|

52011PC0265

/* COM/2011/0265 galīgā redakcija - NLE 2011/0114 */  PADOMES LĒMUMS ar ko pagarina piemērošanas laiku Lēmumam 2010/371/ES par apspriešanās procedūras pabeigšanu ar Madagaskaras Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar ko pagarina piemērošanas laiku Lēmumam 2010/371/ES par apspriešanās procedūras pabeigšanu ar Madagaskaras Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu

	PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Savienības Padome 2010. gada 7. jūnijā pēc apspriežu procedūras pabeigšanas saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. pantu nolēma veikt atbilstošus pasākumus[1] pret Madagaskaras Republiku. Attiecīgais lēmums tika pieņemts uz 12 mēnešiem, un tas zaudē spēku 2011. gada 6. jūnijā.Ar Lēmumu 2010/371/ES noteiktie atbilstošie pasākumi cita starpā paredzēja apturēt budžeta atbalstu, 10. EAF VIP īstenošanu un 9. EAF pasākumus un maksājumus, kas tieši attiecas uz valdību un tās aģentūrām. Šie pasākumi ietvēra arī EAF valsts kredītrīkotāja pilnvaru pārņemšanu, bet neskāra atbalstu humānās palīdzības operācijām un dažus projektus, no kuriem iedzīvotāji gūst tiešu labumu.Kopš lēmuma pieņemšanas ir bijusi vērojama Madagaskaras iekšējā politiskā dialoga aktivizēšanās un atjaunojušies Dienvidāfrikas attīstības kopienas ( SADC ) vidutāju centieni, un iesniegtas pamatnostādnes par saskaņotu un neitrālu pārejas procesu Madagaskaras krīzes pārvarēšanai. Šai pārejai būtu jānoslēdzas ar brīvām un godīgām vēlēšanām, kas dotu iespēju valstī atjaunot konstitucionālo iekārtu. Minētās pamatnostādnes 2011. gada 9. martā parafēja Pārejas perioda augstā iestāde un visi pārējie politiskie spēki, kas piedalās sarunās, izņemot kustības, kas pārstāv bijušos prezidentus Ratsiraka , Zafy un Ravalomanana .SADC iestādes Troikas augstākā līmeņa sanāksmē 2011. gada 31. martā Livingstonā tika pieņemts zināšanai, ka izstrādātas minētās pamatnostādnes, un izteikta apņemšanās konsolidēt un nosargāt līdz šim gūtos panākumus, taču netika apstiprināts pamatnostādņu saturs, tā padziļinātai apspriešanai iesakot sasaukt SADC ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmi.Pēc pamatnostādņu apstiprināšanas SADC tās droši vien apstiprinātu Āfrikas Savienība (ĀS) un pēc tam — starptautiskā sabiedrība, ieskaitot Eiropas Savienību.Ņemot vērā, ka minētā apstiprinājuma joprojām nav un līdz ar to nav panākta būtiska virzība saskaņotajā pārejas procesā ar mērķi atjaunot konstitucionālo iekārtu, būtu pamatoti lēmuma piemērošanas laiku pagarināt vēl uz 12 mēnešiem, neskarot tā regulāras pārskatīšanas iespēju šajā laikposmā.Lai no ES puses dotu signālu, kas mudinātu Madagaskaras partnerus aktivizēt vienošanās centienus, ir ierosināts Madagaskaras iestādēm nosūtīt jaunu vēstuli (pievienota šā priekšlikuma pielikumā), uzsverot ES apņemšanos politiski un finansiāli atbalstīt saskaņotu pārejas procesu, kura pamatā ir SADC , ĀS un starptautiskās sabiedrības apstiprinātu pamatnostādņu īstenošana. Tomēr, tā kā lēmumā ir ierosināts vienīgi pagarināt atbilstošo pasākumu piemērošanu, nemainot to būtību, Lēmuma 2010/371/ES pielikums nav jāgroza. Tāpat pašreizējā posmā nav lietderīgi atsākt apspriešanos ar Madagaskaras Republiku saskaņā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 96. pantu.2011/0114 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko pagarina piemērošanas laiku Lēmumam 2010/371/ES par apspriešanās procedūras pabeigšanu ar Madagaskaras Republiku saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū[2] un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā[3] (turpmāk “ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu[4], un jo īpaši tā 3. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Ir pārkāpti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. pantā minētie svarīgākie elementi.2.  Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu 2009. gada 6. jūlijā tika uzsākta apspriešanās ar Madagaskaras Republiku, piedaloties Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) grupas pārstāvjiem, kuras laikā Pārejas perioda augstās iestādes pārstāvji neiesniedza apmierinošus priekšlikumus un saistības.3.  SADC un visu politisko spēku vidutāji ir paveikuši ievērojamu darbu, cenšoties pārvarēt politisko krīzi, tostarp ir notikušas sarunas par SADC vidutāju ierosinātajām pamatnostādnēm par saskaņotu pārejas procesu, kura rezultātā notiktu brīvas un godīgas vēlēšanas, kas dotu iespēju atjaunot konstitucionālo iekārtu.4.  Tomēr Eiropas Savienība konstatē, ka ir pagājuši 12 mēneši un līdz šim, neraugoties uz šiem centieniem, iesaistītās puses vēl nav parakstījušas minētās pamatnostādnes un SADC , Āfrikas Savienība un starptautiskā sabiedrība tās nav apstiprinājusi. Tas pagaidām liedz īstenot saskaņotu pārejas procesu, lai atjaunotu konstitucionālo iekārtu, kas ir nepieciešams spēkā esošo atbilstošo pasākumu grozīšanai.5.  Lēmuma 2010/371/ES piemērošanas periods beidzas 2011. gada 6. jūnijā. Ņemot vērā iepriekš aprakstīto situāciju, lēmuma piemērošanas laiks ir jāpagarina par vienu gadu, neskarot tā regulāras pārskatīšanas iespēju šajā laikposmā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmumu 2010/371/ES groza šādi.Lēmuma 3. panta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu: “Tas ir spēkā līdz 2012. gada 6. jūnijam, neskarot tā regulāras pārskatīšanas iespēju šajā laikposmā”.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSBriselē,PROJEKTS, VĒSTULE PĀREJAS PERIODA AUGSTĀS IESTĀDES PRIEKŠSĒDĒTĀJAMJūsu Ekselence!Eiropas Savienība piešķir lielu nozīmi ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. panta noteikumiem. Cilvēktiesību ievērošana, demokrātiskas institūcijas un tiesiskums ir Partnerattiecību nolīguma svarīgākie elementi, kas likti mūsu attiecību pamatā.Ar 2010. gada 16. jūnija vēstuli Eiropas Savienība Jūs informēja par savu 2010. gada 7. jūnija Lēmumu 2010/371/ES, ar ko tika pabeigta apspriešanās saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu un pieņemti “atbilstoši pasākumi” minētā nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunkta nozīmē.Eiropas Savienība apzinās, ka kopš minētā datuma visi politiskie spēki strādā pie tā, lai pārvarētu politisko krīzi, kas valda Jūsu valstī. Tā ar patiesu interesi seko līdzi notikumu attīstībai saistībā ar sarunām par SADC vidutāju iesniegtajām pamatnostādnēm par saskaņotu un neitrālu pārejas procesu Madagaskaras krīzes pārvarēšanai, kam būtu jānoslēdzas ar brīvām un godīgām vēlēšanām, kas dotu iespēju atjaunot konstitucionālo iekārtu.Tomēr Eiropas Savienība konstatē, ka ir pagājuši 12 mēneši un līdz šim, neraugoties uz šiem centieniem, iesaistītās puses vēl nav parakstījušas minētās pamatnostādnes un SADC , Āfrikas Savienība un starptautiskā sabiedrība tās nav apstiprinājusi. Tas pagaidām liedz īstenot saskaņotu pārejas procesu, lai atjaunotu konstitucionālo iekārtu, kas ir nepieciešams spēkā esošo atbilstošo pasākumu grozīšanai.Ņemot vērā iepriekš minēto, Eiropas Savienība ir nolēmusi pagarināt Lēmuma 2010/371/ES piemērošanas laiku līdz 2012. gada 6. jūnijam.Eiropas Savienība vēlas uzsvērt, ka tā ir noteikti gatava politiski un finansiāli atbalstīt saskaņotu pārejas procesu, kura pamatā ir SADC , Āfrikas Savienības un starptautiskās sabiedrības apstiprinātu pamatnostādņu īstenošana. Tā piešķir ļoti lielu nozīmi šādam atbalstam, lai tiktu pielikts punkts ieilgušajai politiskajai krīzei, kas ar katru dienu rada arvien smagākas ekonomiskās un sociālās sekas Madagaskaras iedzīvotājiem.Ar cieņu,Eiropas Savienības vārdā — [1] OV L 169, 3.7.2010., 13. lpp.[2] OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.[3] OV L 287, 28.10.2005., 1. lpp.[4] OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.


title: Priekšlikums Padomes lēmums par pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija T25), pieņemts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai 2001/18/EK (Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0589

