				|

		52011PC0934

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības Civilās aizsardzības mehānismu /* COM/2011/0934 galīgā redakcija - 2011/0461 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.
PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Šā priekšlikuma mērķis ir aizstāt Padomes
lēmumu par Civilās aizsardzības mehānismu[1], ar kuru veicina
dalībvalstu un Savienības pastiprinātu sadarbību civilās aizsardzības jomā, un
Padomes lēmumu par civilās aizsardzības finanšu instrumentu[2],
ar kuru sniedz finansējumu darbībām saskaņā ar mehānismu, lai nodrošinātu
aizsardzību pret dabas un cilvēka izraisītām katastrofām.
Pēc civilās aizsardzības tiesību aktu
visaptverošas novērtēšanas 2007.–2009. gada laikposmā[3]
un, ņemot vērā līdzšinējās ārkārtas situācijās gūtās atziņas, šajā priekšlikumā
divi Padomes lēmumi ir apvienoti vienā tiesību aktā. Finanšu noteikumi jāskata
saistībā ar priekšlikumiem par finanšu plānu 2014.–2020. gadam, kā
izklāstīts Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojumā ,,Budžets
stratēģijai ,,Eiropa 2020””[4].
Balstoties uz jaunā Līguma 196. pantu par
civilās aizsardzības politiku, mehānisma mērķis ir atbalstīt, koordinēt un
papildināt dalībvalstu darbības civilās aizsardzības jomā, lai uzlabotu sistēmu
efektivitāti ar nolūku Savienībā un ārpus tās novērst visu veidu dabas un
cilvēka izraisītas katastrofas, sagatavoties tām un reaģēt uz tām. Konkrētie
mērķi paredz a) panākt augsta līmeņa aizsardzību pret katastrofām,
novēršot vai samazinot to sekas un sekmējot novēršanas kultūru,
b) pastiprināt Savienības gatavību reaģēt uz katastrofām un
c) veicināt ātrus un efektīvus ārkārtas intervences pasākumus liela mēroga
katastrofu gadījumā.
Priekšlikums balstās uz Komisijas
2010. gada paziņojumu ,,Eiropas reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu
gadījumos – civilās aizsardzības un humānās palīdzības nozīme”[5]
un 2009. gada paziņojumu ,,Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto
katastrofu novēršanai”[6].
Priekšlikums, kas ir svarīga Stokholmas
programmas[7] un ES iekšējās drošības
stratēģijas[8] daļa, sniedz savu
ieguldījumu stratēģijas ,,Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā,
ES iedzīvotāju drošības pastiprināšanā un izturētspējas uzlabošanā dabas
un cilvēka izraisītu katastrofu gadījumos. Turklāt, atbalstot un veicinot
katastrofu novēršanas pasākumus, ES civilās aizsardzības politika samazinātu
izmaksas, kas ES ekonomikai rodas katastrofu rezultātā, un tādējādi samazinātu
izaugsmes šķēršļus. Augstāks iedzīvotāju, materiālo vērtību un vides
aizsardzības līmenis mazinātu katastrofu nelabvēlīgo ietekmi uz sociālo jomu,
ekonomiku un vidi (kas, visticamāk, skartu visneaizsargātākos reģionus un
cilvēkus) un tādējādi veicinātu ilgtspējīgāku un integrējošāku izaugsmi.
Priekšlikums sniedz arī būtisku ieguldījumu
vienkāršošanā. Ar jauno lēmumu apvieno vienā dokumentā noteikumus par mehānisma
darbību un noteikumus par tā darbības finansēšanu, kuri līdz šim bija iekļauti
atsevišķos lēmumos. Ar lēmumu vienkāršo arī esošās procedūras par palīdzības
sniegšanai izmantojamā transporta apvienošanu un līdzfinansēšanu (piemēram,
nepieļaujot izdevumu sistemātisku atlīdzināšanu 50 % apmērā, kā tas
iespējams saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem, un nozīmējot vadītājvalsti tādās
transporta operācijās, kurās piedalās vairākas dalībvalstis), tādējādi
ievērojami samazinot administratīvo slogu Komisijai un dalībvalstīm. Ar lēmumu
ievieš arī vienkāršotus noteikumus par mehānisma aktivizāciju ārkārtas
situācijās trešās valstīs.
Pastiprinātais mehānisms sniegs savu ieguldījumu
solidaritātes klauzulas īstenošanā, par ko Eiropas Komisija un Augstā pārstāve
ārlietās un drošības politikas jautājumos iesniegs priekšlikumu
2012. gadā.
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Sadarbību civilās aizsardzības jomā ES līmenī
regulē divi juridiskie instrumenti: 1) Padomes 2007. gada
8. novembra Lēmums 2007/779/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas
Civilās aizsardzības mehānismu (pārstrādāta versija)[9],
un 2) Padomes 2007. gada 5. marta Lēmums 2007/162/EK,
Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu[10],
kuri abi tiek atcelti ar šo lēmumu.
Atbilstība pārējiem Savienības politikas
virzieniem un mērķiem
Īpaša uzmanība ir veltīta, lai nodrošinātu
ciešu koordināciju starp civilo aizsardzību un humāno palīdzību, kā arī
atbilstību saskaņā ar citiem ES politikas virzieniem un instrumentiem veiktajām
darbībām, jo īpaši tieslietu, brīvības un drošības politikas jomā, tostarp
attiecībā uz konsulāro atbalstu un kritiskās infrastruktūras un vides
aizsardzību, jo īpaši plūdu pārvaldības un smagu nelaimes gadījumu briesmu
kontroles jomā; saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, veselības, jūras
piesārņojuma, ārējo attiecību un attīstības jomā.
Atbilstība pārējiem ES finanšu instrumentiem
ir nodrošināta, izmantojot vairākus noteikumus, ar kuriem skaidri nosaka
instrumenta darbības jomu un nepieļauj divkāršu finansējumu.

2.
APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS

Lai izvērtētu politikas risinājumus un to
ietekmi, tostarp visus būtiskos ex ante izvērtējuma[11]
aspektus, tika izstrādāts ietekmes novērtējuma ziņojums. Ietekmes novērtējuma
izstrādes procesā piedalījās ietekmes novērtējuma vadības grupa, kurā bija
iesaistīts 21 Komisijas dienests, un ietekmes novērtējumā tika izmantoti
ārēja pētījuma rezultāti.
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Tika organizētas trīs mērķtiecīgas
ieinteresēto personu apspriedes[12], kā arī vairāki
ieinteresēto personu pasākumi, kas notika pirms Komisijas 2010. gada
paziņojuma par reaģēšanu katastrofu gadījumos[13] pieņemšanas.
Citas ieinteresētās personas ir ārkārtas
situāciju pārvaldības jomā iesaistītie dalībnieki, humānās palīdzības
sniedzēji, ANO struktūras, kā arī dalībnieki, kas strādā pētniecības, iekšējās
drošības, vides, ārpolitikas un citās saistītās politikas jomās.
Visas ieinteresēto personu piezīmes tika
pilnībā ņemtas vērā un ir atspoguļotas ietekmes novērtējuma ziņojumā.
Ietekmes novērtējums
Galvenās apzinātās problēmas ir šādas.
1. Reaģējoši un ad hoc mehānismi ES civilās
aizsardzības sadarbības jomā ierobežo Eiropas reaģēšanas spēju katastrofu
gadījumos efektivitāti, iedarbīgumu un saskaņotību; 2. Svarīgu reaģēšanas
resursu nepieejamība (resursu nepietiekamība); 3. Ierobežoti transporta
risinājumi un sarežģītas procedūras kavē optimālu reakciju; 4. Ierobežota
sagatavotība apmācības un praktisko nodarbību jomā, kā arī 5. Novēršanas
koncepciju integrācijas trūkums.
Ietekmes novērtējumā tika izvērtēti vairāki
politikas risinājumi.
Palīdzības pieejamība: 1) brīvprātīgs rezervju saraksts bez ES finansējuma;
2) brīvprātīgs rezervju saraksts ar ierobežotu ES līdzfinansējumu; un
3) brīvprātīgs rezervju saraksts ar ES līdzfinansējumu lielākā apmērā; kā
arī plašāku risinājumu klāsts (no sistēmas pārtraukšanas līdz pat ES civilās
aizsardzības spēkiem).
Resursu nepietiekamības novēršana: 1) bez ES līmeņa pasākumiem; 2) atbalsts dalībvalstīm
trūkstošo resursu izveidē; 3) resursu nepietiekamības novēršana ar ES
līmeņa resursu palīdzību.
Ierobežoto loģistikas un finanšu resursu
transporta jomā pastiprināšana: 1) shēmas
pārtraukšana; 2) politikā izmaiņas netiek veiktas; 3) maksimālā
līdzfinansējuma palielināšana vissteidzamākajām prioritārajām vajadzībām; un
4) maksimālā līdzfinansējuma palielināšana visās jomās.
Transporta jomas noteikumu vienkāršošana: 1) politikā izmaiņas netiek veiktas; 2) esošo transporta
jomas noteikumu vienkāršošana.
Sagatavotība:
1) netiek paredzēti jauni ES tiesību akti, ES finansējums netiek
palielināts; 2) vispārējs ES sagatavotības politikas ietvars bez saistošām
vadlīnijām, kā arī papildu ES finansējums; 3) ES finansējums valsts
apmācības pasākumiem ir atkarīgs no tā, vai apmācības centri atbilst konkrētām
minimālām prasībām.
Novēršana:
1) netiek paredzēti jauni ES tiesību akti, ES finansējums netiek
palielināts; 2) vispārējs ES novēršanas politikas ietvars bez saistošām
vadlīnijām, kā arī papildu ES finansējums; 3) līdz konkrētam datumam
pabeigt izstrādāt katastrofu riska pārvaldības valsts plānus.
Ietekmes novērtējums ir iesniegts kopā ar šo
priekšlikumu.

3.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Tekstā ir ievērota struktūra, kuras pamatā ir
civilās aizsardzības politikas četras galvenās jomas: novēršana, sagatavotība,
reaģēšana un ārējā dimensija, kā arī nodaļa par finanšu noteikumiem.
(a)
Mērķi, priekšmets un darbības joma
Viens no izmaiņu nolūkiem ir saskaņot
mehānisma priekšmetu ar jaunā Līguma 196. pantu, kurā ir paredzēta
integrēta pieeja katastrofu pārvaldības jomā. Vispārējais mērķis ir noteikts
1. pantā un sīkāk izklāstīts 3. pantā saistībā ar konkrētajiem
mērķiem un gūto panākumu noteikšanai paredzētajiem rādītājiem.
Pasākumu, ar kuriem atbalsta reaģēšanu uz
katastrofām, darbības joma (2. pants) attiecas uz darbībām Savienības
iekšienē un ārpus tās. Novēršanas un sagatavotības pasākumi aptver Savienību un
konkrētas trešās valstis, kas minētas 28. pantā.
(b)
Novēršana
Ar priekšlikumu ievieš jaunu nodaļu par
novēršanu, lai palielinātu ES novēršanas politikas ietvara nozīmīgumu un
efektīvi saistītu to ar darbībām sagatavotības un reaģēšanas jomā.
5. pantā ir noteikti Komisijas uzdevumi,
kuru pamatā ir 2009. gada paziņojums par novēršanas pasākumiem un Padomes
secinājumi.
Dalībvalstīm, balstoties uz pašreizējo darbu
riska novērtējumu jomā, un, lai nodrošinātu efektīvu sadarbību mehānisma
ietvaros, ir jāpaziņo savi riska pārvaldības plāni līdz 2016. gada beigām
(6. pants). Šie plāni ir svarīgs plānošanas instruments un sekmē saskanīgu
riska pārvaldības politiku, kā uzsvērts ES iekšējās drošības stratēģijā[14].
(c)
Sagatavotība
Galvenā uzmanība tiek veltīta darbībām
sagatavotības jomā, lai uzlabotu reaģēšanas pasākumu plānošanu, pastiprinātu ES
reaģēšanas spējas un vispārējo sagatavotības līmeni liela mēroga katastrofu
gadījumā. Noteikumu pamatā ir priekšlikumi, kas iekļauti 2010. gada
paziņojumā par reaģēšanu katastrofu gadījumos, un Padomes secinājumi par Eiropas
mēroga apmācībām katastrofu pārvarēšanā[15]. Svarīgākās
izmaiņas ir šādas.
·
Izveidot un vadīt Ārkārtas reaģēšanas centru
(,,ERC”). ERC tiks izveidots uz esošā uzraudzības un informācijas centra
(MIC) pamata, kurš ir jāpastiprina, lai nodrošinātu operatīvās spējas
24 stundas diennaktī (7. panta a) punkts).
·
Izveidot saskanīgu plānošanas ietvaru reaģēšanas
operācijām, izstrādājot standarta scenārijus, apzinot esošos resursus un
izstrādājot ārkārtas rīcības plānus šo resursu izmantošanai. Jācenšas panākt
arī sinerģija starp praktisko palīdzību un humāno palīdzību (10. pants).
·
Izveidot Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas,
apvienojot iepriekš apzinātus resursus, kurus dalībvalstis brīvprātīgi dara
pieejamus operācijām saskaņā ar mehānismu. Uzsvērta arī nepieciešamība
paaugstināt resursu pamanāmību (11. pants).
·
Apzināt un novērst reaģēšanas resursu
nepietiekamību, atbalstot ES finansētu papildu resursu izveidi gadījumos, kad
to uzskata par ekonomiski pamatotāku veidu nekā dalībvalstu individuālos
ieguldījumus. Ir paredzēta īpaša uzraudzības procedūra, un Komisijas pienākums
ir katru otro gadu ziņot Padomei un Eiropas Parlamentam par gūtajiem panākumiem
(12. pants).
·
Paplašināt pašreizējo ES sagatavotības pasākumu
darbību apmācības jomā, tostarp izveidojot apmācības tīklu un dažādojot
apmācības programmu. Komisija var arī sniegt norādes par ES un starptautiska
mēroga apmācību civilās aizsardzības jomā (13. pants).
·
Pēc attiecīgās valsts vai ANO un tās aģentūru
lūguma nosūtīt ekspertu vienības, lai sniegtu konsultācijas par pasākumiem
novēršanas un sagatavotības jomā (13. panta 2. punkts).
·
Nodrošināt iespēju atbalstīt dalībvalstis, lai tās
spētu jau iepriekš izvietot ārkārtas reaģēšanas resursus loģistikas centros
Eiropas Savienībā (7. panta f) punkts).
(d)
Reaģēšana
Ierosināto izmaiņu mērķis ir nodrošināt efektīvāku
un ātrāku reaģēšanu,
·
pagaidu kārtā jau iepriekš izvietojot resursus
paaugstināta riska situācijās (15. panta 2. punkts);
·
paredzot priekšlikumu par ārkārtas reaģēšanas plānu
un lūgumu par resursu nosūtīšanu (15. panta 3. punkta
c) apakšpunkts);
·
aicinot dalībvalstis nodrošināt, ka uzņēmējvalsts
sniedz atbalstu ienākošajai palīdzībai, kā minēts Padomes secinājumos par
uzņēmējvalsts atbalstu[16]. (15. panta
6. punkts).
(e)
Civilās aizsardzības operāciju ārējā dimensija
Operācijās, kas notiek ārpus Savienības
teritorijas, priekšlikums sekmē saskaņotību starptautiskajā civilās
aizsardzības darbā,
·
pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas vai tās aģentūru
vai attiecīgās starptautiskās organizācijas lūguma sniedzot palīdzību saskaņā
ar mehānismu (16. panta 1. punkts);
·
Komisijai informējot Eiropas Ārējās darbības
dienestu, lai tādējādi nodrošinātu saskaņotību starp civilās aizsardzības
operāciju un vispārējām ES attiecībām ar katastrofas skarto valsti
(16. panta 3. punkts);
·
noskaidrojot gadījumus, kad var sniegt konsulāro
atbalstu, ņemot vērā gaidāmo Padomes priekšlikumu direktīvai par koordinācijas
un sadarbības pasākumiem attiecībā uz nepārstāvēto ES dalībvalstu pilsoņu
konsulāro aizsardzību (16. panta 7. punkts).
(f)
Noteikumi par finansiālo atbalstu
Finanšu noteikumi ir iekļauti jaunā nodaļā.
Darbības, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu (20.–23. pants), ir iedalītas
vispārējās darbībās, novēršanas un sagatavotības darbībās un reaģēšanas un
transporta darbībās un aptver atbalstu, kas paredzēts iepriekš ierosinātajiem
jaunajiem pasākumiem. Noteikumi, kas attiecas uz atbalstu transporta jomā
saskaņā ar pašreizējo instrumentu, ir grozīti un vienkāršoti, un ir ieviesti
pārskatīti finansējuma nosacījumi, palielinot līdzfinansējuma likmes līdz
85 % no attiecināmo izdevumu kopsummas un nedaudzos gadījumos, ja ir
izpildīti konkrēti kritēriji, līdz 100 %.
Jaunie noteikumi ļauj vienai dalībvalstij
uzņemties vadību ES finansiālā atbalsta pieprasīšanā par operācijām, kurās
piedalās vairākas dalībvalstis, un ļauj katastrofas skartajai dalībvalstij, kas
lūdz palīdzību, pieprasīt arī līdzfinansējumu transporta izdevumu segšanai.
Izmaiņas ieviestas
arī attiecībā uz finansiālās palīdzības veidiem, lai atļautu izdevumu
atlīdzināšanu un ieguldījumu fondu izveidi. Dotāciju un publiskā iepirkuma
gadījumā Komisijas ikgadējā darba programmā nebūs jāiekļauj operācijas, kas
saistītas ar reaģēšanu uz ārkārtas situācijām (25. pants). Šā lēmuma
finanšu noteikumus būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, jo tie ir
saistīti ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam.
(g)
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma
par Eiropas Savienības darbību 196. pants.
(h)
Subsidiaritātes princips
Dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar
pietiekami labi īstenot priekšlikuma mērķus.
Mehānisms tika izveidots, jo liela mēroga
katastrofas var pārsniegt reaģēšanas spējas atsevišķā dalībvalstī, kas viena
pati vairs nespēj likvidēt katastrofas sekas. ES rīcība šajā jomā ietver
situāciju pārvaldību, izmantojot spēcīgu transnacionālu/daudznacionālu
elementu, kam obligāti ir nepieciešama vispārēja koordinācija un saskaņota
rīcība pārvalstiskā līmenī. Pateicoties pieredzes apmaiņai un pastiprinātai
saskaņotībai ES līmenī, kopīgais darbs novēršanas un riska pārvaldības jomā var
norisināties ātrāk.
Ņemot vērā ieguvumus, kas izpaužas kā cilvēku
upuru skaita, kā arī vides, ekonomikas un materiālo postījumu apmēra
samazinājums, priekšlikums nodrošina skaidru ES pievienoto vērtību. Tas ļauj
dalībvalstīm efektīvāk dot savu ieguldījumu ES palīdzībā, ko sniedz saskaņā ar
mehānismu, un gūt ieguvumus uzlabotas koordinācijas un sadarbības rezultātā.
Priekšlikums paaugstinātu sagatavotības līmeni liela mēroga katastrofu gadījumā
un izveidotu saskaņotāku politiku katastrofu riska pārvaldības jomā. Saskaņota
un efektīva reaģēšana tiktu nodrošināta, pateicoties ātrās reaģēšanas spējām,
kas ir piemērojamas visur, kur ir vajadzīga palīdzība.
Turklāt priekšlikuma rezultātā gūst tādus
apjomradītus ietaupījumus kā, piemēram, ekonomiski pamatota loģistika un
transports, saskaņota un efektīva reaģēšana, pateicoties brīvprātīgajam resursu
sarakstam, un labāks ierobežotu līdzekļu izlietojums, ko panāk, kopīgi
izmantojot ES finansētos resursus.
(i)
Proporcionalitātes princips
Priekšlikumā paredzēts vienīgi tas, kas
nepieciešams mērķu sasniegšanai. Priekšlikums novērš trūkumus, kas konstatēti
saistībā ar agrākajām intervencēm, un balstās uz Padomes un Eiropas Parlamenta
doto uzdevumu.
Administratīvais slogs, ar ko saskaras
Savienība un dalībvalstis, ir ierobežots un nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs,
lai sasniegtu pārskatīšanas mērķus. Resursu sertifikācijas un reģistrācijas
procedūra ir vienkārša, un to veiks ar kopīgās ārkārtējo situāciju sakaru un
informācijas sistēmas (CECIS)[17] starpniecību.
Dalībvalstu pienākums ir informēt Komisiju tikai par riska pārvaldības plānu
pabeigšanu, lai nodrošinātu saskaņotību ar darbu iepriekšējās plānošanas un
scenāriju izstrādes jomā.
Papildus Finanšu regulā paredzētajam nav
nepieciešams nekāds īpašs formāts, lai iesniegtu finansējuma pieteikumus. Īpaša
uzmanība ir veltīta tam, lai nodrošinātu, ka liela mēroga katastrofu gadījumā
piemērojamām procedūrām ir vajadzīgā elastība un ka tās ļauj veikt steidzamus
pasākumus.
(j)
Juridiskā instrumenta izvēle
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes
lēmumam.

