title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu dažu veidu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un kuri nosūtīti no Taivānas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā, un ar ko atceļ atbrīvojumu, kas piešķirts Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. un Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---                      EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                       Briselē, 4.8.2009
                                                       COM(2009) 417 galīgā redakcija
                                         Priekšlikums
                                   PADOMES REGULA,
    ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu dažu veidu dzelzs vai tērauda cauruļu
   savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un
   kuri nosūtīti no Taivānas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā, un ar ko
     atceļ atbrīvojumu, kas piešķirts Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. un Nian Hong Pipe
                                       Fittings Co. Ltd.
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                     PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Priekšlikuma konteksts
          Priekšlikuma pamatojums un mērķi
          Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu
          (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
          Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada
          21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”), saistībā ar procedūru
          attiecībā uz dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauruļu un cauruļvadu
          savienotājelementu        (izņemot      lietus    savienotājelementus,    atlokus    un
          savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz
          609,6 mm un kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, importu, kura
          izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē vai kas nosūtīts no Taivānas,
          neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Taivānas izcelsme.
          Vispārīgais konteksts
          Šis priekšlikums ir izstrādāts saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu
          saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
          Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
          Padomes Regula (EK) Nr. 964/2003, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus
          dažu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas
          Tautas Republikā un Taivānā, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā.
          Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2052/2004 pasākumi, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes
          attiecīgo ražojumu, attiecināti arī uz importu, kas nosūtīts no Indonēzijas, ar Padomes
          Regulu (EK) Nr. 2053/2004 – no Šrilankas un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 655/2006 –
          no Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Filipīnu, Indonēzijas, Šrilankas
          izcelsme.
          Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
          Nepiemēro.
   Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
          Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
          Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām bija iespēja aizstāvēt savas intereses
          izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.
          Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
          Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
          Ietekmes novērtējums
LV                                                  2                                             LV
 ---pagebreak---           Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.
          Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs
          vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.
   Priekšlikuma juridiskie aspekti
          Ierosināto pasākumu kopsavilkums
          Pašreizējā termiņa beigu pārskatīšana tika uzsākta 2008. gada 5. jūnijā pēc
          pieprasījuma, ko iesniedza Eiropas Savienības Sadurmetināto cauruļu
          savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja. Galīgos pasākumus
          sākotnēji piemēroja 1996. gadā un tos paturēja spēkā pēc termiņa beigu pārskatīšanas
          2003. gada jūnijā. Spēkā esošais antidempinga maksājums ir 58,6 % Ķīnas Tautas
          Republikai, kas attiecināts ari uz ražojumiem, ko nosūta no Taivānas, izņemot
          uzņēmumiem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries Co. Ltd un Nian Hong
          Pipe Fittings Co. Ltd. Antidempinga maksājums ir 58,9 % Taizemei, izņemot
          uzņēmumiem Thai Benkan Co. Ltd. (0%) un Awaji Sangyo Co. Ltd (7,4%).
          Vienlaikus sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, attiecinot to tikai uz diviem ražotājiem
          eksportētājiem Taivānā un to atbrīvojumu no pasākumu attiecināšanas uz Taivānu. Šis
          atbrīvojums vairs nav pamatots, jo šie uzņēmumi ir iesaistīti pasākumu apiešanā.
          Pievienotais Padomes regulas priekšlikums par minētajiem pasākumiem pamatojas uz
          konstatējumiem par dempinga turpināšanos vai atkārtošanās iespējamību, tā izraisīto
          kaitējumu un Kopienas interesēm.
          Tādēļ tiek ierosināts, lai Padome pieņem šeit pievienoto priekšlikumu regulai, kas
          iespējami drīz jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
          Juridiskais pamats
          Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret
          importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā
          jaunākie     grozījumi      izdarīti    ar    Padomes      2005. gada       21. decembra
          Regulu (EK) Nr. 2117/2005.
          Subsidiaritātes princips
          Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu
          nepiemēro.
          Proporcionalitātes princips
          Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
          Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
          Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma
          mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju
          un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
LV                                                3                                                LV
 ---pagebreak---          Juridisko instrumentu izvēle
         Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
         Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo
         iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.
   Ietekme uz budžetu
         Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.
LV                                                4         LV
 ---pagebreak---                                                  Priekšlikums
                                           PADOMES REGULA,
      ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu dažu veidu dzelzs vai tērauda cauruļu
    savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Taizemē un
    kuri nosūtīti no Taivānas, neatkarīgi no tā, vai ir norādīta to izcelsme Taivānā, un ar ko
       atceļ atbrīvojumu, kas piešķirts Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. un Nian Hong Pipe
                                                Fittings Co. Ltd.
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EEK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret
   importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis1
   (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu un 13. panta 4. punktu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,
   tā kā:
                                              A. PROCEDŪRA
   1.        Spēkā esošie pasākumi un iepriekšēja izmeklēšana
   (1)     Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 584/962 ieviesa galīgo antidempinga maksājumu dažu
           tādu dzelzs vai tērauda cauruļu savienotājelementu (“CSE” vai “attiecīgais ražojums”)
           importam, kuru izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas Republikā (“ĶTR”) un Taizemē
           (“sākotnējā izmeklēšana”). Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu, pamatojoties
           uz atzinumiem, kas izdarīti izmeklēšanā, lai novērstu apiešanu, šos pasākumus
           paplašināja ar Regulu (EK) Nr. 763/20003, lai ietvertu attiecīgā ražojuma importu, kas
           tiek nosūtīts no Taivānas.
   (2)     Pašlaik spēkā ir galīgie antidempinga maksājumi, kas ar Padomes
           Regulu (EK) Nr. 964/20034            noteikti     dažu       dzelzs     un     tērauda     cauruļu
           savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR) vai
   1
           OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005
           (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).
   2
           OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp.
   3
           OV L 94, 14.4.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2314/2000 (OV L
           267, 20.10.2000., 15. lpp.).
   4
           OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1496/2004 (OV L 275,
           25.8.2004., 1. lpp.).
LV                                                       5                                                    LV
 ---pagebreak---        Taizemē (“attiecīgās valstis”) un kuri ievesti no Taivānas, neatkarīgi no tā, vai ir
       norādīta to izcelsme Taivānā, atbilstoši termiņa beigu pārskatīšanai saskaņā ar
       pamatregulas 11. panta 2. punktu (“pirmā termiņa beigu pārskatīšana”). Spēkā esošais
       antidempinga maksājums ir 58,6 % Ķīnas Tautas Republikai (“ĶTR”) un 58,9 %
       Taizemei, izņemot uzņēmumus Thai Benkan Co. Ltd. (0 %) un Awaji Materia Co.
       Ltd.5 (7,4 %). Trīs Taivānas uzņēmumi Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Rigid Industries
       Co. Ltd un Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. ir atbrīvoti no pasākuma attiecināšanas
       uz Taivānu.
   (3) Ar Komisijas Lēmumu 96/252/EK6 pieņēma saistības no dažiem ražotājiem Taizemē.
       Šīs saistības 2004. gadā atcēla ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1496/20047, ar ko groza
       Padomes Regulu (EK) Nr. 964/20038.
   (4) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2052/20049
       pasākumi, kas attiecas uz ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu, tika attiecināti arī uz
       importu, kas nosūtīts no Indonēzijas, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2053/200410 – no
       Šrilankas un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 655/200611 – no Filipīnām, neatkarīgi no tā,
       vai ir deklarēta Filipīnu, Indonēzijas, Šrilankas izcelsme.
   (5) Turklāt patlaban ir spēkā antidempinga pasākumi, kas ar Padomes Regulu (EK)
       Nr. 1001/200812 ir noteikti attiecīgo ražojumu importam no Korejas Republikas un
       Malaizijas.
   2.    Pārskatīšanas pieprasījums
   (6) Pēc paziņojuma publicēšanas par to antidempinga pasākumu termiņa beigām13, kas ir
       spēkā attiecībā uz ĶTR un Taizemes izcelsmes cauruļu savienotājelementu importu,
       Komisija saņēma pieprasījumu par pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2.
       un 3. punktu.
   (7) Pieprasījumu 2008. gada 5. martā iesniedza Eiropas Savienības Sadurmetināto cauruļu
       savienotājelementu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“pieprasījuma
       iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija ir lielākā daļa, šajā gadījumā vairāk
       nekā 50 %, no cauruļu savienotājelementu kopējā ražošanas apjoma Kopienā.
   (8) Pieprasījums atbilstoši 11. panta 2. punktam tika pamatots ar to, ka pēc pasākumu
       termiņa beigām varētu turpināties vai atsākties dempings un tiktu nodarīts kaitējums
       Kopienas ražošanas nozarei.
   (9) Pieprasījumu atbilstoši 11. panta 3. punktam pamatā bija informācija, ko sniedza
       pieprasījuma iesniedzējs, ka saistībā ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR pasākums
   5
       Iepriekšējais nosaukums Awaji Sangyo Co Ltd., skatīt OV C 152/2007., 16. lpp.
   6
       OV L 84, 3.4.1996., 46. lpp.
   7
       OV L 275, 25.8.2004., 1. lpp.
   8
       OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1496/2004 (OV L 275,
       25.8.2004., 1. lpp.).
   9
       OV L 355, 1.12.2004., 4. lpp.
   10
       OV L 355, 1.12.2004., 9. lpp.
   11
       OV L 116, 29.4.2006, 1. lpp.
   12
       OV L 275, 16.10.2008., 18. lpp.
   13
       OV C 238, 10.10.2007., 20. lpp.
LV                                                 6                                                 LV
 ---pagebreak---           vairs nav pietiekams kaitīgā dempinga apkarošanai, jo īpaši attiecībā uz pasākuma
          piemērošanu no Taivānas ievestajam importam. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza
          prima facie pierādījumus, ka Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, un Nian Hong Pipe
          Fittings Co. Ltd ražojumu importa atbrīvojums no pasākuma piemērošanas vairs nav
          pamatots, jo šie uzņēmumi ir iesaistīti pasākumu apiešanā, piemēram, pārsūtot ĶTR
          izcelsmes cauruļu savienotājelementus caur Taivānu.
   (10)   Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi
          tam, lai pamatotu termiņa beigu pārskatīšanas un daļējas starpposma pārskatīšanas
          sākšanu, saistībā tikai ar atbrīvojumu attiecībā uz cauruļu savienotājelementiem, ko
          ražo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna) un Niang Hong Pipe Fittings
          Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna), neattiecinot ĶTR izcelsmes importam piemērotos
          antidempinga pasākumus uz importu, kas nosūtīts no Taivānas, Komisija saskaņā ar
          pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu sāka pārskatīšanu14 (“pašreizējā pārskatīšana”).
   3.       Izmeklēšana
   3.1. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana
   (11)   Komisija par pārskatīšanas sākšanu oficiāli informēja Kopienas ražotājus, kas
          iesniedza pieprasījumu, citus Kopienas ražotājus, attiecīgo valstu, tostarp Taivānas,
          ražotājus eksportētājus, importētājus/tirgotājus, lietotājus un to attiecīgās ieinteresētās
          apvienības, kā arī eksportētājvalstu valdību pārstāvjus.
   (12)   Komisija nosūtīja anketas visām šīm personām un visiem tiem, kas pieteicās termiņā,
          kurš noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Ieinteresētajām personām Komisija
          deva arī iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu termiņā,
          kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.
