				|

		52013PC0009

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem /* COM/2013/09 final - 2013/0007 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Līgumā par Eiropas Savienības
darbību (LESD) ir nošķirtas Komisijai deleģētās
pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus
neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus
nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģētos
aktus), kā noteikts LESD 290. panta 1. punktā, un Komisijai
piešķirtās pilnvaras pieņemt vienādus nosacījumus, kas
nepieciešami juridiski saistošo Savienības aktu īstenošanai
(īstenošanas aktus), kā noteikts LESD 291. panta
2. punktā.
Saistībā ar Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 saskaņošanu ar jaunajiem LESD lēmumu
pieņemšanas noteikumiem, pilnvaras, kas Komisijai patlaban piešķirtas
ar minēto regulu, ir pārklasificētas par
deleģētajām pilnvarām un īstenošanas pilnvarām.
Pēc tam ir sagatavots priekšlikuma
projekts par Regulas (EK) Nr. 1224/2009 grozīšanu.
Saskaņā ar Līguma
290. pantu likumdevējs var piešķirt Komisijai pilnvaras
papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus minētās regulas
elementus.
Komisija būtu jāpilnvaro
pieņemt deleģētos aktus, lai piešķirtu atbrīvojumus no
pienākuma sniegt iepriekšēju paziņojumu un pienākuma
aizpildīt un iesniegt deklarāciju par pārkraušanu citā
kuģī (pārkraušanas deklarācija), lemtu par datu
nosūtīšanas veida un biežuma izmaiņām, kādā
nosūtami , pieņemtu noteikumus par konkrētu apstrādātu
zvejas produktu uzglabāšanas plānu atrašanos uz kuģa,
paredzētu nozvejas robežlielumus zvejas lieguma noteikšanai
reāllaikā, grozītu attālumu, par kādu kuģim konkrētos
apstākļos jāmaina atrašanās vieta, grozītu robežlielumu,
kura nesasniegšanas gadījumā zvejas produktus atbrīvo no
noteikumiem par izsekojamību, pirmo pārdošanu un pārdošanas
zīmi, un lai noteiktu zvejniecības, uz kurām attiecas
īpašas kontroles un inspekcijas programmas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Identificēt pilnvaras, kas Komisijas
piešķirtas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, un
klasificēt tās kā deleģētās pilnvaras vai
īstenošanas pilnvaras.
Pielāgot dažus noteikumus LESD
lēmumu pieņemšanas procedūrām.
·      Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 43. panta 2. punkts.
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Eiropas Savienības
ekskluzīvā kompetencē.
·      Proporcionalitātes princips
Ar šo priekšlikumu groza pasākumus, kas
jau paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009,
tāpēc nerodas šaubas par proporcionalitātes principa
ievērošanu.
·      Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ: regula ir jāgroza ar regulu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šis pasākums Savienībai nerada
papildu izdevumus.
2013/0007 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009,
ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu
atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Padomes 2009. gada
20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido
Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību
kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[1], Komisijai ir piešķirtas
pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus.
(2)       Lisabonas līgums ir
stājies spēkā, un pilnvaras, kas piešķirtas
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, jāsaskaņo
ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un
291. pantu.
(3)       Lai pilnīgotu dažus Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 noteikumus, būtu jādeleģē Komisijai
pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības
darbību 290. pantu pieņemt tiesību aktus, ar kuriem:
–
konkrētu kategoriju zvejas kuģus
atbrīvo no pienākuma sniegt iepriekšēju paziņojumu,
–
konkrētu kategoriju zvejas kuģus
atbrīvo no pienākuma aizpildīt un iesniegt pārkraušanas
deklarāciju,
–
nosaka citu veidu un biežumu, kādā
dalībvalstis nosūta Komisijai datus nozvejas un zvejas piepūles
reģistrēšanas vajadzībām,
–
pieņem noteikumus par konkrētu apstrādātu
zvejas produktu uzglabāšanas plānu atrašanos uz kuģa,
–
nosaka nozvejas robežlielumus zvejas liegumu
noteikšanai reāllaikā,
–
groza attālumu, par kādu zvejas
kuģim jāmaina atrašanās vieta, ja nozvejas robežlielums ir
pārsniegts,
–
groza robežlielumu, kura nesasniegšanas
gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no
noteikumiem par izsekojamību,
–
groza robežlielumu, kura nesasniegšanas
gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no
pirmās pārdošanas noteikumiem,
–
atbrīvo no pienākuma iesniegt pārdošanas
zīmes par zvejas produktiem, ko izkrāvuši konkrētu kategoriju
zvejas kuģi,
–
groza robežlielumu, kura nesasniegšanas
gadījumā uz zvejas produktiem attiecas atbrīvojums no
prasības aizpildīt pārdošanas zīmi,
–
nosaka zvejniecības, uz kurām attiecas
īpašas kontroles un inspekcijas programmas,
–
nosaka citu veidu un biežumu, kādā
dalībvalstis nosūta Komisijai datus pēc
izmēģinājuma projektiem.
(4)       Ir īpaši svarīgi,
lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos,
tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(5)       Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1224/2009
īstenošanā, saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 291. pantu būtu jāpiešķir
Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz:
–
zvejas licencēm,
–
zvejas atļaujām,
–
kuģu satelītnovērošanas sistēmu,
–
pārrēķina koeficientiem, ko izmanto,
lai uzglabātu vai apstrādātu zivju svaru
pārrēķinātu zivju dzīvsvarā,
–
zvejas žurnālu aizpildīšanu un
iesniegšanu, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti,
–
to paraugu ņemšanas plānu metodiku, ko
izmanto zvejas kuģi, uz kuriem neattiecas prasība par zvejas
žurnālu,
–
pārkraušanas deklarāciju aizpildīšanu
un iesniegšanu, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti,
–
izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu un
iesniegšanu,
–
to paraugu ņemšanas plānu metodiku, ko
izmanto zvejas kuģi, uz kuriem neattiecas prasība par izkraušanas
deklarāciju,
–
formātu, kādā Komisijai
nosūtāmi nozvejas un zvejas piepūles dati,
–
Komisijas noteiktiem zvejas aizliegumiem,
–
korektīviem pasākumiem, ja Komisija
noteikusi zvejas aizliegumu,
–
dalībvalstu zvejas kapacitātes
pārbaudēm,
–
galvenā dzinēja jaudas sertificēšanu
un galvenā dzinēja jaudas fizisku pārbaudi,
–
metodiku, ko izmanto paraugu ņemšanas plānos,
lai verificētu dzinēja jaudu,
–
Komisijas apstiprinājumu attiecībā
uz apstiprinātās ostās veiktas kontroles plāniem,
–
nozvejas robežlieluma aprēķināšanu saistībā
ar zvejas liegumu noteikšanu reāllaikā,
–
reāllaika zvejas liegumiem,
–
atpūtas zvejas paraugu ņemšanas
plānu izstrādi, paziņošanu un novērtēšanu,
–
patērētājiem paredzētu
informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem,
–
Komisijas apstiprinājumu attiecībā
uz paraugu ņemšanas plāniem, kontroles plāniem un
kopīgām svēršanas kontroles programmām,
–
paraugu ņemšanas plānu, kontroles
plānu un kopīgu svēršanas kontroles programmu metodiku,
–
pārdošanas zīmju saturu un formu,
–
pārraudzības ziņojumu formātu,
–
inspekcijas ziņojumiem,
–
elektronisko datubāzi inspekcijas un
pārraudzības ziņojumu augšupielādei,
–
Savienības inspektoru saraksta izveidi,
–
daudzumu noteikšanu, ko veic kā korektīvu
pasākumu, ja izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas
dalībvalsts nav uzsākusi tiesvedību,
–
punktu sistēmu, ko piemēro smagu pārkāpumu
gadījumā, ciktāl uz to neattiecas deleģētie akti,
–
zvejniecībām, uz kurām attiecas
īpašas kontroles un inspekcijas programmas,
–
tā laikposma pagarināšanu, kurā
administratīvās izmeklēšanas rezultāti
jāpārsūta Komisijai,
–
rīcības plāna izstrādi
gadījumā, ja dalībvalsts kontroles sistēmā ir
nepilnības vai trūkumi,
–
Savienības finansiālās
palīdzības apturēšanu un anulēšanu,
–
zvejas aizliegumu noteikšanu par kopējās
zivsaimniecības politikas mērķu neizpildi,
–
kvotu atvilkšanu,
–
zvejas piepūles atvilkšanu,
–
kvotu atvilkšanu par kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumu neievērošanu,
–
pagaidu pasākumiem,
–
Komisijas apstiprinājumu attiecībā
uz valsts plāniem datu apstiprināšanas sistēmas ieviešanai,
–
datu analīzi un revīziju,
–
kopīgu standartu un procedūru
izstrādi pārredzamas saziņas nodrošināšanai,
–
tīmekļa vietņu un tīmekļa
pakalpju darbību,
–
to ziņojumu saturu un formu, ko
dalībvalstis sniedz par šīs regulas piemērošanu.
Gadījumos, kad vajadzīga
dalībvalstu kontrole, minētās pilnvaras būtu
jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar
ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[2].
(6)       Pēc Lisabonas
līguma stāšanās spēkā ir jāpielāgo noteikums
par ārkārtas pasākumiem, kas paredz dažu Komisijas pasākumu
paziņošanu Padomei konkrētos apstākļos.
(7)       Pēc Lisabonas
līguma stāšanās spēkā daži noteikumi, ar kuriem
lēmumu pieņemšanas pilnvaras ir piešķirtas tikai Padomei, ir jāpielāgo,
lai saskaņotu tos ar jaunajām procedūrām, kas
piemērojamas kopējai zivsaimniecības politikai.
Tādēļ būtu jāpārstrādā šādi
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumi:
–
zvejai ierobežoto teritoriju definīcija,
–
jaunu tehnoloģiju ieviešana,
–
zvejas piepūles ziņojumu iesniegšanas
prasības attiecināšanu uz konkrētiem zvejas kuģiem,
–
noteikumi par to, ka ikvienā daudzgadu
plānā nosaka maksimālo nozvejas apjomu, pēc kura
pārsniegšanas jāizmanto apstiprināta osta vai vieta, kas atrodas
tuvu krastam, un datu nosūtīšanas biežumu,
–
zvejai ierobežoto teritoriju noteikšana un tā
datuma noteikšana, kad konkrēti ar šīm teritorijām saistīti
kontroles pienākumi kļūst obligāti,
–
īpašu pārvaldības pasākumu
noteikšana attiecībā uz atpūtas zveju,
–
kontroles novērotāju sistēmas izveide.