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 9.10.2007COM(2007) 589 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu (Zea mays L. līnija T25), pieņemts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Ģenētiski modificētas kukurūzu Zea mays L. līnija T25 atļāva laist tirgū saskaņā ar Komisijas lēmumiem atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK[1] C daļai, un Francijas iestādes deva piekrišanu šo ģenētiski modificēto organismu (ĢMO) laišanai tirgū. Piekrišana attiecas uz visiem produkta lietojumiem, proti, ievešanu, pārstrādi pārtikas un barības produktos un audzēšanu.2. Saskaņā ar Direktīvas 90/220/EEK 16. pantu (drošības klauzula) Austrija pēc tam informēja Komisiju par savu lēmumu pagaidām aizliegt vai ierobežot kukurūzas Zea mays L. līnija T25 laišanu tirgū attiecībā uz visiem produkta lietojumiem, uz ko attiecas piekrišana, kura dota atbilstīgi Direktīvai 90/220/EEK, un minēja šā lēmuma iemeslus.3. Produkti, kas iegūti no kukurūzas Zea mays L. līnija T25 (ciete un visi tās pārstrādes produkti, nerafinēta un rafinēta eļļa, visi termiski apstrādātie vai fermentētie produkti, kuri iegūti no kukurūzas Zea mays L. līnija T25, kā arī lopbarība, kas ražota no kukurūzas Zea mays L. līnija T25), ir atļauti ar Regulu (EK) Nr. 258/97[2] un Regulu (EK) Nr. 1829/2003[3]. Uz šiem lietojumiem neattiecas Austrijas paziņotā drošības klauzula.4. Notika apspriešanās ar Augu zinātnisko komiteju, un tās atzinumos teikts, ka Austrijas sniegtajā informācijā nav nekādu jaunu zinātnisku datu, kas nebūtu ņemti vērā sākotnējā riska novērtējumā par minētajiem ĢMO, un kas liecinātu, ka ir jāpārskata sākotnējais zinātniskais atzinums par kukurūzas Zea mays L. līnija T25 nekaitīgumu.5. Direktīvu 90/220/EEK atcēla ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē[4].6. Komisija 2004. gada janvārī pieprasīja Austrijai pārskatīt drošības klauzulu, ņemot vērā jauno tiesisko regulējumu, un attiecīgā gadījumā atkārtoti ziņot atbilstīgi Direktīvai 2001/18/EK.7. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 23. pantu Austrija iesniedza Komisijai turpmāko papildu informāciju, lai pamatotu savu drošības klauzulas pasākumu.8. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 23. pantu Komisijai jāpieņem lēmumi atbilstīgi kārtībai, kura noteikta šīs direktīvas 30. panta 2. punktā un kurai piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.9. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EC 28. panta 1. punkta prasībām notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi ( EFSA ), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002[5], saskaņā ar kuru tā aizstāja attiecīgās zinātniskās komitejas, un tās 2004. gada 8. jūlija atzinumā[6] teikts, ka Austrijas iesniegtajā informācijā nav jaunu zinātnisku datu, kas liecinātu, ka pašreizējais kukurūzas Zea mays L. līnijas T25 vides riska novērtējums nav pareizs un attaisnotu šā ĢMO aizliegšanu Austrijā.10. Tāpēc Komisijas lēmuma projekts, kurā paredzēts, ka Austrija atceļ valsts drošības klauzulu, tika iesniegts komitejai, kas izveidota ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu, atzinuma saņemšanai atbilstoši Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 2. punktam.11. 2004. gada 29. novembrī notika apspriešanās ar komiteju, kura nesniedza atzinumu par drošības klauzulas pasākumu, tādējādi Komisijai atbilstoši Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 4. punktam tūlīt jāiesniedz Padomei priekšlikumi par veicamajiem pasākumiem un jāinformē Eiropas Parlaments.12. Atbilstīgi Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam Vides padome 2005. gada 24. jūnijā ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja priekšlikumu, ar ko Austrija tika aicināta atcelt drošības pasākumu, tādējādi Komisijai ir jāpārskata savi priekšlikumi.13. Padomes deklarācijā teikts, ka joprojām pastāv neskaidrība attiecībā uz valsts aizsardzības pasākumiem saistībā ar ģenētiski modificētas kukurūzas līniju T25, un Komisiju aicina vākt papildu liecības par attiecīgiem ģenētiski modificētiem organismiem un papildus novērtēt, vai ir pamatoti Austrijas veiktie pasākumi, kuru mērķis ir pārtraukt — kas ir pagaidu piesardzības pasākums — tā laišanu tirgū, un vai atļaujas piešķiršana tādam organismam joprojām atbilst Direktīvas 2001/18/EK nekaitīguma prasībām.14. 2005. gada novembrī notika apspriešanās ar EFSA par to, vai ir kāds zinātniski pamatots iemesls uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu Zea mays L. līnija T25, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi, un jo īpaši EFSA tika lūgta ņemt vērā visu jauno zinātnisko informāciju, kas parādījusies pēc iepriekšējā zinātniskā atzinuma par šā ĢMO nekaitīgums.15. Pēc Austrijas iesniegto datu pārbaudes EFSA 2006. gada 29. marta atzinumā (publicēts 2006. gada 11. aprīlī)[7] teikts, ka pašlaik pieejamie zinātniskie dati neliecina par Austrijas sniegto argumentu pareizību un ka nav iemesla uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu Zea mays L. līnija T25, var kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi.16. Atbilstīgi Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu, kurā paredzēts, ka Austrija atceļ savu drošības klauzulas pasākumu.17. Vides padome 2006. gada 18. decembrī ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu.18. Lēmumā Padome atsaucās uz vides riska novērtējumu Direktīvā 2001/18/EK un norādīja, ka veicot vides risku izvērtēšanu [...], vairāk ir jāņem vērā atšķirīgās lauksaimniecības struktūras un reģionālās ekoloģiskās sistēmas īpatnības Eiropas Savienībā.19. Saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Komisija var iesniegt grozītu priekšlikumu Padomei, atkārtoti iesniegt savus priekšlikumus vai ierosināt tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz Līgumu.20. Padomes 2006. gada 18. decembra lēmums attiecas tikai uz drošības klauzulas vides aspektiem, t.i., audzēšanu.21. Austrija sākusi vākt attiecīgās zinātniskās liecības par šiem aspektiem, ko Austrija pagaidām uzskata par pamatojumu drošības klauzulas saglabāšanai, jo īpaši atsaucoties uz iepriekš minētā Padomes lēmuma 3. apsvērumā norādītajām „atšķirīgajām lauksaimniecības struktūrām un reģionālajām ekoloģiskajām īpatnībām”. Atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam Austrija tiek aicināta iesniegt Komisijai visus zinātniskos datus, ko tā savākusi, kā arī jaunu riska novērtējumu, tiklīdz tas būs pabeigts, un informēt par to visas dalībvalstis.22. Pamatojoties uz Austrijas iesniegumu un zinātnisko novērtējumu, Komisija atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam rīkosies saistībā ar šiem Austrijas pasākuma aspektiem.23. Kukurūzas Z ea mays L. līnija T25 pārtikas un lopbarības nekaitīguma aspekti, uz ko attiecas piekrišana, kura dota atbilstīgi Direktīvai 90/220/EEK (un kura attiecas arī uz ievešanu un pārstrādi), ir vienādi visā Eiropā, un EFSA tos ir novērtējusi un atzinusi, ka šis produkts nevar kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai.24. Šo apstākļu dēļ Komisija uzskata, ka priekšlikums ir jāgroza, lai ņemtu vērā tikai pārtikas un lopbarības aspektus Austrijas aizliegumā, t.i., aizliegumu ievest un pārstrādāt veselus graudus kā izejvielu turpmākai pārstrādei vai tiešai izmantošanai pārtikā vai lopbarībā.25. Tādēļ saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Komisija iesniedz Padomei grozītu priekšlikumu.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar pagaidu aizliegumu Austrijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu kukurūzu ( Zea mays L. līnija T25), pieņemts atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[8] un jo īpaši tās 23. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Ar Komisijas 1998. gada 22. aprīļa Lēmumu 98/294/EK par ģenētiski modificētas kukurūzas ( Zea mays L. līnija T25) laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/220/EEK[9] ir nolemts dot piekrišanu šā produkta laišanai tirgū.(2) Francijas iestādes 1998. gada 3. augustā deva šādu piekrišanu. Piekrišana attiecas uz visiem produkta lietojumiem, proti, ievešanu, pārstrādi pārtikas un barības produktos un audzēšanu.(3) Atbilstīgi 35. panta 1. punktam Direktīvā 2001/18/EK, ar ko aizstāja Direktīvu 90/220/EEK[10], Direktīva 2001/18/EK attiecas uz paziņojumu procedūrām par ģenētiski modificētu organismu laišanu tirgū, kuras nebija pabeigtas līdz 2002. gada 17. oktobrim.(4) Austrija 2000. gada 8. maijā informēja Komisiju par tās lēmumu uz laiku aizliegt izmantot un pārdot kukurūzu Zea mays L. līnija T25 visiem lietojumiem un minēja šā lēmuma iemeslus atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK 16. panta 1. punktam.(5) Produkti, kas iegūti no kukurūzas Zea mays L. līnija T25 (ciete un visi tās pārstrādes produkti, nerafinēta un rafinēta eļļa, visi termiski apstrādātie vai fermentētie produkti, kuri iegūti no kukurūzas Zea mays L. līnija T25, kā arī lopbarība, kas ražota no kukurūzas Zea mays L. līnija T25), ir atļauti ar Regulu (EK) Nr. 258/97[11] un Regulu (EK) Nr. 1829/2003[12]. Uz šiem lietojumiem neattiecas Austrijas paziņotā drošības klauzula.(6) Augu zinātniskā komiteja 2001. gada 20. jūlijā atzina, ka Austrijas sniegtajā informācijā nav nekādu jaunu zinātnisku datu, kas nebūtu ņemti vērā dokumentācijas sākotnējā novērtējumā un kas liecinātu, ka jāpārskata minētās komitejas sākotnējais atzinums par šo produktu.(7) Austrija 2004. gada 9. janvārī, kā arī 2004. gada 9. un 17. februārī iesniedza Komisijai papildu informāciju, lai pamatotu valsts pasākumus saistībā ar kukurūzu Zea mays L. līnija T25.(8) Lai izpildītu prasības, kuras noteiktas Direktīvas 2001/18/EC 28. panta 1. punktā, Komisija apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi ( EFSA ), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002[13], saskaņā ar kuru EFSA aizstāja attiecīgās zinātniskās komitejas.(9) EFSA 2004. gada 8. jūlija atzinumā[14] teikts, ka Austrijas sniegtajā informācijā nav jaunu zinātnisku datu, kuri liecinātu, ka vides riska novērtējums par kukurūzu Zea mays L. līnija T25 nav pareizs, pietiekami pamatojot šā produkta izmantošanas un tirdzniecības aizliegumu Austrijā.(10) Tā kā šādos apstākļos nebija iemesla uzskatīt, ka produkts varētu kaitēt cilvēka veselībai vai videi, Komisija 2004. gada 29. novembrī iesniedza izskatīšanai komitejā, kas izveidota ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu atbilstīgi šīs direktīvas 30. panta 2. punktā noteiktajai kārtībai, lēmuma projektu, kurā paredzēts, ka Austrijai jāatceļ tās pagaidu drošības pasākums.(11) Tomēr šī komiteja nesniedza atzinumu un saskaņā ar 5. panta 4. punktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[15], Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem.(12) Padome 2005. gada 24. jūnijā atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu.(13) Padomes deklarācijā teikts, ka joprojām pastāv neskaidrības attiecībā uz valsts aizsardzības pasākumiem saistībā ar ģenētiski modificētas kukurūzas līniju T25, un Komisija aicināta vākt papildu liecības par attiecīgiem ģenētiski modificētiem organismiem un papildus novērtēt, vai ir pamatoti Austrijas veiktie pasākumi, kuru mērķis ir pārtraukt — kas ir pagaidu piesardzības pasākums — tā laišanu tirgū, un vai atļaujas piešķiršana tādam organismam joprojām atbilst Direktīvas 2001/18/EK nekaitīguma prasībām.(14) Komisija 2005. gada novembrī atkal apspriedās ar EFSA par to, vai ir kāds zinātnisks pamatojums uzskatam, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu Zea mays L. līnija T25, var kaitēt cilvēka veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi. Jo īpaši EFSA tika aicināta ņemt vērā jaunākos zinātniskos datus, kas parādītos pēc iepriekšējiem zinātniskajiem atzinumiem par šā ĢMO nekaitīgumu.(15) EFSA 2006. gada 29. marta atzinumā[16] teikts, ka nav iemesla uzskatīt, ka, turpinot laist tirgū kukurūzu Zea mays L. līnija T25, varētu kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai vai videi, ja tiek ievēroti atļaujas piešķiršanas nosacījumi.(16) Atbilstīgi Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktam Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu, kurā paredzēts, ka Austrija atceļ savu drošības klauzulas pasākumu.(17) Saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Vides padome 2006. gada 18. decembrī ar balsu kvalificētu vairākumu noraidīja šo priekšlikumu.(18) Lēmumā Padome atsaucās uz vides riska novērtējumu Direktīvā 2001/18/EK un norādīja, ka veicot vides risku izvērtēšanu [..], vairāk jāņem vērā atšķirīgās lauksaimniecības struktūras un reģionālās ekoloģiskās īpatnības Eiropas Savienībā.(19) Saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktu Komisija iesniedza grozītu priekšlikumu, lai ņemtu vērā Padomes 2006. gada 18. decembra lēmumu, kas attiecas tikai uz Austrijas drošības klauzulas vides aspektiem, proti, audzēšanas aspektiem.(20) Austrija sākusi vākt attiecīgās zinātniskās liecības par šiem aspektiem, ko tā pagaidām uzskata par pamatojumu drošības klauzulas saglabāšanai, jo īpaši atsaucoties uz iepriekš minētā Padomes lēmuma 3. apsvērumā norādītajām „atšķirīgajām lauksaimniecības struktūrām un reģionālajām ekoloģiskajām īpatnībām”. Atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam Austrija tiek aicināta iesniegt Komisijai visus zinātniskos datus, ko tā savākusi, kā arī jaunu riska novērtējumu, tiklīdz tas būs pabeigts, un informēt par to visas dalībvalstis.(21) Pamatojoties uz Austrijas iesniegumu un zinātnisko novērtējumu, Komisija atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam rīkosies attiecībā uz šiem Austrijas pasākuma aspektiem.(22) Kukurūzas Z ea mays L. līnija T25 pārtikas un lopbarības nekaitīguma aspekti, uz ko attiecas piekrišana, kura dota atbilstīgi Direktīvai 90/220/EEK (un kura attiecas arī uz ievešanu un pārstrādi), ir vienādi visā Eiropā, un EFSA tos ir novērtējusi un atzinusi, ka šis produkts nevarētu kaitēt cilvēka un dzīvnieku veselībai.(23) Komisijas priekšlikumā ņemti vērā tikai Austrijas aizlieguma pārtikas un lopbarības aspekti, t.i., aizliegumu ievest un pārstrādāt veselus graudus kā izejvielu turpmākai pārstrādei vai tiešai izmantošanai pārtikā vai lopbarībā.(24) Šo apstākļu dēļ Austrijai jāatceļ drošības pasākumi vismaz attiecībā uz kukurūzas Zea mays L. līnija T25 ievešanu un pārstrādi pārtikā un lopbarībā.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAustrijas veiktie pasākumi, lai aizliegtu ievest un pārstrādāt pārtikas un lopbarības produktos kukurūzu Zea mays L. līnija T25, ko atļauts laist tirgū ar Lēmumu 98/294/EK, nav pamatoti atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam.2. pantsAustrijai vēlākais 20 dienas pēc paziņojuma saņemšanas attiecīgi jārīkojas, lai atceltu aizliegumu ievest un pārstrādāt pārtikas un lopbarības produktos kukurūzu Zea mays L. līnija T25.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Austrijas Republikai.Briselē, […] 2007.Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 117, 8.5.1990., 15. lpp.[2] OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.[3] OV L 106, 18.10.2003., 1. lpp.[4] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.[5] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).[6] Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma saistībā ar Austrijas lūgumu atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam, EFSA Vēstnesis (2004.)78, 1.-13.[7] Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma par ģenētiski modificētām lauksaimniecības kultūrām (Bt176 kukurūza, MON810 kukurūza, T25 kukurūza, Topas 19/2 eļļas rapsis un Ms1xRf1 eļļas rapsis), uz ko attiecas drošības klauzulas atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK 16. pantam, EFSA Vēstnesis (2006.)338, 1.-15.[8] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.[9] OV L 131, 5.5.1998., 32. lpp.[10] OV L 117, 8.5.1990., 15. lpp.[11] OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.[12] OV L 106, 18.10.2003., 1. lpp.[13] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 575/2006 (OV L 100, 8.4.2006., 3. lpp.).[14] Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma saistībā ar Austrijas lūgumu atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam, EFSA Vēstnesis (2004.)78, 1.-13.[15] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[16] Zinātnes ekspertu grupas ģenētiski modificētu organismu jomā atzinums pēc Komisijas pieprasījuma par ģenētiski modificētām lauksaimniecības kultūrām (Bt176 kukurūza, MON810 kukurūza, T25 kukurūza, Topas 19/2 eļļas rapsis un Ms1xRf1 eļļas rapsis), kas pakļautas drošības klauzulām atbilstīgi Direktīvas 90/220/EEK 16. pantam, EFSA Vēstnesis (2006.)338, 1.-15.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.8.2015
            COM(2015) 407 final
            2015/0181(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Ukrainas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               2012. gada 13. decembrī Ukraina iesniedza pieteikumu uz pievienošanos PTO Nolīgumam par publisko iepirkumu (“GPA”). 2014. gada 7. martā, 2014. gada 28. oktobrī un 2015. gada 27. aprīlī, 27. maijā un 29. jūnijā tā iesniedza pārskatītus aptvēruma piedāvājumus.