4.
IETEKME UZ BUDŽETU

Komisijas paziņojumā ,,Budžets stratēģijai
,,Eiropa 2020””[18] ES civilās aizsardzības
politikai ir paredzētas budžeta saistības, kas sasniedz 513 miljonus euro
pašreizējās cenās un ir iedalītas šādi: 276 miljoni euro operācijām
Savienībā un 237 miljoni euro operācijām ārpus Savienības.
2011/0461 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
par Savienības Civilās aizsardzības mehānismu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS
PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 196. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Ņemot vērā to, ka pēdējos gados ir būtiski
palielinājies dabas un cilvēku izraisītu katastrofu skaits un nopietnība un ka
katastrofas nākotnē, visticamāk, būs ekstrēmākas un sarežģītākas ar tālejošām
un ilgtermiņa sekām, kuru iemesls jo īpaši ir klimata pārmaiņas un iespējama
vairāku dabisku un tehnoloģisku apdraudējumu mijiedarbība, aizvien svarīgāka ir
integrēta pieeja katastrofu pārvaldībai. Savienībai būtu jāatbalsta, jākoordinē
un jāpapildina dalībvalstu darbības civilās aizsardzības jomā, lai uzlabotu to
sistēmu efektivitāti, kuru mērķis ir novērst dabas un cilvēku izraisītas
katastrofas, sagatavoties tām un reaģēt uz tām.
(2)
Civilās aizsardzības mehānisms tika izveidots ar
Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumu 2001/792/EK, Euratom, ar
ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās
aizsardzības palīdzības intervenču jomā[19], kas pārstrādāts
ar Padomes Lēmumu 2007/779/EK, Euratom, ar ko izveido Kopienas Civilās
aizsardzības mehānismu[20]. Minētā mehānisma
finansējums tika nodrošināts ar Padomes 2007. gada 5. marta
Lēmumu 2007/162/EK, Euratom, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu
instrumentu[21]; ar šo instrumentu
piešķīra finansiālu palīdzību, gan lai uzlabotu reaģēšanas efektivitāti liela
mēroga ārkārtas situācijās, gan arī lai pastiprinātu preventīvus un
sagatavotības pasākumus visa veida ārkārtas situācijās, tostarp, lai turpinātu
pasākumus, kas iepriekš tika veikti saskaņā ar Padomes 1999. gada
9. decembra Lēmumu 1999/847/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcības
programmu civilās aizsardzības jomā[22]. Finanšu instrumenta
darbības termiņš beidzas 2013. gada 31. decembrī.
(3)
Aizsardzībai, kas jānodrošina saskaņā ar Savienības
Civilās aizsardzības mehānismu, būtu jāaptver galvenokārt cilvēku, kā arī vides
un īpašuma, tostarp kultūras mantojuma, aizsardzība pret visām dabas un cilvēku
izraisītām katastrofām, tostarp pret terora aktiem un tehnoloģiskām,
radioloģiskām un vides avārijām, jūras piesārņošanu un akūtām ārkārtas
situācijām veselības jomā, kas notiek Savienībā vai ārpus tās. Civilā
aizsardzība un cita veida ārkārtas palīdzība var būt vajadzīga visās šajās
katastrofās, lai papildinātu katastrofas skartās valsts reaģēšanas spējas.
(4)
Civilās aizsardzības mehānisms ir uzskatāma Eiropas
solidaritātes izpausme, nodrošinot praktisku un savlaicīgu ieguldījumu
katastrofu novēršanā un sagatavotībā tām, kā arī reaģēšanā liela mēroga
katastrofu un šādu katastrofu draudu gadījumā. Tāpēc šim lēmumam nebūtu
jāietekmē nedz dalībvalstu savstarpējās tiesības un pienākumi, kas paredzēti
divpusējos vai daudzpusējos līgumos, kuri saistīti ar jautājumiem, uz ko
attiecas šis lēmums, nedz dalībvalstu atbildību par cilvēku, vides un īpašuma
aizsardzību savā teritorijā.
(5)
Ar mehānismu būtu pienācīgi jāņem vērā attiecīgie
Savienības tiesību akti un starptautiskās saistības un jāizmanto sinerģija ar
attiecīgajām Savienības iniciatīvām, piemēram, Eiropas Zemes novērošanas
programmu (GMES), Eiropas programmu kritiskās infrastruktūras
aizsardzībai (EPCIP) un vienoto informācijas apmaiņas vidi (CISE).
(6)
Mehānismā būtu jāiekļauj vispārējs politikas
ietvars, kas attiecas uz Savienības katastrofu riska novēršanas darbībām, kuru
mērķis ir augsta līmeņa aizsardzība un noturība pret katastrofām, ko panāk,
novēršot vai samazinot to sekas un sekmējot novēršanas kultūru. Riska
pārvaldības plāni ir būtiski, lai nodrošinātu integrētu pieeju katastrofu
pārvaldībai, kas savstarpēji savieno darbības riska novēršanas, sagatavotības
un reaģēšanas jomā. Tāpēc mehānismam būtu jāaptver vispārējs šo darbību paziņošanas
un īstenošanas ietvars.
(7)
Novēršana ir ļoti svarīga aizsardzībai pret katastrofām,
un šajā saistībā ir vajadzīga turpmāka rīcība, kā aicināts Padomes
2009. gada 30. novembra secinājumos un Eiropas Parlamenta
2010. gada 21. septembra rezolūcijā par Komisijas paziņojumu
,,Kopienas pieeja dabas un cilvēka izraisīto katastrofu novēršanai”[23].
(8)
ES līmenī veikts risku pārskats, kura pamatā ir
dalībvalstīs izstrādāti riska novērtējumi, sniegs optimālai Eiropas reaģēšanas,
sagatavotības un novēršanas darbību koordinācijai pievienoto vērtību
savlaicīgas scenāriju un ārkārtas situāciju plānošanas veidā.
(9)
Sniedzot savu ieguldījumu atklāšanas un agrīnas
brīdināšanas sistēmu turpmākajā izstrādē, Savienībai būtu jāpalīdz dalībvalstīm
samazināt sagatavošanās laiku, kas vajadzīgs, lai reaģētu uz katastrofām un
brīdinātu Savienības iedzīvotājus. Ar šīm sistēmām būtu jāņem vērā esošie un
turpmākie informācijas avoti un sistēmas un jābalstās uz tiem.
(10)
Mehānismā būtu jāiekļauj vispārējs politikas
ietvars, kura mērķis ir pastāvīgi uzlabot civilās aizsardzības sistēmu,
personāla un iedzīvotāju sagatavotības līmeni Savienībā. Šajā nolūkā gan
Savienības, gan dalībvalstu līmenī ir vajadzīgas apmācību programmas un
apmācību tīkls katastrofu novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas jomā, kā
aicināts Padomes 2008. gada 14. novembra secinājumos par Eiropas
mēroga apmācībām katastrofu pārvarēšanā.
(11)
Citi sagatavošanas pasākumi aptver ar vajadzīgajiem
medicīnas resursiem saistītās informācijas apkopošanu un jaunu tehnoloģiju
izmantošanas veicināšanu. Saskaņā ar Līguma 346. pantu dalībvalstīm nav
jāsniedz informācija, kuras izpaušanu tās atzīst par būtisku savas drošības
interešu apdraudējumu.
(12)
Tādu civilās aizsardzības palīdzības intervences
moduļu izstrāde, kuri aptver vienas vai vairāku dalībvalstu resursus un kuri
paredzēti kā pilnībā savstarpēji savietojami, tiek turpināta Savienības līmenī,
lai sekmētu ātrās reaģēšanas spēju attīstību civilās aizsardzības jomā. Moduļi
būtu jāorganizē dalībvalstu līmenī, un tiem būtu jābūt dalībvalstu pakļautībā.
(13)
Mehānisma izmantošanas rezultātā būtu jārada
iespēja mobilizēt palīdzības intervences un atvieglināt to koordināciju.
Pastiprinātajai sadarbībai būtu jābalstās uz Savienības struktūru, ko veido
ārkārtas reaģēšanas centrs, Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas tāda rezervju
saraksta veidā, kurā dalībvalstis jau iepriekš brīvprātīgi iekļāvušas resursus,
apmācīti eksperti un kopīga ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēma,
ko pārvalda Komisija un kontaktpunkti dalībvalstīs. Ar struktūru būtu
jānodrošina pamats, lai vāktu apstiprinātu informāciju par ārkārtas situācijām,
izplatītu šo informāciju dalībvalstīm un dalītos intervencēs gūtajās atziņās.
(14)
Lai uzlabotu reaģēšanas operāciju plānošanu
katastrofu gadījumos un nodrošinātu svarīgāko resursu pieejamību, ir jāizstrādā
standarta scenāriji katastrofu galvenajiem veidiem, jāapzina svarīgākie esošie
resursi, kas pieejami dalībvalstīs, jāizstrādā ārkārtas rīcības plāni resursu
izmantošanai un jāattīsta Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas tāda rezervju
saraksta veidā, kurā dalībvalstis jau iepriekš brīvprātīgi iekļāvušas resursus.
Ārkārtas situāciju plānošanu varētu arī pielietot, lai noteiktu dalībvalstīs
pieejamo ārkārtas reaģēšanas resursu iespējamu nepietiekamību, ko var novērst,
izmantojot resursus, kurus izveido ar Savienības atbalstu; šis atbalsts tiktu
sadalīts pa visu Savienību.
(15)
Attiecībā uz palīdzības intervencēm, reaģējot uz
katastrofām ārpus Savienības, ir minams, ka ar mehānismu būtu jāveicina un
jāatbalsta dalībvalstu un Savienības kopumā veiktās darbības, lai sekmētu
saskaņotību starptautiskajā civilās aizsardzības darbā. Ja Apvienoto Nāciju
Organizācija piedalās palīdzības operācijās trešās valstīs, tā veic vispārējus
koordinācijas uzdevumus. Saskaņā ar mehānismu sniegtā palīdzība būtu jākoordinē
ar Apvieno Nāciju Organizāciju un citiem attiecīgiem starptautiskiem dalībniekiem,
lai maksimāli izmantotu pieejamos resursus un nepieļautu nevajadzīgu darba
dublēšanos. Mehānisma izmantošanas rezultātā uzlabota civilās aizsardzības
palīdzības koordinācija ir priekšnosacījums, lai atbalstītu vispārējo
koordināciju un nodrošinātu visaptverošu Savienības ieguldījumu vispārējā
katastrofu seku likvidēšanas darbā. Liela mēroga katastrofu gadījumos, kad
palīdzību sniedz gan saskaņā ar mehānismu, gan saskaņā ar Padomes
1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno
palīdzību[24], Komisija nodrošina
Savienības vispārējās reaģēšanas efektivitāti, saskaņotību un
komplementaritāti, ievērojot Eiropas konsensu par humāno palīdzību[25].
(16)
Jāuzlabo atbilstošu transportlīdzekļu pieejamība,
lai atbalstītu ātrās reaģēšanas spējas attīstību Savienības līmenī. Savienībai
būtu jāatbalsta un jāpapildina dalībvalstu centieni, veicinot dalībvalstu
transporta resursu apvienošanu un vajadzības gadījumā palīdzot finansēt papildu
transportlīdzekļus, kas atbilst konkrētiem kritērijiem.
(17)
Palīdzības intervences būtu pilnībā jākoordinē uz
vietas, lai tādējādi maksimāli palielinātu efektivitāti un nodrošinātu piekļuvi
katastrofas skartajiem iedzīvotājiem. Komisijai būtu jānodrošina piemērots
loģistikas atbalsts nosūtītajām ekspertu vienībām.
(18)
Mehānisms būtu arī jāizmanto, lai atbalstītu
konsulārās palīdzības sniegšanu Savienības pilsoņiem liela mēroga ārkārtas
situācijās trešās valstīs, ja to lūdz kādas dalībvalsts konsulārās iestādes
attiecībā uz saviem pilsoņiem vai vadītājvalsts vai palīdzību koordinējošā
dalībvalsts attiecībā uz visiem Savienības pilsoņiem. Vadītājvalsts koncepcija
būtu jāizprot saskaņā ar Eiropas Savienības Pamatnostādnēm par vadītājvalsts
koncepcijas īstenošanu konsulārā jomā[26].
(19)
Gadījumos, kad militāru resursu izmantošanu uzskata
par piemērotu, lai atbalstītu civilās aizsardzības operācijas, sadarbībai ar
militāriem spēkiem būtu jānotiek saskaņā ar noteikumiem, procedūrām un
kritērijiem, ko Padome vai tās kompetentās struktūras ir noteikušas, lai
mehānismam darītu pieejamus militārus resursus, kurus var izmantot
civiliedzīvotāju aizsardzībai.
(20)
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA)
valstu, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) locekles, pievienošanās valstu,
kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu līdzdalībai būtu jābūt iespējamai.
(21)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma
īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras
būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un
vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz
Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu, jo īpaši saskaņā ar pārbaudes
procedūru[27].
(22)
Dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt šā
lēmuma mērķi, un tāpēc, ievērojot mehānisma darbības radītos ieguvumus, proti,
cilvēku dzīvību un zaudējumu skaita samazinājumu, ierosinātās rīcības mēroga
vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī. Ja liela
mēroga ārkārtas situācijas rezultātā skartās dalībvalsts reaģēšanas spējas ir nepietiekamas,
šai valstij vajadzētu būt iespējai izmantot mehānismu, lai papildinātu savus
civilās aizsardzības un citus ārkārtas reaģēšanas resursus. Tāpēc Savienība var
pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā
noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir
vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(23)
Šis lēmums neietekmē nedz darbības, uz kurām
attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra
Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu[28]
[pēc pieņemšanas jāatjaunina attiecībā uz 2014.–2020. gada laikposmu],
nedz saskaņā ar Savienības tiesību aktiem pieņemtos sabiedrības veselības
pasākumus saistībā ar Savienības rīcības programmām veselības aizsardzības
jomā, nedz arī patērētāju drošības pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumu
Nr. 1926/2006/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu patērētāju
tiesību aizsardzības politikas jomā (no 2007. gada līdz 2013. gadam)[29]
[pēc pieņemšanas jāatjaunina attiecībā uz 2014.–2020. gada laikposmu].
(24)
Saskaņotības labad šis lēmums nebūtu jāpiemēro
rīcībām, uz kurām attiecas Padomes 2007. gada 12. februāra
Lēmums 2007/124/EK, Euratom, ar ko laikposmam no 2007. līdz
2013. gadam kā daļu no Vispārējās programmas ,,Drošība un brīvību
garantēšana” izveido īpašu programmu ,,Terora aktu un citu ar drošību saistītu
risku profilakse, gatavība tiem un to seku pārvarēšana”[30]
[pēc pieņemšanas jāatjaunina attiecībā uz 2014.–2020. gada laikposmu], vai
kuras ir saistītas ar likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības
nodrošināšanu. Šo lēmumu nepiemēro darbībām, uz kurām attiecas Padomes
1996. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 1257/96 par humāno
palīdzību[31].
(25)
Šā lēmuma noteikumiem nevajadzētu skart tādu
juridiski saistošu aktu pieņemšanu, kuri atbilst Euratom līgumam un
kuros ir izklāstīti specifiski ārkārtas pasākumi kodolavāriju vai radioloģisku
ārkārtas situāciju gadījumā.
(26)
Attiecībā uz katastrofām, kuru iemesls ir
teroristiskas darbības, kodolavārijas vai radioloģiskas avārijas, mehānismam
būtu jāattiecas tikai uz sagatavotības un reaģēšanas darbībām civilās
aizsardzības jomā.
(27)
Šis lēmums aptver darbības jūras piesārņojuma
novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas jomā, izņemot darbības, uz kurām
attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija
Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras
izveidošanu [jāatjaunina pēc jaunā akta pieņemšanas].
