Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0554

Priekšlikums Padomes regula ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem  /* COM/2006/0554 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.9.2006COM(2006) 554 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Dziļūdens krājumi ir zivju krājumi, ko zvejo ūdeņos ārpus kontinentālo šelfu galvenajiem zvejas rajoniem. Tie ir izplatīti kontinentālajās nogāzēs vai pie zemūdens klintīm. Šīs sugas ir lēnaudzīgas un īpaši jutīgas pret pārmērīgu izmantošanu. Zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2005. un 2006. gadam nosaka Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2270/2004, ar ko 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) reizi divos gados sniedz zinātnisku atzinumu par dziļūdens zivju krājumiem. Jaunākais atzinums sniegts 2006. gada jūnijā, un uz tā balstīts priekšlikums par kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) 2007.–2008. gadā. Atzinumā norādīts, ka lielāko daļu izmantoto dziļūdens sugu zvejo neatbilstoši ilgtspējīgas izmantošanas principiem, un ICES ir ieteikusi nekavējoties samazināt pašreizējo dziļjūras sugu nozvejas apjomu, ja vien nevar pierādīt, ka nozveja atbilst ilgtspējīgas izmantošanas principiem. Pašlaik nevienas dziļjūras sugas zveja neatbilst šim kritērijam. Starptautiskā Jūras pētniecības padome ir izteikusi viedokli, ka vispiemērotākie minēto sugu saglabāšanas pasākumi būtu zvejas piepūles ierobežošana un samazināšana. Tomēr nozvejas ierobežošana, izmantojot nozvejas kvotu sistēmu, uzskatāma par lietderīgu papildu pasākumu sugu saglabāšanai. Komisija patlaban sagatavo pārskatu par dziļjūras sugu zvejas piepūles pārvaldības režīmu, un vēlāk 2006. gadā iesniegs atsevišķu priekšlikumu par zvejas intensitātes pārvaldību nākotnē. Tādēļ šis priekšlikums attiecas tikai uz KPN noteikšanu. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas atbilstīgi ICES zinātniskajam atzinumam. |120 | Vispārīgais konteksts Zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2005. un 2006. gadam nosaka Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2270/2004, ar ko 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. Tā kā minēto sugu saglabāšanas pasākumi ir jāīsteno steidzami, vēlams tos īstenot vienpusēji, tai pat laikā attiecīgajā reģionālajā zvejniecības organizācijā (NEAFC, Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija) cenšoties panākt vienošanos ar pārējām iesaistītajām valstīm par saskaņotiem pasākumiem. Zvejas iespēju noteikšana un sadale ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē. Kopienas saistības ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā izriet no saistībām, kas noteiktas Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā. Šādām zvejas iespējām jābūt saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem par zvejas resursu piesardzīgu apsaimniekošanu un ilgtspējīgu izmantošanu, cita starpā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Līgumu par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu. |139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā nav spēkā esošu noteikumu. |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ieteiktie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas politikai ilgtspējīgas attīstības jomā. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Par galvenajiem priekšlikuma punktiem informēta Ziemeļjūras reģionālā konsultatīvā padome (NSRAC), Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (NWWRAC), kā arī ieinteresētās personas, ko pārstāvēs pagaidām vēl neizveidotā Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (SWWRAC). Turklāt vairākās Padomes iekšējās darba grupas sanāksmēs ir informētas attiecīgās dalībvalstis. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Kopiena lūdz ICES un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (STECF) zinātnisko atzinumu par nozīmīgu zivju sugu krājumu stāvokli. |223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Zinātniskās organizācijas, no kurām pieprasīja atzinumus, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (STECF). |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums |225 | Par visiem zivju krājumiem, uz ko attiecas šis priekšlikums, nav pieejama pietiekama informācija, lai pierādītu zvejas ilgtspējīgumu. ICES iesaka, ka vairumā gadījumu būtu lietderīgi samazināt zvejas iespējas, līdz iespējams pierādīt zvejas ilgtspējīgumu. Priekšlikuma mērķis ir ņemt vērā šo atzinumu, taču, lai mazinātu sociālekonomisko ietekmi, piemērojamie samazinājumi vienmērīgi sadalīti 3 gadu ilgā laika posmā. Ņemot vērā dziļjūras zivju sugu jutīgumu pret pārzveju un to ilgo atjaunošanās laiku, Komisija uzskata, ka vēl pakāpeniskāka KPN samazināšana būtu saistīta ar nepieļaujamu risku nodarīt ilgtermiņa kaitējumu dziļjūras ekosistēmai. Ja zinātniskajam atzinumam atbilstīgu zvejas intensitāti iespējams sasniegt mazāk nekā trijos gados, nepārsniedzot samazinājuma apjomus — 33 % gadā, attiecīgi ir noteikta ierosinātā KPN. Ir ņemtas vērā arī daudzu dziļjūras zvejas zonu jauktās iezīmes. Ja ICES atzinumā ieteikts būtiski samazināt vienas sugas krājumu nozveju, kas tiek veikta jauktā zvejas zonā, kurā zvejo arī citu sugu zivis, attiecībā uz kurām ieteiktie ierobežojumi ir mazāki, KPN tiek noteikta, ņemot vērā visapdraudētākās sugas krājumus. Lai neradītu pienākumu brāķēt noteiktu nozvejotā daudzumu, tiek saglabātas esošās kvotas, kas ir mazas un paredzētas neizbēgamās piezvejas segšanai. Ierosinātā KPN ir aprēķināta, izmantojot paziņotos datus par nozveju 2005. gadā. Vairumā gadījumu izmantoti oficiāli dati par nozveju. Tomēr gadījumos, kad ICES ziņo par ievērojami lielāku Kopienas nozveju, nekā liecina oficiālie dati, par pamatu izmantoti ICES dati. Tas tāpēc, ka, domājams, šie skaitļi ir ticamāki, kā arī tāpēc, ka mazāko oficiālo skaitļu izmantošana nozīmētu, ka ir izdevīgi neziņot par visu nozveju. Ir sniegts zinātnisks atzinums, ka nevienā KPN zonā nedrīkst zvejot Atlantijas lielgalvjus. Tomēr tiek saglabāta Atlantijas lielgalvja aizsardzības zona, kas ICES rajonos VI un VII noteikta ar Regulu (EK) Nr. 2270/2004, ņemot vērā, ka šajās zonās zemūdens klinšu apkaimē krājumi ir noplicināti un vēl aizvien ir pieejamas kvotas ārpus slēgtajām zonām. |230 | Ietekmes novērtējums Priekšlikums ievērojami samazinās dziļūdens zivju krājumu nozvejas iespējas. Kaut arī krastā izkrautā dziļjūras sugu nozveja veido tikai nelielu daļu no kopējās krastā izkrautās Kopienas nozvejas ekonomiskās vērtības, zvejas iespēju zaudēšana nenovēršami radīs finansiālas grūtības attiecīgajām zvejas flotēm. Tomēr priekšlikums uzskatāms par daļu no ilgtermiņa pieejas, saskaņā ar kuru zvejas intensitāte tiek pakāpeniski samazināta līdz ilgtspējīgam līmenim un kuras mērķis ir nodrošināt nozares dzīvotspēju ilgtermiņā, kā arī aizsargāt dziļjūras ekosistēmu. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikuma mērķis ir paredzēt zvejas iespējas Kopienas zvejas kuģiem attiecībā uz dažām dziļjūras zivju sugām 2007. un 2008. gadā saskaņā ar zinātnisko atzinumu. |310 | Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 20. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda iemesla dēļ. |331 | Priekšlikums balstīts uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, kas paredz, ka Padome lemj par nozvejas un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem un par zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātie instrumenti: regula. |342 | Citi tiesību akti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Priekšlikums aizstāj jau spēkā esošu regulu. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |570 | Sīkāks priekšlikuma izskaidrojums Ar priekšlikumu 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. KPN un dalībvalstīm piešķirtās kvotas norādītas pielikumā. Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunākais zinātniskais atzinums liecina, ka lielāko daļu izmantoto dziļūdens sugu zvejo neatbilstoši ilgtspējīgas izmantošanas principiem, un ICES ir ieteikusi nekavējoties samazināt pašreizējo dziļjūras sugu nozvejas apjomu, ja vien nevar pierādīt, ka zveja atbilst ilgtspējīgas izmantošanas principiem. Pašlaik nevienas dziļjūras sugas zveja neatbilst šim kritērijam. Starptautiskā Jūras pētniecības padome ir izteikusi viedokli, ka vispiemērotākie minēto sugu saglabāšanas pasākumi būtu zvejas piepūles ierobežošana un samazināšana. Tomēr nozvejas ierobežošana, izmantojot nozvejas kvotu sistēmu, uzskatāma par lietderīgu papildu pasākumu minēto sugu saglabāšanai. Komisija patlaban gatavo pārskatu par pašlaik spēkā esošo dziļjūras sugu zvejas piepūles pārvaldības režīmu, un vēlāk 2006. gadā iesniegs atsevišķu priekšlikumu par zvejas piepūles pārvaldību nākotnē. Tādēļ šis priekšlikums attiecas tikai uz KPN noteikšanu. Šis priekšlikums ir izstrādāts, lai noteiktu zvejas iespējas saskaņā ar zinātnisko atzinumu. |E-6459 |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantu ir jāpieņem vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, kā arī ilgtspējīgu zvejas norisi, cita starpā ņemot vērā pieejamos zinātniskos atzinumus.