(8)       Tāpēc būtu
attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1224/2009,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1224/2009 groza
šādi:
(1)          regulas
4. pantu groza šādi:
              a)       panta 7. punktu
aizstāj ar šādu:
         “7.        “Savienības
inspektori” ir dalībvalsts vai Komisijas, vai Komisijas izraudzītas
struktūras ierēdņi, kuru vārdi norādīti
sarakstā, kas izveidots saskaņā ar 79. pantu;”
              b)       panta 14. punktu
aizstāj ar šādu:
         “14.      “zvejai
ierobežota teritorija” ir jebkura dalībvalsts jurisdikcijā esoša
jūras teritorija, kura noteikta ar juridiski saistošu Savienības aktu
un kurā zvejas darbības ir ierobežotas vai aizliegtas;”
(2)          regulas
6. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
         “5.        Karoga dalībvalsts
izdod, pārvalda un anulē zvejas licenci atbilstīgi sīki
izstrādātiem noteikumiem par tās derīgumu un tajā obligāti
iekļaujamo informāciju, kuri noteikti ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(3)          regulas
7. panta 5. punktu aizstāj ar šādiem:
         “5.        Sīki izstrādātus
noteikumus par zvejas atļauju derīgumu un tajās obligāti
iekļaujamo informāciju nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
         6.          Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz noteikumiem par
zvejas atļaujas piemērojamību maziem kuģiem.”;
(4)          regulas
8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus par zvejas kuģu, rīku un laivu marķēšanu un
identifikāciju saistībā ar:
(a)
dokumentiem, kam jāatrodas uz kuģa;
(b)
noteikumiem par laivu marķēšanu;
(c)
noteikumiem par stacionāriem zvejas
rīkiem un rāmja traļiem;
(d)
marķēšanas zīmēm;
(e)
stoderēm;
(f)
auklām.”;
(5)          regulas
9. pantu groza šādi:
              a) panta
10. punktu aizstāj ar šādu:
         “10.      Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz:
(a)
prasībām izmantot
satelītnovērošanas iekārtas uz zvejas kuģiem;
(b)
satelītnovērošanas iekārtu
parametriem;
(c)
kapteiņu pienākumiem attiecībā
uz satelītnovērošanas iekārtām;
(d)
kontroles pasākumiem, kas jānosaka karoga
dalībvalstīm;
(e)
datu nosūtīšanas biežumu;
(f)
uzraudzību pār ieiešanu
konkrētā apgabalā un iziešanu no tā;
(g)
datu nosūtīšanu piekrastes
dalībvalstij;
(h)
pasākumiem, kas jāveic
satelītnovērošanas iekārtas tehniskas kļūmes vai
nedarbošanās gadījumā;
(i)
datu nesaņemšanu;
(j)
zvejas darbību uzraudzību un
reģistrēšanu;
(k)
Komisijas piekļuvi datiem.”;
              b) pievieno
11. punktu:
         “11.      Noteikumus par formātu,
kādā notiek kuģu satelītnovērošanas sistēmas datu
elektroniska pārraidīšana no karoga dalībvalsts piekrastes
dalībvalstij, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(6)          regulas
13. pantu aizstāj ar šādu:
         “13. pants
         Jaunās tehnoloģijas
         1.          Saskaņā ar
Līgumu var pieņemt pasākumus, kas uzliek pienākumu izmantot
elektroniskas uzraudzības ierīces un līdzekļus
izsekojamības nodrošināšanai, piemēram, ģenētisko
analīzi. Lai novērtētu izmantojamo tehnoloģiju,
dalībvalstis pēc pašu ierosmes vai sadarbībā ar Komisiju
vai tās izraudzītu struktūru līdz 2013. gada
1. jūnijam īsteno izmēģinājuma projektus par
līdzekļiem izsekojamības nodrošināšanai, piemēram,
ģenētisko analīzi.
         2.          Saskaņā
ar Līgumu var nolemt ieviest citas jaunas zivsaimniecības kontroles
metodes, ja attiecīgās tehnoloģijas rentablā veidā
nodrošina kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu
labāku ievērošanu.”;
(7)          regulas
14. pantu groza šādi:
              a)       panta 7. punktu
aizstāj ar šādu:
         “7.        Lai uzglabāto vai
apstrādāto zivju svaru pārrēķinātu zivju
dzīvsvarā, Savienības zvejas kuģu kapteiņi izmanto
pārrēķina koeficientu. Minēto pārrēķina
koeficientu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru.”;
              b)       panta 10. punktu
aizstāj ar šādu:
          “10.      Komisija
ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus
par:
(a)
zvejas žurnālu aizpildīšanu un
iesniegšanu papīra formā;
(b)
paraugiem, kas jāizmanto, kārtojot zvejas
žurnālus papīra formā;
(c)
norādījumiem par zvejas žurnālu
aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;
(d)
zvejas žurnālu iesniegšanas termiņiem;
(e)
šā panta 3. punktā noteiktās
pielaides aprēķināšanu.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
              c)       pievieno 11. punktu:
         “11.      Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz prasību 16. panta 3. punktā un
25. panta 3. punktā minētiem zvejas kuģiem aizpildīt
un iesniegt zvejas žurnāla datus papīra formā.”;
(8)          regulas
15. pantu groza šādi:
              a)       iekļauj
1.a punktu:
         “1.a      Savienības zvejas
kuģu kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā,
ir atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”;
              b)       panta 9. punktu
aizstāj ar šādiem:
         “9.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz:
(a)
noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās
reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas
kļūmes vai nedarbošanās gadījumā;
(b)
pasākumiem, kas jāveic datu
nesaņemšanas gadījumā;
(c)
piekļuvi datiem un pasākumiem, kas
jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta.
         10.        Komisija
ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus
par:
(a)
prasību Savienības zvejas kuģos
uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas
sistēmu;
(b)
formātu, kādā dati no
Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts
kompetentajām iestādēm;
(c)
atbildes ziņojumiem no iestādēm;
(d)
datiem par elektroniskās
reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību;
(e)
formātu, kādā veicama
informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm;
(f)
datu apmaiņu starp dalībvalstīm;
(g)
vienīgās iestādes uzdevumiem;
(h)
datu nosūtīšanas biežumu.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(9)          regulas
16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Lai
veiktu 1. punktā minēto uzraudzību, katra dalībvalsts
sagatavo paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru
Komisija pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar
119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
un ir paredzēts, lai noteiktu kuģu grupas un riska pakāpes un
novērtētu nozveju, un katru gadu līdz 31. janvārim
nosūta to Komisijai, norādot šā plāna izstrādē
izmantotās metodes. Paraugu ņemšanas plāni ir pēc
iespējas nemainīgi laikā un standartizēti attiecīgajos
ģeogrāfiskajos apgabalos.”;
(10)        regulas
17. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
         “6.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus, lai uz ierobežotu, bet pagarināmu laikposmu atbrīvotu
konkrētu kategoriju zvejas kuģus no 1. punktā
minētā pienākuma vai paredzētu citu paziņošanas laikposmu,
ņemot vērā zvejas produktu veidu un attālumu starp zvejas
vietām, izkraušanas vietām un ostām, kurās attiecīgie
kuģi reģistrēti.”;
(11)        regulas
21. pantu groza šādi:
              a)       panta 6. punktu
aizstāj ar šādu:
         “6.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus, lai uz ierobežotu, bet pagarināmu laikposmu atbrīvotu
konkrētu kategoriju zvejas kuģus no 1. punktā
minētā pienākuma vai paredzētu citu paziņošanas laikposmu,
ņemot vērā zvejas produktu veidu un attālumu starp zvejas
vietām, citā kuģī pārkraušanas vietām un
ostām, kurās attiecīgie kuģi reģistrēti.”;
              b)       panta 7. punktu
aizstāj ar šādu:
         “7.        Sīki
izstrādātus noteikumus par:
(a)
pārkraušanas deklarācijas
aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;
(b)
paraugiem, kas jāizmanto, sagatavojot
pārkraušanas deklarācijas papīra formā;
(c)
norādījumiem par pārkraušanas deklarāciju
aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;
(d)
termiņiem, kādā iesniedzamas
pārkraušanas deklarācijas papīra formā;
(e)
papīra formā sagatavotas
pārkraušanas deklarācijas nodošanu;
(f)
šā panta 3. punktā noteiktās
pielaides aprēķināšanu
         pieņem ar īstenošanas aktiem.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(12)        regulas
22. pantu groza šādi:
              a)       iekļauj
1.a punktu:
         “1.a      Savienības zvejas
kuģu kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā,
ir atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”;
              b)       panta 7. punktu
aizstāj ar šādu:
         “7.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz:
(a)
noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās
reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas
kļūmes vai nedarbošanās gadījumā;
(b)
pasākumiem, kas jāveic datu
nesaņemšanas gadījumā;
(c)
piekļuvi datiem un pasākumiem, kas
jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta.”;
              b) pievieno
8. punktu:
         “8.        Komisija
ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus
par:
(a)
prasību Savienības zvejas kuģos
uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas
sistēmu;
(b)
formātu, kādā dati no
Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts
kompetentajām iestādēm;
(c)
atbildes ziņojumiem;
(d)
datiem par elektroniskās
reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību;
(e)
formātu, kādā veicama
informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm;
(f)
datu apmaiņu starp dalībvalstīm;
(g)
vienīgās iestādes uzdevumiem.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(13)        regulas
23. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
         “5.        Komisija
ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus
par:
(a)
izkraušanas deklarāciju aizpildīšanu
papīra formā;
(b)
paraugiem, kas jāizmanto, sagatavojot
izkraušanas deklarācijas papīra formā;
(c)
norādījumiem par izkraušanas deklarāciju
aizpildīšanu un iesniegšanu papīra formā;
(d)
izkraušanas deklarāciju iesniegšanas
termiņiem;
(e)
zvejas darbībām, kurās
iesaistījušies divi vai vairāki Savienības zvejas kuģi.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(14)        regulas
24. pantu groza šādi:
              a)
iekļauj 1.a punktu:
“1.a   Savienības zvejas kuģu
kapteiņi, kuru kuģus izmanto tikai akvakultūrā, ir
atbrīvoti no 1. punkta prasībām.”;
              b) panta
8. punktu aizstāj ar šādu:
“8.     Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz:
(a)
noteikumiem, kas piemērojami elektroniskās
reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas
kļūmes vai nedarbošanās gadījumā;
(b)