   (13)   Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no abiem ražotājiem eksportētājiem
          Taivānā, no trim atlasītajiem Kopienas ražotājiem un no trim nesaistītiem
          importētājiem Kopienā (skatīt 14. līdz 17. apsvērumu turpmāk).
   3.2. Pārbaude izlases veidā
   (14)   Ņemot vērā acīmredzami lielo attiecīgā ražojuma ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu,
          nesaistītu importētāju skaitu Kopienā un to Kopienas ražotāju skaitu, kuri atbalsta
          pieprasījumu, paziņojumā par procedūras sākšanu bija paredzēta pārbaude izlases
          veidā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai varētu izlemt, vai izlases veida pārbaude
          ir vajadzīga, un, ja ir, veiktu atlasi, Komisija minētajām personām pieprasīja sniegt
          informāciju, kas norādīta paziņojuma par procedūras sākšanu 5.1. sadaļas a) punkta i)
          līdz iii) apakšpunktā, un nosūtīja atlases veidlapas, pieprasot īpašu informāciju par
          katra attiecīgā Kopienas ražotāja, ražotāja eksportētāja un importētāja pārdošanas
          vidējo apjomu un cenām.
   (15)   Neviens Ķīnas vai Taizemes ražotājs eksportētājs nenosūtīja atbildi, tādēļ atlasi
          neveica.
   14
          OV C 138, 5.6.2008., 42. lpp.
LV                                                 7                                                  LV
 ---pagebreak---    (16)    Atlases veidlapas aizpildīja deviņi Kopienas ražotāji. Atlasīja četrus Kopienas
           ražotājus, pamatojoties uz to pārdošanas apjomu Kopienas tirgū pārskatīšanas
           izmeklēšanas laikā. Šiem ražotājiem pieprasīja pilnībā aizpildīt anketas. Viens no
           atlasītajiem uzņēmumiem pilnībā neaizpildīja anketu un tādēļ tika izslēgts no izlases.
           Trīs uzņēmumi, kas tika iekļauti galīgajā izlasē, ražoja vairāk nekā 59 % no Kopienas
           ražošanas nozares kopējās produkcijas un 62 % no Kopienas ražošanas nozares
           pārdošanas apjoma Kopienas tirgū.
   (17)    Deviņi attiecīgā ražojuma importētāji aizpildīja atlases veidlapu. Četrus importētājus
           iekļāva izlasē, pamatojoties uz attiecīgā ražojuma importu Kopienā no attiecīgajām
           valstīm pārskatīšanas izmeklēšanas laikā. Tomēr viens no uzņēmumiem neatbildēja uz
           visiem anketas jautājumiem tādēļ tika izslēgts no izlases.
   3.3. Izmeklēšana un pārbaudes apmeklējumi
   (18)    Komisija ieguva un pārbaudīja visas ziņas, ko uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu
           dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas
           intereses, un lai pārbaudītu, ka iepriekš 9. apsvērumā minēto uzņēmumu ražoto dažu
           cauruļu savienotājelementu atbrīvojums no spēkā esošo antidempinga pasākumu
           piemērošanas attiecībā uz ĶTR aizvien ir pamatots, lai novērstu kaitējošo dempingu.
           Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.
   a) Atlasītie Kopienas ražotāji
             – Erne Fittings GmbH, Schlins, Austrija, tostarp saistītais uzņēmums Siekmann
                Fittings, GmbH, Lohne, Vācija,
             – Interfit S.A., Maubeuge, Francija,
             – Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Itālija.
   b) Atlasītie nesaistītie importētāji
             – BSS Group plc, Leicester, Apvienotā Karaliste,
             – Eurobridas Fittings, S.A., Zaragoza, Spānija,
             – Manfred Geldbach GmbH & Co., Gelsenkirchen, Vācija.
   c) Taivānas ražotāji eksportētāji
             – Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung,
             – Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung.
   d) Ražotājs analogajā valstī – ASV
             – Weldbend Corporation, Argo, Illinois, ASV.
   3.4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods
   (19)    Izmeklēšana saistībā ar dempinga turpināšanos vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no
           2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods”
LV                                                 8                                              LV
 ---pagebreak---          vai “PIP”). Tendenču pārbaude, kas ir būtiska kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās
         iespējamības novērtēšanai, aptvēra laikposmu no 2004. gada 1. janvāra līdz
         pārskatīšanas izmeklēšanas perioda beigām (“pārskata periods”).
                B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
   1.      Attiecīgais ražojums
   (20)   Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats ražojumus, uz kuru attiecās
         sākotnējā izmeklēšana un pirmā termiņa beigu pārskatīšana – Ķīnas Tautas Republikas
         un Taizemes izcelsmes dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauruļu
         savienotājelementi      (izņemot     lietus   savienotājelementus,      atlokus    un
         savienotājelementus ar iegrieztu vītni), kuru lielākais ārējais diametrs nepārsniedz
         609,6 mm un kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem.
   (21)   Cauruļu savienotājelementus galvenokārt ražo, griežot un veidojot caurules un
         cauruļvadus. Tos izmanto, lai savienotu caurules un cauruļvadus, un tiem ir dažādas
         formas: līkumi, trejgabali, pārejas uzmavas un cauruļvadu brīvgala veidojumi, kā arī
         dažādi izmēri un materiāli. Tos galvenokārt izmanto naftas ķīmiskajā rūpniecībā,
         celtniecībā, enerģijas ražošanā, kuģu būvē un rūpnieciskās būvēs. Ja tos pārdod
         izmantošanai naftas ķīmiskajā rūpniecībā, tad izmanto pasaules standartu ANSI.
         Citiem mērķiem Kopienā parasti izmanto standartu DIN.
   2.      Līdzīgais ražojums
   (22)  Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un pirmajā termiņu beigu pārskatīšanā, konstatēja, ka
         cauruļu savienotājelementiem, kurus ražo attiecīgajās valstīs, pārdod uz vietas un/vai
         eksportē uz Kopienu, ir tādas pašas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās īpašības un gala
         izmantojums, kā ražojumiem, kurus Kopienā tirgo Kopienas ražotāji, kas iesniedza
         pieprasījumu, un tādēļ tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta
         4. punkta nozīmē.
         C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
   (23)   Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu
         pārtraukšana sekmētu dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.
   1.     Iepriekšējas piezīmes
   (24)  Kā minēts iepriekš, ja neviens ražotājs eksportētās ĶTR un Taizemē nesadarbojas, šī
         pārbaude jāpamato ar informāciju, kas Komisijai pieejama no citiem avotiem,
         piemēram, pārskatīšanas pieprasījums, Eurostat, Ķīnas muitas statistika un
         informācija, kas iegūta analogajā valstī.
   2.    Taizeme
   a) Normālā vērtība
   (25)   Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un tā kā neviens Taizemes ražotājs eksportētājs
         nesadarbojās, normālo vērtību pamatoja ar pieprasījumā sniegtajiem datiem, proti, uz
         ražošanas paredzamajām izmaksām Taizemē, pieskaitot 15 % pārdošanas, vispārējo un
         administratīvo izmaksu un 11 % peļņas. Nekas neliecināja par to, ka šis peļņas līmenis
LV                                               9                                              LV
 ---pagebreak---            pārsniegs peļņu, ko parasti citi eksportētāji vai ražotāji gūst, tās pašas vispārējās
           kategorijas ražojumus pārdodot iekšējā tirgū izcelsmes valstī, kā paredzēts 2. panta
           6. punkta c) apakšpunktā.
   b) Eksporta cena
   (26)    Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un tā kā neviens Taizemes ražotājs eksportētājs
           nesadarbojās, eksporta cenu aprēķināja, izmantojot Eurostat datus. Šos skaitļus
           pielāgoja pēc ražojuma tipa proporcionāli katra ražojuma apjomam tonnās,
           pamatojoties uz pieprasījumā sniegto informāciju.
   c) Salīdzināšana
   (27)    Lai salīdzinājums būtu taisnīgs, eksporta cenu koriģēja, ņemot vērā sauszemes un
           jūras pārvadājumus, apdrošināšanu, komisijas maksu un iesaiņošanu saskaņā ar
           pamatregulas 2. panta 10. punktu.
   d) Dempinga starpība
   (28)    Lai aprēķinātu dempinga starpību, Kopiena salīdzināja vidējo svērto normālo vērtību
           ar vidējo rūpnīcas noteikto eksporta cenu uz Kopienu tādā pašā tirdzniecības līmenī
           saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. Šis salīdzinājums parādīja, ka dempinga
           starpība Taizemei ir 17,8 %, un tā ir vienāda ar summu, par kādu noteiktā normālā
           vērtība pārsniedz eksporta cenu.
   3.      Ķīnas Tautas Republika
   a) Normālā vērtība. Analogā valsts
   (29)    Spēkā esošie pasākumi paredz vienotu valsts mēroga maksājumu, kas piemērojams
           ĶTR izcelsmes līdzīgā ražojuma importam Kopienā. Attiecīgi normālo vērtību
           noteica, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta tirgus ekonomikas trešā valstī
           (“analogajā valstī”). Sākotnējā izmeklēšanā Taizeme tika izvēlēta kā analogā valsts.
           Tomēr paziņojumā par procedūras sākšanu Amerikas Savienotās Valstis bija paredzēts
           izmantot kā analogo valsti, jo Kopienas ražošanas nozare pārskatīšanas pieprasījumā
           norādīja, ka patlaban tā ir piemērotāka izvēle nekā Taizeme. Tika pieliktas visas pūles,
           lai atrastu citu alternatīvu citās trešās valstīs, tomēr sadarboties piekrita tikai viens
           uzņēmums ASV.
   (30)    ASV izvēle saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu tika atzīta par piemērotu šā
           tirgus apjoma, importa līmeņa un attiecīgi - spēcīgās konkurences dēļ. Turklāt, tā kā
           neviens Taizemes eksportētājs nesadarbojās izmeklēšanā, uzskatīja par piemērotu
           normālo vērtību ĶTR pamatot uz pārbaudītiem datiem par ASV uzņēmumu, kurš
           sadarbojās. Pēc paziņojumu par procedūras sākšanu publicēšanas neviena no
           ieinteresētajām personām nesniedza piezīmes attiecībā uz priekšlikumu izmantot ASV
           kā analogo valsti. Tādēļ normālo vērtību aprēķināja, izmantojot datus, ko sniedza
           ražotājs ASV.
   b) Eksporta cena
   (31)    Ņemot vērā, ka ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, atzinumi attiecībā uz eksportu
           uz Kopienu bija jāpamato ar pieejamajiem faktiem saskaņā ar pamatregulas 18. panta
LV                                                 10                                                LV
 ---pagebreak---            1. punktu. Ievērojot to pašu metodiku, ko sākotnējā izmeklēšanā, eksporta cenu
           noteica, pamatojoties uz Ķīnas muitas statistiku. Šos datus pārbaudīja, izmantojot
           Eurostat datus. Konstatēja būtiskas atšķirības gan saistībā ar daudzumiem, gan cenu.
