				|

		52013PC0262

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par to, kā audzēt augu reproduktīvo materiālu un kā to darīt pieejamu tirgū (augu reproduktīvā materiāla tiesību akts) /* COM/2013/0262 final - 2013/0137 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Augu reproduktīvais materiāls ir
būtisks priekšnosacījums lauksaimniecības, dārzkopības
produktivitātei, daudzveidībai, veselībai un kvalitātei,
kā arī pārtikas un barības ražošanai un mūsu videi.
Meži klāj lielu Savienības platību un veic daudzējādas
sociālās, ekonomiskās, vides, ekoloģijas un kultūras
funkcijas. Spēkā esošo ES tiesību aktu par to, kā
darīt pieejamu tirgū augu reproduktīvo materiālu,
pamatā ir divi galvenie pīlāri, proti,
šķirņu/materiāla reģistrācija un augu sugu
atsevišķu augu reproduktīvā materiāla partiju
sertificēšana, kā norādīts direktīvās (“ES
sarakstā norādītās sugas”).
Ar šo priekšlikuma projektu apvieno un atjaunina
tiesību aktus par augu reproduktīvā materiāla
tirdzniecību, atceļot un aizstājot šīs
12 direktīvas: Padomes Direktīva 66/401/EEK par lopbarības
augu sēklu tirdzniecību, Padomes Direktīva 66/402/EEK par
graudaugu sēklu tirdzniecību, Padomes Direktīva 2002/53/EK
par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu, Padomes
Direktīva 2002/54/EK par biešu sēklu tirdzniecību, Padomes
Direktīva 2002/55/EK par dārzeņu sēklu
tirdzniecību, Padomes Direktīva 2002/56/EK par sēklas
kartupeļu tirdzniecību, Padomes Direktīva 2002/57/EK par
eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību, Padomes
Direktīva 68/193/EEK par vīnogulāju
veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību,
Padomes Direktīva 1998/56/EK par dekoratīvo augu pavairošanas
materiāla tirdzniecību, Padomes Direktīva 92/33/EEK par
tirdzniecību ar dārzeņu pavairošanas un stādāmo
materiālu, kas nav sēklas, Padomes Direktīva 2008/90/EK par
tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un
augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai, un Padomes
1999. gada 22. decembra Direktīva 1999/105/EK par meža
reproduktīvā materiāla tirdzniecību.
Vairums Padomes direktīvu par to, kā
darīt pieejamu tirgū augu reproduktīvo materiālu, pirmoreiz
tika pieņemtas laikā no 1966. līdz 1971. gadam; dažas
direktīvas ir jaunākas. Veco direktīvu biežo un apjomīgo
grozījumu dēļ ir radusies nepieciešamība nodrošināt
skaidrību un pārredzamību. Šo iemeslu dēļ
direktīvu atšķirības vērojamas to tehniskajā
pamatojumā, kā arī to pieejās, sākot no
oficiālajām kontrolēm līdz oficiālai procesu
pārraudzībai. Īpaši sarežģīts kompetento iestāžu
uzdevums ir produktu kontroles veikšana.
Turklāt spēkā esošo tiesību
aktu sarežģītība un sadrumstalotība varētu vēl
vairāk dalībvalstīs padziļināt ar to īstenošanu
saistītās neskaidrības un neprecizitātes. Tas rada
nevienlīdzīgus apstākļus profesionāliem operatoriem
vienotajā tirgū. Nepieciešams saskaņot tiesību aktu
īstenošanu, samazināt izmaksas un administratīvo slogu un
atbalstīt inovāciju. Turklāt ir svarīgi pielāgoties
tehnikas attīstībai augu selekcijas jomā un Eiropas un pasaules
augu reproduktīvā materiāla tirgus straujajai
attīstībai. Visu šo vajadzību dēļ jāatjaunina un
jāmodernizē tiesiskais regulējums. Aizvien būtu
jāpastiprina mērķis par agrobioloģiskās
daudzveidības saglabāšanu in situ. Turklāt
nepilnīgā horizontālā saskaņošana ar citiem ES
tiesību aktiem, politikas jomām un stratēģijām ir
šķērslis to efektīvākai īstenošanai. Iepriekšējos
gados lauksaimniecības politika ES ir kļuvusi stratēģiski
svarīga attiecībā uz pārtikas nodrošinājumu un
nekaitīgumu, pārtikas uzturvērtību, vidi, bioloģisko
daudzveidību un klimata pārmaiņām. Galvenās rūpes
ir pārtikas labības ražošanas “ilgtspējīga
intensificēšana” un padarīšana par videi nekaitīgāku,
palielinot ražību, bet vienlaikus neradot kaitīgu ietekmi uz vidi un
neapstrādājot vairāk zemes. Lai sasniegtu šo mērķi,
būtiska nozīme ir tiesību aktiem augu reproduktīvā
materiāla jomā. ES mežu stratēģijā uzsvērts, cik
svarīga ir mežu daudzējādā nozīme un to
ilgtspējīgā apsaimniekošana.
Jānodrošina saskanība un sinerģija
ar augu veselības tiesību aktiem par augu veselības
pārbaudēm, kas ir daļa no augu reproduktīvā
materiāla sertificēšanas procesa, vai jāiekļauj Regulā
(EK) Nr. 882/2004 par oficiālajām kontrolēm noteiktie ar
oficiālo kontroli saistītie vispārīgie principi.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Šī priekšlikuma ietekmes
novērtējums pamatojas uz rezultātiem, kas gūti ES
tiesību aktu par sēklu un augu pavairojamā materiāla (tagad
“augu reproduktīvais materiāls”) tirdzniecību novērtējumā,
kuru Pārtikas aprites vērtēšanas konsorcijs (FCEC) veica
2007./2008. gadā, un pētījumā par šķirņu
reģistrāciju, kuru minētais konsorcijs veica 2010. gada
pirmajā pusē. Turklāt tas pamatojas uz visu ieinteresēto
personu plašu apsekojumu, jo īpaši iekļaujot dalībvalstu
kompetentās iestādes, privātā sektora pārstāvjus
ES un valsts līmenī, attiecīgās starptautisko standartu
noteikšanas struktūras, nevalstiskās organizācijas un Kopienas
Augu šķirņu biroju (CPVO). 2009.–2011. gadā notika
vairākas Komisijas horizontālās darba grupas sanāksmes par
visām augu sugām. 2011. gada maijā četras darba
grupas, kas izveidotas Ungārijas prezidentūras laikā,
strādāja ar konkrētiem tematiem. Turklāt Komisija
2009.–2011. gadā vairākkārt apspriedās ar
Pārtikas aprites un dzīvnieku un augu veselības
padomdevējas grupas darba grupu “Sēklas un pavairojamais
materiāls”. 2009. gada 18. martā tika organizēta
atklāta konference “Sēklu pieejamības nodrošināšana
21. gadsimtā”, lai izklāstītu un ar dažādām
ieinteresētām personām apspriestu novērtēšanas
rezultātus. Visbeidzot, no 2011. gada 19. aprīļa
līdz 30. maijam, izmantojot interaktīvas politikas veidošanas (IPM)
aptauju, tīmeklī tika organizēts ieinteresēto personu
apsekojums, lai apkopotu piezīmes par risinājumu un analīzes
dokumentu. Tika saņemtas 257 atbildes no daudzām un
dažādām ieinteresēto personu grupām.
Apspriešanās galvenais mērķis bija
iegūt viedokļus par spēkā esošo tiesību aktu
noteikumiem, to piemērošanu un vajadzību tos grozīt. Kopumā
ieinteresētās personas bija apmierinātas ar principiem, uz
kuriem pamatojas spēkā esošās direktīvas, taču
atbalstīja Komisijas nodomu pārskatīt šos tiesību aktus. Jo
īpaši tika konstatēts, ka iespējams veikt uzlabojumus
attiecībā uz juridisko vienkāršošanu, izmaksu samazināšanu
un efektivitātes pieaugumu, elastīguma palielināšanu
profesionāliem operatoriem, saskaņotības līmeni
dalībvalstu starpā, tirgus nišu un jaunveidoto tirgu nozīmi un
agrobioloģiskās daudzveidības un augu ģenētisko
resursu saglabāšanu. Vairums ieinteresēto personu pauda
nepārprotamu atbalstu, ka jāsaglabā spēkā esošo
tiesību aktu vispārējie principi, jo īpaši šķirņu
reģistrācijas procedūras un sēklu partiju
sertificēšana pirms laišanas tirdzniecībā. Turklāt
attiecībā uz ES tiesību aktiem par meža reproduktīvo
materiālu ieinteresētās personas pieprasīja saglabāt
pašreizējo pieeju.
Ietekmes novērtējumā noteica
šādus galvenos virzienus, saskaņā ar kuriem jāmaina
sistēma, lai tā būtu piemērota mainīgajiem ekonomikas,
vides, sociālajiem un zinātnes apstākļiem: i) pamata
tiesību aktu vienkāršošana (viena regula 12 direktīvu
vietā), ii) izmaksu atgūšana un sistēmas efektivitātes un
lietderības uzlabošana, un iii) horizontāla saskaņošana ar
jaunākajām, jau pieņemtajām ES politikas jomām.
Sistēmas efektivitātes uzlabošanai tiek pētīti vairāki
risinājumi – lielāka elastība, atcelšana vai centralizācija,
vienlaikus aizvien nodrošinot augstas kvalitātes augu reproduktīvo
materiālu un konkurētspēju un pievēršoties jaunām
problēmām, piemēram, bioloģiskajai daudzveidībai.
Pamatojoties uz šiem trim virzieniem, tika noteikti pieci politikas
risinājumi, kuros visos nemainīgi ir ietverta juridiskā
vienkāršošana un izmaksu atgūšana. Šajos dažādajos
risinājumos ir iekļauti jautājumi attiecībā uz MVU un
mikrouzņēmumiem, jo īpaši lai šiem uzņēmumiem
nodrošinātu piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem to dažu uzdevumu
veikšanai, ko tie nevar veikt paši, un atbalstītu un turpmāk
pilnveidotu to elastību, lai panāktu labāku piekļuvi augu
reproduktīvā materiāla tirgum. Īpaša uzmanība ir
pievērsta kompromisam starp operatīvā darba nodošanu un augu
reproduktīvā materiāla kvalitātes nodrošināšanu.
Ietekmes novērtējumā secināts,
ka nav viena risinājuma, ar kuru varētu efektīvi,
lietderīgi un saskaņoti sasniegt pārskatīšanas
mērķus, un saskaņā ar ieinteresēto personu atzinumu
tajā ierosināts, ka priekšroka dodama risinājumam, kurā
apvienoti 2., 4. un 5. risinājuma elementi. Tādējādi
priekšlikums rada vidi, kas nodrošina juridisko noteiktību
profesionāliem operatoriem un patērētājiem, garantējot
augstas kvalitātes augu reproduktīvo materiālu un nodrošinot
konkurences priekšrocības iekšējā un pasaules tirgū.
Šīs kombinācijas mērķis ir panākt līdzsvaru starp
elastīgumu profesionāliem operatoriem (2. un 4. risinājums) un
bioloģisko daudzveidību (4. risinājums), un veselības
un kvalitātes prasību (2. un 5. risinājuma elementi) precizitāti,
kas nepieciešama godīgai tirgus darbībai un augu
reproduktīvā materiāla kvalitātes un veselības
uzturēšanai. Tas tiek apvienots ar elementiem, kas
mazāknozīmīgām kultūrām vai īpašai
lietošanai paredzētām kultūrām ļauj ar nelieliem
šķēršļiem piekļūt īpašiem vai nelieliem tirgus
segmentiem, un, nosakot minimālus pienākumus, nodrošina
izsekojamību, veselību un informāciju
patērētājam, lai visiem profesionāliem operatoriem tiktu
nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Priekšlikuma mērķis ir aizstāt
spēkā esošās 12 direktīvas ar vienu ierosināto regulu.

3.1.        I daļa.
Vispārīgie noteikumi
Ierosinātās regulas darbības joma
aptver visu veidu augu reproduktīvo materiālu. Tomēr tās
lielākajā daļa ir ietvertas sugas, kas patlaban tiek
reglamentētas ar 12 direktīvām (tā sauktās
“sarakstā norādītās sugas”). Tomēr, lai precizētu
un saskaņotu dalībvalstīs spēkā esošās pieejas
attiecībā uz citām sugām, proti, augu sugām, kuras nav
norādītas sarakstā un tādējādi nav iekļautas
pašreizējās direktīvās, arī uz šīm sugām
attieksies daži pamatnoteikumi (skatīt III daļas
III sadaļu).
Lai pielāgotos ražotāju
vajadzībām un elastības un proporcionalitātes
prasībām, regulu nepiemēros augu reproduktīvajam
materiālam, kas paredzēts testēšanai un zinātniskiem
mērķiem un pavairošanai (selekcijai). Turklāt to
nevajadzētu piemērot materiālam, kas paredzēts izmantošanai
vai tiek uzturēts gēnu bankās, ģenētisko resursu ex-situ
un in-situ/saimniecībā saglabāšanas
organizācijās un tīklos atbilstoši valsts
stratēģijām par ģenētisko resursu saglabāšanu.
Turklāt regulas darbības jomā nav iekļauta augu
reproduktīvā materiāla apmaiņa natūrā starp
divām personām, kas nav profesionāli operatori.
Attiecībā uz definīcijām
galvenās izmaiņas ir tāda kopīga termina ieviešana, kas
aptvertu visu augu reproduktīvo materiālu vai nu sēklu
veidā, vai citu veidu augu pavairojamo materiālu. Augu
reproduktīvais materiāls ir augi vai augu daļas, kas ir
piemērotas vai kas ir paredzētas pilnapjoma augu audzēšanai vai
pavairošanai Tas ietver arī jaunus augus. Visiem šiem augu
reproduktīvā materiāla veidiem piemēro kopīgus
principus attiecībā uz to, kā tos audzēt ar mērķi
darīt pieejamus tirgū, un kā tos darīt pieejamus
tirgū.
3.2.        II daļa.
Profesionālie operatori
Saskaņā ar šo regulu operatora
definīcija neietver privātpersonas un tiek izmantots termins
“profesionālais operators”. Profesionālie operatori tiek
definēti vienā definīcijā, un tie
jāreģistrē, lai atvieglotu kontroles darbības. Šo
reģistru apvieno ar reģistru, ko izveido saskaņā ar
[jaunās Augu veselības regulas nosaukums]. Profesionālajiem
operatoriem tiks noteikti pamatpienākumi attiecībā uz tāda
augu reproduktīvā materiāla identifikāciju, ko tie
audzē vai dara pieejamu tirgū, pierakstu veikšanu, kontroļu
atvieglošanu un materiāla uzturēšanu. Jebkura augu
reproduktīvā materiāla izsekojamību nodrošina, nosakot
profesionālajiem operatoriem pienākumu iegūt informāciju
gan pirms, gan pēc to komercdarbības.
3.3.        III daļa. Augu
reproduktīvais materiāls, kas nav meža reproduktīvais
materiāls
I sadaļa. Vispārīgie
noteikumi
Šajā sadaļā ir noteikta
šķirnes un tās uzturēšanas definīcija, šķirnes ar
oficiālu aprakstu vai šķirnes ar oficiāli atzītu aprakstu
definīcija, klona, kā arī dažādo tirdzniecības
kategoriju definīcijas.
II sadaļa. Noteikumi par to, kā
audzē un dara pieejamas tirgū sarakstā norādītās
sugas
Kopumā tiks saglabāta pamatpieeja
šķirņu/materiāla reģistrācijai un partiju
sertifikācijai/pārbaudei pirms tās dara pieejamas tirgū.
Tomēr profesionālajiem operatoriem tiks nodrošināta lielāka
elastība, lai tie varētu veikt nepieciešamās pārbaudes
šķirnes reģistrācijai vai pārbaudei,
sertificējamā augu reproduktīvā materiāla paraugu
ņemšanu un analīzi kompetento iestāžu oficiālā
uzraudzībā. Turklāt tiks pieņemti sekundārie akti,
kuros būs noteiktas īpašas prasības par to, kā audzēt
un darīt pieejamas tirgū konkrētas sugas un to kategorijas
(pirmsbāzes, bāzes, sertificēts materiāls un
standartmateriāls). Ir svarīgi palielināt elastību
attiecībā uz izmaiņām saistībā ar tehniskiem un
zinātniskiem sasniegumiem un vienlaikus regulatīvā pieejā
ievērot samērīgumu un ilgtspējību.
Prasības, lai augu reproduktīvo
materiālu darītu pieejamu tirgū, varētu apkopot šādi:
–
tas pieder pie šķirnes vai klona, kas
reģistrēts saskaņā ar šīs regulas noteikumiem;
–
tas atbilst īpašajām prasībām,
kas pieņemtas attiecīgajai tirdzniecības kategorijai pēc
ģints un sugas;
–
pirmsbāzes, bāzes vai sertificētam
materiālam ir oficiāla etiķete vai standartmateriālam ir
operatora etiķete;
–
tas atbilst prasībām attiecībā
uz apiešanos;
–
tas atbilst sertificēšanas un
identificēšanas prasībām.
Šķirnes reģistrācijas
pienākums neattiecas uz potcelmiem, kas neatbilst šķirnes
nosacījumiem. Turklāt, lai ieviestu elastīgumu turpmākai
tehniskai un zinātniskai attīstībai, heterogēniem
materiāliem, kas neatbilst šķirnes definīcijai, ievērojot
zināmus nosacījumus, varētu nepiemērot prasību par
šāda materiāla piederību reģistrētai šķirnei.
Turklāt īpaša atkāpe ir noteikta attiecībā uz tirgus
nišu augu reproduktīvo materiālu.
Dažām augu reproduktīvā
materiāla ģintīm un sugām, kas iekļautas
pašreizējās direktīvās, būtu arī turpmāk
jāpiemēro pastiprinātas prasības par to, kā tās
audzēt un darīt pieejamas tirgū (sarakstā
norādītās sugas). Tomēr jānosaka kritēriji,
pēc kuriem atlasīt šīs augu sugas. Sarakstā būtu
jāiekļauj tādu augu ģintis vai sugas, kas aptver
nozīmīgu audzēšanas apgabalu un kam ir liela audzēšanas
vērtība, ko audzē un dara tirgū pieejamas liels skaits
profesionālo operatoru vai kas satur vielas, kurām
jāpiemēro īpaši noteikumi, lai aizsargātu cilvēku un
dzīvnieku veselību vai vidi.
Lai nodrošinātu pārredzamību un
lietotāji varētu izdarīt apzinātu izvēli, augu
reproduktīvais materiāls būtu jāaudzē un jādara
pieejamu tirgū tikai kā pirmsbāzes materiāls, bāzes
materiāls, sertificēts materiāls vai standartmateriāls.
Jānosaka sīki izstrādāti kritēriji, lai izlemtu, kuras
ģintis un sugas nedrīkst darīt pieejamas tirgū kā
standartmateriālu, lai nodrošinātu augu reproduktīvā
materiāla augstu kvalitāti un veselību, identitāti un
izsekojamību, kā arī garantētu pārtikas un
barības nodrošinājumu. Būtu jāpieņem īpašas
prasības attiecībā uz katru šajās kategorijās
iekļauto ģinti un sugu. Arī turpmāk piemēros
prasības par identitāti, tīrību, veselību un citas
kvalitātes prasības, kā arī prasības par
marķēšanu, partijām, iepakojumu, tostarp nelielu iepakojumu,
pēcsertifikācijas kontroles testiem, salīdzinošiem testiem un
izmēģinājumiem un maisījumiem.
Atkāpes
Būtu jāsaglabā spēkā
esošās pastāvīgās atkāpes, darot pieejamas tirgū
zināmā mērā vēl nereģistrētas šķirnes,
kas paredzētas testēšanai saimniecībā, un materiālu,
kas nav galīgi sertificēts, un attiecībā uz atļauju
pieņemt stingrākas valsts prasības. Tāpat būtu
jāsaglabā svarīgas pagaidu atkāpes par ārkārtas
pasākumiem, īslaicīgām piegādes
grūtībām un īslaicīgiem eksperimentiem.
Atkāpes attiecībā uz tirgus
nišas augu reproduktīvo materiālu
Papildus būtu jānosaka
samērīgi un ilgtspējīgi noteikumi par maza mēroga
darbībām saistībā ar augu reproduktīvo materiālu,
kas pielāgots vietējiem apstākļiem un darīts pieejams
tirgū nelielos daudzumos. Šādas šķirnes būtu
jāatbrīvo no prasībām par reģistrēšanu un
darīšanu pieejamas tirgū. Šo materiālu definē kā
tirgus nišas augu reproduktīvo materiālu. Šim atbrīvojumam
būtu jāattiecas, piemēram, uz
lauksaimniekiem-selekcionāriem vai dārzniekiem-selekcionāriem
neatkarīgi no tā, vai viņi ir vai nav profesionāli
operatori. Tomēr būtu jānosaka dažas pamatprasības par
materiāla marķēšanu un izsekojamību. Lai izvairītos no
atbrīvojuma ļaunprātīgas izmantošanas, materiāls
būtu jādara pieejams tirgū tikai noteikta izmēra
iepakojumā.
Imports un eksports
ES līdzvērtības sistēma tiek
saglabāta kā pamatnosacījums importam no trešām
valstīm. Tomēr eksports ir iekļauts regulas darbības
jomā. Eksportam būtu jānotiek saskaņā ar tiesību
aktiem, standartiem, prakses kodeksu vai citu juridisku vai administratīvu
procedūru, kas ir spēkā importētājā trešā
valstī. Ja starp Savienību un trešo valsti ir noslēgts
divpusējs vai daudzpusējs nolīgums, eksports no Savienības
notiek saskaņā ar šo nolīgumu. Ja šāda nolīguma nav,
piemēro nolīgumu, kas noslēgts starp profesionālajiem
operatoriem.
III sadaļa. Noteikumi par to, kā
audzē un dara pieejamu tirgū augu reproduktīvo materiālu,
kas nepieder pie sarakstā norādītajām ģintīm vai
sugām
Augu reproduktīvajam materiālam, kas
nepieder pie sarakstā norādītajām ģintīm un
sugām, piemēro arī dažas pamatprasības attiecībā
uz tā veselības stāvokli, piemērotību
mērķim, attiecīgā gadījumā atbilstošu atsauci uz
šķirnēm un attiecīgā materiāla identifikāciju un
importu.
IV sadaļa. Šķirņu
reģistrācija valsts un Savienības reģistros
Šķirņu reģistri
Lai šķirnes darītu pieejamas tirgū
visā Savienībā, tās iekļauj valsts reģistrā
vai Savienības reģistrā, izmantojot tiešo pieteikuma
procedūru CVPO. CPVO glabās atjauninātu
informāciju par visām augu šķirnēm, kuras var darīt
pieejamas Savienības tirgū, tostarp par šķirnēm, kas
reģistrētas valsts reģistros (Savienības augu šķirņu
datubāze).
Tiks saglabāta DUS
(atšķirīga, viendabīga un stabila) pamatprasība jaunām
uzlabotām šķirnēm. Viendabīguma pārbaudē
būtu jāņem vērā šķirnes tips un pavairošanas
veids. Turklāt ar sekundāro aktu var nolemt, kurām augu
sugām var noteikt papildu prasības par audzēšanas un
izmantošanas vērību (VCU). Dalībvalstis pieņem sīkāk
izstrādātus kritērijus šo sugu VCU pārbaudei
attiecībā uz ražību, kvalitātes īpašībām,
izturības spēju un piemērotību zema ražošanas resursu
līmeņa ražošanas sistēmām, tostarp bioloģiskajai
ražošanai. Tādējādi, ņemot vērā
īpatnības, kas nepieciešamas bioloģiskajā
lauksaimniecībā, šķirņu pārbaudes metodikā un
prasībās būtu pienācīgi jāņem vērā
šīs specifiskās vajadzības.
Noteikumi par ilgtspējīgu
audzēšanas vērtību tiks paredzēti un saskaņoti ES,
pieņemot īpašas prasības par rezistenci pret konkrētiem kaitīgajiem
organismiem, mazāku vajadzību ieguldīt resursus, nevēlamu
vielu samazinātu saturu vai lielāku pielāgošanos
atšķirīgiem agroklimatiskiem apstākļiem. Šis ir
svarīgs līdzeklis, lai selekcijas procesu vērstu
ilgtspējīgākā virzienā.
Ja šķirnei ir piešķirta Savienības
augu šķirņu aizsardzība saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 2100/1994 vai saskaņā ar valsts noteikumiem, būtu
jāuzskata, ka šī šķirne ir atšķirīga, viendabīga
un stabila un tās nosaukums ir piemērots, lai to reģistrētu
atbilstoši šai regulai.
Tiek saglabāts pamatprincips izmantot vienai
šķirnei vienu nosaukumu visā Savienībā. Dažos īpašos
gadījumos būs atļauts lietot sinonīmus. CPVO
uzdevums ir pārraudzīt piemērotos šķirņu nosaukumus
visā Savienībā. Tādēļ, lai nodrošinātu
nosaukumu saskaņotu piešķiršanu visā Savienībā, pirms
attiecīgās šķirnes reģistrēšanas šķirņu
valsts reģistrā kompetentajām iestādēm būtu
jāsazinās ar CPVO, lai pārbaudītu nosaukumu.
Regulā ir noteiktas sīki
izstrādātas prasības šķirņu reģistrācijas
procedūrai attiecībā uz reģistrācijas
nosacījumiem, pieteikumu iesniegšanu un saturu, formālām un
tehniskām pārbaudēm, pārbaužu ziņojumiem,
lēmumiem par reģistrāciju, derīguma termiņu un tā
atjaunošanu, reģistrācijas atcelšanu/anulēšanu un
šķirņu uzturēšanu. Saskaņotības nolūkā šos
pašus noteikumus piemēro arī attiecībā uz tiešajiem
pieteikumiem CPVO šķirņu reģistrācijai
šķirņu Savienības reģistrā.
Ir noteiktas īpašas prasības par
reģistrēšanu šķirņu Savienības reģistrā un
par iespēju pieteikuma iesniedzējam iesniegt pārsūdzību
pret CPVO lēmumu. Šie noteikumi neattiecas uz
reģistrāciju šķirņu valsts reģistros, jo tiem
piemēro valsts administratīvās procedūras.
Katram valsts šķirņu pārbaudes
centram, kurā revīziju veic CPVO, tiks noteikts jauns
pienākums, lai nodrošinātu šķirņu reģistrācijas
procesa kvalitāti un saskaņošanu Savienībā.
Profesionālo operatoru pārbaudes centra revīziju un
apstiprināšanu veiks valsts kompetentās iestādes. Ja pieteikums
iesniegts tieši CPVO, tas veiks revīziju un apstiprinās
pārbaudes centrus, kurus tas izmanto šķirņu pārbaudei.
Kompetentajām iestādēm un CPVO
būtu jānosaka maksa par pieteikumu apstrādi,
formālajām un tehniskajām pārbaudēm, tostarp par
revīzijām, šķirņu nosaukumu piešķiršanu, kā
arī par katru šķirņu uzturēšanas gadu visā
reģistrācijas laikā. Tādēļ šajā regulā
būtu jānosaka saskaņoti noteikumu attiecībā uz
šīm maksām. Noteicošais ir izmaksu atgūšanas pamatprincips.
Tomēr no šīs maksas atbrīvo mikrouzņēmumus, lai
izpildītu Komisijas apņemšanos mazināt slogu ļoti maziem
uzņēmumiem saskaņā ar tās jauno politiku par
regulatīvā sloga samazināšanu MVU un ES regulējuma
pielāgošanu mikrouzņēmumu vajadzībām. Turklāt
samazina reģistrācijas maksu attiecībā uz šķirnēm
ar oficiāli atzītu aprakstu un heterogēno materiālu, lai
nodrošinātu, ka šī maksa nav šķērslis attiecīgās
šķirnes vai materiāla reģistrācijai.
Vecās tradicionālās šķirnes
Attiecībā uz vecām
šķirnēm, piemēram, šķirnēm uzturēšanai (tostarp
savvaļas sugām) vai tā sauktajām amatieru
šķirnēm, būtu jānosaka mazāk stingras prasības,
lai veicinātu šo šķirņu lietošanu un saglabāšanu
saimniecībā, kā patlaban tas regulēts saskaņā ar
Direktīvu 2008/62/EK un 2009/145/EK. Tomēr šķirnes
turpinās reģistrēt, pamatojoties uz “oficiāli atzītu
aprakstu”, kuru kompetentās iestādes atzīst, taču
nesagatavo. Lai saņemtu šo aprakstu, vairs nav obligāti jāveic
atšķirīguma, viendabīguma un stabilitātes pārbaudes.
Oficiāli atzītajā aprakstā iekļauj tikai to augu un
augu daļu īpašās iezīmes, kas attiecas uz konkrēto
šķirni un ļauj šo šķirni identificēt, tostarp izcelsmes
reģionu. Šo aprakstu var sagatavot, pamatojoties uz iepriekšējo
šķirnes oficiālo aprakstu – tādu aprakstu, ko
attiecīgajā laikā sagatavojusi, piemēram, zinātniska,
akadēmiska iestāde vai organizācija. Tā satura
precizitāti var pamatot ar iepriekšējām oficiālām inspekcijām,
neoficiālām pārbaudēm vai zināšanām, kas
gūtas praksē audzēšanas, pavairošanas un lietošanas laikā.
Pašreizējie daudzuma ierobežojumi ir atcelti. Informāciju par
materiālu lietotājiem sniedz ar etiķeti, kurā norāda,
ka šī šķirne ir identificēta ar oficiāli atzītu
aprakstu un izcelsmes reģionu. Šādām šķirnēm piederošu
augu reproduktīvo materiālu būtu jādara pieejamu tirgū
tikai kā standartmateriālu.
3.4.        IV daļa. Kā
audzē un dara tirgū pieejamu meža reproduktīvo materiālu
ES tiesību akti nosaka īpašu pieeju,
kā arī īpašu terminoloģiju attiecībā uz meža
reproduktīvo materiālu. Tādēļ attiecībā uz
šo jomu ir sagatavota atsevišķa daļa, kurā ir saglabāta
pašreizējā pamatpieeja. Prasības saistībā ar meža
reproduktīvo materiālu attiecas uz meža bāzes materiāla
apstiprināšanu, tostarp uz iekļaušanu valsts reģistrā un
Savienības sarakstā, uz izcelsmes sertifikātiem,
tirdzniecības kategorijām, partijām, maisījumiem,
marķēšanu, iepakojumu un importam noteiktiem ES
līdzvērtības nosacījumiem. Turklāt jānosaka šādi
atkāpes saturoši noteikumi: atļauja paredzēt stingrākus
valsts noteikumus, aizliegums darīt galalietotājam pieejamu
konkrētu meža reproduktīvo materiālu, noteikumi par
īslaicīgām piegādes grūtībām un noteikumi
par īslaicīgiem eksperimentiem.
3.5.        V daļa. Procedūras
noteikumi
Šajā daļā ir paredzēti
noteikumi attiecībā uz deleģētajiem aktiem un komitejas
procedūru.
3.6.        VI daļa. Nobeiguma
noteikumi
Regula (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu
šķirņu aizsardzību tiek grozīta attiecībā uz CPVO
nosaukumu un uzdevumiem. Saskaņā ar ES starpiestāžu darba grupas
ieteikumiem aģentūras nosaukums tiek mainīts uz “Eiropas Augu
šķirņu aģentūra” (EAPV). CPVO uzdevumi tiek
paplašināti attiecībā uz šķirņu
reģistrācijas jomu, jo īpaši saistībā ar
šķirņu Savienības reģistra pārvaldību un augu
šķirņu reģistrāciju, izmantojot tiešo pieteikuma
procedūru CPVO. Turklāt jauno uzdevumu ietvaros CPVO
tiek noteikti vairāki jauni pienākumi saistībā ar ieteikumu
sniegšanu par šķirņu nosaukumiem, šķirņu atsauces kopumu
datubāzi, šķirņu tehnisko pārbaužu saskaņošanu,
tehnisko pārbaužu centru revīzijām, konsultatīvajiem
uzdevumiem, mācībām un tehnisko atbalstu.
Ir paredzēti nepieciešamie noteikumi par
sankcijām.
3.7.        VII daļa. Savienības
kompetence, subsidiaritāte un juridiskā forma
Augu reproduktīvā materiāla
juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību
(LESD) 43. pants, ar ko īsteno kopējo lauksaimniecības
politiku (KLP). Šīs politikas mērķi ir palielināt
lauksaimniecības produktivitāti, nodrošināt pietiekami augstu
dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus,
nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un
panākt, lai patērētāji piedāvātos produktus
saņemtu par samērīgām cenām.
Vairākkārtēji pārskatot KLP, ir iekļautas
prasības attiecībā uz lauksaimniecības ilgtspējību.
Lisabonas līgumā lauksaimniecība ir ES un tās
dalībvalstu dalītā kompetencē. Tomēr ir skaidrs, ka
lielā mērā visas lauksaimniecības darbības jomas,
kā arī iepriekšējā vai nākamā posma
palīgdarbības tiek regulētas ES līmenī. Tas
nozīmē, ka likumdošana ir galvenokārt Eiropas Savienības
iestāžu uzdevums.
Priekšlikums ir Eiropas Parlamenta un Padomes
regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo pasākuma
mērķus visefektīvāk var sasniegt ar pilnībā
saskaņotām prasībām visā Savienībā,
tādējādi nodrošinot augu reproduktīvā materiāla
brīvu apriti.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Regulas īstenošanai paredzētās
finanšu apropriācijas līdz 2020. gada 31. decembrim ir
iekļautas regulā, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu
pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku
veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu
reproduktīvo materiālu.
5.           PAPILDU INFORMĀCIJA
2013/0137 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par to, kā audzēt augu
reproduktīvo materiālu un kā to darīt pieejamu tirgū
(augu reproduktīvā materiāla tiesību akts)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2.
punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru[1],
tā kā:
(1)       Šajās
direktīvās ir paredzēti noteikumi par lauksaimniecības
kultūru, dārzeņu, vīnogulāju, augļaugu, meža
reproduktīvā materiāla un dekoratīvo augu sēklu un
pavairojamā materiāla audzēšanu un tirdzniecību:
a)      Padomes 1966. gada
14. jūnija Direktīva 66/401/EEK par lopbarības augu
sēklu tirdzniecību[2];
b)      Padomes 1966. gada 14. jūnija
Direktīva 66/402/EEK par tirdzniecību ar graudaugu sēklām[3];
c)      Padomes 1968. gada 9. aprīļa
Direktīva 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās
pavairošanas materiāla tirdzniecību[4];
d)      Padomes 1998. gada 20. jūlija
Direktīva 98/56/EK par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla
tirdzniecību[5];
e)      Padomes 1999. gada 22. decembra
Direktīva 1999/105/EK par meža reproduktīvā materiāla
tirdzniecību[6];
f)       Padomes
2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/53/EK par lauksaimniecības
augu sugu šķirņu kopējo katalogu[7];
g)       Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/54/EK
par biešu sēklu tirdzniecību[8];
h)       Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīva 2002/55/EK
par dārzeņu sēklu tirdzniecību[9];
i)       Padomes 2002. gada 13. jūnija
Direktīva 2002/56/EK par sēklas kartupeļu tirdzniecību[10];
j)       Padomes 2002. gada 13. jūnija
Direktīva 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu
sēklu tirdzniecību[11];
k)      Padomes 2008. gada 15. jūlija
Direktīva 2008/72/EK par tāda dārzeņu pavairošanas un
stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas[12];
l)       Padomes 2008. gada 29. septembra
Direktīva 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas
materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai[13].
(2)       Iepriekš minēto
direktīvu pamatmērķis ir ilgtspējīga ražošana
lauksaimniecības, dārzkopības un mežsaimniecības jomā
. Lai nodrošinātu produktivitāti, augu reproduktīvā
materiāla veselība, kvalitāte un daudzveidība ir
ārkārtīgi svarīga lauksaimniecībai,
dārzkopībai, pārtikas un barības nodrošinājumam un
ekonomikai kopumā. Turklāt, lai nodrošinātu
ilgtspējību, tiesību aktos būtu jāņem
vērā vajadzība panākt atbilstību
patērētāju prasībām, nodrošināt audzēšanas
pielāgojamību dažādajiem lauksaimniecības,
dārzkopības un ekoloģiskajiem apstākļiem, risināt
grūtības saistībā ar klimata pārmaiņām un
veicināt agrobioloģiskās daudzveidības saglabāšanu.
(3)       Attīstība
lauksaimniecības, dārzkopības, mežsaimniecības, augu
selekcijas jomā un attiecībā uz augu reproduktīvā
materiāla darīšanu pieejamu tirgū liecina, ka tiesību akti
ir jāvienkāršo un turpmāk jāpielāgo nozares
attīstībai. Tādēļ iepriekš minētās
direktīvas būtu jāaizstāj ar vienu regulu par to, kā
Savienībā augu reproduktīvo materiālu audzēt, lai
darītu pieejamu tirgū, un kā darīt to pieejamu tirgū.
(4)       Augu reproduktīvais
materiāls būtu jādefinē visaptveroši, iekļaujot visus
augus, no kuriem var audzēt un kuri ir paredzēti pilnapjoma augu
audzēšanai (tostarp pavairošanai turpmākajā audzēšanas
posmā). Tādēļ šai regulai būtu jāattiecas uz
sēklām, kā arī uz visu citu veidu augiem jebkādā
augšanas stadijā, no kuriem var audzēt un kuri ir paredzēti
pilnapjoma augu audzēšanai.
(5)       Turklāt šai regulai
būtu jāattiecas uz augu reproduktīvo materiālu, ko izmanto,
lai audzētu lauksaimniecības izejvielas, kuras paredzētas
rūpnieciskiem mērķiem, jo šis materiāls aptver vairāku
nozaru lielāko daļu un tam būtu jāatbilst konkrētiem
kvalitātes standartiem.
(6)       Lai noteiktu vairāku
šīs regulas noteikumu darbības jomu, jādefinē jēdzieni
“profesionāls operators” un “darīt pieejamu tirgū”. Jo
īpaši, ņemot vērā nozares tirgus attīstību,
jēdziena “darīt pieejamu tirgū” definīcijai vajadzētu
būt pēc iespējas plašākai, lai aptvertu visu veidu
darījumus ar augu reproduktīvo materiālu. Šajā definīcijā
cita starpā būtu jāiekļauj personas, kas veic
pārdošanu, izmantojot distances līgumus (piem., elektroniski), un
personas, kas ievāc meža bāzes materiālu.
(7)       Ņemot vērā
audzētāju vajadzības un elastīguma un samērīguma
prasības, šo regulu nebūtu jāpiemēro reproduktīvajam
materiālam, kas paredzēts vienīgi testēšanai, zinātniskiem
un selekcijas nolūkiem, gēnu bankām, organizācijām un
tīkliem, kas paredzēti ģenētisko resursu apmaiņai un
saglabāšanai (tostarp saglabāšanai saimniecībā), vai
reproduktīvajam materiālam, ar kuru natūrā apmainās
personas, kas nav profesionāli operatori.
(8)       Augu reproduktīvā
materiāla audzēšanai un tam, kā to darīt pieejamu
tirgū būtu arī jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes
1994. gada 20. decembra Direktīva 94/62/EK par iepakojumu
un izlietoto iepakojumu[14],
1996. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 338/97/EK par
savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot
to tirdzniecību[15],
Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta
Direktīva 2001/18/EK par ģenētiski modificētu
organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes
Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[16],
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK)
Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un
barību[17],
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regula (EK)
Nr. 1830/2003 kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu
izsekojamību un marķēšanu, kā arī no
ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un
lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu
2001/18/EK[18],
un Regula (ES) Nr. …/…[Office of Publications, please add number of
Regulation on protective measures against pests of plants].
(9)       Lai nodrošinātu
pārredzamību un efektīvākas kontroles attiecībā
uz to, kā audzēt un darīt tirgū pieejamu augu
reproduktīvo materiālu, profesionālie operatori būtu
jāreģistrē. Tomēr, lai mazinātu profesionālo operatoru
administratīvo slogu, ļaujot tiem tikai vienreiz
reģistrēties vienā reģistrā, ir lietderīgi, ka
tie reģistrējas publiskajos reģistros, kurus dalībvalstis
izveidojušas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… (Office of
Publication, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants).
(10)     Lai nodrošinātu pareizu
šīs regulas piemērošanu, būtu jānosaka pamatpienākumi
tiem profesionālajiem operatoriem, kuri aktīvi darbojas augu
reproduktīvā materiāla jomā, audzējot to un darot pieejamu
tirgū.
(11)     Pieredze liecina, ka
tirgū pieejama reproduktīvā materiāla uzticamību un
kvalitāti var apšaubīt, ja nav iespējams izsekot
reproduktīvo materiālu, kas neatbilst piemērojamajiem
standartiem. Tādēļ jāizveido visaptveroša
izsekojamības sistēma, kas dotu iespēju izņemt
materiālu no tirgus vai sniegt informāciju klientiem vai
kompetentajām iestādēm. Tādēļ obligātai
vajadzētu būt prasībai par informācijas un pierakstu
glabāšanu attiecībā uz piegādi profesionāliem
lietotājiem vai no tiem. Pamatojoties uz proporcionalitātes principu,
šo noteikumu nevajadzētu piemērot gadījumā, ja piegāde
ir daļa no procesa, kurā materiālu dara pieejamu
mazumtirdzniecības tirgū.
(12)     Dažām augu
reproduktīvā materiāla ģintīm un sugām būtu
jāpiemēro pastiprinātas prasības par to, kā tās
audzēt un darīt pieejamas tirgū, ievērojot to lielo
nozīmi tādās jomās kā ekonomika, veselība vai
vide. Šo nozīmi būtu jānosaka, ņemot vērā šo
ģinšu vai sugu audzēšanas apgabalu vai vērtību,
profesionālo operatoru skaitu vai tādu vielu saturu, kas rada
iespējamu risku veselībai vai videi. Lielāko daļu šo
ģinšu un sugu patlaban reglamentē ar iepriekš minētajām
direktīvām. Šīs ģintis un sugas būtu
jāiekļauj īpašā sarakstā (turpmāk “sarakstā
norādītās ģintis un sugas”).
(13)     Lai nodrošinātu
pārredzamību un patērētāji varētu izdarīt
informētu izvēli, augu reproduktīvais materiāls, kas pieder
pie sarakstā norādītajām ģintīm un sugām,
būtu jāaudzē vai jādara pieejams tirgū tikai
iepriekšnoteiktās kategorijās. Šīm kategorijām būtu
jāatspoguļo dažādie kvalitātes līmeņi un
audzēšanas posmi un tās apzīmē kā “pirmsbāzes”,
“bāzes”, “sertificēts” un “standarta”.
(14)     Lai lietotājiem
nodrošinātu pēc iespējas plašāku augu
reproduktīvā materiāla pieejamību un izvēli,
profesionālajiem operatoriem principā būtu jāspēj
darīt pieejamu tirgū augu reproduktīvo materiālu, kas
pieder sarakstā norādītajām ģintīm vai
sugām, jebkurā no šīm kategorijām. Tomēr, lai garantētu
pārtikas un barības nodrošinājumu un panāktu augstu augu
reproduktīvā materiāla identitātes, kvalitātes un
veselības līmeni, augu reproduktīvo materiālu
nevajadzētu darīt pieejamu tirgū kā standartmateriālu,
ja sertifikācijas izmaksas ir proporcionālas šiem mērķiem.
(15)     Augu reproduktīvajam
materiālam, kas pieder pie šķirnēm ar oficiāli atzītu
aprakstu, kā arī heterogēnam materiālam un tirgus nišas
materiālam būtu jāpiemēro minimālas prasības.
Tādēļ šāds materiāls visos gadījumos būtu
jāaudzē un jādara pieejams tirgū tikai kā
standartmateriāls.
(16)     Lai lietotāji varētu
izdarīt informētu izvēli attiecībā uz identitāti
un īpašībām, augu reproduktīvais materiāls, kas pieder
pie sarakstā norādītajām ģintīm un sugām,
būtu jāaudzē un jādara pieejams tirgū tikai tad, ja
tas pieder pie šķirnēm, kas reģistrētas šķirņu
valsts reģistros vai šķirņu Savienības reģistrā.
(17)     Lai sekmētu
pielāgošanos attīstībai augu selekcijas jomā un
iespējamiem jauniem paņēmieniem, heterogēnu augu
reproduktīvo materiālu, kas neatbilst šķirnes definīcijai
šīs regulas nozīmē, būtu jāatļauj audzēt vai
darīt pieejamu tirgū ar zināmiem nosacījumiem, ja tas
nepieder reģistrētai šķirnei un pat ja tas neatbilst
prasībām par šķirņu reģistrāciju, proti,
atšķirīguma, viendabīguma vai stabilitātes prasībām
vai prasībām par pietiekamu audzēšanas vērtību vai
ilgtspējīgu audzēšanas vērtību. Reģistrējot
šādu materiālu, būtu jāņem vērā tā
spēja palielināt lauksaimniecības kultūraugu
ģenētisko dažādību, ģenētisko resursu bāzi
un bioloģisko daudzveidību Savienībā, kā arī
veicināt lauksaimniecības ilgtspējību un līdz ar to
arī pielāgošanos klimata pārmaiņām.
Reģistrācijas metodikā jo īpaši būtu jāņem
vērā šīs konkrētās īpašības, un tās
pamatā ir iespējami neliels slogs operatoriem, kuri vēlas šādu
materiālu reģistrēt. Būtu lietderīgi un
samērīgi šādu pašu prasību nepiemērot potcelmiem, jo
tiem ir ievērojama komerciāla un praktiska vērtība
nozarēs, kurās tos izmanto, taču bieži vien tie neatbilst
šķirnes definīcijai.
(18)     Būtu jānosaka
noteikumi augu reproduktīvā materiāla sertifikācijai,
kā arī darbībām, kuru mērķis ir
pārbaudīt sertifikācijas ticamību
pēcsertifikācijas posmā, lai nodrošinātu, ka ir
izpildītas piemērojamās kvalitātes prasības. Šie
noteikumi būtu jāpielāgo zinātnes un tehniskas
attīstībai.
(19)     Kvalitātes
prasībās un sertifikācijas shēmās būtu
jāņem vērā starptautiskie ieteikumi, piemēram,
Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas
(ESAO) sēklu shēmu normas un noteikumi, Apvienoto Nāciju
Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) sēklas
kartupeļu standarti un Starptautiskās sēklu kontroles
asociācijas (ISTA) noteikumi par paraugu ņemšanu un
testēšanu.
(20)     Ņemot vērā
sliekšņus, kas attiecībā uz kvalitāti ietekmējošu
kaitīgo organismu klātbūtni noteikti ar Regulu (ES) Nr. …/…
(Office of Publication, please insert number of Regulation on protective
measures against pests of plants) par aizsardzības pasākumiem
pret augiem kaitīgajiem organismiem[19],
ir lietderīgi noteikt detalizētas inspicēšanas un pārbaudes
procedūras vienotai sertifikācijai attiecībā uz
atbilstību prasībām, kas pieņemtas saskaņā ar šo
regulu un Regulu (ES) Nr. …/…(Office of Publication, please insert
number of Regulation on protective measures against pests of plants).
(21)     Lai nodrošinātu
materiāla maksimāli iespējamo tīrību un
audzēšanas vienveidīgumu, augu reproduktīvais materiāls,
kas pieder pie sarakstā norādītajām ģintīm vai
sugām, būtu jātur atsevišķās partijās.
(22)     Ņemot vērā augu
reproduktīvā materiāla daudzveidību, profesionālajiem
operatoriem vajadzētu būt iespējai augu reproduktīvo
materiālu audzēt un darīt pieejamu tirgū kā atsevišķus
augus, iepakojumos, konteineros vai saišķos.
(23)     Lai nodrošinātu
atbilstošu materiāla identifikāciju, būtu jāpieņem
noteikumi par sarakstā norādīto ģinšu vai sugu augu
reproduktīvā materiāla marķēšanu. Būtu
jāparedz, ka sertificējamo kategoriju materiāla etiķeti
(turpmāk “oficiālā etiķete”) kompetento iestāžu
oficiālā uzraudzībā sagatavo un piestiprina atļauju
saņēmušie profesionālie operatori. Tomēr dažiem
profesionālajiem operatoriem var nebūt pietiekamu resursu, lai veiktu
sertifikācijas darbības un izsniegtu oficiālās
etiķetes, tādēļ būtu jāparedz, ka pēc
profesionālo operatoru pieprasījuma oficiālās etiķetes
var izsniegt kompetentās iestādes.
(24)     Lai uzturētu dabisko vidi
saistībā ar ģenētisko resursu saglabāšanu, būtu
vēlams atļauj samaisīt augu reproduktīvo materiālu,
kas pieder pie sarakstā norādītajām ģintīm vai
sugām, ar tādu augu reproduktīvo materiālu, kas pieder pie
ģintīm vai sugām, kuras nav norādītas sarakstā. Šādi
maisījumi ir atļauti tikai tad, ja to sastāvs ir dabiski
saistīts ar konkrētu reģionu. Lai nodrošinātu
pārredzamību un uzlabotu attiecīgo maisījumu
kvalitātes kontroli, būtu jāparedz, ka šādu materiālu
var audzēt un darīt pieejamu tirgū tikai tad, ja ir saņemta
kompetento izstāžu izsniegta atļauja.
(25)     Būtu jāpieņem
noteikumi par sarakstā norādīto ģinšu vai sugu augu
reproduktīvā materiāla importu Savienībā, ar ko
atļauj importēt tikai tādu augu reproduktīvo
materiālu, kurš atbilst tādām pašām audzēšanas un
kvalitātes prasībām, kādas paredzētas materiālam,
kas audzēts un darīts pieejams tirgū Savienībā.
(26)     Lai nodrošinātu
elastību un sekmētu profesionālo operatoru un tirgu
pielāgošanos īpašiem apstākļiem vai īslaicīgu
piegādes grūtību gadījumā, ir lietderīgi
paredzēt dažas atkāpes no šīs regulas vispārīgajiem
noteikumiem. Šīs atkāpes būtu jāpiešķir ar
īpašiem nosacījumiem, lai izvairītos no to
ļaunprātīgas izmantošanas un nodrošinātu, ka tiek
ievēroti šīs regulas vispārīgie mērķi.
Atkāpes būtu jāattiecina uz augu reproduktīvo
materiālu, kas pieder pie šķirnēm, kuru reģistrācija
nav pabeigta, augu reproduktīvo materiālu, kas nav galīgi
sertificēts vai nav sertificēts kā atbilstošs
piemērojamajām dīgtspējas prasībām. Turklāt
būtu jādod iespēja pieņemt ārkārtas
pasākumus, lai novērstu risku cilvēku, dzīvnieku un augu
veselībai un videi.
(27)     Augu reproduktīvais
materiāls, kuru mazi audzētāji dara pieejamu tirgū tikai
ierobežotos daudzumos (“tirgus nišas augu reproduktīvais materiāls”),
būtu jāatbrīvo no prasības par piederību reģistrētai
šķirnei. Šāda atkāpe ir vajadzīga, lai novērstu
nepamatotus ierobežojumus, darot pieejamu tirgū augu reproduktīvo
materiālu, kam ir mazāka komerciāla nozīme, bet kas ir
svarīgs ģenētiskās daudzveidības uzturēšanai.
Tomēr būtu jānodrošina, lai šo atkāpi regulāri
neizmantotu liels skaits profesionālo operatoru, un to izmantotu tikai tie
profesionālie operatori, kuri nevar atļauties ar šķirnes
reģistrāciju saistītās izmaksas un administratīvo
slogu. Ir svarīgi izvairīties no šīs atkāpes ļaunprātīgas
izmantošanas un nodrošināt šis regulas noteikumu piemērošanu.
Tādēļ būtu jāļauj tirgus nišas materiālu
darīt pieejamu tirgū profesionālajiem operatoriem, kuri
nodarbina nelielu skaitu cilvēku un kuru gada apgrozījums ir neliels.