(2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir pienākums noteikt zvejas iespējas zvejas zonās vai zvejas zonu grupās un piešķirt tās saskaņā ar noteiktiem kritērijiem.(3) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) jaunākais zinātniskais atzinums par noteiktiem dziļjūras zivju krājumiem liecina, ka šo krājumu zveja nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas zvejas principiem un ka šo krājumu zvejas iespējas ir jāsamazina, lai nodrošinātu to ilgtspējību.(4) ICES ir atzīmējusi, ka Atlantijas lielgalvja zvejas intensitāte ICES VII apgabalā ir pārāk liela. Zinātniskie dati liecina arī par to, ka Atlantijas lielgalvja krājumi VI apgabalā ir ievērojami izsīkuši, un ir precizēti šīs sugas zivju visvairāk apdraudēto baru uzturēšanās apgabali. Tādēļ minētajos apgabalos ir jāaizliedz Atlantijas lielgalvja zveja.(5) Lai nodrošinātu efektīvu kvotu pārvaldību, ir jāparedz īpaši nosacījumi zvejas norisei.(6) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], ir jānosaka, uz kuriem zivju krājumiem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.(7) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir jānosaka, norādot ICES zonas, kas noteiktas Padomes 1991.gada 17. decembra Regulā (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[3], un CECAF (Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja) zonas, kā noteikts Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 2597/95 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku[4].(8) Zvejas iespējas ir jāizmanto saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši ar Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[5], Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[6], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[7], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[8], Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[9], Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[10], un Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98[11],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants PriekšmetsAr šo regulu Kopienas zvejas kuģiem 2007. un 2008. gadam attiecībā uz dziļjūras sugu zivju krājumiem nosaka ikgadējās zvejas iespējas noteiktās Kopienas ūdeņu un ārpuskopienas ūdeņu zonās, kur ir vajadzīgi nozvejas ierobežojumi, un paredz īpašos nosacījumus, saskaņā ar kuriem zvejas iespējas var izmantot.2. pantsDefinīcijas1. Šajā regulā „dziļjūras zvejas atļauja” ir zvejas atļauja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantā.2. ICES un CECAF zonu definīcijas ir noteiktas attiecīgi Regulā (EEK) Nr. 3880/91 un Regulā (EK) Nr. 2597/95.3. pantsZvejas iespēju noteikšanaDziļjūras sugu zivju zvejas iespējas Kopienas kuģiem ir noteiktas pielikumā.4. pantsZvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpāZvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpā, kas paredzēts pielikumā, neskara) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu un 32. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktu;c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;e) atskaitījumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktu.5. pantsKvotu elastīgumsRegulā (EK) Nr. 847/96 visas šīs regulas pielikumā minētās kvotas uzskata par „analītiskajām” kvotām.Tomēr šīm kvotām nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos pasākumus.6. pantsNosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai krastāTo krājumu zivis, kuriem zvejas iespējas ir noteiktas ar šo regulu, drīkst atstāt uz klāja un izkraut krastā tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts kuģi, kuras kvota vēl nav pilnā mērā izmantota. Visus izkrāvumus ieskaita kvotā.Šā panta pirmo daļu nepiemēro lomiem, kas nozvejoti zinātnisku pētījumu nolūkā, kurus veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/98, un tos neieskaita kvotā.7. pantsAtlantijas lielgalvis1. Atlantijas lielgalvja aizsardzības rajoni ir noteikti kā šādi jūras rajoni.a) Jūras rajons, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:57° 00' ziemeļu platuma, 11° 00' rietumu garuma.57° 00' ziemeļu platuma, 8° 30' rietumu garuma;55° 00' ziemeļu platuma, 8° 30' rietumu garuma;55° 00' ziemeļu platuma, 11° 00' rietumu garuma.57° 00' ziemeļu platuma, 11° 00' rietumu garuma.b) Jūras rajons, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:55° 30' ziemeļu platuma, 15° 49' rietumu garuma;53° 30' ziemeļu platuma, 14° 11' rietumu garuma;50° 30' ziemeļu platuma, 14° 11' rietumu garuma;50° 30' ziemeļu platuma, 15° 49' rietumu garuma.c) Jūras rajons, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:55° 00' ziemeļu platuma, 13° 51' rietumu garuma;55° 00' ziemeļu platuma, 10° 37' rietumu garuma;54° 15' ziemeļu platuma, 10° 37' rietumu garuma;53° 30' ziemeļu platuma, 11° 50' rietumu garuma;53° 30' ziemeļu platuma, 13° 51' rietumu garuma.Minētos punktus un attiecīgās loksodromas, kā arī kuģu atrašanās vietas mēra saskaņā ar WGS84 standartu.2. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģus, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja, pienācīgi uzrauga zvejas uzraudzības centri ( FMC ), kuriem ir sistēma, lai noteiktu un reģistrētu kuģu iebraukšanu 1. punktā noteiktajos rajonos, to šķērsošanu un izbraukšanu no tiem.3. Kuģi, kam ir dziļjūras zvejas atļauja un kas iebraukuši 1. punktā minētajos rajonos, neatstāj uz klāja un nepārvadā Atlantijas lielgalvjus, kā arī neizkrauj tos krastā pēc zvejas reisa, izņemot gadījumus, ja- (a) rajona šķērsošanas laikā visi uz kuģa esošie zvejas rīki ir nostiprināti un noglabāti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punkta nosacījumiem;- (b) vidējais ātrums rajona šķērsošanas laikā nav mazāks par 8 mezgliem.8. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS1. daļaSugu un sugu grupu definīcijasKatrā jūras rajonā zivju krājumus norāda attiecīgo sugu latīnisko nosaukumu alfabētiskā secībā. Tomēr dziļjūras haizivis ievietotas saraksta sākumā. Šajā regulā piemēro šo plaši pazīstamo nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu.Plaši pazīstamais nosaukums | Zinātniskais nosaukums |Mataste | Aphanopus carbo |Beriksas | Beryx spp. |Brosme | Brosme brosme |Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris |Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus |Zilā jūras līdaka | Molva dypterigia |Diegspuru vēdzele | Phycis blennoides |Sarkanā zobaine | Pagellus bogaraveo |Ja izdara atsauci uz „dziļūdens haizivīm”, tā attiecas uz šādu sugu haizivīm: baltacu haizivs ( Centroscymnus coelolepis ), pelēkā īsspuru haizivs ( Centrophorus squamosus ), gardeguna spurainā haizivs ( Deania calceus ), melnā haizivs ( Dalatias licha ), lielā melnā haizivs ( Etmopterus princeps ), laternhaizivs ( Etmopterus spinax ), melnā suņhaizivs ( Centroscyllium fabricii ), īsspuru haizivs ( Centrophorus granulosus ), melnpurna dzeloņu haizivs ( Galeus melastomus ), peļu kaķu haizivs ( Galeus murinus ), Islandes kaķu haizivis ( Apristuris spp .).2. daļaIkgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas Kopienas kuģiem rajonos, kur ir nozvejas ierobežojumi, sadalījumā pa sugām un rajoniem (tonnās dzīvsvara)Visas norādes ir uz ICES apakšapgabaliem, ja vien nav norādīts citādiSuga: | Dziļjūras haizivis | Zona: | V, VI, VII, VIII un IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 53 | 26 |Spānija | 250 | 123 |Igaunija | 3 | 2 |Francija | 906 | 445 |Īrija | 146 | 72 |Lietuva | 3 | 2 |Polija | 3 | 2 |Portugāle | 341 | 168 |Apvienotā Karaliste | 502 | 247 |EK | 2 207 | 1 087 |Suga: | Dziļjūras haizivis | Zona: | X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Gads | 2007 | 2008 |Portugāle | 20 | 20 |EK | 20 | 20 |Suga: | Dziļjūras haizivis, Deania histricosa un Deania profondorum | Zona: | XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 69 | 34 |Francija | 22 | 11 |Īrija | 4 | 2 |Apvienotā Karaliste | 4 | 2 |EK | 99 | 49 |Suga: | Mataste Aphanopus carbo | Zona: | I, II, III un IV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 5 | 5 |Francija | 5 | 5 |Apvienotā Karaliste | 5 | 5 |EK | 15 | 15 |Suga: | Mataste Aphanopus carbo | Zona: | V, VI, VII un XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 23 | 11 | 1 Tikai attiecībā uz piezveju. