija ir paredzējusi pārskatīt un izvērtēt, lai tos vienkāršotu. Programmā ir iekļauta 1968. gada 23. janvārī pieņemtā Padomes Direktīva 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju.Pārbaudījusi to, kā norit šīs direktīvas īstenošana un piemērošana, Komisija ir nolēmusi ierosināt tās atcelšanu.2. REZULTāTI PēC APSPRIEDēM AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN NOVēRTēJUMS2.1. ApspriedesSākumpunkts pārskatīšanai, lai noteiktu, vai ir lietderīgi Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju saglabāt ka daļu no „acquis”, bija dalībvalstu, meža nozares un saistīto nozaru izteiktie viedokļi vairāku gadu garumā par to, ka direktīva vispār nav tikusi piemērota to kokmateriālu tirdzniecībā. Ieinteresētās personas atzina, ka tiek izmantotas citas metodes neapstrādātu kokmateriālu novērtēšanā, nevis tās, kas izklāstītas direktīvā. Turklāt nav ziņots par gadījumiem, kad kokmateriālu tirdzniecību būtu traucējis tas, ka tirgus dalībnieki nebūtu varējuši vienoties par neapstrādāto kokmateriālu mērīšanu vai klasificēšanu.Komisijas sagatavošanas darba ietvaros un saskaņā ar labāka regulējuma principiem apspriedes ar ieinteresētajām personām notika, izmantojot Komisijas Pastāvīgo mežsaimniecības komiteju un konkurētspējas darba grupu, kas darbojas Padomdevējā komitejā par Kopienas politiku attiecībā uz mežsaimniecību un ar mežu saistītajām nozarēm.Turklāt dalībvalstīm un rūpniecības uzņēmumu federācijām nosūtīja aptauju, lai noteiktu, vai direktīva tika piemērota, un iegūtu dalībvalstu viedokļus par iespējamu direktīvas atcelšanu. Aptauju sāka 2005. gada jūlijā, un atbildes saņēma minētā gada rudenī.2.2. Aptaujas rezultātiAptaujā piedalījās 19 dalībvalstis un 11 valstu rūpniecības uzņēmumu federācijas.Aptaujas galvenais rezultāts – saskaņā ar to dalībvalstu (2/3) un valstu rūpniecības uzņēmumu federāciju (4/5) vairākuma viedokli, kuras piedalījās aptaujā, kokmateriālu tirdzniecībā direktīva netiek piemērota. Galvenie dalībvalstu un rūpniecības uzņēmumu minētie iemesli, kuru dēļ direktīva netiek piemērota, ir šādi:-  direktīvā paredzētās mērīšanas un klasifikācijas metodes atšķiras no šīs nozares uzņēmumu izmantotajām metodēm;-  direktīvā paredzētā klasifikācija pēc izmēriem un kvalitātes nav pietiekami detalizēta un ir pārāk abstrakta;-  direktīvā paredzētajā klasifikācijā nav ņemts vērā kokmateriālu paredzamais izmantojums, un direktīva nav pielāgota tirgus vajadzībām;-  Eiropas kvalitātes un mērījumu standarti tiek uzskatīti par labāku alternatīvu.Tikai divas dalībvalstis nepiekrita priekšlikumam atcelt direktīvu. Visas mežu īpašniekus un ar mežu saistītās nozares pārstāvošās federācijas, izņemot vienu federāciju, piekrita priekšlikumam par direktīvas atcelšanu. Tomēr, lai gan minētās federācijas locekļi neizmanto direktīvā paredzētās mērīšanas metodes, šī federācija atzīst, ka nav „nepieciešams” atcelt direktīvu.Pamatojoties uz šīs aptaujas rezultātiem, šķiet skaidrs, ka kopumā direktīva netiek piemērota.Sīkāku informāciju saistībā ar aptaujas rezultātiem var atrast šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/enterprise/forest_based/index_en.html.2.3. NovērtējumsDirektīva 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju tika pieņemta kā pasākums, lai attīstītu iekšējo tirgu, nodrošinot neapstrādātu kokmateriālu piedāvājumu ar mežu saistītās nozarēs. Tomēr direktīvas piemērošana ir bijusi ierobežota, jo tā nav obligāta, un vispār kokmateriālu tirgus dalībnieki ir vienojušies par citām mērīšanas un klasifikācijas metodēm un tās piemēro. Iekšējais neapstrādāto kokmateriālu tirgus ir paplašinājies, kā arī palielinājusies tirdzniecība ar trešām valstīm; acīmredzami šo attīstību nav kavējušas izmantotās atšķirīgās mērīšanas un klasifikācijas metodes. Tiek izmantotas citas mērīšanas un klasifikācijas metodes, un direktīvas atcelšana negatīvi neietekmēs neapstrādāto kokmateriālu tirdzniecību. Turklāt ir izveidoti Eiropas standarti attiecībā uz kokmateriālu mērīšanu un klasifikāciju, un šos standartus vajadzības gadījumā var izmantot kokmateriālu tirgus darījumos; tie tiek uzskatīti par labāku alternatīvu.Direktīva 68/89/EEK nav nepieciešama, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību vai veiktu tirdzniecībai ar trešām valstīm, un nav konstatēts neviens šķērslis, kas traucētu tirdzniecībai un būtu saistīts ar attiecīgajā nozarē izmantotajām mērīšanas vai klasifikācijas metodēm. Tāpēc tika nolemts neaizstāt direktīvu ar citiem likumdošanas pasākumiem vai to grozīt.Tādējādi direktīvas atcelšana ir nepieciešama, lai vienkāršotu normatīvo vidi, atceļot nebūtisku instrumentu, kuram ir ierobežots pielietojums un kas nav nepieciešams iekšējā tirgū.