(28)     Ir vēlams organizēt
īslaicīgus eksperimentus, lai atrastu labākas alternatīvas
pasākumiem, kas pieņemti attiecībā uz sarakstā
norādītajām ģintīm vai sugām.. Organizējot
šos eksperimentus, būtu jāņem vērā augu
reproduktīvā materiāla audzēšanas un kontroles metožu
attīstība.
(29)     Pie sarakstā
norādītajām ģintīm un sugām piederoša augu
reproduktīvā materiāla eksports uz trešām valstīm
būtu jāveic atbilstoši noteikumiem par augu reproduktīvo
materiālu, kas audzēts un darīts pieejams tirgū
Savienībā, ja vien šim materiālam nepiemēro divpusējus
vai daudzpusējus nolīgumus vai trešo valstu noteikumus.
(30)     Būtu jānosaka
pamatprasības augu reproduktīvajam materiālam, kas nepieder pie
sarakstā norādītajām ģintīm vai sugām, lai
nodrošinātu minimālus kvalitātes un identifikācijas standartus
tam, kā tās audzēt un darīt pieejamas tirgū.
(31)     Lai nodrošinātu, ka visas
šķirnes var reģistrēt un tām piemēro kopīgus
noteikumus un nosacījumus, būtu jānosaka noteikumi
šķirņu reģistrācijai, un tie jāpiemēro
sarakstā norādīto ģinšu vai sugu šķirnēm, kā
arī to sugu šķirnēm, kuras nav norādītas
sarakstā.
(32)     Līdzšinējā
pieredze liecina, ka daži selekcionāri vēlas savas šķirnes
darīt pieejamas visā Savienības tirgū vai
lielākajā tā daļā. Tādēļ ir
lietderīgi piedāvāt selekcionāriem iespēju
reģistrēt savas šķirnes vai nu šķirņu valsts
reģistrā, vai šķirņu Savienības reģistrā.
Uzdevums izveidot, publicēt un atjaunināt šķirņu
Savienības reģistru būtu jāuztic Eiropas Augu
šķirņu aģentūrai (turpmāk “aģentūra”), kas
iepriekš saukta par Kopienas Augu šķirņu biroju, kurš izveidots
saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2100/1994 4. pantu un
patlaban nodarbojas ar augu šķirņu aizsardzības
piešķiršanu. Tādējādi aģentūras
darbībās būtu jāietver visi augu šķirņu
pārvaldības aspekti.
(33)     Principā šķirnes
būtu jāreģistrē, pamatojoties uz oficiālu aprakstu, ko
sagatavojusi kompetentā iestāde vai aģentūra. Tomēr,
lai samazinātu slogu kompetentajām iestādēm un
aģentūrai un nodrošinātu elastīgumu, ir lietderīgi
paredzēt iespēju, ka oficiālā apraksta sagatavošanai
nepieciešamo pārbaudi var veikt arī pieteikuma iesniedzēji.
(34)     Papildus reģistrācijas
pamatprasībām attiecībā uz šķirnēm, kas pieder
sugām, kurām ir liela nozīme lauksaimniecības un
dārzkopības attīstībā Savienībā, būtu
jāpiemēro papildu prasības, lai nodrošinātu pietiekamu un
ilgtspējīgu audzēšanas un izmantošanas vērtību.
(35)     Prasības, kas nodrošina
ilgtspējīgu audzēšanas un izmantošanas vērtību,
būtu jānosaka Savienības līmenī, lai veicinātu
ilgtspējīgu attīstību, tiešu augu selekciju un apmierinātu
selekcionāru, audzētāju un patērētāju
pieprasījumu attiecībā uz šāda veida attīstību.
Prasības, kas nodrošina pietiekamu audzēšanas un izmantošanas
vērtību, var izstrādāt tikai dalībvalstis atbilstoši
to agroklimatiskajiem un lauksaimniecības apstākļiem.
Tādēļ attiecīgās šķirnes būtu
jāreģistrē tikai šķirņu valsts reģistros.
Prasībām, kas nodrošina pietiekamu audzēšanas un izmantošanas
vērtību, būtu jāattiecas tikai uz ražību un
kvalitātes īpašībām. Izstrādājot un
piemērojot šis prasības, dalībvalstīm būtu
jāņem vērā ierobežojumi, kas raksturīgi konkrētai
lauksaimniecības pārvaldības praksei. Jo īpaši tām
pienācīgi jāņem vērā bioloģiskās
lauksaimniecības īpašās vajadzības attiecībā uz
izturības spēju un zema ražošanas resursu līmeņa
apstākļiem
(36)     Saistībā ar
Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kurā Savienība ir
līgumslēdzēja puse, Savienība ir apņēmusies
uzturēt kultūraugu un radniecīgo savvaļas sugu
ģenētisko daudzveidību un pēc iespējas mazināt
ģenētisko eroziju. Šī apņemšanās papildina
Savienības mērķi līdz 2020. gadam apturēt
bioloģiskās daudzveidības samazināšanos. Saistībā
ar šo būtu jāatļauj dažas šķirnes audzēt un darīt
pieejamas tirgū, pat ja tās neatbilst prasībām par
atšķirīgumu, viendabīgumu vai stabilitāti, lai
nodrošinātu to saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un
tādējādi dotu ieguldījumu lauksaimniecības ilgtspējībā
un sekmētu pielāgošanos klimata pārmaiņām.
Tādēļ šīs šķirnes būtu jāreģistrē,
vienīgi pamatojoties uz oficiāli atzītu aprakstu.
(37)     Tomēr šķirnes kas
reģistrētas, pamatojoties uz oficiāli atzītu aprakstu,
būtu jāaudzē reģionā, kur tās ir vēsturiski augušas
un pielāgojušās, lai nodrošinātu to autentiskumu un to
pievienoto vērtību ģenētiskās daudzveidības
saglabāšanā un vides aizsardzībā. Tādēļ
tās būtu jāiekļauj tikai šķirņu valsts
reģistros. Šī paša iemesla dēļ šīm šķirnēm
vajadzētu būt pieejamām tirgū un/vai ievāktām,
piemēram, gēnu bankās, pirms šīs regulas stāšanās
spēkā vai tām vismaz piecus gadus vajadzētu būt
svītrotām no šķirņu valsts reģistra vai šķirņu
Savienības reģistra, ja tās tur ir bijušas
reģistrētas, pamatojoties uz tehnisko pārbaudi attiecībā
uz to atšķirīgumu, viendabīgumu un stabilitāti.
(38)     Lai nodrošinātu vienotus
nosacījumus visiem pieteikumu iesniedzējiem un pārredzamu pamatu
visām ieinteresētajām personām, būtu jānosaka
noteikumi attiecībā uz šķirņu un klonu reģistrācijas
procedūru šķirņu valsts reģistros.
(39)     Dažas šķirnes, kuras ir
dabīgi pielāgojušās vietējiem un reģionāliem
apstākļiem un kuras apdraud ģenētiskā erozija vai
kurām nav būtiskas vērtības komerciālā augkopībā,
bet tās ir izveidotas audzēšanai noteiktos apstākļos, jau
ir atzītas šķirņu valstu katalogos, sarakstos vai reģistros
atbilstīgi 3. pantam Komisijas 2008. gada 20. jūnija
Direktīvā 2008/62, ar ko paredz atsevišķas atkāpes
saistībā ar to lauksaimniecības savvaļas sugu un
šķirņu, atzīšanu, kuras ir dabiskā veidā
pielāgotas vietējiem un reģionālajiem apstākļiem
un ko apdraud ģenētiska erozija, un minēto savvaļas sugu un
šķirņu sēklu un sēklas kartupeļu tirdzniecību[20], un atbilstīgi
3. panta 1. punktam Komisijas 2009. gada 26. novembra
Direktīvā 2009/145/EK, ar ko paredz dažas atkāpes
attiecībā uz tādu dārzeņu savvaļas sugu un
šķirņu atzīšanu, kas ir tradicionāli audzētas
noteiktos apvidos un reģionos un ko apdraud ģenētiskā
erozija, un tādu dārzeņu šķirņu atzīšanu, kam nav
būtiskas vērtības attiecībā uz komerciālu
augkopību, bet kas ir izveidotas audzēšanai noteiktos
apstākļos un šo savvaļas sugu un šķirņu sēklu
tirdzniecībai[21].
Attiecībā uz šīm šķirnēm nav veikta pilnīga
tehniska pārbaude par to atšķirīgumu, viendabīgumu vai
stabilitāti. Tādēļ ir lietderīgi šīs šķirnes
tieši reģistrēt šķirņu valsts reģistros kā
šķirnes ar oficiālu atzītu aprakstu, nepiemērojot
turpmākas procedūras .
(40)     Turklāt šķirņu
Savienības reģistrā būtu jāiekļauj visas
šķirnes, kas ir reģistrētas šķirņu valsts
reģistros. Tādējādi tiks nodrošināts, ka
šķirņu Savienības reģistrs sniedz pārredzamu
pārskatu par visām Savienībā reģistrētām
šķirnēm.
(41)     Būtu jāpieņem
noteikumi par šķirņu un klonu reģistrāciju šķirņu
Savienības reģistrā. Konsekvences labad šiem noteikumiem
būtu jālīdzinās noteikumiem par reģistrāciju
šķirņu valsts reģistros.
(42)     Kompetentajām valsts
iestādēm un aģentūrai būtu jāiekasē maksa
par pieteikumu apstrādi, formālajām un tehniskajām
pārbaudēm un par katru reģistrācijas perioda gadu. Tas būtu
nepieciešams, lai nodrošinātu resursus, kas vajadzīgi
vispārējai šķirņu reģistrācijas sistēmai, un
lai šīs reģistrācijas galvenie labuma guvēji segtu šīs
sistēmas darbības izmaksas. Šajā regulā būtu
jāparedz noteikumi par šādu maksu noteikšanu.
(43)     Lai atvieglotu tādu
šķirņu reģistrāciju, kuras izmanto, lai cīnītos
pret ģenētisko eroziju Savienībā, dalībvalstīm
būtu jāpiemēro mazāka maksa attiecībā uz
šķirnēm ar oficiāli atzītu aprakstu un heterogēno
materiālu. Šīm samazinātām maksām būtu
jābūt pietiekami zemām, lai nekavētu vai neradītu
šķēršļus tam, lai darītu šīs šķirnes pieejamas
tirgū. Lai atbalstītu mikrouzņēmumus, tie būtu
pilnībā jāatbrīvo no šīm maksām.
(44)     Lai aizsargātu
profesionālo operatoru komercintereses un intelektuālo īpašumu,
pēc selekcionāra pieprasījuma ģeneoloģisko
sastāvdaļu pārbaudes rezultāti un apraksts būtu
jāuzskata par konfidenciāliem. Pārredzamības labad visi
šķirņu valsts reģistros vai šķirņu Savienības
reģistrā iekļauto šķirņu apraksti būtu
jādara publiski pieejami.
(45)     Meži klāj lielu
Savienības platību un veic sociālās, ekonomiskās,
vides, ekoloģijas un kultūras funkcijas. Tādēļ ir
vajadzīga īpaša pieeja un pasākumi attiecībā uz
dažādajiem mežu veidiem, ņemot vērā dažādos
apstākļus, kas raksturo Savienības mežus.
(46)     Koku sugu un
mākslīgo hibrīdu meža reproduktīvajam materiālam, kam
ir liela nozīme mežsaimniecībā, būtu jābūt
augstas kvalitātes un ģenētiski pielāgotam vietējiem
apstākļiem. Ilgtspējīgai mežu apsaimniekošanai būtiska
nozīme ir mežu bioloģiskās daudzveidības, tostarp koku
ģenētiskās daudzveidības, saglabāšanai un uzlabošanai.
(47)     Būtu jānosaka
prasības meža reproduktīvajam materiālam attiecībā uz
tā bāzes materiālu, kategorijām, kurās materiālu
var darīt pieejamu tirgū, partijām, marķēšanu un
maziem iepakojumiem, lai nodrošinātu atbilstošus kvalitātes un
tirdzniecības standartus un pielāgotos tehniskas un zinātnes
attīstībai nozarē.
(48)     Lai nodrošinātu
elastību un pielāgošanos noteiktiem apstākļiem,
atkāpes ar nosacījumiem būtu jāparedz attiecībā
uz to, kā audzēt un darīt pieejamu tirgū meža
reproduktīvu materiālu. Šīm atkāpēm būtu
jāattiecas uz iespēju dalībvalstīm pieņemt
stingrākas prasības, uz gadījumiem, kad rodas
īslaicīgas piegādes grūtības, uz vajadzību
steidzami sēklas darīt pieejamas tirgū, nepieciešamību
veikt īslaicīgus eksperimentus un pieņemt ārkārtas
pasākumus.
(49)     Mežsaimniecības augu
ģenētisko resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas
izmantošanas interesēs dalībvalstīm būtu jāļauj
pieņemt mazāk stingras prasības par meža reproduktīvo materiālu,
kas ir dabiski pielāgojies vietējiem un reģionāliem
apstākļiem un ko apdraud ģenētiskā erozija.
(50)     Kompetentajām
iestādēm būtu jāiekasē maksa par meža
reproduktīvā materiāla bāzes materiāla
reģistrāciju/apstiprināšanu un izcelsmes sertifikāta
izsniegšanu meža materiālam, kas iegūts no reģistrēta/apstiprināta
meža reproduktīvā bāzes materiāla. Tas būtu
nepieciešams, lai nodrošinātu resursus, kas vajadzīgi meža
reproduktīvā materiāla sertifikācijai, un lai šīs
sertifikācijas galvenie labuma guvēji segtu attiecīgās
izmaksas. Lai atbalstītu mikrouzņēmumus, tie būtu
pilnībā jāatbrīvo no šīm maksām. Šajā
regulā būtu jāparedz noteikumi par šādām maksām,
jo tās attiecas uz to, kā meža reproduktīvo materiālu
efektīvi audzēt, reģistrēt un darīt pieejamu
tirgū.
(51)     Regula (EK) Nr. 2100/1994
jāgroza, lai aģentūras pienākumos iekļautu
šķirnes reģistrāciju un grozītu tās iepriekšējo
nosaukumu “Kopienas Augu šķirņu birojs”.
(52)     Lai nodrošinātu, ka
šīs regulas pielikumi ir pielāgoti tehnikas un zinātnes
attīstībai, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu
būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus
attiecībā uz šīs regulas pielikumu grozījumiem.
(53)     Lai sekotu nozares tehnikas un
ekonomikas attīstībai, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu
būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko
nosaka ģintis vai sugas, kuru augu reproduktīvo materiālu
nedrīkst darīt pieejamu tirgū kā standartmateriālu.
(54)     Lai sekotu nozares tehnikas un
ekonomikas attīstībai, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu
būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko
nosaka augu reproduktīvo materiālu, kuru drīkst audzēt un
darīt pieejamu tirgū, ja tas nepieder reģistrētai
šķirnei, un prasības par to, kā to audzēt un darīt
pieejamu tirgū.
(55)     Lai nodrošinātu, ka sarakstā
norādīto ģinšu vai sugu augu reproduktīvais materiāls
un daži meža reproduktīvā materiāla veidi atbilst pēc
iespējas augstākām identitātes, kvalitātes un
veselības prasībām atbilstoši attiecīgo ģinšu, sugu
vai kategoriju īpašībām, Komisijai saskaņā ar LESD
290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību
aktus, lai attiecībā uz šīm ģintīm un sugām
noteiktu audzēšanas un kvalitātes prasības un
sertifikācijas shēmas, kā arī kvalitātes prasības
par to, kā darīt pieejamas tirgū meža reproduktīvā
materiāla sugu un mākslīgo hibrīdu noteiktas augu
daļas un stādāmo materiālu.
(56)     Lai nodrošinātu, ka augu
reproduktīvo materiālu dara pieejamu tirgū saskaņā ar
nosacījumiem, kas pielāgoti to noteikto ģinšu vai sugu
konkrētajām īpašībām, kurām tas pieder, Komisijai
saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras
pieņemt tiesību aktus attiecībā uz noteiktām
ģintīm vai sugām piederoša augu reproduktīvā
materiāla partiju maksimālo izmēru, sastāvu un
identifikāciju un prasībām par maziem iepakojumiem.
(57)     Lai pielāgotu noteikumus
par oficiālajām etiķetēm un operatora etiķetēm
dažiem augu reproduktīvā materiāla veidiem, Komisijai
saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras
pieņemt tiesību aktus attiecībā uz noteiktu kategoriju un
citu augu reproduktīvā materiāla grupu etiķetēm,
norādēm par etiķetes numuru, norādēm par
pirmsbāzes, bāzes, sertificēta un standartmateriāla
paaudzēm, norādēm par šķirņu tipu, tostarp iekšsugas
un starpsugu hibrīdiem, norādi par kategoriju apakšiedalījumiem
atbilstoši dažādiem nosacījumiem un – maisījumu
gadījumā – norādi par dažādo sastāvdaļu
svara procentuālo daļu katrai sugai un attiecīgā
gadījumā katrai šķirnei, kā arī norādēm par
materiāla paredzēto izmantošanu.
(58)     Lai nodrošinātu, ka
profesionālie operatori spēj pienācīgi veikt
attiecīgā augu reproduktīvā materiāla uzticamu sertifikāciju,
Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir
pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka sīkākas
prasības par profesionālo operatoru kvalifikāciju un to
inspektoru kvalifikāciju, kuriem var uzticēt veikt
sertifikāciju, kā arī par telpu piemērotību un
profesionālo operatoru un laboratoriju izmantojamā noteiktā
aprīkojuma pieejamību.
(59)     Lai nodrošinātu
atjauninātus standartus operatoru veiktas sertifikācijas
uzraudzībai atbilstoši konkrētu ģinšu vai sugu
īpašībām, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu
būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko
nosaka sīkākas prasības par to, kā kompetentajām
iestādēm jāpārrauga sertifikācija,
(60)     Lai nodrošinātu
atjauninātus pēcsertifikācijas standartus atbilstoši
konkrētu ģinšu vai sugu īpašībām, Komisijai
saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras
pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka prasības par testēšanai
iesniedzamo paraugu īpatsvaru un testēšanas procedūrām.
(61)     Lai nodrošinātu, ka augu
reproduktīvā materiāla maisījumi tiek audzēti un
darīti pieejami tirgū atbilstoši attiecīgajām
kvalitātes prasībām katrai ģintij un sugai, un lai to
lietotāji varētu izdarīt informētu izvēli, Komisijai
saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras
pieņemt tiesību aktus, ar ko pieņem noteikumus par to, kā
audzēt un darīt pieejamu tirgū tāda augu
reproduktīvā materiāla maisījumus, kurš pieder pie
citām ģintīm vai sugām, kas norādītas
sarakstā I pielikumā, vai citām šo ģinšu vai sugu
šķirnēm, un ar ko pieņem noteikumus par tāda augu
reproduktīvā materiāla maisījumu, kurš pieder pie I
pielikumā norādītajām ģintīm vai sugām, ar
augu reproduktīvo materiālu, kurš pieder pie ģintīm vai
sugām, kas nav norādītas sarakstā I pielikumā.
(62)     Lai nodrošinātu, ka augu
reproduktīvo materiālu, kas pieder šķirnēm, kuru
reģistrācija nav pabeigta, dara pieejamu tirgū
pārredzamā veidā un tikai ierobežotā daudzumā,
Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir
pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka prasības par
iepakojumu marķēšanu un maksimālajiem atļautajiem
daudzumiem, kurus var darīt pieejamus tirgū attiecībā uz
konkrētu ģinti vai sugu.
(63)     Lai nodrošinātu, ka
tirgus nišas materiālu dara pieejamu tirgū ierobežotā
daudzumā un pārredzamā veidā, Komisijai saskaņā
ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt
tiesību aktus, ar ko nosaka iepakojumu, konteineru vai saišķu
maksimālo izmēru un prasības par attiecīgā tirgus
nišas materiāla izsekojamību, partijām un marķēšanu.
(64)     Ir svarīgi
nodrošināt, lai augu reproduktīvo materiālu, kas nav galīgi
sertificēts, un sēklas, kas nav apstiprinātas kā
atbilstošas dīgtspējas prasībām, varētu audzēt un
darīt pieejamus tirgū saskaņā ar īpašiem
nosacījumiem. Tādēļ Komisijai saskaņā ar LESD
290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību
aktus, ar ko nosaka īpašus noteikumus augu reproduktīvajam
materiālam attiecībā uz iepakojumiem, konteineriem un
saišķiem, noteikumus par maziem iepakojumiem un konteineriem, šā
materiāla marķēšanu, laikposmu, kurā sēklas var
darīt pieejamas tirgū, un dīgtspējas pagaidu analītisko
ziņojumu saturu.
(65)     Ir svarīgi
nodrošināt, lai no trešām valstīm importēts augu
reproduktīvais materiāls atbilstu šīs regulas
prasībām. Tādēļ Komisijai saskaņā ar LESD
290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību
aktus saistībā ar lēmumiem ar to, vai trešajā valstī
vai konkrētos trešās valsts apgabalos audzēts augu
reproduktīvais materiāls, kas pieder pie noteiktām
ģintīm, šķirnēm vai kategorijām, atbilst
prasībām, kas ir līdzvērtīgas tām
prasībām, kuras piemērojamas augu reproduktīvajam materiālam,
kas audzēts un darīts pieejams tirgū Savienībā.
(66)     Ir svarīgi
nodrošināt, lai, audzējot un darot tirgū pieejamu augu
reproduktīvo materiālu, kas pieder pie noteiktām
ģintīm vai šķirnēm, tas atbilstu stingrākām
sabiedrības prasībām par to lauksaimniecisko darbību un
kvalitātes īpašībām pārstrādei. Lai sekotu
nozares tehnikas un ekonomikas attīstībai, Komisijai
saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras
pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka ģintis vai sugas, kam ir
īpaša nozīme lauksaimniecības pietiekamai un
ilgtspējīgai attīstībai Savienībā.
(67)     Lai nodrošinātu
atjauninātus standartus šķirņu reģistrācijai
atbilstoši tādu ģinšu vai sugu īpašībām, kurām ir
īpaša nozīme lauksaimniecības ilgtspējīgai attīstībai
Savienībā, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu
jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko paredz
noteikumus par šo ģinšu vai sugu šķirņu reģistrāciju
attiecībā uz rezistenci pret kaitīgajiem organismiem, mazāku
vajadzību ieguldīt īpašus resursus, zemāku nevēlamu
vielu saturu un uzlabotu pielāgošanos spēju atšķirīgiem
agroklimatiskiem apstākļiem.
(68)     Lai nodrošinātu
atjauninātus standartus par šķirnes nosaukuma piemērotību
konkrētos gadījumos, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu
būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko
pieņem noteikumus par nosaukumu saistību ar preču
zīmēm, to saistību ar lauksaimniecības produktu
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai cilmes vietu
nosaukumiem,, pirmtiesību īpašnieku rakstisku piekrišanu atcelt
šķēršļus saistībā ar nosaukuma piemērotību,
īpašiem kritērijiem, lai noteiktu, vai nosaukums ir maldinošs vai
rada pārpratumus, un nosaukuma lietošanu koda veidā.
(69)     Ir svarīgi
nodrošināt, lai augu reproduktīvo materiālu, kas pieder kloniem,
var audzēt un darīt pieejamu tirgū, ja tas atbilst
noteiktām kvalitātes un veselības prasībām un arī
pieder pie ģintīm vai sugām, kurām ir īpaša
vērtība konkrētos tirgus sektoros. Tādēļ
Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir
pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko pieņem noteiktu
ģinšu vai sugu klonu kvalitātes un veselības prasības un ar
ko nosaka ģintis vai sugas, kurām kloniem jāpieder, lai tos
varētu darīt pieejamus tirgū.
(70)     Lai nodrošinātu, ka
šķirņu reģistrācijas pieteikumos sniegtā
informācija ir atjaunināta, ņemot vērā nozares
attīstību, un atbilst šīm ģintīm vai sugām
piederošu šķirņu noteiktām īpašībām, Komisijai
saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras
pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka papildu elementus, kuri
iekļaujami pieteikumā attiecībā uz konkrētām
ģintīm vai sugām.
(71)     Lai nodrošinātu
atjauninātus standartus revīzijām, ko veic aģentūra un
kompetentās iestādes attiecībā uz tehnisko pārbaužu
telpām un šo pārbaužu organizāciju, Komisijai saskaņā
ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt
tiesību aktus, ar ko paredz šādu revīziju noteikumus.
(72)     Lai nodrošinātu
atjauninātus šķirņu tehnisko pārbaužu standartus, Komisijai
saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras
pieņemt tiesību aktus, ar ko paredz noteikumus par pienākumiem
attiecībā uz kompetento iestāžu un pieteikuma iesniedzēju
personāla kvalifikāciju un apmācību, aprīkojumu, kas
vajadzīgs, lai veiktu tehnisko pārbaudi, šķirnes atsauces kopuma
izveidošanu, kvalitātes pārvaldības sistēmu izveidošanu un
konkrētu ģinšu vai sugu audzēšanas izmēģinājumiem
un laboratorijas testiem.
(73)     Lai nodrošinātu
samērīgu, taisnīgu un atjauninātu maksu apmēru, kas
pieteikuma iesniedzējiem jāmaksā par šķirnes
reģistrāciju šķirņu Savienības reģistrā,
Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir
pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka pieteikuma
iesniedzēja maksājamo maksu apmēru.
(74)     Lai nodrošinātu
visaptverošas informācijas iesniegšanu attiecībā uz
noteiktām meža reproduktīvā materiāla ģintīm vai
sugām, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir
pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka nosacījumus,
saskaņā ar kuriem operatora etiķeti papildina ar citu
profesionālā operatora sagatavotu dokumentu.
(75)     Lai izvairītos no riska
saistībā ar attiecīgā meža reproduktīvā
materiāla kvalitāti un veselību, Komisijai saskaņā ar
LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt
tiesību aktus par šajā regulā noteikto prasību
papildināšanu attiecībā uz kloniem un klonu maisījumiem,
nosakot maksimālo gadu skaitu vai maksimālo ramešu skaitu,
attiecībā uz kuru klonus un klonu maisījumus vēl var
apstiprināt.
(76)     Lai nodrošinātu, ka
nelielu meža reproduktīvā materiāla sēklu daudzumu
atbrīvojums no prasībām informēt par dīgtspēju
vai dzīvotspēju tiek piemērots samērīgi, Komisijai
saskaņā ar LESD 290. pantu būtu jāpiešķir pilnvaras
pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka šo nelielo daudzumu
maksimālo apmēru noteiktiem meža reproduktīvā
materiāla veidiem.
(77)     Lai nodrošinātu, ka par
apstiprināta meža bāzes materiāla reģistrāciju un
izcelsmes sertifikāta izsniegšanu kompetento iestāžu iekasēto
maksu izmaksu posteņi ir atbilstoši paveiktajam darbam un ir
atjaunināti, Komisijai saskaņā ar LESD 290. pantu būtu
jāpiešķir pilnvaras pieņemt tiesību aktus, ar ko nosaka šos
posteņus.
(78)     Ir īpaši būtiski,
lai Komisija, veicot sagatavošanās darbus deleģēto aktu
pieņemšanai, attiecīgi apspriestos, tostarp ekspertu
līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana
Eiropas Parlamentam un Padomei.
(79)     Komisijai būtu
jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus šīs regulas noteikumu īstenošanai
attiecībā uz:
(a)
atļauju dalībvalstīm pieņemt
stingrākas prasības salīdzinājumā ar tām, kas
pieņemtas saskaņā ar šo regulu par sarakstā
norādīto ģinšu vai sugu augu reproduktīvo materiālu un
sarakstā norādīto sugu un mākslīgo hibrīdu meža
reproduktīvo materiālu;
(b)
ārkārtas pasākumu pieņemšanu;
(c)
pilnvarojumu dalībvalstīm atļaut ne
ilgāk kā vienu gadu audzēt un darīt pieejamu tirgū
augu reproduktīvo materiālu, kas pieder sarakstā
norādīto ģinšu vai sugu šķirnei, kas vēl nav
iekļauta šķirņu valsts reģistrā vai šķirņu
Savienības reģistrā;
(d)
pilnvarojumu dalībvalstīm atļaut ne
ilgāk kā vienu gadu darīt pieejamu tirgū augu reproduktīvo
materiālu, kas pieder pie sarakstā norādītajām
ģintīm vai sugām, kuras atbilst zemākām
prasībām salīdzinājumā ar tām, kas pieņemtas
saskaņā ar šo regulu;
(e)
īslaicīgu eksperimentu organizēšana;