(28)
Lai Komisija varētu nodrošināt šā lēmuma
īstenošanu, Komisija var finansēt tādas ar sagatavošanos, uzraudzību, kontroli,
revīziju un izvērtēšanu saistītas darbības, kas ir vajadzīgas programmas
pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai.
(29)
Izdevumu atlīdzināšana un publiskā iepirkuma līgumu
un dotāciju piešķiršana saskaņā ar civilās aizsardzības finanšu instrumentu
būtu jāīsteno atbilstoši Padomes 2002. gada 25. jūnija
Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro
Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[32] (Finanšu regula).
Civilās aizsardzības jomā veicamo darbību īpatnību dēļ ir lietderīgi noteikt,
ka dotācijas var piešķirt arī privāttiesību subjektiem. Svarīgi ir arī izpildīt
minētās regulas noteikumus, jo īpaši attiecībā uz tur paredzētajiem
saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principiem.
(30)
Visā izdevumu ciklā būtu jāaizsargā Savienības
finansiālās intereses ar samērīgiem pasākumiem, tostarp pārkāpumu novēršanu,
atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izmantoto
līdzekļu atgūšanu un – vajadzības gadījumā – sodiem. Būtu jāveic atbilstoši pasākumi
pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī vajadzīgie pasākumi zaudēto,
nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanai saskaņā ar
Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (Euratom, EK)
Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[33],
Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK)
Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai
aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[34],
un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija
Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs
krāpšanas apkarošanai (OLAF)[35].
(31)
Šajā lēmumā noteiktā finanšu atsauces summa
2014.–2020. gada laikposmam ir galvenā atsauce budžeta lēmējinstitūcijai
ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts [17]. punktā Eiropas
Parlamenta, Padomes un Komisijas 2012. gada XX. YY Iestāžu nolīgumā
par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību. Šo
atsauces summu finansē daļēji no 2014.–2020. gada finanšu shēmas
3. izdevumu kategorijas ,,Drošība un pilsoniskums” un daļēji no
4. izdevumu kategorijas ,,Globālā Eiropa”.
(32)
Šā lēmuma finanšu noteikumus būtu jāpiemēro no
2014. gada 1. janvāra, jo tie ir saistīti ar daudzgadu finanšu shēmu
2014.–2020. gadam,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
I NODAĻA
Mērķis, darbības
joma un definīcijas
1. pants
Vispārējais
mērķis un priekšmets
1.
Ar Savienības Civilās aizsardzības mehānismu
(turpmāk ,,Mehānisms”) atbalsta, koordinē un papildina dalībvalstu darbības
civilās aizsardzības jomā, lai uzlabotu to sistēmu efektivitāti, kuru mērķis ir
novērst dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, sagatavoties tām un reaģēt uz
tām.
2.
Aizsardzība, kas jānodrošina saskaņā ar Mehānismu,
aptver galvenokārt cilvēku, kā arī vides un īpašuma, tostarp kultūras
mantojuma, aizsardzību pret visām dabas un cilvēku izraisītām katastrofām,
tostarp pret terora aktiem, tehnoloģiskām, radioloģiskām vai vides avārijām,
jūras piesārņošanu un akūtām ārkārtas situācijām veselības jomā, kas notiek
Savienībā vai ārpus tās.
3.
Savienības intervence pastiprina dalībvalstu
novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas spējas liela mēroga katastrofu
gadījumā, lai samazinātu cilvēku upuru skaitu un materiālo zaudējumu apmēru.
Dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar pietiekami labi sasniegt šā lēmuma
mērķi, un ierosinātās rīcības mēroga vai iedarbības dēļ to var labāk sasniegt
Savienības līmenī.
4.
Šajā lēmumā ir paredzēti vispārīgi noteikumi un
noteikumi par finansiālās palīdzības piešķiršanu saskaņā ar Mehānismu.
5.
Mehānisms neatbrīvo dalībvalstis no atbildības
aizsargāt to teritorijā cilvēkus, vidi un īpašumu pret katastrofām un
nodrošināt savām civilās aizsardzības sistēmām pietiekamas spējas, lai tās
varētu atbilstīgi rīkoties tāda apmēra un rakstura katastrofu gadījumā, ko var
pamatoti sagaidīt un kam var sagatavoties.
6.
Mehānisms neietekmē saistības, kas paredzētas
esošajos attiecīgajos Savienības vai Eiropas Atomenerģijas kopienas tiesību
aktos vai esošajos starptautiskajos nolīgumos.
7.
Šo lēmumu nepiemēro darbībām, kuras veic saskaņā ar
[Regulu (EK) Nr. 1717/2006; Regulu (EK) Nr. 1257/96;
Regulu (EK) Nr. 1406/2002 [un Savienības tiesību aktiem par rīcības
programmām veselības aizsardzības, iekšlietu un tieslietu jomā].
2. pants
Darbības
joma
1.
Šo lēmumu piemēro preventīviem un sagatavotības
pasākumiem, kas attiecas uz visu veidu katastrofām Savienībā un valstīs, kas
minētas 28. pantā.
2.
Šo lēmumu piemēro darbībām, ar kurām atbalsta
reaģēšanu uz Savienībā vai ārpus tās notikušas liela mēroga katastrofas tūlītējām
negatīvām sekām neatkarīgi no tās būtības, ja palīdzība ir lūgta saskaņā ar šo
lēmumu.
3.
Šajā lēmumā ņem vērā Savienības atsevišķu, attālāku
un citu reģionu vai salu īpašās vajadzības katastrofas gadījumā.
3. pants
Konkrētie
mērķi
1.
Ar Mehānismu atbalsta, koordinē vai papildina
Savienības un dalībvalstu pastiprinātu sadarbību, lai sasniegtu šādus konkrētos
mērķus:
(a)
panākt augsta līmeņa aizsardzību pret katastrofām,
novēršot vai samazinot to sekas un sekmējot novēršanas kultūru;
(b)
pastiprināt Savienības gatavību reaģēt uz
katastrofām;
(c)
veicināt ātrus un efektīvus ārkārtas intervences
pasākumus liela mēroga katastrofu vai šādu katastrofu draudu gadījumā.
2.
Panākumus, kas gūti 1. punktā noteikto
konkrēto mērķu sasniegšanā, novērtē, izmantojot rādītājus, kas cita starpā
aptver:
(a)
katastrofu novēršanas ietvara īstenošanā gūtos
panākumus, kurus nosaka pēc to dalībvalstu skaita, kuras ir ieviesušas
4. pantā noteiktos katastrofu pārvaldības plānus;
(b)
panākumus, kas gūti, paaugstinot sagatavotību
katastrofām, un kurus nosaka pēc to reaģēšanas resursu skaita, kas ir pieejami
ārkārtas intervencēm saskaņā ar Mehānismu, un pēc šo resursu savietojamības
pakāpes;
(c)
panākumus, kas gūti, uzlabojot reaģēšanu uz
katastrofām, un kurus nosaka pēc Mehānisma ietvaros veikto intervenču ātruma un
koordinācijas pakāpes un pēc sniegtās palīdzības piemērotības salīdzinājumā ar
vajadzībām uz vietas.
Rādītājus attiecīgi izmanto darbības rezultātu
uzraudzībai, izvērtēšanai un pārskatīšanai.
4. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:
1.
,,katastrofa” ir jebkura situācija, kas nelabvēlīgi
ietekmē vai var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, vidi vai īpašumu;
2.
,,liela mēroga katastrofa” ir jebkura situācija,
kas nelabvēlīgi ietekmē vai var nelabvēlīgi ietekmēt cilvēkus, vidi vai īpašumu
un kas saskaņā ar Mehānismu var būt palīdzības lūguma iemesls;
3.
,,reaģēšana” ir jebkura darbība, ko veic saskaņā ar
Mehānismu liela mēroga katastrofas laikā vai pēc tās, lai novērstu šīs
katastrofas tūlītējās nelabvēlīgās sekas;
4.
,,sagatavotība” ir cilvēku un materiālo līdzekļu
sagatavotība un spēja, kas ļauj tiem nodrošināt efektīvu un ātru reaģēšanu uz
ārkārtas situāciju un kas panākta iepriekšējas rīcības rezultātā;
5.
,,novēršana” ir jebkura darbība, kuras mērķis ir
mazināt riskus vai novērst kaitējumu, ko cilvēkiem, videi vai īpašumam rada
katastrofas;
6.
,,agrīna brīdināšana” ir savlaicīga un efektīva
informācijas sniegšana, kas ļauj veikt darbības, lai nepieļautu vai mazinātu
riskus un nodrošinātu sagatavotību efektīvai reaģēšanai;
7.
,,modulis” ir tāds pašpietiekams un autonoms
dalībvalstu spēju kopums, kas izveidots uz iepriekš noteiktu uzdevumu un
konkrētu vajadzību pamata, vai dalībvalstu mobila operatīva vienība, kas aptver
cilvēkresursu un materiālu līdzekļu kopumu, kuru var raksturot, atsaucoties uz
tā intervences spēju vai uz uzdevumu(-iem), ko tas spēj veikt;
8.
,,riska novērtējums” ir vispārējs, dažādas nozares
aptverošais riska noteikšanas, riska analīzes un riska izvērtēšanas process, ko
veic valsts līmeņa novērtējumu nolūkā;
9.
,,riska pārvaldības plāns” ir plānošanas
instruments, ko dalībvalsts sagatavo, lai paredzētu riskus, aplēstu to sekas un
izstrādātu, atlasītu un īstenotu pasākumus, kuru mērķis ir ekonomiski pamatoti
samazināt riskus un to sekas, pielāgoties tiem un ierobežot tos, kā arī lai
izveidotu ietvaru, ar ko kopējā vispārējā plānā integrē dažādas nozares vai
konkrētus apdraudējumus aptverošus riska pārvaldības instrumentus;
10.
,,uzņēmējvalsts atbalsts” ir jebkura darbība, ko
sagatavotības un reaģēšanas posmā veic palīdzību saņemošā valsts un
tranzītvalstis, lai novērstu paredzamus šķēršļus starptautiskās palīdzības
sniegšanai un izmantošanai;
11.
,,reaģēšanas spējas” ir palīdzība, ko pēc
pieprasījuma var sniegt ar Mehānisma starpniecību, tostarp moduļi, aprīkojums,
palīdzības preces, ekspertu padomi un pakalpojumi.
II NODAĻA
Novēršana
5. pants
Novēršanas darbības
Lai izpildītu
mērķus un darbības novēršanas jomā, Komisija
(a)
veic pasākumus, lai uzlabotu zināšanu bāzi par
katastrofu riskiem un sekmētu zināšanu, paraugprakses un informācijas apmaiņu;
(b)
atbalsta un veicina riska novērtēšanu un apzināšanu
dalībvalstīs;
(c)
izstrādā un regulāri atjaunina pārskatu par dabas
un cilvēku izraisītiem riskiem, ar kuriem Savienība var saskarties, ņemot vērā
klimata pārmaiņu turpmāko ietekmi;
(d)
veicina un atbalsta riska pārvaldības plānu
(tostarp vadlīniju par to saturu) izstrādi un īstenošanu dalībvalstīs un
vajadzības gadījumā nodrošina atbilstošus stimulus;
(e)
uzlabo informētību par riska novēršanas svarīgumu
un atbalsta dalībvalstis sabiedrības informēšanas, izglītības un izpratnes veicināšanas
jomā;
(f)
atbalsta dalībvalstis un 28. pantā minētās
trešās valstis liela mēroga katastrofu novēršanā;
(g)
veic papildu uzdevumus novēršanas jomā, kas ir
vajadzīgi, lai sasniegtu 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā
noteikto mērķi.
6. pants
Riska pārvaldības plāni
1.
Lai nodrošinātu efektīvu sadarbību Mehānisma
ietvaros, dalībvalstis paziņo Komisijai savus riska pārvaldības plānus.
2.
Riska pārvaldības plānos ņem vērā dalībvalstī
veiktos riska novērtējumus un citus attiecīgos riska novērtējumus, un tie
atbilst citiem attiecīgajiem plāniem, kas ir spēkā minētajā dalībvalstī.
3.
Dalībvalstis vēlākais līdz 2016. gada beigām
nodrošina, ka to riska pārvaldības plāni ir pabeigti un paziņoti Komisijai
visjaunākajā šo plānu redakcijā.
III NODAĻA
Sagatavotība
7. pants
Komisijas
vispārējās darbības sagatavotības jomā
Komisija veic šādas darbības sagatavotības
jomā:
(a)
izveido un vada Ārkārtas reaģēšanas centru (ERC),
kas nodrošina operatīvās spējas 24 stundas diennaktī un kalpo dalībvalstīm
un Komisijai Mehānisma vajadzībām;
(b)
vada kopīgo ārkārtas sakaru un informācijas sistēmu
(CECIS), lai nodrošinātu saziņu un informācijas apmaiņu starp ERC
un dalībvalstu kontaktpunktiem;
(c)
sniedz savu ieguldījumu katastrofu atklāšanas,
agrīnās brīdināšanas un trauksmes sistēmu izstrādē, lai nodrošinātu ātru
reaģēšanu un veicināto šo sistēmu savstarpējo saistību un saistību ar ERC
un CECIS. Minētās sistēmas ņem vērā esošos un turpmākos informācijas,
uzraudzības un atklāšanas avotus un sistēmas un balstās uz tiem;
(d)
rada un uztur spēju iespējami ātrāk mobilizēt un
nosūtīt ekspertu vienības, kas atbildīgas:
–
par to, lai novērtētu vajadzības tajā valstī, kas
lūdz palīdzību,
–
par to, lai vajadzības gadījumā atvieglinātu
ārkārtas palīdzības operāciju koordināciju uz vietas un, ja tas ir vajadzīgs un
atbilstīgs, lai uzturētu sakarus ar tās valsts kompetentajām iestādēm, kura
lūdz palīdzību,
–
par to, lai atbalstītu valsti, kura lūdz palīdzību,
ar ekspertu atzinumiem par darbībām novēršanas, sagatavotības vai reaģēšanas
jomā;
(e)
rada un uztur spēju sniegt loģistikas atbalstu un
palīdzību ekspertu vienībām, moduļiem un citiem saskaņā ar Mehānismu
izmantotajiem reaģēšanas resursiem, kā arī citiem dalībniekiem, kas darbojas uz
vietas;
(f)
atbalsta dalībvalstis ārkārtas reaģēšanas līdzekļu
iepriekšējā izvietošanā loģistikas centros Savienībā;
(g)
veic citas atbalsta un papildinošas darbības, kas
vajadzīgas saskaņā ar Mehānismu, lai sasniegtu 3. panta 1. punkta
b) apakšpunktā noteikto mērķi.
8. pants
Moduļi
1.
Dalībvalstis strādā, lai izstrādātu moduļus, jo
īpaši, lai tādējādi apmierinātu prioritāras intervences vai atbalsta vajadzības
saskaņā ar Mehānismu.
2.
Moduļus izveido, izmantojot vienas vai vairāku
dalībvalstu resursus.
Moduļi spēj veikt iepriekš noteiktus uzdevumus
reaģēšanas jomā saskaņā ar atzītām starptautiskām pamatnostādnēm, un tādēļ tos
var norīkot ļoti īsā laikā un tie var patstāvīgi un autonomi darboties konkrētā
laikposmā.
Moduļi ir savietojami ar citiem moduļiem. Lai
izpildītu moduļu savietojamības prasības, tiek nodrošināta apmācība un
praktiskas nodarbības, un moduļi ir par savu darbību atbildīgās personas
pakļautībā.
Moduļi spēj sniegt palīdzību citām Savienības
struktūrām un/vai starptautiskām iestādēm, jo īpaši Apvienoto Nāciju
Organizācijai.
3.
Komisija atbalsta centienus uzlabot moduļu
savietojamību, ņemot vērā dalībvalstu un starptautiska mēroga paraugpraksi.
9. pants
Dalībvalstu
vispārējās darbības sagatavotības jomā
1.
Dalībvalstis jau iepriekš norāda tos moduļus vai
citas spējas savos kompetentajos dienestos (jo īpaši savos civilās aizsardzības
vai citos ārkārtas dienestos), kurus var izmantot intervences nolūkā vai kurus
varētu izveidot un nosūtīt ļoti īsā laikā, parasti 12 stundu laikā pēc
palīdzības lūguma. Tās ņem vērā to, ka moduļu vai citu spēju sastāvs var būt
atkarīgs no liela mēroga katastrofas veida un īpašām vajadzībām šādas
katastrofas gadījumā.
2.
Dalībvalstis jau iepriekš nosauc ekspertus, kurus
var nosūtīt ekspertu vienību ietvaros atbilstoši 7. panta d) punktam.
3.
Dalībvalstis apsver iespēju vajadzības gadījumā
nodrošināt arī cita veida intervences atbalstu, ko var sniegt kompetentie
dienesti, piemēram, specializētu personālsastāvu un aprīkojumu, lai rīkotos