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Spānija | 113 | 56 |Igaunija | 11 | 5 |Francija | 1 595 | 784 |Īrija | 57 | 28 |Latvija | 74 | 36 |Lietuva | 1 | 1 |Polija | 1 | 1 |Apvienotā Karaliste | 113 | 56 |Citas1 | 6 | 3 |EK | 1 994 | 982 |Suga: | Mataste Aphanopus carbo | Zona: | VIII, IX un X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 8 | 8 |Francija | 21 | 21 |Portugāle | 2 670 | 2 670 |EK | 2 700 | 2 700 |Suga: | Mataste Aphanopus carbo | Zona: | CECAF 34.1.2. (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā.) |Gads | 2007 | 2008 |Portugāle | 3200 | 3200 |EK | 3200 | 3200 |Suga: | Beriksas | Zona: | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Beryx spp. |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 68 | 68 |Francija | 18 | 18 |Īrija | 9 | 9 |Portugāle | 196 | 196 |Apvienotā Karaliste | 9 | 9 |EK | 300 | 300 |Suga: | Brosme | Zona: | I, II un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Brosme brosme |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 5 | 5 | 1 Tikai attiecībā uz piezveju. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Francija | 5 | 5 |Apvienotā Karaliste | 5 | 5 |Citas 1 | 3 | 3 |EK | 18 | 18 |Suga: | Brosme | Zona: | III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Brosme brosme |Gads | 2007 | 2008 |Dānija | 8 | 8 |Zviedrija | 4 | 4 |Vācija | 4 | 4 |EK | 15 | 15 |Suga: | Brosme | Zona: | IV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Brosme brosme |Gads | 2007 | 2008 |Dānija | 41 | 41 | 1 Tikai attiecībā uz piezveju. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Vācija | 12 | 12 |Francija | 28 | 28 |Zviedrija | 4 | 4 |Apvienotā Karaliste | 61 | 61 |Citas 1 | 4 | 4 |EK | 150 | 150 |Suga: | Brosme | Zona: | V, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Brosme brosme |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 4 | 4 | 1 Tikai attiecībā uz piezveju. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Spānija | 16 | 16 |Francija | 184 | 184 |Īrija | 18 | 18 |Apvienotā Karaliste | 89 | 89 |Citas1 | 4 | 4 |EK | 315 | 315 |Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | I, II, IV un Va (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Coryphaenoides rupestris |Gads | 2007 | 2008 |Dānija | 1 | 1 |Vācija | 1 | 1 |Francija | 10 | 10 |Apvienotā Karaliste | 1 | 1 |EK | 13 | 13 |Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | III |Coryphaenoides rupestris |Gads | 2007 | 2008 |Dānija | 946 | 946 |Vācija | 5 | 5 |Zviedrija | 49 | 49 |EK | 1 000 | 1 000 |Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | Vb, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Coryphaenoides rupestris |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 9 | 9 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Igaunija | 67 | 67 |Spānija | 74 | 74 |Francija | 3 789 | 3 789 |Īrija | 299 | 299 |Lietuva | 87 | 87 |Polija | 44 | 44 |Apvienotā Karaliste | 222 | 222 |Citas1 | 9 | 9 |EK | 4 600 | 4 600 |Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | VIII, IX, X, XII un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) un V (Grenlandes ūdeņi) |Coryphaenoides rupestris |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 20 | 10 |Spānija | 2 238 | 1 060 |Francija | 103 | 49 |Īrija | 4 | 2 |Apvienotā Karaliste | 9 | 4 |Latvija | 36 | 17 |Lietuva | 4 | 2 |Polija | 700 | 332 |EK | 3 116 | 1 476 |Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | VI (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Hoplostethus atlanticus |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 5 | 3 |Francija | 30 | 15 |Īrija | 5 | 3 |Apvienotā Karaliste | 5 | 3 |EK | 45 | 22 |Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Hoplostethus atlanticus |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 1 | 1 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Francija | 131 | 64 |Īrija | 39 | 19 |Apvienotā Karaliste | 1 | 1 |Citas1 | 1 | 1 |EK | 174 | 86 |Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Hoplostethus atlanticus |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 4 | 2 |Francija | 21 | 10 |Īrija | 5 | 3 |Portugāle | 6 | 3 |Apvienotā Karaliste | 4 | 2 |EK | 40 | 20 |Suga: | Zilā jūras līdaka | Zona: | II, IV, V (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Molva dypterygia |Gads | 2007 | 2008 |Dānija | 1 | 1 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Vācija | 1 | 1 |Francija | 9 | 3 |Īrija | 1 | 1 |Apvienotā Karaliste | 5 | 2 |Citas1 | 1 | 1 |EK | 18 | 9 |Suga: | Zilā jūras līdaka | Zona: | III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Molva dypterygia |Gads | 2007 | 2008 |Dānija | 4 | 4 |Vācija | 2 | 2 |Zviedrija | 4 | 4 |EK | 10 | 10 |Suga: | Zilā jūras līdaka | Zona: | VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Molva dypterygia |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 22 | 11 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Igaunija | 3 | 2 |Spānija | 68 | 34 |Francija | 1 552 | 765 |Īrija | 6 | 3 |Lietuva | 1 | 1 |Polija | 1 | 0 |Apvienotā Karaliste | 395 | 195 |Citas1 | 6 | 3 |EK | 2 054 | 1 012 |Suga: | Sarkanā zobaine | Zona: | VI, VII un VIII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Pagellus bogaraveo |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 176 | 176 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. |Francija | 9 | 9 |Īrija | 6 | 6 |Apvienotā Karaliste | 22 | 22 |Citas1 | 6 | 6 |EK | 220 | 220 |Suga: | Sarkanā zobaine | Zona: | IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Pagellus bogaraveo |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 338 | 338 |Portugāle | 92 | 92 |EK | 430 | 430 |Suga: | Sarkanā zobaine | Zona: | X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Pagellus bogaraveo |Gads | 2007 | 2008 |Spānija1 | 10 | 10 | 1 Līdz 10 % no 2008. gada kvotām var nozvejot 2007. gada decembrī. |Portugāle1 | 1116 | 1116 |Apvienotā Karaliste1 | 10 | 10 |EK1 | 1136 | 1136 |Suga: | Diegspuru vēdzele | Zona: | I, II, III un IV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Phycis blennoides |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 4 | 4 |Francija | 4 | 4 |Apvienotā Karaliste | 7 | 7 |EK | 15 | 15 |Suga: | Diegspuru vēdzele | Zona: | V, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Phycis blennoides |Gads | 2007 | 2008 |Vācija | 8 | 8 |Spānija | 448 | 448 |Francija | 271 | 271 |Īrija | 198 | 198 |Apvienotā Karaliste | 620 | 620 |EK | 1 545 | 1 545 |Suga: | Diegspuru vēdzele | Zona: | VIII un IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Phycis blennoides |Gads | 2007 | 2008 |Spānija | 242 | 242 |Francija | 15 | 15 |Portugāle | 10 | 10 |EK | 267 | 267 |Suga: | Diegspuru vēdzele | Zona: | X un XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) |Phycis blennoides |Gads | 2007 | 2008 |Francija | 6 | 6 |Portugāle | 25 | 25 |Apvienotā Karaliste | 6 | 6 |EK | 36 | 36 |[1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[2] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.[3] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 448/2005 (OV L74, 19.3.2005., 5. lpp.)[4] OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[5] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.)[6] OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.[7] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 17. lpp.).[8] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).[9] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.[10] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2269/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 1. lpp.).[11] OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.


				|

		52013PC0521

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) /* COM/2013/0521 final - 2013/0247 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Paildzināt atkāpi par
paaugstinātas līdzfinansējuma likmes piešķiršanu
dalībvalstīm, kam draud lielas grūtības attiecībā
uz finansiālo stabilitāti
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Ieilgusī finanšu un ekonomikas krīze,
dalībvalstīm īstenojot nepieciešamās fiskālās
konsolidācijas rīcībpolitikas, ir radījusi spiedienu uz
valstu finanšu resursiem. Šajā kontekstā ir īpaši svarīgi
nodrošināt lauku attīstības programmu maksimālu
īstenošanu.
Programmu īstenošana bieži vien ir
problemātiska, arī fiskālās konsolidācijas radīto
likviditātes problēmu dēļ. Tas jo īpaši attiecas uz
dalībvalstīm, kuras finanšu krīze ir skārusi visvairāk
un kuras saskaņā ar pielāgošanas programmu ir
saņēmušas finansiālu palīdzību. Līdz šim finansiālu
palīdzību ir saņēmušas septiņas valstis, kas ar
Komisiju ir vienojušās par makroekonomikas pielāgošanas programmu.
Šīs valstis ir Kipra, Ungārija, Rumānija, Latvija,
Portugāle, Grieķija un Īrija, turpmāk tekstā
"programmas valstis". Uz Ungāriju, Rumāniju un Latviju
pielāgošanas programma vairs neattiecas.
Lai nodrošinātu, ka šīs
dalībvalstis (un jebkura cita dalībvalsts, kas turpmāk var
izmantot šādas palīdzības programmas) joprojām īsteno
lauku attīstības programmas vietējā līmenī un
izmaksā līdzekļus projektiem, pašreizējā
priekšlikumā ietverti noteikumi, kas šīm dalībvalstīm dotu
iespēju izmantot paaugstinātas līdzfinansējuma likmes,
nemainot to kopējo piešķīrumu lauku attīstības
politikas ietvaros 2007.–2013. gadam. Tas šīm dalībvalstīm
nodrošinās papildu finanšu resursus izšķirīgā
brīdī un atvieglos turpmāku programmu īstenošanu
vietējā līmenī.