(f)
šķirņu valsts reģistru un
šķirņu Savienības reģistra formātu;
(g)
šķirņu reģistrācijas pieteikumu
formātu;
(h)
prasībām par paziņojumu iesniegšanu
saistībā ar šķirņu reģistrāciju;
(i)
meža reproduktīvā materiāla valsts
sarakstu formātu;
(j)
paziņojuma par meža reproduktīvā
materiāla iekļaušanu valsts sarakstā formātu;
(k)
meža reproduktīvā materiāla
izcelsmes sertifikāta formātu.
(80)     Minētās
īstenošanas pilnvaras izmantojamas saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES)
Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par
dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu.
(81)     Šajā regulā ir
ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti jo īpaši
Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, un it sevišķi
cieņa pret privāto un ģimenes dzīvi, tiesības uz
īpašumu, personas datu aizsardzība, brīvība veikt
uzņēmējdarbību un humanitāro un eksakto
zinātņu. Šī regula dalībvalstīm būtu
jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un
principiem.
(82)     Tā kā šīs
regulas mērķi, proti, paredzēt noteikumus par to, kā
audzēt un darīt pieejamu tirgū augu reproduktīvo
materiālu, lai nodrošinātu materiāla kvalitāti un
lietotāji varētu izdarīt informētu izvēli, nevar
pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs un tās ietekmes,
sarežģītības, pārrobežu un starptautiskā rakstura
dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt
Savienības līmenī, Savienība var pieņemt
pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5.
pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar
proporcionalitātes principu, kas izklāstīts minētajā
pantā, šī regula paredz vienīgi tādus noteikumus, kas ir
nepieciešami minētā mērķa sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I DAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Darbības joma
Šajā regulā paredzēti noteikumi
par to, kā:
a)           audzējams augu
reproduktīvais materiāls, ko paredzēts darīt pieejamu tirgū;
un
b)           darīt augu reproduktīvo
materiālu tirgū.
2. pants
Izņēmumi
Šī regula neattiecas uz augu
reproduktīvo materiālu:
a)           kas paredzēts vienīgi
testēšanai vai zinātniskiem mērķiem;
b)           kas paredzēts vienīgi
selekcijai;
c)           kas paredzēts un kā
uzturēšana uzticēta vienīgi gēnu bankām,
ģenētisko resursu saglabāšanas organizācijām un
tīkliem vai šīm organizācijām vai tīkliem
piederošām personām;
d)           ar ko apmainās natūrā
personas, kas nav profesionāli operatori.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto šādas
definīcijas:
(1)          “augi” ir augi, kā
definēts 2. panta 1. punktā Regulā Nr. …/… (Office of
Publications, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants) par aizsardzības pasākumiem pret augiem
kaitīgajiem organismiem.
(2)          “augu reproduktīvais
materiāls” ir augs(-i), no kura(-iem) var audzēt pilnapjoma augus un
kurš(-i) tam ir paredzēts(-i);
(3)          “mātesaugs” ir
identificēts augs, no kura ņem augu reproduktīvo materiālu
jaunu augu pavairošanai;
(4)          “paaudze” ir augu grupa, kas veido
vienu soli augu tiešajā līnijā;
(5)          “darīt pieejamu tirgū” nozīmē par maksu vai bez
maksas glabāt, lai pārdotu Savienībā, tostarp
piedāvāt pārdošanai vai citādai nodošanai, kā arī
pārdot, izplatīt, importēt Savienībā un eksportēt
no Savienības un citādi nodot;
(6)          “profesionāls operators” ir
jebkura fiziska vai juridiska persona, kura attiecībā uz augu
reproduktīvo materiālu profesionāli veic vismaz vienu no
šādām darbībām:
a)      audzē;
b)      selekcionē;
c)      uztur;
d)      sniedz pakalpojumu;
e)      saglabā, tostarp uzglabā; un
f)       dara pieejamu tirgū.
(7)          “kompetentās iestādes” ir
kompetentās iestādes, kā definēts saskaņā ar
2. panta 5. punktu Regulā (ES) Nr. …/… [Office of
Publication, please insert number of Regulation on Official Controls];
(8)          “ģenētiski modificēts
organisms” ir ģenētiski modificēts organisms, kā
definēts Direktīvas 2001/18/EK 2. panta
2. punktā;
(9)          “meža reproduktīvais
materiāls” ir augu reproduktīvais materiāls, kas paredzēts
mežsaimniecībai;
(10)        “partija” ir augu
reproduktīvā materiāla vienība, ko iespējams
identificēt pēc sastāva un izcelsmes viendabīguma.
4. pants
Brīva apgrozība
Augu reproduktīvajam materiālam
attiecībā uz to, kā to audzēt un darīt pieejamu
tirgū, piemēro tikai tādus ierobežojumus, kas noteikti šajā
regulā, Direktīvā 94/62/EK, Regulā (EK)
Nr. 338/97, Direktīvā 2001/18/EK, Regulā (EK)
Nr. 1829/2003, Regulā (EK) N. 1830/2003, Regulā (ES)
Nr. …/…[Office of Publication, please insert number of Regulation on
protective measures against pests of plants], kā arī Savienības
tiesību aktos, ar ko ierobežo to, kā invazīvas svešzemju sugas
audzē vai dara pieejamas tirgū.
II DAĻA
PROFESIONĀLIE OPERATORI
5. pants
Profesionālo operatoru reģistri
Profesionālos
operatorus reģistrē Regulas (EK) Nr. …/… (Office of
Publication, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants) 61. pantā minētajos reģistros
saskaņā ar minētās regulas 62. pantu.
6. pants
Profesionālo operatoru vispārīgie pienākumi
Profesionālie operatori nodrošina, lai
augu reproduktīvais materiāls, kas audzēts un darīts
pieejams tirgū to uzraudzībā, atbilstu šīs regulas
prasībām.
7. pants
Profesionālo operatoru, kuri audzē augu reproduktīvo
materiālu, īpašie pienākumi
Profesionālie operatori, kuri audzē
augu reproduktīvo materiālu:
a)           ir pieejami personīgi vai
norīko personu sadarbībai ar kompetentajām iestādēm
nolūkā sekmēt oficiālās kontroles;
b)           konstatē un pārrauga tos
kritiskos punktus audzēšanas procesā vai darot pieejamu tirgū,
kas varētu ietekmēt augu reproduktīvā materiāla kvalitāti;
c)           veic pierakstus par b) punktā
minēto kritisko punktu pārraudzību un dara šos pierakstus
pieejamus izskatīšanai pēc kompetento iestāžu pieprasījuma;
d)           nodrošina, lai partijas būtu
atsevišķi identificējamas;
e)           atjaunina informāciju par
telpām un citām vietām, kuras izmanto augu
reproduktīvā materiāla audzēšanai;
f)            nodrošina kompetentajām
iestādēm piekļuvi audzēšanas telpām, trešo
līgumslēdzēju pušu telpām un laukiem, kā arī
pārraudzības pierakstiem un visiem saistītajiem dokumentiem;
g)           vajadzības gadījumā
veic pasākumus augu reproduktīvā materiāla identitātes
saglabāšanai saskaņā ar šīs regulas piemērojamajiem
noteikumiem;
h)           pēc pieprasījuma
kompetentajām iestādēm dara pieejamus līgumus ar
trešām personām.
8. pants
Izsekojamība
1.           Profesionālie operatori
nodrošina augu reproduktīvā materiāla izsekojamību visos
posmos, audzējot un darot pieejamu tirgū.
2.           Šā panta 1. punkta
nolūkā profesionālie operatori glabā informāciju, kas
ļauj tiem identificēt profesionālos operatorus, kuri ir
piegādājuši tiem augu reproduktīvo materiālu, un
attiecīgo materiālu.
Pēc pieprasījuma tie šo informāciju
dara pieejamu kompetentajām iestādēm.
3.           Šā panta 1. punkta
nolūkā profesionālie operatori glabā informāciju, kas
ļauj tiem identificēt personas, kurām tie ir piegādājuši
augu reproduktīvo materiālu, un attiecīgo materiālu, ja
vien šis materiāls nav piegādāts mazumtirdzniecībā.
Pēc pieprasījuma tie šo informāciju
dara pieejamu kompetentajām iestādēm.
4.           Attiecībā uz augu
reproduktīvo materiālu, kas nav meža reproduktīvais
materiāls, profesionālie operatori glabā pierakstus par 2. un 3.
punktā minēto augu reproduktīvo materiālu trīs gadus
pēc tam, kad tie šo materiālu attiecīgi ir saņēmuši
vai piegādājuši.
Attiecībā uz mežu reproduktīvo
materiālu šos pierakstus glabā desmit gadus.
III DAĻA
AUGU REPRODUKTĪVAIS MATERIĀLS, KAS NAV MEŽA REPRODUKTĪVAIS
MATERIĀLS
I SADAĻA
Vispārīgie noteikumi
9. pants
Darbības joma
Šī daļa attiecas uz to, kā
audzēt, lai darītu pieejamu tirgū, un darīt pieejamu
tirgū augu reproduktīvo materiālu, kas nav meža
reproduktīvais materiāls.
10. pants
Definīcijas
Šajā daļā piemēro
šādas definīcijas.
(1)          “šķirne” ir tāda augu
grupa vienā viszemākā zināmā līmeņa
botāniskā taksonomiskā grupā, kas atbilst visām
šīm prasībām:
a)      to definē pēc
raksturīgām īpašībām, ko dod attiecīgais genotips
vai genotipu kombinācija;
b)      tā atšķiras no jebkuras citas
augu grupas tā, ka tai izpaužas vismaz viena no a) punktā
minētajām īpašībām; un
c)      to uzskata par vienību
attiecībā uz tās piemērotību reproducēšanai bez
izmaiņām;
(2)          “oficiāls apraksts” ir
šķirnes apraksts, ko sagatavo kompetentā iestāde un kas ietver
šķirnes raksturīgās pazīmes un ļauj šķirni
identificēt, pārbaudot tās atšķirīgumu, viendabīgumu
un stabilitāti;
(3)          “oficiāli atzīts apraksts”
ir šķirnes apraksts, ko ir atzinusi kompetentā iestāde un kas
ietver šķirnes raksturīgās pazīmes un ļauj šķirni
identificēt un kas ir iegūts citādi, nevis pārbaudot
tās atšķirīgumu, viendabīgumu un stabilitāti
atbilstīgi noteikumiem, kuri piemērojami šīs šķirnes
reģistrācijas laikā saskaņā ar 79. pantu;
(4)          “klons” ir viena īpatņa
pēcnācējs, kas sākotnēji veģetatīvi
reproducējot ir iegūts no cita auga, kuram tas joprojām ir
ģenētiski identisks;
(5)          “šķirnes uzturēšana” ir
darbības, ko veic, lai nodrošinātu, ka šķirne saglabā
atbilstību tās aprakstam;
(6)          “pirmsbāzes materiāls” ir
augu reproduktīvais materiāls, kas ir pirmajā audzēšanas
posmā un paredzēts citu kategoriju augu reproduktīvā
materiāla audzēšanai;
(7)          “bāzes materiāls” ir augu
reproduktīvais materiāls, kas ir iegūts no pirmsbāzes
materiāla un paredzēts sertificēta materiāla
audzēšanai;
(8)          “sertificēts materiāls” ir
augu reproduktīvais materiāls, kas ir audzēts no pirmsbāzes
vai bāzes materiāla;
(9)          “standartmateriāls” ir augu
reproduktīvais materiāls, kas nav ne pirmsbāzes, ne bāzes,
ne sertificēts materiāls;
(10)        “kategorija” ir pirmsbāzes
materiāls, bāzes materiāls, sertificēts materiāls vai
standartmateriāls.
II SADAĻA
Noteikumi par to, kā audzē un dara pieejamu tirgū augu
reproduktīvo materiālu, kas pieder pie I pielikumā
norādītajām ģintīm un sugām
I NODAĻA
Ievada noteikumi
11. pants
Darbības joma
1.           Šī sadaļa attiecas uz to,
kā audzēt un darīt pieejamu tirgū augu reproduktīvo
materiālu, kas pieder pie ģintīm un sugām, kuras atbilst
vienam vai vairākiem no šādiem kritērijiem:
a)      tās pārstāv
nozīmīgu audzēšanas apgabalu;
b)      tās veido nozīmīgu
audzēšanas vērtību;
c)      tās audzē un dara pieejamas
tirgū ievērojams skaits profesionālu operatoru
Savienībā;
d)      tās satur vielas, kurām visos
vai konkrētos lietošanas gadījumos jāpiemēro īpaši
noteikumi par cilvēku un dzīvnieku veselības un vides
aizsardzību.
2.           Šā panta 1. punktā
minētās ģintis un sugas ir norādītas
I pielikumā.
3.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
groza I pielikumu, lai to pielāgotu tehnikas un zinātnes
sasniegumiem un ekonomikas rādītājiem.
4.           Šī sadaļa attiecas
arī uz potcelmiem un citām augu daļām (turpmāk
kopīgi sauktas par potcelmiem), kas pieder pie ģintīm un
sugām, kuras nav iekļautas I pielikumā, ja uz tiem
potē materiālu, kas pieder pie vienas no I pielikumā norādītajām
ģintīm vai sugām vai to hibrīdiem.
12. pants
Augu reproduktīvā materiāla kategorijas
1.           Augu reproduktīvo
materiālu var audzēt un darīt pieejamu tirgū tikai
vienā no šīm kategorijām:
a)      pirmsbāzes materiāls;
b)      bāzes materiāls;
c)      sertificēts materiāls;
d)      standartmateriāls.
2.           Augu reproduktīvo
materiālu nedrīkst audzēt un darīt pieejamu tirgū
kā standartmateriālu, ja tas pieder pie ģintīm vai
sugām, attiecībā uz kurām izmaksas un sertifikācijas
pasākumi, kas vajadzīgi, lai augu reproduktīvo materiālu
audzētu un darītu tirgū pieejamu kā pirmsbāzes,
bāzes un sertificētu materiālu, ir samērīgi ar:
a)      mērķi garantēt
pārtikas un barības nodrošinājumu; un
b)      augu reproduktīvā
materiāla identitātes, veselības un kvalitātes
augstāko līmeni, kas iegūts, izpildot prasības
attiecībā uz pirmsbāzes, bāzes un sertificētu
materiālu salīdzinājumā ar standartmateriāla prasībām.
3.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
nosaka ģintis un sugas, kuru augu reproduktīvo materiālu
nedrīkst laist tirgū kā standartmateriālu, kā
minēts 2. punktā.
4.           Atkāpjoties no 2. un
3. punkta, augu reproduktīvo materiālu var audzēt un
darīt pieejamu tirgū kā standartmateriālu vienā vai
vairākos no šādiem gadījumiem:
a)      tas pieder pie šķirnes ar
oficiāli atzītu aprakstu;
b)      tas ir heterogēns materiāls
14. panta 3. punkta nozīmē;
c)      tas ir tirgus nišas materiāls
36. panta 1. punkta nozīmē.
II NODAĻA
Prasības par to, kā audzēt un darīt pieejamu tirgū
1. iedaļa
Prasību saraksts
13. pants
Kā audzēt un darīt tirgū pieejamu pirmsbāzes,
bāzes, sertificētu materiālu un standartmateriālu
1.           Augu reproduktīvais
materiāls, kas audzēts un darīts pieejams tirgū, atbilst:
a)      2. iedaļā
norādītajām reģistrācijas prasībām;
b)      audzēšanas un kvalitātes
prasībām, kas attiecīgajai kategorijai noteiktas
3. iedaļā;
c)      4. iedaļā
norādītajām prasībām attiecībā uz apiešanos;
d)      5. iedaļā noteiktajām
identifikācijas un attiecīgajā gadījumā
sertifikācijas prasībām.
2.           Šā panta 1. punkta b)
apakšpunktu nepiemēro 14. panta 3. punktā un
36. pantā minētajam augu reproduktīvajam materiālam.
14. pants
Prasība par piederību reģistrētām šķirnēm
1.           Augu reproduktīvo
materiālu var audzēt un darīt pieejamu tirgū tikai tad, ja
tas pieder šķirnei, kas ir reģistrēta 51. pantā
minētajā šķirņu valsts reģistrā vai
52. pantā minētajā šķirņu Savienības
reģistrā.
2.           Atkāpjoties no šā panta
1. punkta, potcelmus var audzēt un darīt pieejamus tirgū
arī tad, ja tie nepieder šķirnei, kas reģistrēta
šķirņu valsts reģistrā vai šķirņu Savienības
reģistrā.
3.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka, ka,
atkāpjoties no šā panta 1. punkta, augu reproduktīvo
materiālu var audzēt un darīt pieejamu tirgū, ja tas nepieder
nevienai šķirnei 10. panta 1. punkta nozīmē
(turpmāk “heterogēnais materiāls”) un neatbilst
prasībām par atšķirīgumu, viendabīgumu un
stabilitāti, kā noteikts 60., 61. un 62. pantā, un par
pietiekamu audzēšanas un/vai izmantošanas vērtību vai
ilgtspējīgu audzēšanas un/vai izmantošanas vērtību,
kā noteikts 58. un 59. pantā.
Minētajos deleģētajos aktos
attiecībā uz heterogēno materiālu var paredzēt vienu
vai vairākas no šādām prasībām:
a)      noteikumi par marķēšanu un
iepakošanu;
b)      noteikumi par materiāla aprakstu,
tostarp par selekcijas metodēm un izmantoto vecāku materiālu,
augu reproduktīvā materiāla audzēšanas shēmas aprakstu
un standarta paraugu pieejamību;
c)      noteikumi, kas saistīti ar
audzēšanas informāciju un paraugiem, kuri jāglabā
profesionālajiem operatoriem, un materiāla uzturēšanu;
d)      kompetento iestāžu izveidoti
heterogēnā materiāla reģistri, reģistrācijas
kārtība un šo reģistru saturs;
e)      šā punkta d) apakšpunktā
minētā heterogēnā materiāla reģistrācijas
maksas un šīs maksas aprēķināšanas izmaksu elementu
noteikšana tā, lai šī maksa neradītu šķēršļus
attiecīgā heterogēnā materiāla
reģistrācijai.
Šos deleģētos aktus pieņem
līdz [Office of Publications, please insert date of application of this
Regulation…]. Tos var
pieņemt attiecībā uz konkrētām ģintīm vai
sugām.
15. pants
Prasība par piederību reģistrētiem kloniem
Augu reproduktīvo materiālu, kas
pieder klonam, var audzēt un darīt pieejamu tirgū tikai tad, ja
šis klons ir reģistrēts 51. pantā minētajā
šķirņu valsts reģistrā vai 52. pantā minētajā
šķirņu Savienības reģistrā.
2. iedaļa
Audzēšanas un kvalitātes prasības
16. pants
Augu reproduktīvā materiāla audzēšanas un
kvalitātes prasības
1.           Augu reproduktīvo
materiālu audzē saskaņā ar II pielikuma A
daļā norādītajām audzēšanas prasībām un
to dara pieejamu tirgū tikai tad, ja tas atbilst II pielikuma B
daļā norādītajām kvalitātes prasībām.
2.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
papildina 1. punktā minētās prasības.
Attiecīgā gadījumā šajos deleģētajos aktos var
precizēt II pielikuma D daļā noteiktās prasības.
3.           Šajos deleģētajos aktos
ņem vērā attiecīgos starptautiskos tehniskos un
zinātniskos standartieteikumus:
a)      Ekonomiskās sadarbības un
attīstības organizācijas (ESAO) sēklu shēmu normas un
noteikumi;
b)      Apvienoto Nāciju Organizācijas
Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) sēklas kartupeļu standarti;
c)      Starptautiskās sēklu kontroles
asociācijas (ISTA) noteikumi par paraugu ņemšanu un
testēšanu; un
d)      Eiropas un Vidusjūras valstu augu
aizsardzības organizācijas (EPPO) noteikumi.
4.           Saskaņā ar 140. pantu
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza
II pielikuma A un B daļu, lai pielāgotu tās zinātnes
un tehnikas attīstībai.
3. iedaļa
Apstrādes prasības
17. pants
Partijas
1.           Augu reproduktīvo
materiālu tirgū dara pieejamu partijās. Šīs partijas ir
pietiekami viendabīgas un identificētas kā atšķirīgas
no citām augu reproduktīvā materiāla partijām.
2.           Pārstrādes, iepakošanas,
uzglabāšanas, transportēšanas vai piegādes laikā
dažādas izcelsmes augu reproduktīvā materiāla partijas var
apvienot jaunā partijā. Šādā gadījumā
profesionālais operators to reģistrē, iekļaujot datus par
jaunās partijas atsevišķu sastāvdaļu izcelsmi.
3.           Pārstrādes, iepakošanas,
uzglabāšanas, transportēšanas vai piegādes laikā augu
reproduktīvā materiāla partijas var sadalīt divās vai
vairākās partijās. Šādā gadījumā
profesionālais operators reģistrē jauno partiju izcelsmi.
4.           Saskaņā ar 140. pantu
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka
papildu noteikumus attiecībā uz konkrētām ģintīm
un sugām saistībā ar vienu vai vairākiem no šādiem
elementiem:
a)      partiju maksimālais izmērs, lai
nodrošinātu attiecīgā augu reproduktīvā materiāla
viendabīgumu;
b)      partiju sastāvs, lai
nodrošinātu attiecīgā augu reproduktīvā materiāla
identitātes saglabāšanu;
c)      partiju identifikācija, lai
nodrošinātu attiecīgā augu reproduktīvā materiāla
izsekojamību.
18. pants
Iepakojums, konteineri un saišķi un noteikumi par maziem iepakojumiem
un konteineriem
1.           Augu reproduktīvo
materiālu laiž tirgū kā atsevišķus augus vai
iepakojumā, konteineros vai saišķos.
2.           Iepakojums un konteineri ir
noslēgti tā, lai tos nevarētu atvērt, nesabojājot
aizdari un– attiecībā uz iepakojumu – neatstājot
bojājuma pēdas.
3.           Saišķus sasien tā, lai saišķus
veidojošo materiālu nevar atdalīt, nesabojājot auklu vai auklas.
4.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka
noteikumus attiecībā uz konkrētām ģintīm un
sugām saistībā ar vienu vai vairākiem no šādiem elementiem:

a)      iepakojuma, konteineru vai saišķu
aizdarīšana, tostarp aizplombēšana vai atkārtota
aizplombēšana, lai nodrošinātu attiecīgā augu
reproduktīvā materiāla identitāti un izvairītos no
nekontrolētas partiju sajaukšanās;
b)      prasība par to, ka augu reproduktīvo
materiālu var darīt pieejamu tirgū tikai iepakojumā,
konteineros vai saišķos, lai atvieglotu attiecīgo partiju
izsekojamību.
5.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
nosaka īpašus noteikumus par to, kā audzēt konkrētas
ģintis vai sugas un darīt tās pieejamas tirgū mazos
iepakojumos, konteineros vai saišķos. Šie noteikumi var attiekties uz
vienu vai vairākiem no šādiem elementiem:
a)      mazu iepakojumu, konteineru vai
saišķu maksimālais izmērs un tilpums vai apjoms;
b)      mazu iepakojumu, konteineru vai
saišķu marķējuma krāsa, saturs un marķēšanas
metodes;
c)      mazu iepakojumu, konteineru vai
saišķu un tajos esošā augu reproduktīvā materiāla
pārbaude;
d)      mazo iepakojumu aizdare.
4. iedaļa
Sertifikācijas, identifikācijas un marķēšanas prasības
19. pants
Pirmsbāzes, bāzes vai sertificēta materiāla
sertifikācija un identifikācija un standartmateriāla
identifikācija
1.           Pirmsbāzes, bāzes vai
sertificētu materiālu sertificē un identificē ar
oficiālu etiķeti (“oficiālā etiķete”).
2.           Oficiālā etiķete
apliecina, ka pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls
atbilst 16. pantā minētajām attiecīgajām
audzēšanas un kvalitātes prasībām.
3.           Šā panta 1. un
2. punktā minētās sertifikācijas pamatā ir
pārbaude uz lauka, paraugu ņemšana un testēšana, ko veic
saskaņā ar 20. pantā minētajiem noteikumiem
(turpmāk “sertifikācijas shēmas”) un 22. līdz
26. pantā iekļautajiem noteikumiem.
4.           Standartmateriālu
identificē ar operatora etiķeti (“operatora etiķete”).
5.           Operatora etiķete apliecina, ka
standartmateriāls atbilst 16. pantā minētajām
attiecīgajām kvalitātes prasībām.
20. pants
Sertifikācijas shēmas
1.           Pirmsbāzes, bāzes vai
sertificēta materiāla sertifikācijas shēmas ir
norādītas II pielikuma C daļā.
2.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
papildina sertifikācijas shēmas. Attiecīgā
gadījumā šajos deleģētajos aktos var precizēt šīs
shēmas, kā noteikts II pielikuma D daļā.
3.           Šajos deleģētajos aktos
ņem vērā piemērojamos starptautiskos tehniskos un zinātniskos
standartieteikumus, piemēram,
a)      ESAO sēklu shēmu normas un
noteikumi;
b)      ANO/EEK sēklas kartupeļu
standarti;
c)      ISTA noteikumi par paraugu
ņemšanu un testēšanu un
d)      EPPO noteikumi.
3.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
groza II pielikuma C un D daļu, lai pielāgotu tās
zinātnes un tehnikas attīstībai.
21. pants
Oficiālās etiķetes un operatora etiķetes saturs
1.           Oficiālajā
etiķetē un operatora etiķetē iekļauj
III pielikuma A daļā noteikto informāciju.
2.           Oficiālā etiķete un
operatora etiķete ir rakstīta vienā no Savienības
oficiālajām valodām. Tās ir salasāmas,
neizdzēšamas, drukātas uz vienas puses, iepriekš nelietotas un viegli
saskatāmas.
3.           Katrai augu reproduktīvā
materiāla kategorijai ir citādas krāsas oficiālā
etiķete.
4.           Ja nepieciešams izsniegt auga pasi
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Office of Publication, please
insert number of Regulation on protective measures against pests of plants]
74. panta 1. punktu un 75. panta 1. punktu,
oficiālajā etiķetē iekļauj auga pasi, kā noteikts
minētās regulas 78. panta 3. punktā.
5.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildus 1.
un 2. punktā minētajām prasībām nosaka
prasības attiecībā uz oficiālajām etiķetēm
un operatora etiķetēm. Šīs prasības attiecas uz vienu vai
vairākiem no šādiem elementiem:
a)      etiķetes krāsa īpašām
augu reproduktīvā materiāla kategorijām un citām
grupām;
b)      norādes par etiķetes numuru;
c)      norādes par pirmsbāzes,
bāzes, sertificēta materiāla un standartmateriāla paaudzi;
d)      norāde par šķirnes tipu,
tostarp iekšsugas un starpsugu hibrīdu;
e)      norāde par kategoriju
apakšiedalījumiem, kas atbilst dažādiem nosacījumiem;
f)       maisījumu gadījumā
norāde par dažādo sastāvdaļu svara procentuālo
daļu katrai sugai un attiecīgā gadījumā katrai
šķirnei;
g)      norādes par materiāla
paredzēto lietojumu.
6.           Šo pantu piemēro, neskarot
Regulas (EK) Nr. 1107/2009 49. panta 4. punktu par
apstrādātu sēklu marķējumu un pavaddokumentiem
minētās regulas nozīmē.
7.           Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem oficiālās etiķetes un operatora etiķetes
formātu(-s). Šo formātu var pieņemt attiecībā uz katru
ģinti vai sugu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā
ar 141. panta 3. punktā minēto pārbaudes
procedūru.
22. pants
Pienākums sagatavot un piestiprināt oficiālās
etiķetes
Oficiālās etiķetes sagatavo un
piestiprina:
a)           profesionālais operators
kompetentās iestādes oficiālā uzraudzībā; vai
b)           kompetentā iestāde, ja to
pieprasa profesionālais operators vai ja attiecīgais
profesionālais operators nav saņēmis atļauju
saskaņā ar 23. pantu.
23. pants
Atļauja profesionāliem operatoriem veikt sertifikāciju un
izgatavot oficiālās etiķetes
1.           Kompetentā iestāde var
piešķirt profesionāliem operatoriem atļauju oficiālā
uzraudzībā veikt sertifikāciju un izgatavot oficiālās
etiķetes, kā minēts 22. panta a) punktā, tikai tad, ja
tie atbilst visiem šiem nosacījumiem:
a)      tiem ir nepieciešamās
zināšanas, lai izpildītu audzēšanas un kvalitātes
prasības un panāktu atbilstību sertifikācijas
shēmām, kas pieņemtas saskaņā ar 16. panta
2. punktu un 20. panta 2. punktu, un attiecīgā
gadījumā tie atbilst prasībām, kas pieņemtas
saskaņā ar šī panta 3. punkta a) apakšpunktu;
b)      tiem pieder vai tiem ir piekļuve
atbilstošam aprīkojumam un laboratorijām, lai pareizi un
efektīvi piemērotu 16. panta 2. punktā un 20. panta 2.
punktā minētās prasības, jo īpaši aprīkojums un
laboratorijas, kas atbilst prasībām, kuras pieņemtas
saskaņā ar 3. punkta b) un c) apakšpunktu;
c)      tie ir konstatējuši un spēj
pārraudzīt audzēšanas procesa kritiskos punktus, kas var
ietekmēt augu reproduktīvā materiāla kvalitāti un
identitāti, un veic šīs pārraudzības rezultātu
pierakstus;
d)      tie spēj nodrošināt, ka
partijas var identificēt, kā minēts 7. pantā;
e)      to rīcībā ir sistēmas
un noteikumi, lai nodrošinātu 8. pantā paredzēto
izsekojamības prasību izpildi;
f)       tie izmanto atbilstoši kvalificētu
inspicēšanas un laboratoriju personālu, jo īpaši
inspicēšanas un laboratoriju personālu, kas atbilst
prasībām, kuras pieņemtas saskaņā ar 3. punkta c)
apakšpunktu.
2.           Šā panta
1. punktā minēto atļauju var izsniegt attiecībā
uz konkrētu ģinti vai sugu vai visām ģintīm vai
sugām.
3.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildina
1. punkta noteikumus, lai nodrošinātu profesionālo operatoru
spēju pienācīgi veikt attiecīgā augu
reproduktīvā materiāla uzticamu sertifikāciju. Šie
deleģētie akti var attiekties uz vienu vai vairākiem no
šādiem elementiem:
a)      tādu profesionālo operatoru un
citu personu kvalifikācija, apmācība un darbības,
kurām profesionālie operatori var uzticēt veikt pārbaudes
uz lauka, paraugu ņemšanu un testēšanu;
b)      tādu telpu piemērotība un
īpaša aprīkojuma pieejamība, ko izmantos attiecīgie
profesionālie operatori;
c)      prasības laboratorijām,
kurām profesionālie operatori var uzticēt veikt testēšanu.
24. pants
Kompetento iestāžu veikta oficiālā uzraudzība
1.           Šīs regulas 22. panta a)
punktā minētās oficiālās uzraudzības
nolūkā kompetentās iestādes vismaz reizi gadā veic
revīzijas, lai nodrošinātu, ka profesionālie operatori atbilst
23. pantā minētajām prasībām.
2.           Šīs regulas 22. panta a)
punktā minētās oficiālās uzraudzības
nolūkā kompetentās iestādes veic arī uz lauka esošo
kultūraugu daļas un augu reproduktīvā materiāla partiju
oficiālu pārbaudi, paraugu ņemšanu un testēšanu, lai
apstiprinātu šā materiāla atbilstību 16. panta
2. punktā minētajām audzēšanas un kvalitātes
prasībām. Minēto īpatsvaru nosaka, pamatojoties uz
iespējamo risku, ka netiek ievērotas minētās prasības.
3.           Papildus 2. punkta minētajai
pārbaudei, paraugu ņemšanai un testēšanai kompetentās
iestādes var veikt papildu pārbaudes uz lauka, paraugu ņemšanu
vai testēšanu, ja to pieprasa profesionālais operators.
4.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
papildina 1., 2. un 3. punkta noteikumus. Šie deleģētie akti var
attiekties uz vienu vai vairākiem šādiem elementiem:
a)      uz lauka esošo kultūraugu daļa,
attiecībā uz kuru veic 2. punktā minētās
pārbaudes, paraugu ņemšanu un testēšanu attiecībā uz
konkrētu ģinti vai sugu;
b)      pārraudzības pasākumi,
kurus veic kompetentās iestādes.
25. pants
Kompetento iestāžu izgatavotas oficiālās etiķetes
Ja oficiālās etiķetes izgatavo
kompetentās iestādes, kā minēts 22. panta b)
punktā, kompetentās iestādes veic visas vajadzīgās
pārbaudes uz lauka, paraugu ņemšanu un testēšanu
saskaņā ar sertifikācijas shēmām, kas pieņemtas
atbilstīgi 20. panta 2. punktam, lai apstiprinātu
atbilstību audzēšanas un kvalitātes prasībām, kuras
pieņemtas saskaņā ar 16. panta 2. punktu.
26. pants
Atļaujas atsaukšana vai grozīšana
1.           Ja pēc 23. panta
1. punktā minētās atļaujas izsniegšanas
kompetentā iestāde konstatē, ka profesionālais operators
neatbilst minētajā pantā noteiktajām prasībām,
tā pieprasa profesionālajam operatoram konkrētā laikposmā
veikt koriģējošus pasākumus.
2.           Ja noteiktajā laikposmā
profesionālais operators nepiemēro šā panta 1. punktā
minētos koriģējošos pasākumus, kompetentā iestāde
bez kavēšanās atļauju atsauc vai attiecīgā
gadījumā groza.
27. pants
Paziņošana par pirmsbāzes, bāzes un sertificēta
materiāla paredzētu audzēšanu un sertifikāciju
Profesionālie operatori savlaicīgi
informē kompetentās iestādes par nodomu audzēt
pirmsbāzes, bāzes un sertificētu augu reproduktīvo
materiālu un veikt 19. panta 1. punktā minēto sertifikāciju.
Paziņojumā norāda attiecīgās augu sugas un
kategorijas.
28. pants
Operatora etiķetes sagatavošana standartmateriālam
Operatora etiķetes izgatavo un
piestiprina profesionālais operators pēc tam, kad, izmantojot savas
pārbaudes, paraugu ņemšanu un testēšanu, tas ir
pārbaudījis, ka augu reproduktīvais materiāls atbilst
16. pantā minētajām audzēšanas un kvalitātes
prasībām.
29. pants
Partiju atsauces
1.           Oficiālajā
etiķetē un operatora etiķetē iekļauj partijas atsauci.
Tās attiecīgā gadījumā piestiprina atsevišķiem
augiem vai iepakojumu, konteineru un saišķu ārpusē.
2.           Ja partija ir sadalīta
vairākās partijās, katrai partijai izsniedz jaunu oficiālo
etiķeti vai operatora etiķeti. Ja vairākas partijas ir
apvienotas jaunā partijā, tai izsniedz jaunu oficiālo
etiķeti vai operatora etiķeti.
III NODAĻA
Testi
30. pants
Pirmsbāzes, bāzes un sertificēta materiāla
pēcsertifikācijas testi
1.           Pēc 19. panta
1. punktā minētās sertifikācijas kompetentās
iestādes var veikt augu reproduktīvā materiāla testus
(turpmāk “pēcsertifikācijas testi”), lai apstiprinātu, ka
tas atbilst 16. panta 2. punktā minētajām
kvalitātes prasībām un saskaņā ar 20. panta
2. punktu pieņemtajām sertifikācijas shēmām.
2.           Kompetentās iestādes
sagatavo un plāno pēcsertifikācijas testus, pamatojoties uz
riska analīzi par attiecīgā augu reproduktīvā
materiāla iespējamu neatbilstību šim prasībām.
3.           Pēcsertifikācijas testus
veic, izmantojot kompetentās iestādes ņemtus paraugus. Tās
novērtē attiecīgā augu reproduktīvā
materiāla identitāti un tīrību.
4.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
nosaka noteikumus attiecībā uz īpašām ģintīm vai
sugām piederoša augu reproduktīvā materiāla pēcsertifikācijas
testiem. Šajos noteikumos ņem vērā zinātnes un tehnikas
attīstību. Šie noteikumi var attiekties uz:
a)      paraugu daļu katrai
testējamajai ģintij un sugai, un kategorijai;
b)      testēšanas procedūru.
31. pants
Profesionālo operatoru neatbilstība kvalitātes
prasībām un sertifikācijas shēmām
1.           Ja pēcsertifikācijas testi
liecina, ka pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls nav
audzēts vai darīts pieejams tirgū saskaņā ar
16. panta 2. punktā minētajām audzēšanas un
kvalitātes prasībām un 20. panta 2. punktā
minētajām sertifikācijas shēmām, kompetentās
iestādes nodrošina, lai attiecīgais profesionālais operators
veiktu vajadzīgos koriģējošus pasākumus. Ar šiem
pasākumiem nodrošina vai nu attiecīgā materiāla
atbilstību šīm prasībām, vai tā izņemšanu no
tirgus.
2.           Ja pēcsertifikācijas
testos atkārtoti konstatē, ka profesionālais operators
audzē vai dara pieejamu tirgū tādu augu reproduktīvo
materiālu, kas neatbilst 16. panta 2. punktā
minētajām kvalitātes prasībām vai 20. pantā
minētajām sertifikācijas shēmām, piemēro
26. panta 2. punkta noteikumus.
IV NODAĻA
Maisījumi
32. pants
I pielikumā norādīto ģinšu un sugu maisījumi
1.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
pieņem noteikumus par to, kā audzēt un darīt pieejamu
tirgū augu reproduktīvā materiāla maisījumu, kas pieder
dažādām I pielikumā norādītajām
ģintīm vai sugām vai dažādām šo ģinšu vai sugu
šķirnēm. Ar šiem noteikumiem var izdarīt atkāpes no
šīm normām:
a)      audzēšanas un kvalitātes
prasības, kas pieņemtas saskaņā ar 16. panta
2. punktu;
b)      17. panta noteikumi par
partijām;
c)      šīs regulas 18. panta noteikumi
par iepakojumu, konteineriem un saišķiem un noteikumi par maziem
iepakojumiem un konteineriem; un
d)      šīs regulas 21. panta noteikumi
par oficiālās etiķetes un operatora etiķetes saturu un
formātu.
2.           Šī panta 1. punktā
minētie noteikumi attiecas uz vienu vai vairākiem no šādiem
elementiem:
a)      partiju, iepakojumu, konteineru vai
saišķu maksimālais izmērs un tilpums vai apjoms;
b)      etiķešu krāsa un saturs;
c)      maisījuma nosaukums un
maisījuma sastāva apraksts;
d)      iepakojumu, konteineru vai saiņu
aizdares;
e)      šo maisījumu audzēšanas un
pārbaudes prasības;
f)       prasības, kas atvieglo to
dažādo sastāvdaļu svara procentuālās daļas
izsekojamību, kas norādītas pa sugām un attiecīgā
gadījumā pa šķirnēm.
33. pants
Maisījumi vides saglabāšanai
1.           Kompetentās iestādes var
atļaut audzēt un darīt pieejamu tirgū I pielikumā
norādītajām ģintīm vai sugām piederoša augu
reproduktīvā materiāla maisījumu ar tādu augu
reproduktīvo materiālu, kas pieder ģintīm vai sugām,
kuras nav norādītas I pielikumā, ja šis maisījums
atbilst abiem šiem nosacījumiem:
a)      tā mērķis ir saglabāt
ģenētiskos resursus un dabisko vidi;
b)      tas parasti tiek saistīts ar
konkrētu reģionu (turpmāk “izcelsmes reģions”). Šo
maisījumu turpmāk dēvē par “maisījumu vides
saglabāšanai”.
2.           Ja kompetentā iestāde
atļauj audzēt un darīt pieejamu tirgū maisījumu vides
saglabāšanai, tā nosaka izcelsmes reģionu, ņemot
vērā informāciju, kas saņemta no augu ģenētisko
resursu iestādēm vai organizācijām.
3.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
attiecībā uz visām vai konkrētām ģintīm vai
sugām nosaka:
a)      šā panta 1. punktā
minētās atļaujas piešķiršanas procedūru;
b)      šā panta 1. punktā
minētās atļaujas piešķiršanas prasības, papildinot
minētajā punktā noteiktās prasības;
c)      prasības attiecībā uz
maisījuma vides saglabāšanai iepakojumu un konteineriem;
d)      maisījuma vides saglabāšanai
marķēšanas prasības;
e)      noteikumus par izcelsmes reģiona
noteikšanu;
f)       profesionālo operatoru
pienākumu ziņot par maisījumiem vides saglabāšanai, kas
tiek audzēti un darīti pieejami tirgū;
g)      dalībvalstu pienākumu
ziņot Komisijai par šī panta noteikumu piemērošanu.
V NODAĻA
Atkāpes
1. iedaļa
Atkāpes no reģistrācijas prasībām
34. pants
Tādu šķirņu augu reproduktīvais materiāls, kuru
reģistrācija nav pabeigta
1.           Atkāpjoties no 14. panta
1. punkta, kompetentās iestādes var atļaut
profesionālajiem operatoriem uz konkrētu laikposmu darīt
tirgū pieejamu testiem un izmēģinājumiem
saimniecībās vai citās audzēšanas vietās
paredzētu tāda augu reproduktīvā materiāla
maksimālo daudzumu, kas pieder šķirnei, kura nav reģistrēta
šķirņu valsts reģistrā saskaņā ar 79. pantu
vai šķirņu Savienības reģistrā saskaņā ar
94. panta 1. punktu.
2.           Šā panta 1. punktā
minēto atļauju drīkst piešķirt tikai tad, ja augu reproduktīvais
materiāls pieder šķirnei, par kuru ir iesniegts pieteikums
reģistrācijai šķirņu valsts reģistrā
saskaņā ar 66. pantu vai šķirņu Savienības
reģistrā saskaņā ar 94. pantu.
3.           Lai saņemtu 1. punktā
minēto atļauju, profesionālais operators to dalībvalstu
kompetentajām iestādēm, kurās notiks attiecīgie testi
un izmēģinājumi, iesniedz pieprasījumu ar šādu
informāciju:
a)      ierosināto testu un
izmēģinājumu apraksts;
b)      šo ierosināto testu un
izmēģinājumu mērķi;
c)      vietas, kur šie testi un
izmēģinājumi tiks veikti;
d)      reģistrācijas pieteikumā
norādītās šķirnes pagaidu nosaukums;
e)      šķirnes uzturēšanas
procedūra;
f)       informācija par iestādi, kura
izskata šķirnes reģistrācijas pieteikumu, un šim pieteikumam
piešķirtais atsauces numurs;
g)      pieprasītās atļaujas
ilgums;
h)      materiāla daudzums, ko
paredzēts darīt pieejamu tirgū;
4.           Dalībvalstis, kuru
kompetentās iestādes ir piešķīrušas 1. punktā
minēto atļauju, informē par to pārējās
dalībvalstis, Komisiju un Eiropas Augu šķirņu aģentūru
(turpmāk “aģentūra”).
5.           Katru gadu līdz 31. martam
aģentūra ziņo Komisijai un dalībvalstīm par
atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar 1. punktu, un
par informāciju, kas iesniegta iepriekšējā gadā saskaņā
ar 3. punktu.
6.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
papildina 1., 2. un 3. punktu, nosakot prasības attiecībā
uz šādiem elementiem:
a)      iepakojumu marķēšana; un
b)      konkrētai ģintij vai sugai
noteiktie maksimālie daudzumi, ko var darīt pieejamus tirgū
saskaņā ar 1. punktu.
35. pants
Atkāpes no reģistrācijas prasībām
īslaicīgu piegādes grūtību gadījumā
1.           Atkāpjoties no 14. panta
1. punkta un lai novērstu īslaicīgas grūtības
saistībā ar augu reproduktīvā materiāla
vispārējo piegādi, kas var rasties Savienībā, Komisija
ar īstenošanas aktiem var pilnvarot dalībvalstis atļaut ne
ilgāk kā vienu gadu audzēt un darīt pieejamu tirgū
augu reproduktīvo materiālu, kas pieder šķirnei, kura nav
iekļauta šķirņu valsts reģistrā vai šķirņu
Savienības reģistrā. Šajos īstenošanas aktos
attiecībā uz konkrētu ģinti vai sugu var noteikt
maksimālos daudzumus, ko var darīt pieejamus tirgū.
2.           Šā panta 1. punktā
minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
141. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3.           Šā panta 1. punktā
minēto pilnvarojumu piešķir, pamatojoties uz attiecīgās
dalībvalsts iesniegtu pamatotu pieprasījumu.
4.           Šo pilnvarojumu piešķir tikai
tad, ja 1. punktā minētā atkāpe ir nepieciešama un
samērīga mērķim novērst īslaicīgas
grūtības saistībā ar attiecīgā augu reproduktīvā
materiāla vispārējo piegādi.
5.           Tāda augu
reproduktīvā materiāla etiķete, kas darīts pieejams
tirgū saskaņā ar 1. punktu, ir brūnā
krāsā. Tajā norāda, ka attiecīgais reproduktīvais
materiāls pieder nereģistrētai šķirnei.
36. pants
Atkāpes no reģistrācijas prasībām tirgus nišas augu
reproduktīvā materiāla gadījumā
1.           Regulas 14. panta
1. punktu nepiemēro augu reproduktīvajam materiālam, ja ir
izpildīti visi šie nosacījumi:
a)      to dara pieejamu tirgū nelielos
daudzumos personas, kuras nav profesionāli operatori, vai
profesionāli operatori, kuri nodarbina ne vairāk kā desmit
personas un kuru gada apgrozījums vai kopējā bilance
nepārsniedz 2 miljonus euro;
b)      tas ir marķēts ar norādi
“tirgus nišas materiāls”.
Šo augu reproduktīvo materiālu
turpmāk dēvē par “tirgus nišas materiālu”.
2.           Personas, kuras audzē tirgus
nišas materiālu, reģistrē katras ģints, sugas vai
materiāla tipa daudzumus, kas izaudzēti un darīti pieejami
tirgū. Pēc pieprasījuma tās šos pierakstus dara pieejamus kompetentajām
iestādēm.
3.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
attiecībā uz to, kā audzēt un darīt pieejamu
tirgū tirgus nišas materiālu, kas pieder konkrētai ģintij
vai sugai, nosaka vienu vai vairākus no šādiem elementiem:
a)      iepakojumu, konteineru vai saišķu
maksimālais izmērs;
b)      prasības attiecībā uz
attiecīgā tirgus nišas materiāla izsekojamību,
partijām un marķēšanu.
c)      kārtība, kā šādu
materiālu dara pieejamu tirgū.
2. iedaļa
Atkāpe no audzēšanas un kvalitātes prasībām
37. pants
Samazinātas dīgtspējas prasības un citas
samazinātas kvalitātes prasības īslaicīgu
piegādes grūtību gadījumā
1.           Lai novērstu
īslaicīgas grūtības saistībā ar augu
reproduktīvā materiāla vispārējo piegādi, kas var
rasties dalībvalstī, attiecīgās dalībvalsts
kompetentā iestāde var ļaut darīt pieejamas tirgū
sēklas ar samazinātu dīgtspējas pakāpi, ja šī
dīgtspējas pakāpe ir samazināta par ne vairāk kā
5 % salīdzinājumā ar to dīgtspējas pakāpi,
kas noteikta saskaņā ar 16. panta 2. punktu.
Atļauju izsniedz uz konkrētu laikposmu,
kas nav ilgāks par četriem mēnešiem, pamatojoties uz
attiecīgā profesionālā operatora pamatotu
pieprasījumu.
1. punktā minēto sēklu
etiķetē norāda faktisko samazināto dīgtspējas
pakāpi.
2.           Lai novērstu
īslaicīgas grūtības saistībā ar augu
reproduktīvā materiāla vispārējo piegādi, kas var
rasties dalībvalstī, attiecīgās dalībvalsts
kompetentā iestāde var ļaut darīt pieejamas tirgū augu
reproduktīvo materiālu ar zemākām kvalitātes
prasībām, izņemot 1. punktā minētās
samazinātās dīgtspējas prasības,
salīdzinājumā ar kvalitātes prasībām, kas
piemērojamas saskaņā ar 16. panta 2. punktu.
Atļauju izsniedz uz konkrētu laikposmu,
kas nav ilgāks par četriem mēnešiem, pamatojoties uz
attiecīgā profesionālā operatora pamatotu
pieprasījumu.
Tāda augu reproduktīvā
materiāla etiķete, kas darīts pieejams tirgū
saskaņā ar šo punktu, ir brūnā krāsā. Tajā
norāda, ka attiecīgais augu reproduktīvais materiāls
atbilst zemākas kvalitātes prasībām salīdzinājumā
ar 16. panta 2. punktā minētajām prasībām.
3.           Dalībvalstis informē
Komisiju un pārējās dalībvalstis par katru atļauju,
kas piešķirta saskaņā ar 1. un 2. punktu.
4.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var pieņemt lēmumu par 1. vai 2. punktā minēto
atļauju atcelšanu vai grozīšanu, ja šie pasākumi neatbilst
minēto punktu nosacījumiem vai tiek uzskatīti par neatbilstošiem
vai nesamērīgiem šajos punktos minēto mērķu
sasniegšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā
ar 141. panta 3. punktā minēto pārbaudes
procedūru.
3. iedaļa
Atkāpes no marķēšanas, sertifikācijas un
identifikācijas prasībām
38. pants
Augu reproduktīvais materiāls, kas nav galīgi
sertificēts
1.           Augu reproduktīvo materiālu, kas nav 39. pantā
minētās sēklas un kas ir ievākts kādā no
dalībvalstīm, bet nav vēl galīgi sertificēts kā
pirmsbāzes, bāzes vai sertificēts materiāls
saskaņā ar 19. panta 1. punktu, var darīt pieejamu
tirgū šajās kategorijās, ja:
a)      pirms novākšanas kompetentā
iestāde ir veikusi pārbaudi un lauka un apstiprinājusi, ka šis
materiāls atbilst 16. panta 2. punktā minētajām
audzēšanas un kvalitātes prasībām;
b)      augu reproduktīvais materiāls
ir identificēts kā materiāls, kas nav galīgi
sertificēts, saskaņā ar 19. pantu; un
c)      ir izpildītas 2. līdz
6. punktā noteiktās prasības.
2.           Šā panta 1. punktā
minēto augu reproduktīvo materiālu var darīt pieejamu
tirgū tikai vienreiz no viena profesionālā operatora citam,
nenododot to tālāk kādai citai personai.
3.           Profesionālais
operators iepriekš informē attiecīgo kompetento iestādi par savu
nodomu darīt pieejamu tirgū 1. punktā minēto augu
reproduktīvo materiālu.
4.           Ja dalībvalsts, kurā augu
reproduktīvais materiāls ir novākts (turpmāk
“audzēšanas dalībvalsts”), un dalībvalsts, kurā augu
reproduktīvais materiāls ir sertificēts saskaņā ar
19. panta 1. punktu (turpmāk “sertifikācijas
dalībvalsts”), atšķiras, attiecīgo dalībvalstu kompetentās
iestādes apmainās ar attiecīgo informāciju par to, kā
šis materiāls darīts pieejams tirgū.
5.           Pēc pieprasījuma
audzēšanas dalībvalsts iesniedz sertifikācijas dalībvalstij
visu attiecīgo informāciju par audzēšanu. Sertifikācijas
dalībvalsts nosūta audzēšanas dalībvalstij informāciju
par sertificētajiem daudzumiem.
6.           Komisija
saskaņā ar 140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus, ar ko nosaka īpašus noteikumus attiecībā uz
1. punktā minēto augu reproduktīvo materiālu
saistībā ar šiem elementiem:
a)      iepakojums,
konteineri un saišķi un noteikumi par maziem iepakojumiem un konteineriem;
b)      šī
materiāla marķēšana.
7.           Augu reproduktīvo materiālu, kas nav 39. pantā
minētās sēklas un kas ir ievākts trešā valstī,
bet nav vēl galīgi sertificēts kā pirmsbāzes,
bāzes vai sertificēts materiāls saskaņā ar
19. panta 1. punktu, var darīt pieejamu tirgū šajās
kategorijās, ja:
a)      attiecībā uz šo trešo valsti ir
pieņemts lēmums par līdzvērtību saskaņā ar
44. pantu;
b)      ir izpildītas prasības, kas
noteiktas 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 2. un 3. punktā un kas
pieņemtas saskaņā ar 6. punktu;
c)      attiecīgās dalībvalsts un
trešās valsts kompetentās iestādes apmainās ar
attiecīgo informāciju par to, kā šis materiāls darīts
pieejams tirgū, un
d)      pēc pieprasījuma attiecīgās
trešās valsts kompetentās iestādes sniedz sertifikācijas
dalībvalstij visu attiecīgo informāciju par audzēšanu.
8.           Šajā nolūkā šajos punktos iekļautās atsauces
uz audzēšanas dalībvalstīm uzskata par atsaucēm uz
attiecīgo trešo valsti, un šajos punktos iekļautās atsauces uz
16. panta 2. punktā noteiktajām prasībām uzskata
par atsaucēm uz līdzvērtīgām prasībām.
39. pants
Sēklas, kas nav sertificētas kā atbilstošas
piemērojamajām dīgtspējas prasībām
1.           Kompetentās iestādes
noteiktā laikposmā var atļaut darīt pieejamas tirgū
sēklas kā pirmsbāzes, bāzes vai sertificētu
materiālu, ja vēl nav apstiprinātas 16. panta
2. punktā noteiktās dīgtspējas prasības un ja
uzskata, ka nepieciešams sēklas ātri darīt pieejamas tirgū.