konkrētas katastrofas gadījumā, tostarp 16. panta 7. punkta nolūkā,
un piesaistīt resursus, kurus var sniegt nevalstiskas organizācijas un citas attiecīgās
struktūras.
4.
Pietiekamu drošības garantiju gadījumā dalībvalstis
var sniegt informāciju par attiecīgiem militāriem resursiem, kurus varētu
izmantot kā galējo līdzekli saskaņā ar Mehānismu sniedzamās palīdzības
ietvaros, piemēram, transportu un loģistikas vai medicīnisku atbalstu.
5.
Dalībvalstis iesniedz Komisijai attiecīgo
informāciju par ekspertiem, moduļiem un cita veida intervences atbalstu, kas
minēts 1.–4. punktā, un vajadzības gadījumā nekavējoties atjaunina šo
informāciju.
6.
Dalībvalstis nosaka kontaktpunktus un atbilstīgi
informē Komisiju.
7.
Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu uzņēmējvalsts atbalstu no citām dalībvalstīm ienākošajai
palīdzībai.
8.
Dalībvalstis, ko pēc to lūguma atbalsta Komisija,
veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu savlaicīgu savas piedāvātās
palīdzības transportēšanu.
10. pants
Operāciju
plānošana
1.
Komisija un dalībvalstis sadarbojas, lai uzlabotu
reaģēšanas operāciju plānošanu saskaņā ar Mehānismu. Šim nolūkam
(a)
Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā
standarta scenārijus katastrofām Savienībā un ārpus tās, ņemot vērā
6. pantā minētos riska pārvaldības plānus;
(b)
dalībvalstis nosaka un apzina svarīgākos esošos
resursus, kurus varētu izmantot, lai saskaņā ar Mehānismu reaģētu uz minētajiem
scenārijiem, un informē Komisiju par to;
(c)
Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā
ārkārtas rīcības plānus minēto resursu, tostarp transporta, izmantošanai un
pārskata šos plānus, balstoties uz ārkārtas situācijās un praktiskajās
nodarbībās gūtajām atziņām.
2.
Plānojot reaģēšanas operācijas ārpus Savienības,
Komisija un dalībvalstis nosaka un nodrošina sinerģiju starp praktisko
palīdzību un Savienības un dalībvalstu sniegto humānās palīdzības finansējumu.
11. pants
Eiropas
ārkārtas reaģēšanas spējas
1.
Izveido Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas tāda
rezervju saraksta veidā, kurā jau iepriekš ir brīvprātīgi iekļauti dalībvalstu
reaģēšanas resursi.
2.
Balstoties uz standarta scenārijiem, Komisija
sadarbībā ar dalībvalstīm nosaka Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām
nepieciešamo resursu veidus un skaitu (turpmāk ,,ar spējām saistītie mērķi”).
3.
Komisija nosaka Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām
piešķiramo resursu kvalitātes prasības. Dalībvalstis atbild par resursu
kvalitātes nodrošināšanu.
4.
Komisija izstrādā un vada to resursu sertifikācijas
un reģistrācijas procesu, kurus dalībvalstis dara pieejamus Eiropas ārkārtas
reaģēšanas spējām.
5.
Dalībvalstis brīvprātīgi nosaka un reģistrē
resursus, kurus tās piešķir Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām. Divu vai
vairāku dalībvalstu piešķirto daudznacionālo moduļu reģistrāciju kopīgi veic
visas attiecīgās dalībvalstis.
6.
Pēc Komisijas lūguma Eiropas ārkārtas reaģēšanas
spēju ietvaros reģistrētie resursi ar ERC starpniecību ir pieejami
saskaņā ar Mehānismu veicamajām ārkārtas reaģēšanas operācijām. Dalībvalstis
pēc iespējas ātrāk informē Komisiju par visiem pārliecinošiem iemesliem, kas
liedz tām šos resursus darīt pieejamus konkrētā ārkārtas situācijā.
7.
Resursu izmantošanas gadījumā tie paliek
dalībvalstu pakļautībā. Komisija ar ERC starpniecību nodrošina dažādo
resursu koordināciju. Ja resursus neizmanto operācijās saskaņā ar Mehānismu,
tie ir pieejami izmantošanai dalībvalstu nolūkos.
8.
Dalībvalstis un Komisija nodrošina Eiropas ārkārtas
reaģēšanas spēju ietvaros veikto intervenču pienācīgu pamanāmību.
12. pants
Spēju
nepietiekamības novēršana
1.
Komisija uzrauga panākumus, kas gūti ar spējām
saistīto mērķu īstenošanā, un sadarbībā ar dalībvalstīm apzina Eiropas ārkārtas
reaģēšanas spēju nepietiekamību.
2.
Komisija atbalsta dalībvalstis, lai pievērstos
spēju nepietiekamībai un novērstu to vispiemērotākajā un ekonomiski
pamatotākajā veidā, tostarp
a)      atbalstot ieinteresētās dalībvalstis tādu
reaģēšanas resursu izveidē, kuri nav pieejami Eiropas ārkārtas reaģēšanas spēju
ietvaros vai nav pieejami pietiekamā daudzumā, vai
b)      gadījumos, kad tas ir ekonomiski
izdevīgāk, izveidojot Savienības līmenī reaģēšanas resursus, kas var kalpot
kopīgai aizsardzībai pret kopējiem riskiem.
3.
Ieinteresētās dalībvalstis kontrolē un pārvalda
visus saskaņā ar šo pantu izveidotos resursus. Komisija izstrādā paraugus
nolīgumiem starp Komisiju un iesaistītajām dalībvalstīm. Dalībvalstis, kas
pārvalda resursus, ir atbildīgas par to reģistrāciju saskaņā ar savas valsts
procedūrām.
4.
Šie resursi ir daļa no Eiropas ārkārtas reaģēšanas
spējām. Pēc Komisijas lūguma tie ar ERC starpniecību ir pieejami saskaņā
ar Mehānismu veicamajām ārkārtas reaģēšanas operācijām. Ja šos resursus
neizmanto saskaņā ar Mehānismu, tie ir pieejami izmantošanai to dalībvalstu
nolūkos, kuras šos resursus pārvalda.
5.
Dalībvalstis un Komisija nodrošina saskaņā ar šo
pantu izveidoto resursu pienācīgu pamanāmību.
6.
Komisija reizi divos gados informē Eiropas
Parlamentu un Padomi par panākumiem, kas gūti ar spējām saistīto mērķu
sasniegšanā, un par atlikušajiem Eiropas ārkārtas reaģēšanas spēju trūkumiem.
7.
Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var noteikt
šādus nosacījumus, saskaņā ar kuriem minētos resursus izveido, pārvalda, uztur
un ar Mehānisma starpniecību dara pieejamus visām dalībvalstīm:
(a)
nosacījumus par atbalstu dalībvalstīm tādu
reaģēšanas resursu izveidē, kuri citādi nav pieejami Eiropas ārkārtas
reaģēšanas spēju ietvaros vai nav pieejami pietiekamā daudzumā;
(b)
nosacījumus par tādu reaģēšanas resursu izveidi
Savienības līmenī, kas kalpo kopīgai aizsardzībai pret kopējiem riskiem;
(c)
nosacījumus par a) un b) apakšpunktā
minēto resursu pārvaldību un uzturēšanu;
(d)
nosacījumus par to, kā ar Mehānisma starpniecību
darīt pieejamus visām dalībvalstīm a) un b) apakšpunktā minētos
resursus.
8.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
13. pants
Apmācība,
gūtās atziņas un zināšanu izplatīšana
1.
Komisija veic šādus uzdevumus apmācības, gūto
atziņu un zināšanu izplatīšanas jomā:
(a)
izveido civilās aizsardzības jomā un citu ārkārtas
situāciju pārvaldības jomā strādājoša personāla apmācības programmu un
apmācības tīklu par katastrofu novēršanu, sagatavotību un reaģēšanu, lai
pastiprinātu koordināciju, savietojamību un komplementaritāti starp 8.,
9. un 11. pantā minētajiem moduļiem un citiem resursiem un uzlabotu 7. panta
d) punktā minēto ekspertu kompetenci. Programma aptver kopīgas mācības,
praktiskas nodarbības un ekspertu apmaiņas sistēmu, ar kuras starpniecību
atsevišķas personas var norīkot uz citām dalībvalstīm;
(b)
izstrādā norādes par Savienības un starptautiska
mēroga apmācību civilajā aizsardzībā, tostarp par apmācību novēršanas,
sagatavotības un reaģēšanas jomā;
(c)
organizē un atbalsta darba grupas, seminārus un
izmēģinājuma projektus par galvenajiem novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas
aspektiem;
(d)
izveido programmu to atziņu izvērtēšanai, kuras
gūtas saskaņā ar Mehānismu veiktajās intervencēs, praktiskajās nodarbībās un
apmācībā (tostarp saistībā ar attiecīgajiem novēršanas, sagatavotības un
reaģēšanas aspektiem), izplata šīs atziņas un vajadzības gadījumā tās īsteno;
(e)
stimulē un veicina jaunu tehnoloģiju ieviešanu un
izmantošanu Mehānisma vajadzībām.
2.
Pēc dalībvalsts, trešās valsts, Apvienoto Nāciju
Organizācijas vai tās aģentūru lūguma Komisija var atbalstīt konsultāciju
sniegšanu par pasākumiem novēršanas un sagatavotības jomā, nosūtot uz vietas
ekspertu vienību.
IV NODAĻA
Reaģēšana
14. pants
Paziņošana
par liela mēroga katastrofām Savienībā
1.
Ja Savienībā notiek liela mēroga katastrofa vai
pastāv šādas katastrofas draudi, kas izraisa vai spēj izraisīt pārrobežu
ietekmi, dalībvalsts, kurā katastrofa ir notikusi vai, visticamāk, notiks,
nekavējoties informē Komisiju un iespējami skartās dalībvalstis.
Pirmo daļu nepiemēro, ja paziņošanas pienākums ir
jau paredzēts attiecīgajos Savienības vai Eiropas Atomenerģijas kopienas tiesību
aktos vai esošajos starptautiskajos nolīgumos.
2.
Ja Savienībā notiek liela mēroga katastrofa vai
pastāv šādas katastrofas draudi, kā rezultātā viena vai vairākas dalībvalstis
var lūgt palīdzību, dalībvalsts, kurā ārkārtas situācija ir notikusi vai,
visticamāk, notiks, nekavējoties informē Komisiju, ja ar ERC
starpniecību ir sagaidāms iespējams palīdzības lūgums, lai tādējādi Komisija
vajadzības gadījumā spētu informēt citas dalībvalstis un aktivizēt savus
kompetentos dienestus.
3.
Šā panta 1. un 2. punktā minēto
paziņošanu vajadzības gadījumā veic ar CECIS starpniecību.
15. pants
Reaģēšana
uz liela mēroga katastrofām Savienībā
1.
Ja Savienībā notiek liela mēroga katastrofa vai
pastāv šādas katastrofas draudi, dalībvalsts var lūgt palīdzību ar ERC starpniecību.
Lūgums ir pēc iespējas precīzs.
2.
Paaugstināta riska situācijās dalībvalsts var arī
lūgt palīdzību, kas izpaužas kā reaģēšanas resursu iepriekšēja izvietošana
pagaidu kārtā.
3.
Pēc palīdzības lūguma saņemšanas Komisija
atbilstīgi un nekavējoties:
(a)
pārsūta lūgumu pārējo dalībvalstu kontaktpunktiem;
(b)
vāc apstiprinātu informāciju par katastrofu un
izplata to dalībvalstīm;
(c)
ierosina reaģēšanas plānu, balstoties uz vajadzībām
uz vietas un iepriekš izstrādātiem ārkārtas rīcības plāniem, un aicina
dalībvalstis nosūtīt saskaņā ar plānu specifiskus Eiropas ārkārtas reaģēšanas
spēju resursus;
(d)
veicina vienību, ekspertu, moduļu un Eiropas
ārkārtas reaģēšanas spēju ietvaros neiekļautā intervences atbalsta
mobilizāciju;
(e)
veic papildu uzdevumus, kas ir vajadzīgi, lai
sasniegtu 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikto mērķi.
4.
Katra dalībvalsts, kurai ir adresēts palīdzības
lūgums, ātri nosaka, vai tā var sniegt pieprasīto palīdzību, un ar CECIS
starpniecību informē lūgumu iesniegušo dalībvalsti par to, norādot, kādā apmērā
un ar kādiem nosacījumiem tā var sniegt palīdzību. ERC pastāvīgi informē
dalībvalstis.
5.
Dalībvalsts, kas lūdz palīdzību, ir atbildīga par
palīdzības intervenču vadību. Tās dalībvalsts iestādes, kura lūdz palīdzību,
nosaka pamatnostādnes un vajadzības gadījumā paredz intervences moduļiem vai
citiem resursiem uzticēto uzdevumu ierobežojumus. Minēto uzdevumu izpildes
praktiskā kārtība paliek tās atbildīgās personas ziņā, kuru ir nozīmējusi
palīdzību sniedzošā dalībvalsts. Dalībvalsts, kas lūdz palīdzību, var arī lūgt
nosūtīt ekspertu vienību, lai atbalstītu novērtējuma veikšanu, veicinātu
koordināciju uz vietas (starp dalībvalstu vienībām), sniegtu tehniskas
konsultācijas vai vajadzības gadījumā atbalstītu jebkādu citu uzdevumu izpildi.
6.
Dalībvalsts, kas lūdz palīdzību, veic vajadzīgos
pasākumus, lai nodrošinātu uzņēmējvalsts atbalstu ienākošajai palīdzībai.
16. pants
Saskaņotas
reaģēšanas sekmēšana liela mēroga katastrofu gadījumos ārpus Savienības
1.
Ja ārpus Savienības notiek liela mēroga katastrofa
vai pastāv šādas katastrofas draudi, katastrofas skartā valsts, Apvienoto
Nāciju Organizācija vai tās aģentūras vai attiecīgās starptautiskās
organizācijas var lūgt palīdzību ar ERC starpniecību.
2.
Komisija atbalsta palīdzības sniegšanas
saskaņotību, veicot šādas darbības:
(a)
uzturot nepārtrauktu dialogu ar kontaktpunktiem
dalībvalstīs, lai ar Mehānisma starpniecību nodrošinātu efektīvu un konsekventu
Eiropas ārkārtas reaģēšanas ieguldījumu vispārējā katastrofas seku likvidēšanas
darbā, jo īpaši:
–
nekavējoties informējot dalībvalstis par pilnībā
sagatavotiem palīdzības lūgumiem;
–
atbalstot kopīgu situācijas un vajadzību
novērtējumu, sniedzot tehniskas konsultācijas un/vai veicinot palīdzības
koordināciju uz vietas ar klātesošas ekspertu vienības starpniecību;
–
daloties attiecīgos novērtējumos un analīzēs ar
visām attiecīgajām iesaistītajām personām;
–
sniedzot pārskatu par dalībvalstu un citu personu
sniegto palīdzību;
–
sniedzot konsultācijas par to, kāda veida palīdzība
ir vajadzīga, lai nodrošinātu, ka sniegtā palīdzība atbilst vajadzību novērtējumiem;
–
palīdzot palīdzības sniegšanas gaitā pārvarēt
jebkādas praktiskas grūtības tādās jomās kā tranzīts un muita;
(b)
nekavējoties ierosinot reaģēšanas plānu, kura
pamatā ir vajadzības uz vietas un iepriekš izstrādāti ārkārtas rīcības plāni,
un aicinot dalībvalstis nosūtīt saskaņā ar plānu specifiskus Eiropas ārkārtas
reaģēšanas spēju resursus;
(c)
sazinoties ar katastrofas skarto trešo valsti par
tehniskiem jautājumiem, piemēram, precīzām vajadzībām pēc palīdzības,
piedāvājumu pieņemšanu un praktiskiem palīdzības saņemšanas un izplatīšanas
pasākumiem uz vietas;
(d)
sazinoties vai sadarbojoties ar Apvienoto Nāciju
Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas biroju (UNOCHA) un citām
attiecīgajām iesaistītajām personām, kuras dod ieguldījumu vispārējos palīdzības
centienos, lai gūtu maksimālu sinerģiju, nodrošinātu komplementaritāti un
nepieļautu darba dublēšanos un nepilnības;
(e)
sazinoties ar visām attiecīgajām iesaistītajām
personām, jo īpaši saskaņā ar Mehānismu veiktās palīdzības intervences
nobeiguma posmā, lai sekmētu raitu vadības nodošanas procesu.
3.
Neskarot 2. punktā noteiktos Komisijas
uzdevumus un ievērojot nepieciešamību pēc tūlītējas operatīvas reaģēšanas ar
Mehānisma starpniecību, Komisija pēc Mehānisma aktivizēšanas informē Eiropas
Ārējās darbības dienestu, lai nodrošinātu saskaņotību starp civilās
aizsardzības operāciju un vispārējām Savienības attiecībām ar katastrofas
skarto valsti.
4.
Vajadzības gadījumā tiek nodrošināta saziņa ar
Savienības delegāciju uz vietas, lai tā atvieglinātu kontaktus ar katastrofas
skartās valsts valdību. Savienības delegācija vajadzības gadījumā sniedz
loģistikas atbalstu 2. punkta a) apakšpunkta otrajā ievilkumā
minētajām civilās aizsardzības ekspertu vienībām.