           Pamatojoties uz iepriekšējiem dokumentētiem pierādījumiem par ĶTR iesaistīšanos
           pasākumu apiešanā, kas liecina, ka Eurostat dati nav pietiekami precīzi, uzskatīja par
           lietderīgu šajā pārskatīšanā minētos datus neizmantot.
   c) Salīdzināšana
   (32)    Lai salīdzinājums būtu taisnīgs un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, veica
           korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz transporta (jūras pārvadājumu) un
           apdrošināšanas izmaksām, kredītizmaksām un brokeru maksām, kas ietekmēja cenas
           un cenu salīdzināmību.
   d) Dempinga starpība
   (33)    Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu vidējo svērto normālo vērtību pēc ASV
           rūpnīcas noteiktās cenas salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu pēc Ķīnas rūpnīcas
           noteiktās cenas tajā pašā tirdzniecības līmenī. Iepriekš minētais salīdzinājums
           apliecināja, ka ĶTR dempinga starpība ir 100 %.
   e) Secinājums
   (34)    Izmeklēšanā atklāja, ka abu valstu importam raksturīgas augstas dempinga cenas.
           Izmeklēšanā netika konstatēti fakti, kas liecinātu par to, ka šis dempinga līmenis
           varētu izzust vai samazināties, ja pasākumus atceltu. Tāpēc secināja, ka pastāv
           iespējamība, ka dempings turpināsies. Turklāt jānorāda, ka neatkarīgi no augstiem
           antidempinga maksājumiem, kas piemēroti šo valstu eksportam, importa apjoms no
           šīm valstīm ir ievērojami palielinājies. Tomēr uzskatīja par piemērotu pārbaudīt arī to,
           vai dempings atkārtosies, palielinoties eksporta apjomam, ja atcels pašreizējos
           pasākumus.
   4.      Attīstība importa jomā, ja pasākumi tiktu atcelti
   (35)    Lai noteiktu dempinga atkārtošanos iespējamību, pārbaudīja šādus faktorus: attiecīgo
           valstu eksporta un/vai ražošanas jaudas attīstība, pasākumu apiešanas cēlonis ĶTR
           gadījumā un situācija saistībā ar eksportu trešo valstu tirgos.
   5.      Taizeme
   (36)    Tā kā neviens ražotājs eksportētājs Taizemē nesadarbojās, šī pārbaude bija jāveic,
           pamatojoties uz informāciju, kas Komisijai pieejama no citiem avotiem, proti, no
           pieprasījuma. Taizemes gada ražošanas jaudu novērtēja atbilstoši pieprasījumam,
           proti, 63 000 tonnu apmērā, vietējā tirgū patērējot tikai 4200 tonnas, tādēļ Taizemes
           ražošanas nozare ir atkarīga no eksporta. Ražošanas apjoms gadā tika lēsts
           38 000 tonnas. Tādējādi neizmantotā jauda tika lēsta 25 000 tonnas.
   (37)    Izmeklēšanā konstatēja, ka neviens tirgus pasaulē nespēj absorbēt šo pieejamo jaudu,
           jo uz Taizemi jau attiecas antidempinga pasākumi. Šie pasākumi ASV ir no 10,68 %
           līdz 52,6 % un tos piemēro ražojumam, kas lielā mērā ir līdzīgs ražojumam, uz ko
           attiecas šī izmeklēšana, tikai ar 14 collu iekšējo diametru. Turklāt, pamatojoties uz
           iepriekšējo pieredzi un atbilstoši šīs pārskatīšanas pieprasījumam, šķiet, ka visā
LV                                                 11                                               LV
 ---pagebreak---           pasaulē un jo īpaši Dienvidaustrumāzijā vērojams vispārējs milzīgs jaudas
          pārpalikums.
   (38)   Tādēļ, atceļot pasākumus, iespējams, ka nozīmīga Taizemes jaudas atlikuma daļa tiks
          novirzīta uz ES tirgu, ņemot vērā spēkā esošos ierobežojumus un augsta līmeņa
          pasākumus citos nozīmīgos tirgos.
   6.     Ķīnas Tautas Republika
   a) Ražošana un jaudas izmantošana
   (39)   Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tādēļ Komisijas dienestiem bija jāizmanto
          pieejamie fakti. Tā kā ir maz informācijas par Ķīnas rūpniecību, turpmāk minētie
          secinājumi balstās uz informāciju, kas ietverta pieprasījumā un Ķīnas muitas statistikā.
          Minētos atzinumus pamatoja arī informācija, ko darīja zināmu atklātībai saistībā ar
          līdzīgiem pasākumiem ASV.
   (40)   Pamatojoties uz šiem avotiem, kopējā Ķīnas ražošanas jauda attiecīgajam ražojumam
          ir aptuveni 365 000 tonnas gadā. Pašreizējais Ķīnas ražošanas apjoms gadā, kā
          noteikts pieprasījumā, ir aptuveni 291 000 tonnas. Šis pieņēmums balstījās uz Ķīnas
          eksporta apjomu pasaulē, kas redzams tirdzniecības statistikā (aptuveni 70 000 tonnas
          gadā), un uz vietējo patēriņu, ko vērtē aptuveni 221 000 tonnas gadā.
   (41)   Pamatojoties uz šo informāciju, Ķīnas neizmantotā jauda sasniedza 74 000 tonnas, kas
          bija pietiekami, lai nodrošinātu visu ES patēriņu (79 813 tonnas).
   (42)   Tā kā ASV Ķīnas Tautas Republikai, tāpat kā Taizemei, piemēro antidempinga
          pasākumus no 35,06 % līdz 182,9 %, iespējams, nozīmīga Ķīnas jaudas atlikuma daļa
          tiks novirzīta uz ES tirgu.
   (43)   Lai gan spēkā esošie antidempinga maksājumi pret importu no Ķīnas ir augsti
          (58,6 %), Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ir izdevies būtiski palielināt eksportu uz ES
          no 2550 tonnām 2004. gadā līdz 10 268 tonnām PIP, un tas norāda, ka Ķīnas
          eksportētājiem aizvien ir liela interese par ES tirgu.
   7.     Pasākumu apiešanas iemesli
   (44)   Ķīnas eksportētāji arī ir pierādījuši, ka aizvien ir apņēmušies jebkuriem līdzekļiem
          veikt eksportu uz ES, kā par to liecina vairāki mēģinājumi apiet ar Padomes Regulu
          (EK) Nr. 964/2003 noteiktos pasākumus, eksportējot secīgi caur Taivānu, Indonēziju,
          Šrilanku un Filipīnām.
   (45)   Pamatojoties uz Ķīnas muitas statistiku, ir skaidrs, ka ES tirgus ir īpaši pievilcīgs
          Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, jo augstākās eksporta cenas (kas tomēr ir dempinga
          cenas) tie ir sasnieguši, eksportējot uz ES.
   8.     Secinājums
   (46)   Izmeklēšanā konstatēja, ka ĶTR un Taizemes ražotāji eksportētāji ir turpinājuši
          dempingu PIP laikā.
LV                                                 12                                              LV
 ---pagebreak---    (47)    Abu valstu kopējā neizmantotā jauda bija 99 000 tonnas, kas bija ievērojami vairāk par
           kopējo Kopienas ražošanas apjomu PIP laikā (86 723 tonnas) un pat vairāk par kopējo
           Kopienas patēriņu tajā pašā laikposmā (79 813 tonnas).
   (48)    Ņemot vērā to, ka ĶTR ir pieejama ļoti liela neizmantotā ražošanas jauda un ka tā jau
           ir izvairījusies no pasākumiem, ir liela iespējamība, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji
           būtiski palielinās attiecīgā ražojuma eksporta apjomu par dempinga cenām uz
           Kopienu, ja spēkā esošos pasākumus atcels.
   (49)    Tā kā Taizemes uzņēmumi ir orientēti uz eksportu un Kopienas tirgus ir ļoti pievilcīgs,
           attiecībā uz Taizemi jāņem vērā tas, ka, atceļot spēkā esošos pasākumus, ir ļoti
           iespējams, ka uzņēmumi atsāks attiecīgā ražojuma eksportu uz Kopienas tirgu lielos
           apjomos un par dempinga cenām.
   (50)    Visbeidzot tiek atgādināts par Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju dempinga
           darbībām ASV tirgū un ASV antidempinga pasākumiem, kas atjaunoti 2005. gadā
           oktobrī.
   (51)    Kopumā pastāv liela varbūtība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā, imports Kopienā no
           attiecīgajām valstīm turpināsies lielos apjomos un par dempinga cenām.
                      D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA
   (52)    Saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu Kopienas ražošanas nozari veidoja trīs
           ražotāji Kopienā, kuru vārdā tika iesniegts pieprasījums un kuri tika iekļauti izlasē, kā
           arī seši ražotāji Kopienā, kuri atbalstīja pieprasījumu. Pamatojoties uz šo, Kopienas
           ražošanas nozare pārstāvēja ievērojamu daļu no kopējā ražošanas apjoma Kopienā,
           proti, šajā gadījumā vairāk nekā 76 %.
                               E. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ
   1.        Patēriņš Kopienas tirgū
   (53)    Kopienas kopējo ražošanas apjomu noteica, pamatojoties uz informāciju, ko sniedza
           deviņi Kopienas ražotāji, kuri atbalstīja sūdzību, un to Kopienas ražotāju pieprasījumā
           norādīto paredzamo ražošanas apjomu, kuri nesadarbojās.
   (54)    Izmeklēšanā atklāja, ka Kopienas ražotāju vērā ņemamu pārdošanas apjoma daļu
           pārdeva tirgotājiem, kas savukārt eksportēja attiecīgo ražojumu ārpus Kopienas, proti,
           šie pārdevumi nebija paredzēti patēriņam Kopienas tirgū. Šo tirgotāju eksporta
           pārdevumu apjomu uz trešo valstu tirgiem nevarēja noteikt izmeklēšanas laikā. Tādēļ
           acīmredzamo patēriņu Kopienā noteica, pamatojoties uz kopējo ražošanas apjomu
           Kopienā, kā noteikts iepriekš 53. apsvērumā, un attiecīgā ražojuma Kopienas kopējo
           importa un eksporta apjomu, izmantojot Eurostat datus.
   (55)    Saskaņā ar minēto attiecīgajā laikposmā Kopienas patēriņš palielinājās par 28%, no
           62 317 tonnām 2004. gadā līdz 79 813 tonnām PIP laikā.
   1. tabula. Kopienas patēriņš
             Kopienas patēriņš                2004       2005        2006       2007       PIP
LV                                                 13                                                LV
 ---pagebreak---              Tonnas                              62 317     57 492    64 919    77 095      79 813
             Indekss (2004=100)                     100          92       104      124         128
             Tendence salīdzinājumā ar                           -8        12       20           4
             iepriekšējo gadu
   Avots: Eurostat, pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza
   Kopienas ražošanas nozare.
   2.        Patreizējais imports no attiecīgajām valstīm
   a) Apjoms un tirgus daļa
   (56)    Lai noteiktu attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu no ĶTR, uzskatīja par
           piemērotu iekļaut importu no tām valstīm, uz kurām saskaņā ar pamatregulas 13. panta
           3. punktu attiecināti arī spēkā esošie antidempinga pasākumi, proti, Šrilanka,
           Indonēzija, Filipīnas un Taivāna (skatīt 2. un 4. apsvērumu iepriekš). Uzskatīja, ka no
           šīm valstīm faktiski tika veikts ĶTR izcelsmes ražojumu imports. Pamatojoties uz šo,
           cauruļu savienotājelementu kopējais importa apjoms no ĶTR un Taizemes palielinājās
           no 6861 tonnām 2004. gadā līdz 17 605 tonnām PIP, proti, par 157 %. Minētā importa
           tirgus daļa procentos no Kopienas patēriņa palielinājās no 11 %2004. gadā līdz 22 %
           PIP laikā.