2.           Šā panta 1. punktā
minētās sēklas var darīt pieejamas tirgū tikai
vienreiz no viena profesionālā operatora citam, nenododot to
tālāk kādai citai personai, pamatojoties uz provizorisku
analīzes ziņojumu par dīgtspēju.
3.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko paredz
nosacījumus, saskaņā ar kuriem konkrētas ģints vai
sugas sēklas var darīt pieejamas tirgū kā pirmsbāzes,
bāzes vai sertificētu materiālu atbilstīgi 1. un
2. punktam. Šie nosacījumi var attiekties uz:
a)      marķēšanas prasībām;
b)      laikposmu, kurā šīs sēklas
var darīt pieejamas tirgū; un
c)      dīgtspējas provizorisko
analītisko ziņojumu saturu.
4. iedaļa
Atkāpes no dažādām prasībām
40. pants
Stingrākas kvalitātes prasības
1.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var dot atļauju dalībvalstīm pieņemt stingrākas
audzēšanas un kvalitātes prasības par tām, kas minētas
16. panta 2. punktā, vai stingrākus sertificēšanas
noteikumus par tiem, kas minēti 20. panta 1. punktā.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 141. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
2.           Lai saņemtu 1. punktā
minēto atļauju, dalībvalstis iesniedz Komisijai
pieprasījumu, kurā noteikts:
a)      noteikumu projekts ar
ierosinātajām prasībām;
b)      pamatojums šādu prasību
nepieciešamībai un samērīgumam; un
c)      tas, vai ierosinātās
prasības būs pastāvīgas vai attieksies uz konkrētu
laikposmu.
3.           Šā panta 1. punktā
minēto atļauju piešķir tikai tad, ja ir izpildīti šie
nosacījumi:
a)      2. punkta a) apakšpunktā
minētā noteikumu projekta īstenošana nodrošina
attiecīgā augu reproduktīvā materiāla kvalitātes
uzlabošanu, vides aizsardzību vai ilgtspējīgu
lauksaimniecības attīstību; un
b)      projekta noteikumi ir vajadzīgi un
samērīgi ar to mērķi.
41. pants
Ārkārtas pasākumi
1.           Ja augu reproduktīvais
materiāls varētu radīt nopietnu risku cilvēku,
dzīvnieku, augu veselībai un videi un ja šādu risku nevar
apmierinoši novērst ar attiecīgās dalībvalsts veiktajiem
pasākumiem, Komisija ar īstenošanas aktiem nekavējoties veic
atbilstošus pagaidu ārkārtas pasākumus. Šajos pasākumos var
ietvert noteikumus, ar kuriem atkarībā no situācijas
nopietnības ierobežo vai aizliedz darīt pieejamu tirgū
attiecīgo augu reproduktīvo materiālu.
2.           Šā panta 1. punktā
minētos pasākumus Komisija var veikt pēc savas iniciatīvas
vai pēc dalībvalsts pieprasījuma. Tos pieņem
saskaņā ar 141. panta 3. punktā minēto pārbaudes
procedūru.
3.           Pienācīgi pamatotos
gadījumos, kad ārkārtas gadījumā nepieciešams
steidzami novērst nopietnu apdraudējumu cilvēku veselībai,
Komisija pieņem uzreiz piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā
ar 141. panta 4. punktā minēto procedūru.
4.           Ja dalībvalsts oficiāli
informē Komisiju par vajadzību veikt ārkārtas
pasākumus, bet Komisija nav rīkojusies saskaņā ar
1. punktu, tad minētā dalībvalsts var pieņemt
jebkādus atbilstošus pagaidu ārkārtas pasākumus. Šajos
pasākumos var ietvert noteikumus, ar kuriem atkarībā no
situācijas nopietnības ierobežo vai aizliedz šīs
dalībvalsts teritorijā darīt pieejamu tirgū attiecīgo
augu reproduktīvo materiālu. Attiecīgā dalībvalsts
nekavējoties informē pārējās dalībvalstis un
Komisiju par pieņemtajiem pasākumiem, norādot sava lēmuma
pamatojumu.
5.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var pieņemt lēmumu par 4. punktā minēto valsts pagaidu
ārkārtas pasākumu atcelšanu vai grozīšanu. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 141. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
Attiecīgā dalībvalsts var saglabāt savus valsts pagaidu
ārkārtas pasākumus līdz datumam, kad tiek piemēroti
šajā punktā minētie īstenošanas akti.
6.           Šo pantu piemēro, neskarot
pasākumus, kuri pieņemti saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK
23. panta 2. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1829/2003
34. pantu, ar ko aizliedz vai ierobežo ģenētiski modificētu
organismu audzēšanu.
42. pants
Īslaicīgi eksperimenti
1.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var pieņemt lēmumu organizēt īslaicīgus eksperimentus,
lai noteiktu labākas alternatīvas šajā daļā
noteiktajiem vai saskaņā ar to pieņemtajiem pasākumiem.
Šajos īstenošanas aktos var paredzēt atkāpes no šīs
daļas noteikumiem. Tos pieņem saskaņā ar 141. panta 3.
punktā minēto pārbaudes procedūru.
2.           Šā panta 1. punktā
minētajos īstenošanas aktos norāda attiecīgās
ģintis vai sugas, eksperimentu nosacījumus katrai ģintij vai
sugai, eksperimentu ilgumu un pārraudzības un ziņošanas
pienākumus iesaistītajām dalībvalstīm. Tajos ņem
vērā attiecīgā augu reproduktīvā materiāla
pavairošanas, audzēšanas un kontroles paņēmienu
attīstību.
3.           Eksperimenta ilgums nedrīkst
pārsniegt attiecīgā augu reproduktīvā materiāla
septiņus augšanas ciklus, un jebkurā gadījumā tas
nedrīkst būt ilgāks kā septiņus gadus.
VI NODAĻA
Imports no trešām valstīm un eksports uz tām
1. iedaļa
imports
43. pants
Imports, pamatojoties uz Savienības līdzvērtību
Augu reproduktīvo materiālu var
importēt no trešām valstīm tikai tad, ja saskaņā ar
44. pantu ir noteikts, ka tas atbilst prasībām, kas ir līdzvērtīgas
prasībām, kuras piemērojamas augu reproduktīvajam
materiālam, kas audzēts un darīts pieejams tirgū
Savienībā.
44. pants
Komisijas lēmums par līdzvērtību
1.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var pieņemt lēmumu par to, vai trešā valstī vai
konkrētos trešās valsts apgabalos audzēts augu
reproduktīvais materiāls, kas pieder pie noteiktām
ģintīm, šķirnēm vai kategorijām, atbilst
prasībām, kas ir līdzvērtīgas tām, kuras piemērojamas
augu reproduktīvajam materiālam, kas audzēts un darīts
pieejams tirgū Savienībā, pamatojoties uz:
a)      attiecīgās trešās valsts
iesniegtās informācijas un datu rūpīgu pārbaudi
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/…[Office of Publications, please
insert the number of the Regulation on official controls] 124. panta
1. punktu; un
b)      saskaņā ar Regulas (ES) Nr.
…/…[Office of Publications, please insert the number of the Regulation on
official controls] 119. panta 1. punktu veiktās kontroles
apmierinošu rezultātu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 141. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
2.           Pieņemot 1. punktā
minētos lēmumus, Komisija ņem vērā, vai:
a)      šķirnes uzturēšanas
kontrolēm, kas veiktas trešajā valstī, ir tādas pašas
garantijas kā 86. pantā paredzētās, ja
šķirņu valsts reģistrā vai šķirņu Savienības
reģistrā reģistrētās šķirnes jāuztur
attiecīgajā trešā valstī; un
b)      prasības trešajā valstī
par to, kā audzēt un darīt pieejamu tirgū augu
reproduktīvo materiālu,
i)        nodrošina tādas pašas garantijas,
kā II pielikuma A daļā paredzētās
audzēšanas prasības un atbilstīgi 16. panta 2. punktam
pieņemtās prasības;
ii)       nodrošina tādas pašas garantijas,
kā II pielikuma B daļā paredzētās
kvalitātes prasības un atbilstīgi 16. panta 2. punktam
pieņemtās prasības;
iii)      nodrošina tādas pašas garantijas
attiecībā uz II pielikuma C daļā paredzētajām
sertifikācijas shēmām un prasībām, kas pieņemtas
atbilstīgi 20. panta 1. punktam;
iv)      nodrošina tādas pašas garantijas,
kā kontroles, kas veiktas atbilstīgi Regulai (ES) Nr. …/…[Office
of Publications, please insert number of Regulation on Official Controls].
3.           Lai pieņemtu
1. punktā minētos lēmumus, Komisija var piemērot
Regulas (ES) Nr. …/… [Office of Publication, please insert number of
Regulation on Official Controls] 71. pantu par trešo valstu veiktu
pirmseksporta kontroļu apstiprināšanu.
            45. pants
Informācija, kas jāsniedz importa gadījumā
1.           Augu reproduktīvo
materiālu, kas importēts no trešām valstīm, dara pieejamu
tirgū, pievienojot šādu informāciju:
a)      norāde, ka attiecīgais augu
reproduktīvais materiāls “atbilst ES noteikumiem un standartiem”;
b)      attiecīgā augu
reproduktīvā materiāla suga, šķirne, kategorija un partijas
numurs;
c)      oficiālās aizdarīšanas
datums, ja tas darīts pieejams tirgū konteineros, iepakojumos vai
saišķos;
d)      audzēšanas trešā valsts un
attiecīgā kompetentā iestāde;
e)      attiecīgā gadījumā
pēdējā trešā valsts, no kuras ir importēts augu
reproduktīvais materiāls;
f)       importētā augu
reproduktīvā materiāla neto vai bruto svars vai augu
reproduktīvā materiāla importēto partiju deklarētais
skaits;
g)      persona, kas importējusi augu
reproduktīvo materiālu;
2.           Šā panta 1. punktā
minēto informāciju sniedz:
a)      attiecībā uz pirmsbāzes,
bāzes vai sertificētu materiālu – oficiālā
dokumentā vai papildu oficiālā etiķetē;
b)      attiecībā uz
standartmateriālu – operatora etiķetē.
2. iedaļa
Eksports
46. pants
Eksports no Savienības
1.           Ja augu reproduktīvā
materiāla eksportu uz trešo valsti regulē nolīgums ar šo trešo
valsti, šis eksports notiek saskaņā ar minēto nolīgumu.
2.           Ja augu reproduktīvā
materiāla eksportu uz trešo valsti neregulē nolīgums ar šo trešo
valsti, šis eksports notiek saskaņā ar tās trešās valsts
noteikumiem, uz kuru minēto augu reproduktīvo materiālu
paredzēts eksportēt.
3.           Ja augu reproduktīvā
materiāla eksportu uz trešo valsti neregulē ne nolīgums ar šo
trešo valsti, ne tās trešās valsts noteikumi, uz kuru minēto
augu reproduktīvo materiālu paredzēts eksportēt,
piemēro prasības par to, kā augu reproduktīvo
materiālu audzēt un darīt pieejamu tirgū Savienības
teritorijā, kā noteikts 13. līdz 42. pantā.
III SADAĻA
Noteikumi par to, kā audzē un dara pieejamu tirgū augu
reproduktīvo materiālu, kas nepieder pie I pielikumā
norādītajām ģintīm vai sugām
47. pants
Darbības joma
Šī sadaļa attiecas uz to, kā
audzē un dara pieejamu tirgū augu reproduktīvo materiālu,
kas nepieder pie I pielikumā norādītajām
ģintīm un sugām.
48. pants
Pamatprasības
1.           Augu reproduktīvo
materiālu dara pieejamu tirgū saskaņā ar šādām
prasībām:
a)      tam vizuāli nav defektu, kas
varētu mazināt tā lietderību paredzētajiem
mērķiem;
b)      tā spēks un izmērs ir atbilstošs
attiecīgajai ģintij un sugai un pietiekams, lai nodrošinātu
tā lietderību paredzētajiem mērķiem;
c)      sēklu dīgtspēja ir
atbilstoša attiecīgajai ģintij un sugai un pietiekama, lai pēc
sēšanas katrā apgabalā iegūtu atbilstošu skaitu augu un
nodrošinātu maksimālu ražu un audzēšanas kvalitāti;
d)      ja to dara pieejamu tirgū ar atsauci
uz šķirni, tā šķirnes identitātei un tīrībai
jābūt atbilstošai attiecīgajai ģintij un sugai un
pietiekamai, lai nodrošinātu, ka tā lietotāji varētu
izdarīt informētu izvēli;
e)      vismaz vizuālā
pārbaudē tas ir pilnībā brīvs no jebkādiem
kaitīgiem organismiem, kas pasliktina kvalitāti, vai no
jebkādām to pazīmēm vai simptomiem, kas mazina tā
izmantojamību.
2.           Atbilstību 1. punkta a),
b), c), d) un e) apakšpunktā minētajām prasībām
novērtē, ņemot vērā piemērojamos starptautiskos
standartieteikumus:
a)      ESAO sēklu shēmu normas un
noteikumi;
b)      ANO/EEK sēklas kartupeļu
standarti;
c)      Starptautiskās sēklu kontroles
asociācijas ISTA noteikumi par attiecīgo ģinšu un sugu
paraugu ņemšanu un testēšanu;
d)      un EPPO noteikumi.
3.           Ja šie starptautiskie
standartieteikumi nav pieejami saistībā ar attiecīgo ģinti
vai sugu, atbilstību 1. punkta a), b), c), d) un e) apakšpunkta
prasībām novērtē, ņemot vērā attiecīgos
tās dalībvalsts nacionālos standartus, kurā augu
reproduktīvais materiāls pirmoreiz darīts pieejams tirgū.
4.           Augu reproduktīvo
materiālu dara pieejamu tirgū partijās. Ja dažādas
izcelsmes augu reproduktīvā materiāla partijas apvieno
jaunā partijā iepakošanas, uzglabāšanas, transportēšanas
vai piegādes laikā, profesionālais operators veic pierakstus,
iekļaujot datus par jauno partiju sastāvu un atsevišķo
sastāvdaļu izcelsmi.
Ja partija tiek sadalīta vairākās
partijās, profesionālais operators veic pierakstus par katru jauno
partiju un tās izcelsmi.
49. pants
Marķēšana
1.           Augu reproduktīvo
materiālu darot pieejamu tirgū, tam pievieno etiķeti, kurā
iekļauj III pielikuma B daļā noteikto
informāciju.
2.           Šā panta 1. punktā
minēto etiķeti sagatavo profesionālais operators un tā ir
skaidra un neizdzēšama. To piestiprina augu reproduktīvā
materiāla iepakojuma, konteinera vai saišķa ārpusē. To
drukā vismaz vienā Savienības oficiālajā valodā.
3.           Ja augu reproduktīvo
materiālu dara pieejamu tirgū ar atsauci uz ģinti vai sugu,
nevis uz šķirni, profesionālais operators 1. punktā
minētajā etiķetē norāda sugas vai sugu grupu tā,
lai to nesajauktu ar nevienas citas šķirnes nosaukumu.
4.           Etiķetes krāsa un forma
ievērojami atšķiras no 19. panta 1. punktā minēto
oficiālo etiķešu krāsas un formas.
5.           Šo pantu piemēro, neskarot
Regulas (EK) Nr. 1107/2009 49. panta 4. punktu par
apstrādātu sēklu marķējumu un pavaddokumentiem
minētās regulas nozīmē.
50. pants
Darīt pieejamu tirgū ar atsauci uz šķirnēm
1.           Augu reproduktīvo
materiālu dara pieejamu tirgū ar atsauci uz šķirni tikai
vienā vai vairākos no šādiem gadījumiem:
a)      šķirne ir juridiski aizsargāta
ar augu šķirnes tiesībām saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 2100/94 noteikumiem vai valsts noteikumiem;
b)      šķirne ir reģistrēta
51. pantā minētajā šķirņu valsts reģistrā
vai 52. pantā minētajā šķirņu Savienības
reģistrā;
c)      šķirne ar oficiālu vai
oficiāli atzītu aprakstu un nosaukumu ir iekļauta citā
publiskā vai privātā sarakstā.
2.           Augu reproduktīvā
materiāla, kas darīts pieejams tirgū saskaņā ar
1. punkta a) un b) apakšpunktu, ir viens un tas pats šķirnes
nosaukums visās dalībvalstīs.
Ja šķirne nav aizsargāta ar augu
šķirnes tiesībām vai reģistrēta saskaņā ar
IV sadaļu, kā minēts 1. punkta a) un b) apakšpunktā,
taču ir iekļauta publiskā vai privātā sarakstā ar
oficiālu vai oficiāli atzītu aprakstu un nosaukumu, kā
paredzēts minētā punkta b) un c) apakšpunktā,
profesionālais operators var pieprasīt aģentūras viedokli
par nosaukuma piemērotību atbilstīgi 64. panta noteikumiem.
Pēc šī pieprasījuma aģentūra sniedz pieteikuma
iesniedzējam ieteikumu par šķirnes nosaukuma piemērotību,
kā to pieprasījis pieteikuma iesniedzējs, ņemot
vērā 64. pantā noteiktās prasības.
IV SADAĻA
Šķirņu reģistrācija šķirņu valsts un
Savienības reģistros
I NODAĻA
Šķirņu valsts un Savienības reģistru izveide
51. pants
Šķirņu valsts reģistru izveide
1.           Katra dalībvalsts izveido,
publicē un atjaunina vienotu šķirņu un klonu valsts
reģistru (turpmāk “šķirņu valsts reģistrs”).
2.           Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem šķirņu valsts reģistru formātu. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 141. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
52. pants
Šķirņu Savienības reģistra izveide
1.           Aģentūra izveido,
publicē un atjaunina vienotu šķirņu un klonu reģistru
(turpmāk “šķirņu Savienības reģistrs”).
Šķirņu Savienības
reģistrā ietver:
a)      šķirnes un klonus, kas tieši
reģistrēti šķirņu Savienības reģistrā
saskaņā ar V nodaļu; un
b)      šķirnes un klonus, kas
reģistrēti šķirņu valsts reģistros saskaņā
ar IV nodaļu, kā dalībvalstis paziņojušas
aģentūrai saskaņā ar VI nodaļu.
2.           Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem šķirņu Savienības reģistra formātu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
141. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
II NODAĻA
Šķirņu valsts un Savienības reģistru saturs
53. pants
Dati par šķirnēm
1.           Šķirņu valsts un
Savienības reģistros iekļauj vismaz šādus datus par
šķirnēm:
a)      tās ģints vai sugas nosaukums,
kurai šķirne pieder;
b)      šķirnes nosaukums un
attiecībā uz šķirnēm, kas darītas pieejamas tirgū
pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas,
attiecīgā gadījumā – nosaukuma sinonīmi;
c)      pieteikuma iesniedzēja vārds,
uzvārds/nosaukums un attiecīgā gadījumā atsauces
numurs;
d)      šķirnes reģistrācijas
datums un attiecīgā gadījumā reģistrācijas
atjaunošanas datums;
e)      reģistrācijas beigu datums;
f)       šķirnes oficiālais apraksts
vai attiecīgā gadījumā šķirnes oficiāli
atzītais apraksts ar norādi par reģionu, kurā šķirne
vēsturiski izaudzēta un kuram tā ir dabiski pielāgojusies
(“izcelsmes reģions(-i)”);
g)      par šķirnes uzturēšanu
atbildīgā profesionālā operatora vārds,
uzvārds/nosaukums;
h)      attiecīgā gadījumā
norāde par to, ka šķirne satur ģenētiski modificētu
organismu;
i)       attiecīgā gadījumā
norāde par to, ka šķirne ir citas reģistrētas šķirnes
sastāvdaļa;
j)       attiecīgā gadījumā
norāde par to, ka šķirnei piederošo augu reproduktīvo
materiālu audzē un dara pieejamu tirgū tikai kā potcelmus;
k)      attiecīgā gadījumā
tādu pārbaužu rezultātu kopsavilkums, kas veikti
attiecībā uz pietiekamu audzēšanas un/vai izmantošanas
vērtību, kas minēta 58. pantā, vai attiecībā
uz ilgtspējīgu audzēšanas un/vai izmantošanas vērtību,
kas minēta 59. pantā.
2.           Neskarot 1. punkta g)
apakšpunktu, ja par šķirnes uzturēšanu ir atbildīgi vairāki
profesionālie operatori, šo operatoru vārdi, uzvārdi/nosaukumi
reģistrā nav jānorāda. Šādā gadījumā
šķirņu valsts reģistros un šķirņu Savienības
reģistrā norāda kompetento iestādi, kuras
rīcībā ir saraksts, kur norādīti par šķirnes
uzturēšanu atbildīgo profesionālo operatoru vārdi,
uzvārdi/nosaukumi.
54. pants
Dati par kloniem
Šķirņu valsts un Savienības
reģistros iekļauj vismaz šādus datus par kloniem:
a)           tās ģints vai sugas
nosaukums, kurai klons pieder;
b)           atsauce, ar kādu šķirne,
kurai pieder klons, ir reģistrēta šķirņu valsts
reģistrā vai šķirņu Savienības reģistrā;
c)           šķirnes, kurai pieder klons,
nosaukums un attiecībā uz šķirnēm, kas darītas
pieejamas tirgū pirms šīs regulas spēkā stāšanās
dienas, attiecīgā gadījumā – nosaukuma sinonīmi;
d)           klona reģistrācijas datums
un attiecīgā gadījumā reģistrācijas atjaunošanas
datums;
e)           reģistrācijas beigu
termiņš;
f)            attiecīgā
gadījumā norāde par to, ka šķirne, kurai pieder klons, ir
reģistrēta ar oficiāli atzītu aprakstu, tostarp šīs
šķirnes izcelsmes reģionu;
g)           attiecīgā
gadījumā norāde par to, ka klons satur ģenētiski
modificētu organismu vai sastāv no tā.
55. pants
Šķirņu Savienības reģistrā iekļaujamie papildu
dati
Attiecībā uz šķirni vai klonu,
par kuru dalībvalsts ir informējusi aģentūru
saskaņā ar VI nodaļu, papildus 53. un 54. pantā
noteiktajiem datiem šķirņu Savienības reģistrā ietver
šādus datus:
a)           dalībvalstis, kuras ir
izveidojušas attiecīgo(-s) šķirņu valsts reģistru(-s); un
b)           atsauce, ar kādu šķirne
vai klons ir reģistrēts šķirņu valsts reģistrā.
III NODAĻA
Prasības reģistrācijai šķirņu valsts un
Savienības reģistros
1. iedaļa
Šķirnes
56. pants
Reģistrācijas prasības šķirnēm
1.           Šķirnes drīkst
reģistrēt šķirņu valsts reģistrā
saskaņā ar IV nodaļu vai šķirņu Savienības
reģistrā saskaņā ar V nodaļu tikai tad, ja
tās atbilst šādām prasībām:
a)      tām ir nosaukums, ko uzskata par
piemērotu saskaņā ar 64. pantu;
b)      tās nerada nepieņemamu
apdraudējumu cilvēku, dzīvnieku un augu veselībai vai
videi;
c)      attiecībā uz šķirnēm,
kas pieder ģenētiski modificētam organismam, šo organismu ir
atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK vai
Regulu (EK) 1829/2003.
2.           Lai šķirnes varētu
reģistrēt šķirņu valsts reģistrā
saskaņā ar IV nodaļu, papildus 1. punktā
noteiktajām prasībām šķirnes atbilst šādām
prasībām:
a)      tām ir oficiāls apraksts, kas
atbilst 60., 61. un 62. pantā noteiktajām atšķirīguma,
viendabīguma un stabilitātes prasībām, vai tām ir
oficiāli atzīts apraksts saskaņā ar 57. pantu;
b)      ja tās pieder ģintīm vai
sugām, kuras ir īpaši nozīmīgas pietiekamai
lauksaimniecības attīstībai Savienībā, kā
minēts 5. punktā, tām ir pietiekama audzēšanas un/vai
izmantošanas vērtība saskaņā ar 58. pantu;
c)      ja tās pieder ģintīm vai
sugām, kuras ir īpaši nozīmīgas ilgtspējīgai
lauksaimniecības attīstībai Savienībā, kā
minēts 6. punktā, tām ir ilgtspējīga audzēšanas
un/vai izmantošanas vērtība saskaņā ar 59. pantu.
3.           Šī panta 2. punkta b) un
c) apakšpunktā noteiktās prasības nepiemēro šādām
šķirnēm:
a)      šķirnes, kurām izsniegts tikai
oficiāli atzīts apraksts;
b)      šķirnes, kas izmantotas vienīgi
kā sastāvdaļas, lai radītu vai audzētu citas
šķirnes.
4.           Lai šķirnes varētu reģistrēt
šķirņu Savienības reģistrā saskaņā ar V
nodaļu, papildus 1. punktā noteiktajām prasībām
šķirnes atbilst šādām prasībām:
a)      tām ir oficiāls apraksts, kas
atbilst 60., 61. un 62. pantā noteiktajām atšķirīguma,
viendabīguma un stabilitātes prasībām;
b)      tās nepieder ģintīm vai
sugām, kuras ir īpaši nozīmīgas pietiekamai
lauksaimniecības attīstībai Savienībā, kā
minēts 5. punktā;
c)      ja tās pieder ģintīm vai
sugām, kuras ir īpaši nozīmīgas ilgtspējīgai
lauksaimniecības attīstībai Savienībā, kā
minēts 6. punktā, tām ir ilgtspējīga
audzēšanas un/vai izmantošanas vērtība saskaņā ar
59. pantu;
d)      tās nav izmantotas kā
vienīgā sastāvdaļa, lai radītu vai audzētu citas
šķirnes.
5.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka
ģintis vai sugas, kurām ir īpaša nozīme pietiekamā
lauksaimniecības attīstībā Savienībā.
Minētās ģintis un sugas nosaka saskaņā ar
IV pielikuma A daļā paredzētajiem kritērijiem.
6.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka
ģintis vai sugas, kurām ir īpaša nozīme
ilgtspējīgā lauksaimniecības attīstībā
Savienībā. Minētās ģintis un sugas nosaka
saskaņā ar IV pielikuma B daļā paredzētajiem
kritērijiem.
57. pants
Tādu šķirņu reģistrācija, kurām
izsniegts oficiāli atzīts apraksts
1.           Šķirni var reģistrēt
šķirņu valsts reģistrā, pamatojoties uz oficiāli
atzītu aprakstu, ja tiek ievērots viens no šiem nosacījumiem:
a)      šķirne nav iepriekš
reģistrēta šķirņu valsts reģistrā vai
šķirņu Savienības reģistrā, un šai šķirnei piederošs
augu pavairojamais materiāls ir darīts pieejams tirgū pirms
šīs regulas stāšanās spēkā;
b)      šķirne ir iepriekš
reģistrēta kādā šķirņu valsts reģistrā
vai šķirņu Savienības reģistrā, pamatojoties uz
tehnisko pārbaudi saskaņā ar 71. pantu, taču tā ir
svītrota no šiem reģistriem vairāk nekā piecus gadus pirms
pašreizējā pieteikuma iesniegšanas un tā neatbilstu
prasībām, kas noteiktas 60., 61. un 62. pantā un
attiecīgā gadījumā 58. panta 1. punktā un
59. panta 1. punktā.
2.           Lai šķirni
reģistrētu, pamatojoties uz oficiāli atzītu aprakstu,
papildus 1. punktā minētajiem nosacījumiem tā atbilst
šādiem nosacījumiem:
a)      to audzē izcelsmes
reģionā(-os);
b)      tā nav iekļauta
šķirņu valsts reģistrā vai šķirņu Savienības
reģistrā kā šķirne ar oficiālu aprakstu;
c)      tai nav piešķirta Savienības
augu šķirņu aizsardzība, kā paredzēts Padomes Regulas
(EK) Nr. 2100/94 62. pantā, vai valsts augu šķirņu
aizsardzība un attiecībā uz šo šķirni netiek izskatīts
pieteikums šādai aizsardzībai.
3.           Pēc šķirnes
reģistrācijas šķirņu valsts reģistrā
saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu kompetentās
iestādes var apstiprināt šai šķirnei papildu izcelsmes
reģionu(-s).
4.           Oficiāli
atzīts apraksts atbilst šādām prasībām:
a)      attiecīgā
gadījumā to pamato uz informāciju, kas iegūta no augu
ģenētisko resursu iestādēm vai organizācijām,
kuras šim mērķim atzinušas dalībvalstis; un
b)      tā precizitāti pamato ar
iepriekšēju oficiālo pārbaužu vai neoficiālo pārbaužu
rezultātiem vai zināšanām, kas gūtas praksē
audzēšanas, pavairošanas un lietošanas laikā.
58. pants
Pietiekama audzēšanas un/vai izmantošanas vērtība
1.           Šīs regulas 56. panta
2. punkta b) apakšpunkta nolūkā uzskata, ka šķirnēm ir
pietiekama audzēšanas un/vai izmantošanas vērtība, ja
salīdzinājumā ar citām šķirnēm, kuras pārbaudītas
līdzīgos agroklimatiskos apstākļos un
līdzīgās audzēšanas sistēmās, to
īpašības, kopumā ņemot, vismaz attiecībā uz
audzēšanu jebkurā reģionā, sniedz ievērojamus
uzlabojumus kultūraugu vai no to iegūto produktu audzēšanā
kopumā vai attiecībā uz īpašu to lietojumu.
2.           Dalībvalstis pieņem
noteikumus par pārbaudēm, kuras veicamas, lai noteiktu
šķirņu valsts reģistrā reģistrējamo
šķirņu pietiekamo audzēšanas un/vai izmantošanas
vērtību. Šie noteikumi attiecas uz šķirņu vērtību
vienā vai vairākās no šādām jomām:
a)      kvalitāte un agronomiskās
īpašības, tostarp ražība;
b)      piemērotība audzēšanai
stabilās un zema ražošanas resursu līmeņa ražošanas
sistēmās, tostarp bioloģiskajā lauksaimniecībā.
Katra dalībvalsts šos noteikumus publicē
un dara tos zināmus aģentūrai, Komisijai un pārējām
dalībvalstīm.
59. pants
Ilgtspējīga audzēšanas un/vai izmantošanas vērtība
1.           Šīs regulas 56. panta
2. punkta c) apakšpunkta un 3. punkta c) apakšpunkta
nolūkā uzskata, ka šķirnēm ir ilgtspējīga
audzēšanas un/vai izmantošanas vērtība, ja
salīdzinājumā ar citām šķirnēm, kuras
pārbaudītas līdzīgos agroklimatiskos apstākļos un
līdzīgās audzēšanas sistēmās, to
īpašības, kopumā ņemot, vismaz attiecībā uz
uzņēmību pret kaitīgajiem organismiem, resursu
ieguldījumu, uzņēmību pret nevēlamām vielām
vai pielāgošanos atšķirīgiem agroklimatiskiem
apstākļiem, sniedz ievērojamus uzlabojumus kultūraugu vai
no tiem iegūto produktu audzēšanā kopumā vai
attiecībā uz to īpašu lietojumu.
2.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko paredz noteikumus
par pārbaudēm, kuras veicamas, lai noteiktu šķirņu
ilgtspējīgo audzēšanas un/vai izmantošanas vērtību.
Šie noteikumi attiecas uz šķirņu īpašībām vienā
vai vairākās šādās jomās:
a)      rezistence pret kaitīgajiem
organismiem;
b)      mazāka vajadzība ieguldīt
īpašus resursus;
c)      zemāks nevēlamu vielu saturs;
vai
d)      palielināta pielāgošanās
spēja atšķirīgiem agroklimatiskajiem apstākļiem.
Šajos noteikumos attiecīgā
gadījumā ņem vērā pieejamos tehniskos protokolus.
60. pants
Atšķirīgums
1.           Šīs regulas 56. panta 2.
un 3. punkta a) apakšpunktā minētā oficiālā
apraksta nolūkā šķirni uzskata par atšķirīgu, ja,
salīdzinot ar izteiktajām īpašībām, kas iegūtas
no konkrētā genotipa vai genotipu kombinācijas, to var skaidri
atšķirt no jebkuras citas šķirnes, kuras esamība ir
vispārzināma pieteikuma iesniegšanas datumā, kas noteikts
atbilstīgi 70. pantam.
2.           Citas šķirnes esamību,
kā minēts 1. punktā, uzskata par vispārzināmu, ja
pieteikuma iesniegšanas datumā, kas noteikts atbilstīgi 70. pantam,
tiek izpildīts viens vai vairāki no šādiem nosacījumiem:
a)      šī šķirne ir iekļauta
šķirņu valsts reģistrā vai šķirņu Savienības
reģistrā;
b)      ir aizpildīts pieteikums par
šīs šķirnes reģistrāciju šķirņu valsts
reģistrā saskaņā ar 66. pantu vai šķirņu
Savienības reģistrā saskaņā ar 95. panta
1. punktu vai par augu šķirņu aizsardzības piešķiršanu
šai šķirnei Savienībā;
c)      šīs šķirnes oficiālais
apraksts ir sagatavots Savienībā, un tehniskā pārbaude ir
veikta saskaņā ar 69. pantu, 71. pantu un attiecīgā
gadījumā ar 73. pantu.
3.           Ja piemēro 2. punkta c)
apakšpunktu, par tehniskajām pārbaudēm atbildīgā(-s)
persona(-s) kompetentajām iestādēm un aģentūrai dara
pieejamu tās šķirnes oficiālo aprakstu, kuras pārbaudi
tā ir veikusi.
61. pants
Viendabīgums
Šīs regulas 56. panta 2. un 3. punkta a)
apakšpunktā minētā oficiālā apraksta nolūkā
šķirni uzskata par viendabīgu, ja atkarībā no
izmaiņām, kas sagaidāmas no konkrētajām pavairošanas
un tipa īpatnībām, tā ir pietiekami viendabīga to
īpašību izpausmē, kurām pārbauda
atšķirīgumu, kā arī jebkuru citu oficiālajā
aprakstā izmantoto īpašību izpausmē.
62. pants
Stabilitāte
Šīs regulas 56. panta 2. un 3. punkta a)
apakšpunktā minētā oficiālā apraksta nolūkā
šķirni uzskata par stabilu, ja izteiktās īpašības, kam
pārbauda atšķirīgumu, kā arī citas īpašības,
ko izmanto šķirnes aprakstam, paliek nemainīgas pēc
atkārtotas pavairošanas vai – pavairošanas ciklu
gadījumā – katra šāda cikla beigās.
63. pants
Piešķirtā augu šķirņu aizsardzība
Ja saskaņā ar Regulas (EK) 2100/1994
62. pantu vai dalībvalsts tiesību aktiem šķirnei ir
piešķirta augu šķirņu aizsardzība, šo šķirni uzskata
par atšķirīgu, viendabīgu un stabilu 56. panta 2. un 3. punkta
a) apakšpunktā minētā oficiālā apraksta nolūkā
un tai ir piemērots nosaukums 56. panta 1. punkta
a) apakšpunkta nolūkā.
64. pants
Šķirņu nosaukumi
1.           Šīs regulas 56. panta
1. punkta a) apakšpunkta nolūkā šķirnes nosaukums nav
uzskatāms par piemērotu, ja:
a)      tā lietošanu Savienības
teritorijā nepieļauj kādas trešās personas iepriekš
noteiktās tiesības;
b)      tas bieži var radīt lietotājiem
sarežģījumus saistībā ar šķirnes atzīšanu vai
reprodukciju;
c)      tas ir identisks vai to var sajaukt ar
šķirnes nosaukumu, ar ko tās pašas vai kādas citas tuvu
radniecīgas sugas šķirne ir reģistrēta šķirņu
valsts reģistrā vai šķirņu Savienības
reģistrā vai ar ko kādas citas šķirnes materiālu dara
pieejamu tirgū kādā no dalībvalstīm vai valstī,
kas ir Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības
apvienības locekle, ja vien attiecīgā cita šķirne vairs
nepastāv un tās nosaukumam nav īpašas nozīmes;
d)      tas ir identisks vai to var sajaukt ar
citiem nosaukumiem, ko bieži lieto, lai preces darītu pieejamas
tirgū, vai tam jābūt brīvam saskaņā ar citiem
Savienības tiesību aktiem;
e)      tas var būt pārkāpums
kādā no dalībvalstīm vai ir pretrunā ar sabiedrisko
kārtību;
f)       tas ir maldinājis vai radījis
pārpratumu attiecībā uz šķirnes īpašībām,
vērtību vai identitāti vai attiecībā uz
selekcionāra identitāti.
2.           Neskarot 1. punktu, ja
šķirne jau ir reģistrēta citos šķirņu valsts
reģistros vai šķirņu Savienības reģistrā,
nosaukumu uzskata par piemērotu tikai tad, ja tas ir identisks nosaukumam,
kas iekļauts minētajos reģistros.
3.           Šī panta 2. punktu
nepiemēro, ja:
a)      nosaukums varētu maldināt vai
radīt pārpratumu saistībā ar attiecīgo šķirni
vienā vai vairākās dalībvalstīs; vai
b)      trešo personu tiesības neļauj
šo nosaukumu brīvi izmantot saistībā ar attiecīgo
šķirni.
4.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
nosaka īpašus noteikumus par šķirņu nosaukumu
piemērotību. Šie noteikumi var attiekties uz:
a)      nosaukumu saistību ar preču
zīmēm;
b)      to saistību ar norādēm par
lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmi vai to
cilmes vietu nosaukumiem ;
c)      pirmtiesību īpašnieku rakstisku
piekrišanu atcelt šķēršļus saistībā ar nosaukuma
piemērotību;
d)      īpašiem kritērijiem, lai
noteiktu, vai nosaukums ir maldinošs vai rada pārpratumus, kā
minēts 1. punkta f) apakšpunktā; un
e)      nosaukuma lietošanu koda veidā.
2. iedaļa
Kloni
65. pants
Klonu reģistrācijas prasības
1.           Klonu var iekļaut
šķirņu valsts reģistrā vai šķirņu Savienības
reģistrā tikai tad, ja tas atbilst šādām
prasībām:
a)      tas pieder ģintīm vai
šķirnēm, kurām ir īpaša vērtība konkrētos
tirgus sektoros un kuras norādītas atbilstīgi 3. punktam;
b)      tas pieder šķirnei, kas ir
reģistrēta šķirņu valsts reģistrā
saskaņā ar IV nodaļu vai šķirņu Savienības
reģistrā saskaņā ar V nodaļu;
c)      tam ir veikta ģenētiskā
atlase;
d)      tam ir piemērots nosaukums.
2.           Lai noteiktu, vai nosaukums ir
piemērots, kā minēts šā panta 1. punkta
d) apakšpunktā, piemēro 64. panta noteikumus ar
nepieciešamajiem grozījumiem. 64. pantā iekļautās
atsauces uz šķirnēm uzskata par atsaucēm uz kloniem.
3.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka
ģintis vai sugas, kuru kloniem ir īpaša nozīme konkrētos
tirgus sektoros.
4.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
nosaka:
a)      ka kloniem, kas pieder
konkrētām ģintīm vai sugām, veic sanitāro atlasi,
lai tos varētu iekļautu šķirņu valsts reģistrā
vai šķirņu Savienības reģistrā; un
b)      šī punkta a) apakšpunktā
minētās sanitārās atlases noteikumus.
IV NODAĻA
Šķirņu valsts reģistra procedūras
1. iedaļa
Šķirnes reģistrācijas procedūra
66. pants
Pieteikuma iesniegšana
1.           Ikviena persona var iesniegt
kompetentajai iestādei pieteikuma šķirnes reģistrācijai
šķirņu valsts reģistrā.
2.           Šā panta 1. punktā
minēto pieteikumu iesniedz rakstiski. Pieteikumu var iesniegt
elektroniskā veidā.
67. pants
Pieteikumu saturs
1.           Pieteikumā šķirnes
reģistrācijai šķirņu valsts reģistrā iekļauj
šādu informāciju:
a)      reģistrācijas
pieprasījums;
b)      tā botāniskā taksona
(ģints vai sugas) identifikācija, kuram šķirne pieder;
c)      attiecīgā gadījumā
pieteikuma iesniedzēja atsauces numurs un tā vārds, uzvārds/nosaukums
un adrese vai attiecīgā gadījumā kopīgo pieteikuma
iesniedzēju vārdi/nosaukumi un adreses un jebkura likumīgā
pārstāvja pilnvaras apstiprinošie dokumenti;
d)      pagaidu nosaukums;
e)      tās personas vārds,
uzvārds/nosaukums, kura ir atbildīga par šķirnes
uzturēšanu, un attiecīgā gadījumā šīs personas
atsauces numurs;
f)       šķirnes galveno īpašību
apraksts un, ja pieejama, aizpildīta tehniskā anketa;
g)      šķirnes uzturēšanas
procedūras apraksts;
h)      šķirnes ģeogrāfiskā
izcelsme;
i)       informācija par to, vai šķirne
ir reģistrēta citā šķirņu valsts reģistrā
vai šķirņu Savienības reģistrā, un par to, vai
pieteikuma iesniedzējam ir zināms, ka pieteikums par
reģistrāciju kādā no šiem reģistriem tiek
izskatīts;
j)       ja šķirne satur ģenētiski
modificētu organismu vai sastāv no tā, pierādījumi
tam, ka attiecīgo ģenētiski modificēto organismu ir
atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK
vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003;
k)      ja pieteikums pamatojas uz oficiāli
atzītu šķirnes aprakstu, dokumentācija, kurā ietverts šis
apraksts, un dokuments vai publikācija, kas to pamato;
l)       ja pieteikums attiecas uz
šķirnēm, kurām piešķirta augu šķirņu
aizsardzība, kā minēts 63. pantā,
pierādījums tam, ka šķirnei ir šāda aizsardzība, un
atbilstošs oficiālais apraksts;
m)     attiecīgā gadījumā
paziņojums, ka šķirnei ir pietiekama audzēšanas un/vai
izmantošanas vērtība, kas minēta 58. panta
1. punktā, un/vai ilgtspējīga audzēšanas un/vai
izmantošanas vērtība, kas minēta 59. panta
1. punktā.
2.           Kopā ar pieteikumu šķirnes
reģistrācijai šķirņu valsts reģistrā iesniedz
arī šķirnes pietiekamas kvalitātes un kvantitātes paraugu,
kā noteikusi kompetentā iestāde.
3.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka
papildu elementus, kas jāiekļauj pieteikumā attiecībā
uz konkrētām ģintīm vai sugām saistībā ar to
šķirņu specifiskajām īpašībām, kuras pieder
minētajām ģintīm vai sugām.
68. pants
Pieteikuma formāts
Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem 66. punktā minētā pieteikuma formātu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
141. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
69. pants
Pieteikuma formālā pārbaude
1.           Kompetentā iestāde
reģistrē katru pieteikumu reģistrācijai šķirņu
valsts reģistrā, ko tā saņem, un veic šī pieteikuma
formālu pārbaudi. Pieteikuma formālajā pārbaudē
nosaka, vai pieteikums atbilst:
a)      67. pantā noteiktajām
prasībām par saturu; un
b)      formātam, kas pieņemts
saskaņā ar 68. pantu.
2.           Ja pieteikums neatbilst
67. pantā noteiktajām prasībām vai atbilstīgi
68. pantam pieņemtajam formātam, kompetentā iestāde
dod pieteikuma iesniedzējam iespēju noteiktā laikā
nodrošināt pieteikuma atbilstību.
70. pants
Pieteikuma iesniegšanas datums
Reģistrācijas pieteikuma datums ir
diena, kurā kompetentajai iestādei ir iesniegts pieteikums, kas atbilst
67. pantā noteiktajām prasībām par saturu un
formātam, kas pieņemts atbilstīgi 68. pantam.
71. pants
Tehniskā pārbaude