·
Vispārīgais konteksts un
spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 4.c
punktā paredzēta atkāpe, ar ko Eiropas Lauksaimniecības
fonda lauku attīstībai (ELFLA) ieguldījuma robežlielumus, kas
noteikti tā paša panta 3., 4. un 5. punktā, var
palielināt ne vairāk kā līdz 95 % no izmantojamiem
valsts izdevumiem [attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem] reģionos,
kas ir tiesīgi to saņemt saskaņā ar konverģences
mērķi, un attālākajos reģionos un Egejas jūras
nelielajās salās un līdz 85 % no attiecināmajiem
publiskajiem izdevumiem citos reģionos. Šī atkāpe šobrīd
attiecas tikai uz izdevumiem, kas maksājumu aģentūrām
radušies līdz 2013. gada 31. decembrim.
·
Atbilstība pārējiem ES politikas
virzieniem un mērķiem
Šis priekšlikums saskan ar citiem priekšlikumiem
un iniciatīvām, kuras Komisija pieņēmusi,
reaģējot uz finanšu krīzi.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
Apspriešanās ar ārējām
ieinteresētajām personām nenotika.
·      Ekspertu pakalpojumu iepirkums un izmantošana
Ārēju ekspertu atzinums nav bijis
vajadzīgs.
·
Ietekmes analīze
Finansiālās palīdzības
saņēmējām dalībvalstīm ir iespēja Komisijai
iesniegt lūgumu mainīt to 2007.–2013. gada lauku
attīstības programmu un izmantot atkāpi, lai piemērotu
paaugstinātas līdzfinansējuma likmes. Šobrīd minēto
atkāpi izmanto Grieķija, Īrija un Portugāle, taču ne
vienmēr pilnā apmērā. Tā kā kopējais finanšu
piešķīrums no ELFLA dalībvalstīm un attiecīgajām
programmām minētajā laika periodā nemainīsies,
paaugstinātās ES līdzfinansējuma likmes ievērojami
samazina kopējo publiskā ieguldījuma apmēru, kas pieejams
lauku attīstības programmām plānošanas periodā.
Iespēja finansiālās palīdzības
saņēmējām dalībvalstīm paaugstināt ELFLA
ieguldījuma likmes pašreizējo 2007.–2013. gada lauku
attīstības programmu ietvaros šobrīd attiecas tikai uz
izdevumiem, kas radušies līdz 2013. gada 31. decembrim
(periodā, kad dalībvalsts saņem finansiālu
palīdzību), un tāpēc tā nesniedzas līdz izdevumu
attiecināmības galīgajam datumam 2015. gada
31. decembrī.
Izdevumiem, kas jaunajā 2014.–2020. gada
plānošanas periodā radušies saskaņā ar Regulas (ES) Nr. …/…
[Kopīgo noteikumu regula] 22. pantu, ELFLA ieguldījuma likmi var
paaugstināt par 10 procentpunktiem virs līdzfinansējuma likmes,
kas piemērojama katram ELFLA pasākumam. Šī jaunā
sistēma, kas visiem pasākumiem paredz vienādu
papildinājumu, dažos gadījumos var nozīmēt lielākas
vai mazākas ELFLA ieguldījuma likmju izmaiņas
salīdzinājumā ar pašreizējo sistēmu saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 4.c punktu.
Ja Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta 4.c
punktā paredzētā iespēja izmantot paaugstinātas ELFLA
ieguldījuma likmes pašreizējo lauku attīstības programmu
ietvaros būs pieejama tikai līdz 2013. gada beigām un tikai
periodā, kad dalībvalsts saņem finansiālu palīdzību,
pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta ELFLA finansējuma
maksimāla un optimāla izmantošana attiecīgajām lauku
attīstības programmām, pirms būs rasta iespēja
iekļaut papildinājumu jaunajās programmās.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Tiek ierosināts grozīt Regulas (EK) Nr.
1698/2005 70. panta 4.c punktu, lai ļautu finansiālās
palīdzības saņēmējām dalībvalstīm
gūt labumu no 10 procentpunktu paaugstinājuma, tikai
attiecībā uz atvērtajām budžeta saistībām
2007.–2013. gada plānošanas periodā līdz
attiecināmības perioda beigām, un norādīt to savos
galīgā atlikuma pieprasījumos pat tad, ja finansiālā
palīdzība vairs netiek sniegta.
·
Juridiskais pamats
LESD 42. un 43. pants.
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums atbilst subsidiaritātes
principam, ciktāl tā mērķis ir ar ELFLA starpniecību
nodrošināt lielāku palīdzību dažām
dalībvalstīm, kam ir nopietnas grūtības, īpaši
attiecībā uz ekonomisko izaugsmi, finansiālo stabilitāti un
ar deficītu un parādu situācijas pasliktināšanos, arī
starptautiskās ekonomiskās un finansiālās vides ietekmes
rezultātā. Šajā kontekstā ir nepieciešams Savienības
līmenī izveidot pagaidu mehānismu, kas ļautu atkāpties
no parastajām ELFLA līdzfinansējuma likmēm.
·
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam.
Ilgāk piemērot paaugstinātas
līdzfinansējuma likmes ir samērīgi, ņemot
vērā ilgstošo ekonomisko krīzi un citus centienus, kas veikti,
lai palīdzētu šīm dalībvalstīm.
·
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
spēkā esošās regulas grozījums.
Komisija ir izskatījusi manevrēšanas
iespējas, ko nodrošina tiesiskais regulējums, un, ņemot
vērā līdzšinējo pieredzi, uzskata par nepieciešamu
ierosināt labojumus Regulā (EK) Nr. 1698/2005.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Saistību apropriācijas netiek
ietekmētas, jo nav ierosināti grozījumi attiecībā uz
ELFLA finansējuma maksimālo summu, kas paredzēta darbības
programmām plānošanas periodā no 2007. līdz
2013. gadam.
Tomēr maksājumu apropriāciju
nepieciešamība 2014. gada budžetā var tikt palielināta par
90 miljoniem euro gadījumā, ja dalībvalstis turpina
piemērot paaugstinātās līdzfinansējuma likmes.
Ievērojot dalībvalstu lūgumus
gūt labumu no šīs darbības un ņemot vērā
starpperiodu maksājumu iesniegšanas gaitu, Komisija izskatīs
situāciju un nepieciešamības gadījumā apsvērs
atbilstošas darbības.
2013/0247 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Padomes Regulu (EK)
Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas
Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. un 43. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[2],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Bezprecedenta
globālā finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde ir nopietni
kaitējusi ekonomiskajai izaugsmei un finansiālajai stabilitātei
un ir izraisījusi finanšu un ekonomikas apstākļu būtisku
pasliktināšanos vairākās dalībvalstīs.
Konkrētāk, dažas dalībvalstis saskaras ar nopietnām
grūtībām vai arī tām šādas grūtības
draud, jo īpaši ar ekonomiskās izaugsmes un finansiālās
stabilitātes problēmām un ar deficītu un parādu
situācijas pasliktināšanos, arī starptautiskās
ekonomiskās un finansiālās vides ietekmes rezultātā.
(2)       Kaut arī ir jau veikti
nozīmīgi pasākumi krīzes negatīvās ietekmes
mazināšanai, tostarp tiesību aktu grozīšana, finanšu krīzes
ietekme uz reālo ekonomiku joprojām ir jūtama plašā
apmērā un spiediens uz valsts finanšu resursiem pastiprinās.
(3)       Ņemot vērā
nopietnās grūtības, ar ko joprojām saskaras vairākas
dalībvalstis saistībā ar to finansiālo stabilitāti, un
ar mērķi ierobežot izrietošās negatīvās sekas
laikā, kurā notiek pāreja no pašreizējā uz nākamo
plānošanas periodu, atļaujot maksimāli izmantot pieejamos ELFLA
līdzekļus, termiņš, kurā piemēro atkāpi par
maksimālo ELFLA ieguldījuma likmju paaugstināšanu un kurš
paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005[3] 70. panta
4.c punktā, būtu jāpagarina līdz 2007.–2013. gada
plānošanas perioda izdevumu attiecināmības galīgajam
datumam, proti, 2015. gada 31. decembrim.
(4)       Iespējai
paaugstināt starpposma maksājumus un galīgā atlikuma
maksājumus virs parastās līdzfinansējuma likmes
nevajadzētu būt pieejamai tikai laika periodā, kad
dalībvalsts saņem finansiālo palīdzību
saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 407/2010, Regulu (EK)
Nr. 332/2002 vai Līgumu par Eiropas Stabilizācijas
mehānisma izveidi, jo dalībvalsts pat pēc finansiālās
palīdzības saņemšanas turpina sastapties ar lielām
grūtībām, nodrošinot līdzfinansējumu no valsts
budžeta.