5.
Katra dalībvalsts, kurai ir adresēts palīdzības
lūgums, ātri nosaka, vai tā var sniegt pieprasīto palīdzību, un ar CECIS
starpniecību informē ERC par to, norādot, kādā apmērā un ar kādiem
nosacījumiem tā var sniegt palīdzību. ERC pastāvīgi informē
dalībvalstis.
6.
Saskaņā ar šo pantu īstenojamās intervences var
veikt kā autonomas palīdzības intervences vai kā ieguldījumu kādas
starptautiskas organizācijas vadītajā intervencē. UNOCHA līdzdalības
gadījumā Savienības līmeņa koordināciju pilnībā integrē vispārējā koordinācijā,
ko veic UNOCHA, un ievēro tā vadošo lomu.
7.
Ar Mehānismu var arī atbalstīt konsulārās
palīdzības sniegšanu Savienības pilsoņiem liela mēroga katastrofās trešās
valstīs, ja to lūdz
(a)
kādas dalībvalsts konsulārās iestādes attiecībā uz
saviem pilsoņiem;
(b)
vadītājvalsts vai palīdzību koordinējošā
dalībvalsts attiecībā uz visiem Savienības pilsoņiem.
Jo īpaši šo atbalstu var lūgt, ja tas ir
vajadzīgs nepārstāvēto Savienības dalībvalstu pilsoņiem saskaņā ar Padomes
Direktīvu 2012/X/ES[36].
8.
Vajadzības gadījumā Komisija, izskatot katru
gadījumu atsevišķi, var veikt papildu uzdevumus, lai nodrošinātu saskaņotību
palīdzības sniegšanā.
9.
Koordinācija ar Mehānisma starpniecību neietekmē
nedz dalībvalstu un katastrofas skartās valsts divpusējos kontaktus, nedz
dalībvalstu un Apvienoto Nāciju Organizācijas sadarbību. Tādus divpusējus
kontaktus arī var izmantot, lai sekmētu ar Mehānisma starpniecību veikto
koordināciju.
10.
Šajā pantā minētie Komisijas uzdevumi neskar
dalībvalstu kompetenci un atbildību par savām vienībām, moduļiem un citu
atbalstu, tostarp militāriem resursiem. Jo īpaši atbalsts, ko Komisija piedāvā
saskaņotības nodrošināšanai, neaptver rīkojumus dalībvalstu vienībām, moduļiem
vai citam atbalstam, ko brīvprātīgi izvieto atbilstīgi štābā un uz vietas
veiktajai koordinācijai.
11.
Tiek veicināta sinerģija ar citiem Savienības
instrumentiem, jo īpaši ar darbībām, kas finansētas saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 1257/96.
12.
Dalībvalstis, kas sniedz 1. punktā minēto
ārkārtas palīdzību, pilnībā informē ERC par savām darbībām.
13.
Dalībvalstu vienības un moduļi, kas uz vietas
piedalās intervencē ar Mehānisma starpniecību, uztur ciešus kontaktus ar ERC
un 2. punkta a) apakšpunkta otrajā ievilkumā minētajām ekspertu
vienībām, kas atrodas uz vietas.
17. pants
Atbalsts
uz vietas
1.
Komisija var atlasīt, iecelt un nosūtīt ekspertu
vienību, kurā ir eksperti, kurus atkarībā no misijas specifikas – liela mēroga
katastrofas gadījumā, kas notiek Savienībā, saskaņā ar 15. panta
5. punktu vai pēc lūguma par ekspertu atzinumiem novēršanas un
sagatavotības jomā saskaņā ar 13. panta 2. punktu – ir izvirzījušas
dalībvalstis, Komisija un citi Savienības dienesti un aģentūras, UNOCHA
vai citas starptautiskas organizācijas.
2.
Šā panta 1. punktu piemēro arī tad, kad
Komisija atbalsta kopīgu situācijas un vajadzību novērtējumu un/vai palīdzības
koordinācijas sekmēšanu uz vietas, nosūtot ekspertu vienību, kas minēta
16. panta 2. punkta a) apakšpunkta otrajā ievilkumā.
3.
Ekspertu atlases un iecelšanas procedūra ir šāda:
(a)
dalībvalstis uz savu atbildību izvirza ekspertus,
kurus var nosūtīt ekspertu vienību sastāvā;
(b)
Komisija atlasa šo vienību ekspertus un vadītāju,
pamatojoties uz viņu kvalifikāciju un pieredzi, tostarp Mehānisma jomā
pabeigtās apmācības līmeni un līdzšinējo pieredzi, kas gūta misijās saskaņā ar
Mehānismu un citā starptautiska mēroga palīdzības darbā. Atlases pamatā ir arī
citi kritēriji, tostarp valodu prasme, lai nodrošinātu, ka vienībai kopumā ir
konkrētā situācijā vajadzīgās iemaņas.
4.
Ja tiek nosūtītas ekspertu vienības, tās veicina
koordināciju starp dalībvalstu intervences vienībām un uztur kontaktus ar tās
valsts kompetentajām iestādēm, kas lūgusi palīdzību. ERC uztur ciešus
sakarus ar ekspertu vienībām un sniedz tām norādes un loģistikas un cita veida
atbalstu.
5.
Komisija vajadzības gadījumā var mobilizēt
loģistikas atbalstu un palīdzības sniegšanas spējas, lai atbalstītu ekspertu
vienības, dalībvalstu moduļus un citus reaģēšanas resursus, ko izmanto saskaņā
ar Mehānismu.
18. pants
Transports
1.
Komisija var palīdzēt dalībvalstīm piekļūt
aprīkojumam un transporta resursiem, veicot šādas darbības:
(a)
sniedzot un apmainoties ar informāciju par
aprīkojumu un transporta resursiem, ko dalībvalstis var darīt pieejamus, lai
veicinātu šāda aprīkojuma vai transporta resursu apvienošanu;
(b)
palīdzot dalībvalstīm apzināt transporta resursus,
kas varētu būt pieejami no citiem avotiem, tostarp tirgū, un veicinot piekļuvi
šiem resursiem;
(c)
palīdzot dalībvalstīm apzināt aprīkojumu, kas
varētu būt pieejams no citiem avotiem, tostarp tirgū.
2.
Komisija var papildināt dalībvalstu nodrošināto
transportu, sniedzot papildu transportlīdzekļu resursus, kas vajadzīgi, lai
varētu ātri reaģēt uz liela mēroga katastrofām.
V NODAĻA
Finanšu noteikumi
19. pants
Budžeta
resursi
1.
Šā lēmuma īstenošanai paredzētā finanšu atsauces
summa 2014.–2020. gada laikposmā ir EUR 513 000 000
pašreizējās cenās.
EUR 276 000 000 pašreizējās cenās
finansē no finanšu shēmas 3. izdevumu kategorijas ,,Drošība un
pilsoniskums” un EUR 237 000 000 pašreizējās cenās – no
4. izdevumu kategorijas ,,Globālā Eiropa”.
2.
Apropriācijas, ko atlīdzina ārkārtas reaģēšanas
pasākumu saņēmēji, ir piešķirtie ieņēmumi Finanšu regulas 18. panta
2. punkta izpratnē.
3.
No 1. punktā minētā finanšu piešķīruma var
segt arī izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles,
revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras ir vajadzīgas programmas pārvaldībai
un tās mērķu sasniegšanai.
Jo īpaši šis finansējums var segt izdevumus par
pētījumiem, ekspertu sanāksmēm, informācijas un komunikācijas pasākumiem
(tostarp korporatīvo komunikāciju par Eiropas Savienības politiskajām
prioritātēm), ciktāl tie saistīti ar šā lēmuma vispārējiem mērķiem, izdevumus
par informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem IT tīkliem (tostarp to
savienošanu ar esošajām un turpmākajām sistēmām, kas izveidotas, lai veicinātu
dažādu nozaru aptverošu datu apmaiņu un saistīto aprīkojumu) un visus citus
tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumus, kas Komisijai rodas
programmas pārvaldības rezultātā.
20. pants
Vispārējas
darbības, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu
Šādas vispārējas darbības ir tiesīgas saņemt
finansiālu palīdzību:
(a)
pētījumi, aptaujas, modeļu un scenāriju izstrāde,
lai atvieglinātu zināšanu, paraugprakses un informācijas apmaiņu un veicinātu
novēršanu, sagatavotību un efektīvu reaģēšanu;
(b)
apmācība, praktiskas nodarbības, semināri, darbinieku
un ekspertu apmaiņa, tīklu veidošana, demonstrējumu projekti un tehnoloģiju
pārņemšana, lai veicinātu novēršanu, sagatavotību un efektīvu reaģēšanu;
(c)
uzraudzības, novērtēšanas un pārbaudes darbības;
(d)
sabiedrības informēšana, izglītošana un izpratnes
veicināšana, kā arī saistītas informācijas izplatīšanas pasākumi, lai mazinātu
katastrofu ietekmi uz Savienības iedzīvotājiem un palīdzētu viņiem sevi
efektīvāk aizsargāt;
(e)
programmas izveide par intervencēs un saistībā ar
Mehānisma darbību gūto atziņu novērtēšanu, tostarp jomās, kas attiecas uz
novēršanu un sagatavotību;
(f)
darbības un pasākumi komunikācijas jomā, kuru
nolūks ir veicināt Eiropas civilās aizsardzības darba redzamību novēršanas,
sagatavotības un reaģēšanas jomā.
21. pants
Attiecināmās
darbības novēršanas un sagatavotības jomā
Šādas darbības novēršanas un sagatavotības
jomā ir tiesīgas saņemt finansiālu palīdzību:
(a)
riska pārvaldības plānu un Savienības mēroga risku
pārskata izstrāde;
(b)
ERC nodrošināto
funkciju uzturēšana saskaņā ar 7. panta a) punktu, lai atvieglinātu
ātru reaģēšanu liela mēroga katastrofas gadījumā;
(c)
papildspēku izveide un uzturēšana, izmantojot tīklu
ar apmācītiem dalībvalstu ekspertiem, kuri ir pieejami īsā laikā, lai
atbalstītu ERC uzticēto uzdevumu veikšanu uzraudzības, informācijas un
koordinācijas jomā;
(d)
CECIS un instrumentu
izveide un uzturēšana, lai Mehānisma ietvaros nodrošinātu saziņu un
informācijas apmaiņu starp ERC un dalībvalstu un citu dalībnieku
kontaktpunktiem;
(e)
katastrofu atklāšanas, agrīnās brīdināšanas un
trauksmes sistēmu izstrādes veicināšana, lai nodrošinātu ātru reaģēšanu un
veicināto šo sistēmu savstarpējo saistību un saistību ar ERC un CECIS.
Ar minētajām sistēmām ņem vērā un papildina esošos un turpmākos informācijas,
uzraudzības vai atklāšanas avotus un sistēmas;
(f)
reaģēšanas operāciju plānošana saskaņā ar
Mehānismu, tostarp izstrādājot standarta scenārijus, apzinot resursus un
sagatavojot ārkārtas rīcības plānus;
(g)
lēmuma 11. pantā minēto Eiropas ārkārtas
reaģēšanas spēju izveide un uzturēšana.
Savienības finansiālā ieguldījuma, kas paredzēts
darbībām saskaņā ar šo punktu, pamatā ir vienības izmaksas, kas tiek noteiktas
pēc spēju veida, un tas nepārsniedz 25 % no kopējām attiecināmajām
izmaksām;
(h)
ar Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām saistīto
trūkumu apzināšana un novēršana atbilstoši 12. pantam.
Saskaņā ar šo punktu veikto darbību pamatā ir
rūpīgs izmaksu un ieguvumu izvērtējums pēc spēju veida, ņemot vērā attiecīgo
risku varbūtību un sekas. Savienības finansiālais ieguldījums, kas paredzēts
darbībām saskaņā ar šo punktu, nepārsniedz 85 % no kopējām attiecināmajām
izmaksām;
(i)
vajadzīgo loģistikas resursu pieejamības
nodrošināšana, lai sniegtu tehnisku palīdzību un atbalstu Eiropas ārkārtas
reaģēšanas spējām, ekspertu vienībām, citiem saskaņā ar Mehānismu nosūtītajiem
moduļiem un reaģēšanas resursiem, kā arī citiem dalībniekiem, kas darbojas uz
vietas;
(j)
atbalsts, kas paredzēts dalībvalstīm ārkārtas
palīdzības līdzekļu iepriekšējai izvietošanai loģistikas centros Savienībā.
22. pants
Attiecināmās darbības reaģēšanas jomā
Šādas darbības reaģēšanas jomā ir tiesīgas
saņemt finansiālu palīdzību:
(a)
ekspertu vienību un vajadzīgā aprīkojuma nosūtīšana
saskaņā ar 17. pantu;
(b)
21. panta g), h) un i) punktā minēto
resursu nodrošināšana liela mēroga katastrofu gadījumā pēc Komisijas ar ERC
starpniecību veiktā lūguma;
(c)
atbalsts dalībvalstīm, lai gūtu piekļuvi
23. pantā noteiktajam aprīkojumam, transporta resursiem un saistītajai
loģistikai;
(d)
citas atbalsta un papildinošas darbības, kas
vajadzīgas saskaņā ar Mehānismu, lai sasniegtu 3. panta 1. punkta
c) apakšpunktā noteikto mērķi.
23. pants
Attiecināmās
darbības, kas attiecas uz aprīkojumu, transporta resursiem un saistīto
loģistiku
1.
Šādas darbības ir tiesīgas saņemt finansiālu
palīdzību saskaņā ar Mehānismu, lai nodrošinātu piekļuvi aprīkojumam, transporta
resursiem un saistītajai loģistikai:
(a)
informācijas sniegšana un apmaiņa par aprīkojumu un
transporta resursiem, kurus dalībvalstis var darīt pieejamus, lai atvieglinātu
šāda aprīkojuma vai transporta resursu apvienošanu;
(b)
atbalsts dalībvalstīm, lai apzinātu transporta
resursus, kas varētu būt pieejami no citiem avotiem, tostarp tirgū, un
atvieglotu piekļuvi šiem resursiem;
(c)
atbalsts dalībvalstīm, lai noteiktu aprīkojumu, kas
var būt pieejams no citiem avotiem, tostarp tirgū;
(d)
tādu transporta resursu un saistītās loģistikas
finansēšana, kas ir vajadzīgi, lai ātri reaģētu uz liela mēroga katastrofām.
Šīs darbības ir tiesīgas saņemt finansiālu atbalstu tikai tad, ja ir ievēroti
šādi kritēriji:
·
palīdzība saskaņā ar Mehānismu ir lūgta atbilstoši
15. un 16. pantam;
·
ir vajadzīgi papildu transporta resursi, lai
saskaņā ar Mehānismu nodrošinātu reaģēšanas efektivitāti ārkārtas situācijās;
·
palīdzība atbilst ERC apzinātajām
vajadzībām, un to sniedz saskaņā ar ERC ieteikumiem par palīdzības
sniegšanas tehniskajām specifikācijām, kvalitāti, grafiku un kārtību;
·
palīdzību saskaņā ar Mehānismu ir pieņēmusi valsts,
kas lūgusi palīdzību, Apvienoto Nāciju Organizācija vai tās aģentūras, vai
attiecīgā starptautiskā organizācija;
·
trešās valstīs notikušo katastrofu gadījumā palīdzība
papildina vispārējo Savienības humāno palīdzību, ja tāda tiek sniegta.
2.
Savienības finansiālais atbalsts, kas paredzēts
transporta resursiem un saistītajai loģistikai, nepārsniedz 85 % no
kopējām attiecināmajām izmaksām. Savienības finansiālais atbalsts, kas
paredzēts transporta resursiem un saistītajai loģistikai, maksimāli var segt
100 % no kopējām attiecināmajām izmaksām, ja ir ievērots viens no šādiem
kritērijiem:
(a)
izmaksas ir saistītas ar loģistikas operācijām
transporta mezglos (tostarp kravu iekraušanu un izkraušanu un noliktavu nomu);
(b)
 izmaksas ir saistītas ar transportu uz vietas un
ir vajadzīgas, lai atvieglinātu resursu apvienošanu vai nodrošinātu koordinētu
palīdzības piegādi;
(c)
 izmaksas ir saistītas ar 21. panta g), h) un
i) punktā minēto resursu transportēšanu.
3.
Gadījumā, kad transporta un saistītās loģistikas
operācijās ir iesaistītas vairākas dalībvalstis, viena dalībvalsts var
uzņemties vadību, pieprasot Savienības finansiālo atbalstu par visu operāciju.
4.
Ja dalībvalsts lūdz palīdzību saskaņā ar Mehānismu,
tā arī var pieprasīt Savienības finansiālo atbalstu par tādu resursu
transportēšanu, kas atrodas ārpus tās teritorijas.
5.
Ja dalībvalsts lūdz Komisijai slēgt līgumus par
transporta un saistītās loģistikas pakalpojumiem, Komisija var pieprasīt daļēji
atlīdzināt izdevumus saskaņā ar iepriekšējos punktos noteiktajām finansējuma
likmēm.
24. pants
Saņēmēji
Saskaņā ar šo lēmumu piešķiramās dotācijas var
piešķirt juridiskām personām, kas ir privāttiesību vai publisko tiesību
subjekti.
25. pants
Finansiālas
intervences veidi un īstenošanas procedūras
1.
Komisija īsteno Savienības finansiālo palīdzību
saskaņā ar Finanšu regulu.
2.
Saskaņā ar šo lēmumu paredzēto finansiālo palīdzību
var piešķirt visos Finanšu regulā noteiktajos veidos, jo īpaši dotāciju, izdevumu
atlīdzināšanas, publiskā iepirkuma veidā vai kā iemaksas ieguldījumu fondos.