1.           Ja formālajā
pārbaudē konstatē, ka pieteikums atbilst 67. pantā
noteiktajām prasībām par saturu un atbilstīgi 68. pantam
pieņemtajam formātam, veic šķirnes tehnisko pārbaudi, lai
sagatavotu oficiālu aprakstu.
2.           Šā panta 1. punktā
minētajā tehniskajā pārbaudē pārbauda:
a)      atbilstību prasībām par
šķirnes atšķirīgumu, viendabīgumu un stabilitāti,
kā noteikts 60., 61. un 62. pantā;
b)      vai attiecīgā
gadījumā šķirnei ir pietiekama audzēšanas un/vai
izmantošanas vērtība atbilstīgi 58. panta 1. punktam un
ilgtspējīga audzēšanas un/vai izmantošanas vērtība
atbilstīgi 59. panta 1. punktam.
3.           Šī panta 1. punktā
minēto tehnisko pārbaudi veic kompetentās iestādes
saskaņā ar 74. pantā minētajām
prasībām.
Pēc pieteikuma iesniedzēja
iesniegtā pieprasījuma kompetentajai iestādei, tehnisko
pārbaudi vai tās daļu var veikt pieteikuma iesniedzējs
saskaņā ar 73. panta noteikumiem un 74. pantā minētajām
prasībām.
4.           Ja šķirnes oficiālais
apraksts, ko sagatavojusi aģentūra vai kompetentā iestāde,
jau ir pieejams, kompetentā iestāde pieņem lēmumu, ka
1. punktā minētā tehniska pārbaude nav vajadzīga.
5.           Atkāpjoties no 4. punkta,
kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu, ka
1. punktā minētā tehniskā pārbaude ir
vajadzīga attiecībā uz šķirni, kuras reģistrācija
ir pieprasīta atbilstīgi 57. panta 1. punkta
b) apakšpunktam.
72. pants
Kompetentās iestādes telpu un organizācijas revīzija
1.           Kompetentā iestāde var
veikt 71. panta 1. punktā minēto tehnisko pārbaudi
tikai tad, ja aģentūra ir veikusi revīziju attiecībā
uz šīs iestādes telpām, kuras paredzētas šim nolūkam,
un tās organizāciju.
Revīzijā pārbauda, vai
kompetentās iestādes telpas un organizācija ir piemērota,
lai veiktu tehnisko pārbaudi attiecībā uz:
a)      atbilstību prasībām par
atšķirīgumu, viendabīgumu un stabilitāti, kā
minēts 60., 61. un 62. pantā; un
b)      atbilstību prasībām par
ilgtspējīgu audzēšanas un/vai īpašas izmantošanas
vērtību, kas minēta 59. panta 1. punktā.
2.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
paredz noteikumus par 1. punktā minēto revīziju.
3.           Pamatojoties uz 1. punktā
minēto revīziju, aģentūra var attiecīgā
gadījumā ieteikt kompetentajai iestādei pasākumus, ar
kuriem nodrošināt kompetento iestāžu telpu un organizācijas
piemērotību. Papildus 1. punktā minētajai
revīzijai aģentūra var veikt papildu revīzijas un
attiecīgā gadījumā ieteikt kompetentajām
iestādēm koriģējošus pasākumus, kas veicami, lai nodrošinātu
to telpu un organizācijas piemērotību.
73. pants
Pieteikuma iesniedzēja veikta tehniskā pārbaude
1.           Pieteikuma iesniedzējs var
veikt 71. panta 1. punktā minēto tehnisko pārbaudi vai
tās daļu tikai tad, ja tas ir saņēmis kompetentās
iestādes atļauju. Pieteikuma iesniedzējs tehnisko pārbaudi
veic īpašās telpās, kas paredzētas šim nolūkam.
2.           Pirms kompetentā iestāde
piešķir atļauju veikt tehnisko pārbaudi, tā veic pieteikuma
iesniedzēja telpu un organizācijas revīziju. Revīzijā
pārbauda, vai telpas un organizācija ir piemērota, lai veiktu
tehnisko pārbaudi attiecībā uz:
a)      atbilstību prasībām par
atšķirīgumu, viendabīgumu un stabilitāti, kā
minēts 60., 61. un 62. pantā; un
b)      atbilstību prasībām par
pietiekamu audzēšanas un/vai īpašas izmantošanas vērtību,
kas minēta 58. panta 1. punktā;
c)      atbilstību prasībām par
ilgtspējīgu audzēšanas un/vai īpašas izmantošanas
vērtību, kas minēta 59. panta 1. punktā.
3.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
paredz noteikumus par 2. punktā minēto revīziju.
4.           Pamatojoties uz 1. punktā
minēto revīziju, kompetentā iestāde var attiecīgā
gadījumā ieteikt pieteikuma iesniedzējam pasākumus, kas
veicami, lai nodrošinātu pieteikuma iesniedzēja telpu un
organizācijas piemērotību.
5.           Papildus 1. punktā
minētajai atļaujai un revīzijai, kompetentā iestāde
var veikt papildu revīzijas un attiecīgā gadījumā
ieteikt pieteikuma iesniedzējam konkrētā laikposmā veikt koriģējošus
pasākumus attiecībā uz pieteikuma iesniedzēja telpām
un organizāciju.
Ja kompetentā iestāde secina, ka
pieteikuma iesniedzēja telpas un organizācija nav piemērota,
tā var atsaukt vai grozīt 1. punktā minēto
atļauju.
74. pants
Tehniskās pārbaudes papildu noteikumi
1.           Komisija saskaņā ar
140. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko
papildina 71., 72. un 73. pantā noteiktās prasības par
tehnisko pārbaudi. Šie deleģētie akti var attiekties uz:
a)      kompetentās iestādes
personāla vai pieteikuma iesniedzēja kvalifikāciju,
apmācību un darbībām 71. panta 1. punktā
minētās tehniskās pārbaudes nolūkā;
b)      nepieciešamo aprīkojumu, tostarp
slimības rezistences īpašību noteikšanas laboratorijām, kas
vajadzīgas, lai veiktu tehnisko pārbaudi;
c)      šķirnes atsauces kopuma izveidi
atšķirīguma novērtēšanai un šāda atsauces kopuma
uzglabāšanas pārvaldi;
d)      tehniskajā pārbaudē
izmantojamo kvalitātes vadības sistēmu, tostarp darbības
reģistru, protokolu vai vadlīniju izveidi;
e)      audzēšanas
izmēģinājumu un laboratorijas testu veikšanu attiecībā
uz konkrētām ģintīm vai sugām.
Šajos deleģētajos aktos ņem
vērā pieejamos tehniskos un zinātniskos protokolus.
2.           Ja saskaņā ar
1. punktu prasības nav pieņemtas, tehniskās pārbaudes
veic atbilstoši valsts protokoliem attiecībā uz 1. punkta a)
līdz e) apakšpunktā minētajiem elementiem.
75. pants
Konfidencialitāte
1.           Ja saistībā ar
71. panta 1. punktā minēto tehnisko pārbaudi
jāveic ģenealoģisko komponentu pārbaude, šīs
pārbaudes rezultātus un ģenealoģisko komponentu aprakstu
pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma uzskata par
konfidenciālu.
2.           Attiecībā uz augu
reproduktīvā materiāla šķirnēm, kuras paredzētas
vienīgi lauksaimniecības izejmateriālu ražošanai
rūpnieciskiem nolūkiem, un pēc pieteikuma iesniedzēja
pieprasījuma 71. panta 1. punktā minētās
tehniskās pārbaudes rezultātus un šo šķirņu
paredzēto lietojumu uzskata par konfidenciālu.
76. pants
Pagaidu pārbaudes ziņojums un pagaidu oficiālais apraksts
1.           Pēc 71. panta
1. punktā minētās tehniskās pārbaudes
kompetentā iestāde sagatavo pagaidu pārbaudes ziņojumu un,
ja tā uzskata, ka ir izpildītas 60.,61. un 62. pantā
minētās prasības par atšķirīgumu, viendabīgumu un
stabilitāti, šķirnes pagaidu oficiālo aprakstu, pamatojoties uz
minēto ziņojumu.
2.           Pagaidu pārbaudes
ziņojumā var ietvert citu pārbaužu ziņojumu atzinumus,
kurus par attiecīgo šķirni sagatavojusi attiecīgā
kompetentā iestāde, citas kompetentās iestādes vai
aģentūra.
3.           Kompetentā iestāde
nosūta pieteikuma iesniedzējam pagaidu pārbaudes ziņojumu
un šķirnes pagaidu oficiālo aprakstu.
4.           Ja kompetentā iestāde
neuzskata pārbaudes ziņojumu par pietiekamu pamatu, lai pieņemtu
lēmumu par šķirnes reģistrāciju, tā pēc savas
ierosmes, pēc apspriešanās ar pieteikuma iesniedzēju vai
pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma veic papildu pārbaudi.
Ikvienu papildu pārbaudi, ko veic, līdz tiek pieņemts
lēmums atbilstīgi 79. panta 1. punktam, uzskata par
daļu no 71. panta 1. punktā minētās
tehniskās pārbaudes.
77. pants
Pārbaudes ziņojums un oficiālais apraksts
1.           Pēc tam, kad kompetentā
iestāde ir devusi iespēju pieteikuma iesniedzējam sniegt
komentārus par pagaidu pārbaudes ziņojumu un pagaidu
oficiālo aprakstu, tā sagatavo galīgo pārbaudes
ziņojumu un galīgo oficiālo aprakstu.
2.           Kompetentās iestādes
pēc pamatota pieprasījuma pārbaudes ziņojumus dara
pieejamus trešajām personām, ievērojot valsts vai Savienības
noteikumus par datu aizsardzību un piemērojamos noteikumus par
konfidencialitāti.
78. pants
Nosaukuma pārbaude
1.           Pēc 69. pantā
minētās pieteikuma formālās pārbaudes un pirms
šķirnes reģistrācijas šķirņu valsts reģistrā
saskaņā ar 79. pantu kompetentā iestāde apspriežas ar
aģentūru par pieteikuma iesniedzēja ierosināto šķirnes
nosaukumu.
2.           Aģentūra iesniedz
kompetentajai iestādei ieteikumu par pieteikuma iesniedzēja
ierosinātā šķirnes nosaukuma piemērotību
saskaņā ar 64. pantā paredzētajām
prasībām. Kompetentā iestāde informē pieteikuma
iesniedzēju par šo ieteikumu.
79. pants
Lēmums par reģistrāciju
1.           Ja, pamatojoties uz 66. līdz
78. pantā noteikto procedūru, secina, ka šķirne atbilst
56. pantā noteiktajām piemērojamajām
prasībām, kompetentā iestāde pieņem lēmumu
šķirni reģistrēt šķirņu valsts reģistrā.
2.           Kompetentā iestāde
pieņem lēmumu atteikt šķirnes reģistrāciju
šķirņu valsts reģistrā, ja:
a)      tā konstatē, ka nav
izpildītas 56. pantā noteiktās piemērojamās
prasības; vai
b)      pieteikuma iesniedzējs nav
izpildījis pienākumus, kas tam noteikti 66. līdz
74. pantā.
3.           Lēmumos par atteikumu
reģistrēt šķirni norāda atteikuma iemeslus.
4.           Kompetentā iestāde
nosūta pieteikuma iesniedzējam 1. un 2. punktā
minētā lēmuma kopiju.
80. pants
Reģistrētas šķirnes un kloni
1.           Atkāpjoties no 66. līdz
79. panta, kompetentās iestādes savos šķirņu valsts
reģistros reģistrē visas šķirnes, kuras pirms šīs
regulas stāšanās spēkā oficiāli pieņemtas vai
reģistrētas attiecīgo dalībvalstu izveidotajos katalogos,
sarakstos vai reģistros atbilstīgi Direktīvas 2002/53/EK
3. pantam, Direktīvas 2002/55/EK 3.panta 2. punktam,
Direktīvas 2008/90/EK 7. panta 4. punktam un Direktīvas
68/193/EEK 5. pantam, un visus klonus, kas reģistrēti
atbilstīgi Direktīvas 68/193/EEK 5. pantam, Direktīvas
2008/90/EK 7. panta 4. punktam, Direktīvas 2008/62/EK
II nodaļai un Direktīvas 2009/145/EK II nodaļas
I iedaļai un III nodaļas I iedaļai.
2.           Šķirnes, kas pieņemtas
atbilstīgi Direktīvas 2008/62/EK 3. pantam un Direktīvas
2009/145/EK 3. panta 1. punktam, reģistrē šķirņu
valsts reģistros kā šķirnes, kurām ir izsniegts
oficiāli atzīts apraksts.
81. pants
Jauns nosaukums pēc reģistrācijas
Ja pēc šķirnes
reģistrācijas kompetentā iestāde konstatē, ka
reģistrācijas laikā šķirnes nosaukums nav bijis
piemērots 64. panta nozīmē, pieteikuma iesniedzējs
iesniedz pieteikumu jaunam nosaukumam. Kompetentā iestāde pieņem
lēmumu par šo pieteikumu pēc apspriešanās ar aģentūru.
Kompetentā iestāde var atļaut iepriekšējo nosaukumu lietot
īslaicīgi.
2. iedaļa
Reģistrācijas periods un šķirnes uzturēšana
82. pants
Reģistrācijas spēkā esamības periods
1.           Šķirnes reģistrācijas
spēkā esamības periods šķirņu valsts
reģistrā ir 30 gadi.
2.           Ja šķirnes sastāv vai
satur ģenētiski modificētu organismu, reģistrācija ir
spēkā tik ilgi, kamēr minēto ģenētiski
modificēto organismu ir atļauts audzēt atbilstīgi
Direktīvai 2001/18/EK vai Regulai (EK) Nr. 1829/2003.
83. pants
Atjaunošanas perioda ilgums
1.           Saskaņā ar
84. pantā minēto procedūru un nosacījumiem
šķirnes reģistrāciju šķirņu valsts reģistrā
var atjaunot uz turpmākiem 30 gadu periodiem.
2.           Ja šķirne sastāv no
ģenētiski modificēta organisma vai to satur,
reģistrāciju atjauno uz laiku, kamēr minēto
ģenētiski modificēto organismu ir atļauts audzēt
atbilstīgi Direktīvai 2001/18/EK vai Regulai (EK) Nr. 1829/2003.
84. pants
Reģistrācijas atjaunošanas procedūra un nosacījumi
1.           Persona, kura vēlas atjaunot
šķirnes reģistrāciju, iesniedz pieteikumu ne agrāk kā
12 mēnešus un ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms
82. pantā minētā spēkā esamības perioda beigām.
2.           Pieteikumu iesniedz rakstiski.
Pieteikumu var iesniegt elektroniskā veidā. Tam pievieno
pierādījumus, kas apliecina, ka ir izpildīti 3. un
4. punkta nosacījumi.
3.           Šķirnes reģistrācijas
atjaunošanu šķirņu valsts reģistrā atļauj tikai tad,
ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)      šķirne arvien atbilst 56. panta
un attiecīgā gadījumā 57. panta prasībām;
b)      kompetentā iestāde nosaka, ka
persona ir atbildīga par šķirnes uzturēšanu saskaņā ar
86. panta noteikumiem.
4.           Kompetentā iestāde var
atjaunot šķirnes reģistrāciju šķirņu valsts
reģistrā bez 1. un 2. punktā minētā atjaunošanas
pieteikuma iesniegšanas, ja tā uzskata, ka reģistrācijas
atjaunošana sekmē ilgtspējīgu lauksaimniecības ražošanu un
ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu, un ja ir
izpildīti 3. punkta nosacījumi.
85. pants
Svītrošana no šķirņu valsts reģistriem
1.           Kompetentā iestāde
pieņem lēmumu svītrot šķirni no šķirņu valsts
reģistra šādos gadījumos:
a)      ja kompetentā iestāde,
pamatojoties uz jauniem pierādījumiem, secina, ka 56. pantā
noteiktās reģistrācijas prasības vairs netiek
ievērotas;
b)      ja pieteikuma iesniedzējs ir
iesniedzis pieprasījumu svītrot šķirni no šķirņu
valsts reģistra;
c)      ja pieteikuma iesniedzējs
nemaksā gada maksu saskaņā ar 87. panta 1. punkta
e) apakšpunktu;
d)      ja to pieprasa par šķirnes
uzturēšanu atbildīgā persona, kā minēts 86. panta
1. punktā, ja vien šķirnes uzturēšanu nenodrošina cita
persona;
e)      ja šķirne vairs netiek uzturēta
saskaņā ar 86. panta prasībām;
f)       ja šķirni uztur trešā
valstī un šī trešā valsts nav sniegusi palīdzību
uzturēšanas kontroļu veikšanā atbilstīgi 86. panta
8. punktam;
g)      ja pieteikuma iesniegšanas laikā
tika sniegti nepareizi vai maldinoši dati par faktiem, uz kuriem pamatojoties
tika pieņemts lēmums par reģistrāciju;
h)      ja pieteikuma iesniedzējs līdz
84. panta 1. punktā minētā atjaunošanas pieteikuma
iesniegšanas termiņa beigām nav iesniedzis šādu pieteikumu un
82. panta 1. punktā minētais spēkā esamības
periods ir beidzies.
2.           Pēc pieteikuma iesniedzēja
pieprasījuma kompetentā iestāde var atļaut no
šķirņu valsts reģistra saskaņā ar 1. punkta
b) apakšpunktu svītrotu šķirni turpināt darīt pieejamu
tirgū līdz 30. jūnijam trešajā gadā pēc
šķirnes svītrošanas no reģistra.
Šo pieprasījumu iesniedz ne vēlāk
kā reģistrācijas perioda beigu datumā.
3.           Pēc šķirnes
svītrošanas no šķirņu valsts reģistra kompetentā
iestāde iesniedz šīs šķirnes paraugu un tās aprakstu
gēnu bankai, kas paredzēta ģenētisko resursu
saglabāšanai.
86. pants
Šķirnes uzturēšana
1.           Šķirņu valsts
reģistrā reģistrētas šķirnes uztur pieteikuma
iesniedzējs vai cita persona, kura rīkojas saskaņā ar
savstarpēju vienošanos ar pieteikuma iesniedzēju. Pieteikuma
iesniedzējs par šo personu informē kompetento iestādi.
2.           Šķirnes uzturēšanu veic
saskaņā ar pieņemto praksi attiecīgi saistībā ar
ģintīm, sugām vai šķirņu veidiem.
3.           Šā panta 1. punktā
minētās personas veic pierakstus par šķirnes uzturēšanu.
Kompetentajai iestādei jebkurā laikā ir iespēja
pārbaudīt šķirnes uzturēšanu, izmantojot šos pierakstus.
Šajos pierakstos ietver arī pirmsbāzes, bāzes, sertificēta
materiāla un standartmateriāla audzēšanu un audzēšanas
posmus pirms pirmsbāzes materiāla.
4.           Šķirnes ar oficiāli
atzītu aprakstu uztur to izcelsmes reģionā(-os).
5.           Kompetentā iestāde veic
kontroli attiecībā uz veidu, kā tiek veikta šķirnes
uzturēšana, un šim nolūkam tā var ņemt attiecīgo
šķirņu paraugus.
6.           Ja kompetentā iestāde
konstatē, ka par šķirnes uzturēšanu atbildīgā persona
neievēro 1. līdz 4. punkta prasības, tā dod
iespēju šai personai veikt koriģējošus pasākumus.
7.           Ja šķirnes uzturēšana
notiek citā dalībvalstī, nevis tajā, kuras šķirņu
valsts reģistrā attiecīgā šķirne ir
reģistrēta, abu attiecīgo dalībvalstu kompetentās
iestādes palīdz viena otrai veikt šķirnes uzturēšanas
kontroles.
8.           Ja šķirnes uzturēšana tiek
veikta trešā valstī, tās dalībvalsts kompetentā
iestāde, kuras šķirņu valsts reģistrā
attiecīgā šķirne ir reģistrēta, pieprasa šīs
trešās valsts iestāžu palīdzību, lai veiktu šķirnes
uzturēšanas kontroles.
3. iedaļa
Reģistrācijas maksa
87. pants
Reģistrācijas maksa
1.           Kompetentās iestādes
iekasē maksu, lai segtu nepieciešamās izmaksas, kas radušās,
veicot šādas darbības:
a)      regulas 69. pantā
minētā pieteikuma formālā pārbaude;
b)      regulas 71. pantā un 73. panta
1. punktā minētā tehniskā pārbaude un
revīzijas;
c)      regulas 78. pantā
minētā šķirnes nosaukuma pārbaude;
d)      regulas 79. pantā minētais
lēmums par reģistrāciju un jebkura administratīva
pārsūdzība, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem
iesniegta pret šādu lēmumu;
e)      šķirnes vai attiecīgā
gadījumā klona iekļaušana šķirņu valsts
reģistrā par katru reģistrācijas perioda gadu;
f)       regulas 86. panta
5. punktā minētās uzturēšanas kontroles.
2.           Šā panta 1. punktā
minētās darbības veic tikai pēc tam, kad pieteikuma
iesniedzējs ir iesniedzis pieprasījumu kompetentajai iestādei,
un pēc tam, kad samaksāta attiecīgā maksa.
Pieprasījumu neuzskata par iesniegtu, ja maksa nav samaksāta viena
mēneša laikā no dienas, kurā kompetentā iestāde ir
pieprasījusi šo maksu un šajā pieprasījumā
norādījusi, kādas būs sekas, ja maksājums netiks
veikts.
3.           Komisija saskaņā ar 140.
pantā minēto procedūru ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus, ar ko nosaka konkrētus izmaksu posteņus,
uz kuriem attieksies 1. punkta a) līdz f) apakšpunkts.
88. pants
Maksa par šķirnēm, kurām izsniegts oficiāli atzīts
apraksts
1.           Attiecībā uz
šķirnēm ar oficiāli atzītu aprakstu neiekasē maksu par
87. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajām
darbībām.
2.           Attiecībā uz
šķirnēm ar oficiāli atzītu aprakstu kompetentās
iestādes samazina maksas summu par 87. panta 1. punkta a), c),
d) un f) apakšpunktā minētajām darbībām. Šo
samazinājumu veic, lai nodrošinātu, ka maksa nerada
šķēršļus attiecīgās šķirnes
reģistrācijai.
89. pants
Atbrīvojums no reģistrācijas maksas
1.           Regulas 87. un 88. pantā
paredzētās maksas neatlīdzina tieši vai netieši, ja vien
tās nav iekasētas nepamatoti.
2.           Pieteikuma iesniedzēji, kuri
nodarbina mazāk nekā 10 personas un kuru gada apgrozījums
vai gada kopējā bilance nepārsniedz 2 miljonus euro, ir
atbrīvoti no 87. un 88. pantā paredzētajām
maksām.
3.           Regulas 87. un 88. pantā
minētās izmaksas neietver tās izmaksas, kas radušās, veicot
2. punktā minēto pieteikuma iesniedzēju oficiālās
kontroles.
4. iedaļa
Klonu reģistrācija
90. pants
Piemērojamie noteikumi
1.           Lai klonu reģistrētu
šķirņu valsts reģistrā, piemēro 1., 2. un
3. iedaļu ar nepieciešamajiem grozījumiem, izņemot
šādus noteikumus:
a)      noteikumi par pieteikumu saturu, kā
noteikts 67. pantā;
b)      noteikumi attiecībā uz
šķirnēm ar oficiāli atzītu aprakstu;
c)      noteikumi attiecībā uz
šķirnēm ar ilgtspējīgu vai pietiekamu audzēšanas
un/vai izmantošanas vērtību.
2.           Attiecībā uz pieteikumu
saturu 67. panta vietā piemēro 92. pantu.
91. pants
Atsauces
Piemērojot 1., 2. un 3. iedaļu
attiecībā uz klona reģistrāciju šķirņu valsts
reģistrā, atsauces interpretē šādi:
a)           atsauces uz šķirnēm
uzskata par atsaucēm uz kloniem;
b)           atsauces uz 56. pantu uzskata
par atsaucēm uz 65. pantu;
c)           atsauces uz 60., 61. un
62. pantā paredzētajām prasībām uzskata par
atsaucēm uz 65. panta 1. punkta b) apakšpunktā un
3. punktā paredzētajām prasībām;
d)           atsauces uz 67. pantu par
pieteikumu saturu uzskata par atsaucēm uz 92. pantu.
92. pants
Pieteikumu saturs
1.           Pieteikumā klona
reģistrācijai šķirņu valsts reģistrā iekļauj
šādu informāciju:
a)      reģistrācijas
pieprasījums;
b)      tās šķirnes identifikācija,
kurai pieder klons;
c)      pieteikuma iesniedzēja vārds,
uzvārds/nosaukums un adrese vai attiecīgā gadījumā
kopīgo pieteikumu iesniedzēju vārdi/nosaukumi un adreses un
jebkura likumīgā pārstāvja pilnvaras apstiprinošie
dokumenti;
d)      pagaidu nosaukums;
e)      par klona uzturēšanu
atbildīgās personas vārds, uzvārds/nosaukums un
attiecīgā gadījumā šīs personas atsauces numurs;
f)       klona galveno īpašību apraksts
un, ja pieejama, aizpildīta tehniskā anketa;
g)      klona ģeogrāfiskā
izcelsme;
h)      informācija par to, vai klons ir
reģistrēts citā šķirņu valsts reģistrā vai
šķirņu Savienības reģistrā un vai pieteikuma
iesniedzējam ir zināms, ka pieteikums par klona
reģistrāciju šajos reģistros tiek izskatīts;
i)       ja klons satur ģenētiski
modificētu organismu vai sastāv no tā, pierādījumi
tam, ka attiecīgo ģenētiski modificēto organismu ir
atļauts audzēt saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK
vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003.
2.           Kopā ar pieteikumu klona
reģistrācijai šķirņu valsts reģistrā iesniedz
arī klona pietiekamas kvalitātes un kvantitātes paraugu.
V NODAĻA
Procedūras attiecībā uz šķirņu Savienības
reģistru
1. iedaļa
Nodaļas mērķis
93. pants
Attiecīgās šķirnes un kloni
Šo nodaļu piemēro šķirnēm
un kloniem, kas vēl nav reģistrēti nevienā šķirņu
valsts reģistrā saskaņā ar 79. pantu.
2. iedaļa
Reģistrācijas procedūra
94. pants
Piemērojamie noteikumi
1.           Lai šķirni vai klonu
reģistrētu šķirņu Savienības reģistrā,
piemēro IV nodaļu ar nepieciešamajiem grozījumiem,
izņemot šādus noteikumus:
a)      noteikumi par nosaukumu pārbaudi,
kā noteikts 78. pantā;
b)      noteikumi par šķirnes
uzturēšanu, kā noteikts 86. pantā;
c)      noteikumi attiecībā uz
šķirnēm ar oficiāli atzītu aprakstu;
d)      noteikumi par atbrīvojumu no
reģistrācijas maksas, kā noteikts 89. panta 2. un
3. punktā.
2.           Attiecībā uz nosaukumu
pārbaudi, šķirnes un klona uzturēšanu un atbrīvojumu no
reģistrācijas maksas, 1. punkta a), b) un d) apakšpunktā
minēto noteikumu vietā piemēro 95., 96. un 97. pantu.
3.           Piemērojot IV nodaļu
šķirnes vai klona reģistrācijai šķirņu Savienības
reģistrā, atsauces interpretē šādi:
a)      atsauces uz kompetento iestādi
uzskata par atsaucēm uz aģentūru;
b)      atsauces uz šķirņu valsts
reģistriem uzskata par atsaucēm uz šķirņu Savienības
reģistru;
c)      atsauces uz 78. pantu uzskata par
atsaucēm uz 95. pantu;
d)      atsauces uz 86. pantu uzskata par
atsaucēm uz 96. pantu;
e)      atsauces uz tādu administratīvu
pārsūdzību, kas pret attiecīgo lēmumu iesniegta
atbilstīgi valsts noteikumiem, uzskata par atsaucēm uz
98. pantā minēto pārsūdzību.
95. pants
Nosaukuma pārbaude
1.           Pēc 69. pantā
minētās pieteikuma formālās pārbaudes, ko piemēro
atbilstīgi 94. pantam, un pirms šķirnes vai klona
reģistrācijas šķirņu Savienības reģistrā
aģentūra pārbauda pieteikuma iesniedzēja ierosināto
šķirnes vai klona nosaukumu.
2.           Aģentūra pieņem
lēmumu par šķirnes vai klona nosaukuma piemērotību
saskaņā ar 64. pantā noteiktajām prasībām.
96. pants
Šķirņu un klonu uzturēšana
1.           Šķirņu Savienības
reģistrā reģistrētas šķirnes un klonus uztur
pieteikuma iesniedzējs vai cita persona, kura rīkojas
saskaņā ar savstarpēju vienošanos ar pieteikuma
iesniedzēju. Par šo personu informē aģentūru.
2.           Uzturēšanu veic
saskaņā ar pieņemto praksi attiecīgi saistībā ar
ģintīm, sugām vai šķirņu veidiem.
3.           Šā panta 1. punktā
minētā persona veic pierakstus par šķirnes vai klona
uzturēšanu. Aģentūrai, izmantojot šos pierakstus, jebkurā
laikā ir iespēja pārbaudīt šķirnes vai klona
uzturēšanu. Šajos pierakstos ietver arī pirmsbāzes, bāzes,
sertificēta materiāla un standartmateriāla audzēšanu un
audzēšanas posmus pirms pirmsbāzes materiāla.
4.           Aģentūra pārbauda,
kā tiek veikta uzturēšana, un šim nolūkam tā var ņemt
šķirņu vai konu paraugus.
5.           Tās dalībvalsts
kompetentās iestādes, kurā tiek uzturēta
attiecīgā šķirne vai klons, palīdz aģentūrai
saistībā ar uzturēšanas kontroli.
6.           Ja aģentūra konstatē,
ka par uzturēšanu atbildīgā persona neievēro 1., 2. un
3. punkta prasības, tā dod iespēju šai personai veikt
koriģējošus pasākumus.
97. pants
Maksas apmērs
1.           Komisija saskaņā ar 140.
pantā minēto procedūru ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus, ar ko nosaka 87. panta 1. punktā minētās maksas
apmēru, ko piemēro atbilstīgi 94. pantam.
2.           Apmērs, kādā tiek
noteiktas maksas atbilstīgi 1. punktam, atspoguļo pareizas
finanšu vadības principus, lai aģentūra varētu uzturēt
līdzsvarotu budžetu.
3. iedaļa
Pārsūdzības
98. pants
Tiesības iesniegt pārsūdzību
Pārsūdzību var
iesniegt par lēmumiem, ko aģentūra pieņēmusi
atbilstīgi 2. iedaļai. To izskata aģentūras
apelācijas padome, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2100/1994
46. pantā.
99. pants
Pārsūdzībām piemērojamie noteikumi
1.           Šīs regulas 98. pantā
minētajām pārsūdzībām piemēro Regulas (EK)
Nr. 2100/1994 ceturtās daļas V un VI nodaļu ar
nepieciešamajiem grozījumiem.
2.           Neatkarīgi no šī panta
1. punkta 98. pantā minētajām
pārsūdzībām nepiemēro šādus Regulas (EK) Nr.
2100/1994 ceturtās daļas V un VI nodaļas noteikumus:
a)      67. panta 1. un 3. punkts;
b)      74. pants;
c)      80. panta 5. punkts.
100. pants
Atsauces
99. panta 1. punkta nolūkā Regulas (EK) Nr.
2100/1994 ceturtās daļas V un VI nodaļā ietvertās atsauces
interpretē šādi:
a)           atsauci 68. pantā uz
82. pantu neņem vērā;
b)           atsauci 70. panta
1. punktā uz “Biroja institūciju, kas ir sagatavojusi
lēmumu” uzskata par atsauci uz aģentūru;
c)           atsauci 76. pantā uz
“pārbaudēm, ko veic, ievērojot 54. un 55. pantu” uzskata par
atsauci uz reģistrācijas pieteikuma tehnisko pārbaudi, ko veic
aģentūra saskaņā ar šo regulu;
d)           atsauci 78. panta 3. un 4. punktā uz 90. panta
2. punktu neņem vērā;
e)           atsauci 79. pantā uz
“kompetentajiem birojiem” uzskata par atsauci uz kompetentajām
iestādēm;
f)            atsauci 80. panta 1. punktā uz “pretendentu uz Kopienas
augu šķirņu aizsardzību vai īpašnieku” uzskata par atsauci
uz reģistrācijas pieteikuma iesniedzēju;
g)           atsauci 80. panta
3. punktā uz “52. panta 2., 4. un 5. punktā noteiktajiem
termiņiem” neņem vērā;
h)           atsauci 81. pantā uz
“Pārbaudes biroju personālu” neņem vērā.
VI NODAĻA
Paziņojums par šķirnēm šķirņu Savienības
reģistrā
101. pants
Paziņošanas kārtība
1.           Katra kompetentā iestāde
piecu darbadienu laikā paziņo aģentūrai par šķirnes
reģistrācijas pieteikumu, 79. pantā minētā
lēmuma pieņemšanu, jaunu nosaukumu pēc reģistrācijas
atbilstīgi 81. pantam, reģistrācijas atjaunošanu
atbilstīgi 83. pantam un šķirnes svītrošanu atbilstīgi
85. pantam.
2.           Katra kompetentā iestāde
informē aģentūru par personu, kura ir atbildīga par
šķirnes uzturēšanu atbilstīgi 86. pantam. Šo
paziņojumu sniedz piecu darbadienu laikā no dienas, kad
kompetentā iestāde ir saņēmusi informāciju par šo
personu.
3.           Komisija ar īstenošanas aktiem
nosaka 1. punktā minēto paziņojumu iesniegšanas
kārtību. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 141. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
VII NODAĻA
Informācijas glabāšana un apstrāde
102. pants
Dokumentācija par šķirņu valsts reģistriem un
šķirņu Savienības reģistru
1.           Kompetentā iestāde
glabā dokumentāciju par katru šķirni, kas reģistrēta
šķirņu valsts reģistrā, un tajā ietver oficiālo
aprakstu, pārbaudes ziņojumu un papildu pārbaudes ziņojumu
atbilstīgi 76. pantam. Attiecīgā gadījumā
dokumentācijā ietver tikai oficiāli atzītu šķirnes
aprakstu un šo aprakstu pamatojošos dokumentus.
2.           Aģentūra glabā
dokumentāciju par katru šķirni, kas reģistrēta
šķirņu Savienības reģistrā, un tajā ietver
oficiālo aprakstu un pārbaudes ziņojumu, kas sagatavots
atbilstīgi 94. panta 1. punktam.
103. pants
Piekļuve informācijai šķirņu valsts reģistros
1.           Katra dalībvalsts informē
pārējās dalībvalstis, aģentūru un Komisiju par
piekļuvi savam šķirņu valsts reģistram.
2.           Katru gadu līdz 31. martam
katra kompetentā iestāde paziņo citām kompetentajām
iestādēm un Komisijai par attiecīgo šķirņu valsts
reģistru grozījumiem, kas izdarīti iepriekšējā
gadā.
3.           Katra kompetentā iestāde
pēc pieprasījuma citai kompetentajai iestādei,
aģentūrai vai Komisijai dara pieejamu šādu dokumentāciju:
a)      attiecīgā gadījumā
attiecīgajā šķirņu valsts reģistrā
reģistrēto šķirņu pārbaudes ziņojumi, kā
minēts 77. panta 1. punktā;
b)      attiecīgā gadījumā
71. panta 1. punktā minēto tehnisko pārbaužu
rezultāti;
c)      to šķirņu saraksts, kuru
reģistrācijas pieteikumi tiek izskatīti;
d)      cita pieejamā informācija par
reģistrētām vai svītrotām šķirnēm.
4.           Kompetentā iestāde veic
attiecīgus pasākumus, lai šķirņu valsts reģistra
dokumentācijā iekļauto informāciju darītu pieejamu
ikvienai personai, kura vēlas piekļūt šai informācijai. Šo
noteikumu nepiemēro, ja informācija saskaņā ar 75. pantu
jāuzskata par konfidenciālu.
104. pants
Piekļuve informācijai par šķirņu Savienības
reģistru
1.           Aģentūra paziņo
kompetentajām iestādēm un Komisijai par informāciju, kas
vajadzīga, lai piekļūtu šķirņu Savienības
reģistram.
2.           Aģentūra katru gadu
līdz 31. martam paziņo citām kompetentajām
iestādēm un Komisijai par šķirņu Savienības
reģistru grozījumiem, kas iepriekšējā gadā
izdarīti attiecībā uz šķirnēm, kuras
reģistrētas saskaņā ar 94. panta 1. punktu.
3.           Aģentūra pēc
pieprasījuma un attiecībā uz šķirnēm, kuras
saskaņā ar 94. panta 1. punktu reģistrētas šķirņu
Savienības reģistrā, kompetentajai iestādei un Komisijai dara
pieejamu šādu dokumentāciju:
a)      reģistrēto šķirņu
pārbaudes ziņojumi vai oficiālie apraksti;
b)      tehnisko pārbaužu rezultāti;
c)      to šķirņu saraksts, kuru
reģistrācijas pieteikumi tiek izskatīti;
d)      cita pieejamā informācija par
reģistrētām vai svītrotām šķirnēm.
4.           Aģentūra veic atbilstošus
pasākumus, lai šķirņu Savienības reģistra
dokumentācijā iekļauto informāciju darītu pieejamu
ikvienai personai, kura vēlas piekļūt šai informācijai. Šos
noteikumus nepiemēro, ja informācija saskaņā ar 75. pantu
jāuzskata par konfidenciālu.
IV DAĻA
KĀ AUDZĒ UN DARA TIRGŪ PIEEJAMU MEŽA REPRODUKTĪVO
MATERIĀLU
I SADAĻA
Vispārīgie noteikumi
105. pants
Darbības joma
Šī daļa attiecas uz to, kā
audzē un dara pieejamu tirgū meža reproduktīvo materiālu.
106. pants
Definīcijas
1.           Šajā daļā
piemēro šādas definīcijas.
a)      “meža bāzes materiāls” ir
sēklu ieguves koki, mežaudze, sēklu ieguves plantācija,
ģimenes vecāki, klons vai klonu maisījums;
b)      “sēklu ieguves koki” ir koki
norobežotā platībā, no kuriem ievāc sēklas;
c)      “mežaudze” ir ierobežota koku
populācija, kurai ir pietiekami viendabīgs sastāvs;
d)      “sēklu ieguves plantācija” ir
atlasītu klonu vai ģimenes stādījums, kas izolēts vai
apsaimniekots tā, lai novērstu vai samazinātu
apputeksnēšanu no ārējiem avotiem, un kopts tā, lai ražotu
biežas, bagātīgas un viegli ievācamas sēklu ražas;
e)      “ģimenes vecāki” ir koki, no
kuriem iegūst pēcnācējus ar kontrolētu vai brīvu
apputeksnēšanu no viena identificēta vecāka, ko izmanto par
sievišķo augu, apputeksnējot ar viena vecāka (pilns sibs) vai
vairāku identificētu vai neidentificētu vecāku (pussibs)
putekšņiem;
f)       “klons” ir indivīdu (rametu) grupa,
kas sākotnēji iegūti no viena indivīda (orteta), to
veģetatīvi pavairojot, tostarp ar spraudeņiem, mikropavairošanu,
potzariem, noliekšņiem vai dalīšanu;
g)      “klonu maisījums” ir
identificētu klonu maisījums noteiktās attiecībās;
h)      “autohtona mežaudze” vai “autohtoni
sēklu ieguves koki” ir mežaudze vai sēklu ieguves koki, kas:
i)        pastāvīgi vairoti ar
mežeņu palīdzību; vai
ii)       ir mākslīgi atjaunoti no
reproduktīvā materiāla, kas ievākts tajā pašā
mežaudzē vai no sēklu ieguves kokiem; vai
iii)      ir mākslīgi atjaunoti no
reproduktīvā materiāla, kas ievākts tuvu esošajā
mežaudzē vai no tuvu esošiem sēklu ieguves kokiem un kas atbilst i)
un ii) punktā norādītajam aprakstam;
i)       “vietējas izcelsmes mežaudze” vai
“vietējas izcelsmes sēklu ieguves koki” ir mežaudze vai sēklu
ieguves koki, kas mākslīgi izaudzēti no sēklām, kuru
izcelsme ir vienā un tajā pašā proveniences reģionā;
j)       “izcelsme” ir:
i)        autohtonai mežaudzei vai sēklu
ieguves kokiem –vieta, kurā koki aug;
ii)       alohtoni mežaudzei vai sēklu
ieguves kokiem – vieta, no kuras sēklas vai stādi ir
introducēti;
k)      “provenience” ir vieta, kurā
mežaudze aug;
l)       “proveniences reģions” – sugām
vai apakšsugām – apgabals vai apgabalu grupa ar pietiekami
viendabīgiem ekoloģiskajiem apstākļiem, kuros ir atrodamas
mežaudzes vai sēklu ieguves koki ar līdzīgām
fenotipiskām vai ģenētiskām īpašībām, un
kurš attiecīgā gadījumā ir norobežots ar augstuma robežām;
m)     “kategorija” ir jebkura no šīm
iegūtā meža reproduktīvā materiāla grupām: izcelsme
zināma, atlasīts, uzlabots vai pārāks reproduktīvais
materiāls;
n)      “izcelsme zināma”: no meža
bāzes materiāla iegūts reproduktīvais materiāls, kas
ir vai nu sēklu ieguves koki, vai mežaudze un kas atrodas vienā
proveniences reģionā;
o)      “atlasīts”: iegūts no meža
bāzes materiāla, kas ir mežaudze, kura atrodas vienā
proveniences reģionā un ir fenotipiski atlasīts populācijas
līmenī;
p)      “uzlabots”: iegūts no meža
bāzes materiāla, kas ir sēklu ieguves plantācijas,
ģimenes vecāki, kloni vai klonu maisījumi, kura
sastāvdaļas ir fenotipiski atlasītas indivīdu
līmenī;
q)      “pārāks“: iegūts no meža
bāzes materiāla, kas sastāv no augstākās
kvalitātes mežaudzēm, sēklu ieguves plantācijām,
ģimenes vecākiem, kloniem vai klonu maisījuma;
r)       “stādāmais materiāls” ir
viens no šiem:
i)        stādi, kas izaudzēti no
sēklu vienībām;
ii)       stādi, kas izaudzēti no augu
daļām; vai
iii)      stādi, kas izaudzēti no
mežeņiem;
s)       “sēklu vienība” ir
čiekuri, augļkopa, augļi un sēklas, kas paredzētas
stādāmā materiāla audzēšanai;
t)       “stādu daļas” ir stumbra, lapu
un sakņu spraudeņi, mikropavairošanas pārstādāmais
materiāls vai dīgļi, pumpuri, noliekšņi, saknes, atvases,
dzinumi un jebkuras stāda daļas, kuras paredzētas stādāmā
materiāla audzēšanai;
u)      “izmantošanas apgabals” ir apvidus,
kurā meža reproduktīvo materiālu izmanto norādītajiem
nolūkiem.
II SADAĻA
Meža bāzes materiāls
107. pants
Meža bāzes materiāla apstiprināšana
1.           Kompetentā iestāde
apstiprina meža bāzes materiālu, kas paredzēts attiecīgo
meža reproduktīvā materiāla kategoriju audzēšanai, ja tas
atbilst V, VI, VII vai VIII pielikumā noteiktajām
prasībām.
2.           Katru apstiprināto meža
bāzes materiāla vienību (turpmāk “apstiprinājuma
vienība”) identificē ar īpašu atsauci uz 112. panta
1. punktā minēto reģistru.
3.           Apstiprinājumu atceļ, ja
1. punktā minētās prasības vairs netiek
ievērotas.
4.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko papildina
VII pielikuma 3. punktā noteiktās prasības par kloniem
un VII pielikuma 4. punktā noteiktās prasības par
klonu maisījumiem, nosakot maksimālo gadu skaitu vai maksimālo
ramešu skaitu, attiecībā tikai uz kuru drīkst veikt klonu vai
klonu maisījuma apstiprināšanu.
108. pants
Pārāka materiāla audzēšanai paredzēta meža
bāzes materiāla pagaidu apstiprināšana
1.           Kompetentās iestādes var
uz laiku līdz 10 gadiem piešķirt pagaidu apstiprinājumu
meža bāzes materiālam, kas paredzēts pārāka meža
reproduktīvā materiāla audzēšanai un kura atbilstība
107. panta 1. punktā minētajām prasībām nav
noteikta, ja var pieņemt, ka šis meža bāzes materiāls pēc
testu pabeigšanas atbildīs prasībām apstiprinājuma
saņemšanai. Šo pieņēmumu pamato uz VIII pielikumā
minētās ģenētiskās izvērtēšanas vai salīdzinošo
testu pagaidu rezultātiem.
2.           Šā panta 1. punktā
minēto pagaidu apstiprinājumu var attiecināt uz visu vai
daļu attiecīgās dalībvalsts teritorijas.
109. pants
Pārbaudes pēc apstiprināšanas
Kompetentās iestādes pēc 107.
un 108. pantā minētās apstiprināšanas regulāri
atkārtoti pārbauda meža bāzes materiālu, kas paredzēts
atlasīta, uzlabota un pārāka meža reproduktīvā