(5)       Saskaņā ar
Eiropadomes 2013. gada 7.–8. februāra secinājumiem un
kā paredzēts [KNR] 22. pantā, par 10 procentpunktiem
paaugstinātā līdzfinansējuma likme tiks piemērota
attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu līdz
2016. gada 30. jūnijam, kad paaugstināšanas iespēja
tiks pārskatīta. Tā kā 2007.–2013. un 2014.–2020. gada
plānošanas periodi pārklājas, ir jānodrošina saskaņota
un vienlīdzīga attieksme pret dalībvalstīm, kas saņem
finansiālo palīdzību abos minētajos periodos.
Tāpēc finansiālās palīdzības
saņēmējām dalībvalstīm vajadzētu būt
iespējai gūt labumu no līdzfinansējuma likmes
paaugstinājuma līdz pat attiecināmības perioda beigām
un norādīt to savos galīgā atlikuma pieprasījumos pat
tad, ja finansiālā palīdzība vairs netiek sniegta.
(6)       Ņemot vērā
faktu, ka 70. panta 4.c punktā noteiktais termiņš
sakrīt ar plānošanas perioda un attiecīgo plānošanas un
procedūras prasību izpildes beigām, ir lietderīgi, ka
šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(7)       Tādēļ Regula
(EK) Nr. 1698/2005 būtu attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1698/2005 70. panta
4.c punktu groza šādi:
(a)
pirmās daļas ievaddaļu aizstāj
ar šādu:
“Atkāpjoties
no 3., 4. un 5. punktā noteiktajiem robežlielumiem, ELFLA
ieguldījumu var palielināt ne vairāk kā līdz 95 % no
izmantojamiem valsts izdevumiem reģionos, kas ir tiesīgi tos
saņemt saskaņā ar konverģences mērķi, un
attālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās
salās un līdz 85 % no izmantojamiem valsts izdevumiem citos
reģionos. Šīs likmes piemēro izmantojamiem izdevumiem, kas no
jauna deklarēti katrā apstiprinātā izdevumu
deklarācijā, gadījumā, ja pēc [OPOCE please insert date of entry into force of
this Regulation] dalībvalsts atbilst vienam no šiem
nosacījumiem:“;
(b)
otro daļu aizstāj ar šādu:
"Dalībvalsts,
kas vēlas izmantot atkāpi, kas minēta pirmajā
daļā, iesniedz lūgumu Komisijai attiecīgi grozīt savu
lauku attīstības programmu. Atkāpi piemēro, tiklīdz Komisija ir apstiprinājusi
programmas grozījumu."
2. pants
Šī regula stājas spēkā
dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
 FINANŠU PĀRSKATS || AGRI/I1/2013/1278200
 6.20.2013.6
   || DATUMS: 17.5.2013.
 1. || BUDŽETA POZĪCIJA   05 04 Lauku attīstība   ||
 2. || NOSAUKUMS   Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)
 3. || JURIDISKAIS PAMATS   Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts
 4. || MĒRĶI   Šī regula līdz 2015. gada beigām paildzina atkāpi, kas ļauj finansiālās palīdzības saņēmējām dalībvalstīm paaugstināt ELFLA ieguldījuma likmes līdz 95 % reģionos, kas ir tiesīgi to saņemt saskaņā ar konverģences mērķi, un attālākajos reģionos un Egejas jūras nelielajās salās un līdz 85 % citos reģionos.
 5. || FINANSIĀLĀ IETEKME || 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos EUR) || KĀRTĒJAIS, 2013. FINANŠU GADS   (miljonos EUR) || NĀKAMAIS, 2014. FINANŠU GADS   (miljonos EUR)
 5.0 || IZDEVUMI -               KO SEDZ NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) -               VALSTU IESTĀDES -               CITI ||   ||   || CA: - PA: + 90
 5.1 || IEŅĒMUMI -               ES PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) -               VALSTS ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || PAREDZAMIE IZDEVUMI ||   ||   || PA: - 90 ||
 5.1.1 || PAREDZAMIE IEŅĒMUMI ||   ||   ||   ||
 5.2 || APRĒĶINA METODE: -
 6.0 || VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? || nepiemēro
 6.1 || VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? || nepiemēro
 6.2 || VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? || NĒ
 6.3 || VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? || NĒ
 PIEZĪMES Attiecībā uz saistību apropriācijām Regulas 1698/2005 grozījumiem nebūs finansiālas ietekmes, jo lauku attīstībai paredzētais kopējais finansējums paliek nemainīgs tāpat kā tās gada sadalījums.   Attiecībā uz maksājumiem tās atkāpes paildzināšana, kas atļauj paaugstinātu līdzfinansējuma likmju piemērošanu, var radīt lielākas atmaksas attiecīgajām dalībvalstīm. Priekšlikumam nebūs ietekmes 2013. gadā. Balstoties uz jaunākajām pieejamajām maksājumu prognozēm, ko iesniegušas dalībvalstis, nepieciešamie papildu maksājumi 2014. gadam būtu apmēram 90 miljoni euro (salīdzinājumā ar situāciju, kurā paaugstinātu likmju piemērošana beigtos 2013. gadā). Šo summu atmaksās pēc programmu slēgšanas – visticamāk, 2017. gadā.   Ievērojot dalībvalstu lūgumus gūt labumu no šīs darbības un ņemot vērā starpperiodu maksājumu iesniegšanas gaitu, Komisija izskatīs situāciju un nepieciešamības gadījumā apsvērs atbilstošas darbības.
[1]               OV C [..], [..], [..]. lpp.
[2]               OV C [..], [..], [..]. lpp.
[3]               OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.


				|

		52014PC0704

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu /* COM/2014/0704 final - 2014/0332 (CNS) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Savienības budžeta finansēšanai
paredzēto dalībvalstu iemaksu (pašu resursu), kas balstās uz
pievienotās vērtības nodokli (PVN) un nacionālo
kopienākumu (NKI), kas Regulā Nr. 1150/2000 minēti kā
"PVN resursi un papildu resursi", pielāgošanu veic katru gadu
decembra pirmajā darbdienā.
Šie pielāgojumi katru gadu mainās.
Saskaņā ar 2014. gadā aprēķinātajiem datiem
NKI pašu resursu pielāgojumi, kā rezultātā dažām
dalībvalstīm ir jānodod papildu summas, var būt ārkārtīgi
augsti saistībā ar būtiskām izmaiņām, ko
dalībvalstis savos NKI datos ieviesušas attiecībā uz
iepriekšējiem gadiem.
Tā kā dalībvalstis Komisijai
sniedz pamatdatus, vispārējais datu kopums, kas ietekmē pašu
resursus visām dalībvalstīm, top zināms tikai katra gada
oktobrī.
Saskaņā ar Regulas
Nr. 1150/2000 pašreizējiem noteikumiem šie pielāgojumi ir
jānodod decembra pirmajā darbdienā. Nepastāv
rīcības brīvība vienoties par vēlāku datumu.
Jo īpaši, tuvojoties finanšu gada
beigām, un ja attiecīgās summas ir ļoti augstas, tas var
dalībvalstīm radīt sarežģītu budžeta situāciju un
pat būtisku risku to ekonomikas vai finanšu stabilitātei.
2.           PRIEKŠLIKUMA SATURS
Tādēļ turpmāk
minētajos apstākļos, ja kopsumma ir ārkārtīgi
augsta, dalībvalstīm ir iespēja no minētajiem
pielāgojumiem radušos summu (PVN un NKI atlikumi) nodot jebkurā
laikā no decembra pirmās darbdienas līdz nākamā gada
septembra pirmajai darbdienai:
a) atsevišķas robežvērtības
pārsniegums: ja saskaņā ar pašreizējiem budžeta datiem un
ņemot vērā ietekmi, ko uz attiecīgajiem resursiem rada
korekcija, kas saistībā ar budžeta nelīdzsvarotību
piešķirta Apvienotajai Karalistei,  PVN un NKI atlikumu apjoms, kas
attiecīgajai dalībvalstij jānodod kā PVN resursi un papildu
resursi,  attiecībā uz kādu dalībvalsti pārsniedz
divas ikmēneša divpadsmitās daļas, vai
b) vispārējās
robežvērtības pārsniegums: ja saskaņā ar
pašreizējiem budžeta datiem un ņemot vērā ietekmi, ko uz
attiecīgajiem resursiem rada korekcija, kas saistībā ar budžeta
nelīdzsvarotību piešķirta Apvienotajai Karalistei,
pielāgojumu kopsumma attiecībā uz visām
dalībvalstīm pārsniedz pusi no parastās divpadsmitās
daļas, kas visām dalībvalstīm jānodod kā pašu
resursi, pamatojoties uz PVN un NKI.
2014. gadā četrām
dalībvalstīm būtu tiesības atlikt pielāgojumu
rezultātā radušos summu nodošanu, jo ir pārsniegta
atsevišķa robežvērtība (vairāk nekā divas
ikmēneša parastās divpadsmitās daļas). Attiecībā
uz pārējiem gadiem kopš 2002. gada šādas tiesības
būtu bijušas tikai divām dalībvalstīm 2007. gadā.