               Komisija Savienības vārdā divpusējās sanāksmēs un PTO Publiskā iepirkuma komitejā (“GPA komiteja”) risināja sarunas par vairākām Ukrainas tirgus atvēršanas saistībām.

               Pēc tam Ukraina GPA komitejai iesniedza galīgo piedāvājumu. Turpmāk izklāstīts Ukrainas galīgā piedāvājuma kopsavilkums un Komisijas novērtējums.

               Lēmums Komisijai dod iespēju GPA komitejā paust Savienības viedokli par Ukrainas pievienošanos.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šī ir standarta procedūra, kas ievērojama, kad Komisijai GPA komitejā jāpauž Savienības viedoklis par trešas valsts pievienošanos.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

               Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 218. panta 9. punktā paredzēts, ka tad, kad kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā nepieciešams pieņemt lēmumu ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas jāapstiprina Savienības vārdā. LESD 218. panta 9. punkts attiecas uz GPA komitejas lēmumu, ar ko paredzēs Ukrainas pievienošanās noteikumus, jo lēmumu pieņem struktūrā, kas izveidota ar starptautisku nolīgumu, un tam būs juridiskas sekas.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

               ES ir ekskluzīva kompetence ar tirdzniecību saistītās lietās. Savienības līmenī saskaņota rīcība var nodrošināt optimālu pozīciju attiecībās ar trešām valstīm.

               •Proporcionalitāte

               Neattiecas.

               •Instrumenta izvēle

               Līguma par Eiropas Savienību darbību (“LESD”) 218. panta 9. punktā paredzēts, ka tad, kad kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā nepieciešams pieņemt lēmumu ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas jāapstiprina Savienības vārdā.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

                •Ekspertu atzinumu ievākšana un izmantošana

               Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

               Par trešas valsts pievienošanos starptautiskam nolīgumam, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība, nav vajadzīgs ietekmes novērtējums.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               •Pamattiesības

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Neattiecas.

               •Paskaidrojoši dokumenti (direktīvām)

               Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Ukrainas galīgais piedāvājums

               Tirgus piekļuves saistības (aptvertās iestādes, preces, pakalpojumi un būvniecības pakalpojumi)

               Robežvērtības

               Ukrainas piedāvātās robežvērtības dažādiem pielikumiem atbilst GPA līgumslēdzēju pušu piemērotajām standarta robežvērtībām.