3.
Lai īstenotu šo lēmumu, Komisija pieņem gada darba
programmas saskaņā ar 31. panta 2. punktā minēto procedūru, izņemot
darbības, uz kurām attiecas ārkārtas reaģēšanas pasākumi saskaņā ar
IV nodaļu un kuras nevar paredzēt iepriekš. Minētajās programmās norāda
plānotos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un to kopējo summu.
Tajās iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, katrai darbībai piešķirto
indikatīvo summu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz dotācijām
tajās norāda prioritātes, būtiskākos vērtēšanas kritērijus un maksimālo
līdzfinansējuma likmi.
26. pants
Savienības
darbību komplementaritāte un konsekvence
1.
Darbības, kas saņem finansiālu palīdzību saskaņā ar
šo lēmumu, nevar saņemt palīdzību no citiem Savienības finanšu instrumentiem.
Komisija nodrošina, ka pretendenti uz finansiālu
palīdzību, ko sniedz saskaņā ar šo lēmumu, un šādas palīdzības saņēmēji sniedz
tai informāciju par finansiālo palīdzību, kas saņemta no citiem avotiem,
tostarp no Savienības vispārējā budžeta, un par izskatīšanā esošajiem
pieteikumiem šādas palīdzības saņemšanai.
2.
Tiek veicināta sinerģija un komplementaritāte ar
pārējiem Savienības instrumentiem. Ja reaģēšanas pasākumi tiek veikti trešās
valstīs, Komisija nodrošina komplementaritāti un saskaņotību starp darbībām,
kas finansētas saskaņā ar šo lēmumu, un darbībām, kas finansētas saskaņā ar
Regulu (EK) Nr. 1257/96.
3.
Ja saskaņā ar Mehānismu sniegtā palīdzība sniedz
ieguldījumu plašākos Savienības humānās palīdzības pasākumos, darbības, kas
saņem finansiālu palīdzību saskaņā ar šo lēmumu, atbilst humānas palīdzības
principiem, kas minēti Eiropas konsensā par humāno palīdzību.
27. pants
Savienības
finansiālo interešu aizsardzība
1.
Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības
finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas
pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
2.
Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai
ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus
dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri šā lēmuma ietvaros
ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem
tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom,
EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar
dotāciju līgumu, dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības
finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas
darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.
Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos
ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju
lēmumos un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, nepārprotami nosaka
Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas,
inspekcijas un pārbaudes uz vietas.
VI NODAĻA
Vispārīgi
noteikumi
28. pants
Trešo
valstu un starptautisku organizāciju līdzdalība
1.         Mehānisms ir atvērts, lai tajā
varētu piedalīties:
(a)
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA)
valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) locekles, saskaņā ar EEZ līguma
noteikumiem, kā arī citas Eiropas valstis, ja to paredz nolīgumi un procedūras;
(b)
pievienošanās valstis, kandidātvalstis un
potenciālās kandidātvalstis saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un
Asociācijas padomes lēmumos vai līdzīgos nolīgumos noteiktajiem vispārējiem
principiem, noteikumiem un nosacījumiem par minēto valstu līdzdalību Savienības
programmās.
2.         Šā lēmuma 20. pantā un
21. panta a) līdz f) punktā minēto finansiālo palīdzību var
piešķirt arī Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistītajām valstīm, kā arī
potenciālajām kandidātvalstīm, kas nepiedalās Mehānismā.
3.         Starptautiskas vai reģionālas
organizācijas var sadarboties pasākumos saskaņā ar Mehānismu, ja tas ir
pieļaujams saskaņā ar šo organizāciju un Savienības attiecīgajiem divpusējiem
vai daudzpusējiem nolīgumiem.
29. pants
Kompetentās
iestādes
Dalībvalstis šā lēmuma piemērošanas nolūkos
norīko kompetentās iestādes un atbilstīgi informē Komisiju.
30. pants
Īstenošanas
akti
1.
Komisija pieņem īstenošanas aktus par šādiem
jautājumiem:
(a)
ERC darbība, kā
paredzēts 7. panta a) punktā;
(b)
CECIS darbība, kā
paredzēts 7. panta b) punktā;
(c)
noteikumi saistībā ar ekspertu vienībām, kā
paredzēts 17. pantā, tostarp ekspertu atlases nosacījumi;
(d)
moduļu apzināšanas nosacījumi, kā paredzēts
8. pantā;
(e)
nosacījumi par resursiem, kas pieejami palīdzības
intervencei, kā paredzēts 9. pantā;
(f)
ārkārtas reaģēšanas spēju, ko veido rezervju
saraksts, darbība, kā paredzēts 11. pantā;
(g)
ar Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējām saistīto
trūkumu apzināšanas un novēršanas nosacījumi, kā paredzēts 12. pantā;
(h)
apmācības programmas nosacījumi, kā paredzēts 13. pantā;
(i)
nosacījumi, kas piemērojami intervencēm Savienībā,
kā paredzēts 15. pantā, kā arī nosacījumi par 16. pantā paredzētajām
intervencēm ārpus Savienības;
(j)
nosacījumi transporta jomā, kā paredzēts
18. un 23. pantā.
2.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
31. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
31. pants
Komiteju
procedūra
1.
Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir
komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 5. pantu
Regulā (ES) Nr. 182/2011. Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija
nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro 5. panta 4. punkta
trešo daļu Regulā (ES) Nr. 182/2011.
32. pants
Novērtēšana
1.
Darbības, kas saņem finansiālu palīdzību, regulāri
uzrauga, lai sekotu to īstenošanai.
2.
Komisija novērtē šā lēmuma piemērošanu un iesniedz
Eiropas Parlamentam un Padomei šādus dokumentus:
(a)
ne vēlāk kā līdz 2017.gada 30.jūnijam – starpposma
novērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un šā lēmuma īstenošanas
kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem;
(b)
ne vēlāk kā līdz 2018. gada 31. decembrim
– paziņojumu par šā lēmuma pastāvīgo īstenošanu;
(c)
ne vēlāk kā līdz 2021. gada 31. decembrim
– ex post novērtējuma ziņojumu.
Secinājumiem vajadzības gadījumā pievieno
priekšlikumus par šā lēmuma grozījumiem.
VII NODAĻA
Nobeiguma
noteikumi
33. pants
Pārejas noteikums
1.
Darbības, kas uzsāktas pirms 2014. gada
1. janvāra, pamatojoties uz Lēmumu 2007/162/EK, Euratom[37],
turpina pārvaldīt saskaņā ar minēto lēmumu, ja tas ir nepieciešams.
2.
Dalībvalstis valsts līmenī nodrošina netraucētu
pāreju no darbībām, kas veiktas uz iepriekšējā civilās aizsardzības finanšu
instrumenta pamata, uz darbībām, kuras jāīsteno saskaņā ar jaunajiem
noteikumiem, kas izklāstīti šajā lēmumā.
34. pants
Atcelšana
Lēmumus 2007/162/EK, Euratom
un 2007/779/EK, Euratom atceļ. Neskarot 33. panta 1. punktu,
Lēmuma 2007/162/EK, Euratom 1.–14. pantu turpina piemērot līdz
2013. gada 31. decembrim ieskaitot.
Atsauces uz atceltajiem lēmumiem uzskata par
atsaucēm uz šo lēmumu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas iekļauta
pielikumā.
35. pants
Stāšanās
spēkā
Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc
tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tomēr 19.–27. pantu (finanšu noteikumi)
piemēro tikai no 2014. gada 1. janvāra.
36. pants
Adresāti
Šis lēmums ir
adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
1. PIELIKUMS
Atbilstības
tabula
 Padomes Lēmums 2007/162/EK, Euratom || Padomes Lēmums 2007/779/EK, Euratom || Šis lēmums
 1. panta 1. punkts ||   || _
 1. panta 2. punkts ||   || 1. panta 4. punkts
 1. panta 3. punkts ||   || _
 1. panta 4. punkts ||   || 2. panta 3. punkts
   || 1. panta 1. punkts || _
   || 1. panta 2. punkta pirmā daļa || 1. panta 2. punkts
   || 1. panta 2. punkta otrā daļa || 1. panta 6. punkts
 2. panta 1. punkts ||   || 2. panta 1. punkts
 2. panta 2. punkts ||   || 2. panta 2. punkts
 2. panta 3. punkts ||   || 1. panta 7. punkts
   || 2. panta 1. punkts || _
   || 2. panta 2. punkts || 13. panta 1. punkta a) apakšpunkts
   || 2. panta 3. punkts || 13. panta 1. punkta c) apakšpunkts
   || 2. panta 4. punkts || 7. panta d) punkts
   || 2. panta 5. punkts || 7. panta a) punkts
   || 2. panta 6. punkts || 7. panta b) punkts
   || 2. panta 7. punkts || 7. panta c) punkts
   || 2. panta 8. punkts || 18. panta 1. punkts
   || 2. panta 9. punkts || 18. panta 2. punkts
   || 2. panta 10. punkts || 16. panta 7. punkts
   || 2. panta 11. punkts || _
 3. pants || 3. pants || 4. pants
 4. panta 1. punkts ||   || 20. pants
 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts ||   || 22. panta a) punkts
 4. panta 2. punkta b) apakšpunkts ||   || 22. panta c) punkts un 23. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkts
 4. panta 2. punkta c) apakšpunkts ||   || 23. panta 1. punkta d) apakšpunkts
 4. panta 3. punkts ||   || 23. panta 2. punkts
 4. panta 4. punkts ||   || 30. panta 1. punkta j) apakšpunkts
   || 4. panta 1. punkts || 9. panta 1. punkts
   || 4. panta 2. punkts || 9. panta 2. punkts
   || 4. panta 3. punkts || 8. panta 1. un 2. punkts
   || 4. panta 4. punkts || 9. panta 3. punkts
   || 4. panta 5. punkts || 9. panta 4. punkts
   || 4. panta 6. punkts || 9. panta 5. punkts
   || 4. panta 7. punkts || 9. panta 8. punkts
   || 4. panta 8. punkts || 9. panta 6. punkts
 5. pants ||   || 24. pants
   || 5. panta 1. punkts || 7. panta a) punkts
   || 5. panta 2. punkts || 7. panta b) punkts
   || 5. panta 3. punkts || 7. panta c) punkts
   || 5. panta 4. punkts || 7. panta d) punkts
   || 5. panta 5. punkts || 13. panta 1. punkta a) apakšpunkts
   || 5. panta 6. punkts || _
   || 5. panta 7. punkts || 13. panta 1. punkta d) apakšpunkts
   || 5. panta 8. punkts || 13. panta 1. punkta e) apakšpunkts
   || 5. panta 9. punkts || 18. pants
   || 5. panta 10. punkts || 7. panta e) punkts
   || 5. panta 11. punkts || 7. panta g) punkts
 6. panta 1. punkts ||   || 25. panta 1. punkts
 6. panta 2. punkts ||   || 25. panta 2. punkts
 6. panta 3. punkts ||   || 25. panta 3. punkta otrais un trešais teikums
 6. panta 4. punkts ||   || 25. panta 3. punkta otrais un trešais teikums
 6. panta 5. punkts ||   || 25. panta 3. punkta pirmais teikums
 6. panta 6. punkts ||   || _
   || 6. pants || 14. pants
 7. pants ||   || 28. panta 1. punkts
   || 7. panta 1. punkts || 15. panta 1. punkts
   || 7. panta 2. punkts || 15. panta 3. punkts
   || 7. panta 2. punkta a) apakšpunkts || 15. panta 3. punkta a) apakšpunkts
   || 7. panta 2. punkta c) apakšpunkts || 15. panta 3. punkta b) apakšpunkts
   || 7. panta 2. punkta b) apakšpunkts || 15. panta 3. punkta d) apakšpunkts
   || 7. panta 3. punkta pirmais un trešais teikums || 15. panta 4. punkts un 16. panta 5. punkts
   || 7. panta 4. punkts || 15. panta 5. punkts
   || 7. panta 5. punkts || _
   || 7. panta 6. punkts || 17. panta 4. punkta pirmais teikums
 8. pants ||   || 26. pants
   || 8. panta 1. punkta pirmā daļa || 16. panta 1. punkts
   || 8. panta 1. punkta otrā daļa || 16. panta 6. punkta pirmais teikums
   || 8. panta 1. punkta trešā daļa || _
   || 8. panta 1. punkta ceturtā daļa || _
   || 8. panta 2. punkts || 16. panta 3. punkts
   || 8. panta 3. punkts || _
   || 8. panta 4. punkta a) apakšpunkts || 16. panta 2. punkta a) apakšpunkts
   || 8. panta 4. punkta b) apakšpunkts || 16. panta 2. punkta c) apakšpunkts
   || 8. panta 4. punkta c) apakšpunkts || 16. panta 2. punkta d) apakšpunkts
   || 8. panta 4. punkta d) apakšpunkts || 16. panta 2. punkta e) apakšpunkts
   || 8. panta 5. punkts || 16. panta 8. punkts
   || 8. panta 6. punkta pirmā daļa || 17. panta 1. punkts un 3. punkta b) apakšpunkts
   || 8. panta 6. punkta otrā daļa || 17. panta 4. punkta otrais teikums
   || 8. panta 7. punkta pirmā daļa || _
   || 8. panta 7. punkta otrā daļa || 16. panta 6. punkta otrais teikums
   || 8. panta 7. punkta trešā daļa || 16. panta 9. punkts
   || 8. panta 7. punkta ceturtā daļa || 16. panta 11. punkts
   || 8. panta 7. punkta piektā daļa || _
   || 8. panta 8. punkts || 16. panta 10. punkts
   || 8. panta 9. punkta a) apakšpunkts || 16. panta 12. punkts
   || 8. panta 9. punkta b) apakšpunkts || 16. panta 13. punkts
 9. pants ||   || 16. panta 6. punkts
   || 9. pants || 18. pants
 10. pants ||   || 19. panta 3. punkts
   || 10. pants || 28. pants
 11. pants ||   || _
   || 11. pants || 29. pants
 12. panta 1. punkts ||   || 27. panta 1. punkts
 12. panta 2. punkts ||   || _
 12. panta 3. punkts ||   || _
 12. panta 4. punkts ||   || _
 12. panta 5. punkts ||   || _
   || 12. panta 1. punkts || 30. panta 1. punkta e) apakšpunkts
   || 12. panta 2. punkts || 30. panta 1. punkta a) apakšpunkts
   || 12. panta 3. punkts || 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts
   || 12. panta 4. punkts || 30. panta 1. punkta c) apakšpunkts
   || 12. panta 5. punkts || 30. panta 1. punkta h) apakšpunkts
   || 12. panta 6. punkts || 30. panta 1. punkta d) apakšpunkts
   || 12. panta 7. punkts || _
   || 12. panta 8. punkts || _
   || 12. panta 9. punkts || 30. panta 1. punkta i) apakšpunkts
 13. pants || 13. pants || 31. pants
 14. pants ||   || 19. pants
 15. pants || 14. pants || 32. pants
   || 15. pants || 34. pants
 16. pants ||   || 35. panta 2. punkts
 17. pants || 16. pants || 36. pants
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgā(-ās)
politikas joma(-as) ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķis(-i)
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētais(-ie)
pārvaldības veids(-i)
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un nelikumību novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgā(-ās)
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(-as) un budžeta izdevumu
pozīcija(-as)
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajam apropriācijām
              3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par
Savienības civilās aizsardzības mehānismu