Tā kā 2014. gadā ir
pārsniegta arī vispārējā robežvērtība (PVN
un NKI atlikumu apmērs visām dalībvalstīm ir EUR 9,5
miljardi, savukārt puse no parastās divpadsmitās daļas ir
mazāka par EUR 5 miljardiem), visas dalībvalstis var atlikt šo
atlikumu nodošanu.  Visos pārējos gados kopš 2004. gada, izņemot
2007. gadu, vispārējā robežvērtība netika
pārsniegta.
Šo grozījumu jau piemēro PVN un NKI
atlikumiem, kuri jāieraksta Komisijas kontos 2014. gada decembra
pirmajā darbdienā.
Katrai dalībvalstij, kas
pilnībā vai daļēji atliek pielāgojumu nodošanu,
būtu laikus un jebkurā gadījumā līdz decembra pirmajai
darbdienai jāpaziņo Komisijai datums vai datumi, kuros tiks nodotas
attiecīgās summas. Minētais datums vai datumi ir saistoši.
Līdz ar to, ja dalībvalsts pielāgojumus nodod pēc Komisijai
paziņotā datuma vai datumiem, par jebkādu kavējumu
piemēro procentus saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000
11. pantu.
Regulu (EK, Euratom)
Nr. 1150/2000 atcels ar atpakaļejošu spēku ar Regulu 609/2014[1].
Tādēļ šajā priekšlikumā ierosinātie
grozījumi būtu pienācīgi jāņem vērā
priekšlikumā grozīt Regulu Nr. 609/2014, ko Komisija ir
apņēmusies iesniegt 2015. gada marta beigās[2].
2014/0332 (CNS)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000,
ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu
resursu sistēmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas
Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši
tā 106.a pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[3],
ņemot vērā Eiropas
Revīzijas palātas atzinumu[4],

tā kā:
(1)       Saskaņā ar Regulas
(EK, Euratom) Nr. 1150/2000[5]
10. panta 4. līdz 8. punktu Komisijai būtu jāaprēķina
pielāgojumi attiecībā uz pašu resursiem, kas minēti Padomes
Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) un
c) apakšpunktā par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu[6] (PVN resursi un NKI
pašu resursi, turpmāk – papildu resursi), un par tiem laikus
jāziņo dalībvalstīm, lai tās varētu minētos
pielāgojumus decembra pirmajā darbdienā ierakstīt Regulas
(EK, Euratom) Nr. 1150/2000 9. panta 1. punkta
minētajā kontā.
(2)       Ārkārtas
apstākļos šie pielāgojumi var būt ļoti lielas summas,
kas attiecībā uz dažām dalībvalstīm var būtiski
pārsniegt divas ikmēneša divpadsmitās daļas, kas
jānodod kā PVN resursi un papildu resursi, un kopumā,
attiecībā uz visām dalībvalstīm, – pusi no
ikmēneša divpadsmito daļu kopsummas.
(3)       Dažām
dalībvalstīm pienākums nodot tik lielas summas var būt
liels finanšu slogs, kas valstī var radīt smagas fiskālās
grūtības, īpaši tuvojoties gada beigām.
(4)       Tādēļ
dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atlikt minēto
summu nodošanu līdz nākamā gada septembra pirmajai darbdienai,
ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi.
(5)       Lai nodrošinātu
Savienības kases vajadzību efektīvu pārvaldību,
jebkurai dalībvalstij, kas nolemj izmantot šo iespēju, būtu
pietiekami laikus līdz decembra pirmajai darbdienai jāinformē
Komisija par datumu vai datumiem, kurā tiks nodotas atlikumu summas. Ja
dalībvalsts minētos pielāgojumus nodod pēc Komisijai
paziņotā datuma vai datumiem, par jebkādu kavējumu
piemēro procentus saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000
11. pantu.
(6)       Šī iespēja pirmo
reizi būtu jāpiemēro pielāgojumiem, kas saskaņā
ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 būtu jāieraksta Komisijas
kontos 2014. gada decembra pirmajā darbdienā.
(7)       Tālab attiecīgi
būtu jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Ar šo Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 groza
šādi:
Regulas 10. pantā iekļauj jaunu
7.a. punktu:
"7.a Atkāpjoties no šā panta 4.
līdz 7. punktam, dalībvalstis Komisijai nododamās summas
saskaņā ar minētajiem punktiem var ierakstīt šīs
regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā līdz
nākamā gada septembra pirmajai darbdienai, ja ir izpildīts viens
no šādiem nosacījumiem:
(a)
ja attiecīgajai dalībvalstij šīs
regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā
decembra pirmajā darbdienā šā panta 3. punkta pirmajā
daļā minētajā PVN resursu un papildu resursu budžetā,
ko piemēro tā paša gada 15. novembrī, būtu
jāieraksta summa, kas pārsniedz divas divpadsmitās daļas no
kopsummas, vai
(b)
ja dalībvalstīm kopumā šīs
regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā decembra
pirmajā darbdienā šā panta 3. punkta pirmajā daļā
minētajā PVN resursu un papildu resursu budžetā, ko piemēro
tā paša gada 15. novembrī, būtu jāieraksta kopsumma,
kas pārsniedz pusi no kopsummas divpadsmitās daļas un kam
piemēro minētajā daļā noteikto valūtas
maiņas kursu.
Dalībvalstis var piemērot šā
punkta pirmo daļu tikai tad, ja tās līdz decembra pirmajai
darbdienai ir paziņojušas Komisijai savu lēmumu un datumu vai
datumus, kuros šīs regulas 9. panta 1. punktā
minētajā kontā tiks ierakstīta pielāgojumu summa.
Ja dalībvalsts
pielāgojumu summu šīs regulas 9. panta 1. punktā
minētajā kontā ieraksta pēc datuma vai datumiem, kas
saskaņā ar šā punkta otro daļu paziņoti Komisijai, par
jebkādu kavējumu attiecīgā dalībvalsts maksā
procentus saskaņā ar šīs regulas 11. pantu."
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro summām, kas Regulas (EK,
Euratom) Nr. 1150/2000 9. panta 1. punktā minētajos kontos
jāieraksta pēc 2014. gada 30. novembra.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS
2.           BUDŽETA POZĪCIJAS
Nodaļa un pants:
Attiecīgajam gadam budžetā
paredzētā summa:
3.           FINANSIĀLĀ IETEKME
¨      Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes
¨      Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem,
taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, – proti,
šāda:
miljonos
EUR (1 zīme aiz komata)
   ||   ||
 Budžeta pozīcija || Ieņēmumi[7]   || 12 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg || [n gads]
 . pants   || Ietekme uz pašu resursiem ||   ||
 . pants   || Ietekme uz pašu resursiem ||   ||
 Stāvoklis pēc darbības
   || [Gads n+1] || [Gads n+2] || [Gads n+3] || [Gads n+4] || [Gads n+5]
 . pants   ||   ||   ||   ||   ||
 . pants   ||   ||   ||   ||   ||
4.           KRĀPŠANAS APKAROŠANAS
PASĀKUMI
5.           CITAS PIEZĪMES
Minētie grozījumi sniedz
dalībvalstīm iespēju nodot  PVN resursu un papildu resursu
pielāgojumus (31. un 32. nodaļa) pa daļām, ja to kopsumma
ir ārkārtīgi augsta (ir pārsniegta atsevišķā vai
vispārējā robežvērtība).
Ja dalībvalstis izmantos šo iespēju,
2014. gada pašu resursi tiks nodoti tikai 2015. gadā.
Ir grūti paredzēt, kādā
apjomā dalībvalstis izvēlēsies atlikt maksājumus.
Visticamāk, robežvērtības katru
gadu netiks pārsniegtas. Tomēr nav iespējams paredzēt, vai
tas notiks.
[1]               Padomes 2014. gada 26. maija Regula (ES,
Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu
pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem,
lai izpildītu kases vajadzības (pārstrādāta
redakcija).
[2]               Padomes
2014. gada 26. maija protokolā minētajā kopīgajā
paziņojumā ir teikts: "Padome un Komisija vienojas, ka
vēlākais līdz 2015. gada marta beigām Komisija
iesniegs priekšlikumu 12. pantam Padomes Regulā par metodēm un
procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu
resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības,
nolūkā atļaut procentu par summām, kas nodotas ar
kavējumiem, aprēķina procedūras pārskatīšanu.
Turklāt procentu likmes būs atbilstošas proporcionalitātes
principam, vienlaikus nodrošinot sistēmas raitu darbību, lai
izpildītu kases vajadzības."
[3]               OV C , , p. .lpp.
[4]               OV C , , .lpp.
[5]               OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.
[6]               OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.
[7]               Norādītajām tradicionālo pašu
resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas
nodokļi) summām jābūt neto summām, t. i., bruto
summām, no kurām atskaitīti 25  % iekasēšanas izmaksu.