   2. tabula. Imports no attiecīgajām valstīm
   Imports (tonnās)                     2004        2005     2006     2007        PIP
   ĶTR, tostarp, Šrilanka,                  6083      6705     10 621    15 326      16 004
   Indonēzija, Filipīnas un
   Taivāna
   Tirgus daļa                               10%       12%       16%       20%         20%
   Taizeme                                    778       558      1623      1700        1601
   Tirgus daļa                                1%        1%        2%        2%           2%
   Attiecīgās valstis kopā                  6861      7263     12 244    17 026      17 605
   Tirgus daļa                               11%       13%       19%       22%         22%
   Avots: Eurostat.
   b) Importa cenas un pārdošana par zemāku cenu
   (57)    Ražotāji eksportētāji no ĶTR un Taizemes nesadarbojās, tādēļ eksporta cenu pamatoja
           uz Eurostat datiem. Iepriekš 56. apsvērumā minēto iemeslu dēļ vidējā eksporta cena
           no ĶTR tika pamatota arī uz vidējo eksporta cenu no Šrilankas, Indonēzijas un
           Filipīnām, proti, no valstīm, uz kurām attiecināja pasākumus, jo tās iesaistījās
           pasākumu apiešanā. Pamatojoties uz šo, pārskata periodā attiecīgā ražojuma vidējā
LV                                                 14                                              LV
 ---pagebreak---            eksporta cena no ĶTR, ņemot vērā pasākumu apiešanu, palielinājās par 17 % no
           997 EUR par tonnu līdz 1169 EUR par tonnu, no Taizemes – par 69 % no 1223 EUR
           par tonnu līdz 2067 EUR par tonnu un no Taivānas par 22 % no 1412 EUR par tonnu
           līdz 1718 EUR par tonnu. Kopumā ražojuma vidējā cena no attiecīgajām valstīm,
           tostarp no Taizemes, palielinājās no 1137 EUR 2004. gadā līdz 1479 EUR
           pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, proti, par 30 %. Tajā pašā laikposmā ievērojami
           palielinājās ražošanas izmaksas, paaugstinoties pamata izejvielas, proti, tērauda
           cauruļu cenai.
   (58)    Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju cenu un Eurostat cenu salīdzinājums, tās pienācīgi
           koriģējot, liecināja par vidēju cenu samazinājumu ĶTR 54,8 %, Taizemei 20 % un
           Taivānai 33,5 % apmērā.
   3.        Imports no citām trešām valstīm
   (59)    Antidempinga pasākumi ir spēkā attiecībā uz importu no Korejas Republikas un
           Malaizijas; kā norāda Eurostat dati, imports no šīm valstīm pārskata periodā
           samazinājās līdz ļoti zemam līmenim (proti, mazāk nekā 1 % no Kopienas patēriņa).
   (60)    Cauruļu savienotājelementu kopējais importa apjoms no trešām valstīm, kas nav
           minētas iepriekšējā apsvērumā, palielinājās no 4679 tonnām 2004. gadā līdz
           10 563 tonnām PIP beigās, proti, par 126 %. Minētā importa tirgus daļa sasniedza
           13 % no Kopienas patēriņa. Tas nozīmē, ka pārskata periodā 76 % pieaugums bija no
           8 % līdz 13 %.
   3. tabula. Imports un importa no citām trešām valstīm tirgus daļa
                              2004        2005        2006        2007       PIP
   Imports      no     citām       4679        6134        6795        9993     10 563
   trešām valstīm (tonnās)
   Indekss (2004=100)               100         131          145        214        226
   Tirgus daļa                       8%        11%          10%        13%        13%
   Indekss (2004=100)               100         142          139        173        176
   Avots: Eurostat un pieprasījuma iesniedzēja sniegtā tirgus informācija.
   4. tabula. Lielākā importa daļa Kopienā
   Lielākā importa daļa 2004              2005        2006        2007       PIP
   no      citām     trešām
   valstīm tonnās uz valsti
   Izraēla                            78        945        1231        2455       3293
   Turcija                          650         506          467       1991       2138
   Vjetnama                         767         695        1225        1748       2134
LV                                               15                                             LV
 ---pagebreak---    Indija                            1537        1763        1553       1703         1 65
   Avots: Eurostat un pieprasījuma iesniedzēja sniegtā tirgus informācija.
   4.        Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis
   4.1. Ievadpiezīme
   (61)    Tādu ekonomikas rādītāju tendences kā ražošana, ražošanas jauda, jaudas
           izmantošana, nodarbinātība, ražīgums, pārdevumi, tirgus daļa un izaugsme novērtēja,
           pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no visiem Kopienas ražotājiem, bet tendences
           attiecībā uz cenu, rentabilitāti, naudas plūsmu, spēju paaugstināt kapitālu un
           ieguldījumus, krājumiem, ienākumiem no ieguldījumiem un algām novērtēja,
           pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, ko atlasītie Kopienas ražotāji sniedza
           pilnīgajās atbildēs uz anketas jautājumiem.
   4.2. Dati par Kopienas ražošanas nozari kopumā
   a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantošana
   (62)    Pārskata periodā Kopienas ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms palielinājās
           par 8 %, bet Kopienas ražošanas jauda palielinājās par 5 %. Minētajā laikposmā jaudas
           izmantošana nedaudz palielinājās. Tomēr šie rādītāji jāaplūko, ņemot vērā Kopienas
           patēriņa kāpumu par 28 %.
   5. tabula. Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantošana
                                          2004        2005      2006       2007       PIP
       Ražošanas apjoms (tonnās)            80 044      73 049    82 950     85 536     86 723
       Ražošanas jauda (tonnās)            154 840     155 740   160 890    162 910    163 210
       Jaudas              izmantošana         52%        47%       52%        53%        53%
       (procentos)
   Avots: Eurostat, pieprasījums, pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem, ko iesniedza
   Kopienas ražošanas nozare.
   b) Nodarbinātība un ražīgums
   (63)    Nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē saglabājās relatīvi stabils, izņemot
           2005. gadā, samazinoties par 1 % visā pārskata periodā. Ražīgums, ko noteica kā
           ražošanas apjomu tonnās uz vienu nodarbināto personu, palielinājās par 9 %.
   6. tabula. Nodarbinātība un ražīgums
                                         2004       2005      2006     2007      PIP
   Nodarbinātība            (attiecīgais     1297      1073     1268     1289        1287
   ražojums)
LV                                                 16                                            LV
 ---pagebreak---    Ražīgums (tonnas uz darbinieku)            62       68         65        66       67
   c) Pārdevumu apjoms un tirgus daļa
   (64)    Kopienas ražošanas nozares pārdevumu apjoms nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū
           palielinājās par 4 %, 2004. gadā tas sasniedza 59 399 tonnas, bet PIP laikā –
           61 991 tonnu. Tomēr Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas nepārtraukti
           samazinājās visā pārskata periodā. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares kopējā tirgus
           daļa samazinājās par 21 %. Kā paskaidrots iepriekš, vērā ņemamu Kopienas ražojumu
           daļu pārdod eksportam ar vairumtirgotāju starpniecību. Tādējādi tirgus daļa tika
           izteikta kā proporcionāla daļa no Kopienas kopējā ražošanas apjoma, atskaitot kopējo
           eksporta apjomu Kopienas šķietamajā patēriņā.
   7. tabula. Pārdošanas apjoms un tirgus daļa
                                    2004     2005     2006      2007      PIP
   Pārdošanas      apjoms      ES    59 399 51 461     57 299    60 193    61 991
   nesaistītām          personām
   (tonnās)
   Tirgus daļa                          81%     77%      71%       65%       65%
   Indekss (2004=100)                    100      94       87        80        79
   d) Izaugsme
   (65)    Lai gan Kopienas patēriņš no 2004. gada līdz PIP palielinājās par 28 %, Kopienas
           ražošanas nozares tirgus daļas sarukums par aptuveni 21 % un vienlaicīgais straujais
           attiecīgo valstu importa apjoma kāpums liecina, ka Kopienas ražošanas nozare nespēja
           veicināt tirgus izaugsmi.
   e) Dempinga starpības apjoms
   (66)    Ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomu no attiecīgajām valstīm, tirgus daļu
           un cenas, nevar uzskatīt, ka faktisko dempinga starpību ietekme uz Kopienas
           ražošanas nozari ir niecīga.
   f) Atgūšanās no dempinga sekām
   (67)    Kā liecina iepriekš minēto daudzo rādītāju labvēlīgās pārmaiņas, no 2004. gada līdz
           2008. gada sākumam Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija ir daļēji
           atguvusies no kaitīgās ietekmes, ko izraisīja attiecīgo valstu imports par dempinga
           cenām.
   4.3. Dati, kas attiecas uz atlasītajiem Kopienas ražotājiem
   a) Krājumi
LV                                               17                                             LV
 ---pagebreak---    (68)    Visā pārskata periodā krājumi palielinājās par 3 %. Krājumu apjoms bija ievērojami
           lielāks 2007. gadā, jo, paaugstinoties tērauda cauruļu cenām, uzņēmumi veidoja
           lielākus krājumus.
   8. tabula. Krājumi
   Noslēguma krājumu        2004        2005         2006        2007        PIP
   apjoms
   Tonnas                        7449        7206         7580        8510        7703
   Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.
   b) Vidējās pārdošanas cenas
   (69)    Pārskata periodā pakāpeniski palielinājās vidējās pārdošanas cenas, ko Kopienas tirgū
           prasīja atlasītie Kopienas ražotāji. To kopējais pieaugums no 2004. gada līdz PIP bija
           57 %. Šo pieaugumu daļēji var izskaidrot ar galveno izejvielu – tērauda cauruļu –
           izmaksu pieaugumu un daļēji ar divu Kopienas ražotāju pārorientēšanos uz dārgāku
           īpaša veida ražojumu ražošanu.
   9. tabula. Vidējā pārdošanas cena
   Pārdošanas cena            2004       2005         2006        2007        PIP
   EUR/tonna                      1 779        2 128       2 482       2 738       2 790
   Indekss (2004=100)               100          120         139         154         157
   Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārbaudītas atbildes uz anketas jautājumiem.
   c) Vidējās ražošanas izmaksas
   (70)    Pārskata periodā pakāpeniski palielinājās arī vidējās ražošanas izmaksas (RI),
           galvenokārt paaugstinoties tērauda cenām. Vidējās ražošanas izmaksas palielinājās no
           1628 EUR par tonnu līdz 2401 EUR par tonnu PIP laikā, proti, par 48 %.
   10. tabula. Vidējās ražošanas izmaksas
   Izmaksas par vienību       2004       2005         2006        2007        PIP
   EUR/tonna                       1628         2059        1998        2040        2401
   Indekss (2004=100)               100          127         123         125         148
   Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
   d) Rentabilitāte un naudas plūsma
   (71)    Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitātei bija tāda pat pozitīva tendence kā
           pārdošanas cenām. Neraugoties uz ievērojamām problēmām 2004. un 2005. gadā,
LV                                                 18                                             LV
 ---pagebreak---            vispārējā rentabilitāte PIP laikā sasniedza 9,1%. Daļēji tas izskaidrojams ar pāreju uz
           ražojumu ar augstāku pievienoto vērtību ražošanu pārskata periodā.
   (72)    No 2004. līdz 2006. gadam bija vērā ņemamas naudas plūsmas svārstības, kam sekoja
           būtisks un pakāpenisks palielinājums līdz pārskata perioda beigām.