1.2.
Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) ABM/ABB
struktūrā[38]

Attiecīgā politikas joma un saistītā(-ās)
darbība(-as):
23 03 – Civilās aizsardzības finanšu instruments

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[39]
ü Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskais(-ie) mērķis(-i),
ko plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Ar lēmumu izveido Savienības civilās aizsardzības
mehānismu, ar ko atbalsta, koordinē un papildina dalībvalstu darbības civilās
aizsardzības jomā, lai uzlabotu to sistēmu efektivitāti, kuru mērķis ir novērst
dabas un cilvēku izraisītas katastrofas, sagatavoties tām un reaģēt uz tām.

1.4.2.
Konkrētais(-ie) mērķis(-i) attiecīgā(-ās) ABM/ABB
darbība(-as)

Konkrētais mērķis Nr. 1:
panākt augsta līmeņa
aizsardzību pret katastrofām, novēršot vai samazinot to sekas un sekmējot
novēršanas kultūru;
Konkrētais mērķis Nr. 2:
PASTIPRINĀT
SAVIENĪBAS GATAVĪBU REAĢĒT UZ KATASTROFĀM;
Konkrētais mērķis Nr. 3:
ATVIEGLINĀT ĀTRUS UN
EFEKTĪVUS ĀRKĀRTAS INTERVENCES PASĀKUMUS LIELA MĒROGA KATASTROFU VAI ŠĀDU
KATASTROFU DRAUDU GADĪJUMĀ.
Attiecīgā(-ās) ABM/ABB darbība(-as)
23 03 – Civilās
aizsardzības finanšu instruments

1.4.3.
Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Priekšlikums
- ļaus Savienībai atbalstīt, koordinēt un papildināt
dalībvalstu darbības civilās aizsardzības jomā, izmantojot Savienības civilās
aizsardzības mehānismu (Mehānisms) 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu
shēmas laikā, tostarp jo īpaši veicot:
a) katastrofu novēršanas vai seku mazināšanas
pasākumus, kā arī
b) darbības, kuru mērķis ir pastiprināt ES
gatavību reaģēt uz katastrofām, tostarp ES iedzīvotāju izpratnes veicināšanas
darbības;
c) darbības palīdzības intervenču jomā katastrofu
gadījumā atbilstoši Mehānismam.
Šis priekšlikums ļaus turpināt katastrofu novēršanas,
sagatavotības un reaģēšanas jomā veicamās darbības, uz kurām attiecas Padomes
Lēmums 2007/779/EK, Euratom un kuras tiek finansētas, izmantojot civilās
aizsardzības finanšu instrumentu (2007/162/EK, Euratom). Šajā saistībā ir
paredzēts izveidot Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas, kuru pamatā ir
jau iepriekš piešķirti dalībvalstu līdzekļi, attīstīt Eiropas Ārkārtas
reaģēšanas centru, uzlabot un racionalizēt noteikumus transporta jomā un
atbalstīt dalībvalstis savu riska pārvaldības plānu izstrādē.

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
Konkrētais mērķis: panākt augsta līmeņa
aizsardzību pret katastrofām, novēršot vai samazinot to sekas un sekmējot
novēršanas kultūru
1. To dalībvalstu skaits, kurām ir valsts riska
novērtējumi un katastrofu riska pārvaldības plāni;
2. To pētījumu un projektu skaits un veids, kuru mērķis
ir uzlabot zināšanu bāzi;
3. Jaunu tehnoloģiju ieviešana.
Konkrētais mērķis: pastiprināt
Savienības gatavību reaģēt uz katastrofām
1. Nepieciešamajā līmenī kvalificēto ekspertu skaits;
2. Apmācību un praktisko nodarbību skaits un apmācību
programmā iekļauto mācību veidi;
3. Apmaiņu skaits ES apmācības tīkla ietvaros;
4. Brīvprātīgajā rezervju sarakstā iekļauto
resursu skaits un veids (ārkārtas reaģēšanas spējas);
5. To dalībvalstu skaits, kuras iekļauj resursus
brīvprātīgajā rezervju sarakstā;
6. ES līdzfinansējuma apjoms, kas paredzēts
brīvprātīgajā rezervju sarakstā iekļautajiem resursiem;
7. Apzināto, ar spējām saistīto būtisko trūkumu
skaits un veids;
8. To trūkumu skaits un veids, kas novērsti ar ES
līdzfinansējumu un bez tā;
9. Ar dalībvalstu atbalstu Komisijas izstrādāti
reaģēšanas scenāriji, kas attiecas uz ārkārtas situācijām Eiropas Savienībā un
ārpus tās un aptver visas iespējamās liela mēroga katastrofas;
10. Ar dalībvalstu atbalstu Komisijas izstrādāts
visaptverošs dalībvalstīs pieejamo resursu saraksts un trūkumu izvērtējums.
Konkrētais mērķis: atvieglināt
ātrus un efektīvus ārkārtas intervences pasākumus liela mēroga katastrofu vai
šādu katastrofu draudu gadījumā
1. Operāciju ātrums – laiks starp palīdzības
lūgumu un palīdzības sniegšanu uz vietas, kā arī novērtējuma/koordinācijas
vienību darbību pilnā apmērā;
2. Attiecība starp resursiem, kas mobilizēti no
rezervju saraksta, un papildu ad hoc piedāvājumiem, kas
saņemti no dalībvalstīm;
3. To vissteidzamāko prioritāro vajadzību
īpatsvars, kas tika apmierinātas;
4. Transporta dotāciju un pakalpojumu skaits un
apmērs;
5. Laiks, kas vajadzīgs, lai apstrādātu
atsevišķus dotāciju/pakalpojumu pieprasījumus, kā arī kopējais finanšu
operāciju apstrādei vajadzīgais laiks;
6. ES līdzfinansējuma apjoms, kas paredzēts
transporta operācijām (tostarp vidējais rādītājs uz operāciju);
7. Attiecība starp transportam paredzēto ES
līdzfinansējumu un kopējām transporta izmaksām;
8. To dotāciju/pakalpojumu skaits un kopējais
transportam paredzētais ES līdzfinansējums, kas piešķirts katastrofas skartajām
dalībvalstīm.

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzība(-as)

ES
civilās aizsardzības politika balstās uz Padomes Lēmumu 2007/779/EK,
Euratom (tam ir neierobežots ilgums) un Padomes Lēmumu 2007/162/EK,
Euratom. Ar Lēmumu 2007/162/EK, Euratom nosaka finansējumu darbībām saskaņā
ar Mehānismu, un to piemēro līdz 2013. gada beigām.
Vienkāršības
labad divi iepriekš minētie tiesību akta priekšlikumi ir apvienoti vienā
tiesību akta priekšlikumā, kura mērķis ir uzlabot un vēl vairāk pastiprināt
2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas laikā Savienības civilās
aizsardzības Mehānismu.
Šā
priekšlikuma pamatā ir divi šobrīd spēkā esošie tiesību akti, kas reglamentē
civilo aizsardzību, kā arī 2010. gada paziņojums ,,Eiropas reaģēšanas
spēju stiprināšana katastrofu gadījumos – civilās aizsardzības un humānās
palīdzības nozīme”, un priekšlikumā ir ņemti vērā trūkumi, kurus konstatēja,
visaptveroši izvērtējot civilās aizsardzības jomu aptverošos tiesību aktus
2007.–2009. gada laikposmā.
Šā
priekšlikuma mērķis ir atbalstīt darbības, kuru nolūks ir novērst izvērtējumā
konstatētos trūkumus. Svarīgākās darbības ir šādas:
1. Ārkārtas
reaģēšanas centra (ERC) attīstīšana, kurš nodrošina operatīvās spējas
24 stundas diennaktī un atrodas dalībvalstu un Komisijas rīcībā Mehānisma
vajadzībām;
2. Pāreja
no reaģējošas un ad hoc koordinācijas uz iepriekš plānotu,
iepriekš noteiktu un paredzamu ES civilās aizsardzības sistēmu;
3. Būtisku
ar reaģēšanas spējām saistītu trūkumu konstatēšana un novēršana;
4. Loģistikas
un finanšu atbalsta, kas paredzēts transporta jomai, uzlabošana un ekonomiski
pamatotāku transporta operāciju panākšana, kā arī 5. valsts riska
pārvaldības plānu un ES mēroga risku pārskata izstrāde.

1.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

Pievienotā vērtība, ko sniedz ES iesaistīšanās,
izpaužas šādos veidos:
- cilvēku upuru skaita, kā arī vides, ekonomikas un
materiālo postījumu apmēra samazinājums;
- labāka civilās aizsardzības darbību koordinācija, jo
visi palīdzības piedāvājumi tiek apvienoti ar MIC starpniecību un
adresēti katastrofas skartās valsts iestādēm;
- ekonomiskais izdevīgums, jo palīdzību, ko pieņēmusi
katastrofas skartā valsts, var apvienot ar citu valstu sniegto palīdzību,
izmantojot transporta procedūru;
- lielāka efektivitāte, kas sasniegta paaugstināta
sagatavotības līmeņa rezultātā, un saskaņotāka politika katastrofu riska
pārvaldības jomā;
- saskaņota un efektīva reaģēšana tādu ātrās
reaģēšanas spēju izveides rezultātā, ar kurām vajadzības gadījumā var sniegt
palīdzību visur Eiropas Savienībā un trešās valstīs;
- ES reaģēšanas katastrofu gadījumos labāka redzamība;
- labāks ierobežotu līdzekļu izlietojums, kopīgi
izmantojot ES finansētos resursus.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas

Šo priekšlikumu pamatā ir
- pieredze, kas gūta ārkārtas situācijās kopš
Mehānisma izveides 2001. gadā;
- pieredze, kas gūta no projektiem, kurus finansēja
saistībā ar 2007. gadā uzsāktajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus
sagatavotības un novēršanas jomā;
- pieredze, kas gūta no izmēģinājuma projekta, ko
finansēja saistībā ar 2008. gadā uzsākto ,,Uzaicinājumu iesniegt
priekšlikumu par izmēģinājuma projekts dalībvalstu sadarbības pastiprināšanai
cīņā pret meža ugunsgrēkiem”;
- pieredze, kas gūta no 17 projektiem un
3 līgumiem, kurus finansēja saskaņā ar sagatavošanas darbību ES ātrās
reaģēšanas spēju nodrošināšanai;
-
Eiropas Parlamenta 2007. gada 4. septembra rezolūcija par šīs vasaras
dabas katastrofām;
- paziņojums „Eiropas Savienības reaģēšanas spēju
stiprināšana katastrofu gadījumos” (COM(2008)130);
-
Eiropas Parlamenta 2008. gada 11. marta deklarācija par iedzīvotāju
agrīno brīdināšanu liela mēroga ārkārtējās situācijās;
-
Eiropas Parlamenta 2008. gada 19. jūnija rezolūcija par Eiropas
Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos;
- paziņojums ,,Kopienas pieeja dabas un cilvēka
izraisīto katastrofu novēršanai” (COM(2009)82);
- Komisijas 2010. gada 26. oktobra
paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei ,,Eiropas reaģēšanas spēju
stiprināšana katastrofu gadījumos – civilās aizsardzības un humānās palīdzības
nozīme” (COM(2010) 600 galīgā redakcija), kā arī paziņojums „Eiropas
Savienības reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos”
(COM(2008) 130 galīgā redakcija);
- Civilās aizsardzības mehānisma un Civilās
aizsardzības finanšu instrumenta novērtēšana un piemērošana laikposmā no
2007. līdz 2009. gadam (Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un
Padomei, SEC(2011) 1311 galīgā redakcija), kas aptver arī sagatavošanas
darbību ES ātrās reaģēšanas spēju nodrošināšanai un ir pieņemts 2011. gada
10. novembrī (COM(2011) 696).

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem
attiecīgajiem tiesību aktiem

Saderība ar:
- Padomes 1996. gada 20. jūnija
Regulu (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību;
- Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada
27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības
aģentūras izveidošanu;
- Padomes 2002. gada 11. novembra
Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības
Solidaritātes fondu;
- Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
15. novembra Regulu (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes
instrumentu.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

ü Neierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
Ierobežota ilguma finanšu noteikumi:
–
ü Budžeta piešķīrums aptver laikposmu no 2014. gada 1. janvāra
līdz 2020. gada 31. decembrim
–
ü  Finansiālā ietekme no 2014. gada 1. janvāra līdz
2020. gada 31. decembrim (maksājumi līdz 2022. gada
31. decembrim)

1.7.
Paredzētais(-ie) pārvaldības veids(-i)[40]

ü Komisijas īstenota centralizēta tieša
pārvaldība
¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[41]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts
pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par
Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā Finanšu
regulas 49. panta izpratnē
¨ Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
X Kopīga pārvaldība ar starptautiskām
organizācijām: ANO struktrūras
Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, lūdzam sniegt papildu informāciju iedaļā ,,Piezīmes”.
Piezīmes
NAV

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt periodiskumu un
nosacījumus.
Darbības un pasākumus, kuras saņem finansiālu atbalstu
saskaņā ar šiem lēmumiem, regulāri uzrauga.
Komisija izstrādā un iesniedz Eiropas Parlamentam un
Padomei
- ne vēlāk kā 2017. gada 30.jūnijā – starpposma
novērtējuma ziņojumu;
- ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī –
paziņojumu par šā lēmuma pastāvīgo īstenošanu;
- ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī – ex post
novērtējuma ziņojumu.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātais(-ie) risks(-i)

Ja netiek izveidotas papildu amata vietas, darbinieku
trūkums var radīt risku, ka nav iespējams
- reaģēt uz visām problēmām, kuru iemesls ir civilās
aizsardzības operāciju skaita palielinājums, jo īpaši ņemot vērā Ārkārtas
reaģēšanas centra jauno, plašāko lomu un politiskos apstākļus;
- attīstīt/papildināt darbības;
- izmantot/izstrādāt jaunas tehnoloģiskas sistēmas,
kas nodrošina nepārtrauktu pieejamību;
- pienācīgi reaģēt uz tuvā nākotnē paredzamām ārkārtas
situācijām, kas saistītas ar civilo aizsardzību.