materiāla kategoriju audzēšanai, lai apstiprinātu
atbilstību minētajiem pantiem.
110. pants
Proveniences reģionu ierobežošana
1.           Dalībvalstis norobežo tāda
meža bāzes materiāla proveniences reģionus, kas sastāv no
mežaudzēm vai sēklu ieguves kokiem un kas paredzēts tāda
meža reproduktīvā materiāla audzēšanai, kurš pieder
kategorijām “izcelsme zināma” un “atlasīts”.
2.           Dalībvalstis sagatavo un
publicē kartes, kurās norādītas proveniences reģionu
robežas. Šīs kartes nosūta Komisijai un citām
dalībvalstīm.
111. pants
Paziņojums par nodomu ievākt apstiprinātu meža bāzes
materiālu
Profesionālie operatori savlaicīgi
informē kompetentās iestādes par nodomu ievākt
materiālu no apstiprināta meža bāzes materiāla.
112. pants
Apstiprināta meža bāzes materiāla valsts reģistrs un
valsts saraksts
1.           Dalībvalstis izveido
atbilstīgi 107. un 108. pantam to teritorijā apstiprināta meža
bāzes materiāla valsts reģistru. Šajā reģistrā
ietver informāciju par apstiprinājuma vienību un tā īpašo
reģistra atsauces numuru.
2.           Katra dalībvalsts izveido,
publicē un atjaunina valsts reģistra kopsavilkumu valsts saraksta
veidā.
3.           Šā panta 2. punktā
minēto valsts sarakstu sagatavo vienotā formātā. Tajā
uzskaita katru apstiprinājuma vienību. Tomēr, pamatojoties uz
proveniences reģioniem, ir atļauts sagatavot kopsavilkumu
attiecībā uz tāda meža bāzes materiālu, ko
paredzēts iekļaut kategorijās “izcelsme zināma” un
“atlasīts” bāzes materiāls.
4.           Šā panta 2. punktā
minētajā valsts sarakstā iekļauj šādu
informāciju:
a)      botāniskais nosaukums;
b)      audzēšanas kategorija, kurai
attiecīgais meža bāzes materiāls ir paredzēts;
c)      no meža bāzes materiāla
iegūstamā meža reproduktīvā materiāla
mērķis;
d)      meža bāzes materiāla veids
(sēklu ieguves koki, mežaudze, sēklu ieguves plantācija,
ģimenes vecāki, klons vai klonu maisījums);
e)      reģistra atsauce uz
apstiprinājuma vienību vai attiecīgā gadījumā
tā kopsavilkums vai proveniences reģiona identitātes kods;
f)       atrašanās vieta: vajadzības
gadījumā īsais nosaukums un jebkura no šīm norādēm:
i)        meža bāzes materiālam, kas
paredzēts kategorijas “izcelsme zināma” audzēšanai, proveniences
reģions un ģeogrāfiskā atrašanās vieta pēc garuma
un platuma diapazona;
ii)       meža bāzes materiālam, kas
paredzēts kategorijas “atlasīts” audzēšanai, proveniences
reģions un ģeogrāfiskā atrašanās vieta pēc garuma
un platuma vai garuma un platuma diapazons;
iii)      meža bāzes materiālam, kas
paredzēts kategorijas “uzlabots” audzēšanai, precīza(-s)
ģeogrāfiskās atrašanās vieta(-s), kur tiek uzturēts
meža bāzes materiāls;
iv)      meža bāzes materiālam, kas
paredzēts kategorijas “pārāks” audzēšanai, precīza(-s)
ģeogrāfiskās atrašanās vieta(-s), kur tiek uzturēts
meža bāzes materiāls;
g)      augstums vai augstuma diapazons;
h)      platība: sēklu ieguves koku,
mežaudzes(-džu) vai sēklu ieguves plantācijas(-u) lielums;
i)       izcelsme: norāda, vai meža
bāzes materiāls ir autohtons/vietējas izcelsmes, alohtons/svešas
izcelsmes vai arī tā izcelsme nav zināma. Alohtonam/svešas
izcelsmes meža bāzes materiālam norāda izcelsmi, ja tā ir
zināma;
j)       kategorijai “pārāks”
paredzēta meža bāzes materiāla gadījumā norāda,
vai tas ir ģenētiski modificēts.
5.           Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem 3. punktā minēto vienotu formātu,
kādā veidojami valsts saraksti. Minētos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 141. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
113. pants
Apstiprinātā meža bāzes materiāla Savienības
saraksts
1.           Dalībvalstis piecu darbadienu
laikā paziņo aģentūrai, Komisijai un pārējām
dalībvalstīm par 112. panta 2. punktā minēto
valsts sarakstu un visiem tā atjauninājumiem.
2.           Pamatojoties uz katras
dalībvalsts paziņoto valsts sarakstu, aģentūra izveido,
publicē un atjaunina reģistru ar nosaukumu “Savienības meža
reproduktīvā materiāla audzēšanai paredzētā
apstiprinātā meža bāzes materiāla saraksts”.
Aģentūra minētajā
reģistrā iekļauj visus elementus, kas ietverti Kopienas
Apstiprinātā meža reproduktīvā materiāla ieguves avotu
sarakstā meža reproduktīvā materiāla ražošanai, kurš
publicēts saskaņā ar Direktīvas 1999/105/EK
11. panta 1. punktu.
3.           Šajā Savienības
sarakstā atspoguļo informāciju, kas ietverta 112. pantā
minētajos valsts sarakstos, un norāda izmantošanas apgabalu un
atļaujas, kas piešķirtas atbilstīgi 128. pantam.
4.           Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem 1. punktā minētā paziņojuma un 2. punktā
minētā reģistra formātu. Minētos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 141. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
III SADAĻA
Kā dara pieejamu tirgū no meža bāzes materiāla iegūtu
materiālu
114. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro, darot pieejamu
tirgū no meža bāzes materiāla iegūtu meža reproduktīvo
materiālu.
I NODAĻA
Prasību saraksts
115. pants
Prasības par to, kā meža reproduktīvo materiālu
darīt pieejamu tirgū
Meža reproduktīvo materiālu dara
pieejamu tirgū tikai tad, ja tas atbilst:
a)           II nodaļā
norādītajām reģistrācijas prasībām;
b)           kvalitātes prasībām,
kas attiecīgajai kategorijai norādītas
III nodaļā;
c)           IV nodaļā
norādītajām prasībām attiecībā uz apiešanos;
d)           V nodaļā
norādītajām sertifikācijas un identifikācijas
prasībām.
II NODAĻA
Reģistrācijas prasības
116. pants
Meža reproduktīvais materiāls, kas iegūts no valsts
reģistrā reģistrēta meža bāzes materiāla
Meža reproduktīvo materiālu var
darīt pieejamu tirgū tikai tad, ja tas ir iegūts no
apstiprināta meža bāzes materiāla, kurš reģistrēts
valsts reģistrā atbilstīgi 112. panta 1. punktam un
apstiprināts attiecīgajai kategorijai atbilstīgi
II sadaļai.
III NODAĻA
Kvalitātes prasības
117. pants
Kvalitātes prasības
1.           Meža reproduktīvo
materiālu dara pieejamu tirgū tikai kategorijā “izcelsme
zināma”, “atlasīts”, “uzlabots” vai “pārāks”.
2.           Meža reproduktīvo
materiālu, kas pieder pie IX pielikumā norādītajām
sugām un mākslīgajiem hibrīdiem, nedrīkst darīt
pieejamu tirgū kategorijā “izcelsme zināma”, ja tas ir iegūts,
veģetatīvi pavairojot citu meža reproduktīvo materiālu.
3.           Meža reproduktīvo
materiālu, kas pieder pie IX pielikumā norādītajiem
mākslīgajiem hibrīdiem, dara pieejamu tirgū tikai
kategorijā “atlasīts”, “uzlabots” vai “pārāks”.
4.           Meža reproduktīvo
materiālu, kas pieder pie IX pielikumā norādītajām
sugām un mākslīgajiem hibrīdiem, drīkst darīt
pieejamu tirgū tikai kategorijā “atlasīts”, ja tas ir
masveidā pavairots no sēklām.
5.           Neatkarīgi no 1. un
2. punkta meža reproduktīvo materiālu, kas pieder pie IX
pielikumā norādītajām sugām un mākslīgajiem
hibrīdiem un kas pilnībā vai daļēji sastāv no
ģenētiski modificētiem organismiem, drīkst darīt
pieejamu tirgū tikai kategorijā “pārāks”.
6.           Regulas X pielikumā ir noteikti
meža bāzes materiāla veidi, kurus izmanto pie IX pielikumā
norādītajām sugām un mākslīgajiem hibrīdiem
piederoša meža pavairojamā materiāla dažādo kategoriju
audzēšanai.
118. pants
Papildu prasības dažām meža reproduktīvā materiāla
formām
Meža reproduktīvo materiālu, kas
pieder pie IX pielikumā norādītajām un XI minētajām
sugām un mākslīgajiem hibrīdiem, drīkst darīt
pieejamu tirgū tikai tad, ja tas papildus prasībām, kas
piemērojamas atbilstīgi 117. pantam, atbilst arī XI
pielikumā noteiktajām kvalitātes prasībām.
119. pants
Papildu prasības dažām augu daļām un stādāmajam
materiālam
Komisija saskaņā ar 140. pantu ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka kvalitātes
prasības, lai darītu pieejamas tirgū IX pielikumā norādīto
sugu un mākslīgo hibrīdu konkrētas augu daļas un
stādāmo materiālu, papildinot 117. un 118. pantā
minētās prasības. Šajās prasībās ņem
vērā zinātnes un tehnikas attīstību.
IV NODAĻA
Prasības attiecībā uz apiešanos
120. pants
Partijas
1.           Meža reproduktīvo
materiālu visos audzēšanas posmos glabā atsevišķās
partijās pēc atsauces uz atsevišķām apstiprinājuma
vienībām, no kurām tas iegūts.
2.           Meža reproduktīvo
materiālu dara pieejamu tirgū partijās.
121. pants
Sēklu vienību iepakojums
Sēklu vienības dara pieejamas
tirgū vienīgi aizzīmogotos iepakojumos. Izmanto tādu
aizzīmogošanas ierīci, ko vairs nevar izmantot, ja iepakojums ir
atvērts.
V NODAĻA
Sertifikācijas un identifikācijas prasības
122. pants
Meža reproduktīvā materiāla izcelsmes sertifikāts
1.           Kompetentā iestāde
pēc ievākšanas visam meža reproduktīvajam materiālam, kas
iegūts no apstiprināta meža bāzes materiāla, izsniedz
izcelsmes sertifikātu ar atsauci uz 112. panta 4. punkta
e) apakšpunktā minēto reģistru.
2.           Izcelsmes sertifikātā
ietver attiecīgo informāciju, kas attiecīgā
gadījumā noteikta XII pielikuma A, B un C daļā.
3.           Turpmākai veģetatīvai
pavairošanai saskaņā ar 117. panta 2. punktu izsniedz jaunu izcelsmes
sertifikātu.
4.           Ja notiek samaisīšana
saskaņā ar 126. panta 1., 2., 3. vai 5. punktu, izsniedz jaunu
izcelsmes sertifikātu vai citu dokumentu, kurā norādīti
maisījumu veidojošo materiālu iepriekšējie sertifikāti.
5.           Komisija ar īstenošanas aktiem
nosaka 1. punktā minētā izcelsmes sertifikāta formāta
paraugu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
141. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
123. pants
Partiju identifikācija
1.           Katrai partijai jābūt
skaidri identificējamai visā procesā, sākot no
savākšanas līdz piegādei galalietotājam.
2.           Katru meža reproduktīvā
materiāla partiju identificē pēc šādas informācijas:
a)      izcelsmes sertifikāta kods un
numurs;
b)      botāniskais nosaukums;
c)      meža reproduktīvā
materiāla kategorija;
d)      mērķis;
e)      tā meža bāzes materiāla
veids, no kura iegūts meža reproduktīvais materiāls (sēklu
ieguves koki, mežaudze, sēklu ieguves plantācija, ģimenes
vecāki, klons vai klonu maisījums);
f)       meža bāzes materiāla
reģistra atsauce vai meža bāzes materiāla proveniences
reģiona identitātes kods;
g)      vai meža bāzes materiāls, no
kura iegūts meža reproduktīvais materiāls, ir autohtons vai
vietējas izcelsmes, alohtons vai svešas izcelsmes, vai tā izcelsme nav
zināma;
h)      sēklu vienību
gadījumā – nogatavošanās gads;
i)       stādāmā materiāla,
sējeņu vai spraudeņu vecums;
j)       stādāmā materiāla
veids (nogriezti gabali, pārstādīti vai stādīti
traukos);
k)      attiecīgā gadījumā
norāde, ka tas ir ģenētiski modificēts;
l)       attiecīgā gadījumā
norāde, ka tas ir veģetatīvi pavairots.
124. pants
Marķēšana
1.           Katrai partijai pievieno
etiķeti, ko sagatavo profesionālais operators (turpmāk
“operatora etiķete”). Papildus 123. pantā noteiktajai
informācijai operatora etiķetē ietver šādu
informāciju:
a)      saskaņā ar 122. panta
1. punktu izsniegtā izcelsmes sertifikāta numurs vai atsauce uz
citu atbilstīgi 122. panta 4. punktam pieejamo dokumentu;
b)      profesionālā operatora
vārds, uzvārds/nosaukums un attiecīgā gadījumā
atsauces numurs;
c)      piegādātais daudzums;
d)      ja “pārākās” kategorijas
meža reproduktīvais materiāls iegūts no meža bāzes
materiāla, kuram ir piešķirts pagaidu apstiprinājums
saskaņā ar 108. panta 1. punktu, – vārdi “pagaidu apstiprinājums”.
2.           Attiecībā uz
sēklām operatora etiķetē iekļauj arī šādu
informāciju:
a)      tīru sēklu, citu sēklu un
inertā materiāla masas daļa procentos;
b)      tīro sēklu dīgtspēja,
vai, ja dīgtspēju noteikt nav iespējams vai nav praktiski,
dzīvotspēja procentos, kas novērtēta ar konkrētas
metodes palīdzību;
c)      1000 tīru sēklu svars;
d)      dīgtspējīgu sēklu
skaits uz kilogramu produkta, ko dara pieejamu tirgū kā sēklas,
vai arī, ja dīgtspējīgo sēklu skaitu noteikt nav
iespējams vai nav praktiski, dzīvotspējīgo sēklu
skaits uz kilogramu.
3.           "Izcelsmes zināma" kategorijas
reproduktīvajam materiālam operatora etiķete ir dzeltena,
"atlasīts" kategorijas reproduktīvajam materiālam –
zaļa, "uzlabots" kategorijas reproduktīvajam
materiālam – rozā un "pārāks" kategorijas
reproduktīvajam materiālam – zila.
4.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka
nosacījumus, saskaņā ar kuriem operatora etiķeti papildina
ar citu profesionālā operatora sagatavotu dokumentu. Ar šiem deleģētajiem aktiem nosaka,
kāda informācija iekļaujama minētajā dokumentā.
125. pants
Populus spp. sugai
piederoša meža reproduktīvā materiāla marķēšana
Populus spp.
gadījumā augu daļas dara pieejamas tirgū tikai tad, ja
operatora etiķetē ir norādīts Savienības
klasifikācijas numurs saskaņā ar C daļas XI pielikuma 2. panta
b) punktu.
126. pants
Meža reproduktīvā materiāla maisījumi
1.           Meža reproduktīvā
materiāla maisījumus audzē un dara pieejamus tirgū
saskaņā ar šī panta noteikumiem.
2.           Meža reproduktīvā
materiāla, kas iegūts no vienas vai vairākām
apstiprinājuma vienībām kategorijās “izcelsme zināma”
vai “atlasīts”, samaisīšanu var veikt, ja apstiprinājuma
vienības atrodas vienā proveniences reģionā.
3.           Ja atbilstīgi 2. punktam
kategorijā “izcelsme zināma” samaisa meža reproduktīvo
materiālu, kas iegūts no dažādiem sēklu ieguves kokiem un
mežaudzēm, jauno apvienoto partiju sertificē kā
“reproduktīvo materiālu, kas iegūts no sēklu ieguves
kokiem”.
4.           Ja meža reproduktīvo
materiālu, kas iegūts no alohtonas vai svešas izcelsmes meža
bāzes materiāla, atbilstīgi 2. punktam samaisa ar meža
reproduktīvo materiālu, kas iegūts no nezināmas izcelsmes
meža bāzes materiāla, jauno apvienoto partiju sertificē kā
“nezināmas izcelsmes” materiālu.
5.           Ja samaisīšanu veic
saskaņā ar 4. punktu, proveniences reģiona identitātes
kodu nedrīkst aizstāt ar reģistra atsauci, kā
paredzēts 123. panta f) apakšpunktā.
6.           Var samaisīt meža
reproduktīvo materiālu, kas iegūts no vienas apstiprinājuma
vienības no dažādiem nogatavošanās gadiem, ja
profesionālais operators reģistrē faktiskos nogatavošanās
gadus un katrā gadā iegūtā materiāla proporciju.
127. pants
Grozījumi V–XII pielikumā
Komisija saskaņā ar 140. pantu ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza V–XII pielikumu.
Šajos grozījumos ņem vērā zinātnes vai tehnikas
attīstību un ekonomikas rādītājus.
IV SADAĻA
Atkāpes
128. pants
Stingrākas prasības un aizliegumi
1.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var atļaut dalībvalstīm:
a)      pieņemt kvalitātes
prasības, kas ir stingrākas nekā 117. un 118. pantā
norādītās prasības; un
b)      aizliegt darīt pieejamu tirgū
konkrētu meža reproduktīvo materiālu, kas paredzēts
sēšanai vai stādīšanai visā tās teritorijā vai
tās teritorijas daļā.
Šī punkta b) apakšpunktā minēto
aizliegumu var piemērot tikai, darot šo materiālu pieejamu tirgū
galalietotājiem.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 141. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
2.           Lai saņemtu 1. punkta a)
un b) apakšpunktā minēto atļauju, dalībvalstis iesniedz
Komisijai pieprasījumu, kas ietver:
a)      noteikumu projektu par
ierosinātajām prasībām vai aizliegumiem;
b)      pamatojumu šādu prasību vai
aizliegumu nepieciešamībai un samērīgumam;
c)      informāciju par to, vai
ierosinātās prasības vai aizliegumi būs pastāvīgi
vai attieksies uz konkrētu laikposmu.
3.           Šā panta 1. punktā
minēto atļauju piešķir, ja ir izpildīti šādi
nosacījumi:
a)      1. punktā minēto
ierobežojumu vai aizliegumu īstenošana nodrošina attiecīgā meža
reproduktīvā materiāla kvalitātes uzlabošanu, vides
aizsardzību vai ģenētisko resursu saglabāšanu; un
b)      1. punktā minētie
ierobežojumi vai aizliegumi ir nepieciešami un samērīgi to
mērķim.
4.           Šī panta 1. punktā
minēto atļauju piešķir, pamatojoties uz:
a)      pierādījumiem, kas
saistīti ar proveniences reģionu vai materiāla izcelsmi, un
dokumentāciju, kas liecina par attiecīgo klimatisko un
ekoloģisko datu atšķirībām; vai
b)      zināmajiem
izmēģinājumu, zinātniskās izpētes
rezultātiem vai rezultātiem, kas gūti mežsaimniecības
praksē saistībā ar stādāmā materiāla
izdzīvošanu un attīstību, kā arī izaugsmi
morfoloģisko vai fizioloģisko īpašību ziņā.
129. pants
Īslaicīgas piegādes grūtības
1.           Lai novērstu
īslaicīgas grūtības meža reproduktīvā
materiāla vispārējā piegādē, kas var rasties
dalībvalstī, attiecīgās dalībvalsts kompetentā
iestāde var atļaut darīt pieejamu tirgū meža
reproduktīvo materiālu, kas pieder IX pielikumā
norādītajām sugām un mākslīgajiem hibrīdiem,
piemērojot zemākas prasības salīdzinājumā ar
117. pantā un attiecīgā gadījumā 118. un 119. pantā
noteiktajām prasībām.
Atļauju uz noteiktu laikposmu izsniedz,
pamatojoties uz attiecīgā profesionālā operatora pamatotu
pieprasījumu.
Tāda meža reproduktīvā
materiāla etiķete, kas darīts pieejams tirgū
saskaņā ar šo punktu, ir brūnā krāsā. Tajā
norāda, ka meža reproduktīvais materiāls atbilst zemākām
kvalitātes prasībām salīdzinājumā ar
117. pantā un attiecīgā gadījumā 118. un 119.
pantā minētajām prasībām.
Dalībvalstis informē Komisiju un
pārējās dalībvalstis par katru atļauju, kas
piešķirta saskaņā ar šo punktu.
2.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var pieprasīt dalībvalstij atcelt vai grozīt saskaņā
ar 1. punktu piešķirto atļauju, ja tā secina, ka
minētā atļauja ir nevajadzīga vai nesamērīga
mērķim novērst īslaicīgas grūtības meža
reproduktīvā materiāla vispārējā
piegādē. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 141. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
130. pants
Sēklas, kas ātri darītas pieejamas tirgū
Lai esošās sezonas kultūraugu
sēklas ātri darītu pieejamas tirgū, meža reproduktīvo
materiālu var darīt pieejamu tirgū līdz pirmajam
pircējam, operatora etiķetē neiekļaujot informāciju
par dīgtspēju vai dzīvotspēju atbilstīgi
124. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktam. Profesionālais
operators pēc iespējas ātrāk sniedz 124. panta 2. punkta b)
un d) apakšpunktā minēto informāciju.
131. pants
Atbrīvojums attiecībā uz nelieliem daudzumiem
1.           Ja sēklas dara pieejamas
tirgū nelielos daudzumos, 124. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā
noteiktās informācijas prasības attiecībā uz
dīgtspēju vai dzīvotspēju nepiemēro.
2.           Komisija saskaņā ar 140.
pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka 1. punktā
minēto nelielo daudzumu maksimālo apjomu konkrētām meža
reproduktīvā materiāla kategorijām vai sugām, lai
nodrošinātu, ka 1. punktā minētais atbrīvojums tiek
piemērots samērīgi.
132. pants
Ārkārtas pasākumi
1.           Ja ir acīmredzams, ka meža
reproduktīvais materiāls varētu radīt nopietnu
apdraudējumu cilvēku, dzīvnieku, augu veselībai un videi un
šādu risku nevar apmierinoši novērst ar attiecīgās(-o)
dalībvalsts(-u) veiktajiem pasākumiem, atkarībā no
situācijas nopietnības Komisija pēc savas iniciatīvas vai
pēc dalībvalsts pieprasījuma nekavējoties veic atbilstošus
pagaidu ārkārtas pasākumus, tostarp pasākumus, ar ko
ierobežo vai aizliedz darīt tirgū pieejamu attiecīgo augu
reproduktīvo materiālu. Šos pasākumus pieņem, izmantojot
īstenošanas aktus saskaņā ar 141. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
2.           Pienācīgi pamatotos
gadījumos, kad ārkārtas gadījumā nepieciešams
steidzami novērst nopietnu apdraudējumu cilvēku veselībai,
Komisija pieņem uzreiz piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā
ar 141. panta 4. punktā minēto procedūru.
3.           Ja dalībvalsts ir oficiāli
informējusi Komisiju par vajadzību veikt ārkārtas
pasākumus, bet Komisija nav rīkojusies saskaņā ar
1. punktu, attiecīgā dalībvalsts var pieņemt jebkādus
atbilstošus pagaidu ārkārtas pasākumus, atkarībā no
situācijas nopietnības ierobežojot vai aizliedzot attiecīgo meža
reproduktīvo materiālu darīt pieejamu tirgū tās
teritorijā. Dalībvalsts par to tūlīt informē citas dalībvalstis
un Komisiju, norādot sava lēmuma iemeslu. Komisija var pieņemt
īstenošanas aktus, pieprasot dalībvalstij grozīt vai atcelt
valsts pagaidu ārkārtas pasākumus. Minētos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 141. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru. Dalībvalsts var saglabāt
savus valsts pagaidu ārkārtas pasākumus, līdz tiek
piemēroti šajā punktā minētie īstenošanas akti.
4.           Šo pantu piemēro, neskarot
pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar Direktīvas
2001/18/EK 23. panta 2. punktu vai Regulas (EK) Nr. 1829/2003
34. pantu, ar ko aizliedz vai ierobežo ģenētiski modificētu
organismu audzēšanu.
133. pants
Īslaicīgi eksperimenti
1.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var pieņemt lēmumu organizēt īslaicīgus eksperimentus,
lai noteiktu labākas alternatīvas 107., 117. pantā un
attiecīgā gadījumā 118. un 119. pantā
noteiktajiem pasākumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 141. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
2.           Šī panta 1. punktā
minētajos īstenošanas aktos norāda attiecīgās
ģintis vai sugas, eksperimentu nosacījumus katrai attiecīgajai
ģintij vai sugai, eksperimentu ilgumu un pārraudzības un
ziņošanas pienākumus iesaistītajām dalībvalstīm.
Tajos ņem vērā attiecīgā materiāla pavairošanas,
audzēšanas un kontroles paņēmienu attīstību.
Eksperiments nav ilgāks par septiņiem
gadiem.
134. pants
Zemākas prasības ģenētisko resursu saglabāšanai
1.           Lai saglabātu un
ilgtspējīgi izmantotu meža ģenētiskos resursus.
dalībvalstis var pieņemt prasības, kas nav tik stingras kā
107., 117. pantā un attiecīgā gadījumā 118. un 119.
pantā noteiktās prasības. To darot, dalībvalstis ņem
vērā vajadzību audzēt un darīt tirgū pieejamu
meža reproduktīvo materiālu, kas ir dabīgi pielāgojies
vietējiem un reģionāliem apstākļiem un ko apdraud
ģenētiskā erozija.
Dalībvalstis iesniedz Komisijai un
pārējām dalībvalstīm pamatotu paziņojumu par
šādiem pasākumiem.
2.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var pieprasīt dalībvalstij atcelt vai grozīt 1. punktā
minētos pasākumus, ja tā secina, ka šie pasākumi nav
vajadzīgi vai nav samērīgi mērķim saglabāt un
ilgtspējīgi izmantot meža ģenētiskos resursus. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 141. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
V SADAĻA
Maksas
135. pants
Reģistrācijas un sertifikācijas maksa
1.           Kompetentās iestādes
iekasē maksu par šādām darbībām:
a)      apstiprināta meža bāzes
materiāla reģistrācija atbilstīgi 112. pantam; un
b)      izcelsmes sertifikāta izsniegšana
atbilstīgi 122. pantam.
2.           Šī panta 1. punktā
minētās darbības veic tikai tad, ja profesionālais
operators ir iesniedzis pieprasījumu kompetentajai iestādei.
Pieprasījumu neuzskata par iesniegtu, ja maksājums nav veikts viena
mēneša laikā no dienas, kurā kompetentā iestāde ir
pieprasījusi maksu un šajā pieprasījumā
norādījusi, kādas būs sekas, ja maksājums netiks
veikts.
3.           Komisija saskaņā ar 140.
pantā minēto procedūru ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus, ar ko nosaka konkrētus izmaksu posteņus, uz kuriem attiecas
1. punkta a) un b) apakšpunkts.
136. pants
Atbrīvojums no reģistrācijas maksas
1.           Regulas 135. panta
1. punktā paredzētās maksas neatlīdzina tieši vai
netieši, ja vien tās nav iekasētas nepamatoti.
2.           Pieteikuma iesniedzēji, kuri
nodarbina mazāk nekā 10 personas un kuru gada apgrozījums
vai gada kopējā bilance nepārsniedz 2 miljonus euro, ir
atbrīvoti no 135. panta 1. punktā paredzētajām
maksām.
3.           Šīs regulas 135. panta
3. punktā minētās izmaksas neietver izmaksas, kas
radušās, reģistrējot apstiprinātu meža bāzes
materiālu vai izsniedzot 2. punktā minēto izcelsmes
sertifikātu.
VI SADAĻA
Meža reproduktīvā materiāla imports no trešām valstīm
un eksports uz tām
137. pants
Imports, kura pamatā ir Savienības līdzvērtība
1.           Meža reproduktīvo
materiālu var importēt no trešām valstīm tikai tad, ja
saskaņā ar 138. pantu ir noteikts, ka tas atbilst
prasībām, kas ir vienlīdzīgas prasībām, kuras
piemērojamas meža reproduktīvajam materiālam, kas audzēts
un darīts pieejams tirgū Savienībā.
2.           Importējot Savienībā
sēklas un stādāmo materiālu, profesionālais operators,
kurš importē šo meža reproduktīvo materiālu, par importu
iepriekš informē attiecīgo kompetento iestādi.
3.           Importētajam meža reproduktīvajam
materiālam pievieno izcelsmes sertifikātu vai oficiālu
sertifikātu, ko izsniegusi izcelsmes trešā valsts, un pierakstus,
kuros ietverta sīka informācija par šo materiālu un kurus
sagatavojis profesionālais operators šajā trešajā valstī.
138. pants
Komisijas lēmums par līdzvērtību
1.           Komisija ar īstenošanas aktiem
var pieņemt lēmumu par to, vai trešā valstī vai
konkrētos trešās valsts apgabalos audzēts meža
reproduktīvais materiāls, kurš pieder pie noteiktām
ģintīm, šķirnēm vai kategorijām, atbilst prasībām,
kas ir līdzvērtīgas tām prasībām, kuras
piemērojamas meža reproduktīvajam materiālam, kas audzēts
un darīts pieejams tirgū Savienībā, pamatojoties uz:
a)      attiecīgās trešās valsts
iesniegtās informācijas un datu rūpīgu pārbaudi
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/…[ Office of Publications, please
insert number of Regulation on Official Controls] 124. panta
1. punktu. un
b)      attiecīgā gadījumā
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/…[ Office of Publications, please
insert number of Regulation on Official Controls] 119. panta
1. punktu veiktās kontroles apmierinošu rezultātu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 141. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
2.           Pieņemot 1. punktā
minētos lēmumus, Komisija ņem vērā, vai meža bāzes
materiāla apstiprināšanas un reģistrācijas sistēmas,
kā arī sistēmas meža reproduktīvā materiāla
turpmākai audzēšanai no šī meža bāzes materiāla, kas
tiek piemērotas attiecīgajā trešā valstī, sniedz
tādas pašas garantijas, kā tās, kas paredzētas 107. un 117.
pantā un attiecīgā gadījumā 118. un 119. pantā
attiecībā uz kategorijām “izcelsme zināma”,
“atlasīts”, “uzlabots” un “pārāks”.
3.           Lai pieņemtu
1. punktā minētos lēmumus, Komisija var piemērot
Regulas (ES) Nr. …/… [Office of Publication, please insert number of
Regulation on Official Controls] 71. pantu par trešo valstu veiktu
pirmseksporta kontroļu apstiprināšanu.
139. pants
Eksports no Savienības
1.           Ja meža reproduktīvā
materiāla eksportu uz trešo valsti regulē nolīgums ar šo trešo
valsti, šo eksportu veic saskaņā ar minēto nolīgumu.
2.           Ja meža reproduktīvā
materiāla eksportu uz trešo valsti neregulē nolīgums ar šo trešo
valsti, šis eksports notiek saskaņā ar tās trešās valsts
noteikumiem, uz kuru minēto meža reproduktīvo materiālu
paredzēts eksportēt.
3.           Ja meža reproduktīvā materiāla
eksportu uz trešo valsti neregulē ne nolīgums ar šo trešo valsti, ne
tās trešās valsts noteikumi, uz kuru minēto augu
reproduktīvo materiālu paredzēts eksportēt, piemēro
prasības par to, kā meža reproduktīvo materiālu audzēt
un darīt pieejamu tirgū Savienības teritorijā, kā
noteikts no 105. līdz 134. pantam.
V DAĻA
PROCEDŪRAS NOTEIKUMI
140. pants
Deleģētie akti
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.           Šīs regulas 11. panta
3. punktā, 13. panta 3. punktā, 14. panta
3. punktā, 15. panta 5. punktā, 16. panta
2. punktā, 17. panta 4. punktā, 18. panta 4. un
6. punktā, 20. panta 4. punktā, 21. panta
5. punktā, 23. panta 3. punktā, 30. panta
4. punktā, 32. panta 1. punktā, 33. panta
3. punktā, 34. panta 6. punktā, 36. panta
4. punktā, 38. panta 4. punktā, 39. panta
3. punktā, 44. panta 1. punktā, 56. panta 5. un
6. punktā, 59. panta 2. punktā, 64. panta
4. punktā, 65. panta 3. punktā, 67. panta
2. punktā, 72. panta 2. punktā, 74. panta
1. punktā, 119. pantā, 124. panta 4. punktā,
127. pantā, 131. panta 2. punktā un 135. panta
4. punktā un 138. panta 1. punktā minētās
pilnvaras Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs regulas
spēkā stāšanās dienas.
3.           Eiropas Parlaments vai Padome var
jebkurā laikā atsaukt 11. panta 3. punktā,
13. panta 3. punktā, 14. panta 3. punktā,
15. panta 5. punktā, 16. panta 2. punktā,
17. panta 4. punktā, 18. panta 4. un 6. punktā,
20. panta 4. punktā, 21. panta 5. punktā,
23. panta 3. punktā, 30. panta 4. punktā,
32. panta 1. punktā, 33. panta 3. punktā,
34. panta 6. punktā, 36. panta 4. punktā,
38. panta 4. punktā, 39. panta 3. punktā,
44. panta 1. punktā, 56. panta 5. un 6. punktā,
59. panta 2. punktā, 64. panta 4. punktā,
65. panta 3. punktā, 67. panta 2. punktā, 72. panta
2. punktā, 74. panta 1. punktā, 119. pantā,
124. panta 4. punktā, 127. pantā, 131. panta
2. punktā, 135. panta 4. punktā un 138. panta
1. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar atsaukšanas
lēmumu tiek izbeigts minētajā lēmumā
norādītais pilnvaru deleģējums. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā
noteikts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4.           Tiklīdz Komisija pieņem
deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.           Deleģēts akts, kas
pieņemts saskaņā ar 11. panta 3. punktu, 13. panta 3. punktu,
14. panta 3. punktu, 15. panta 5. punktu, 16. panta 2. punktu, 17. panta 4.
punktu, 18. panta 4. un 6. punktu, 20. panta 4. punktu, 21. panta 5.
punktu, 23. panta 3. punktu, 30. panta 4. punktu, 32. panta 1. punktu, 33.
panta 3. punktu, 34. panta 6. punktu, 36. panta 4. punktu, 38. panta 4. punktu,
39. panta 3. punktu, 44. panta 1. punktu, 56. panta 5. un 6. punktu, 59. panta
2. punktu, 64. panta 4. punktu, 65. panta 3. punktu, 67. panta 2. punktu, 72.
panta 2. punktu, 74. panta 1. punktu, 119. pantu, 124. panta 4. punktu, 127.
pantu, 131. panta 2. punktu, 135. panta 4. punktu un 138. panta 1. punktu,
stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav
izteikuši iebildumus divu mēnešu laikā pēc šī akta
paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei vai pirms šī termiņa
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka
tie neizteiks iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes
minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
141. pants
Komitejas procedūra
1.           Komisijai palīdz
Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības
komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu. Minētā
komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
Ja komitejas atzinums jāsaņem
rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez
rezultāta, ja atzinuma iesniegšanas termiņā tā nolemj
komitejas priekšsēdētājs vai ar vienkāršu balsu
vairākumu to pieprasa komitejas locekļi.
3.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
Ja komitejas atzinums jāsaņem
rakstiskā procedūrā, minēto procedūru beidz bez
rezultāta, ja atzinuma iesniegšanas termiņā tā nolemj
komitejas priekšsēdētājs vai ar vienkāršu balsu
vairākumu to pieprasa komitejas locekļi.
4.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu
saistībā ar tās 5. pantu.
VI DAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
142. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2100/94
Regulu (EK) Nr. 2100/94 groza šādi:
(1)          regulas 4. pantu aizstāj
ar šādu:
“4. pants
Savienības aģentūra
1.      Šīs regulas īstenošanas
nolūkā, ar šo tiek izveidota Eiropas Augu šķirņu
aģentūra, turpmāk “aģentūra”.
2.      Aģentūra veic šādus
uzdevumus:
a)       sniedz ieteikumus par šķirņu
nosaukumiem, ja to pieprasa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../…[Office
of Publications, please insert number of this Regulation] 50. panta
2. punktu un 78. panta 2. punktu;
b)      veicina un koordinē šķirņu
vienotas tehniskās pārbaudes, tostarp protokolu sagatavošanu, ko veic
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Office of Publications,
please insert number of this Regulation] 71. pantu un
attiecīgā gadījumā ar aktiem, kuri pieņemti
atbilstīgi minētās regulas 74. pantam;
c)       veic kompetento iestāžu, tostarp to
telpu un darba organizācijas, revīzijas, izmantojot tehniskas
pārbaudes, kā minēts 72. pantā regulā par augu
reproduktīvo materiālu;
d)      piedāvā mācības savu
pienākumu jomā un piedalās tajās;
e)       sniedz Komisijai tehnisko atbalstu savu
pienākumu jomās;
f)       uzdod veikt zinātniskus
pētījumus, kas vajadzīgi tās uzdevumu īstenošanai;
g)       meklē, vāc, salīdzina,
analizē un apkopo tehniskos datus savu uzdevumu jomās;
h)       nodrošina, lai sabiedrība un
ieinteresētās personas saņemtu ātru, ticamu, objektīvu
un saprotamu informāciju tās uzdevumu jomās;
i)        ja Komisija pieprasa, sniedz tehnisku
palīdzību, lai uzlabotu sadarbību starp Savienību,
kandidātvalstīm, starptautiskajām organizācijām un
trešām valstīm tās uzdevumu jomās;
j)       izveido, publicē un atjaunina
datubāzi par šķirņu uzziņu krājumu.
3.      Turklāt aģentūra vada un
atbalsta šķirņu Savienības reģistru, kas izveidots
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/… [Office of Publications, please
insert number of this Regulation] 52. pantu. Aģentūra
īsteno procedūru šķirņu reģistrācijai
šķirņu Savienības reģistrā saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. …/… [Office of Publications, please insert number of
this Regulation] IV sadaļas V nodaļu.”;
(2)          Iekļauj šādu
4.a pantu:
“4.a pants
Atsauces uz Kopienas Augu šķirņu biroju (Birojs)
Šajā regulā izdarītās atsauces
uz Biroju un Savienības tiesību aktos izdarītās atsauces uz
Kopienas Augu šķirņu biroju uzskata par atsaucēm uz Eiropas Augu
šķirņu aģentūru, kas izveidota ar 4. pantu.”
143. pants
Sankcijas
Dalībvalstis izstrādā
noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas
pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai
nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām
jābūt efektīvām, samērīgām un atturošām.
Dalībvalstis paziņo par šiem
noteikumiem Komisijai viena gada laikā pēc šīs regulas
stāšanās spēkā un nekavējoties ziņo tai par
jebkādiem turpmākiem šo noteikumu grozījumiem.
144. pants
Atcelšana
1.           Ar šo atceļ
XIII pielikumā minētos tiesību aktus.
2.           Atsauces uz atceltajiem tiesību aktiem uzskata par atsaucēm
uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu XIV
pielikumā.
145.
pants
Pārejas noteikumi
1.           Dalībvalstis līdz [Office of Publications, please insert
date of application of this Regulation] pārskata pasākumus, kas
pieņemti saskaņā ar Direktīvas 66/401/EEK 5. pantu,
Direktīvas 66/402/EEK 5. pantu, Direktīvas 68/193/EEK
4. panta 1. punktu, Direktīvas 2002/54/EK 7. pantu,
Direktīvas 2002/55/EK 24. pantu, Direktīvas 2002/56/EK
5. pantu un Direktīvas 2002/57/EK 7. pantu, un veic
šādus pasākumus:
a)      minētos pasākumus atceļ;
vai
b)      groza
šos pasākumus, lai panāktu atbilstību spēkā esošajiem
Savienības tiesību aktiem par attiecīgo augu reproduktīvo
materiālu.
2.           Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās
dalībvalstis par:
a)      visiem pasākumiem, kas pieņemti
saskaņā ar 1. punktā minētajām
direktīvām, līdz [Office of Publications, please insert date
of application of this Regulation]; un
b)      darbībām, kas veiktas
saskaņā ar 1. punkta a) vai b) apakšpunktu.
146. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no [Office of Publications
please insert date counting 36 months from the entry into force].
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
11. PANTĀ MINĒTĀS ĢINTIS UN SUGAS
Abies alba Mill.
Abies cephalonica Loudon
Abies grandis Lindl.
Abies pinsapo Boiss.
Acer platanoides L.
Acer pseudoplatanus L.
Agrostis canina L.