pasākumiem, kas jāveic datu
nesaņemšanas gadījumā;
(c)
piekļuvi datiem un pasākumiem, kas
jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta.”;
              c) pievieno
9. punktu:
“9.     Komisija ar
īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:
(a)
prasību Savienības zvejas kuģos
uzstādīt elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas
sistēmu;
(b)
formātu, kādā dati no
Savienības zvejas kuģa jānosūta tā karoga valsts
kompetentajām iestādēm;
(c)
atbildes ziņojumiem;
(d)
datiem par elektroniskās
reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību;
(e)
formātu, kādā veicama
informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm;
(f)
datu apmaiņu starp dalībvalstīm;
(g)
vienīgās iestādes uzdevumiem.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(15)        regulas
25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Lai
veiktu 1. punktā minēto uzraudzību, katra dalībvalsts
sagatavo paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru
Komisija pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar
119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
un ir paredzēts, lai noteiktu kuģu grupas un riska pakāpes un
novērtētu nozveju, un katru gadu līdz 31. janvārim
nosūta to Komisijai, norādot šā plāna izstrādē
izmantotās metodes. Paraugu ņemšanas plāni ir pēc
iespējas nemainīgi laikā un standartizēti attiecīgajos
ģeogrāfiskajos apgabalos.”;
(16)        regulas
28. pantu groza šādi:
              a)       panta 1. punkta
ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
         “1.        Ja
tā nolemts saskaņā ar Līgumu, Savienības zvejas
kuģu kapteiņi, kuru kuģi nav aprīkoti ar funkcionējošu
kuģu satelītnovērošanas sistēmu, kā minēts
9. pantā, vai kuri nenosūta zvejas žurnāla datus
elektroniski, kā minēts 15. pantā, un uz kuriem attiecas
zvejas piepūles režīms, tieši pirms katras ieiešanas
ģeogrāfiskajā apgabalā, uz ko attiecas zvejas piepūles
režīms, vai pirms iziešanas no tā savas karoga dalībvalsts kompetentajām
iestādēm un, attiecīgā gadījumā, piekrastes
dalībvalstij pa teleksu, faksu, telefonu vai elektronisko pastu, ko
saņēmējs pienācīgi reģistrē, vai pa radio,
izmantojot radiostaciju, kas saskaņā ar Savienības noteikumiem
apstiprināta šādu ziņojumu saņemšanai, zvejas piepūles
ziņojuma formā dara zināmu šādu informāciju:”;
              b)       pievieno šādu
3. punktu:
         “3.        Sīki
izstrādātus noteikumus par zvejas piepūles ziņojumu
nosūtīšanu Komisija var noteikt ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(17)        regulas
32. pantu svītro;
(18)        regulas
33. pantu groza šādi:
              a)       panta 7. punktu
aizstāj ar šādu:
         “7.        Neskarot
XII sadaļu, dalībvalstis līdz 2011. gada
30. jūnijam var īstenot izmēģinājuma projektus ar
Komisiju un tās izraudzītu struktūru par attālu reāllaika
piekļuvi dalībvalstu datiem, kas reģistrēti un
apstiprināti atbilstīgi šai regulai. Tiek apsvērts un
testēts datu piekļuves veids un procedūras. Dalībvalstis
līdz 2011. gada 1. janvārim informē Komisiju par to,
vai tās plāno veikt izmēģinājuma projektus. No
2012. gada 1. janvāra saskaņā ar Līgumu var
nolemt paredzēt citu veidu un biežumu, kādā datus nosūta
Komisijai.”;
b)      panta 10. punktu aizstāj ar
šādu:
         “10.      Formātu, kādā
nosūtāmi šajā pantā minētie dati, Komisija var noteikt
ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(19)        regulas
36. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2.     Ja Komisija uz
35. pantā minētās informācijas pamata vai pēc pašas
ierosmes konstatē, ka Savienībai, dalībvalstij vai
dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt
par pilnībā izmantotām, Komisija informē par to
attiecīgās dalībvalstis un ar īstenošanas aktiem aizliedz
zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas
rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas
darbībās iesaistīto floti.”;
(20)        regulas
37. pantu groza šādi:
              a) panta
2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Ja netiek novērsts
kaitējums, kas nodarīts dalībvalstij, kurai aizliedza zvejot,
pirms tās zvejas iespējas bija pilnībā izmantotas, Komisija
ar īstenošanas aktiem nosaka pasākumus, kuru mērķis ir
attiecīgi kompensēt nodarīto kaitējumu. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minētie
pasākumi var ietvert atvilkumus no ikvienas pārzvejojušās
dalībvalsts zvejas iespējām un tādējādi atvilkto
daudzumu atbilstīgu iedalīšanu dalībvalstīm, kuru zvejas
darbības tika aizliegtas, pirms to zvejas iespējas bija
pilnībā izmantotas.”;
              b) panta
4. punktu aizstāj ar šādu:
         “4.        Sīki
izstrādātus noteikumus par nodarītā kaitējuma
paziņošanu, par to dalībvalstu noteikšanu, kurām nodarīts
kaitējums, un kaitējuma apmēra noteikšanu, par pārzvejojušo
dalībvalstu un pārzvejoto zivju daudzumu noteikšanu, par atvilkumiem,
kuri no pārzvejojušo dalībvalstu zvejas iespējām
jāveic proporcionāli pārsniegtajām zvejas
iespējām, par to dalībvalstu zvejas iespēju
papildinājumiem, kam nodarīts kaitējums, proporcionāli
nodarītajam kaitējumam, par datumiem, kuros papildinājumi un
atvilkumi stājas spēkā, un, attiecīgā gadījumā,
par citiem vajadzīgiem pasākumiem nodarītā kaitējuma
kompensēšanai Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(21)        regulas
38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Komisija
ar īstenošanas aktiem var pieņemt sīki izstrādātus
šā panta piemērošanas noteikumus attiecībā uz:
(a)
zvejas kuģu reģistrāciju;
(b)
zvejas kuģu dzinēja jaudas
verifikāciju;
(c)
zvejas kuģu tilpības verifikāciju;
(d)
zvejas rīku veida, skaita un parametru verifikāciju.
         Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(22)        regulas
40. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
         “6.        Sīki
izstrādātus noteikumus par galvenā dzinēja jaudas
sertificēšanu un galvenā dzinēja jaudas fizisko pārbaudi
Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru.”;
(23)        regulas
41. panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
         “1.        Dalībvalstis pēc
riska analīzes veic datu verifikāciju, lai pārliecinātos
par dzinēja jaudas datu atbilstību, izmantojot visu informāciju,
kas administrācijai pieejama par attiecīgā kuģa
tehniskajiem parametriem. Minēto datu verifikāciju veic, izmantojot
paraugu ņemšanas plānu, kas pamatojas uz metodiku, kuru Komisija
pieņēmusi ar īstenošanas aktiem saskaņā ar
119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
un attiecas uz augsta riska kritērijiem, pēc nejaušības principa
atlasīto paraugu lielumu un verificējamajiem tehniskajiem
dokumentiem. Dalībvalstis jo īpaši pārbauda informāciju,
kas ietverta:”;
(24)        regulas
43. pantu groza šādi:
              a)       panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
         “1.        Kad
saskaņā ar Līgumu tiek pieņemts daudzgadu plāns, var
nolemt tajā iekļaut maksimālo apjomu, kurš piemērojams
minētajā plānā ietverto sugu dzīvsvaram un pēc
kura pārsniegšanas zvejas kuģim pieprasa izkraut nozveju
apstiprinātā ostā vai vietā, kas atrodas tuvu krastam.”;
b)      panta 7. punktu aizstāj ar
šādu:
         “7.        Dalībvalstis
atbrīvo no 5. punkta c) apakšpunkta prasībām, ja
valsts kontroles rīcības programmā, kas pieņemta
saskaņā ar 46. pantu, ir iekļauts plāns par to,
kā veikt kontroli apstiprinātajās ostās, kompetentajām
iestādēm nodrošinot tādu pašu kontroles līmeni. Plānu
uzskata par pietiekamu, ja Komisija to apstiprinājusi ar īstenošanas
aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(25)        regulas
45. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Attiecīgo
robežvērtību un datu nosūtīšanas biežumu, kas minēts
1. punktā, katrā daudzgadu plānā nosaka
saskaņā ar Līgumu.”;
(26)        regulas
49. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Neskarot
44. pantu, saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus, lai pieņemtu noteikumus par
pienākumu turēt uz kuģa apstrādātu produktu
uzglabāšanas plānu (pa sugām), kurā norādīts,
kurā kravas tilpnes vietā tie atrodas.”;
(27)        regulas
50. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:
         “1.        Savienības
zvejas kuģu un trešo valstu zvejas kuģu zvejas darbības zvejas
zonās, kuras saskaņā ar Līgumu ir noteiktas par zvejai ierobežotām
teritorijām, kontrolē piekrastes dalībvalsts zvejas
uzraudzības centrs, kam ir sistēma, lai pamanītu un
reģistrētu kuģu ieiešanu zvejai ierobežotā teritorijā,
tās šķērsošanu tranzītā un iziešanu no tās.
         2.          Papildus
1. punktā minētajam saskaņā ar Līgumu tiek
noteikta diena, no kuras uz zvejas kuģiem ir operatīva sistēma,
kas brīdina kapteini par ieiešanu zvejai ierobežotā teritorijā
un iziešanu no tās.”;
(28)        regulas
51. pantu groza šādi:
              a) panta
1. punktu aizstāj ar šādu:
         “1.        Kad sasniegts konkrētas
sugas vai sugu grupas nozvejas robežlielums, attiecīgajā
apgabalā saskaņā ar šo iedaļu uz laiku nosaka zvejas
liegumu. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu konkrētas sugas vai
sugu grupas, kurām piemēro nozvejas robežlielumu, ņemot
vērā nozvejas sastāvu sugu un/vai zivju garuma ziņā
konkrētos apgabalos un/vai zvejniecībās.”;
              b)       panta 2. punktu
aizstāj ar šādu:
         “2.        Nozvejas
robežlielumu aprēķina kā konkrētas sugas vai sugu grupas
procentuālo daļu vai svaru salīdzinājumā ar
attiecīgo zivju kopējo nozveju vienā zvejas rīku
iemetienā, pamatojoties uz paraugu ņemšanas metodiku, kuru Komisija
noteikusi ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar
119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
un ir paredzēta, lai noteiktu apgabalus, kuros pastāv robežlieluma
sasniegšanas risks, un verificētu robežlieluma sasniegšanu.”;
              c)       panta 3. punktu
svītro;
(29)        pēc
51. panta iekļauj šādu jaunu 51.a pantu:
         “51.a pants
Sīki
izstrādāti īstenošanas noteikumi
         Sīki izstrādātus
noteikumus par apgabaliem, kuros noteikts zvejas liegums reāllaikā,
zvejas lieguma noteikšanu un informāciju par zvejas liegumiem
reāllaikā Komisija var noteikt ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(30)        regulas
52. pantu aizstāj ar šādu:
         “1.        Ja
nozvejas apjoms divos secīgos zvejas rīku iemetienos pārsniedz
nozvejas robežlielumu, zvejas kuģis pirms zvejas turpināšanas maina
zvejas apgabalu, pārvietojoties par konkrētu attālumu no
jebkuras iepriekšējā zvejas iemetiena vietas, un nekavējoties
informē piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes.