				|

		52012PC0724

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko groza konkrētus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā /* COM/2012/0724 final - 2012/0343 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA
KONTEKSTS
Līgumā par Eiropas Savienības
darbību (LESD) ir nošķirtas a) Komisijai
deleģētās pilnvaras pieņemt vispārēji
piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai
grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus
(deleģētos aktus), kā noteikts LESD 290. panta 1. punktā,
un b) Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt vienādus
nosacījumus, kas nepieciešami juridiski saistošo Savienības aktu
īstenošanai (īstenošanas aktus), kā noteikts LESD 291. panta
2. punktā.
Komisija ir apņēmusies[1] pārskatīt
leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir iekļautas atsauces uz
regulatīvo kontroles procedūru, attiecībā uz
Līgumā noteiktajiem kritērijiem, ņemot vērā
Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu
(ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu[2].
Vispārīgais mērķis ir
līdz parlamenta septītā pilnvaru termiņa beigām (2014. gada
jūnijs) visos juridiskajos instrumentos svītrot visus noteikumus,
kuros ir atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru.
Ar šo priekšlikumu paredzēts grozīt
deviņus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un
zivsaimniecības statistikas jomā, lai pielāgotu tos jaunajam
institucionālajam kontekstam.
Lai nodrošinātu pilnīgumu,
pielāgojamo instrumentu saraksts ir šāds:
(1)
Padomes 1996. gada 19. marta
Direktīva 96/16/EK par statistiskajiem apsekojumiem
attiecībā uz pienu un piena produktiem[3];
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra
Regula (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas
lauksaimniecībā[4];
(3)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra
Regula (EK) Nr. 1921/2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par
dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem un ar ko
atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1382/91[5];
(4)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija
Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz
statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96[6];
(5)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra
Regula (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības
dzīvnieku un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes
Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK[7];
(6)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās
nozvejas statistiku (pārstrādātā redakcija)[8];
(7)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un
zvejas intensitāti (pārstrādātā redakcija)[9];
(8)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas
statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu
daļā (pārstrādātā redakcija)[10];
(9)
Eiropas Parlamenta un 2009. gada 18. jūnija
Padomes Regula (EK) Nr. 543/2009, kas attiecas uz statistiku par
augkopības kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK)
Nr. 837/90 un (EEK) Nr. 959/93[11].
2.           APSPRIEŠANĀS
AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs.
3.           PRIEKŠLIKUMA
JURIDISKIE ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Ar šo priekšlikumu paredzēts grozīt
deviņus leģislatīvos aktus lauksaimniecības un
zivsaimniecības statistikas jomā, lai pielāgotu tos jaunajam
institucionālajam kontekstam.
Konkrēti jānosaka Komisijas
pilnvaras un pasākumu pieņemšanai piemērota procedūra, pamatojoties
uz šīm pilnvarām.
·      Eiropas Statistikas sistēmas optimizēšana
Eiropas Parlamenta
un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009
par Eiropas statistiku[12]
Eiropas Statitiskas sistēma (ESS) definēta kā partnerība
starp Eiropas statistikas iestādi – Komisiju (Eurostat) –, valstu
statistikas iestādēm (VSI) un citām valsts iestādēm,
kuras katrā dalībvalstī ir atbildīgas par Eiropas
statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.
Ar Regulas (EK) Nr. 223/2009 7. pantu
izveidoto Eiropas Statistikas sistēmas komiteju (ESSK) uzskata par t.s.
jumta komiteju ESS. Tā palīdz Komisijai izmantot īstenošanas
pilnvaras konkrētās statistikas jomās. Izņēmums ir
lauksaimniecības un zvejsaimniecības statistika, jo šajā
jomā Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas
pastāvīgā komiteja (LSPK)[13].
Komisija ierosina jaunu ESS struktūru,
kuras mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību
skaidrā piramīdveida struktūrā ESS ar ESSK kā
augstāko stratēģisko struktūru. Viens no šīs
optimizācijas aspektiem ir sakopot komitoloģijas pilnvaras ESSK
rīcībā. ESSK 2012. gada februārī[14] atbalstīja šo jauno
pieeju.
Tāpēc tiek ierosināts
grozīt deviņus tiesību aktus, lai atsauci uz LSPK aizstātu
ar atsauci uz ESSK.
·      Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 338. panta 1. punkts.
·      Juridiskā instrumenta izvēle
Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
4.           IETEKME
UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē ES budžetu.
5.           NEOBLIGĀTI ELEMENTI
Nav.
2012/0343 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ,
ar ko groza konkrētus leģislatīvos
aktus lauksaimniecības un zivsaimniecības statistikas jomā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1.
punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Stājoties
spēkā Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD),
Komisijai piešķirtās pilnvaras jāsaskaņo ar LESD 290. un 291. pantu.
(2)       Komisija ir
apņēmusies[15]
pārskatīt leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir
iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru,
attiecībā uz Līgumā noteiktajiem kritērijiem, ņemot
vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus
principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz
Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[16].
(3)       Komisijai būtu
jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus
saskaņā ar LESD 290. pantu, lai papildinātu vai
grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvo aktu elementus, jo
īpaši lai ņemtu vērā ekonomiskas, sociālas un
tehniskas pārmaiņas. Komisijai būtu jānodrošina, ka ar šiem
deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs
dalībvalstīm vai respondentu vienībām.
(4)       Šā priekšlikuma 5.–13. apsvērumā
minētajos leģislatīvajos aktos lauksaimniecības un
zivsaimniecības statistikas jomā ir iekļautas atsauces uz
regulatīvo kontroles procedūru, tāpēc tie būtu
jāpārskata, ņemot vērā Līgumā noteiktos
kritērijus.
(5)       Lai ņemtu vērā
gūto pieredzi un ekonomiskās pārmaiņas, Komisijai būtu
jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
saistībā ar Padomes 1996. gada 19. marta
Direktīvu 96/16/EK par statistiskajiem apsekojumiem
attiecībā uz pienu un piena produktiem[17] attiecībā uz lauku
saimniecību definīciju, uz to piena produktu sarakstu, uz kuriem
attiecas apsekojumi, un standarta definīcijām, kuras jāizmanto,
nosūtot rezultātus par dažādajiem produktiem.
(6)       Lai ņemtu vērā
ekonomiskās, sociālās un tehniskās pārmaiņas,
Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra
Regulu (EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas
lauksaimniecībā[18]
attiecībā uz minētās regulas I un II pielikuma
atjaunināšanu.
(7)       Lai ņemtu vērā
tehniskās pārmaiņas, Komisijai būtu jādeleģē
pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 290. pantu saistībā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1921/2006,
kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par dalībvalstīs
izkrautajiem zvejniecības produktiem un ar ko atceļ Padomes Regulu
(EEK) Nr. 1382/91[19],
attiecībā uz minētās regulas pielikumu tehnisko
pielāgošanu.
(8)       Lai ņemtu vērā
tehniskās pārmaiņas, Komisijai būtu jādeleģē
pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 290. pantu saistībā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 762/2008
par to, kā dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūru, un
ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96[20], attiecībā uz
minētās regulas pielikumu tehniskajām pārmaiņām.
(9)       Lai ņemtu vērā
ekonomiskās un tehniskās pārmaiņas, Komisijai būtu
jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra
Regulu (EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības
dzīvnieku un gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes
Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK[21], attiecībā uz
minētās regulas I, II, IV un V pielikuma grozījumiem.
(10)     Lai ņemtu vērā
tehnisko progresu un starptautiskās prasības, Komisijai būtu
jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regulu (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās
nozvejas statistiku[22],
attiecībā uz I, II, III un IV pielikuma grozījumiem.
(11)     Lai ņemtu vērā
tehnisko progresu un starptautiskās prasības, Komisijai būtu
jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regulu (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un
zvejas intensitāti[23],
attiecībā uz sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstu un šo rajonu
aprakstu, kā arī to mēru, kodu un definīciju
grozījumiem, ko piemēro zvejas darbībai, zvejas rīkiem,
kuģu izmēriem un zvejas metodēm.
(12)     Lai ņemtu vērā
tehnisko progresu un starptautiskās prasības, Komisijai būtu
jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regulu (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās
nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna
ziemeļaustrumu daļā[24],
attiecībā uz sugu un zvejas statistikas reģionu sarakstu un šo
reģionu aprakstu, kā arī pieļaujamās datu
agregācijas pakāpes grozījumiem.
(13)     Lai ņemtu vērā
ekonomiskās un tehniskās pārmaiņas, Komisijai būtu
jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienības darbību 290. pantu saistībā ar
Eiropas Parlamenta un 2009. gada 18. jūnija Padomes Regulu (EK)
Nr. 543/2009, kas attiecas uz statistiku par augkopības
kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un
(EEK) Nr. 959/93[25],
attiecībā uz pielikumā paredzēto nosūtīšanas
tabulu pielāgošanu.
(14)     Īpaši svarīgi, lai
Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp
ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga,
savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(15)     Ar Padomes 1972. gada 31. jūlija Lēmumu 72/279/EEK[26] izveidotā
Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja (LSPK)
sniedz padomu un palīdzību Komisijai, tai izmantojot īstenošanas
pilnvaras, saskaņā ar 5.–13. apsvērumā minētajiem
leģislatīvajiem aktiem.