               Iestādes

               1. pielikumā ("centrālās pārvaldes iestādes") Ukraina, izmantojot definējošu pieeju, norāda ļoti daudz centrālās pārvaldes iestāžu. Pielikumā iekļauts šādu iestāžu orientējošs saraksts. Piezīmju ar izņēmumiem un nosacījumiem nav.

               2. pielikumā ("decentralizētās pārvaldes iestādes") Ukraina definējoši norāda nozīmīgu skaitu decentralizētu pārvaldes iestāžu un iekļauj šādu iestāžu orientējošu sarakstu. Piezīmju ar izņēmumiem un nosacījumiem nav.

               3. pielikumā ("citas iestādes") Ukraina, pamatojies uz definīciju un iekļaujot orientējošu sarakstu, kā to pieprasījusi ES, GPA līgumslēdzējām pusēm paver piekļuvi iestāžu iepirkumam ļoti daudzās sabiedrisko pakalpojumu nozarēs.

               3. pielikumā Ukraina ir iekļāvusi piezīmi, kuru inspirējusi ES piezīme un ar kuru tiek izslēgts saistītu uzņēmumu vai kopuzņēmumu iepirkums.

               Preces

               Ukraina 4. pielikumā norāda visas preces, ar kuru iepirkumu nodarbojas aptvertās iestādes.

               Pakalpojumi

               Ukraina 5. pielikumā ar nedaudziem izņēmumiem norāda visus pakalpojumus, ar kuru iepirkumu nodarbojas aptvertās iestādes. Minētie izņēmumi attiecas uz starptautisko mediācijas tiesu pakalpojumiem, starptautiskajām komerciālajām šķīrējtiesām un tādu strīdu risināšanu, kuros ir iesaistītas iepircējas iestādes; finansiālo iestāžu pakalpojumiem, kas saistīti ar iepircējas iestādes darbību kredītresursu un sava statūtkapitāla līdzekļu sagādē; pētniecības un izstrādes pakalpojumiem, finansiāliem pakalpojumiem un ar tiem saistītiem pakalpojumiem, ko sniedz Ukrainas Nacionālā banka. Šādu izņēmumu nav daudz un tie nav daudzveidīgi.

               Būvniecības pakalpojumi

               6. pielikumā Ukraina piedāvā visu CPK 51. sadaļu. Tā nepiedāvā nekādus būvdarbu koncesijas līgumus.

               Vispārīgas piezīmes

               7. pielikumā Ukraina iekļauj divas piezīmes. Tās attiecas uz celtniecības pakalpojumu iepirkumu, ar ko nodarbojas diplomātiskās iestādes ārvalstīs, un iepirkumu attiecībā uz aizsargātu papīru, banknotēm, monētām un sensitīviem dokumentiem — šos iepirkumus Ukrainas piedāvājums neaptver.

               Ukrainas tiesību akti

               Ukrainas tiesību akti publiskā iepirkuma jomā ir nediskriminējoši.  Nav noteikumu, ar kuriem iekšzemes piegādēm un piegādātājiem paredzētu labvēlīgāku režīmu nekā ārzemju piegādēm vai piegādātājiem. Ukrainas tiesību akti par publisko iepirkumu atbilstoši GPA prasībām ir atklāti, caurredzami un nediskriminējoši.

               Komisijas novērtējums par Ukrainas piedāvājumu

               Ukrainas galīgais piedāvājums plaši aptver centrālās un decentralizētās iestādes un juridiskās personas, kas darbojas komunālo pakalpojumu nozarēs, preces, pakalpojumus un būvniecības pakalpojumus. Tādēļ tas ir apmierinošs un pieņemams. Tās tiesību akti par publisko iepirkumu ir saskaņā ar GPA.

               Ņemot vērā to, ka Ukraina 1. pielikumā sniedz izsmeļošu sarakstu ar iestādēm, Ukrainas preču, pakalpojumu, piegādātāju un pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt tādai piekļuvei ES iepirkuma tirgum, kā norādīts ES 1. pielikuma 2. iedaļas 2. punktā, kas nozīmē piekļuvi 1. pielikumā norādīto centrālās pārvaldes līgumslēdzēju iestāžu iepirkumam.

               Ieteikums

               Paredzams, ka Ukrainas pievienošanās GPA ļoti pozitīvi stimulēs publiskā iepirkuma tirgu turpmāku atvēršanu starptautiskajā līmenī, jo tādējādi tiks palielināts GPA Pušu skaits un sekmēta pārējo valstu pievienošanās GPA. Komisija iesaka pieņemt Ukrainas galīgo piedāvājumu ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

               Attiecīgi tiek ierosināts Komisiju pilnvarot Publiskā iepirkuma komitejā paust Ukrainas pievienošanos atbalstošu Savienības nostāju, kura tiks atspoguļota GPA Komitejas lēmumā par Ukrainas pievienošanos.

               2015/0181 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Ukrainas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)2012. gada 13. decembrī Ukraina ir iesniegusi pieteikumu uz pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu (“GPA”).

               (2)Ukrainas saistības attiecībā uz aptvērumu ir noteiktas tās galīgajā piedāvājumā,

               (3)Ukrainas galīgais piedāvājums plaši aptver centrālās un decentralizētās iestādes un juridiskās personas, kas darbojas komunālo pakalpojumu nozarēs, preces, pakalpojumus un būvniecības pakalpojumus. Tādēļ tas ir apmierinošs un pieņemams. Ukrainas pievienošanās noteikumi, kas norādīti šā lēmuma pielikumā, tiks atspoguļoti Publiskā iepirkuma komitejas (“GPA komiteja”) lēmumā par Ukrainas pievienošanos.

               (4)Paredzams, ka Ukrainas pievienošanās GPA pozitīvi stimulēs publiskā iepirkuma tirgu turpmāku atvēršanu starptautiskajā līmenī.

               (5)GPA XXII panta 2. punktā paredzēts, ka jebkurš PTO loceklis šim nolīgumam var pievienoties ar noteikumiem, par kuriem minētais loceklis vienojas ar Pusēm, šādiem noteikumiem tiekot ierakstītiem GPA Komitejas lēmumā.

               (6)Attiecīgi ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā attiecībā uz Ukrainas pievienošanos jāieņem GPA komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā, ir apstiprināt Ukrainas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu, ievērojot konkrētus pievienošanās noteikumus, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.8.2015
            COM(2015) 407 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Ukrainas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu

               PIELIKUMS

               ES NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ UKRAINAS PIEVIENOŠANOS GPA

               Pēc Ukrainas pievienošanās Nolīgumam par publisko iepirkumu Eiropas Savienības I papildinājuma 1. pielikuma 2. sadaļas 2. punktu ("ES dalībvalstu centrālās pārvaldes līgumslēdzējas iestādes") lasīt šādi:

               "2. Attiecībā uz Izraēlas, Melnkalnes, Moldovas Republikas un Ukrainas precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem — iepirkums, ko izdara šādas centrālās pārvaldes līgumslēdzējas iestādes."