2.2.2.
Paredzētā(-ās) kontroles metode(-es)

 Informācija par iekšējās kontroles sistēmas uzbūvi Attiecībā uz tiesību akta projektu ir paredzēts izmantot esošo iekšējās kontroles sistēmu, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar jauno instrumentu pieejamie līdzekļi tiek izmantoti pareizi un atbilstoši attiecīgajiem tiesību aktiem.   Esošās sistēmas uzbūve ir šāda: 1. Iekšējās kontroles sistēma Humānās palīdzības ģenerāldirektorātā (DG ECHO) (3 personas), kas izvērtē atbilstību spēkā esošajām administratīvajām procedūrām un tiesību aktiem civilās aizsardzības jomā. Šajā nolūkā tiek izmantoti kontroles standarti. 2. Saskaņā ar instrumentu piešķirto dotāciju un līgumu revīzija, ko veic DG ECHO revidenti (6 revidenti). 3. Darbību izvērtējums, ko veic ārēji partneri.   Darbības var pārbaudīt arī ārējas iestādes. 1. OLAF (krāpšanas gadījumi); 2. Revīzijas palāta. Plānots saglabāt esošo kontroles sistēmu. Saistībā ar instrumenta ietvaros pieejamā finansējuma palielinājumu varētu paredzēt, ka lielāka uzmanība tiek veltīta civilajai aizsardzībai, lai tādējādi pareizi pārbaudītu instrumenta līdzekļu izlietojumu.   Izmaksu un ieguvumu aplēse Attiecībā uz iekšējo revīziju ir minams, ka ar tiesību akta priekšlikumu saistīto darbību aplēstās izmaksas sasniedz apmēram EUR 19 000 (EUR 127 000 reiz 3 reiz 0,05), ja 5 % no pieejamā darba laika tiek veltīti civilajai aizsardzībai. Humānās palīdzības ģenerāldirektorātā šobrīd ir nodarbināti 6 ārējie revidenti. Pieņemot, ka viņi velta 5 % no sava darba laika darījumiem, kas ir līdzfinansēti/finansēti ar jauno civilās aizsardzības finanšu instrumentu, tas nozīmētu, ka ārējās revīzijas izmaksas būtu apmēram EUR 38 000. Līdzšinējā pieredze liecina, ka kontroles rezultātā panāktajiem ieguvumiem būtu jāpārsniedz izmaksas un jānodrošina labāka atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem. Līdz šim veikto revīziju rezultātā ir samazinājusies ES ieguldījuma kopsumma, jo bija iespējams atskaitīt izdevumus, kas nav tiesīgi saņemt līdzfinansējumu.   Novērtējums par paredzamo neatbilstības riska pakāpi Kā liecināja līdzšinējās ar pašreizējo instrumentu līdzfinansēto projektu revīzijas, pastāv līdzekļu neatbilstīgas izmantošanas risks. Tāpēc ir saprātīgi ierosināt piemērot esošo sistēmu turpmākajām darbībām. Lielākas pieejamo līdzekļu summas gadījumā varētu paredzēt palielināt ārējo revidentu skaitu. Paredzamajam atbilstības līmenim būtu jāsasniedz 98 % (kļūdu līmenis mazāks par 2 %).

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi

Norādīt esošos vai
plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
ECHO turpinās izstrādāt savu krāpšanas apkarošanas stratēģiju saskaņā ar
Komisijas jauno, 2011. gada 24. jūnijā pieņemto krāpšanas apkarošanas
stratēģiju (CAFS), lai cita starpā nodrošinātu, ka
ECHO iekšējās kontroles, kas saistītas ar krāpšanas apkarošanu, pilnībā
atbilst CAFS;
ECHO pieeja krāpšanas riska apkarošanā ir orientēta uz krāpšanas riska jomu
konstatēšanu un atbilstošu reaģēšanu.
Sistēmas, ko izmanto ES līdzekļu izmaksāšanai trešās
valstīs, ļauj iegūt attiecīgus datus, lai tos izmantotu krāpšanas riska
pārvaldības nolūkos (piemēram, lai nepieļautu divkāršu finansējumu).
Vajadzības
gadījumā tiks izveidotas kontaktu grupas un attiecīgi IT rīki, lai
analizētu krāpšanas gadījumus, kas saistīti ar civilās aizsardzības jomu.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.
Attiecīgā(-ās) daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorija(-as) un budžeta izdevumu pozīcija(-as)

·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs un nosaukums || Dif./nedif. ([42]) || no EBTA[43] valstīm || no kandidāt-valstīm[44] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 3 || 23 03 01 – Civilā aizsardzība Savienībā   || Dif. || IR || IR* || IR* || NAV
 3 || 23 01 04 02 – Civilā aizsardzība – Administratīvās pārvaldības izdevumi || Nedif. || IR || NAV || NAV || NAV
 4 || 23 03 06 – Civilās aizsardzības palīdzības intervence trešās valstīs || Dif. || IR || IR* || IR* || NAV
*
Instrumentu var
izmantot kandidātvalstis un EEZ valstis (Islande, Lihtenšteina un Norvēģija).
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…………………………………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 3. izdevumu kategorija ,,Drošība un pilsoniskums”
 ĢD: ECHO – Humānā palīdzība un civilā aizsardzība ||   ||   || 2014.[45] || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. gads un turpmākie gadi || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 03 01 – Civilā aizsardzība Savienībā || Saistības || 36,4 || 37,4 || 38,4 || 38,4 || 39,4 || 40,4 || 41,4 || n.p. || 271,8
 Maksājumi || 30 || 34 || 34 || 34 || 35 || 35 || 35 || 34.8 || 271.8
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[46] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 01 04 02 – Administratīvās pārvaldības izdevumi ||   || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || n.p. || 4,2
 Apropriācijas KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 3. IZDEVUMU KATEGORIJA || Saistības || 37 || 38 || 39 || 39 || 40 || 41 || 42 || n.p. || 276
 Maksājumi || 30,6 || 34,6 || 34,6 || 34,6 || 35,6 || 35,6 || 35,6 || 34,8 || 276
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 4. izdevumu kategorija ,,Globālā Eiropa”
 ĢD: ECHO – Humānā palīdzība un civilā aizsardzība ||   ||   || 2014.[47] || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. gads un turpmākie gadi || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 03 06 – Civilās aizsardzības palīdzības intervence trešās valstīs || Saistības || 32 || 33 || 33 || 34 || 34 || 35 || 36 || n.p. || 237
 Maksājumi || 25 || 30 || 30 || 31 || 31 || 32 || 33 || 25 || 237
 Apropriācijas KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 4. IZDEVUMU KATEGORIJA || Saistības || 32 || 33 || 33 || 34 || 34 || 35 || 36 ||   || 237
 Maksājumi || 25 || 30 || 30 || 31 || 31 || 32 || 33 || 25 || 237
  KOPĀ – Darbības apropriācijas || Saistības || 69 || 71 || 72 || 73 || 74 || 76 || 78 || n.p. || 513
 Maksājumi || 55 || 64 || 64 || 65 || 66 || 67 || 68 || 64 || 513
  KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apropriācijas KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJA (Pamatsumma) || Saistības || 69 || 71 || 72 || 73 || 74 || 76 || 78 || n.p. || 513
 Maksājumi || 55 || 64 || 64 || 65 || 66 || 67 || 68 || 64 || 513
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ
 ĢD: ECHO – Humānā palīdzība un civilā aizsardzība ||
  Cilvēkresursi || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 48,314
  Citi administratīvie izdevumi || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 4,2
 KOPĀ – ĢD ECHO – Humānā palīdzība un civilā aizsardzība || Apropriācijas ||   7,502   || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 52,514
 Apropriācijas KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || (Saistību summa kopā = maksājumu summa kopā) || 7,502   || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 52,514
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021. gads un turpmākie gadi || KOPĀ
 Apropriācijas KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJA || Saistības || 76,502 || 78,502 || 79,502 || 80,502 || 81,502 || 83,502 || 85,502 || n.p. || 565,514
 Maksājumi || 62,502 || 71,502 || 71,502 || 72,502 || 73,502 || 74,502 || 75,502 || 64,000 || 565,514

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu
–
ü  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā
veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[48] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1 – Novēršana[49]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Novēršanas jomā finansēto projektu skaits || Dotāciju nolīgumi || 0,3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 70 || 21
 Pētījumi || Līgumu skaits || 0,1 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 5 || 0,5 || 35 || 3,5
 Starpsumma – Konkrētais mērķis Nr.°1 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 15 || 3,5 || 105 || 24,5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 – Sagatavotība ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sagatavotības jomā finansēto projektu skaits (tostarp apmācība un nodarbības) || Dotāciju nolīgumi un līgumi || 0,5 || 50 || 25 || 54 || 27 || 56 || 28 || 58 || 29 || 60 || 30 || 64 || 32 || 62 || 31 || 404 || 202
 Agrīnās brīdināšanas sistēmas || Admin. vienošanos skaits || 0,4 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 35 || 14
 Ārkārtas reaģēšanas spējas || Dotāciju nolīgumu un līgumu skaits || 1 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 19 || 19 || 115 || 115
 Starpsumma – Konkrētais mērķis Nr.°2 || 71 || 43 || 75 || 45 || 77 || 46 || 79 || 47 || 81 || 48 || 85 || 50 || 86 || 52 || 554 || 331
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 – Reaģēšana[50] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ekspertu nosūtīšana || Līgumu skaits || 0,005 || 200[51] || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 1400 || 7
 Transporta operāciju skaits Eiropas Savienībā || Dotāciju nolīgums/pakalpojumu līgums || 0,250 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 14 || 3,5
 Transporta operāciju skaits ārpus ES || Dotāciju nolīgums/pakalpojumu līgums || 0,3 || 70[52] || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 490 || 147
 Starpsumma – Konkrētais mērķis Nr.°3 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 1904 || 157,5
 KOPĀ – IZMAKSAS || 358 || 69 || 362 || 71 || 364 || 72 || 366 || 73 || 368 || 74 || 372 || 76 || 373 || 78 || 2563 || 513
   ||

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz administratīvajam
apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju
izmantošanu
–
ü  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (līdz
3 zīmēm aiz komata)
   || 2014.[53] || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 48,314
 Citi administratīvie izdevumi || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 3.85
 Starpsumma – Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 52,164
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[54] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 4,2
 Starpsumma – Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 56,364

3.2.3.2.
Paredzamās cilvēkresursu vajadzības
3.2.3.3.
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

–
ü  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais
apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 23 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 35
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[55]
 23 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 36 || 36 || 36 || 36 || 36 || 36 || 36
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[56] || - galvenajā mītnē[57] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 71 || 71 || 71 || 71 || 71 || 71 || 71
XX ir attiecīgā
politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu vajadzības
tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ģenerāldirektorāta darbiniekus, kuri
jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti
attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam
ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus
un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Dotāciju nolīgumu un līgumu pārvaldība; politiskā darba īstenošana un kontrole; administratīvais atbalsts.
 Ārštata darbinieki || Ārkārtas reaģēšanas centra darbības nodrošināšana 24 stundas diennaktī; nepieciešamais darbs uz vietas; administratīvais atbalsts.

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

–
ü  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu
kategorija daudzgadu finanšu shēmā.
Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta
pozīcijas un atbilstošās summas.
Jauna
daudzgadu finanšu shēma 2014.–2020. gadam saskaņā ar paziņojumu ,,Budžets
stratēģijai ,,Eiropa 2020”” (COM (2011) 500 galīgā redakcija)
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai
jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[58].
Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu
kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz
komata)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Kopā
 EBTA valstu iemaksas budžeta pozīcijās 23 03 01 un 23 03 06[59] || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 4,550
 Trešo valstu iemaksas par piedalīšanos civilās aizsardzības mehānismā[60] || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,882
 Līdzfinansējuma apropriācijas KOPĀ || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 5,432

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
ü  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[61]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma norādīšanai vajadzīgo aiļu skaitu (skatīt 1.6. punktu)
 Pants…………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz īpaši
novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu
pozīciju(-as).
Norādīt ietekmes uz
ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               OV L 314, 1.12.2007.,
9. lpp.
[2]               OV L 71, 10.3.2007.,
9. lpp.
[3]               COM(2011) 696 galīgā
redakcija.
[4]               COM(2011) 500 galīgā
redakcija.
[5]               COM(2010) 600 galīgā
redakcija.
[6]               COM(2009) 82 galīgā redakcija.
[7]               OV C 115, 4.5.2010.,
1. lpp.
[8]               COM(2010) 673 galīgā
redakcija.
[9]               OV L 314, 1.12.2007.,
9. lpp.
[10]             OV L 71, 10.3.2007.,
9. lpp.
[11]             OV L 357, 31.12.2002.,
1. lpp.
[12]             Vispārējas ieinteresēto personu
sanāksmes notika 2011. gada 6. aprīlī un 17. jūnijā (uz kurām
tika uzaicinātas 600 ieinteresētās personas, un katrā sanāksmē piedalījās
apmēram 120 dalībnieki). CA jomā
iesaistīto ģenerāldirektoru sanāksme, kas notika Budapeštā, 2011. gada
23.–25. maijā.
[13]             COM(2010) 600 galīgā redakcija.
[14]             COM(2010) 673 galīgā redakcija.
[15]             15520/08.
[16]             15874/10.
[17]             CECIS
atvieglina saziņu starp MIC un valstu iestādēm, kā rezultātā var ātrāk
un efektīvāk reaģēt uz katastrofām.
[18]             COM(2011) 500 galīgā redakcija.
[19]             OV L 297, 15.11.2001.,
7. lpp.
[20]             OV L 314, 1.12.2007.,
9. lpp.
[21]             OV L 71, 10.3.2007.,
9. lpp.
[22]             OV L 327, 21.12.1999.,
53. lpp.
[23]             COM(2009) 82 galīgā redakcija.
[24]             OV L 163, 2.7.1996.,
1. lpp.
[25]             OV C 25, 30.1.2008.,
1. lpp.
[26]             OV C 317, 12.12.2008.,
6. lpp.
[27]             OV L 55, 16.2.2003.,
13. lpp.
[28]             OV L 327, 24.11.2006.,
1. lpp.
[29]             OV L 404, 30.12.2006.,
39. lpp.
[30]             OV L 58, 24.2.2007.,
1. lpp.
[31]             OV L 163, 2.7.1996.,
1. lpp.
[32]             OV L 248, 16.9.2002.,
1. lpp.
[33]             OV L 312, 23.12.1995.,
1. lpp.
[34]             OV L 292, 15.11.1996.,
2. lpp.
[35]             OV L 136, 31.5.1999.,
1. lpp.
[36]             OV L
[37]             OV L 71, 10.3.2007.,
9.–17. lpp.
[38]             ABM – budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[39]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta a) vai b) apakšpunktā.
[40]             Skaidrojums par pārvaldības veidiem
un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[41]             Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā.
[42]             Dif. – diferencētās apropriācijas,
nedif. – nediferencētās apropriācijas.
[43]             EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[44]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā
potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[45]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[46]             Tehniskais un/vai administratīvais
atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās ,,BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
[47]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[48]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai
pakalpojumi (piemēram, finansēto
studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[49]             Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā ,,Konkrētais(-ie) mērķis(-i)...”.
[50]             Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā ,,Konkrētais(-ie) mērķis(-i)...”.
[51]             Pamatojoties uz aplēsēm, saskaņā ar
kurām gadā notiek 20 katastrofas un katrā katastrofā ir iesaistīti vidēji
10 eksperti.
[52]             Pamatojoties uz aplēsēm, saskaņā ar
kurām saistībā ar katru katastrofu tiek veikti 7 lidojumi ārpus ES un gadā
notiek vidēji 10 katastrofas.
[53]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[54]             Tehniskais un/vai administratīvais
atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās ,,BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
[55]             CA –
līgumdarbinieki, INT – pagaidu darbinieki („Intérimaire”), JED – „Jeune Expert en Délégation” (jaunākie
eksperti delegācijās), LA – vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti.
[56]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā
uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām
,,BA” pozīcijām).
[57]             Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības
fondam (EZF).
[58]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.
[59]             Balstoties uz 2011. gadā
veiktajām iemaksām.
[60]             Balstoties uz 2011. gadā (tobrīd
tikai Horvātijas) veiktajām iemaksām.
[61]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto
summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.