   11. tabula. Rentabilitāte un naudas plūsma
                                          2004         2005      2006     2007     PIP
   Rentabilitāte                              1,8%       1,2%      7,2%    10,6%       9,1%
   Indekss (2004=100)                           100         70      403       598       514
   Naudas plūsma (EUR ’000)                   3320       1425      7577    10 100    12 308
   Indekss (2004=100)                           100         43      228       304       371
   Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
   e) Ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu
   (73)    Pārskata periodā izlasē iekļautie Kopienas ražotāji ieguldījumu apjomu palielināja par
           115 %. Ieguldījumus galvenokārt novirzīja tehnikas attīstībai un labākiem loģistikas
           risinājumiem, lai paaugstinātu ražīgumu.
   (74)    Ienākumi no ieguldījumiem, izsakot kā attiecīgā ražojuma peļņu/zaudējumus saistībā
           ar ieguldījumu neto bilances vērtību, vērā ņemami palielinājās minētajā laikposmā, un
           tiem bija tāda pati tendence kā rentabilitātei.
   (75)    Komisija nesaņēma pierādījumus par to, ka pārskata periodā būtu uzlabojusies vai
           pasliktinājusies spēja piesaistīt kapitālu.
   12. tabula. Ieguldījumi un ienākumi no ieguldījumiem
                           2004         2005           2006        2007        PIP
   Ieguldījumi                   2567          4448         3930        4986       5524
   (tūkstošos EUR)
   Indekss (2004=100)             100           173           153        194         215
   Ienākumi            no          4%            2%          29%        44%         38%
   ieguldījumiem
   Avots: pārbaudītas izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.
   5.        Secinājums par stāvokli Kopienas ražošanas nozarē
   (76)    Antidempinga pasākumi labvēlīgi ietekmēja izlasē iekļauto Kopienas ražotāju
           stāvokli, kā to norāda daudzo rādītāju pozitīvas pārmaiņas kopš 2004. gada, labvēlīga
           ekonomiskā cikla laikā. Kopienas ražošanas nozare palielināja pārdošanas apjomu un
LV                                                  19                                             LV
 ---pagebreak---         cenas. Tādiem zaudējumu rādītājiem kā ražošana, ražošanas jauda, rentabilitāte,
        ienākumi no ieguldījumiem un ražīgums arī bija vērojamas pozitīvas pārmaiņas.
        Ieguldījumu palielināšana ražotņu uzlabošanai tieši ietekmēja atlasīto ražotāju
        rentabilitāti, neatkarīgi no vērā ņemamiem tirgus daļu zaudējumiem.
   (77) Tomēr jāņem vērā, ka Kopienas ražotājiem jāuztur zināms ražošanas līmenis un
        pārdošanas apjoms, lai absorbētu fiksētās izmaksas. Cauruļu savienotājelementus ražo
        ar speciālu šim nolūkam paredzētu tehniku, un tas saistās ar būtiskām ražošanas
        izmaksām. Izlasē iekļautie uzņēmumi pārskata periodā izmantoja aptuveni 50 % no
        jaudas, un tie nespēja būtiski palielināt jaudas izmantošanu. Tādēļ rentabilitāti aizvien
        ietekmē ražošanas samazināšanās.
   (78) Neatkarīgi no iepriekš minētajām pozitīvām pārmaiņām Kopienas ražošanas nozare
        pārskata periodā zaudēja ievērojamu tirgus daļu no 81 % 2004. gadā līdz 65 % PIP
        laikā. Samazinoties pārdošanas apjomam, Kopienas ražotāji spēja atjaunot to
        pārdošanas apjomu, kāds tas bija jau 2004. gadā, un vienlaikus tajā pašā laikposmā
        Kopienas kopējais patēriņš palielinājās par 28 %. Ir skaidrs, ka Kopienas ražošanas
        nozare nav spējusi izmantot būtisko patēriņa pieaugumu Kopienā. Turklāt dažas
        pozitīvās pārmaiņas sekmēja nozīmīga Kopienas ražotāja darbības pārtraukšana
        Apvienotajā Karalistē, un šī ražotāja darbību pārņēma divi uzņēmumi, kuri atbalstīja
        pieprasījumu.
   (79) Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka pasākumu piemērošana ĶTR un Taizemei
        ir labvēlīgi ietekmējusi Kopienas ražošanas nozares finansiālo stāvokli, jo tā spējusi
        atgūt rentabilitāti. Lai gan Kopienas ražošanas nozare spēja nedaudz palielināt
        ražošanas un pārdošanas apjomu, tomēr tā zaudēja tirgus daļas, būtiski palielinoties
        pieprasījumam Kopienas tirgū. Tas liecina par to, ka, neraugoties uz ieguldījumiem
        ražotņu modernizēšanai, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis kopumā arvien ir
        nestabils un lielā mērā atkarīgs, no vienas puses, no pietiekama cenu līmeņa un, no
        otras puses, no pietiekama ražošanas apjoma, kas ļauj absorbēt augstas fiksētās
        izmaksas.
                     F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA
   (80) Lai novērtētu iespējamos ietekmi spēkā esošo pasākumu atcelšanas gadījumā, izskatīja
        šādus faktorus.
   (81) Cenu spiediens Kopienas tirgū aizvien ir ļoti spēcīgs, ņemot vērā PIP laikā konstatēto
        ievērojamo cenu samazināšanas starpību. Lai gan Kopienas ražotāju ražošanas
        izmaksas attiecīgajā laikposmā palielinājās par 48 % (galvenokārt palielinoties
        izejmateriāla, proti, tērauda cauruļu, cenai), vidējā importa cena no attiecīgajām
        valstīm palielinājās tikai par 30 %.
   (82) Tādēļ imports no attiecīgajām valstīm būtiski palielināja šo valstu tirgus daļu pārskata
        periodā. Tas liecina par to, ka lielāko daļu no Kopienas ražošanas nozares zaudētajām
        tirgus daļām ieņēma attiecīgo valstu imports par dempinga cenām, kas būtiski
        samazināja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas, lai gan spēkā bija
        antidempinga pasākumi.
   (83) Turklāt, kā minēts iepriekš 40. un 36. apsvērumā, attiecīgajās valstīs pieejamā
        neizmantotā ražošanas jauda ir ievērojami lielāka nekā kopējais Kopienas ražošanas
LV                                              20                                                LV
 ---pagebreak---         apjoms PIP laikā vai kopējais Kopienas patēriņš šajā pašā laikposmā. Tādēļ
        sagaidāms, ka pasākumu atcelšanas gadījumā liels daudzums šajās valstīs ražoto
        ražojumu ienāks Kopienas tirgū. Citos iespējamos eksporta tirgos spēkā ir stingri
        antidempinga pasākumi, un tādēļ būs vieglāk ienākt Kopienas tirgū. Turklāt
        vairākkārtēji mēģinājumi apiet antidempinga pasākumus liecina par attiecīgo valstu
        ražotāju eksportētāju lielo interesi par Kopienas tirgu.
   (84) Ņemot vērā attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju iepriekšējo un pašreizējo cenu
        noteikšanas praksi, sagaidāms, ka imports tiks veikts par zemām cenām, tādējādi
        ievērojami samazinot Kopienas ražošanas nozares cenas. Imports par zemām cenām
        noteikti negatīvi ietekmēs Kopienas ražošanas nozari, kura sāk atgūties, jo spēj noturēt
        cenas zināmā līmenī, bet to arvien ietekmē masveida imports par zemām un dempinga
        cenām.
   (85) Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka, atceļot pasākumus, visticamāk
        atjaunotos kaitējums Kopienai, ko rada imports par dempinga cenām. Jo īpaši
        sagaidāms, ka cenu līmenis Kopienā būtiski samazināsies, spēcīgi negatīvi ietekmējot
        Kopienas ražotāju ienākumu līmeni, kas ne tikai apdraudētu nozīmīgos ieguldījumus,
        kas veikti kopš 2004. gada, bet arī būtu šķērslis turpmāku ieguldījumu veikšanai. Tas
        neizbēgami radītu arī būtisku darba vietu zudumu Kopienas ražošanas nozarē. Ņemot
        vērā pašreizējo situāciju, ko radījusi ekonomikas lejupslīde, ir palielinājusies
        iespējamība, ka kaitējums varētu atkārtoties.
                                   G. KOPIENAS INTERESES
   1.     Ievads
   (86) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga
        pasākumu termiņa pagarināšana būtu pretrunā visas Kopienas ražošanas nozares
        interesēm. Kopienas interešu noteikšanas pamatā bija visu dažādo iesaistīto personu,
        t.i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma
        lietotāju, interešu izvērtējums.
   (87) Lai novērtētu antidempinga pasākumu turpināšanas vai neturpināšanas iespējamo
        ietekmi, Komisija pieprasīja informāciju no visām iepriekšminētajām ieinteresētajām
        personām. Komisija izlases veidā nosūtīja anketas 62 attiecīgā ražojuma importētājiem
        un saņēma deviņas atbildes. Komisija atlasīja četrus uzņēmumus, no kuriem trīs
        uzņēmumi atbildēja uz visiem anketas jautājumiem. No lietotājiem atbildes netika
        saņemtas.
   (88) Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā neatzina, ka pasākumu pieņemšana būtu
        pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka patreizējā izmeklēšana ir pārskatīšana,
        analizējot situāciju, kad antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, ļauj novērtēt jebkuru
        pārmērīgi negatīvu ietekmi uz personām, uz kurām attiecas spēkā esošie antidempinga
        pasākumi.
   (89) Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumus par dempinga
        turpināšanos un kaitējuma atkārtošanās iespējamību, ir pamatoti iemesli, kas ļautu
        secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs.
   2.     Kopienas ražošanas nozares intereses
LV                                               21                                              LV
 ---pagebreak---    (90) Izrādījies, ka Kopienas ražošanas nozare ir strukturāli dzīvotspējīga. Par to liecina
        ekonomiskās situācijas pozitīvās pārmaiņas tad, kad tika atjaunota efektīva
        konkurence pēc pašlaik spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas. Turklāt
        Kopienas ražošanas nozares pūles racionalizēt savu ražošanu un paaugstināt savu
        konkurētspēju pārskata perioda pēdējos divos gados devušas ievērojamu peļņu.
        Turklāt Kopienas ražošanas nozares rentabla eksporta darbībā bija vērojamas pozitīvas
        pārmaiņas, norādot uz tās konkurētspēju trešo valstu tirgos (pārskata periodā izlasē
        iekļauto ražotāju rentabilitāte palielinājās par 21 %).
   (91) 77. apsvērumā minēto iemeslu dēļ Kopienas ražošanas nozarei jāražo konkrēts
        standarta ražojumu apjoms, lai gūtu apjomradītus ietaupījumus un tādējādi saglabātu
        konkurētspēju. Tādēļ standarta ražojumi tieši konkurē ar importu no ĶTR un
        Taizemes. Ja tirgū ienāks ražojumi par dempinga cenām, apjomradīti ietaupījumi un
        tādējādi arī darbības rentabilitāte Kopienā būtiski samazināsies. Savukārt, ir pamats
        uzskatīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no spēkā esošajiem
        pasākumiem. Ja pasākumus nesaglabātu, iespējams, Kopienas ražošanas nozarei tiktu
        nodarīts finansiāls kaitējums.