|

52010PC0408

Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par protokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas līdzdalībai Savienības programmās  /* COM/2010/0408 galīgā redakcija - NLE 2010/0219 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 28.7.2010COM(2010)408 galīgā redakcija2010/0219 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar protokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas līdzdalībai Savienības programmās(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros veiktā pakāpeniska noteiktu Savienības programmu un aģentūru atvēršana Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstu līdzdalībai ir viens no daudzajiem pasākumiem, kuru mērķis ir veicināt reformas, modernizāciju un pārejas procesus Eiropas Savienības kaimiņu reģionos. Šis politikas aspekts ir izklāstīts Komisijas paziņojumā „par vispārējo pieeju Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstu līdzdalībai Kopienas aģentūrās un Kopienas programmās”[1].Padome šo pieeju apstiprināja 2007. gada 5. martā[2].Pamatojoties uz šo paziņojumu un šiem secinājumiem, Padome 2007. gada 18. jūnijā izdeva norādījumus Komisijai sarunu risināšanai par pamatnolīgumiem ar Alžīriju, Armēniju, Azerbaidžānu, Ēģipti, Gruziju, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Moldovu, Palestīniešu pašpārvaldi, Tunisiju un Ukrainu par vispārējiem principiem šo valstu līdzdalībai Kopienas programmās[3].Eiropadome 2007. gada jūnija sanāksmē[4] atkārtoti uzsvēra lielo nozīmi, kāda ir Eiropas kaimiņattiecību politikai, un apstiprināja prezidentvalsts progresa ziņojumu[5], kuru iesniedza izskatīšanai Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) 18. un 19. jūnija sanāksmē, kā arī ar to saistītos Padomes secinājumus[6]. Šajā ziņojumā atgādināti Padomes norādījumi sarunu risināšanai par attiecīgajiem papildu protokoliem un Izraēla, Maroka un Ukraina nosauktas kā, iespējams, pirmās partnervalstis, kas piedalīsies šajos pasākumos. Sarunas ar Izraēlu tika pabeigtas 2007. gada septembrī, kā rezultātā 2008. gada aprīlī tika parakstīts protokols[7], sarunas ar Maroku ir pabeigtas.2007. gada jūnijā tika nolemts sākt sarunas ar Ukrainu. Komisija kopš tā laika ir sekmīgi pabeigusi sarunas ar Ukrainu. Ir pievienots ar Ukrainu apspriestā protokola teksts.Komisija ar šo iesniedz pieņemšanai priekšlikumu Padomes lēmumam par protokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu. Šajā protokolā ir ietverts Pamatnolīgums par vispārējiem principiem Ukrainas līdzdalībai Savienības programmās. Tajā ir ietverti standartnoteikumi, kurus paredzēts piemērot visām EKP partnervalstīm, ar kurām jānoslēdz šādi protokoli. Sarunu gaitā izstrādātajā tekstā paredzēts arī, ka puses pagaidu kārtībā piemēro šā protokola noteikumus no tā parakstīšanas dienas.Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamentu lūgs piekrist šā protokola noslēgšanai.Vienlaicīgi Komisija iesniedz priekšlikumu Padomes lēmumam par minētā protokola noslēgšanu.Padome ir aicināta pieņemt šādu ierosinātu lēmumu.2010/0219 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar protokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas līdzdalībai Savienības programmāsEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 19., 114., 168., 169., 172. pantu, 173. panta 3. punktu, 188., 192. un 352. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 8. punkta otro daļu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Padome 2007. gada 18. jūnijā pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar kuru izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu, ar ko nosaka vispārējos principus Ukrainas līdzdalībai Savienības programmās (turpmāk "Puses").2.  Komisija ir sekmīgi pabeigusi šīs sarunas.3.  Tā kā 2009. gada 1. decembrī spēkā stājās Lisabonas līgums, Eiropas Savienība ir aizstājusi Eiropas Kopienu un ir tās pēctece,4.  Protokols būtu jāparaksta Savienības un tās dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē.5.  Sarunās ar Ukrainu noslēgtā protokola 10. pants paredz protokola pagaidu piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā parakstīt protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas līdzdalībai Savienības programmās un izraudzīties personas, kurām ir tiesības parakstīt protokolu (turpmāk "Protokols").Parakstāmā protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsŠo protokolu pagaidu kārtībā piemēro no tā parakstīšanas dienas līdz tā noslēgšanai nākotnē.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs  PROTOKOLSPartnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, par Pamatnolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par vispārējiem principiem Ukrainas līdzdalībai Savienības programmāsEIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk „Savienība”,no vienas puses,unUkraina,no otras puses,turpmāk tekstā „Puses”tā kā:6.  Ukraina 1998. gada 1. martā vienojās par Partnerības un sadarbības nolīgumu, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (turpmāk "Nolīgums") ( Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis L 49, 19.2.1998.).7.  Briseles Eiropadome 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē atzinīgi vērtēja Komisijas priekšlikumus par Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un apstiprināja Padomes 2004. gada 14. jūnija secinājumus.8.  Padome pēc tam vairākkārt ir pieņēmusi secinājumus, ar kuriem tā atbalstīja šo politiku.9.  Padome 2007. gada 5. martā pauda atbalstu Komisijas 2006. gada 4. decembra paziņojumā (COM(2006) 724 galīgā redakcija) izklāstītajai vispārējai pieejai, saskaņā ar kuru Eiropas kaimiņattiecību politikas partneri atbilstoši to sasniegumiem var piedalīties Kopienas aģentūru darbā un Kopienas programmās, ja to pieļauj juridiskais pamats.10.  Ukraina ir paudusi vēlmi piedalīties vairākās Savienības programmās.11.  Īpašie noteikumi, īpaši, ieskaitot finanšu ieguldījums, kā arī ziņošanas un novērtēšanas procedūras, par Ukrainas līdzdalību katrā atsevišķā programmā būtu jānosaka nolīgumā starp Eiropas Komisiju, kas rīkojas Savienības vārdā, un Ukrainas kompetentajam iestādēm,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. pantsUkrainai ir atļauts piedalīties visās pašreizējās un turpmākās Savienības programmās, kas saskaņā ar šo programmu pieņemšanas attiecīgajiem noteikumiem ir atvērtas Ukrainas līdzdalībai.2. pantsUkraina sniedz finansiālu ieguldījumu Eiropas Savienības vispārējā budžetā atbilstīgi īpašajām programmām, kurās Ukraina piedalās.3. pantsUkrainas pārstāvjiem ir atļauts piedalīties kā novērotājiem un saistībā ar jautājumiem, kuri attiecas uz Ukrainu, pārvaldības komitejās, kas atbildīgas par to programmu uzraudzību, kurās Ukraina veic finanšu ieguldījumu.4. pantsProjektiem un iniciatīvām, ko iesniedz Ukrainas dalībnieki, iespēju robežās piemēro tos pašus nosacījumus, noteikumus un procedūras, kas attiecas uz konkrētajām programmām un tiek piemērotas dalībvalstīm.5. pantsAr Komisijas, kas rīkojas Savienības vārdā, un Ukrainas kompetento iestāžu nolīgumu (saprašanās memorands) tiek paredzēti īpašie noteikumi par Ukrainas līdzdalību katrā atsevišķā programmā, jo īpaši veicamais finanšu ieguldījums, kā arī ziņošanas un novērtēšanas procedūras.Ja Ukraina piesakās Savienības ārējai palīdzībai, lai piedalītos kādā noteiktā Savienības programmā, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulas (EK) Nr. 1638/2006 3. pantu, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai, vai saskaņā ar jebkuru līdzīgu regulu, ar kuru paredz Savienības ārējo palīdzību Ukrainai un ko var pieņemt nākotnē, nosacījumus, kas reglamentē to, kā Ukraina izmanto Savienības ārējo palīdzību, nosaka finansēšanas līgumā, ievērojot jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1638/2006 20. pantu.6. pantsKatrā saprašanās memorandā, kas noslēgts saskaņā ar 5. pantu, atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, ir noteikts, ka finanšu kontroli vai revīzijas vai citas pārbaudes, tostarp administratīvas pārbaudes, veiks Eiropas Komisija, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palāta, vai tās tiek veiktas ar šo iestāžu atļaujuTiks izstrādāti detalizēti noteikumi par finanšu kontroli un revīzijām, administratīvajiem pasākumiem, sodiem un piedziņu, kas ļaus Eiropas Komisijai, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai un Revīzijas palātai piešķirt tādas pilnvaras, kas ir līdzvērtīgas to pilnvarām attiecībā uz palīdzības saņēmējiem vai līgumslēdzējiem, kas dibināti Savienībā.7. pantsŠo protokolu par pamatnolīgumu piemēro tik ilgi, kamēr ir spēkā Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas Puses, un Ukrainu, no otras puses.Šo nolīgumu Puses paraksta un apstiprina saskaņā ar attiecīgajām procedūrām.Katra līgumslēdzēja puse var šo protokolu denonsēt, par to rakstveidā paziņojot otrai līgumslēdzējai pusei. Šis protokols zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma dienas.Protokola izbeigšana pēc jebkuras Puses denonsēšanas neietekmē pārbaudes un kontroles, kas jāveic saskaņā ar noteikumiem, kas attiecīgā gadījumā paredzēti 5. un 6. pantā.8. pantsNe vēlāk kā trīs gadus pēc šā protokola spēkā stāšanās dienas un reizi trijos gados pēc tam abas līgumslēdzējas puses var pārskatīt šā protokola īstenošanu, pamatojoties uz Ukrainas faktisko līdzdalību Savienības programmās.9. pantsŠo Protokolu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Līgums par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minētā līguma noteikumiem, un no otras puses, Ukrainas teritorijā.10. pantsŠis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, viena otrai paziņojušas, ka ir pabeigtas to procedūras, kas vajadzīgas, lai protokols stātos spēkā.Puses vienojas, ka līdz protokola spēkā stāšanās brīdim tās neatkarīgi no iekšējo procedūru pabeigšanas pagaidu kārtībā piemēros šā protokola noteikumus no tā parakstīšanas dienas līdz tā noslēgšanai nākotnē.11. pantsŠis protokols ir nolīguma sastāvdaļa.12. pantsŠis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros Pušu oficiālajās valodās, un katrs no minētajiem tekstiem ir vienlīdz autentisks.Briselē … …., … divtūkstoš … gadā…Ukrainas valdības vārdā –Eiropas Savienības vārdā — [1] COM(2006) 724 galīgā redakcija, 2006. gada 4. decembris.[2] Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) 2007. gada 5. marta secinājumi.[3] Padomes lēmums (ar ierobežotu piekļuvi), ar ko pilnvaro Komisiju risināt sarunas par protokoliem […], Doc 10412/07.[4] Prezidentvalsts secinājumi – Briselē, 2007. gada 21. un 22. jūnijā, Doc 11177/07.[5] Prezidentvalsts progresa ziņojums par „Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu”, Doc 10874/07.[6] Secinājumi par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu, ko Padome (Vispārējās lietas un ārējās attiecības) pieņēma 2007. gada 18. jūnijā, Doc 11016/07.[7] ESOV L 129/40-43, 17.5.2008.


               EIROPAS KOMISIJA
            Brisel?, 5.8.2015
            COM(2015) 390 final
            2015/0170(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Pievienotais priekšlikums ir juridisks instruments, ar ko nosaka Savienības nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem struktūrā, kura izveidota ar asociācijas nolīgumu starp Savienību un trešo valsti. Konkrēti tas attiecas uz Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), īstenošanu.

               Nolīgums tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā, un kopš 2014. gada 1. septembra, līdz to ratificēs dalībvalstis, nolīgumu piemēro provizoriski. Ar Padomes 2014. gada 16. jūnija Lēmumu 2014/492/ES
                  1
                apstiprināja nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un to dalībvalstu vārdā un konkrētu noteikumu provizorisku piemērošanu.

               Ar nolīgumu tika izveidota Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas uzrauga nolīguma V sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi)  un atrisina saistītus jautājumus. Šai komitejai ir jāizveido šķīrējtiesnešu saraksts, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka pienācīgi darbojas strīdu izšķiršanas mehānisms, kā paredzēts nolīguma 404. pantā.

               Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

               Ar šo priekšlikumu īsteno Savienības kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz austrumu partnervalstīm, pamatojoties uz iepriekš minētā nolīguma noteikumiem. Tā mērķis ir izveidot vajadzīgos institucionālos instrumentus, kas ļautu Savienībai un Moldovas Republikai efektīvi risināt divpusējus strīdus attiecībā uz nolīguma piemērošanu un interpretēšanu. Tas atbilst Savienības pieejai strīdu izšķiršanas prasībām, par kurām risinātas sarunas vai kuras īstenotas ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar citiem tirdzniecības partneriem.

               Saskanība ar citām ES politikas jomām

               Šis priekšlikums atbilst un papildina pārējās Savienības ārpolitikas jomas, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību politiku un attīstības sadarbības politiku attiecībā uz Moldovas Republiku.