         2.          Attālums,
kas minēts 1. punktā, sākotnēji ir vismaz piecas
jūras jūdzes un – attiecībā uz kuģiem, kuru
lielākais garums ir mazāks par 12 metriem, – divas
jūras jūdzes.
         3.          Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus, ar kuriem groza 1. un 2. punktā minētos attālumus,
ņemot vērā šādus elementus:
 -           pieejamais
zinātniskais ieteikums
-           un inspekcijas ziņojuma secinājumi
par apgabalu, kuram ir noteikti
            nozvejas robežlielumi.”;
(31)        regulas
54. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
         “1.        Pamatojoties
uz informāciju, kas liecina, ka nozvejas robežlielums ir sasniegts,
Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt apgabalu, kurā uz laiku
jānosaka zvejas liegums, ja piekrastes dalībvalsts pati nav noteikusi
šādu liegumu.”;
(32)        regulas
55. panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem:
         “4.        Ja,
pamatojoties uz 3. punktā minētās atpūtas zvejas
bioloģiskās ietekmes zinātnisku novērtējumu, tiek
konstatēts, ka atpūtas zvejai ir ievērojama ietekme,
saskaņā ar Līgumu var noteikt pārvaldības pasākumus,
piemēram, zvejas atļaujas un nozvejas deklarācijas.
         5.          Sīki
izstrādātus noteikumus par 3. punktā minēto paraugu
ņemšanas plānu izstrādi un paraugu ņemšanas plānu
paziņošanu un novērtēšanu Komisija nosaka ar īstenošanas
aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
119. panta 2. punktā minēto pārbaudes
procedūru.”;
(33)        regulas 58. pantu
groza šādi:
              a)       iekļauj 7.a un
7.b punktu:
         “7.a      Informāciju, kas
norādīta 5. punkta a)–f) apakšpunktā, nepiemēro:
(a)
importētiem zvejas un akvakultūras
produktiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008
12. panta 5. punktu neietilpst nozvejas sertifikāta
darbības jomā;
(b)
zvejas un akvakultūras produktiem, kas
iegūti vai audzēti saldūdenī;
(c)
dekoratīvām zivīm,
vēžveidīgajiem un gliemjiem.
         7.b        Informāciju, kas
norādīta 5. punkta a)–h) apakšpunktā, nepiemēro
zvejas un akvakultūras produktiem, uz ko attiecas Kombinētās
nomenklatūras tarifa pozīcijas 1604 un 1605.”;
              b)       panta 8. un 9. punktu
aizstāj ar šādiem:
         “8.        Šajā
pantā izklāstītās prasības dalībvalstis var
nepiemērot maziem produktu daudzumiem, kurus no zvejas kuģa tieši
pārdod patērētājiem, ja šo daudzumu vērtība ir
neliela.
         9.          Vērtība,
kas minēta 8. punktā, sākotnēji nepārsniedz
EUR 50 dienā.
         10.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz:
(a)
to zvejas un akvakultūras produktu noteikšanu,
kuriem piemēro šo pantu;
(b)
informācijas fizisku pievienošanu zvejas un
akvakultūras produktiem;
(c)
sadarbību starp dalībvalstīm
saistībā ar piekļuvi informācijai, kas pievienota partijai
vai ko fiziski nosūta kopā ar partiju;
(d)
to zvejas un akvakultūras produktu noteikšanu,
kam nepiemēro dažus šā panta noteikumus;
(e)
informāciju par attiecīgo
ģeogrāfisko apgabalu;
(f)
šā panta 9. punktā
paredzētās vērtības grozīšanu;
(g)
patērētājiem pieejamo
informāciju par zvejas un akvakultūras produktiem.”;
(34)        regulas
59. panta 3. punktu aizstāj ar šādiem:
         “3.        Pircēju,
kas iegādājas zvejas produktus, kuru apjoms nepārsniedz
konkrētu svara robežlielumu un kurus pēc tam nelaiž tirgū, bet
izmanto tikai privātam patēriņam, atbrīvo no šā panta
prasībām.
         4.          Svara
robežlielums, kas minēts 3. punktā, sākotnēji nepārsniedz
30 kg dienā.
         5.          Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz 4. punktā minētā svara robežlieluma
grozīšanu, ņemot vērā attiecīgā krājuma
stāvokli.”;
(35)        regulas
60. pantu groza šādi:
              a)       panta 1. punktu aizstāj
ar šādu:
         “1.        Dalībvalsts
nodrošina to, ka visi zvejas produkti tiek nosvērti kompetento
iestāžu apstiprinātās sistēmās, ja vien tā nav
pieņēmusi Komisijas apstiprinātu paraugu ņemšanas
plānu, kas pamatojas uz riska izvērtējuma metodiku, kuru Komisija
noteikusi ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar
119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru,
un ir paredzēts, lai noteiktu paraugu lielumu, riska pakāpes, riska
kritērijus un vērā ņemamo informāciju.”;
              b)       panta 7. punktu
aizstāj ar šādu:
         “7.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz:
(a)
to svēršanas procedūru noteikšanu, ko
piemēro izkrāvumiem no Savienības zvejas kuģiem un
pārkrāvumiem citā kuģī, kuros iesaistīti
Savienības zvejas kuģi, kā arī zvejas produktu
svēršanai uz Savienības zvejas kuģiem ES ūdeņos;
(b)
svēršanas datu reģistriem;
(c)
svēršanas laiku;
(d)
svēršanas sistēmām;
(e)
saldētu zvejas produktu svēršanu;
(f)
ledus un ūdens svara atskaitīšanu;
(g)
kompetento iestāžu piekļuvi
svēršanas sistēmām, svēršanas datu reģistriem,
rakstiskajām deklarācijām un telpām, kurās glabā
vai apstrādā zvejas produktus;
(h)
īpašiem dažu pelaģisko sugu
svēršanas noteikumiem par:
i)        siļķu, makreļu un
stavridu nozveju svēršanas procedūru noteikšanu,
ii)       ostām, kurās veic
svēršanu,
iii)      kompetento iestāžu
informēšanu pirms ieiešanas ostā,
iv)      izkraušanu,
v)       zvejas žurnālu,
vi)      publiskām svēršanas
iekārtām,
vii)     privātām svēršanas
iekārtām,
viii)    saldētu zivju svēršanu,
ix)      svēršanas datu reģistru
glabāšanu,
x)       pārdošanas zīmi un
pārņemšanas deklarāciju,
xi)      kontrolpārbaudēm,
xii)     svēršanas uzraudzību.”;
(36)        regulas
61. pantu aizstāj ar šādu:
“61. pants
Zvejas
produktu svēršana pēc to transportēšanas no izkraušanas vietas
         1.          Atkāpjoties no
60. panta 2. punkta, dalībvalstis var atļaut svērt zvejas
produktus pēc transportēšanas no izkraušanas vietas, ja tos
transportē uz galamērķi attiecīgās dalībvalsts
teritorijā un ja minētā dalībvalsts ir pieņēmusi
kontroles plānu, ko Komisija apstiprinājusi ar īstenošanas aktu.
Minētais kontroles plāns pamatojas uz riska izvērtējuma
metodiku, kas paredzēta paraugu lieluma, riska pakāpes, riska
kritēriju un kontroles plānu satura noteikšanai. Šo paraugu
ņemšanas metodiku Komisija pieņem ar īstenošanas aktiem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
         2.          Atkāpjoties no
1. punkta, tās dalībvalsts kompetentās iestādes,
kurā zvejas produktus izkrauj, var atļaut minētos produktus
pirms svēršanas nogādāt reģistrētiem pircējiem,
reģistrētiem izsoļu namiem vai citām struktūrām
vai personām, kas ir atbildīgas par zvejas produktu pirmo
pārdošanu citā dalībvalstī. Šī atļauja ir
saskaņā ar 94. pantā minēto attiecīgo
dalībvalstu kopīgo kontroles programmu, kuru Komisija
apstiprinājusi ar īstenošanas aktu. Minētā kopīgā
kontroles programma pamatojas uz riska izvērtējuma metodiku, kas
paredzēta paraugu lieluma, riska pakāpes, riska kritēriju un
kontroles plānu satura noteikšanai. Šo paraugu ņemšanas metodiku
Komisija pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar
119. panta 2. punktā minēto pārbaudes
procedūru.”;
(37)        regulas
64. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Sīki
izstrādātus noteikumus par sugas īpatņu skaita, produktu
sagatavošanas veida un cenas norādīšanu pārdošanas
zīmēs un par pārdošanas zīmju formātiem Komisija
nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(38)        regulas
65. pantu aizstāj ar šādu:
“65. pants
Atbrīvojums no prasībām par pārdošanas zīmēm
         1.          Var piešķirt
atbrīvojumu no pienākuma iesniegt kompetentajām
iestādēm vai citām dalībvalsts pilnvarotām
struktūrām pārdošanas zīmi par zvejas produktiem, kas
izkrauti no konkrētu 16. un 25. pantā minētu kategoriju
Savienības zvejas kuģiem, vai par nelieliem izkrautu zvejas produktu
daudzumiem. Minētais nelielais daudzums sākotnēji
nepārsniedz 50 kg dzīvsvara ekvivalenta katrai sugai.
Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus, lai piešķirtu šādus atbrīvojumus un
koriģētu nelielos daudzumus, ņemot vērā
attiecīgā krājuma stāvokli.