   3.     Importētāju/tirgotāju intereses
   (92) Neviens no importētajiem, kuri sadarbojās, neimportēja attiecīgo ražojumu no ĶTR
        vai Taizemes, bet tikai no Taivānas. Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi, ka spēkā
        esošie pasākumi ir finansiāli ietekmējuši importētājus. Skaidrs, ka importētāji varēja
        atrast citus piegādes avotus, par ko liecina citu trešo valstu tirgus daļa (13 %), kas ir
        pierādījums tam, ka Kopienas tirgū ir nodrošināta konkurence.
   (93) Attiecībā uz Taivānu un kā norādīts turpmāk 98. – 105. apsvērumā, spēkā esošo
        izņēmumu attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem atkārtoti novērtēja, jo tika
        izteikti apgalvojumi par pasākumu apiešanu. Importētāji bija pārliecināti, ka gadījumā,
        ja izņēmumu attiecībā uz šiem uzņēmumiem atceltu, tie spētu atrast citus piegādes
        avotus. Tādējādi pasākumu saglabāšana būtiski negatīvi neietekmēs importētājus, jo
        tiem ir citi piegādes avoti. Tomēr jāņem vērā, ka problēmas varētu rasties saistībā ar
        britu standarta ražojumu tirgus nišu, kurā piegādi veic tikai viens ražotājs Eiropā un
        viens ražotājs Taivānā. Tomēr šāda ietekme, iespējams, būs tikai īslaicīga, līdz radīsies
        citi avoti.
   (94) Tāpēc secina, ka attiecīgā ražojuma importētāju ekonomisko situāciju lielā mērā nav
        negatīvi ietekmējusi spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošana. To apstiprina
        tas, ka importētāji turpināja tirgot attiecīgo ražojumu ievērojamos apjomos, pārskata
        periodā pat palielinot importēto apjomu. Tāpēc pasākumu turpināšana nākotnē,
        visticamāk, nepasliktinās to ekonomisko stāvokli.
   4.     Lietotāju intereses
   (95) Attiecīgā ražojuma lietotāji galvenokārt ir naftas ķīmiskā rūpniecība un celtniecības
        nozare. Komisija 9 lietotājiem nosūtīja anketas. Neviens no lietotājiem nesadarbojās,
        ne arī informēja par sevi pašreizējās izmeklēšanas laikā. Sadarbības trūkums, šķiet,
        apstiprina to, ka cauruļu savienotājelementi veido nelielu daļu no to kopējām
        ražošanas izmaksām un ka spēkā esošie pasākumi šķietami nav mazinājuši to
        konkurētspēju.
LV                                               22                                               LV
 ---pagebreak---    5.        Secinājums par Kopienas interesēm
   (96)    Izmeklēšanā konstatēja, ka spēkā esošie antidempinga pasākumi nodrošinājuši
           Kopienas ražošanas nozares rentabilitāti, lai gan tā zaudējusi nozīmīgu tirgus daļu, jo
           turpinājās imports par dempinga cenām. Ja pasākumus atceltu, tas apdraudētu
           atlabšanas procesu un, iespējams, novestu līdz Kopienas nozares izzušanai.
   (97)    Turklāt spēkā esošajiem pasākumiem iepriekš nav bijusi acīmredzama būtiska
           negatīva ietekme uz lietotāju un importētāju ekonomisko un finansiālo stāvokli. Tāpēc
           jāsecina, ka nav pamatotu iemeslu esošos antidempinga pasākumus nepagarināt.
        H. TERMIŅA VIDUSPOSMA PĀRSKATĪŠANA ATTIECĪBĀ UZ TAIZEMES
                    UZŅĒMUMIEM, UZ KURIEM ATTIECAS IZŅĒMUMS
   1.        Vispārīga informācija
   (98)    2000. gadā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 763/2000 antidempinga pasākumus, kas
           noteikti ĶTR izcelsmes importam, attiecināja uz dažu veidu cauruļu dzelzs vai tērauda
           savienotājelementu importu, kas nosūtīts no Taivānas, izņemot tos, kurus ražoja un
           eksportēja Chup Hsin Enterprise Co. Ltd (“Chup Hsin”), Nian Hong Pipe Fittings Co.
           Ltd. (“Nian Hong”) un Rigid Industries Co., Ltd. (Kaohsiung, Taivāna), jo konstatēja,
           ka šie uzņēmumi nebija iesaistīti pasākumu apiešanā.
   (99)    Minētajā termiņa vidusposma daļējā pārskatīšana attiecās tikai uz lēmuma
           pārskatīšanu par to, vai piemērot maksājumus uzņēmumam Chup Hsin un
           uzņēmumam Nian Hong.
   (100) Abi šie uzņēmumi sadarbojās šajā izmeklēšanā, sniedzot atbildes uz jautājumiem
           Komisijas anketās un pieņemot pārbaudes apmeklējumus savās telpās.
   (101) Pēc galīgo secinājumu izpaušanas viens uzņēmums apgalvoja, ka pašreizējās
           izmeklēšanas sākšana nav pamatota. Īpaši uzņēmums norādīja, ka sakarā ar to, ka
           2000. gadā to atbrīvoja no pasākumu piemērošanas, patlaban nav spēkā tādi pasākumi
           attiecībā uz šo uzņēmumu, kuri būtu jāpārskata. Saistībā ar šo uzņēmums minēja PTO
           Apelācijas institūcijas ziņojumu par Meksiku attiecībā uz liellopu gaļu un rīsiem. Šajā
           ziņojumā interpretē Antidempinga nolīguma 5.8. pantu, kas piemērojams jauniem
           izmeklēšanas gadījumiem, ja konstatē, ka eksportētājiem ir de minimis dempinga
           starpība. 5.8. pantā patiesi ir skaidra atsauce uz “piemērošanu saskaņā ar 5.1. pantu”.
           Tomēr šajā gadījumā Chup Hsin un divi pārējie uzņēmumi tika iekļauti izmeklēšanā
           par pasākumu iespējamu apiešanu, ko sāka saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, un
           nevis jaunā antidempinga izmeklēšanā. Patiesi, 2000. gadā konstatēja, ka imports no
           Taivānas apiet ĶTR noteiktos pasākumus, izņemot trīs uzņēmumus, kuri minētajā
           laikposmā neimportēja attiecīgo ražojumu no ĶTR. Pamatregulā nav izslēgta iespēja
           jebkurā laikā pārskatīt minēto izņēmumu, ja ir pierādījumi par pasākumu apiešanu.
           Tādēļ šīs termiņa vidusposma pārskatīšanas sākšana ir attaisnota un juridiski pamatota.
           Pamatojoties uz iepriekšminēto, uzņēmuma sūdzība tika noraidīta.
   (102) Tā kā lēmumu par maksājumu nepiemērošanu pamatoja uz konstatējumiem, kas gūti
           sākotnējā izmeklēšanā par pasākumu iespējamu apiešanu, šajā pārskatīšanā pārbaudīja,
           vai šie konstatējumi aizvien ir spēkā. Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu
           pārbaudīja, vai ir izpildīti visi nosacījumi attiecībā uz pasākumu apiešanu.
LV                                                   23                                            LV
 ---pagebreak---    2.      Izmaiņas tirdzniecības struktūrā
   (103) Konstatējumi par uzņēmumu Nian Hong liecināja, ka šis uzņēmums no ĶTR importēja
         visu veidu cauruļu savienotājelementus (līkumus, trejgabalus, pārejas uzmavas un
         cauruļvadu brīvgala veidojumus). Uzņēmums apgalvoja, ka importējis nevis attiecīgo
         ražojumu, bet pusfabrikātus. Izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja šos apgalvojumus.
         Turklāt tika konstatēts, ka Nian Hong šīs preces tikai sagrieza, marķēja ar uzņēmuma
         logotipu un iepakoja, un tas kopumā radīja mazāk nekā 10 % no kopējām ražošanas
         izmaksām. Turklāt Taivānas muitas deklarācijā par importu no ĶTR ir norādīts
         attiecīgā ražojuma, t.i., gatava ražojuma KN kods (730793).
   (104) Uzņēmuma Chup Hsin atbildēs uz anketas jautājumiem nebija minēti Ķīnas izcelsmes
         cauruļu savienotājelementu iepirkumi vai attiecīga tālākpārdošana. Tikai pārbaudes
         apmeklējumā uz vietas atklāja, ka uzņēmums importēja cauruļu savienotājelementus
         no ĶTR. Iegūtie pierādījumi liecināja, ka imports veikts ar Japānas uzņēmuma
         starpniecību. Pēc pārbaudes apmeklējuma uzņēmums apgalvoja, ka Ķīnas izcelsmes
         cauruļu savienotājelementu imports tiek pārdots Taivānas iekšējā tirgū. Uzņēmums
         iesniedza pārskatītus datus, kas iekļauti dažās anketu tabulās. Tomēr fakts, ka
         informācija par importu no ĶTR sākumā netika sniegta, tika uzskatīts par maldinošu
         pamatregulas 18. panta nozīmē un rada nopietnas šaubas par tās informācijas ticamību,
         kas sniegta pirms un pēc pārbaudes apmeklējuma.
   (105) Kā minēts iepriekš, lēmumu piešķirt atbrīvojumu uzņēmumiem Chup Hsin un Nian
         Hong pieņēma tādēļ, ka abi uzņēmumi attiecīgajā laikposmā neiepirka cauruļu
         savienotājelementus no ĶTR, tomēr tagad šis fakts vairs nav spēkā. Ņemot vērā
         atklāto pasākumu apiešanu, ir konstatētas izmaiņas tirdzniecības struktūrā, jo arī abi
         iepriekš minētie uzņēmumi patlaban ĶTR izcelsmes ražojumus nosūta caur Taivānu.
   3.      Nepietiekami pamatots iemesls vai ekonomiskais pamatojums
   (106) Attiecībā uz abiem uzņēmumiem Ķīnas ražojumu importa reeksporta darbībām nav
         cita pienācīga attaisnojuma vai pietiekama ekonomiska pamatojuma, kā vien
         antidempinga pasākumu apiešana.
   (107) Uzņēmums Nian Hong ražojumus nedaudz pārveidoja, un tādēļ attiecīgā ražojuma
         pievienotā vērtība bija ļoti zema.
   (108) Tas, ka uzņēmums Chup Hsin atbildēs uz anketas jautājumiem neiekļāva informāciju
         par Ķīnas izcelsmes ražojumu importu, no vienas puses, tika uzskatīts par maldinošu
         faktu, un, no otras puses, tas liecināja par to, ka šis uzņēmums apiet pasākumus, kas
         noteikti attiecībā uz ĶTR izcelsmes cauruļu savienotājelementiem. Turklāt,
         pamatojoties uz abu uzņēmumu sniegtajiem pierādījumiem, izmeklēšanā konstatēja, ka
         šie uzņēmumi, neveicot būtisku pārveidi, varēja importēt preces no trešas valsts
         Taivānā un reeksportēt tās ar Taivānas izcelsmes sertifikātu.
   4.      Maksājuma korektīvās ietekmes vājināšana, ņemot vērā līdzīgu ražojumu cenas
           un/vai daudzumus
   (109) Pamatojoties uz Eurostat datiem, eksports no Taivānas uz Kopienu palielinājās par
         209 %, no 2372 tonnām 2003. gadā līdz 7335 tonnām PIP. Tomēr eksporta apjoms
         bija samērā stabils no 2003. līdz 2005. gadam, bet ievērojami palielinājās no
LV                                               24                                             LV
 ---pagebreak---          2006. gada līdz PIP beigām. Divi Taivānas uzņēmumi, kuri pārskatīšanas
         izmeklēšanas periodā nodrošināja gandrīz visu attiecīgā ražojuma eksportu no
         Taivānas uz ES, palielināja eksporta apjomu uz ES par 206 % no 2005. gada līdz PIP.