               2.Juridiskais pamats, subsidiaritāte un proporcionalitāte

               Juridiskais pamats

               Juridiskais pamats, kas vajadzīgs, lai noteiktu Savienības nostāju, kas jāieņem komitejās, kuras izveidotas ar nolīgumu starp Savienību un Moldovas Republiku, ir Līgums par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un jo īpaši tā 207. panta 4. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               Subsidiaritāte (joma, kas nav Savienības ekskluzīvā kompetencē)

               Kopējā tirdzniecības politika saskaņā ar LESD 3. pantu ir noteikta kā ekskluzīva Savienības kompetence. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               Proporcionalitāte

               Šis priekšlikums ir nepieciešams, lai īstenotu Savienības starptautiskās saistības, kas izklāstītas nolīgumā ar Moldovas Republiku.

               Instrumenta izvēle

               Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, kas paredz pieņemt Padomes lēmumus. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot, lai sasniegtu mērķi šajā priekšlikumā.

               3.
                     EX - POST IZVĒRTĒJUMU REZULTĀTI, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI

               Ex-post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu derīguma pārbaude

               Neattiecas.

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām neattiecas uz šo priekšlikumu.

               Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Komisija ir ņēmusi vērā dalībvalstu pēdējos gados sniegto informāciju attiecībā uz Savienības valstspiederīgajiem, kuri ir piemēroti un kvalificēti, lai darbotos par šķīrējtiesnešiem strīdos, uz kuriem attiecas Savienības tirdzniecības nolīgumi.

               Ietekmes novērtējums

               Priekšlikums attiecas uz nolīguma institucionālo aspektu īstenošanu un īpaši tā V sadaļu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Savienību un Moldovas Republiku. Priekšlikumam nav nekādas ietekmes uz Savienības ekonomisko, sociālo vai vides politiku. Nolīgumu provizoriski piemēro kopš 2014. gada 1. septembra, un tā īstenošana ir ļoti agrīnā posmā.

               Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Uz nolīgumu starp Savienību un Moldovas Republiku neattiecas REFIT procedūras; tas nerada nekādas izmaksas attiecībā uz MVU; un tas nerada nekādas problēmas, ņemot vērā digitālo vidi.

               Pamattiesības

               Priekšlikums neietekmē pamattiesības.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Neattiecas.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas pasākumi

               Nolīguma īstenošanu regulāri pārskata ES un Moldovas Republikas Asociācijas padome. Eiropas Komisija arī apņēmās katru gadu iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par to, kā tiek īstenota nolīguma V sadaļa (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi), tostarp par jautājumiem, kas iekļauti šajā priekšlikumā.

               Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

               Neattiecas.

               Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Ar priekšlikumu paredzēts pieņemt Savienības nostāju attiecībā uz nolīguma starp Savienību un Moldovas Republiku tirdzniecības daļas īstenošanu. Minētā nolīguma V sadaļā (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) ietilpst 14. nodaļa (Strīdu izšķiršana), kas paredz mehānismu, lai atrisinātu tirdzniecības strīdus starp nolīguma pusēm par minētā nolīguma tirdzniecības daļas piemērošanu vai interpretāciju. Šķīrējtiesas procedūrā, kas izklāstīta 14. nodaļā, paredzēts, ka sūdzības iesniedzējas puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesu, lai atrisinātu divpusēju strīdu. Nolīguma 404. pantā izklāstīti noteikumi par šķīrējtiesas sastāvu. Nolīgumā paredzēts izveidot tādu kvalificētu personu sarakstu, kuras var darboties par šķīrējtiesnešiem. Tādu šķīrējtiesnešu saraksta projekts, kuri vēlas un var darboties šķīrējtiesā, attiecīgi ir apspriests ar Moldovas Republikas valdību, paredzot piecus šķīrējtiesnešu kandidātus no Savienības, piecus šķīrējtiesnešu kandidātus no Moldovas Republikas un piecus trešo valstu valstspiederīgos, kuri var būt par šķīrējtiesas priekšsēdētājiem. Saraksts tiks izmantots gadījumos, kad būs jāizveido šķīrējtiesa.

               2015/0170 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1.Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), 464. panta 3. un 4. punktā ir paredzēts, ka atsevišķas nolīguma daļas tiek piemērotas provizoriski, kā precizējusi Savienība.

               2.Padomes Lēmuma 2014/492/ES
                  2
                3. pantā ir precizēti nolīguma noteikumi, kuri jāpiemēro provizoriski, tostarp noteikumi par Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai izveidi un darbību un par strīdu izšķiršanu. Saskaņā ar nolīguma 464. panta 4. punktu minēto noteikumu provizoriskā piemērošana ir spēkā no 2014. gada 1. septembra.

               3.Nolīguma 404. panta 1. punktā ir noteikts, ka Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta nolīguma 438. panta 4. punktā, sešu mēnešu laikā pēc nolīguma provizoriskās piemērošanas sākuma ir jāvienojas par to personu sarakstu, kuras darbosies par šķīrējtiesnešiem strīdu izšķiršanas procesā saskaņā ar nolīguma 464. panta 5. punktu.

               4.Saskaņā ar nolīguma 404. panta 1. punktu tādu šķīrējtiesnešu saraksta projekts, kuri darbosies šķīrējtiesā, ir apspriests ar Moldovas Republikas valdību, paredzot piecus šķīrējtiesnešu kandidātus no Savienības, piecus šķīrējtiesnešu kandidātus no Moldovas Republikas un piecus trešo valstu valstspiederīgos, kuri var būt par šķīrējtiesas priekšsēdētājiem.

               5.Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai saistībā ar to personu sarakstu, kuras darbosies par šķīrējtiesnešiem strīdu izšķiršanā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai saistībā ar to personu saraksta pieņemšanu, kuras darbosies par šķīrējtiesnešiem strīdu izšķiršanā, pamatojas uz minētās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

               Savienības pārstāvji Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai var vienoties par nelielām izmaiņām lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 260, 30.8.2014., 1. lpp.

                     (2)
                  Padomes 2014. gada 16. jūnija Lēmums 2014/492/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (OV L 260, 30.8.2014., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.8.2015
            COM(2015) 390 final
            PIELIKUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

               Projekts

               ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai Lēmums Nr. 1/2015

               2015. gada ..

               par šķīrējtiesnešu saraksta izveidošanu saskaņā ar 404. panta 1. punktu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

               Asociācijas KOMITEJA ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI,

               ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, kas 2014. gada 27. jūnijā parakstīts Briselē, un jo īpaši tā 404. panta 1. punktu,

               tā kā:

               1.Saskaņā ar 464. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), nolīguma daļas, tostarp noteikumu par šķīrējtiesnešu saraksta izveidi, provizoriski piemēro no 2014. gada 1. septembra.

               2.Saskaņā ar nolīguma 404. panta 1. punktu Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta nolīguma 438. panta 4. punktā, ir jāizveido tādu 15 personu saraksts, kuras darbosies par šķīrējtiesnešiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               To personu saraksts, kuras var darboties par šķīrējtiesnešiem 404. panta 1. punkta vajadzībām Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, ir norādīts šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               …, … gada …

                        Asociācijas padomes

                        īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai vārdā —

                        priekšsēdētājs

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMA 404. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTAIS ŠĶĪRĒJTIESNEŠU SARAKSTS

               Moldovas Republikas ierosinātie šķīrējtiesneši

               1.Sergiu BĂIEŞU

               2.Eduard SERBENCO

               3.Lilia GRIBINCEA

               4.Octavian CAZAC

               5.Mihail BURUIANĂ

               Eiropas Savienības ierosinātie šķīrējtiesneši

               1.Claus–Dieter EHLERMANN

               2.Giorgio SACERDOTI

               3.Jacques BOURGEOIS

               4.Pieter Jan KUIJPER

               5.Ramon TORRENT

               Priekšsēdētāji

               1.David UNTERHALTER (Dienvidāfrika)

               2.Merit JANOW (Amerikas Savienotās Valstis)

               3.
                     William DAVEY (Amerikas Savienotās Valstis)

               4.
                     Leora BLUMBERG (Dienvidāfrika)

               5.
                     Helge SELAND (Norvēģija)


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 214 final
            2017/0091(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) pušu sanāksmē, un atceļ Lēmumu Nr. 14404/12

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK
                  1
                Savienība ir apstiprinājusi Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (“Nolīgums”), ar kuru tika izveidota Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) pušu sanāksme. SIOFA satvarā pušu sanāksme ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilglaicīgu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu SIOFA apgabalā un aizsargāt jūras ekosistēmas, kurās šie resursi sastopami. Šādi pasākumi var kļūt saistoši Savienībai.

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO), patlaban ir pieņemta atbilstīgi “divu līmeņu” pieejai. Padomes lēmumā ir izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, bet vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai pušu sanāksmei.

               Attiecībā uz SIOFA pušu sanāksmi Padomes 2012. gada 5. oktobra Lēmumā Nr. 14404/12 paredzēts pārskatīt Savienības nostāju pirms 2017. gada gadskārtējās sanāksmes. Tādēļ šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju SIOFA ietvaros laikposmam no 2017. līdz 2021. gadam un tādējādi aizstāt Padomes 2012. gada 5. oktobra Lēmumu Nr. 14404/12, kas attiecas uz 2012.–2016. gadu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Šī pārskatīšana tiek veikta, lai iekļautu jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principus un orientējošos norādījumus, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , ņemot vērā arī mērķus, kuri izklāstīti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  3
               . Turklāt Savienības nostāja ir pielāgota Lisabonas līgumam.

               Līdzīgi kā patlaban spēkā esošajā nostājā, arī jaunajā nostājā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi un, ciktāl nepieciešams, SIOFA īpašie aspekti. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma ir iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā precizēšanā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šis lēmums sagatavots, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, kas paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām. Tas attiecas uz nostāju, kas Komisijai Savienības vārdā jāieņem SIOFA pušu sanāksmē.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 ir juridiskais pamats, kas nosaka principus, kuri jāatspoguļo šajā nostājā.