         2.          Pircēju, kas
iegādājas produktus, kuru apjoms nepārsniedz konkrētu svara
robežlielumu un kurus pēc tam nelaiž tirgū, bet izmanto tikai
privātam patēriņam, atbrīvo no 62., 63. un 64. panta
noteikumiem. Minētais svara robežlielums sākotnēji
nepārsniedz 30 kg. Saskaņā ar 119.a pantu Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par minētā svara robežlieluma
grozīšanu, ņemot vērā attiecīgā krājuma
stāvokli.”;
(39)        regulas
71. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
         “5.        Pārraudzības
ziņojuma formātu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(40)        regulas
73. pantu groza šādi:
              a) panta
1. punktu aizstāj ar šādu:
         “1.        Ja saskaņā ar
Līgumu ir izveidota Savienības kontroles novērotāju
sistēma, dalībvalstu iecelti kontroles novērotāji uz zvejas
kuģiem pārbauda, vai zvejas kuģis ievēro kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumus. Viņi izpilda visus
novērotāju sistēmas uzdevumus un jo īpaši verificē un
reģistrē kuģa zvejas darbības un attiecīgos
dokumentus.”;
b) panta 9. punktu aizstāj ar
šādu:
         “9.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus šādos ar kontroles novērotājiem saistītos
jautājumos:
(a)
kuģu izraudzīšanās kontroles
novērotāju sistēmas piemērošanai;
(b)
sakaru sistēma;
(c)
noteikumi par kuģa drošību;
(d)
pasākumi, ar kuriem nodrošina kontroles
novērotāju neatkarību;
(e)
kontroles novērotāju pienākumi;
(f)
izmēģinājumu projektu
finansēšana.”;
(41)        regulas
74. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
         “6.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz inspekcijas metodiku un veikšanu, arī par:
(a)
noteikumiem par to ierēdņu pilnvarošanu,
kas atbildīgi par inspekcijas veikšanu jūrā vai uz sauszemes;
(b)
to, kā dalībvalstis pieņem uz riska
izvērtējumu balstītu pieeju inspicējamo objektu
izvēlei;
(c)
kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes
pasākumu koordinēšanu dalībvalstu starpā;
(d)
ierēdņu pienākumiem pirms
inspekcijas;
(e)
to ierēdņu pienākumiem, kas
pilnvaroti veikt inspekcijas;
(f)
dalībvalstu, Komisijas un Eiropas
Zivsaimniecības kontroles aģentūras pienākumiem;
(g)
īpašiem noteikumiem, kas piemērojami
inspekcijām jūrā un ostā, transporta inspekcijām,
tirgus inspekcijām.”;
(42)        regulas
75. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz operatora un kapteiņa pienākumiem
inspekciju laikā.”;
(43)        regulas
76. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
         “4.        Sīki
izstrādātu kārtību saistībā ar kopīgiem
noteikumiem par inspekcijas ziņojumu saturu, inspekcijas ziņojumu
sagatavošanu un par inspekcijas ziņojuma kopijas nosūtīšanu
operatoram Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru.”;
(44)        regulas
78. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Sīki
izstrādātus noteikumus par elektroniskās datubāzes
darbību un Komisijas piekļuvi tai Komisija nosaka ar īstenošanas
aktiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
119. panta 2. punktā minēto pārbaudes
procedūru.”;
(45)        regulas
79. pantu aizstāj ar šādu:
“79. pants
Savienības
inspektori
         1.          Savienības inspektoru
sarakstu Komisija izveido ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
         2.          Neskarot
piekrastes dalībvalstu primāro atbildību, Savienības
inspektori atbilstīgi šai regulai var veikt inspekcijas Savienības
ūdeņos un uz Savienības zvejas kuģiem, kas atrodas
ārpus Savienības ūdeņiem.
         3.          Savienības
inspektorus var norīkot:
(a)
saskaņā ar 95. pantu pieņemto
īpašo kontroles un inspekcijas programmu īstenošanai;
(b)
starptautisku zivsaimniecības kontroles
programmu īstenošanai, ja Savienība uzņēmusies
saistības nodrošināt kontroli.
         4.          Savienības
inspektoriem uzdevumu izpildes vajadzībām, ievērojot
5. punktu, nekavējoties nodrošina piekļuvi:
(a)
visām vietām uz Savienības zvejas
kuģiem un uz citiem kuģiem, kuri veic zvejas darbības,
publiskām telpām vai vietām un transportlīdzekļiem, un
(b)
visai informācijai un dokumentiem, kas ir
vajadzīgi viņu uzdevumu pildīšanai, jo īpaši zvejas
žurnālam, izkraušanas deklarācijām, nozvejas sertifikātiem,
pārkraušanas deklarācijai, pārdošanas zīmēm un citiem
attiecīgiem dokumentiem,
         un to dara tikpat
lielā mērā un atbilstīgi tiem pašiem nosacījumiem,
kādi ir tās dalībvalsts ierēdņiem, kurā notiek
inspekcija.
         5.          Savienības
inspektoriem nav nekādu policijas un izpildes pilnvaru ārpus to
izcelsmes dalībvalsts teritorijas vai Savienības ūdeņiem,
kas nav to izcelsmes dalībvalsts suverenitātē un
jurisdikcijā.
6.      Komisijas
ierēdņiem vai tās izraudzītas struktūras
ierēdņiem, kas iecelti par Savienības inspektoriem, nav
policijas un izpildes pilnvaru.
7.      Komisija ar īstenošanas aktiem
nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:
(a)
Savienības inspektoru paziņošanu
Komisijai;
(b)
Savienības inspektoru saraksta pieņemšanu
un uzturēšanu;
(c)
Savienības inspektoru paziņošanu
reģionālām zvejniecības pārvaldības
organizācijām;
(d)
Savienības inspektoru pilnvarām un
pienākumiem;
(e)
Savienības inspektoru ziņojumiem;
(f)
pasākumiem pēc Savienības inspektoru
ziņojumu saņemšanas.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(46)        regulas
88. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
         “2.        Zivju daudzumu, kas
jāieskaita izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas
dalībvalsts kvotas izlietojumā, Komisija nosaka ar īstenošanas
aktiem pēc apspriešanās ar abām attiecīgajām
dalībvalstīm. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(47)        regulas
92. panta 5. punktu aizstāj ar šādiem:
         “5.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz:
(a)
punktu skaitu, ko piešķir par smagiem
pārkāpumiem;
(b)
maksimālo punktu skaitu, pēc kura
sasniegšanas zvejas licence tiek apturēta vai galīgi anulēta;
(c)
pasākumiem pēc zvejas licences
apturēšanas un galīgas anulēšanas;
(d)
nelegālu zveju zvejas licences apturēšanas
laikposmā vai pēc zvejas licences galīgas anulēšanas;
(e)
nosacījumiem, kas pamato punktu dzēšanu.
         5.a        Komisija ar īstenošanas
aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:
(a)
smagiem pārkāpumiem piemērojamas
punktu sistēmas izveidi un darbību;
(b)
lēmumu paziņošanu;
(c)
to kuģu īpašumtiesību nodošanu,
kuriem piešķirti punkti;
(d)
to subjektu zvejas licenču svītrošanu no
attiecīgajiem sarakstiem, kas atbildīgi par smagiem
pārkāpumiem;
(e)
pienākumiem informēt par dalībvalstu
izveidoto punktu sistēmu, ko piemēro zvejas kuģu kapteiņiem.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(48)        regulas
95. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
         “1.        Dažās
zvejniecībās var īstenot īpašas kontroles un inspekcijas
programmas. Komisija ar īstenošanas aktiem un attiecīgo
dalībvalstu piekrišanu var noteikt, kurās zvejniecībās
īsteno īpašas kontroles un inspekcijas programmas, pamatojoties uz
vajadzību veikt attiecīgo zvejniecību īpašu un
koordinētu kontroli. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(49)        regulas
102. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:
         “3.        Attiecīgās
dalībvalstis informē Komisiju par izmeklēšanas rezultātiem
un nosūta Komisijai ziņojumu, kas sagatavots ne vēlāk
kā trīs mēnešus pēc Komisijas pieprasījuma. Komisija,
ņemot vērā pienācīgi pamatotu dalībvalsts
lūgumu, ar īstenošanas aktiem var pagarināt minēto
termiņu par pieņemamu laikposmu.
         4.          Ja 2. punktā
minētās administratīvās izmeklēšanas
rezultātā pārkāpumi netiek novērsti vai ja Komisija
98. un 99. pantā minēto verifikāciju vai autonomu
inspekciju laikā vai 100. pantā minētās revīzijas
laikā konstatē nepilnības dalībvalsts kontroles
sistēmā, Komisija ar īstenošanas aktiem kopā ar minēto
dalībvalsti izveido rīcības plānu. Dalībvalsts veic
visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu minēto
rīcības plānu.”;
(50)        regulas
103. pantu groza šādi:
              a)       panta 1. punkta
ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
         “1.        Komisija
ar īstenošanas aktiem var nolemt uz laiku, kas nepārsniedz
18 mēnešus, pilnībā vai daļēji apturēt
Savienības finansiālās palīdzības maksājumus, ko
veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un
Regulas (EK) Nr. 861/2006 8. panta a) punktu, ja pierādījumi
liecina, ka:”;
              b)       panta 2. punktu
aizstāj ar šādu:
         “2. Ja apturējuma laikposmā
attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj
pierādīt, ka tā ir veikusi darbību stāvokļa
uzlabošanai, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu
ievērošanu un izpildi, vai ka nepastāv nopietns risks, ka
turpmāk tiks traucēta Savienības kontroles un noteikumu izpildes
sistēmas efektīva darbība, Komisija ar īstenošanas aktiem
var pilnībā vai daļēji anulēt Savienības
finansiālo palīdzību, kuras maksājumi apturēti
atbilstīgi 1. punktam. Finansiālo palīdzību šādi
anulē tikai tad, ja attiecīgie maksājumi bijuši apturēti uz
12 mēnešiem.”;
              c)       panta 8. punktu
aizstāj ar šādu:
         “8. Komisija ar
īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:
(a)
maksājuma termiņa pārtraukšanu;
(b)
maksājumu apturēšanu;
(c)
finansiālās palīdzības
anulēšanu.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(51)        regulas
104. pantu groza šādi:
              a) panta
1. punktu aizstāj ar šādu:
         “1.        Ja
dalībvalsts neievēro pienākumus daudzgadu plāna
īstenošanā un ja Komisijai ir pierādījumi, ka minēto
pienākumu neievērošana nopietni apdraud attiecīgā
krājuma saglabāšanos, tad Komisija ar īstenošanas aktiem var uz
laiku attiecīgajai dalībvalstij noteikt aizliegumu darboties
zvejniecībās, uz ko attiecas minētās nepilnības.”;
              b) panta
4. punktu aizstāj ar šādu:
         “4.        Komisija
ar īstenošanas aktiem atceļ aizliegumu pēc tam, kad
dalībvalsts ir Komisijai rakstiski pierādījusi, ka
attiecīgās zvejniecības var droši izmantot.”;
(52)        regulas
105. pantu groza šādi:
a)      panta 2. punkta pirmās
daļas ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
         “2.        Ja dalībvalsts
attiecīgajā gadā ir pārzvejojusi tai pieejamo kvotu,
iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas,
Komisija ar īstenošanas aktiem nākamajā gadā vai gados veic
atvilkumus no pārzvejojušās dalībvalsts gada kvotas,
iedalītā apjoma vai daļas, reizinot to ar koeficientu
atbilstīgi šādai tabulai.”;
b)      panta 4., 5. un 6. punktu
aizstāj ar šādiem:
         “4.        Ja iepriekšējos gados
dalībvalsts ir pārzvejojusi tai pieejamo kvotu, iedalīto apjomu
vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas, Komisija pēc apspriešanās
ar attiecīgo dalībvalsti ar īstenošanas aktiem var veikt
atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākajām
kvotām, lai ņemtu vērā pārzvejas apjomu. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
         5.          Ja saskaņā
ar 1. un 2. punktu nevar veikt atvilkumus par pārzvejotu kvotu,
iedalīto apjomu vai daļu no krājumiem vai krājumu grupas,
jo minētā kvota, iedalītais apjoms vai daļa no
krājumiem vai krājumu grupas attiecīgajai dalībvalstij nav
pieejami vai nav pieejami pietiekamā mērā, Komisija pēc
apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti nākamajā
gadā vai gados saskaņā ar 1. punktu ar īstenošanas
aktiem var veikt atvilkumus no kvotas, iedalītā apjoma vai daļas
no krājumiem vai krājumu grupas, kas attiecīgajai dalībvalstij
pieejami tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā vai kam
ir tāda pati tirdzniecības vērtība.