   (110) Attiecīgā ražojuma importa apjoms bija 9 % no Kopienas patēriņa, kas uzskatāms par
         nozīmīgu rādītāju. Tādēļ ir skaidrs, ka izteiktās tirdzniecības plūsmu pārmaiņas ir
         vājinājušas minēto pasākumu korektīvo ietekmi Kopienas tirgū importētā daudzuma
         ziņā.
   (111) Attiecībā uz to ražojumu cenām, kuri nosūtīti no Taivānas, Eurostat dati liecināja, ka
         vidējā eksporta cena importam no Taivānas PIP laikā sasniedza EUR 1718 par tonnu,
         kas bija ievērojami zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenām (-33,5 %). Izlasē
         iekļauto Kopienas ražotāju cenas un uzņēmuma Chup Hsin un uzņēmuma Nian Hong
         pārbaudīto eksporta cenu salīdzinājums liecināja par cenu samazinājumu aptuveni
         attiecīgi 86,6 % un 71 % apmērā, t.i., procentuālā daļa, par kādu šo uzņēmumu
         eksporta cenas bija zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, kas nerada
         kaitējumu. Tādēļ noteiktā antidempinga maksājuma korektīvā ietekme cenu ziņā tiek
         vājināta.
   (112) Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka pārmaiņas tirdzniecības plūsmā un
         ievērojamais Taivānas importa pieaugums par ļoti zemām cenām ir vājinājis
         antidempinga pasākumu korektīvo ietekmi gan līdzīgā ražojuma daudzuma, gan cenu
         ziņā.
   5.      Pierādījumi par dempingu attiecībā uz līdzīgiem ražojumiem agrāk noteikto normālo
           vērtību
   (113) Lai noteiktu, vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā uz attiecīgo ražojumu, ko uz
         Kopienu eksportēja divi Taivānas uzņēmumi IP laikā, eksporta cenas pamatoja ar paša
         uzņēmuma datiem.
   (114) Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu šīs eksporta cenas salīdzināja ar iepriekš
         noteikto līdzīgā ražojuma normālo vērtību. Iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā
         2003. gadā konstatēja, ka Taizeme ir atbilstoša tirgus ekonomikas analogā valsts
         attiecībā pret ĶTR normālās vērtības noteikšanai.
   (115) Lai normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums būtu taisnīgs, veica attiecīgus
         pielāgojumus korekciju veidā, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmēja cenas un cenu
         salīdzināmību. Šīs korekcijas veica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu
         attiecībā uz transporta un kredīta izmaksām, pamatojoties uz pārbaudes apmeklējumos
         gūto informāciju.
   (116) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu, salīdzinot sākotnējā izmeklēšanā
         noteikto vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu šīs pārskatīšanas
         izmeklēšanas periodā, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas
         pirms nodokļu nomaksas, konstatēja, ka divi Taivānas uzņēmumi veic cauruļu
         savienotājelementu importu par dempinga cenām. Konstatētā dempinga starpība, kas
         izteikta procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, bija
         attiecīgi 56,09 % un 44,77 %.
LV                                              25                                               LV
 ---pagebreak---    6.      Secinājums par pārskatīšanu attiecībā uz atbrīvojumu no pasākumu attiecināšanas uz
           importu no Taivānas
   (117) Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus par pasākumu apiešanu saskaņā ar
         pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu, spēkā esošie antidempinga
         pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgajam ražojumam, jāattiecina arī uz tā
         paša ražojuma importu, kas nosūtīts no uzņēmuma Chup Hsin un uzņēmuma Nian
         Hong.
   7.      Izmainīto apstākļu ilglaicīgums
   (118) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti
         uzskatīt, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas.
   (119) Attiecībā uz uzņēmumu Nian Hong izmeklēšanā atklāja, ka uzņēmumā vairākus gadus
         nenotiek īsta ražošana, un vienīgā šā uzņēmuma eksporta prece uz Kopienu ir no ĶTR
         importētas cauruļu savienotājelementi. Ņemot vērā, ka ražošana nenotiek jau vairākus
         gadus, nav iemesla uzskatīt, ka šie apstākļi nav ilglaicīgi.
   (120) Kā minēts 103. apsvērumā iepriekš, uzņēmuma Chup Hsin iesniegto informāciju
         neuzskatīja par ticamu. Šis uzņēmums atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem
         nesniedza informāciju par ražojumiem, ko tas importējis no Ķīnas, tādēļ to uzskatīja
         par norādi, ka uzņēmums zināja par pasākumu apiešanu, un nav informācijas par
         uzņēmuma nodomu neiesaistīties šādās darbībās turpmāk.
   (121) Šajos apstākļos PIP konstatējumi uzskatāmi par ilglaicīgiem. Noslēgumā, saskaņā ar
         11. panta 3. punktu un ņemot vērā divu Taivānas ražotāju eksportētāju, proti,
         uzņēmuma Chup Hsin un uzņēmuma Nian Hong, konstatēto iesaistīšanos pasākumu
         apiešanā, ir lietderīgi atcelt šos atbrīvojumus no pasākumu piemērošanas.
                                 I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
   (122) Visas attiecīgās personas informēja par svarīgajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija
         pamatā ieteikumam saglabāt spēkā esošos pasākumus un atcelt atbrīvojumu no
         maksājuma, kas piemērots attiecīgā ražojuma importam, ko ražojis uzņēmums Chup
         Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung un uzņēmums Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd,
         Kaohsiung. Tām bija dots laiks, kurā tās varēja iesniegt apsvērumus pēc informācijas
         atklāšanas.
   (123) Pēc iepriekš minētās informācijas atklāšanas viens no ražotājiem eksportētājiem,
         attiecībā uz kuru atcēla atbrīvojumu, piedāvāja saistības saskaņā ar pamatregulas
         8. panta 1. punktu.
   (124) Piedāvājumu izskatīja un konstatēja, ka iepriekšējais piedāvājums tika iesniegts pēc
         termiņa, kas bija noteikts piezīmju iesniegšanai, un kavējuma iemesls nebija
         pietiekami pamatots. Piedāvājuma pamatā, iespējams, bija eksporta apjoms PIP laikā,
         attiecinot to tikai uz uzņēmuma paša ražošanas apjomu un ražošanas apjomu, ko
         nodrošināja apakšuzņēmējs Taivānā, kam nepiemērotu antidempinga maksājumus līdz
         noteiktam kvantitatīvajam ierobežojumam.
   (125) Tomēr, ņemot vērā, ka izmeklēšanā uz vietas uzņēmums nevarēja pierādīt, kura
         pārdevumu daļa uz Kopienu ir ražota Taivānā un kura daļa ir importēta no ĶTR,
LV                                                 26                                         LV
 ---pagebreak---           uzņēmuma apgalvojums par to, ka eksporta rādītājus var pārbaudīt attiecīgajās
          datubāzēs, nebija patiess, jo eksports uz Kopienu varēja ietvert preces, kuru izcelsme ir
          ĶTR. Tomēr fakts, ka uzņēmums nesniedza informāciju par importu no ĶTR
          pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, tika uzskatīts par maldinošu pamatregulas
          18. panta nozīmē un rada nopietnas šaubas par tās informācijas ticamību, ko
          uzņēmums sniedza pirms un pēc pārbaudes apmeklējuma.
   (126) Iepriekš minēto iemeslu dēļ attiecīgā ražotāja eksportētāja piedāvātās saistības nav
          pieņemamas.
   (127) Iepriekš izklāstītais ļauj secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu
          jāturpina ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 noteiktie antidempinga pasākumi attiecībā uz
          cauruļu savienotājelementu importu, kura izcelsme ir ĶTR un Taizemē vai kas ir
          nosūtīts no Taivānas.
   (128) Tādēļ arī jāturpina piemērot ĶTR izcelsmes attiecīgajam ražojumam noteiktos
          pasākumus, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2052/200415 tika attiecināti arī uz
          importu, kas nosūtīts no Indonēzijas, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2053/200416 – no
          Šrilankas un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 655/200617 – no Filipīnām, neatkarīgi no tā,
          vai ir deklarēta Filipīnu, Indonēzijas, Šrilankas izcelsme.
   (129) Atbrīvojums no antidempinga pasākumiem attiecībā uz dažu veidu cauruļu
          savienotājelementiem, ko ražo uzņēmums Chup Hsin un uzņēmums Nian Hong,
          jāatceļ. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu šiem uzņēmumiem
          piemēros to pašu antidempinga maksājumu, ko ražotājiem ĶTR,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                                1. pants
   1. Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes
   izcelsmes cauruļu savienotājelementiem (izņemot lietus savienotājelementus, atlokus un
   savienotājelementus ar iegrieztu vītni) no dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu) ar
   ārējo diametru, kas nepārsniedz 609,6 mm, sadurmetināšanai vai izmantošanai citiem
   mērķiem, un kas pašreiz atbilst KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 un
   ex 7307 99 90 (TARIC kodi 7307 93 11 91, 7307 93 11 93, 7307 93 11 94, 7307 93 11 95,
   7307 93 11 99, 7307 93 19 91, 7307 93 19 93, 7307 93 19 94, 7307 9319 95, 7307 93 19 99,
   7307 99 30 92, 7307 99 30 93, 7307 99 30 94, 7307 99 30 95, 7307 99 30 98, 7307 99 90 92,
   7307 99 90 93, 7307 99 90 94, 7307 99 90 95, 7307 99 90 98).
   2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto uzņēmumu 1. punktā
   minēto ražojumu neto cenai, kurā iekļauta piegāde līdz Kopienas robežai, ir šāda:
            Valsts                      Uzņēmums                   Nodokļu     TARIC
                                                                   likme (%) papildu
                                                                               kods
   15
          OV L 355, 1.12.2004., 4. lpp.
   16
          OV L 355, 1.12.2004., 9. lpp.
   17
          OV L 116, 29.4.2006, 1. lpp.
LV                                                 27                                               LV
 ---pagebreak---              Ķīnas          Tautas Visi uzņēmumi                    58,6       -
             Republika
             Taizeme                  Awaji Materia (Thailand) 7,4             8850
                                      Co. Ltd. Samutprakarn
                                      Thai Benkan Co. Ltd. 0                   A 118
                                      Prapadaeng                  -
                                      Samutprakarn
                                      Visi pārējie uzņēmumi         58,9       A 999
   3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
                                                 2. pants
   Ar šo galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro ar 1. pantu attiecībā uz importu no Ķīnas
   Tautas Republikas, paplašina attiecībā uz tādu pašu savienotājelementu importu, kas nosūtīts
   no Taivānas (TARIC kodi: 7307 93 11 91, 7307 93 19 91, 7307 99 30 92 un 7307 99 90 92;
   TARIC papildu kods A999), Indonēzijas (TARIC kodi: 7307 93 11 93, 7307 93 19 93, 7307
   99 30 93 un 7307 99 90 93), Šrilankas (TARIC kodi: 7307 93 11 94, 7307 93 19 94, 7307 99
   30 94 un 7307 99 90 94) un Filipīnām (TARIC kodi: 7307 93 11 95, 7307 93 19 95, 7307 99
   30 95 un 7307 99 90 95), neatkarīgi no tā, vai ir deklarēta Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un
   Filipīnu izcelsme, izņemot ražojumus, ko ražo Rigid Industries Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna)
   (TARIC papildu kods A099). Ar šo atceļ atbrīvojumu no maksājuma attiecībā uz šo pašu
   savienotājelementu importu, ko ražo Chup Hsin Enterprise Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna)
   (TARIC papildu kods A098) un Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd, Kaohsiung (Taivāna)
   (TARIC papildu kods A100).