               Ar šo lēmumu aizstāj Padomes Lēmumu Nr. 14404/12, kas attiecas uz 2012.–2016. gadu, un tas aptver laikposmu no 2017. līdz 2021. gadam.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

                  Neattiecas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu lēmums par nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO), ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu, jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Neattiecas.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Neattiecas.

               2017/0091 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) pušu sanāksmē, un atceļ Lēmumu Nr. 14404/12

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants saistībā ar tā 39. panta 1. punkta d) apakšpunktu paredz, ka viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir nodrošināt piedāvājuma pieejamību.

               (2)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013
                  4
                2. pants nosaka: kopējā zivsaimniecības politika garantē to, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tajā arī paredzēts, ka kopējā zivsaimniecības politikā tiek ievērota piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā un tās mērķis ir nodrošināt to, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Tajā ir arī noteikts, ka Savienība tiecas veikt pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, kas pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, veicināt zvejas paņēmienus, ar kuriem palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un nevēlamas nozvejas nepieļaušanu un samazināšanu, cik vien tas iespējams, un nodrošināt zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem, un pakāpeniski izskaust izmetumus. Turklāt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 28. pants īpaši paredz, ka Savienība šos principus piemēro ārpolitikā.

               (3)Ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK
                  5
                Savienība ir noslēgusi Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA). SIOFA pušu sanāksme ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kuru mērķis ir nodrošināt, lai, zvejniecību pārvaldībā piemērojot piesardzīgu pieeju un ekosistēmas pieeju, ilglaicīgi saglabātu un ilgtspējīgi izmantotu zvejas resursus SIOFA apgabalā un tādējādi aizsargātu jūras ekosistēmas, kurās šie resursi sastopami. Šādi pasākumi kļūs saistoši Savienībai.

               (4)Padome 2012. gada 5. oktobrī pieņēma Lēmumu Nr. 14404/12, ar ko nosaka Savienības nostāju, kas jāapstiprina saistībā ar Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA).

               (5)Lēmums Nr. 14404/12 paredz, ka tajā noteiktā nostāja ir jāpārskata vēlākais līdz SIOFA pušu gadskārtējai sanāksmei 2017. gadā. Tādēļ ir lietderīgi atcelt Lēmumu Nr. 14404/12, un aizstāt to ar jaunu lēmumu.

               (6)Ņemot vērā zvejas resursu mainīgo raksturu SIOFA apgabalā un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, tostarp jaunāko statistikas, bioloģisko un citu informāciju, kuru iesniedz gadskārtējās pušu sanāksmes laikā vai pirms tās, Savienības nostājas ikgadējās precizēšanas vajadzībām ir jāievieš procedūras saskaņā ar Savienības iestāžu lojālas sadarbības principu, kas noteikts LES 13. panta 2. punktā.

               (7)Saskaņā ar LESD 218. pantu un 3. panta 1. punktu Eiropas Savienību SIOFA pušu gadskārtējā sanāksmē pārstāv Komisija. Tāpēc šis lēmums ir adresēts Komisijai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem SIOFA pušu gadskārtējā sanāksmē, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt aktus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostājas, kas jāieņem SIOFA pušu gadskārtējā sanāksmē, ikgadējā precizēšana notiek saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               Šā lēmuma I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz SIOFA pušu gadskārtējai sanāksmei 2022. gadā.

               4. pants

               Lēmumu Nr. 14404/12 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Eiropas Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)
                  COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (5)

                        Padomes 2008. gada 29. septembra Lēmums 2008/780/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu par zvejniecību Indijas okeāna dienvidu daļā (OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 214 final
            PIELIKUMI
            dokumentamPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) pušu sanāksmē, un atceļ Lēmumu Nr. 14404/12

               I PIELIKUMS

               Savienības nostāja Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā pušu sanāksmē

               (1)Principi

               SIOFA ietvaros Savienība:

               a)
                     nodrošina, ka SIOFA pušu sanāksmē pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus Savienība tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā, jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, lai veicinātu uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā un zvejas darbību ietekmes uz vidi mazināšanu, izvairītos no nevēlamas nozvejas un pēc iespējas to samazinātu, un pakāpeniski izskaustu izmetumus, un līdz minimumam samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko stabilitāti un konkurētspēju, nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemtu vērā patērētāju intereses;

               b)
                     nodrošina, ka SIOFA pušu sanāksmē pieņemtie pasākumi atbilst SIOFA mērķiem;

               c)
                     nodrošina, ka SIOFA pušu sanāksmē pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO Jūras tiesību konvenciju, ANO Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)
                     veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar citās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās ieņemtajām nostājām un, vajadzības gadījumā, ar reģionālajām jūras konvencijām, kuras attiecas uz to pašu apgabalu;

               e)
                     tiecas panākt sinerģiju ar politiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām politikas jomām, tādām kā ārējās attiecības, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija u. c.;

               f)
                     nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)
                     ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)
                     tiecas radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības flotei SIOFA apgabalā, pamatojoties uz tādiem pašiem principiem un standartiem, kas ir piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt rezolūciju un ieteikumu vienotu īstenošanu.

               (2)Orientējoši norādījumi

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt SIOFA pušu sanāksmi šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)
                     SIOFA apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas balstīti uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem; šādi pasākumi ietver SIOFA pušu sanāksmes reglamentēto sugu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, kas sekmētu vai saglabātu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošas izmantošanas pakāpes sasniegšanu vēlākais līdz 2020. gadam;

               b)
                     vajadzības gadījumā — uz pārzvejotiem krājumiem vērsti īpaši pasākumi, lai nodrošinātu zvejas piepūles atbilstību pieejamajām zvejas iespējām un aizsargātu jūras ekosistēmas;

               c)
                     SIOFA apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, lai nodrošinātu kontroles efektivitāti un atbilstību pasākumiem, kas pieņemti SIOFA pušu sanāksmē, tostarp SIOFA kuģu satelītnovērošanas sistēmas īstenošana;

               d)
                     NNN zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi SIOFA apgabalā, tostarp NNN sarakstu veidošana un ostas valsts pasākumi;

               e)
                     pasākumi, kuru mērķis ir līdz minimumam samazināt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, tostarp putniem, un jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi SIOFA apgabalā atbilstīgi ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām, un jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi, ietverot pasākumus, ar kuriem var izvairīties no nevēlamas nozvejas un cik vien iespējams to samazināt, jo īpaši attiecībā uz ekoloģiski svarīgām sugām, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               f)
                     pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt tādu zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un paredzēt, ka visas haizivis jāizkrauj ar neatdalītām spurām;

               g)
                     kopēju pieeju izstrāde, sadarbojoties ar citām reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām, kuru darbības joma ietver zvejniecību pārvaldību SIOFA apgabalā;

               h)
                     līdzdalība novērotāju programmas izveidē, dodot ieguldījumu attiecīgās novērošanas sistēmas projekta izstrādē;

               i)
                     atbalsts regulāru pārskatu veikšanā, lai pienācīgā laikā novērtētu SIOFA rezultātus un tā ieteikumu īstenošanu;

               j)
                     pasākumi, kuru mērķis ir vidējā termiņā nodrošināt sabalansētāku SIOFA budžeta pārdali;

               k)
                     papildu tehniskie pasākumi, kas balstīti uz SIOFA pušu sanāksmes izveidoto apakštruktūru ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā pušu gadskārtējā sanāksmē ieņemamās Savienības nostājas ikgadējā precizēšana

               Pirms katras SIOFA pušu gadskārtējās sanāksmes tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai Savienības vārdā paustajā nostājā saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošiem norādījumiem tiktu ņemta vērā Eiropas Komisijai nosūtītā jaunākā statistikas, bioloģiskā un cita būtiskā informācija.

               Šajā sakarā un balstoties uz minēto informāciju, Eiropas Komisija pietiekami ilgā laikā pirms katras SIOFA pušu gadskārtējās sanāksmes nosūta Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām apspriešanai un pieņemšanai dokumentu, kurā detalizēti aprakstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos par jauno precizējumu iekļaušanu Savienības nostājā, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)
                  Sk. dok. 7086/12 PECHE 66.