Agrostis capillaris L.
Agrostis gigantea Roth.

Agrostis stolonifera L.
Allium cepa L.
Allium fistulosum L.
Allium porrum L.

Allium sativum L.

Allium schoenoprasum L.
Alnus glutinosa Gaertn.
Alnus incana Moench.
Alopecurus pratensis L.
Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.
Apium graveolens L.

Arachis hypogaea L.

Arrhenatherum elatius (L.) P. Beauv. ex J. Presl & C. Presl.
Asparagus officinalis L.
Avena nuda L.
Avena sativa L.(tostarp
A. byzantina K. Koch)
Avena strigosa Schreb.

Beta vulgaris L.
Betula pendula Roth.
Betula pubescens Ehrh.
Brassica juncea (L.)
Czern.
Brassica napus L.
Brassica nigra (L.)
W.D.J. Koch
Brassica oleracea L.

Brassica rapa L.
Bromus catharticus Vahl
Bromus sitchensis Trin.

Cannabis sativa L.
Capsicum annuum L.
Carpinus betulus L.
Carthamus tinctorius L.
Carum carvi L.
Castanea sativa Mill.
Castanea Mill. (potcelmi)
Cedrus atlantica (Endl)
Manetti ex Carr.
Cedrus libani A.
Richard
Cichorium endivia L.
Cichorium intybus L.

Citrullus lanatus (Thunb.)
Matsum. & Nakai
Citrus L.
Corylus avellana L.
Corylus L. (potcelmi)
Cucumis melo L.

Cucumis sativus L.
Cucurbita maxima Duchesne
Cucurbita pepo L.
Cydonia oblonga Mill.
Cynara cardunculus L.
Cynodon dactylon (L.)
Pers.
Dactylis glomerata L.
Daucus carota L.
Fagus sylvatica L.
Festuca arundinacea Schreb.
Festuca filiformis Pourr.
Festuca ovina L.

Festuca pratensis Huds.

Festuca rubra L.

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina
xFestulolium Asch.
et Graebn.
Ficus carica L.
Foeniculum vulgare Mill.
Fortunella Swingle
Fragaria L.
Fraxinus angustifolia Vahl.
Fraxinus excelsior L.
Galega orientalis Lam.

Glycine max (L.)
Merrill
Gossypium L.
Hedysarum coronarium L.
Helianthus annuus L.
Hordeum vulgare L.
Juglans regia L.
Juglans L. (potcelmi)
Lactuca sativa L.

Larix decidua Mill.
Larix kaempferi (Lamb.)
Carr.
Larix sibirica Ledeb.
Larix x eurolepis Henry
Linum usitatissimum L.
Lolium × boucheanum Kunth
Lolium multiflorum Lam.
Lolium perenne L.

Lotus corniculatus L.
Lupinus albus L.
Lupinus angustifolius L.
Lupinus luteus L.
Malus domestica Borkh.
Malus Mill. (potcelmi)
Medicago lupulina L.

Medicago sativa L.
Medicago × varia T.
Martyn
Olea europaea L.
Onobrychis viciifolia Scop.
Oryza sativa L.
Papaver somniferum L.
Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill
Phacelia tanacetifolia Benth.
Phalaris aquatica L.
Phalaris canariensis L.
Phaseolus coccineus L.
Phaseolus vulgaris L.
Phleum nodosum L.
(iepriekš Phleum bertolonii DC.)
Phleum pratense L.
Picea abies (L.)
H. Karst.
Picea sitchensis (Bong.)
Carr.
Pinus brutia Ten.
Pinus canariensis C.
Smith
Pinus cembra L.
Pinus contorta Douglas
ex Loud.
Pinus halepensis Mill.
Pinus leucodermis Antoine
Pinus nigra Arnold
Pinus pinaster Aiton
Pinus pinea L.
Pinus radiata D.
Don
Pinus sylvestris L.
Pistacia vera L.
Pistacia L. (potcelmi)
Pisum sativum L.

Poa annua L.
Poa nemoralis L.
Poa palustris L.
Poa pratensis L.
Poa trivialis L.
Poncirus Raf.
Populus spp. un
šo sugu savstarpējie mākslīgie hibrīdi
Prunus amygdalus Batsch

Prunus armeniaca L.
Prunus avium (L.)
L.
Prunus cerasus L.
Prunus domestica L.
Prunus persica (L.)
Batsch
Prunus salicina Lindley
Prunus L. (potcelmi)
Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco
Pyrus communis L.

Pyrus L. (potcelmi)
Quercus cerris L.
Quercus ilex L.
Quercus petraea (Matt.)
Liebl.
Quercus pubescens Willd.
Quercus robur L.
Quercus rubra L.
Quercus suber L.
Raphanus sativus L.

Rheum rhabarbarum L.

Ribes L.
Robinia pseudoacacia L.
Rubus L.
Scorzonera hispanica L.
Secale cereale L.

Sicyos angulatus L.
(potcelmi)
Sinapis alba L.

Solanum lycopersicum Lam. (iepriekš Lycopersicon esculentum Mill.)
Solanum lycopersicum Lam.x Solanum spp. (potcelmi)
Solanum melongena L.

Solanum tuberosum L.

Sorghum bicolor (L.)
Moench
Sorghum bicolor (L.)
Moench × Sorghum sudanense (Piper) Stapf.
Sorghum sudanense (Piper)
Stapf
Spinacia oleracea L.
Tilia cordata Mill.
Tilia platyphyllos Scop.
Trifolium alexandrinum L.
Trifolium hybridum L.
Trifolium incarnatum L.
Trifolium pratense L.
Trifolium repens L.
Trifolium resupinatum L.
Trigonella foenum-graecum L.
Trisetum flavescens (L.) P. Beauv.
xTriticosecale Wittm.
ex A. Camus
Triticum aestivum L.
Triticum durum Desf.

Triticum spelta L.
Vaccinium L.
Valerianella locusta (L.) Laterr.
Vicia faba L.
Vicia pannonica Crantz

Vicia sativa L.
Vicia villosa Roth.
Vitis L.
Zea mays L.
II PIELIKUMS
PIRMSBĀZES, BĀZES, SERTIFICĒTAM MATERIĀLAM UN
STANDARTMATERIĀLAM NOTEIKTĀS PRASĪBAS UN AR TO PIEŅEMŠANU
SAISTĪTIE ELEMENTI
A DAĻA
Prasības augu
reproduktīvā materiāla audzēšanai, kā minēts
16. panta 2. punktā
Atkarībā no katras ģints vai
sugas īpašībām attiecībā uz laukiem un
kultūraugiem piemēro šādas prasības.
1.           Sēšana vai stādīšana.
a)      Augu reproduktīvā
materiāla, tostarp attiecīgā gadījumā mātesaugu
identitāti nosaka, lai nodrošinātu augu reproduktīvā
materiāla izsekojamību. Glabā materiāla etiķeti un
pierakstus par mātesaugu.
b)      Materiālu stāda un/vai sēj
tā, lai:
i)        būtu pietiekams attālums no
to pašu sugu un/vai to pašu šķirņu putekšņu avotiem atbilstoši
izolācijas noteikumiem saistībā ar botāniskajām
īpašībām un pavairošanas paņēmieniem, lai
nodrošinātu aizsardzību no nevēlamas svešapputes un lai
izvairītos no savstarpējas apputeksnēšanās ar citiem
kultūraugiem;
ii)       būtu pieejams atbilstošs
putekšņu avots un līmenis, lai nodrošinātu turpmāku
pavairošanu;
iii)      būtu atbilstoša rotācija (iepriekšējie sējumi un
laikposms starp tās pašas sugas sējumiem), lai izvairītos no
piemaisījumiem.
c)      Īpašu uzmanību velta
ierīcēm un aprīkojumam, ko izmanto, lai nodrošinātu, ka nav
nezāļu vai citu sugu, kuru sēklas grūti atšķirt
laboratorijas testos.
d)      Materiālu sēj un stāda
tā, lai nodrošinātu, ka Savienībā reglamentēti
kvalitāti ietekmējoši kaitīgie organismi vai to vektori, kas
norādīti īstenošanas aktā, kurš pieņemts
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/…(Office of Publications,
please insert number of Regulation on protective measures against pests of
plants) 37. panta 2. punktu, atbilst minētā
tiesību akta noteikumiem.
2.           Audzēšana.
a)      Lai nodrošinātu šķirnes
identitāti un tīrību un efektīvu audzēšanu, nav
pieļaujama šķirnei netipisku augu klātbūtne. Ja tas nav
iespējams attiecīgā augu reproduktīvā materiāla
īpašību dēļ, to klātbūtne ir pieļaujama
zemākajā iespējamā līmenī.
Ja ir novērota šķirnei netipisku augu
vai citas sugas augu klātbūtne, piemēro atbilstošu apstrādi
un/vai iznīcināšanu, lai nodrošinātu šķirnes
identitāti un tīrību.
b)      Mātesaugus apstrādā vai
izslēdz kā bāzes materiālu, ja testa rezultāti ir
pozitīvi vai ir vizuāli simptomi, kas liecina par kaitīgo
organismu klātbūtni vai defektiem.
c)      Novākšana.
Augu reproduktīvo materiālu novāc
vairumā vai kā atsevišķus augus, attiecīgi lai
nodrošinātu novāktā materiāla identitāti un
tīrību.
d)      Uzturēšana.
Augu reproduktīvo materiālu, tostarp
attiecīgā gadījumā mātesaugus, uztur tā, lai
nodrošinātu šķirnes identitāti. Uzturēšanu veic,
pamatojoties uz šķirnes oficiālu aprakstu vai oficiāli
atzītu aprakstu.
e)      Savienībā reglamentēti kvalitāti ietekmējoši
kaitīgie organismi.
Augu reproduktīvo materiālu audzē
tā, lai nodrošinātu, ka Regulas (ES) Nr. …/…(Office of
Publications, please insert number of Regulation on protective measures against
pests of plants) 37. panta 2. punktā minētajā
īstenošanas aktā norādīto Savienībā
reglamentēto kvalitāti ietekmējošu kaitīgo organismu
klātbūtne attiecīgajā augu reproduktīvajā
materiālā atbilst minētā akta noteikumiem.
f)       Lai nodrošinātu augu
reproduktīvā materiāla veselību, attiecīgā
gadījumā to audzē atsevišķi no tai pašai ģintij vai
sugai piederoša materiāla, ko audzē pārtikai vai barībai.
g)      Attiecīgā gadījumā
augu reproduktīvā materiāla pavairošanai var izmantot arī
mikropavairošanu.
B DAĻA
16. panta 2. punktā
minētās augu reproduktīvā materiāla kvalitātes
prasības
Augu reproduktīvais materiāls
atkarībā no katras ģints vai sugas īpašībām
atbilst vienai vai vairākām no šādām kvalitātes
prasībām:
a)           tam ir minimāla
dīgtspēja, kas vajadzīga, lai pēc sēšanas iegūtu
atbilstošu augu skaitu uz kvadrātmetru (m2) un
tādējādi nodrošinātu ražību un produkcijas
kvalitāti;
b)           tam ir maksimāls cieto
sēklu skaits, kas vajadzīgs, lai iegūtu atbilstošu augu skaitu
uz kvadrātmetru (m2);
c)           tam ir minimāla
tīrība, kas vajadzīga, lai nodrošinātu augstāko
šķirnes identitātes līmeni;
d)           tam ir maksimāls mitruma
saturs, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu materiāla
saglabāšanu, kad to pārstrādā, uzglabā un dara
pieejamu tirgū;
e)           tas maksimālā
daudzumā satur citas ģints vai sugas augu reproduktīvo
materiālu, lai nodrošinātu pēc iespējas mazāku
nevēlamu augu klātbūtni partijā;
f)            tam ir minimāls spēks,
noteikti izmēri un īpaša kategorija, kas vajadzīgi, lai
nodrošinātu materiāla atbilstību un partijas pietiekamu
viendabīgumu sēšanai vai stādīšanai;
g)           tajā ir maksimāla zemes
vai svešas izcelsmes sastāvdaļu klātbūtne, kas
vajadzīga, lai novērstu krāpnieciskas darbības un tehnisku
piemaisījumus;
h)           tam nav īpašu trūkumu un
bojājumu, kas traucētu nodrošināt materiāla kvalitāti
un veselību;
i)            Savienībā
reglamentētu kvalitāti ietekmējošu kaitīgo organismu, kas
norādīti īstenošanas aktā, kurš minēts 37. panta 2.
punktā Regulā (ES) Nr. [..] par aizsardzības pasākumiem
pret augiem kaitīgajiem organismiem, klātbūtne augu
reproduktīvajā materiālā atbilst minētā
tiesību akta noteikumiem.
C DAĻA
20. panta 1. punktā
norādītās augu reproduktīvā materiāla sertifikācijas
kvalitātes prasības
A.           Pārbaužu uz lauka biežums un
metodes
Pārbaužu biežums un pārbaudāmā
augu reproduktīvā materiāla attiecīgais(-ie)
audzēšanas posms(-i) nodrošina efektīvus novērojumus un
pārbaudes.
Pārbaudes metodes ir tādas, lai tiktu
nodrošināta novērojumu uzticamība.
Attiecīgā gadījumā
mātesaugiem veic vismaz vizuālu pārbaudi
piemērotākajā(-os) gada periodā(-os), lai
pārbaudītu kaitīgo organismu vai to vektoru klātbūtni.