                                                 3. pants
   Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, [..]
                                                   Padomes vārdā —
                                                   priekšsēdētājs
                                                   […]
LV                                                  28                                             LV


				|

		52013PC0250

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā /* COM/2013/0250 final - 2013/0133 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Savienība ir Starptautiskās konvencijas par
Atlantijas tunzivju saglabāšanu (turpmāk — "konvencija")
līgumslēdzēja puse. Zilā tunzivs ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju
saglabāšanas komisijas (turpmāk — "ICCAT") visnozīmīgākā
suga un pašlaik ir vienīgā, uz kuru attiecas daudzgadu atjaunošanas plāns. Šī
transponēšana attiecas uz atjaunošanas plāna kritiskajiem noteikumiem, ko
2012. gada novembrī ICCAT gadskārtējā sanāksme plaši apsprieda un
pieņēma kā Ieteikumu 12-03.
Ar konvenciju izveidotā ICCAT
2008. gadā 16. īpašajā sanāksmē pieņēma Ieteikumu 08-05 izveidot
jaunu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā
un Vidusjūrā, aizstājot 2006. gadā pieņemto krājumu atjaunošanas plānu.
Paredzot Ieteikuma 08-05 spēkā stāšanos, tika pieņemta Padomes
Regula (EK) Nr. 302/2009[1].

ICCAT
17. īpašajā sanāksmē 2010. gadā pieņēma Ieteikumu 10-04, ar ko
izdarīja grozījumus zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānā. Lai
atjaunotu krājumus, Ieteikumā 10-04 paredzēts vēl vairāk samazināt kopējo
pieļaujamo nozveju, pastiprināt zvejas jaudas samazināšanas pasākumus un
noteikt stingrākus kontroles pasākumus, jo īpaši attiecībā uz pārvietošanu un
sprostā ievietošanu, kā arī uzdots Pastāvīgajai pētniecības un statistikas
komitejai 2012. gadā izstrādāt papildu ieteikumus attiecībā uz nārsta
vietu noteikšanu un aizsargājamo teritoriju izveidošanu.
ICCAT īpašajā
sanāksmē 2012. gadā pieņēma Ieteikumu 12-03, ar ko izdarīja
grozījumus zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānā. Lai labāk
pielāgotu zvejas sezonas flotes darbībai, Ieteikumā 12-03 paredzēts
ieviest "atklātas" zvejas sezonas, kas atšķiras no
"slēgtām" zvejas sezonām, kas noteiktas 7. pantā Padomes Regulā (EK)
Nr. 302/2009, kurā grozījumi izdarīti ar Regulas (ES)
Nr. 500/2012[2]
1. panta 6. punktu. Turklāt ir grozīti faktiskie datumi, kad ir
atļauts zvejot kuģiem ar riņķvadu, laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām.
Visbeidzot, lai izvairītos no jebkādas nenoteiktības attiecībā uz zvejas
rīkiem, uz kuriem neattiecas īpaši noteikumi par zvejas sezonu, bija
nepieciešams iekļaut noteikumu, ka ar visiem cita veida zvejas rīkiem skaidri
atļauts zvejot visu gadu.
Tomēr ICCAT līgumslēdzējām pusēm bija
vairāki iebildumi pret šo ieteikumu, kuru dēļ tā stāšanās spēkā kavējas,
iespējams, līdz 2013. gada augustam. Tomēr šie iebildumi saistīti ar KPN
sadalījumu un neattiecas uz zvejas sezonām. Turklāt pēdējā starpsesiju
sanāksmē, kas notika Seviļā 2013. gada 18.‑20. februārī, ICCAT
līgumslēdzējas puses pauda nodomus īstenot Ieteikuma 12-03 noteikumus,
tostarp par jauno zvejas sezonu kuģiem ar riņķvadu (no 26. maija līdz
24. jūnijam), kā noteikts ieteikuma 22. punktā.
Attiecībā uz 2013. gada zvejas sezonu
Padome jau ar Padomes Regulu (ES) Nr. 40/2013[3] ir noteikusi ES ūdeņos
pieejamās zvejas iespējas 2013. gadam un ES kuģiem — konkrētu zivju
krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas dažos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi,
uz kurām attiecas starptautiskās sarunas un nolīgumi. Zvejas sezona kuģiem ar
riņķvadu būs no 2013. gada 26. maija līdz 2013. gada
24. jūnijam, lai dalībvalstīm būtu pietiekami daudz laika plānošanai.
Minētā regula attiecas tikai uz zvejas sezonu kuģiem ar riņķvadu, jo tās laiks
un šī zvejas rīka augstākā zvejas kapacitāte, kā arī iepriekšēji neatbilstības
gadījumi to padara nozīmīgāku.
Kamēr Ieteikums 12-03 nav vispusīgi
īstenots un stājies spēkā, nolūkā nodrošināt zilo tunzivju krājumu efektīvu
saglabāšanu, nodrošinot jauno zvejas sezonu ievērošanu un izpildi sekmējošas
darbības, kā arī lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz zvejas
sezonām, ir jāgroza Padomes Regulas (EK) Nr. 302/2009 noteikums par
zvejas sezonām.
Šo iemeslu dēļ, kā arī lai dalībvalstis varētu
pareizi izveidot savus zvejas, jaudas un inspekcijas plānus, kas ir saistīti ar
zvejas sezonām, un izpildīt ziņošanas pienākumus, minētais noteikums ir jāgroza
iespējami ātrāk un šie grozījumi jāpiemēro ar atpakaļejošu datumu, sākot no
2013. gada 1. janvāra.
Tāpēc vajadzīgi attiecīgi grozījumi
Regulā (EK) Nr. 302/2009.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
Par zvejas sezonas datumu precizēšanu Zilo
tunzivju kopīgā izmantošanas plāna vadības grupa 2012. gada
11. decembrī Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras mītnē Vigo rīkoja
apspriešanos ar dalībvalstīm, kuras nodarbojas ar šāda veida zveju (CY, ES, FR,
GR, IT, MT un PT). Visas piekrita ieviest datumus, kas noteikti 21. līdz
26. punktā ICCAT Ieteikumā 12-03, ar ko groza ICCAT
Ieteikumu par daudzgadu plāna izveidošanu zilo tunzivju krājumu atjaunošanai
Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Priekšlikuma mērķis ir ES tiesību aktos
transponēt ieteikumu, kas pieņemts saistībā ar ICCAT, izdarot grozījumus
Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 attiecībā uz zilo tunzivju zvejas
sezonām ar dažādiem zvejas rīkiem. Šā
priekšlikuma ierobežotā piemērošanas joma norāda, ka tas ir vajadzīgs, lai
nodrošinātu regulas ātru pieņemšanu pirms 2013. gada zvejas sezonas
sākuma.
2013/0133 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 302/2009
par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna
austrumu daļā un Vidusjūrā
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[4],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Savienība ir Starptautiskās
konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (turpmāk —
"konvencija") puse.
(2)       Ar konvenciju izveidotā
Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (turpmāk — "ICCAT")
2008. gadā 16. īpašajā sanāksmē pieņēma Ieteikumu 08-05 izveidot
jaunu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā
un Vidusjūrā, aizstājot 2006. gadā pieņemto krājumu atjaunošanas plānu. Lai
Savienības līmenī īstenotu minētos starptautiskos saglabāšanas pasākumus, tika
pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 302/2009[5].
(3)       ICCAT 17. īpašajā
sanāksmē 2010. gadā pieņēma Ieteikumu 10-04, ar ko izdarīja
grozījumus zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānā. Regula (EK)
Nr. 302/2009 pēc tam tika grozīta ar Regulu (ES) Nr. 500/2012[6], lai Savienības līmenī īstenotu
pārskatītos starptautiskos saglabāšanas pasākumus.
(4)       ICCAT 18. īpašajā
sanāksmē 2012. gadā pieņēma Ieteikumu 12-03, ar ko izdarīja turpmākus
grozījumus zilās tunzivs krājumu atjaunošanas daudzgadu plānā. Lai zvejas
sezonas labāk pielāgotu flotes darbībai, Ieteikumā 12-03 grozītas zvejas
sezonas, ko tagad definē kā "atklātas" sezonas atšķirībā no
"slēgtajām" sezonām, kas norādītas iepriekšējos ICCAT
ieteikumos. Turklāt ir grozīti faktiskie datumi, kad ir atļauts zvejot kuģiem
ar riņķvadu, laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām. Visbeidzot, lai
izvairītos no jebkādas nenoteiktības attiecībā uz zvejas rīkiem, uz kuriem
neattiecas īpaši noteikumi par zvejas sezonām, bija nepieciešams iekļaut
noteikumu, ka ar visiem cita veida zvejas rīkiem skaidri atļauts zvejot visu
gadu.
(5)       Kamēr ICCAT
Ieteikums 12-03 nav stājies spēkā un vispusīgi īstenots, nolūkā nodrošināt
zilo tunzivju krājumu efektīvu saglabāšanu, nodrošināt juridisko noteiktību
attiecībā uz attiecīgajām zvejas sezonām, un visbeidzot ļaut dalībvalstīm
pienācīgi izveidot zvejas, jaudas un inspekcijas plānus un izpildīt ziņošanas
pienākumus, iespējami ātri ir jāgroza Padomes Regulas (EK)
Nr. 302/2009 noteikumi par zvejas sezonām un šie grozījumi jāpiemēro ar
2013. gada sākumu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. pantu
aizstāj ar šādu:
"7. pants
Zvejas sezonas
1.           No 1. janvāra līdz
31. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā atļauts zvejot
zilās tunzivis, izmantojot liela izmēra pelaģiskos nozvejotājus kuģus, kas
zvejo ar āķu jedām un kas garāki par 24 m, izņemot apgabalu uz rietumiem
no 10° W un uz ziemeļiem no 42° N, kur šāda zveja ir atļauta no 1. augusta
līdz 31. janvārim.
2.           No 26. maija līdz
24. jūnijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo
tunzivju zveja ar riņķvadiem.
3.           No 1. jūlija līdz
31. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo
tunzivju zveja, izmantojot laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas.
4.           No 16. jūnija līdz
14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā ir atļauta zilo tunzivju
zveja ar pelaģiskiem traleriem.
5.           No 16. jūnija līdz
14. oktobrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir atļauta zilo
tunzivju atpūtas un sporta zveja.
6.           Zilo tunzivju zveja ar citiem
zvejas rīkiem, kas nav minēti 1. līdz 5. punktā, ir atļauta visu
gadu."
2. pants
Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no
2013. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un
ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV L 96, 15.4.2009.
[2]               OV L 157, 16.6.2012.
[3]               OV L 23, 25.1.2013.
[4]               OV C [...], [...],
[...]. lpp.
[5]               OV L 96, 15.4.2009.
[6]               OV L 157, 16.6.2012.