         6.          Komisija
ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus
par:
(a)
pielāgotās kvotas novērtēšanu,
attiecībā pret kuru aprēķina izmantojuma pārsniegumu;
(b)
procedūru, saskaņā ar kuru notiek
apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti par 4. un
5. punktā minēto kvotu atvilkšanu.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(53)        regulas
106. pantu groza šādi:
              a)       panta
1. punktu aizstāj ar šādu:
         “1.        Ja
Komisija konstatē, ka dalībvalsts ir pārsniegusi tai
iedalīto zvejas piepūli, Komisija ar īstenošanas aktiem veic
atvilkumus no attiecīgās dalībvalsts turpmākās zvejas
piepūles.”;
b)           panta 2. punkta ievadfrāzi
aizstāj ar šādu:
         “2.        Ja
zvejas piepūle, kas dalībvalstij pieejama ģeogrāfiskā
apgabalā vai zvejniecībā, ir pārsniegta, Komisija ar
īstenošanas aktiem nākamajā gadā vai gados veic atvilkumus
no zvejas piepūles, kas minētajai dalībvalstij pieejama
attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā vai
zvejniecībā, reizinot to ar koeficientu atbilstīgi šādai
tabulai.”;
c)           panta 3. un 4. punktu
aizstāj ar šādiem:
         “3.        Ja saskaņā ar
2. punktu nevar veikt atvilkumu no maksimāli pieļaujamās
krājuma zvejas piepūles, kas ir pārsniegta, jo minētā
krājuma maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle
attiecīgajai dalībvalstij nav pieejama vai nav pieejama
pietiekamā mērā, Komisija saskaņā ar 2. punktu
nākamajā gadā vai gados ar īstenošanas aktiem var veikt
atvilkumus no zvejas piepūles, kas minētajai dalībvalstij
pieejama tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā.
         4.          Komisija ar īstenošanas
aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus par:
(a)
maksimāli pieejamās zvejas piepūles
novērtēšanu, attiecībā pret kuru aprēķina
izmantojuma pārsniegumu;
(b)
procedūru, kā notiek apspriešanās ar
attiecīgo dalībvalsti par 3. punktā minēto zvejas
piepūles atvilkšanu.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(54)        regulas
107. pantu groza šādi:
              a)       panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
         “1.        Ja ir
pierādījumi, ka dalībvalsts neievēro noteikumus par
daudzgadu plānos iekļautiem krājumiem un ka tas var nopietni
apdraudēt šo krājumu saglabāšanos, Komisija ar īstenošanas
aktiem nākamajā gadā vai gados var veikt atvilkumus no
minētajai dalībvalstij pieejamajām gada kvotām,
iedalītā apjoma vai daļas no krājumiem vai krājumu
grupas, piemērojot proporcionalitātes principu un ņemot
vērā krājumiem nodarīto kaitējumu.”;
         b)         panta 4. punktu
aizstāj ar šādu:
         “4.        Saskaņā
ar 119.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus par termiņu, kādā dalībvalstīm
jāpierāda, ka zvejniecības var droši izmantot, par
materiāliem, kas dalībvalstīm jāiekļauj savā
atbildē, un par atvelkamo daudzumu noteikšanu, ņemot vērā:
(a)
noteikumu neievērošanas apmēru un veidu;
(b)
saglabāšanas apdraudējuma smagumu;
(c)
kaitējumu, kas krājumam nodarīts
noteikumu neievērošanas dēļ.”;
(55)        XI sadaļas
IV nodaļu aizstāj ar šādu:
“IV nodaļa
Pagaidu
pasākumi
108. pants
Pagaidu
pasākumi
         1.          Ja
ir pierādījumi, tostarp tādi, kas pamatojas uz Komisijas veiktas
paraugu ņemšanas rezultātiem, ka zvejas darbības un/vai
pasākumi, ko veic viena vai vairākas dalībvalstis, kavē
saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas pieņemti
saistībā ar daudzgadu plāniem, vai apdraud jūras
ekosistēmu, un tāpēc ir vajadzīga tūlītēja
rīcība, Komisija pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma
vai pēc pašas ierosmes ar īstenošanas aktiem var lemt par pagaidu
pasākumiem, kuru ilgums nepārsniedz sešus mēnešus.
         2.          Pagaidu
pasākumi, kas paredzēti 1. punktā, ir proporcionāli
apdraudējumam un inter alia var ietvert:
(a)
ar attiecīgo dalībvalstu karogu
kuģojošu kuģu zvejas darbību apturēšanu;
(b)
zvejas aizliegumu noteikšanu;
(c)
aizliegumu Savienības operatoriem pieņemt
ar attiecīgo dalībvalstu karogu kuģojošu kuģu nozvejoto
zivju un zvejas produktu izkrāvumus, ievietošanu sprostos nobarošanai vai
audzēšanai, kā arī pārkrāvumus citā
kuģī;
(d)
aizliegumu laist tirgū vai citiem
komerciāliem nolūkiem izmantot zivis un zvejas produktus, ko
nozvejojuši ar attiecīgo dalībvalstu karogu kuģojoši kuģi;
(e)
aizliegumu piegādāt dzīvas zivis
zivju audzēšanai ūdeņos, kas ir attiecīgo dalībvalstu
jurisdikcijā;
(f)
aizliegumu pieņemt dzīvas zivis, ko
nozvejojuši ar attiecīgās dalībvalsts karogu kuģojoši
kuģi, zivju audzēšanai ūdeņos, kas ir citu dalībvalstu
jurisdikcijā;
(g)
aizliegumu ar attiecīgās dalībvalsts
karogu kuģojošiem zvejas kuģiem zvejot ūdeņos, kas ir citu
dalībvalstu jurisdikcijā;
(h)
dalībvalstu iesniegto zvejas datu
attiecīgas korekcijas.
         3.          Pamatoto
pieprasījumu, kas minēts 1. punktā, dalībvalsts
nosūta vienlaikus Komisijai, citām dalībvalstīm un
attiecīgajām konsultatīvajām padomēm.”;
(56)        regulas
109. panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
         “8.        Dalībvalstis
izstrādā valsts plānu, lai ieviestu apstiprināšanas
sistēmu, kas aptver 2. punkta a) un b) apakšpunktā
minētos datus, un nodrošinātu turpmākus pasākumus
nesakritību gadījumā. Plāns nodrošina
dalībvalstīm iespēju izvirzīt apstiprināšanas un
kontrolpārbaužu prioritātes un paredzēt turpmākus pasākumus
nesakritību gadījumā, pamatojoties uz riska
pārvaldību. Plānu līdz 2011. gada 31. decembrim
iesniedz apstiprināšanai Komisijā. Komisija ar īstenošanas
aktiem apstiprina plānus līdz 2012. gada 1. jūlijam,
iepriekš ļaujot dalībvalstīm izdarīt grozījumus.
Grozījumus plānā katru gadu iesniedz apstiprināšanai
Komisijā. Grozījumus plānā Komisija apstiprina ar
īstenošanas aktiem.”;
(57)        regulas
110. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
         “3.        Neskarot 1. un
2. punktu, dalībvalstis var līdz 2012. gada
30. jūnijam īstenot izmēģinājuma projektu vai
projektus ar Komisiju vai tās izraudzītu struktūru par
attālu reāllaika piekļuvi dalībvalstu datiem par zvejas
iespējām, kas reģistrēti un apstiprināti
atbilstīgi šai regulai. Ja gan Komisija, gan attiecīgā
dalībvalsts ir apmierināta ar izmēģinājuma projekta
rezultātiem un ciktāl attālā piekļuve darbojas, kā
paredzēts, attiecīgajai dalībvalstij vairs nav pienākuma
ziņot par zvejas iespējām, kā izklāstīts
33. panta 2. un 8. punktā. Tiek apsvērts un testēts
datu piekļuves veids un procedūras. Dalībvalstis līdz
2012. gada 1. janvārim informē Komisiju par to, vai
tās plāno veikt izmēģinājuma projektu vai projektus.
No 2013. gada 1. janvāra saskaņā ar Līgumu var
pieņemt noteikumus par citu veidu un biežumu, kādā
dalībvalstis nosūta datus, lai nodrošinātu reāllaika
piekļuvi.”;
(58)        regulas
111. panta 3. punktu svītro;
(59)        pirms
II nodaļas virsraksta iekļauj šādu jaunu 111.a pantu:
         “111.a pants
         Sīki izstrādāta kārtība, kādā
īstenojami noteikumi par datiem
         Sīki izstrādātus
noteikumus par datu kvalitātes pārbaudi, datu sniegšanas termiņu
ievērošanu, datu kontrolpārbaudēm, analīzi un
verifikāciju un par standartizētu datu lejupielādes un
apmaiņas formātu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(60)        regulas
114. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
         “1.        Šīs regulas
īstenošanas vajadzībām katra dalībvalsts vēlākais
līdz 2012. gada 1. janvārim izveido oficiālu
tīmekļa vietni, kas pieejama internetā un satur 115. un
116. pantā minēto informāciju. Dalībvalstis
paziņo Komisijai savas oficiālās tīmekļa vietnes
adresi. Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt izstrādāt
kopīgus standartus un procedūras, lai nodrošinātu
pārredzamu saziņu pašu dalībvalstu starpā, kā arī
starp dalībvalstīm, Komisiju un tās izraudzītu
struktūru, tostarp regulāru aktuālās informācijas
pārraidi par reģistrētajām zvejas darbībām
saistībā ar zvejas iespējām.”;
(61)        regulas
116. panta 6. punktu svītro;
(62)        pirms
XIII sadaļas iekļauj šādu jaunu 116.a pantu:
“116.a pants
         Sīki
izstrādāta kārtība, kādā īstenojami noteikumi
par tīmekļa vietnēm un tīmekļa pakalpēm
         Sīki izstrādātus
noteikumus par tīmekļa vietņu un tīmekļa pakalpju
darbību Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru.”;
(63)        regulas
117. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
         “4. Komisija ir pilnvarota ar
īstenošanas aktiem pieņemt noteikumus par savstarpēju
palīdzību attiecībā uz:
(a)
administratīvu sadarbību starp
dalībvalstīm, trešām valstīm, Komisiju un tās
izraudzītu struktūru, tostarp par personas datu aizsardzību un
informācijas izmantošanu, un dienesta noslēpumu un
komercnoslēpumu aizsardzību;
(b)
palīdzības pieprasījumu izpildes
izmaksām;
(c)
dalībvalstu vienīgās iestādes
izraudzīšanos;
(d)
paziņošanu par turpmākiem
pasākumiem, ko valsts iestādes veikušas pēc informācijas
apmaiņas;
(e)
palīdzības pieprasījumiem, ieskaitot
informācijas pieprasījumus, pieprasījumus veikt pasākumus
un administratīva paziņojuma pieprasījumus, un atbilžu
sniegšanas termiņu noteikšanu;
(f)
informāciju bez iepriekšēja pieprasījuma;
(g)
dalībvalstu attiecībām ar Komisiju
un ar trešām valstīm.
         Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.”;
(64)        regulas
118. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
         “5.        Sīki
izstrādātus noteikumus par dalībvalstu ziņojumu saturu un
formu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem. Šos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā
minēto pārbaudes procedūru.”;
(65)        regulas
119. pantu aizstāj ar šādu:
“119. pants
Komitejas
procedūra
         1.          Komisijai palīdz Zvejniecības
un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK)
Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja
Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
         2.          Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”;
(66)        iekļauj
šādu jaunu 119.a pantu:
“119.a pants
Deleģēšanas
īstenošana
         1.          Pilnvaras
pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot
šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
         2.          Šīs
regulas 7. panta 6. punktā, 8. panta 2. punktā,
9. panta 10. punktā, 14. panta 11. punktā,
15. panta 9. punktā, 17. panta 6. punktā,
21. panta 6. punktā, 22. panta 7. punktā,
49. panta 2. punktā, 51. panta 1. punktā,
52. panta 3. punktā, 58. panta 10. punktā,
58. panta 11. punktā, 59. panta 5. punktā,
60. panta 7. punktā, 65. panta 1. punktā,
65. panta 2. punktā, 73. panta 9. punktā,
74. panta 6. punktā, 75. panta 2. punktā,
92. panta 5.a punktā un 107. panta 4. punktā
minēto pilnvaru deleģēšanu Komisijai piešķir uz nenoteiktu
laiku.
         3.          Eiropas Parlaments un Padome
jebkurā laikā var atsaukt 7. panta 6. punktā,
8. panta 2. punktā, 9. panta 10. punktā,
14. panta 11. punktā, 15. panta 9. punktā,
17. panta 6. punktā, 21. panta 6. punktā,
22. panta 7. punktā, 49. panta 2. punktā,
51. panta 1. punktā, 52. panta 3. punktā,
58. panta 10. punktā, 58. panta 11. punktā,
59. panta 5. punktā, 60. panta 7. punktā,
65. panta 1. punktā, 65. panta 2. punktā,
73. panta 9. punktā, 74. panta 6. punktā,
75. panta 2. punktā, 92. panta 5.a punktā un
107. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.
Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā
norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā
norādīts. Tas neietekmē citus spēkā esošos
deleģētos aktus.
         4.          Tiklīdz
Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo
vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
         5.          Deleģētais akts,
kas pieņemts saskaņā ar 7. panta 6. punktu,
8. panta 2. punktu, 9. panta 10. punktu, 14. panta
11. punktu, 15. panta 9. punktu, 17. panta 6. punktu,
21. panta 6. punktu, 22. panta 7. punktu, 49. panta
2. punktu, 51. panta 1. punktu, 52. panta 3. punktu,
58. panta 10. punktu, 58. panta 11. punktu, 59. panta
5. punktu, 60. panta 7. punktu, 65. panta 1. punktu,
65. panta 2. punktu, 73. panta 9. punktu, 74. panta
6. punktu, 75. panta 2. punktu, 92. panta 5.a punktu
un 107. panta 4. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne
Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā pēc
minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav
cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām
gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto
termiņu pagarina par 2 mēnešiem.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā –                                                   Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                                          priekšsēdētājs
[1]               OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
[2]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.


Avis juridique important

|

52004PC0440

Priekslikums Padomes regulai ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 235/2004, ar ko piemēro galīgus antidempinga maksājumus dazu dzelzs vai neleģētā tērauda bezsuvju cauruļvadiem un caurulēm, kuru izcelsme, cita starpā, ir Krievijā un Rumānijā  /* COM/2004/0440 galīgā redakcija */

Priekslikums PADOMES REGULAI ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 235/2004, ar ko piemēro galīgus antidempinga maksājumus dazu dzelzs vai neleģētā tērauda bezsuvju cauruļvadiem un caurulēm, kuru izcelsme, cita starpā, ir Krievijā un Rumānijā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS2002. gada novembrī Komisija publicēja paziņojumu par to, ka tiek uzsākta beigu un starpposma pārbaude ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 noteiktajiem antidempinga pasākumiem, kuru piemēro dazu Polijas, Čehijas, Rumānijas un Slovākijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezsuvju cauruļvadu un cauruļu importam.2004. gada 1. maijā Eiropas Savienība paplasinājās, iekļaujot desmit jaunas dalībvalstis. No minētās dienas 15 dalībvalstu Kopienā spēkā esosie antidempinga pasākumi tika automātiski paplasināti, lai tos treso valstu importam piemērotu arī jaunās dalībvalstis. Šai pasā dienā automātiski tika pārtraukti pasākumi un notiekosā izmeklēsana pret jaunajām dalībvalstīm. Ieprieksminēto pārbauzu gadījumā pasākumi un pārbaude tika izbeigta attiecībā uz Poliju, Čehiju un Slovākiju.Tāpēc pēc 2004. gada 1. maija pasākumi attiecas tikai uz Krieviju un Rumāniju. Antidempinga pasākumu beigu un starpposma pārbaudes noris attiecībā uz Krieviju un Rumāniju.Komisijas Lēmumā 2003/382/EK (,Konkurences lēmums"), kas publicēts 2003. gada jūnijā, vairāki Kopienas razotāji tika sodīti par iesaistīsanos divos gadījumos, kad tika konstatēti EK līguma 81. panta 1. punkta noteikumu pārkāpumi.Pēc Konkurences lēmuma publicēsanas tika pārbaudīta pret konkurenci vērstās rīcības ietekme un sekas attiecībā uz spēkā esosajiem antidempinga pasākumiem.Ir konstatēta daļēja izstrādājumu klāsta, iesaistīto uzņēmumu un procedūru laikposma pārklāsanās. Tāpēc nav iespējams drosi apstiprināt, ka tad, ja sīs pret konkurenci vērstās rīcības nebūtu, vispārējie tirgus apstākļi būtu bijusi tādi pasi.Pārbaudot, kā Konkurences lēmums ietekmē spēkā esosos antidempinga pasākumus, tiek ierosināts vairs nepiemērot ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 noteiktos pasākumus līdz dienai, kad būs pabeigtas notiekosās antidempinga pasākumu beigu un starpposma pārbaudes. Tiek uzskatīts, ka patlaban notiekosā pārskata izmeklēsana jāturpina, par pamatu ņemot laikposmu, kuru noteikti nav skārusi ieprieksminētā pret konkurenci vērstā rīcība.Priekslikums PADOMES REGULAI ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 235/2004, ar ko piemēro galīgus antidempinga maksājumus dazu dzelzs vai neleģētā tērauda bezsuvju cauruļvadiem un caurulēm, kuru izcelsme, cita starpā, ir Krievijā un RumānijāEIROPAS SAVIENĪIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (,pamatregula")  [1], un jo īpasi tās 9. pantu, 11. panta 2. un 3. punktu,[1]  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).ņemot vērā priekslikumu, kuru Komisija iesniedza pēc apspriesanās ar Padomdevēju komiteju, [2][2]  OV C [...]tā kā ir sādi apsvērumi.A. PROCEDŪRA1. Spēkā esosie pasākumi(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2320/97  [3] ir piemērojusi galīgus antidempinga maksājumus dazu to dzelzs vai neleģētā tērauda bezsuvju cauruļvadu un cauruļu importam, kuru izcelsme ir Ungārijā, Polijā, Krievijā, Čehijā, Rumānijā un Slovākijā. Regula ir grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 190/2000  [4] un pēc tam ar Padomes Regulu (EK) Nr. 235/2004  [5]. Ungārijas, Polijas, Čehijas Republikas, Rumānijas un Slovākijas Republikas razotāju eksportētāju piedāvātās saistības tika pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 97/790/EK  [6], un Krievijas razotāju eksportētāju piedāvātās saistības tika pieņemtas ar Komisijas Lēmumu 2000/70/EK  [7].[3]  OV L 322, 25.11.1997., 1. lpp.[4]  OV L 23, 28.1.2000., 1. lpp.[5]  OV L 40, 12.2.2004., 11. lpp.[6]  OV L 322, 25.11.1997., 63. lpp.[7]  OV L 23, 28.1.2000., 78. lpp.(2) 2004. gada 1. maijā Eiropas Savienība paplasinājās, iekļaujot desmit jaunas dalībvalstis. No minētās dienas antidempinga pasākumi, kas ir spēkā 15 dalībvalstu Kopienā, tika automātiski paplasināti, lai treso valstu importam tos piemērotu arī jaunās dalībvalstis. Šajā dienā automātiski tika izbeigti pasākumi pret jaunajām dalībvalstīm.(3) Patlaban spēkā esosie pasākumi attiecas uz Krievijas izcelsmes importu (antidempinga maksājums 26,8 % apmērā un trīs cenu saistības) un Rumānijas izcelsmes importu (antidempinga maksājumi 9,8 līdz 38,2 % apmērā un četras cenu saistības).2. Spēkā esoso pasākumu starpposma un beigu pārbaudes(4) 2002. gada 23. novembrī Komisija publicēja paziņojumu par to antidempinga pasākumu beigu un starpposma pārbaudes uzsāksanu, kas piemērojami dazu Polijas, Krievijas, Čehijas, Rumānijas un Slovākijas izcelsmes dzelzs vai neleģētā tērauda bezsuvju cauruļvadu un cauruļu importam  [8].[8]  OV C 288, 23.11.2002., 2. lpp.