Mātesaugus visos audzēšanas posmos uztur
konkrētos apstākļos, lai audzētu augu reproduktīvo
materiālu un varētu veikt identitātes pārbaudi,
pamatojoties uz šķirnes aprakstu.
Veicot pārbaudes, attiecīgā
gadījumā tiek ievēroti Regulas (ES) Nr. …/… [Office of
Publications, please insert number of Regulation on protective measures against
plants] 37. panta 2. punktā paredzētie noteikumi
attiecībā uz kvalitāti ietekmējošu kaitīgo organismu
klātbūtni augu reproduktīvajā materiālā. Lai
izvairītos no kaitīgo organismu vai to vektoru klātbūtnes,
pārbauda augsnes un mātesaugu kvalitāti un tuvējo
apkārtni.
B.           Paraugu ņemšana un testēšana
1.      Paraugu ņemšanas metode atbilst šādām
prasībām:
a)       paraugam, ko ņem no partijas, ir
atbilstošs minimālais svars, kas vajadzīgs, lai noteiktu
konkrētu nezāļu saturu un lai nodrošinātu paraugu ņemšanu
izlases veidā, un tā izmērs ir piemērots tam, lai
varētu veikt materiāla analīzi ar mērķi
novērtēt, vai ir izpildītas kvalitātes prasības;
b)      paraugu ņemšanas intensitāte,
paraugu ņemšanas aprīkojums un izmantotās metodes nodrošina, lai
testēšanai tiktu ievākti ticami paraugu.
2.      Lai nodrošinātu, ka ir
izpildītas kvalitātes prasības, testēšanā izmanto
metodes, aprīkojumu un augsnes substrātus, kas noteikts katrai sugai,
kā arī katram references kopumam tīrības analīzei.
Attiecīgā gadījumā testēšana ietver
dīgtspējas atkārtotu testēšanu, lai nodrošinātu
atbilstošu dīgtspēju pēc konkrēta laikposma vai augu
reproduktīvā materiāla samaisīšanas.
3.      Veicot pārbaudes,
attiecīgā gadījumā tiek ievēroti Regulas (ES) Nr. …/…
[Office of Publications, please insert number of Regulation on protective
measures against plants] 37. panta 2. punktā paredzētie
noteikumi attiecībā uz kvalitāti ietekmējošu kaitīgo
organismu klātbūtni augu reproduktīvajā
materiālā. Lai izvairītos no kaitīgo organismu vai to
vektoru klātbūtnes, pārbauda augsnes un mātesaugu
kvalitāti un tuvējo apkārtni.
D DAĻA
16. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTO AUGU
REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA AUDZĒŠANAS UN KVALITĀTES
PRASĪBU UN 20. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO AUGU
REPRODUKTĪVĀ MATERIĀLA SERTIFIKĀCIJAS PRASĪBU
PIEŅEMŠANAS ELEMENTI
A un B daļā minētās
audzēšanas un kvalitātes prasības un C daļā
minētās sertifikācijas shēmas var noteikt vienam vai
vairākiem šiem elementiem:
a)           ģintis, sugas, kategorijas un
kategorijas apakšiedalījumi, tostarp paaudzes;
b)           šķirnes vai augu reproduktīvā
materiāla veidi (heterogēns materiāls vai tirgus nišas
materiāls), tostarp iekšsugas vai starpsugu hibrīdi;
c)           attiecīgā augu
reproduktīvā materiāla ģinšu, sugu vai veidu īpašais
izmantojums;
d)           pavairošanas veids.
III PIELIKUMS
A DAĻA
OFICIĀLĀS ETIĶETES UN
OPERATORA ETIĶETES SATURS, KĀ MINĒTS 21. PANTA 1.
PUNKTĀ
Oficiālā etiķete un operatora
etiķete ietver šādu informāciju:
a)           attiecīgo augu sugu
botāniskais nosaukums vai – maisījumu gadījumā –
nosaukumi, latīņu burtiem;
b)           attiecīgo augu sugu vispārpieņemtais
nosaukums vai – maisījumu gadījumā – nosaukumi
vienā no Savienības oficiālajām valodām;
c)           dalībvalsts divu burtu kods,
kā norādīts normā ISO 3166-1 alpha 2[22], un attiecīgā
gadījumā tās attiecīgās(-o) kompetentās(-o)
iestādes(-žu) nosaukums vai akronīms, kurā profesionālais
operators reģistrēts;
d)           reģistrēta
profesionālā operatora reģistrācijas numurs vai, ja
šāda numura nav, operatora vārds, uzvārds/nosaukums un adrese;
e)           attiecīgā
reproduktīvā materiāla partijas numurs un attiecīgā
gadījumā atsauce uz unikālo izsekojamības datu nesēju,
piemēram, svītru kodu, hologrammu vai mikroshēmu;
f)            norāde par šķirnes
nosaukumu vai – maisījumu sastāvdaļu
gadījumā – šķirņu nosaukumiem, ja atsaucas uz
šķirnēm, darot to pieejamu tirgū;
g)           norāde “ES noteikumi un
standarti”;
h)           atsauces uz audzēšanas valsti
vai – maisījuma gadījumā – valstīm ar c)
punktā minēto divu burtu kodu;
i)            atsauces uz reproduktīvā
materiāla sēklu, potcelmu vai citu vienību deklarēto skaitu
vai attiecīgā gadījumā neto vai bruto svaru;
j)            norādes par augu
reproduktīvā materiāla kategoriju un attiecīgā
gadījumā kategoriju apakšiedalījumu;
k)           atsauces uz marķēšanas
mēnesi un gadu vai atsauces uz pēdējās paraugu
ņemšanas mēnesi un gadu;
l)            attiecīgā
gadījumā norāde par to, ka augu reproduktīvais
materiāls pieder pie šķirnes, kurai ir tikai oficiāli
atzīts apraksts, un norāde par šīs šķirnes izcelsmes
reģionu;
m)          attiecīgā
gadījumā norāde par to, ka augu reproduktīvais
materiāls ir klons vai potcelms;
n)           attiecīgā
gadījumā norāde par to, ka augu reproduktīvais
materiāls satur ģenētiski modificētus organismus vai
sastāv no tiem.
B DAĻA
Informācija, kas jāietver to
ģinšu vai sugu etiķetē, kuras nav norādītas
I pielikumā, kā minēts 47. pantā
Etiķetē
iekļauj šādu informāciju:
(a)          sugas,
ko norāda ar botānisko nosaukumu latīņu burtiem;
b)           vispārpieņemtais nosaukums
vienā no Savienības oficiālajām valodām;
c)           šķirnes nosaukums, ja augu
reproduktīvais materiāls attiecīgi tiek darīts pieejams
tirgū ar atsauci uz šķirni;
d)           profesionālā operatora
vārds, uzvārds/nosaukums un reģistrācijas numurs;
e)           operatora piešķirtais partijas
atsauces numurs;
f)            reproduktīvā
materiāla sēklu, potcelmu vai citu vienību deklarētais
skaits vai attiecīgā gadījumā neto vai bruto svars;
g)           norāde “ES kvalitāte”;
h)           etiķetes izdošanas datums;
i)            importa gadījumā no
trešām valstīm norāde par ievākšanas valsti ar divu burtu
kodu, kā minēts A daļas h) punktā;
j)            audzēšanas vieta;
k)           attiecīgā
gadījumā norāde par to, ka attiecīgais augu
reproduktīvais materiāls pieder klonam vai potcelmam, un tās
šķirnes nosaukums, kurai šis klons vai potcelms varētu piederēt;
l)            ja augu reproduktīvo
materiālu audzē un dara pieejamu tirgū kopā ar meža
reproduktīvo materiālu, augu reproduktīvā materiāla
attiecīgajā etiķetē norāda “Nav paredzēts mežsaimniecībai”.
IV PIELIKUMS
A DAĻA
Kritēriji ģintīm vai
sugām ar pietiekamu audzēšanas un/vai izmantošanas vērtību
Regulas 58. panta 2. punktā
noteiktos kritērijus par pietiekamu audzēšanas un/vai izmantošanas
vērtību piemēro ģintīm un sugām, kas atbilst
vienam vai vairākiem no šiem kritērijiem:
a)           tām ir būtiska nozīme
pārtikas un barības nodrošinājumā;
b)           tām ir būtiska nozīme
pārtikas, barības vai rūpnieciskajā
pārstrādē;
c)           tām ir būtiska nozīme
noturības nodrošināšanā un zema ražošanas resursu līmeņa
lauksaimniecībā, tostarp bioloģiskajā
lauksaimnieciskajā ražošanā;
B DAĻA
Kritēriji ģintīm vai
sugām ar ilgstspējīgu audzēšanas un/vai izmantošanas
vērtību
59. panta 1. punktā noteiktos
kritērijus par ilgtspējīgu audzēšanas un/vai izmantošanas
vērtību piemēro ģintīm un sugām, kas atbilst
vienam vai vairākiem šiem kritērijiem:
a)           tās ir īpaši
uzņēmīgas pret kaitīgajiem organismiem;
b)           tām piemēro īpašas
prasības par resursu efektivitāti;
c)           tās ir jutīgas pret
nevēlamu vielu klātbūtni;
d)           tās ir jutīgas pret
pielāgošanos dažādiem agroklimatiskajiem apstākļiem.
V PIELIKUMS
PRASĪBAS TĀDA BĀZES MATERIĀLA
APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS, LAI AUDZĒTU MEŽA
REPRODUKTĪVO MATERIĀLU, KURŠ SERTIFICĒJAMS KATEGORIJĀ
"IZCELSME ZINĀMA"
1.           Meža bāzes materiāls ir
sēklu avots vai mežaudze, kas atrodas vienā proveniences
reģionā. Ja materiāls ir paredzēts konkrētam
mežsaimniecības nolūkam, jāveic oficiāla pārbaude.
2.           Attiecīgajam
profesionālajam operatoram kompetentajai iestādei jānorāda
proveniences reģions, atrašanās vieta un augstums vai vietas(vietu),
kur reproduktīvais materiāls ir ievākts, augstuma diapazons.
Jānorāda, vai meža bāzes materiāls ir:
a)      autohtons vai alohtons, vai arī
tā izcelsme nav zināma; vai
b)      vietējas vai svešas izcelsmes, vai
arī tā izcelsme nav zināma. Alohtonas vai svešas izcelsmes
bāzes materiāla gadījumā jānorāda izcelsme, ja
tā ir zināma.
VI PIELIKUMS
PRASĪBAS TĀDA BĀZES MATERIĀLA APSTIPRINĀŠANAI, KAS
PAREDZĒTS, LAI AUDZĒTU MEŽA REPRODUKTĪVO MATERIĀLU, KURŠ
SERTIFICĒJAMS KATEGORIJĀ “ATLASĪTS”
Vispārīgas prasības. Mežaudze tiks novērtēta pēc konkrētā
norādītā mērķa, kuram reproduktīvais
materiāls ir paredzēts, un atkarībā no konkrētā
mērķa pienācīgu nozīmi piešķir 1.-9. prasībai.
Kritērijus meža reproduktīvā materiāla atlasei un šā
materiāla mērķi norāda valsts reģistrā.
1.           Izcelsme. Ar
vēsturiskiem pierādījumiem vai kādā citā
piemērotā veidā jānosaka, vai mežaudze ir
autohtona/vietējas izcelsmes, alohtona/svešas izcelsmes vai tās
izcelsme nav zināma, un jānorāda alohtona/svešas izcelsmes bāzes
materiāla izcelsme, ja tā ir zināma.
2.           Izolācija. Mežaudzēm
jāatrodas pietiekamā attālumā no sliktas kvalitātes,
tostarp alohtonas/svešas izcelsmes vai nezināmas izcelsmes tās pašas
sugas mežaudzēm vai no tās saistītās sugas vai šķirnes
mežaudzēm, kuras var veidot hibrīdus ar attiecīgo sugu.
3.           Populācijas derīgais
lielums. Mežaudzēs jābūt vienai vai vairākām koku
grupām, kuras ir labi sadalītas un pietiekami daudzskaitlīgas,
lai nodrošinātu pienācīgu svešapputi. Lai novērstu
nevēlamu tuvradniecisku krustošanos, atlasītās mežaudzes veido
pietiekams skaits un blīvums dotajā platībā izvietotu
atsevišķu koku.
4.           Vecums un attīstība. Mežaudzes
veido tāda vecuma vai attīstības stadijas koki, lai skaidri
varētu novērtēt attiecīgai atlasei paredzētos
kritērijus.
5.           Viendabīgums. Mežaudzēs
ir vērojamas normālas individuālas novirzes no
morfoloģiskajām īpašībām. Vajadzības
gadījumā mazvērtīgākos kokus izcērt.
6.           Spēja pielāgoties. Spējai
pielāgoties ekoloģiskajiem apstākļiem, kuri valda
proveniences reģionā, ir jābūt acīmredzamai.
7.           Apjoma iegūšana. Atlasīto
mežaudžu apstiprināšanai iegūtajam koksnes apjomam jābūt
lielākam par apjomu, kas pieņemts līdzīgos
ekoloģiskajos un apsaimniekošanas apstākļos.
8.           Koksnes kvalitāte. Ņem
vērā koksnes kvalitāti.
9.           Forma vai audzes izskats. Mežaudzēs
esošajiem kokiem jāuzrāda sevišķi labas morfoloģiskās
iezīmes, tostarp attiecībā uz stumbra taisnumu un resnumu,
labvēlīgu zaru veidošanos, mazu zaru izmēru un dabisku
atzarošanos. Turklāt koku ar dubultgalotni un greizšķiedrainu koku
īpatsvaram jābūt zemam.
VII PIELIKUMS
PRASĪBAS TĀDA BĀZES MATERIĀLA
APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS, LAI AUDZĒTU MEŽA
REPRODUKTĪVO MATERIĀLU, KURŠ SERTIFICĒJAMS KATEGORIJĀ
“UZLABOTS”
1.           Sēklu ieguves
plantācijas
a)      Kompetentajai iestādei
jāapstiprina un jāreģistrē sēklu ieguves
plantāciju veids, mērķis, krustošanās plāns un lauka
izkārtojums, sastāvdaļas, izolācija, atrašanās vieta
un jebkuras izmaiņas.
b)      Sastāvdaļu klonus vai
ģimenes atlasa pēc to izcilajām īpašībām un
īpašu uzmanību pievērš III pielikuma 4., 6., 7., 8., 9. un 10.
prasībai.
c)      Sastāvdaļu klonus vai
ģimenes stāda vai tiem jābūt sastādītiem
saskaņā ar plānu, kuru ir apstiprinājusi kompetentā
iestāde un kurš izveidots tā, lai varētu identificēt katru
sastāvdaļu.
d)      Sēklu ieguves plantācijās
veikto retināšanu nosaka kopā ar atlases kritērijiem, kurus
piemēro šādai retināšanai, un reģistrē
kompetentajā iestādē.
e)      Sēklu ieguves plantācijas
apsaimnieko un sēklas novāc tā, lai tiktu sasniegti ieguves
plantāciju mērķi. Gadījumā, ja sēklu ieguves
plantācija ir paredzēta mākslīgā hibrīda
audzēšanai, meža reproduktīvajā materiālā esošo
hibrīdu skaits procentos jānosaka ar pārbaudes testu.
2.           Ģimenes(-u) vecāki
a)      Vecākus atlasa pēc to
izcilajām īpašībām, un īpašu uzmanību
pievērš III pielikuma 4., 6., 7., 8., 9. un 10. prasībai, vai
arī tos atlasa pēc to kombinēšanas spējas.
(b)     Kompetentajai iestādei
jāapstiprina un jāreģistrē mērķis,
krustošanās plāns un apputeksnēšanas sistēma,
sastāvdaļas, izolācija, atrašanās vieta un jebkuras to
nozīmīgas izmaiņas.
c)      Kompetentajai iestādei
jāapstiprina un jāreģistrē maisījumā esošo
vecāku identitāte, skaits un īpatsvars.
d)      Gadījumā, ja vecāki ir
paredzēti mākslīgā hibrīda audzēšanai, meža
reproduktīvajā materiālā esošo hibrīdu skaits
procentos jānosaka ar pārbaudes testu.
3.           Kloni
a)      Klonus identificē pēc
atšķirīgām īpašībām, kuras kompetentā
iestāde ir apstiprinājusi un reģistrējusi.
b)      Atsevišķu klonu vērtību
nosaka pēc pieredzes vai pēc pietiekami ilgiem eksperimentiem.
c)      Ortetus, ko izmanto klonu audzēšanai,
atlasa pēc to izcilajām īpašībām un saskaņā
ar III pielikuma 4., 6., 7., 8., 9. un 10. prasībām.
4.           Klonu
maisījumi
a)      Klonu
maisījums atbilst 3. punkta a), b) un c) apakšpunkta
prasībām.
b)      Kompetentajai iestādei
jāapstiprina un jāreģistrē maisījumu veidojošo klonu
identitāte, skaits un proporcija, kā arī atlases metode un
sertificējamais materiāls. Katrā maisījumā
jānodrošina pietiekama ģenētiskā daudzveidība.
VIII PIELIKUMS
PRASĪBAS TĀDA
BĀZES MATERIĀLA APSTIPRINĀŠANAI, KAS PAREDZĒTS, LAI
AUDZĒTU MEŽA REPRODUKTĪVO MATERIĀLU, KURŠ SERTIFICĒJAMS
KATEGORIJĀ “PĀRĀKS”
1.           Visu
testu prasības
a)      Vispārīgās prasības
Meža bāzes materiālam jāatbilst
piemērojamajām V vai VI pielikuma prasībām.
Testi, kas izveidoti meža bāzes
materiāla apstiprināšanai, ir jāsagatavo, jāplāno,
jāveic un to rezultāti jāinterpretē saskaņā ar
starptautiski atzītām procedūrām. Salīdzinošajos
testos testējamais meža reproduktīvais materiāls ir jāsalīdzina
ar vienu vai, vēlams, vairākiem apstiprinātiem vai iepriekš
izvēlētiem standartiem.
b)      Pārbaudāmās
īpašības
i)        Testi ir jāveido tā, lai
varētu novērtēt konkrētās īpašības, un
tās jānorāda katrā testā.
ii)       Novērtē pielāgošanos,
augšanu, biotiskos un abiotiskos nozīmības faktorus. Turklāt
citas īpašības, ko uzskata par nozīmīgām, ņemot
vērā paredzēto īpašo mērķi, novērtē
saistībā ar tā reģiona ekoloģiskajiem
apstākļiem, kurā tests tiek veikts.
c)      Dokumentācija
Pierakstos jāapraksta testa vietas, tostarp
atrašanās vieta, klimats, augsne, iepriekšējā izmantošana,
izveidošana, apsaimniekošana un jebkurš kaitējums abiotisko/biotisko
faktoru dēļ, un jānodrošina šo pierakstu pieejamība
kompetentajai iestādei. Kompetentajā iestādē ir
jāreģistrē materiāla vecums un rezultāti
novērtēšanas brīdī.
d)      Testu izveide
i)        Visus meža reproduktīvā materiāla
paraugus audzē, stāda un apsaimnieko identiski, ciktāl to
atļauj stādāmā materiāla paraugi.
ii)       Katrs eksperiments ir statistiski
jānoformē, norādot pietiekamu skaitu koku, lai varētu
novērtēt katras pārbaudāmās sastāvdaļas
individuālās īpašības.
e)      Rezultātu analīze un
derīgums
i)        Eksperimentos iegūtie dati ir
jāanalizē, izmantojot starptautiski atzītas statistiskās
metodes un par katru pārbaudāmo īpašību iegūtos
rezultātus.
ii)       Testā izmantotā
metodoloģija un sīki izstrādātie iegūtie
rezultāti ir brīvi pieejami.
iii)      Jāsniedz arī paziņojums
par piedāvāto iespējamās pielāgošanas reģionu
valstī, kurā tests tiks veikts, un par īpašībām, kuras
varētu ierobežot tā lietderīgumu.
iv)      Ja testos tiek pierādīts, ka
reproduktīvajam materiālam nav vismaz bāzes materiāla
īpašības, šādu reproduktīvo materiālu izslēdz.
2.           Bāzes
materiāla sastāvdaļu ģenētiskās
novērtēšanas prasības
a)      Ģenētisko novērtēšanu
var veikt šāda bāzes materiāla sastāvdaļām:
sēklu plantācijas, ģimenes(-u) vecāki, kloni un klonu
maisījumi.
b)      Dokumentācija
Meža bāzes materiāla
apstiprināšanai ir vajadzīga šāda papildu dokumentācija:
i)        novērtēto
sastāvdaļu identitāte, izcelsme un ģenealoģija;
ii)       krustošanās plāns, ko
izmanto, lai audzētu reproduktīvo materiālu, kuru izmanto
novērtējuma testos.
c)      Testa procedūras
Ir jāievēro šādas prasības:
i)        katras sastāvdaļas
ģenētiskā vērtība jānovērtē divās
vai vairākās novērtējuma testu vietās, turklāt
vismaz viena jāveic vidē, kas saistīta ar piedāvāto
reproduktīvā materiāla izmantojumu;
ii)       tirdzniecībai paredzētā
reproduktīvā materiāla novērtēto pārākumu
aprēķina, pamatojoties uz šīm ģenētiskajām
vērtībām un konkrēto krustošanās plānu;
iii)      kompetentajai iestādei
jāapstiprina novērtēšanas testi un ģenētiskie
aprēķini.
d)      Interpretācija
i)        Reproduktīvā materiāla
novērtēto pārākumu aprēķina, izmantojot
salīdzināmo populāciju par katru īpašību vai to
kopumu.
ii)       Jānorāda, vai
reproduktīvā materiāla novērtētā
ģenētiskā vērtība ir zemāka par jebkuras
nozīmīgas īpašības salīdzināmo populāciju.
3.           Reproduktīvā
materiāla salīdzinošo testu prasības
a)      Reproduktīvā materiāla
paraugu ņemšana
i)        Salīdzinošo testu veikšanai
izmantojamā reproduktīvā materiāla paraugam jābūt
reprezentatīvam reproduktīvā materiāla paraugam, kas
iegūts no apstiprināmā bāzes materiāla.
ii)       Pārošanās ceļā
pavairots reproduktīvais materiāls, kas paredzēts
salīdzinošo testu veikšanai:
ir novākts bagātīgas
ziedēšanas un labas augļu/sēklu ražas gados; var izmantot
mākslīgo apputeksnēšanu;
ir novākts, izmantojot metodes, kas nodrošina
reprezentatīvu paraugu ieguvi.
b)      Standartparaugi
i)        Informācijai
par salīdzinošiem mērķiem testos izmantoto standartparaugu
rezultātiem iespēju robežās jābūt pietiekami ilgu
laiku zināmai reģionā, kurā jāveic tests.
Standartparaugs ir materiāls, kas ir bijis lietderīgs
mežsaimniecībā testa sākšanas brīdī un
ekoloģiskajos apstākļos, kādos tas tiek piedāvāts
materiāla sertificēšanai. Tos iespēju robežās ņem no
mežaudzēm, kuras atlasītas saskaņā ar III pielikuma
kritērijiem, vai no meža bāzes materiāla, kas oficiāli apstiprināts
pārākā materiāla audzēšanai.
ii)       Mākslīgo hibrīdu
salīdzinošās testēšanas standartparaugos, ja iespējams,
jāiekļauj abas vecāku sugas.
iii)      Ja vien iespējams, jāizmanto
vairāki standartparaugi. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams,
standartparaugus var aizstāt ar vispiemērotāko testējamo
materiālu vai ar testējamo sastāvdaļu līdzekli.
iv)      Vienus un tos pašus standartparaugus
visos testos izmanto, cik vien plašā diapazonā iespējams.
c)      Interpretācija
i)        Jāparāda vismaz vienas
nozīmīgas īpašības statistiski nozīmīgs
pārākums salīdzinājumā ar standartparaugiem.
ii)       Skaidri jānorāda, vai ir
tādas ekonomiski vai vides ziņā nozīmīgas
īpašības, kuras uzrāda būtiski zemākus rezultātus
salīdzinājumā ar standartparaugiem, un to ietekme jākompensē
ar labvēlīgām īpašībām.
4.           Nosacīta
apstiprināšana
Pamatojums nosacītai apstiprināšanai var
būt jaunu izmēģinājumu provizoriska novērtēšana.
Pretenzijas par pārākumu, kas pamatojas uz agrīnu
novērtējumu, ir atkārtoti jāpārbauda ne retāk
kā reizi desmit gados.
5.           Agrīnie
testi
Kompetentā iestāde var pieņemt
kokaudzētavā, siltumnīcā un laboratorijā veiktus
testus nosacītai apstiprināšanai vai galīgai
apstiprināšanai, ja var pierādīt, ka pastāv cieša saistība
starp izmērīto iezīmi un īpašībām, kuras parasti
novērtē meža testos. Attiecībā uz citām
testējamajām īpašībām jāievēro 3.
punktā izklāstītās prasības.
IX PIELIKUMS
KOKU SUGU UN MĀKSLĪGO HIBRĪDU SARAKSTS
Abies alba Mill.
Abies cephalonica Loud.
Abies grandis Lindl.
Abies pinsapo Boiss.
Acer platanoides L.
Acer pseudoplatanus L.
Alnus glutinosa Gaertn.
Alnus incana Moench.
Betula pendula Roth.
Betula pubescens Ehrh.
Carpinus betulus L.
Castanea sativa Mill.
Cedrus atlantica Carr.
Cedrus libani A.
Richard
Fagus sylvatica L.
Fraxinus angustifolia Vahl.
Fraxinus excelsior L.
Larix decidua Mill.
Larix x eurolepis Henry
Larix kaempferi Carr.
Larix sibirica Ledeb.
Picea abies Karst.
Picea sitchensis Carr.
Pinus brutia Ten.
Pinus canariensis C.
Smith
Pinus cembra L.
Pinus contorta Loud.
Pinus halepensis Mill.
Pinus leucodermis Antoine
Pinus nigra Arnold
Pinus pinaster Ait.
Pinus pinea L.
Pinus radiata D.
Don
Pinus sylvestris L.
Populus spp. un šo
sugu savstarpējie mākslīgie hibrīdi
Prunus avium L.
Pseudotsuga menziesii Franco
Quercus cerris L.
Quercus ilex L.
Quercus petraea Liebl.
Quercus pubescens Willd.
Quercus robur L.
Quercus rubra L.
Quercus suber L.
Robinia pseudoacacia L.
Tilia cordata Mill.
Tilia platyphyllos Scop.
X PIELIKUMS
KATEGORIJAS, KURĀS VAR DARĪT PIEEJAMU TIRGŪ NO DAŽĀDA VEIDA
BĀZES MATERIĀLA IEGŪTU REPRODUKTĪVO MATERIĀLU
 Bāzes materiāla veids || Meža reproduktīvā materiāla kategorija (Etiķetes krāsa, ja izmanto krāsainu etiķeti vai dokumentu)
 “Izcelsme zināma” (dzeltena) || Atlasīts (zaļa) || Uzlabots (rozā) || Pārāks (zila)
 Sēklu ieguves koki || x ||   ||   ||
 Mežaudze || x || x ||   || x
 Sēklu ieguves plantācija ||   ||   || x || x
 Ģimenes(-u) vecāki ||   ||   || x || x
 Klons ||   ||   || x || x
 Klonu maisījums ||   ||   || x || x
XI PIELIKUMS
A DAĻA
Prasības, kas jāievēro attiecībā uz IX pielikumā
norādīto sugu augļu un sēklu partijām
1.           IX pielikumā norādīto
sugu augļu un sēklu partijas drīkst pārdot tikai tad, ja
šīs augļu vai sēklu partijas minimālais sugas
tīrības līmenis ir 99 %.
2.           Neatkarīgi no 1. punkta
noteikumiem IX pielikumā minēto cieši saistīto sugu
gadījumā, izņemot mākslīgos hibrīdus, norāda
augļu vai sēklu partijas sugas tīrību, ja tā
nesasniedz 99 %.
B DAĻA
Prasības, kas jāievēro attiecībā uz IX pielikumā
norādīto sugu un mākslīgo hibrīdu stādu
daļām
IX pielikumā norādīto sugu un
mākslīgo hibrīdu stādu daļām ir
tirdzniecībai piemērota kvalitāte. Tirdzniecībai
piemērotu kvalitāti nosaka pēc vispārējām
īpašībām, veselības un pienācīgā lieluma. Populus
spp. gadījumā var norādīt, ka ir ievērotas C
daļā izklāstītās papildprasības.
C
DAĻA
Prasības attiecībā uz to Populus spp.
ārējās kvalitātes standartiem, kas pavairoti ar stumbra
spraudeņiem vai dzinumiem
1.           Stumbra spraudeņi
a.       Stumbra spraudeņi nav
uzskatāmi par tirdzniecībai piemērotas kvalitātes
materiālu B daļas nozīmē, ja ir kāds no šiem
defektiem:
i)        to koksne ir vairāk nekā
divus gadus veca;
ii)       tiem ir mazāk par diviem labi
veidotiem pumpuriem;
iii)      tos ir skārusi nekroze;
iv)      tiem ir izžūšanas,
pārkāršanas, pelējuma vai pūšanas pazīmes.
b.      Stumbra spraudeņu minimālie
izmēri
 -           minimālais garums: 20 cm, ||
 -           minimālais augšējais diametrs: || 1. klase/EK: 8 mm 2. klase/EK: 10 mm.
2.           Dzinumi
a.       Dzinumi nav uzskatāmi par
tirdzniecībai piemērotas kvalitātes materiālu, ja tam ir
kāds no šādiem defektiem:
(i)      to koksne ir vairāk nekā
trīs gadus veca;
ii)       tiem ir mazāk par pieciem labi
veidotiem pumpuriem;
iii)      tos ir skārusi nekroze;
iv)      tiem ir izžūšanas,
pārkāršanas, pelējuma vai pūšanas pazīmes;
v)       tiem ir bojājumi, kas nav
izretināšanas rezultātā radušies iegriezumi;
vi)      tiem ir daudzžuburaini stumbri;
vii)     tiem ir pārāk izliekts
stumbrs.
b.      Dzinumu lieluma klases
 Klase || Minimālais diametrs pa vidu (mm) || Minimālais augstums (m)
 reģioni, kas nav Vidusjūras reģioni ||   ||
 N1 || 6 || 1,50
 N2 || 15 || 3,00
 Vidusjūras reģioni ||   ||
 S1 || 25 || 3,00
 S2 || 30 || 4,00
D DAĻA
Prasības, kas jāievēro attiecībā uz IX pielikumā
norādīto sugu un mākslīgo hibrīdu stādāmo materiālu
Stādāmajam materiālam ir
tirdzniecībai piemērota kvalitāte. Tirdzniecībai
piemērotu kvalitāti nosaka pēc vispārējām
īpašībām, veselības, dzīvotspējas un fizioloģiskās
kvalitātes.
E
DAĻA
Prasības, kas jāievēro attiecībā uz
stādāmo materiālu, kuru paredzēts pārdot
galalietotājam reģionos ar Vidusjūras klimatu
Stādāmo materiālu pārdod
tikai tad, ja 95 % no katras partijas ir tirdzniecībai piemērota
kvalitāte.
1.           Stādāmais materiāls
nav uzskatāms par tirdzniecībai piemērotas kvalitātes
materiālu, ja tam ir kāds no šiem trūkumiem:
a)      bojājumi, kas nav izretināšanas
rezultātā radušies iegriezumi, vai bojājumi, kas radušies
pacelšanas laikā;
b)      tādu pumpuru trūkums, kas
varētu veidot galveno dzinumu;
c)      daudzžuburains stumbrs;
d)      deformēta sakņu sistēma;
e)      izžūšanas, pārkāršanas,
pelējuma vai pūšanas pazīmes;
f)       stādi nav labi līdzsvaroti.
2.           Stādu lielums
 Suga || Maksimālais vecums (gados) || Minimālais augstums (cm) || Maksimālais augstums (cm) || Minimālais sakņu kakla diametrs (mm)
   ||   ||   ||   ||
 Pinus halepensis || 1 || 8 || 25 || 2
   || 2 || 12 || 40 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus leucodermis || 1 || 8 || 25 || 2
   || 2 || 10 || 35 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus nigra || 1 || 8 || 15 || 2
   || 2 || 10 || 20 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus pinaster || 1 || 7 || 30 || 2
   || 2 || 15 || 45 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Pinus pinea || 1 || 10 || 30 || 3
   || 2 || 15 || 40 || 4
   ||   ||   ||   ||
 Quercus ilex || 1 || 8 || 30 || 2
   || 2 || 15 || 50 || 3
   ||   ||   ||   ||
 Quercus suber || 1 || 13 || 60 || 3
3.           Konteinera lielums, ja tāds
tiek lietots
 Suga || Konteinera minimālais tilpums (cm³)
 Pinus pinaster Citas sugas || 120 200
XII PIELIKUMS
A DAĻA
Informācija, kas jāiekļauj no sēklu ieguves kokiem un
mežaudzēm iegūta reproduktīvā materiāla
identitātes izcelsmes sertifikātā
1.           Virsraksts ar tekstu “Izsniegts
saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… [Office of Publications,
please insert number of this Regulation]”.
2.           Dalībvalsts
3.           Sertifikāta numurs un
dalībvalsts kods
4.           Šāda norāde: “Ar šo tiek
apliecināts, ka turpmāk aprakstītais meža reproduktīvais
materiāls ir audzēts a) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/…
[Office of Publications, please insert number of this Regulation]”; b)
saskaņā ar pārejas noteikumiem.”
5.           Botāniskais nosaukums
6.           Meža reproduktīvā
materiāla raksturojums (sēklu vienība, stādu daļas vai
stādāmais materiāls)
7.           Meža reproduktīvā
materiāla kategorija (izcelsme zināma, atlasīts vai
pārāks)
8.           Meža reproduktīvā
materiāla veids (sēklu ieguves koki vai mežaudze)
9.           Mērķis
10.         Valsts reģistra atsauce vai meža
bāzes materiāla identitāte valsts reģistrā
11.         Norāde “autohtons”, “alohtons”,
“vietējas izcelsmes”, “svešas izcelsmes” vai “izcelsme nav zināma”
12.         Meža bāzes materiāla
izcelsme (alohtonam/svešas izcelsmes materiālam, ja zināma)
13.         Meža bāzes materiāla
proveniences dalībvalsts un reģions
14.         Meža bāzes materiāla vietas
augstums vai augstuma diapazons
15.         Sēklu nogatavošanās gads
16.         Meža reproduktīvā
materiāla daudzums
17.         Norāde par to, vai šajā
sertifikātā minētais materiāls ir iegūts, sadalot lielāku
partiju, uz kuru attiecas iepriekšējais Savienības sertifikāts,
un attiecīgā gadījumā norāde par iepriekšējā
sertifikāta numuru vai materiāla daudzumu sākotnējā
partijā.
18.         Ilgums kokaudzētavā
19.         Norāde par to, vai no
sēklām iegūtais materiāls ir turpmāk
veģetatīvi pavairots
20.         Cita būtiska informācija
21.         Profesionālā operatora
vārds, uzvārds/nosaukums un adrese
22.         Kompetentās iestādes
nosaukums un adrese
23.         Kompetentās iestādes
zīmogs un datums
B DAĻA
Informācija, kas jāiekļauj no sēklu ieguves
plantācijām vai ģimenes(-u) vecākiem iegūta
reproduktīvā materiāla identitātes izcelsmes
sertifikātā
1.           Virsraksts ar tekstu "Izsniegts
saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… [Office of Publications,
please insert number of this Regulation]".
2.           Dalībvalsts
3.           Sertifikāta numurs un
dalībvalsts kods
4.           Šāda norāde: “Ar šo tiek
apliecināts, ka turpmāk aprakstītais meža reproduktīvais
materiāls ir audzēts a) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/…
[Office of Publications, please insert number of this Regulation]”; b)
saskaņā ar pārejas noteikumiem.”
5.           Botāniskais nosaukums
6.           Meža bāzes materiāla
raksturojums (kā minēts katalogā)
7.           Meža reproduktīvā
materiāla raksturojums (sēklu vienība, stādu daļa vai
stādāmais materiāls)
8.           Meža reproduktīvā
materiāla kategorija (uzlabots vai pārāks)
9.           Meža bāzes materiāla veids
(sēklu ieguves plantācija vai ģimenes(-u) vecāki)
10.         Mērķis
11.         Valsts reģistra atsauce vai meža
bāzes materiāla identitāte valsts reģistrā
12.         Attiecīgā
gadījumā norāde “autohtons”, “alohtons”, “vietējas izcelsmes”,
“svešas izcelsmes” vai “izcelsme nav zināma”
13.         Meža bāzes materiāla
izcelsme (alohtonam/svešas izcelsmes materiālam, ja zināma)
14.         Meža bāzes materiāla
proveniences dalībvalsts un reģions vai atrašanās vieta
15.         Norāde, vai sēklas ir
iegūtas no brīvas apputeksnēšanas, papildu apputeksnēšanas
vai kontrolētas apputeksnēšanas
16.         Sēklu nogatavošanās gads
17.         Meža reproduktīvā
materiāla daudzums
18.         Norāde par to, vai šajā
sertifikātā minētais materiāls ir iegūts, sadalot
lielāku partiju, uz kuru attiecas iepriekšējais Savienības
sertifikāts (ar atsauci uz iepriekšējā sertifikāta numuru
vai materiāla daudzumu sākotnējā partijā)
19.         Ilgums kokaudzētavā
20.         Pārstāvēto
sastāvdaļu skaits, tostarp norāde par ģimenēm un
kloniem
21.         Meža bāzes materiāla vietas
augstums vai augstuma diapazons
22.         Norāde, vai meža bāzes
materiāla audzēšanā ir izmatota ģenētiskā
modificēšana
23.         No ģimenes(-u) vecākiem
iegūtam meža reproduktīvajam materiālam norāde par
krustošanas plānu un ģimenes sastāvdaļu sastāva
diapazons procentos
24.         Norāde par to, vai no
sēklām iegūtais materiāls ir turpmāk
veģetatīvi pavairots, tostarp norāde par pavairošanas metodi un
pavairošanas ciklu skaitu
25.         Norāde “Cita būtiska
informācija”
26.         Profesionālā operatora
vārds, uzvārds/nosaukums un adrese
27.         Kompetentās iestādes
nosaukums un adrese
28.         Kompetentās iestādes
zīmogs un datums
29.         Atbildīgās amatpersonas
vārds, uzvārds un paraksts
C DAĻA
Informācija, kas jāiekļauj no kloniem un klonu maisījumiem
iegūta reproduktīvā materiāla identitātes izcelsmes
sertifikātā
1.           Virsraksts ar tekstu “Izsniegts
saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/… [Office of Publications,
please insert number of this Regulation]”.
2.           Dalībvalsts
3.           Sertifikāta numurs un
dalībvalsts kods
4.           Šāda norāde: “Ar šo tiek
apliecināts, ka turpmāk aprakstītais meža reproduktīvais
materiāls ir audzēts a) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. …/…
[Office of Publications, please insert number of this Regulation]”; b)
saskaņā ar pārejas noteikumiem.”
5.           Botāniskais nosaukums
6.           Klona vai klona maisījuma nosaukums
7.           Meža reproduktīvā
materiāla raksturojums (stādu daļa vai stādāmais
materiāls)
8.           Meža reproduktīvā
materiāla kategorija (uzlabots vai pārāks)
9.           Meža bāzes materiāla veids
(kloni vai klonu maisījumi)
10.         Mērķis
11.         Valsts reģistra atsauce vai meža
bāzes materiāla identitāte valsts reģistrā
12.         Attiecīgā
gadījumā norāde “autohtons” , “alohtons”, “vietējas
izcelsmes”, “svešas izcelsmes” vai “izcelsme nav zināma”
13.         Meža bāzes materiāla
izcelsme (alohtonam/svešas izcelsmes materiālam, ja zināma)
14.         Meža bāzes materiāla
proveniences dalībvalsts un reģions vai atrašanās vieta
15.         Norāde, vai sēklas
iegūst no brīvas apputeksnēšanas, papildu apputeksnēšanas
vai kontrolētas apputeksnēšanas
16.         Sēklu nogatavošanās gads
17.         Meža reproduktīvā
materiāla daudzums
18.         Norāde par to, vai šajā
sertifikātā minētais materiāls ir iegūts, sadalot
lielāku partiju, uz kuru attiecas iepriekšējais Savienības
sertifikāts, un attiecīgā gadījumā norāde par
iepriekšējā sertifikāta numuru vai materiāla daudzumu
sākotnējā partijā.
19.         Ilgums kokaudzētavā
20.         Meža bāzes materiāla vietas
augstums vai augstuma diapazons
21.         Norāde, vai meža bāzes
materiāla audzēšanā ir izmatota ģenētiskā
modificēšana
22.         No ģimenes(-u) vecākiem
iegūtam meža reproduktīvajam materiālam norāde par krustošanas
plānu un ģimenes sastāvdaļu sastāva diapazons
procentos
23.         Norāde par to, vai no
sēklām iegūtais materiāls ir turpmāk
veģetatīvi pavairots
24.         Norāde “Cita būtiska
informācija”
25.         Profesionālā operatora
vārds, uzvārds/nosaukums un adrese
26.         Kompetentās iestādes
nosaukums un adrese
27.         Kompetentās iestādes
zīmogs un datums
XIII PIELIKUMS
ATCELTIE TIESĪBU AKTI, KĀ MINĒTS 144. PANTĀ
1.           Direktīva 66/401/EEK
2.           Direktīva 66/402/EEK
3.           Direktīva 68/193/EEK
4.           Direktīva 98/56/EK
5.           Direktīva 1999/105/EK
6.           Direktīva 2002/53/EK
7.           Direktīva 2002/54/EK
8.           Direktīva 2002/55/EK
9.           Direktīva 2002/56/EK
10.         Direktīva 2002/57/EK
11.         Direktīva 2008/72/EK
12.         Direktīva 2008/90/EK
XIV PIELIKUMS
ATBILSTĪBAS TABULAS
1.           Padomes Direktīva 66/401/EEK
 Padomes Direktīva 66/401/EEK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. pants 1.a pants 2. panta 1. punkta A daļa 2. panta 1. punkta B, C, D un E daļa  2. panta 1. punkta F un G daļa 2. panta 1.a punkts 2. panta 1.b punkts 2. panta 1.d punkts 2. panta 2. punkts 2. panta 3. un 4. punkts 3. panta 1. punkts 3. panta 1.a punkts 3. panta 2. punkts 3. panta 3. punkts 3. panta 4. punkts 3.a pants 4. panta a) punkts 4. panta b) punkts 4.a panta 1. punkta pirmā daļa 4.a panta 1. punkta otrā daļa 4.a panta 2. punkts 4.a panta 3. punkts 5. pants 5.a pants 6. pants 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkts 9. pants 10. pants 10.a pants 10.b pants 10.c pants 10.d pants 11. pants 11.a pants 12. pants 13. pants 13.a pants 14. panta 1. punkts 14. panta 1.a punkts 14.a pants 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. panta 1. punkts 19. panta 2 . punkts 20. pants 21. pants 21.a pants 22. pants                23. pants                23.a pants 24. pants || 1. pants 3. pants, 2. pants 11. panta 1. un 2. punkts 16. panta 2. punkts, 20. panta 2. punkts                18. panta 5. punkts 11. panta 3. punkts ─ ─ ─ 20. panta 2. punkts, 24. pants 12. panta 1. punkts ─ 12. panta 2. punkts 12. panta 3. punkts 16. panta 3. punkts 12. panta 1. punkts 38. pants 39. pants 2. pants 4. pants ─ ─ 40. pants 20. panta 2. punkts 75. pants 20. panta 2. punkts, 24. pants 17. panta 1. punkts 17. panta 4. punkts, 18. panta 5. punkts 18. pants 19. pants, 21. panta 1. punkts 18. panta 5. punkts 18. panta 5. punkts 18. panta 5. punkts 18. panta 4. punkts 19. panta 4. un 5. punkts 21. panta 1. punkts 21. panta 6. punkts 32. pants, 33. pants 42. pants 4. pants 40. pants 20. panta 2. punkts, 21. pants 38. pants 44. pants 35. pants, 37. pants 46. pants ─ ─ ─ 141. pants 16. panta 2. punkts 16. panta 2. punkts, 20. panta 2. punkts 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts 145. panta 1. un 2. punkts ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─           ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. pants ─ 93. pants ─   ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─           ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─
2.           Padomes Direktīva 66/402/EEK
 Padomes Direktīva 66/402/EEK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/…. (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. pants 1.a pants 2. panta 1. punkta A daļa 2. panta 1. punkta B daļa 2. panta 1. punkta C, Ca, D, E, F, G un H daļa                     2. panta 1.a punkts               2. panta 1.b punkts 2. panta 1.c punkts 2. panta 1.e punkts               2. panta 2. punkts 2. panta 3. un 4. punkts 3. panta 1. punkts 3. panta 2. punkts 3. panta 3. punkts 3.a pants 4. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts 4. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts 4. panta 1. punkta otrā daļa 4. panta 4. punkts 4.a panta 1. punkta pirmā daļa 4.a panta 1. punkta otrā daļa 4.a panta 2. punkts 4.a panta 3. punkts 5. pants 5.a pants 6. pants  7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkts 9. pants  10. pants 10.a pants 11. pants 11.a pants 12. pants 13. pants 13.a pants 14. panta 1. punkts 14. panta 1.a punkts             14.a pants 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. panta 1. punkts 19. panta 2. punkts 20. pants 21. pants                21.a pants, 21.b pants          22. pants 22.a pants 23. pants 23.a pants 24. pants || 1. pants 3. pants, 2. pants 11. panta 1. un 2. punkts 10. panta 1. punkts 16. panta 2. punkts, 20. panta 2. punkts 11. panta 3. punkts 16. panta 2. punkts, 20. panta 2. punkts ─ ─ 16. panta 2. punkts, 20. panta 2. punkts 20. panta 2. punkts, 24. pants 12. panta 1. un 2. punkts 16. panta 2. punkts 20. panta 2. punkts 12. panta 1. punkts 38. pants 39. pants                39. pants                  2. pants 4. pants ─ ─ 40. pants 20. panta 2. punkts 75. pants 20. panta 2. punkts, 24. pants 17. panta 1. punkts 17. panta 4. punkts, 18. panta 5. punkts 18. pants 19. pants, 21. panta 1. punkts 18. panta 5. punkts 19. panta 4. un 5. punkts 21. panta 1. punkts 21. panta 6. punkts 32. pants, 33. pants 42. pants 4. pants 40. pants 20. panta 2. punkts, 21. pants 38. pants 44. pants 35. pants, 37. pants 46. pants ─ ─ ─ 141. pants 16. panta 2. punkts, 20. panta 2. punkts 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts 57. pants 145. panta 1. un 2. punkts ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─         20. panta c) punkts ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─       8. pants ─ 93. pants ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
3.           Padomes Direktīva 68/193/EEK
 Padomes Direktīva 68/193/EEK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. pants 2. panta 1. punkts 2. panta 2. punkts 3. panta 1. punkts 3. panta 2. punkts 3. panta 3. punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunkts un otrā daļa                3. panta 3. punkta pirmās daļas c) apakšpunkts 3. panta 3. punkta trešā daļa 3. panta 4. punkts 3. panta 5. punkts 4. pants 5. panta 1. punkts 5. panta 2. punkts 5. panta 3. punkts 5.a pants                5.b panta 1. punkts 5.b panta 2. punkts 5.b panta 3. punkts 5.ba pants 5.c pants 5.d panta 1. un 2. punkts 5.d panta 3. punkts 5.e panta 1. punkts 5.e panta 2. punkta pirmais teikums  5.e panta 2. punkta otrais teikums 5.f pants 5.g pants 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkts 9. pants 10. panta 1. punkts               10. panta 2. punkts               10. panta 3. punkts 10. panta 4. punkts 10. panta 5. punkts 10. panta 6. punkts 10.a pants 11. panta 1. punkts 11. panta 2. punkts 12. pants 12.a pants 13. pants 14. pants 14.a pants 15. panta 1. punkts 15. panta 2. punkts 16. pants 16.a pants 16.b pants 17. pants 17.a pants 18. pants 18.a pants 18.b pants 19. pants 20. pants || 1. pants 3. pants ─ 12. panta 1. un 2. punkts ─ 12. panta 1. un 2. punkts 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts 4. pants 16. panta 2. punkts 12. panta 1. un 2. punkts 40. pants 51. pants 14. panta 1. punkts 15. panta 1. punkts, 51. pants 56. panta 2. punkta a) apakšpunkts 60. pants 61. pants 62. pants 4. pants, 56. panta 1. punkta b) apakšpunkts 4. pants 71. pants, 74. pants 64. panta 2. punkts 85. panta 1. punkts 103. panta 3. punkts             52. pants 53. panta 1. punkta h) apakšpunkts 86. pants 17. panta 1. punkts 18. panta 1., 2., 3. un 4. punkts 18. panta 5. punkts 18. pants 19. panta 1. punkts, 22. pants 17. panta 2. punkts, 29. panta 2. punkts ─ 21. panta 4. punkts ─ ─ 21. panta 1. punkts ─ 45. pants 4. pants 4. pants 38. pants 35. pants, 36. pants 42. pants 46. pants 44. pants ─ ─ ─ 141. pants ─ ─ ─ ─ ─ 145. pants || ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. pants ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 93. pants ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─
4.           Padomes Direktīva 98/56/EK
 Padomes Direktīva 98/56/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. panta 1. punkts 1. panta 2. un 3. punkts 2. pants 3. pants 4. pants 5. panta 1. punkts 5. panta 2. punkts 5. panta 3. un 4. punkts 5. panta 5. punkts 6. pants 7. panta 1. punkts 7. panta 2. punkts 7. panta 3. punkts 7. panta 4. punkts 8. panta 1. punkts 8. panta 2. un 3. punkts 8. panta 4. punkts 9. panta 1. punkts 9. panta 2. punkts 9. panta 3. punkts 9. panta 4. punkts 10. pants 11. panta 1. punkts 11. panta 2. punkts 11. panta 3. punkts 11. panta 4. punkts 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants 21. pants || 1. pants 2. pants 3. pants 6. pants 4. pants 16. panta 2. punkts, 48. panta 1. punkts 64. panta 1. punkts 16. panta 2. punkts ─ 5. pants 7. pants ─ 8. pants ─ 17. pants, 48. panta 2. punkts 19. panta 4. punkts, 49. pants ─ 50. pants 50. panta 2. punkts, 64. panta 4. punkts ─ ─ 35. pants, 37. pants 44. pants 43. pants ─ ─ ─ ─ ─ 4. pants ─ 141. pants 141. pants ─ ─ 145. pants || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. pants 64. panta 1. punkts 93. pants ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ 9. pants ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
5.           Padomes Direktīva 1999/105/EK
 Padomes Direktīva 1999/105/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/…. (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. pants 2. pants 3. panta 1. punkts 3. panta 2. punkts 3. panta 3. punkta pirmā daļa              3. panta 3. punkta otrā daļa 3. panta 4. punkts 4. panta 1. punkts 4. panta 2. punkts 4. panta 3. punkta a) apakšpunkts 4. panta 3. punkta b) apakšpunkts 4. panta 4. punkts 4. panta 5. punkts 5. pants 6. panta 1. punkts 6. panta 2. punkts 6. panta 3. punkta pirmā daļa 6. panta 3. punkta otrā daļa 6. panta 4. punkts 6. panta 5. punkts 6. panta 6. punkts 6. panta 7. punkts 6. panta 8. punkts 7. pants 8. pants 9. pants 10. pants 11. pants 12. pants 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkts 13. panta 3. punkts 14. panta 1. un 2. punkts 14. panta 3. punkts 14. panta 4. punkts 14. panta 5. punkts 14. panta 6. punkts 14. panta 7. punkts 15. pants 16. panta 1. punkts 16. panta 2. punkts               16. panta 3., 4. un 5. punkts 16. panta 6. punkts               17. panta 1. punkts 17. panta 2. punkts 17. panta 3. punkts 17. panta 4. punkts               18. pants 19. pants 20. pants 21. pants 22. pants 23. pants 24. pants 25. pants 26. pants 27. pants 28. pants 29. pants 30. pants 31. pants || 105. pants 106. pants 119. pants 4. pants 105. pants, 3. panta 9. punkts 8. panta 4. punkts 139. pants 114. pants 107. panta 1. un 2. punkts 107. panta 3. punkts 109. pants 134. pants 108. pants 4. pants 115. panta b) punkts 117. panta 5. punkts 118. pants ─ 5. pants 2. panta a) punkts ─ 134. pants ─ 128. pants ─ 110. pants 112. pants 113. pants 122. pants 123. pants 117. panta 2. punkts 126. pants 124. panta 1. un 2. punkts 130. pants 131. pants 125. pants 124. panta 3. punkts 4. pants 121. pants ─ ─             ─ ─             4. pants 128. pants ─ 128. panta 1. punkta b) apakšpunkts 129. pants 137. pants, 138. pants ─ 133. pants 4. pants 127. pants ─ ─ 141. pants ─ ─ 144. pants 145. panta 1. un 2. punkts ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─             8. pants 100. panta 1. punkts ─ 106. panta 2. punkts ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
6.           Padomes
Direktīva 2002/54/EK
 Padomes Direktīva 2002/54/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. panta pirmā daļa 1. panta otrā daļa 2. panta 1. punkts 2. panta 2. punkts 2. panta 3. punkta A daļa    2. panta 3. punkta B daļa     2. panta 4. punkts 3. panta 1. punkts 3. panta 2. punkts 4. pants 5. panta pirmās daļas a) apakšpunkts 5. panta pirmās daļas b) apakšpunkts 5. panta otrā daļa 5. panta trešā daļa 6. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts 6. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkts 6. panta 1. punkta otrā daļa 6. panta 2. punkts 6. panta 3. punkts 7. pants 8. pants 9. panta 1. punkts 9. panta 1.a punkts 9. panta 1.b punkts              9. panta 2. punkts 10. panta 1. punkts 10. panta 2. punkts 11. panta 1. punkts 11. panta 2. punkts 11. panta 3. punkts 12. panta a) punkts 12. panta b) punkts 13. pants 14. pants 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants 21. pants 22. panta 1. punkts 22. panta 2. punkts 22. panta 3. punkts               23. pants 24. pants 25. panta 1. punkts 25. panta 2. punkts 26. pants 27. pants 28. pants 29. pants 30. panta 1. punkta a) apakšpunkts 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts  30. panta 1. punkta c) apakšpunkts 30. panta 2. punkts 30.A pants 31. pants 32. pants 33. pants 34. pants 35. pants || 1. pants 46. pants 3. pants, 10. pants 20. panta 2. punkts 20. panta 2. punkts, 23. pants 20. panta 2. punkts, 143. pants 24. pants 12. panta 1. un 2. punkts 20. panta 2. punkts 12. panta 1. punkts 37. pants 39. pants                ─ ─ 2. panta a) un b) punkts 34. panta 1. punkts 4. pants 34. panta 6. punkts ─ 40. pants 75. panta 1. punkts 20. panta 2. punkts, 24. pants 23. panta 1. punkts 23. panta 1. punkta a) apakšpunkts 20. panta 2. punkts 17. panta 1. punkts 17. panta 4. punkts 18. pants 18. panta 4. punkts 18. panta 5. punkts 19. pants, 21. pants ─ 18. panta 5. punkts 18. panta 5. punkts 18. pants ─ 21. panta 1. punkts 21. panta 6. punkts 42. pants 4. pants 16. panta 2. punkts 38. panta 1. punkts 38. panta 6. punkts 44. panta 2. punkta b) apakšpunkta iii) punkts 44. pants 37. pants ─ ─ ─ 16. panta 3. punkts 141. pants 4. pants 16. panta 2. punkts 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts   ─ ─ ─ ─ 144. pants 145. panta 1. punkts ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 100. pants ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ 8. pants ─ 93. pants ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
7.           Padomes Direktīva 2002/55/EK
 Padomes Direktīva 2002/55/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. panta pirmā daļa 1. panta otrā daļa 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts 2. panta 1. punkta c) apakšpunkts 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts 2. panta 1. punkta e) apakšpunkts 2. panta 1. punkta f) apakšpunkts 2. panta 1. punkta g) apakšpunkts 2. panta 2. punkts 2. panta 3. punkts 2. panta 4. punkts 3. panta 1. punkts 3. panta 2. punkts 3. panta 3. punkts 3. panta 4. punkts 4. panta 1. punkts 4. panta 2. un 3. punkts 4. panta 4. punkts 5. panta 1. punkts 5. panta 2. punkts 5. panta 3. punkts 6. pants 7. panta 1. punkts 7. panta 2. punkts 7. panta 3. punkts 7. panta 4. un 5. punkts 8. pants 9. panta 1. punkts 9. panta 2. un 3. punkts 9. panta 4. punkts 9. panta 5. punkts 9. panta 6. punkts 10. panta 1., 2., 3. un 4. punkts 10. panta 5. punkts 11. pants 12. panta 1. punkts 12. panta 2. punkts 12. panta 3. punkts 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkts 13. panta 3. punkts 13. panta 4. punkts 14. panta 1. un 2. punkts 15. panta 1. punkts 15. panta 2. punkts 15. panta 3. punkts 16. panta 1. punkts 16. panta 2. punkts 17. pants 18. pants 19. pants 20. panta 1., 2. un 3. punkts 20. panta 4. punkts 21. pants 22. panta a) punkts 22. panta b) punkts 23. panta 1. punkta a) apakšpunkts 23. panta 1. punkta b) apakšpunkts 23. panta 2. punkts 23. panta 3. punkts 24. pants 25. panta 1. punkts               25. panta 1.a punkts 25. panta 1.b punkts            25. panta 2. punkts 26. panta 1. punkts 26. panta 2. punkts 26. panta 3. punkts 27. pants 28. panta 1. punkts               28. panta 2. punkts 28. panta 3. punkts 28. panta 4. punkts 29. pants 30. pants 31. pants 32. pants 33. pants 34. panta 1. punkts 34. panta 2. punkts 35. pants                36. panta 1. punkts 36. panta 2. punkts 36. panta 3. punkts 37. pants 38. pants 39. pants 40. pants 41. pants                42. pants 43. pants 44. pants                45. pants                46. pants 47. pants 48. pants 48. panta 1. punkta b) apakšpunkts                49. pants 50. pants 51. pants 52. pants 53. pants || 1. pants 46. pants 3. panta 5. punkts 11. panta 2. punkts 10. panta 7. punkts 10. panta 8. punkts 10. panta 9. punkts ─ 18. panta 5. punkts 11. panta 3. punkts 53. panta 1. punkta i) apakšpunkts 20. panta 2. punkts, 24. panta 4. punkts 14. panta 1. punkts 51. pants 52. pants 14. panta 1. punkts 56. panta 2. punkta a) apakšpunkts 4. pants 57. pants 60. pants 61. pants 62. pants 14. panta 1. punkts 71. pants 74. pants 75. pants 4. pants 66. pants, 67. pants 51. pants, 86. pants 64. pants 102. panta 1. punkts 53. panta 1. punkta h) apakšpunkts 64. panta 1. punkts 103. pants 76. panta 3. un 4. punkts 86. pants 82. pants 83. pants 84. panta 4. punkts ─ 85. panta 1. punkts 81. pants ─ 85. panta 1. punkts 85. panta 1. punkts 85. panta 2. punkts ─ 4. pants 4. pants, 56. panta 1. punkta c) apakšpunkts 52. pants, 53. pants 41. pants ─ 12. pants 20. panta 2. punkts 2. pants 37. pants 39. pants 2. pants 34. panta 1. punkts 34. panta 6. punkts ─ 40. pants 16. panta 2. punkts, 20. panta 2. punkts 23. panta 1. punkts 23. panta 1. punkta a) apakšpunkts 20. panta 2. punkts 17. panta 1. punkts 18. panta 5. punkts 32. panta 1. punkts 18. pants 19. panta 1. punkts, 21. pants 18. panta 5. punkts 19. panta 4. punkts ─ 18. panta 5. punkts 21. panta 5. punkts 21. panta 1. punkts 21. panta 6. punkts 42. pants 4. pants 12. panta 1. un 2. punkts 20. panta 2. punkts, 21 panta 1. punkts ─ 19. panta 1. un 2. punkts ─ 44. pants 35. pants, 37. pants ─ 30. pants 20. panta 2. punkts, 28. pants 31. pants ─ 14. panta 4. punkts, 56. pants 16. panta 2. punkts, 20 panta 2. punkts 141. pants 4. pants 32. pants, 33. pants 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts     ─ ─ 144. pants 145. panta 1. un 2. punkts ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. pants ─ ─ ─ 93. pants ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─
8.           Padomes Direktīva 2002/56/EK
 Padomes Direktīva 2002/56/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. panta pirmā daļa 1. panta otrā daļa 2. pants 3. panta 1. punkta pirmais teikums                3. panta 1. punkta otrais teikums 3. panta 1. punkta trešais teikums 3. panta 2., 3. un 4. punkts 4. pants 5. pants 6. panta 1. punkta pirmā daļa 6. panta 1. punkta otrā daļa 6. panta 2. punkts 6. panta 3. punkts 7. pants 8. pants 9. pants 10. panta 1. punkts 10. panta 2. punkts 10. panta 3. punkts 11. panta 1. punkts 11. panta 2. punkts 12. panta 1. punkts 12. panta 2. punkts 12. panta 3. punkts 13. panta 1. punkts               13. panta 2. punkts 14. pants 15. pants 16. pants 17. panta 1. punkts 17. panta 2. punkta pirmais teikums 17. panta 2. punkta otrais teikums 18. pants 19. pants 20. pants 21. pants 22. panta 1. punkts 22. panta 2. punkts 22. panta 3. punkts 23. panta 1. punkts 23. panta 2. punkts 24. pants 25. pants 26. pants 27. panta 1. punkta a) apakšpunkts 27. panta 1. punkta b) apakšpunkts                27. panta 1. punkta c) apakšpunkts 27. panta 2. punkts 28. pants 29. pants 30. pants 31. pants || 1. pants 46. pants 3. pants 12. panta 1. punkts, 16 panta 2. punkts                ─ ─ 16. panta 2. punkts 12. panta 1. punkts 40. pants 2. pants 4. pants ─ ─ 20. panta 2. punkts 16. panta 2. punkts 16. panta 2. punkts 16. panta 2. punkts 17. panta 4. punkts 17. panta 4. punkts 17. pants, 18. pants 18. panta 5. punkts 18. panta 2. un 4. punkts 18. panta 4. punkts 18. panta 5. punkts 19. panta 3. punkts, 21. pants 18. panta 5. punkts ─ 21. panta 1. punkts 21. panta 6. punkts 4. pants 40. pants ─ 16. panta 2. punkts 42. pants ─ 44. pants 35. pants, 37. pants 34. pants ─ ─ 45. pants 16. panta 2. punkts 141. pants 4. pants 16. panta 2. punkts 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts     ─ 16. panta 2. punkts ─ 144. pants 145. panta 1. punkts ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 93. pants ─ ─ ─ ─ 8. pants ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 16. pants, 31. pants ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
9.           Padomes
Direktīva 2002/57/EK
 Padomes Direktīva 2002/57/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/…. (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. panta pirmā daļa || 1. pants || ─ || ─
 1. panta otrā daļa || 46. pants || ─ || ─
 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts || 3. pants, 10. pants || ─ || ─
 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts || 11. panta 1., 2. un 4. punkts || ─ || ─
 2. panta 1. punkta c), d), e), f), g), h), i), j) un k) apakšpunkts || 16. pants, 20. pants   || ─ || ─
 2. panta 2. punkts || 11. panta 3. punkts || ─ || ─
 2. panta 3. punkts || ─ || ─ || ─
 2. panta 3.a punkts || ─ || ─ || ─
 2. panta 4. punkta a) apakšpunkts || 16. panta 2. punkts || ─ || ─
 2. panta 4. punkta b) apakšpunkts || 20. panta 2. punkts || ─ || ─
 2. panta 5. punkts || 20. panta 2. punkts || ─ || ─
 2. panta 6. punkts || 20. panta 2. punkts || ─ || ─
 3. panta 1., 2. un 3. punkts || 12. panta 3. punkts || ─ || ─
 3. panta 4. punkts 4. pants 5. panta pirmās daļas a) apakšpunkts 5. panta pirmā daļas b) apakšpunkts 5. panta otrā daļa 5. panta trešā daļa 6. panta 1. punkta pirmās daļas a) apakšpunkts 6. panta pirmās daļas b) apakšpunkts 6. panta 1. punkta otrā daļa 6. panta 2. punkts 6. panta 3. punkts 7. pants 8. pants 9. pants 10. panta 1. punkts 10. panta 2. punkts               11. pants 12. panta 1. punkts 12. panta 2. punkts 12. panta 3. punkts 13. pants 14. pants                15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 19.a. pants 20. pants 21. panta 1. punkts 21. panta 2. punkts 21. panta 3. punkts 22. panta 1. punkts 22. panta 2. punkts 23. pants 24. pants 25. pants 26. pants 27. panta 1. punkta a) apakšpunkts 27. panta 1. punkta b) apakšpunkts 27. panta 1. punkta c) apakšpunkts 27. panta 2. punkts               28. pants 29. pants 30. pants 31. pants 32. pants 33. pants || 16. panta 3. punkts 12. panta 1. punkts 37. pants 39. pants 44. pants ─ 2. pants 4. pants 34. pants ─ ─ 40. pants 75. panta 1. punkts 20. panta 2. punkts 17. panta 1. punkts, 18 panta 1. punkts                18. panta 5. punkts 18. pants 19. panta 1. punkts, 20 panta 1. punkts ─ 21. panta 5. punkta g) apakšpunkts ─ 21. panta 1. punkts 21. panta 6. punkts 42. pants 4. pants 20. panta 2. punkts ─ 20. panta 2. punkts 42. pants 37. pants 19. pants ─ ─ ─ ─ 20. panta 2. punkts 141. pants 4. pants 16. panta 2. punkts 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts ─ 57. panta 2. punkts ─ ─ ─ 144. pants 145. pants 145. pants ||   ─ ─ ─ ─ 100. panta 1. punkts ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ||   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─   ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─
10.         Padomes
Direktīva 2008/90/EK
 Padomes Direktīva 2008/90/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/…. (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. panta 1. punkts || 1. pants || ─ || ─
 1. panta 2. punkts || 11. panta 2. punkts || ─ || ─
 1. panta 3. punkts || 4. pants || ─ || ─
 1. panta 4. punkts || 46. pants || ─ || ─
 2. pants || 3. pants || ─ || ─
 3. panta 1. punkts || 12. panta 1. punkts || ─ || ─
 3. panta 2. punkts || 4. pants || ─ || ─
 3. panta 3. punkts || 4. pants || ─ || ─
 3. panta 4. punkts || 2. pants || ─ || ─
 4. pants || 16. pants, 20. pants || ─ || ─
 5. pants || 5. pants || ─ || ─
 6. panta 1. punkts || 7. pants || ─ || ─
 6. panta 2. punkts || ─ || ─ || 9. panta 1. punkts
 6. panta 3. punkts || 8. pants || ─ || ─
 6. panta 4. punkts || ─ || ─ || ─
 7. panta 1. punkts || 14. pants, 50. panta 1. punkts || ─ || ─
 7. panta 2. punkta pirmā daļa 7. panta 2. punkta otrā daļa || 14. pants, 50. panta 1. punkts 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts || ─ || ─
 7. panta 3. punkts || 50. panta 2. punkts || ─ || ─
 7. panta 4. punkts || 57. pants || ─ || ─
 7. panta 5. punkts || 56. pants || ─ || ─
 7. panta 6. punkts || 51. pants, 52. pants || ─ || ─
 8. panta 1. punkts || 17. panta 1. punkts || ─ || ─
 8. panta 2. punkts || 17. panta 2. punkts || ─ || ─
 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts || 19. panta 4. un 5. punkts || ─ || ─
 9. panta 1. punkta b) apakšpunkts || 19. panta 1. un 2. punkts || ─ || ─
 9. panta 1. punkta otrā daļa || 21. panta 5. punkts || ─ || ─
 9. panta 2. punkts || ─ || ─ || ─
 9. panta 3. punkts || 21. panta 1. punkts || ─ || ─
 10. pants || ─ || ─ || ─
 11. pants || 37. pants || ─ || ─
 12. pants || 44. pants || ─ || ─
 13. pants || ─ || 8. pants un 20. panta b) apakšpunkts || ─
 14. panta 1. punkts 14. panta 2. punkts || ─ ─ || 13. panta 1. punkts 93. pants || ─ ─
 14. panta 3. punkts 14. panta 4. punkts 14. panta 5. punkts 14. panta 6. punkts 14. panta 7. punkts 15. pants ||       ─ || 93. panta 3. punkta d) apakšpunkts 93. panta 3. punkta b) apakšpunkts 161. panta a) punkta ii) apakšpunkta b) punkts 161. panta a) punkta ii) apakšpunkta b) punkts 93. pants 115. pants ||       ─
 16. pants || ─ || 118. pants || ─
 17. panta 1. punkts || 4. pants || ─ || ─
 17. panta 2. punkts || 40. pants || ─ || ─
 18. pants || 11. panta 3. punkts || ─ || ─
 19. pants || 141. pants || ─ || ─
 20. pants || ─ || ─ || ─
 21. pants || ─ || ─ || ─
 22. pants || 144. pants || ─ || ─
 23. pants || 145. panta 1. un 2. punkts || ─ || ─
 24. pants ||  ─ || ─ || ─
11.         Padomes Direktīva 2002/53/EK
 Padomes Direktīva 2002/53/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/…. (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. panta 1. punkts 1. panta 2. punkts 1. panta 3. punkts 2. pants 3. panta 1. punkts 3. panta 2. punkts 3. panta 3. punkts 4. panta 1. punkts 4. panta 2. punkts 4. panta 3. punkts 4. panta 4. un 5. punkts 4. panta 6. punkts 5. panta 1. punkts 5. panta 2. punkts 5. panta 3. punkts 5. panta 4. punkts 6. pants 7. panta 1. punkts 7. panta 2. punkts 7. panta 3. punkts 7. panta 4. punkts 7. panta 5. punkts 8. pants 9. panta 1. punkts 9. panta 2. un 3. punkts 9. panta 4. punkts 9. panta 5. punkts 9. panta 6. punkts                 10. panta 1., 2., 3. un 4. punkts 10. panta 5. punkts 11. pants 12. panta 1. punkts 12. panta 2. punkts 12. panta 3. punkts 13. panta 1. punkts 13. panta 2. punkts 13. panta 3. punkts 13. panta 4. punkts 14. pants 15. pants 16. panta 1. punkts 16. panta 2. punkts 17. pants 18. pants 19. pants 20. panta 1. punkts 20. panta 2. punkts un 20. panta 3. punkta a) apakšpunkts 20. panta 3. punkta b) apakšpunkts 21. pants 22. pants 23. pants 24. pants 25. pants 26. pants 27. pants 28. pants || 52. panta 1. punkts 52. panta 1. punkta b) apakšpunkts 46. pants ─ 51. pants 56. panta 3. un 4. punkts 4. pants 56. pants 56. panta 2. punkts ─ 4. pants 57. pants 60. pants 61. pants 62. pants 58. pants 4. pants 71. pants 74. pants 75. pants 4. pants 4. pants 67. panta 1. punkta i) apakšpunkts 53. panta 1. punkts 64. pants 102. panta 1. punkts 53. panta 1. punkta g) apakšpunkts 64. panta 1. punkts 103. pants 76. panta 3. punkts 86. pants 82. pants 83. panta 1. punkts, 84. pants 84. panta 4. punkts ─ 85. panta 1. punkts 81. pants ─ 85. pants 85. pants 4. pants 4. pants, 85. panta 1. punkts 52. pants, 55. pants 45. pants, 85. panta 1. punkts 84. panta 4. punkts ─ 57. pants ─ ─ 44. pants 141. pants ─ ─ 144. pants 145. panta 1. un 2. punkts ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─     ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
12.       Padomes Direktīva 2008/72/EK
 Padomes Direktīva 2008/72/EK || Šī regula || Regula (ES) Nr. …/…. (Office of Publication, please insert number of Regulation on Official Controls) || Regula (ES) Nr. …/… (Office of Publication, please insert number of Regulation on protective measures against pests of plants)
 1. panta 1. punkts 1. panta 2. punkts 1. panta 3. punkts 2. pants 3. pants 4. pants 5. panta 1. punkts 5. panta 2. punkts 5. panta 3. punkts 5. panta 4. punkts 6. panta 1. punkts 6. panta 2. punkts 6. panta 3. punkts 6. panta 4. punkts 7. pants 8. panta 1. punkts 8. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts 8. panta 2. punkta c) apakšpunkts 8. panta 3. punkts 9. panta 1. un 2. punkts 9. panta 3. punkts 10. panta 1. punkts 10. panta 2. punkts 10. panta 3. punkts 11. panta 1. punkta pirmā daļa 11. panta 1. punkta otrā daļa 11. panta 2. punkts 12. pants 13. pants 14. pants 15. pants 16. pants 17. pants 18. pants 19. pants 20. pants 21. pants 22. pants 23. panta 1. punkts 23. panta 2. punkts 24. pants 25. pants 26. pants 27. pants   || 1. pants 11. panta 1., 2. un 4. punkts 11. panta 3. punkts 46. pants 3. pants, 10. pants 16. panta 2. punkts 6. pants 7. pants, 8. pants ─ ─ 5. pants ─ ─ 24. pants ─ 5. pants 2. pants 12. panta 4. punkta a) apakšpunkts ─ 14. panta 1. punkts 52. pants 17. panta 1. punkts 17. panta 2. punkts ─ 17. panta 1. punkts, 28. pants ─ ─ ─ 35. pants, 37. pants 4. pants 4. pants, 40. pants 43. pants, 44. pants 24. pants ─ 20. panta d) punkts ─ 141. pants ─ ─ 4. pants ─ 144. pants 145. panta 1. un 2. punkts ─ || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 36. pants ─ ─ 115. pants ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ 8. pants ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 8. pants, 13. pants 20. pants ─ 93. pants ─ ─ 8. pants ─ ─ ─ ─ ─   || ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ 9. pants, 15. pants ─ ─ ─ 64. pants ─ ─ ─ ─   ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─ ─
[1]               Eiropas Parlamenta …nostāja un Padomes …nostāja
pirmajā lasījumā Eiropas Parlamenta …nostāja un Padomes
….lēmums
[2]               OV L 125, 11.7.1966.,
2298. lpp.
[3]               OV L 125, 11.7.1966.,
2309. lpp.
[4]               OV L 93, 17.4.1968.,
15. lpp.
[5]               OV L 226, 13.8.1998.,
16. lpp.
[6]               OV L 11, 15.1.2000.,
17. lpp.
[7]               OV L 193, 20.7.2002.,
1. lpp.
[8]               OV L 193, 20.7.2002.,
12. lpp.
[9]               OV L 193, 20.7.2002.,
33. lpp.
[10]             OV L 193, 20.7.2002.,
60. lpp.
[11]             OV L 193, 20.7.2002.,
74. lpp.
[12]             OV L 205, 1.8.2008.,
28. lpp.
[13]             OV L 267, 8.10.2008.,
8. lpp.
[14]             OV L 365, 31.12.1994., 10.-23. lpp.
[15]             OV L 61, 3.3.1997., 1.-69. lpp.
[16]             OV L 106, 17.4.2001., 1.-39. lpp.
[17]             OV L 268, 18.10.2003., 1.-23.
lpp.
[18]             OV L 268, 18.10.2003., 24.-28.
lpp.
[19]             (Office of Publication, please insert OJ reference number
of Regulation on protective measures against pest of plants).
[20]             OV L 162, 21.6.2008., 13.–19. lpp.
[21]             OV L 312, 27.11.2009., 44.-54. lpp.
[22]             ISO 3166-1:2006, valstu un to administratīvi
teritoriālā iedalījuma vienību nosaukumu kodi.
1. daļa: Valstu kodi. Starptautiskā standartizācijas
organizācija, Ženēva.