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI3.1. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principsŅemot vērā apspriežu un novērtējuma rezultātus, ir redzams, ka Direktīvas 68/89/EEK mērķus var pienācīgi sasniegt bez Kopienas tiesību aktiem.3.2. Instrumenta izvēle: tiesību akta formaVispār, ja tiek atcelts tiesību akts, piemēro „paralēlu formu” principu, proti, Direktīvas 68/89/EEK atcelšana jāveic ar atceļošas direktīvas palīdzību. Tomēr konkrētu apstākļu dēļ šis gadījums ir īpašs, proti,-  attiecīgā direktīva tika ieviesta pirms gandrīz četrdesmit gadiem;-  ar direktīvu ieviestās mērīšanas un klasifikācijas sistēmas ir novecojušas; noskaidrots arī, ka ražošanas nozare neizmanto minētās sistēmas;-  turklāt direktīvas noteikumi par klasifikāciju un mērīšanu nav obligāti.Tiek uzskatīts, ka dalībvalstīm adresēts un tieši piemērojams lēmums ir piemērota tiesību akta forma. Lēmuma priekšrocība ir tā, ka tas uzliek par pienākumu dalībvalstīm apsvērt savu nostāju, lai nodrošinātu valsts un Kopienas līmeņa pasākumu saskanību pēc Direktīvas 68/89/EEK atcelšanas.3.3. Ietekme uz budžetuŠim priekšlikumam nav ietekmes uz budžetu.4. SECINāJUMSPriekšlikums atcelt Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju atbilst apspriežu rezultātiem ar dalībvalstīm, mežu īpašniekiem un rūpniecības uzņēmumiem.Tomēr ir svarīgi, lai Direktīvas 68/89/EEK atcelšanai sekotu valstu atbilstošo īstenošanas pasākumu atcelšana, lai panāktu vēlamo praktisko iznākumu. Atzīme „EEK klasificēts” vairs nebūs pieejama izmantošanai.Turklāt ir jānodrošina, lai priekšrocības, ko iegūst, atceļot direktīvu, netiktu likvidētas, radot jaunus valsts noteikumus vai jaunus tehniskus šķēršļus. Tādējādi ir svarīgi atzīmēt, ka visi valstu noteikumi par neapstrādātu kokmateriālu klasifikāciju atbilst Līguma 28. panta principiem un neveido šķēršļus tirdzniecībai. Tāpēc, piemēram, valstu noteikumi par mērīšanu pēc tilpuma vai svara vai klasifikāciju pēc sugas un nosaukuma vai izmēriem, vai kvalitātes nedrīkst veidot šķēršļus brīvai neapstrādātu kokmateriālu apritei iekšējā tirgū. Turklāt visu valsts pasākumu projekti, kurus varētu uzskatīt par tehniskiem noteikumiem Direktīvas 98/34/EK vajadzībām, ir jāpaziņo Komisijai.2006/0178 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAMar ko atceļ Padomes Direktīvu 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikācijuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4],tā kā:(1) Kopienas politikā labāka regulējuma jomā uzsvērta valstu un Kopienas tiesību aktu vienkāršošanas nozīme kā izšķirošs faktors, lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju un sasniegtu Lisabonas programmas mērķus.(2) Padomes 1968. gada 23. janvāra Direktīvā 68/89/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz neapstrādāto kokmateriālu klasifikāciju[5] paredzētās mērīšanas un klasifikācijas metodes atšķiras no tām metodēm, ko kopumā un patlaban izmanto darījumos starp mežsaimniecības nozares un ar mežu saistīto nozaru uzņēmumiem, un tās atzīst par nepielāgotām tirgus vajadzībām.(3) Direktīvā 68/89/EEK paredzētās mērīšanas un klasifikācijas metodes vairs nav nepieciešamas, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību.(4) Tādēļ ir jāatceļ Direktīva 68/89/EEK.(5) Direktīvas 68/89/EEK atcelšana nozīmē, ka pēc 2008. gada 31. decembra atzīme „EEK klasificēts” vairs nebūs pieejama izmantošanai tirdzniecībā un atbilstošie valsts īstenošanas pasākumi ir attiecīgi jāatceļ līdz 2008. gada 31. decembrim,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsDirektīva 68/89/EEK tiek atcelta no 2008. gada 31. decembra.2. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV L 32, 6.2.1968., 12.–15. lpp.