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0008

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 22.1.2010COM(2010)8 galīgā redakcija2010/0003 (NLE)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanuPASKAIDROJUMA RAKSTS2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums[1] ar elastīguma mehānisma starpniecību ļauj izmantot Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) līdzekļus ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā papildus finanšu shēmas attiecīgajām izdevumu kategorijām. Fonda pieejamības noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) izveidi[2]. Šajā regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 546/2009[3], ar ko uz laiku tiek paplašināta EGF piemērošanas joma un grozīti atbilstības kritēriji. Grozīto regulu attiecina uz pieteikumiem, kas saņemti sākot no 2009. gada 1. maija.Komisijas dienesti rūpīgi izskatīja Lietuvas iesniegto pieteikumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1927/2006 un jo īpaši ar tās 1., 2., 3., 4., 5. un 6. pantu.Lieta EGF/2009/010 LT/Snaigė1.  Lietuva iesniedza pieteikumu Komisijai 2009. gada 23. jūlijā. Šis pieteikums pamatojās uz īpašu intervences kritēriju, kas ir noteikts 2. panta c) apakšpunktā Regulā (EK) Nr. 1927/2006 un ļauj pieprasītājiem atkāpties no 2. panta a) un b) apakšpunkta prasībām mazā darba tirgū vai izņēmuma gadījumos, ja atlaišana īpaši negatīvi ietekmē nodarbinātību un vietējo ekonomiku. Lietuva ir norādījusi, ka tā iesniedz pieteikumu, atkāpjoties no 2. panta a) apakšpunkta, kurā noteikta parastā robežvērtība, proti, vismaz 500 atlaišanas gadījumi četru mēnešu laikā. Štatu samazināšana AB Snaigė notika divās galvenajās kārtās un kulmināciju sasniedza 2008. gada novembrī, kā arī 2009. gada februārī un martā, tādējādi nebija viens četru mēnešu laika posms, kurā būtu notikušas vismaz 500 atlaišanas, kaut arī kopējais atlaišanu skaits pārsniedza šo skaitli, atskaites periodam pievienojot aptuveni sešas nedēļas. Pieteikums tika iesniegts savlaicīgi, t.i., 10 nedēļu laikā, kā noteikts minētās regulas 5. pantā.2.  Pieteikums attiecas uz 651 štata vietas samazināšanu, no kurām 480 ir paredzēta EGF palīdzība.3.  Novērtējuma sīks izklāsts ietverts Komisijas paziņojumā[4].Pamatojoties uz iepriekšminētā paziņojuma secinājumiem, tiek ierosināts apstiprināt Lietuvas iesniegto pieteikumu EGF/2009/010 LT/Snaigė saistībā ar darbinieku atlaišanām uzņēmumā AB Snaigė un divos tā piegādes uzņēmumos, jo ir iesniegti pierādījumi tiešai un pierādāmai saiknei, ka šīs atlaišanas ir pasaules finanšu un ekonomikas krīzes rezultāts. Ir ierosināts apstiprināt saskaņotu atbalstāmo individualizēto pakalpojumu paketi, kurā pieprasītais EGF ieguldījums ir EUR 258 163 (sk. nākamo lappusi).FinansējumsKopējais pieejamais EGF gada budžets ir 500 miljoni euro. Komisijas ierosinātais piešķīrums no fonda ir pamatots ar Lietuvas iesniegto informāciju.Pamatojoties uz Lietuvas iesniegto pieteikumu par atbalstu no fonda saistībā AB Snaigė un diviem tā piegādes uzņēmumiem, EGF ieguldījums saskaņoto individualizēto pakalpojumu pakešu finansējumā ir EUR 258 163, kas atbilst 65% no kopējām izmaksām.Ņemot vērā fonda ieguldījuma maksimāli iespējamo apjomu, kas noteikts saskaņā ar 10. pantu Regulā (EK) Nr. 1927/2006, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus iepriekš minētās summas apmērā, līdzekļi piešķirami atbilstoši finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijai.Šī atbalsta summa nodrošinās, ka vairāk nekā 25 % no EGF maksimālā gada apjoma būs pieejami piešķīrumiem 2009. gada pēdējos četros mēnešos, kā noteikts 12. panta 6. punktā Regulā (EK) Nr. 1927/2006.Iesniedzot šo priekšlikumu par fonda izmantošanu, Komisija uzsāk trīspusēju sarunu vienkāršoto procedūru, kā noteikts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot fondu un par nepieciešamo summu. Iesniedzot šo priekšlikumu par fonda izmantošanu, Komisija uzsāk trīspusēju sarunu vienkāršoto procedūru, kā noteikts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot fondu un par nepieciešamo summu.Nesaskaņu gadījumā starp abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme.Komisija atsevišķi iesniedz pārvietojuma pieprasījumu, lai 2010. gada budžetā iekļautu īpašas saistību un maksājumu apropriācijas, kā tas ir paredzēts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā.2010/0003 (NLE)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[5] un jo īpaši tā 28. punktu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[6] un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[7],tā kā:(1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.(2) Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.(3) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā.(4) Lietuva 2009. gada 23. jūlijā iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz štata vietu samazināšanu uzņēmumā AB Snaigė un divos tā piegādes uzņēmumos. Šis pieteikums atbilst finansiālo ieguldījumu noteikšanas prasībām, kas paredzētas 10. pantā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, un tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 258 163 apmērā.(5) EGF tādējādi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Lietuvas iesniegto pieteikumu,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsEiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izmanto, lai nodrošinātu summu EUR 258 163 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā […] dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē, [...]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.[3] OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.[4] SEC(2009)1620, 30.11.2009.[5] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[6] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.[7] OV C […]., […]., […]. lpp


title: Priekšlikums Padomes lemumam ar ko groza pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās, lai pielāgotu to tehnikas attīstībai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0241

Priekšlikums padomes Lemumam ar ko groza pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās, lai pielāgotu to tehnikas attīstībai  /* COM/2005/0241 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 06.06.2005COM(2005)241 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko groza pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās, lai pielāgotu to tehnikas attīstībai(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Direktīvas Nr. 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās 4. panta 1. punktā noteikts, ka no 2006. gada 1. jūlija jaunās elektriskās un elektroniskās iekārtas, kas laistas tirgū, nesatur svinu, dzīvsudrabu, kadmiju, sešvērtīgo hromu, polibrombifenilu ( PBB ) vai polibromētu difinilēteri ( PBDE ).2. 5.panta 1.punkta (b) apakšpunkts nosaka pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai. Šajā darbā Komisijai palīdzēs Komiteja, kura izveidota saskaņā ar 18. pantu Padomes Direktīvā Nr. 75/442/EEK par atkritumiem [1]. Izveidošanas kārtība ir noteikta Direktīvas 2002/95/EK 7. pantā.Saskaņā ar iepriekšminēto Komisija iesniedza lēmuma projektu balsošanai Komitejā, kura izveidota saskaņā ar 18. punktu 2005. gada 19. aprīlis Direktīvā Nr. 75/442/EEK par atkritumiem. Balsošanā nebija kvalificēta balsu vairākuma par labu lēmuma projektam.Tādēļ, saskaņā ar Direktīvas 75/442/EEK 18. pantā noteikto kārtību, Padomes lēmuma priekšlikums tiek iesniegts Padomei. Ja Padome nerīkosies trīs mēnešu laikā no priekšlikuma nosūtīšanas dienas, Komisija pieņems priekšlikumā ierosinātos pasākumus.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko groza pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās, lai pielāgotu to tehnikas attīstībai(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīvu 2002/95/EK par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās ierīcēs[2] un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu,tā kā(1) Saskaņā ar Direktīvu 2002/95/EK Komisijai ir jānovērtē dažas bīstamas vielas, kas ir aizliegtas atbilstīgi minētās direktīvas 4. panta 1. punktam.(2) Aizliegumu nepiemēro dažiem materiāliem un detaļām, kas satur svinu, dzīvsudrabu, kadmiju, sešvērtīgo hromu, polibrombifenilus (PBB) un/vai polibromdifenilēterus (PBDE), jo šo bīstamo vielu neizmantošana vai aizstāšana minētajos materiālos un detaļās vēl aizvien nav iespējama.(3) Deka-BDE riska novērtējumā saskaņā ar Padomes 1993. gada 23. marta Regulu (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli[3] ir atzīts, ka pašreiz nav nepieciešams veikt pasākumus, kuri pārsniedz tos, kurus jau veic, lai mazinātu risku, kam pakļauti patērētāji, deka-BDE var nepiemērot Direktīvas 2002/95/EK 4. panta 1. punkta prasības.Veicot riska novērtējumu, jāveic papildu pētījumi un ražotāji īsteno brīvprātīgu emisiju samazināšanas programmu.(4) Attiecībā uz aizlieguma nepiemērošanu dažiem konkrētiem materiāliem vai detaļām jāierobežo tā darbības joma, lai panāktu pakāpenisku bīstamo vielu samazināšanu elektriskās un elektroniskās ierīcēs, ar nosacījumu, ka tādējādi būs iespējams izvairīties no minēto vielu izmantojuma attiecīgajos gadījumos.(5) Saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu Direktīvā 2002/95/EK katrs pielikumā noteiktais atbrīvojums jāpārskata vismaz reizi četros gados vai četrus gadus pēc tam, kad sarakstam pievienots punkts ar mērķi apsvērt to, vai no pielikuma svītrot elektrisko un elektronisko iekārtu materiālus, ja to neizmantošana vai aizvietošana, izmantojot plānojuma izmaiņas vai materiālus un detaļas, kam nav vajadzīgi 4. panta 1. punktā minētie materiāli vai vielas, ir tehniski vai zinātniski iespējama ar nosacījumu, ka aizvietošanas radītā negatīvā ietekme uz vidi, veselību un/vai patērētāju drošību neatsver iespējamos tās radītos ieguvumus attiecībā uz vidi, veselību un/vai patērētāju drošību. Tādēļ līdz 2010. gadam jāveic katra šajā lēmumā paredzētā atbrīvojuma izvērtējums.(6) Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2002/95/EK.(7) Saskaņā ar 5. panta 2. punktu Direktīvā 2002/95/EK Komisija ir apspriedusies ar elektrisko un elektronisko iekārtu ražotājiem, pārstrādātājiem, apstrādes darbu veicējiem, vides aizsardzības organizācijām, kā arī ar darba ņēmēju un patērētāju savienībām, un atsauksmes ir nosūtījusi komitejai, turpmāk tekstā – „komiteja”, kas izveidota saskaņā ar 18. pantu Padomes 1975. gada 15. jūlija Direktīvā 75/442/EEK par atkritumiem[4].IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsDirektīvas 2002/95/EK pielikumu groza atbilstoši šā lēmuma pielikumam.2. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājsPIELIKUMSDirektīvas 2002/95/EK pielikumu groza šādi.1.  Nosaukumu aizstāj ar šādu tekstu:„Svina, dzīvsudraba, kadmija, sešvērtīgā hroma, polibrombifenilu (PBB) vai polibromdifenilēteru (PBDE) izmantošanas veidi, kam nepiemēro 4. panta 1. punkta prasības.”2.  Šādā redakcijā aizstāj 10. punktu:„10. Deka-BDE pielietojums polimēros”.3.  Pievieno šādu 11. punktu:„11. Svins svina/bronzas gultņu ieliktņos un buksēs.”[1] Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 1999/468/EK (OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp).[2] OV L 37, 13.2.2003., 19. lpp.[3] OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.[4] OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31. 10. 2003., 1. lpp.