(5) Pārbaudi pieprasīja Eiropas Savienības Dzelzs bezsuvju tērauda cauruļu razosanas nozares Aizsardzības komiteja, kas pārstāv lielāko daļu Kopienas dzelzs vai neleģētā tērauda bezsuvju cauruļvadu un cauruļu produkcijas razotāju.(6) Pieprasījumā par beigu pārbaudi tika apgalvots, ka dempings un kaitējums Kopienas razosanas nozarei visdrīzāk turpinātos vai atsāktos. Pieprasījums par starpposma pārbaudi ir pamatots ar to, ka pasākumu veids un līmenis nav atbilstoss, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus.(7) Joprojām turpinās pārskata izmeklēsana attiecībā uz Krieviju un Rumāniju.3. Attiecīgais izstrādājums(8) To izstrādājumu kategorijas, uz kuriem attiecas beigu un starpposma pārbaudes (pamatregulas 11. panta 2. un 3. punkts), ir tādas pasas kā Padomes Regulā (EK) Nr. 2320/97 minētās, proti:(9)(10) (a) dzelzs vai neleģētā tērauda bezsuvju cauruļvadi naftas un gāzes vadiem, kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm;(11)(12) (b) dzelzs vai neleģētā tērauda, auksti stieptas vai auksti velmētas bezsuvju caurules ar apaļu sķērsgriezumu, izņemot precīzijas caurules;(13)(14) (c) citas dzelzs vai neleģētā tērauda caurules ar apaļu sķērsgriezumu, izņemot caurules ar uzgrieztu vai uzgriezamu vītni, ar ārējo diametru ne lielāku par 406,4 mm,(15)(16) (,attiecīgais izstrādājums") kuras paslaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 un 7304 39 93. Šie KN kodi sniegti vienīgi informācijai.B. Komisijas Lēmuma Nr. 2003/382/EK un Padomes Regulas (EK) Nr. 2320/97 saiknes novērtējums1. Procedūra pret konkurenci vērstu rīcību saskaņā ar EK līguma 81. pantu(17) Komisijas Lēmumā 2003/382/EK (,Konkurences lēmums"), kas datēts ar 1999. gada decembri un publicēts 2003. gada 6. jūnijā  [9], vairāki Kopienas razotāji tika sodīti par iesaistīsanos divos gadījumos, kad tika konstatēti EK līguma 81. panta 1. punkta noteikumu pārkāpumi.[9]  OV L 140, 6.6.2003., 1. lpp.(18) Pēc Konkurences lēmuma pieņemsanas sākotnēji tika uzskatīts, ka saikne ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97, ja vien tāda ir, neparedzēja atkārtotu minētās regulas atzinumu pārbaudi. Taču pēc Konkurences lēmuma publicēsanas viena no ieinteresētajām pusēm ir uzdevusi jautājumu par to, kā pret konkurenci vērstā rīcība var ietekmēt spēkā esosos antidempinga pasākumus, un ir sniegusi papildinformāciju saistībā ar kaitējumu un Padomes Regulas (EK) Nr. 21320/97 atzinumiem par tā cēloņiem. Šīs regulas mērķis ir pārbaudīt, vai Konkurences lēmums jelkādi ietekmē patlaban spēkā esosos antidempinga pasākumus.2. Izstrādājums, uz kuru attiecas Konkurences lēmums(19) Bezsuvju cauruļvadi un caurules, jo īpasi cauruļvadi un caurules, ko izmanto naftas un gāzes rūpniecībā, ir attiecīgie izstrādājumi, uz kuriem attiecas Konkurences lēmums. Tiem pieskaitāmas divas galvenās kategorijas, proti, pēc pasūtījuma izgatavoti cauruļvadi naftas un gāzes pārsūknēsanai vidējos un nelielos attālumos (,LP"), no vienas puses, un urbumiem paredzētie cauruļvadi un caurules, ko parasti dēvē par cauruļveida izstrādājumiem izmantosanai naftas valstīs (,OCTG cauruļvadi un caurules"), no otras puses. Ja LP ir klasificējami ar KN kodu 7304 10, tad OCTG cauruļvadi un caurules ir klasificējamas ar KN kodu 7304 21.(20) Antidempinga izmeklēsana attiecībā uz izstrādājumiem ir plasāka nekā attiecīgie izstrādājumi, uz kuriem attiecas Konkurences lēmums. Tomēr salīdzinot tika konstatēts, ka izstrādājumu kategorijas, uz kurām attiecas KN kods ex 7304 10 10 un KN kods ex 7304 10 30, proti, tāda veida cauruļvadi, kurus izmanto naftas vai gāzes pārsūknēsanai un kuru ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm, ietekmē gan antidempinga izmeklēsana, gan konkurences pārkāpumi pat tad, ja tas attiecas tikai uz ierobezotu attiecīgā izstrādājuma Kopienas tirgus daļu.3. Attiecīgie razotāji(21) Antidempinga izmeklēsanā sadarbojās desmit Kopienas razotāji, kas pārstāvēja vairāk nekā 90 % no Kopienas izmeklēsanai pakļautā izstrādājuma kopējās razosanas. Turklāt trīs no siem desmit uzņēmumiem bija iesaistīti EK līguma 81. panta 1. punkta noteikumu pārkāpumos.4. Pārkāpums izmeklēsanas laikposmā un apskatāmajā laikposmā(22) Dempinga un kaitējuma pārbaude turpinājās no 1995. gada 1. septembra līdz 1996. gada 31. augstam (,izmeklēsanas laikposms"), savukārt tendenču pārbaude saistībā qar kaitējuma novērtēsanu antidempinga izmeklēsanā aptvēra laikposmu no 1992. gada janvāra līdz izmeklēsanas laikposma beigām, proti, līdz 1996. gada 31. augustam (,apskatāmais laikposms").(23) Izmeklēsanas un apskatāmajā laikposmā ir notikusi divi pārkāpumi:(24)(25) (a) ES un Japānas kartelī attiecīgie razotāji ir pārkāpusi EK līguma 81. panta 1. punkta noteikumus, kopā ar citiem razotājiem piedaloties nolīgumā, kas, cita starpā, paredz savstarpēji sadalīt ar uzgrieztām vītnēm esosu standarta bezsuvju ,OCTG cauruļvadu un cauruļu" un ,LP" tirgus. Pārkāpums turpinājās no 1990. līdz 1995. gadam, lai gan bija neiespējami skaidri pierādīt, kad tiesi 1995. gadā sīs darbības faktiski tika izbeigtas.(26)(27) (b) Kādā līdzīgā Eiropas kartelī razotāji pārkāpa EK līguma 81. panta 1. punkta noteikumus, 15.a apsvērumā minētās pret konkurenci vērstās rīcības kontekstā noslēdzot līgumus, kā rezultātā notika gludo ,OCTG cauruļvadu un cauruļu" piegāzu sadale. Attiecībā uz vienu no razotājiem, kurs bija iesaistīts antidempinga izmeklēsanā, pārkāpums turpinājās no 1991. līdz 1999. gadam un no 1993. līdz 1997. gadam.(28) 15.b apsvērumā minētais pārkāpums tiesi neietekmē antidempinga izmeklēsanu, jo attiecīgais izstrādājums klasificējams ar KN kodu 7304 21, proti, uz to neattiecas antidempinga izmeklēsana.(29) Attiecībā uz 15.b apsvērumā minēto pārkāpumu laikā no 1995. gada 1. septembra līdz 31. decembrim antidempinga procedūras pārbaudes laikposms pārklājas ar ES un Japānas karteļa darbību. Attiecībā uz apskatāmo laikposmu pārklāsanās vērojama no 1992. gada janvāra līdz 1995. gada 31. decembrim.5. Analīze(30) Kā minēts ieprieks, antidempinga procedūras norises laiks un pret konkurenci vērstās rīcības laiks daļēji pārklājas. Izstrādājums, uz kuru attiecas pret konkurenci vērstā rīcība, ir daļēji pieskaitāms izstrādājumu klāstam, uz kuriem attiecas antidempinga izmeklēsana (12. apsvērums). Antidempinga procedūras pārbaudes laikposms, apskatāmais laikposms, kā arī laikposms, kurā tika konstatēta konkurences noteikumu neievērosana, daļēji sakrīt (17. apsvērums). Visbeidzot, daļa Kopienas razotāju, kas iesaistīti pret konkurenci vērstajā rīcība, ietilpa arī antidempinga procedūrā definētajā Kopienas razosanas nozarē (13. apsvērums).(31) Ņemot vērā to, ka izstrādājumu klāsta pārklāsanās, iesaistītie uzņēmumi un so divu procedūru laikposms sakrīt tikai daļēji, ir konstatēts, ka ietekme, ko izraisa pret konkurenci vērstā rīcība, zināmā mērā ir skārusi antidempinga izmeklēsanu, uz kuras pamata 1997. gadā tika noteikti galīgie maksājumi. Turklāt izslēdzot ziņas par uzņēmumiem, attiecībā uz kuriem konstatēti EK līguma 81. panta 1. punkta noteikumu pārkāpumi, izrādās, ka rezultāti joprojām ir salīdzināmi ar rezultātiem, kas iegūti, izmantojot ziņas par desmit Kopienas razotājiem, kuri sadarbojas, tostarp tiem, kuri ir iesaistīti ieprieksminētajā rīcībā, kas vērsta pret konkurenci, proti, joprojām pastāvētu dempings, kas radītu zaudējumus. Tādējādi ir maz ticams, ka Kopienas razotāju pret konkurenci vērstā darbība būtu varējusi būtiski ietekmēt antidempinga izmeklēsanas sākotnējos atzinumus. Tomēr nav iespējams arī drosticami apstiprināt, ka tad, ja sīs pret konkurenci vērstās rīcības nebūtu, vispārējie tirgus apstākļi būtu bijusi tādi pasi.6. Secinājums(32) Ievērojot ieprieksminēto, tiek uzskatīts, ka pasākumi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97, vairs nav piemērojami. Tas atbilst labas pārvaldes un administratīvās prakses principiem. Turklāt jāatzīmē, ka starpposma un beigu pārbaudes vēl notiek un drīz būs pieejami jauni atzinumi, un tad, ņemot par pamatu ziņas, kuras noteikti nav skārusi pret konkurenci vērstā rīcība, būs iespējams veikt turpmāku novērtēsanu. Līdz brīdim, iekams nav pabeigtas iesāktās pārbaudes, maksājumi nav jāiekasē. No ieprieksminētā arī izriet, ka patlaban spēkā esosās saistības vairs netiek piemērotas tikmēr, kamēr nebūs pabeigtas iesāktās beigu un starpposma pārbaudes.(33) Ieinteresētās puses ir informētas par nodomu vairs nepiemērot ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97 noteiktos pasākumus. Tām arī bija dots laiks, kurā tās pēc minētās informācijas saņemsanas varēja iesniegt iebildumus.(34) Pusu iesniegtie mutiskie un rakstiskie argumenti tika izskatīti, un attiecīgā gadījumā tie tika ņemti vērā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pantsAr so Padomes Regulu (EK) Nr. 2320/97, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 235/2004, groza sādi:pēc 7. panta iekļauj sādu jaunu 8. pantu:,8. pants1. līdz 3. pantu vairs nepiemēro."2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēsanas ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdā --priekssēdētājs