(16)     Atbilstoši jaunajai Eiropas
Statistikas sistēmas (ESS) struktūras stratēģijai, kuras
mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību skaidrā
piramīdveida struktūrā ESS, Eiropas Statistikas sistēmas
komitejai (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[27], būtu jābūt
padomdevējas lomā un jāpalīdz Komisijai, izmantojot
īstenošanas pilnvaras.
(17)     Šim nolūkam būtu
jāgroza 5.–13. apsvērumā minētie
leģislatīvie akti, atsauci uz LSPK aizstājot ar atsauci uz ESSK.
(18)     Atbilstoši proporcionalitātes
principam ir nepieciešams un ir lietderīgi paredzēt noteikumus par
šādu pielāgojumu lauksaimniecības un zivsaimniecības
statistikas jomā, lai sasniegtu galveno mērķi par tādu
pilnvaru pielāgošanu, kuras komisijas piešķirtas ar LESD 290. un 291. pantu.
Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams
izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu.
(19)     Lai nodrošinātu tiesisko
noteiktību, ir nepieciešams, lai šī regula neietekmētu
pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas
stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas.
(20)     Grozījumi Padomes Direktīvā 96/16/EK
skar tikai komitejas procedūru, dalībvalstīm nav
jātransponē minētā direktīva,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Pielikumā
norādītos leģislatīvos aktus groza saskaņā ar šo
pielikumu.
2. pants
Šī regula neskar pielikumā
minētajos leģislatīvajos aktos paredzētās
pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras ir sāktas, taču
nav pabeigtas pirms šīs regulas stāšanas spēkā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
1.
Padomes 1996. gada 19. marta
Direktīva 96/16/EK par statistiskajiem apsekojumiem
attiecībā uz pienu un piena produktiem[28]
Direktīvu 96/16/EK groza šādi:
(1)          direktīvas
1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. veic ikgadējus apsekojumus par piena
ražošanu un izmantošanu lauku saimniecībās. Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 6.a pantu attiecībā
uz lauku saimniecības definīciju.”;
(2)          direktīvas 3. panta 2. un 3.
punktu aizstāj ar šādiem:
“2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
saskaņā ar 6.a pantu attiecībā uz tādu piena
produktu sarakstu, uz kuriem attiecas apsekojumi, un izstrādāt
rezultātu paziņošanā izmantojamās standarta
definīcijas attiecībā uz dažādajiem produktiem.”;
(3)          iekļauj šādu 6.a pantu:
''6.a
pants
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2. Īstenojot 1. panta 2. punktā
un 3. panta 2. punktā deleģētās pilnvaras,
Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu
administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 1. panta
2. punktā un 3. panta 2. punktā minētos
deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no
(Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās regulas
spēkā stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 2. punktā un 3. panta
2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neskar jau
spēkā esošus deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 1. panta 2. punktu
vai 3. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts
stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad
minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas
Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā
laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta
vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;
(4)          regulas 7. pantu aizstāj ar
šādu:
“7. pants
1.         Komisijai palīdz Eiropas
Statistikas sistēmas komiteja (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par
Eiropas statistiku(*). Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu, nozīmē(**).
2.         Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
______________
(*) OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
(**) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”
2.      Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 5. decembra Regula
(EK) Nr. 138/2004 par ekonomikas pārskatiem Kopienas
lauksaimniecībā[29]
Regulu (EK) Nr. 138/2004 groza šādi:
(1)        regulas 2. panta 2. punktu
aizstāj ar šādu:
“2. Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 4. pantu, atjauninot EPL
metodoloģiju.”;
(2)        regulas 3. panta 3. punktu
aizstāj ar šādu:
“3. Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 4. pantu, atjauninot
raksturlielumu sarakstu un II pielikumā norādīto datu
nosūtīšanas termiņus.”;
(3)          regulas 4. pantu aizstāj ar
šādu:
“4. pants
Deleģēto pilnvaru īstenošana
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 2. panta 2. punktā
un 3. panta 3. punktā deleģētās pilnvaras,
Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu
administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 2. panta
2. punktā un 3. panta 3. punktā minētos
deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no
(Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās regulas spēkā
stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 2. punktā un 3. panta
3. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 2. panta 2. punktu
vai 3. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts
stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad
minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas
Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā
laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta
vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”
3.      Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula
(EK) Nr. 1921/2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par
dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem un ar ko
atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1382/91[30]
Regulu (EK) Nr. 1921/2006 groza šādi:
(1)        regulas 6. panta 2. punktu
aizstāj ar šādu:
“2. Komisija izvērtē ziņojumus
un iesniedz secinājumus dalībvalstīm.”;
(2)          regulas 9. pantu aizstāj ar
šādu:
“9. pants
Pielikumu atjaunināšana
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 10.a pantu attiecībā
uz pielikumu tehnisku pielāgošanu.”;
(3)        iekļauj šādu 10.a pantu:
"10.a
pants
Deleģēto pilnvaru īstenošana
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 9. pantā
deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 9. pantā
minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu
laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās
regulas spēkā stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 9. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 9. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu
neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas
šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”'
(4)          regulas 11. pantu aizstāj ar
šādu:
“11. pants
Komiteja

1.         Komisijai palīdz Eiropas
Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009.
Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu, nozīmē(*).
2.         Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
______________
(*) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”
4.      Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija
Regula (EK) Nr. 762/2008 par to, kā dalībvalstis iesniedz
statistiku par akvakultūru, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 788/96[31]
Regulu (EK) Nr. 762/2008 groza šādi:
(1)        regulas 6. panta 3. punktu
aizstāj ar šādu:
“3. Komisija izvērtē ziņojumus
un iesniedz secinājumus dalībvalstīm.”;
(2)        regulas 9. panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
“1. Komisija
ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 9.a
pantu attiecībā uz pielikumu tehniskām
pārmaiņām.”;
(3)        iekļauj šādu 9.a pantu:
"9.a
pants
Deleģēto pilnvaru īstenošana
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 9. panta 1. punktā
deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 9. pantā
minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu
laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās
regulas spēkā stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 9. panta 1. punktā minēto
pilnvaru deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 9. panta 1. punktu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;
(4)        regulas 10. pantu aizstāj ar
šādu:
“10. pants
Komiteja
1.         Komisijai palīdz Eiropas
Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009.
Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu, nozīmē(*).
2.         Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
______________
(*) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”
5.      Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Regula
(EK) Nr. 1165/2008 par statistiku lauksaimniecības dzīvnieku un
gaļas jomā, ar kuru atceļ Padomes Direktīvu Nr. 93/23/EEK, 93/24/EEK
un 93/25/EEK[32]
Regulu (EK) Nr. 1165/2008 groza šādi:
(1)        regulas 18. pantu aizstāj ar
šādu:
“18. pants
Pielikumu atjaunināšana
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 19. pantu
attiecībā uz I, II, IV un V pielikuma grozījumiem.”;
(2)        regulas 19. pantu aizstāj ar
šādu:
“19. pants
Deleģēto pilnvaru īstenošana
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 18. pantā
deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 18. pantā
minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu
laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās
regulas spēkā stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 18. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 18. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu
neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas
šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”
6.      Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula
(EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos
ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas
statistiku[33]

Regulu (EK) Nr. 216/2009 groza šādi:
(1)        regulas 2. panta 5. punktu
aizstāj ar šādu:
“5. Komisija
ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 5. pantu,
ja tā groza zvejas statistikas apgabalu vai to daļu sarakstus,
kā arī sugu sarakstus.”;
(2)        regulas 5. pantu aizstāj ar
šādu:
“5. pants
1.         1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 2. panta 5. punktā
deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 2. panta
5. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt
precīzu grozošās regulas spēkā stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 5. punktā minēto
pilnvaru deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 2. panta 5. punktu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments,
gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina
par diviem mēnešiem.”;
(3)        regulas 6. pantu aizstāj
ar šādu:
“6. pants
1. Dalībvalstis līdz 1996. gada
14. novembrim iesniedz Komisijai sīki izstrādātu
ziņojumu, izklāstot, kā iegūti nozvejas dati, un
sīkāk norādot šo datu pilnību un ticamību. Komisija
sagatavo saņemtās informācijas kopsavilkumu, lai to varētu
apspriest ar dalībvalstīm.
2. Dalībvalstis informē Komisiju par
visām izmaiņām informācijā, kas sniegta
saskaņā ar 1. punktu, trijos mēnešos pēc izmaiņu
ieviešanas.
3. Metodoloģiskos ziņojumus, datu
pieejamību, datu ticamību un citus attiecīgus jautājumus,
kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu, reizi gadā
pārbauda ar dalībvalstīm.”
7.      Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula
(EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un
zvejas intensitāti[34]

Regulu (EK) Nr. 217/2009 groza šādi:
(1)        regulas 2. panta 4. punktu
aizstāj ar šādu:
“4. Komisija
ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 6. pantu,
ja tā groza sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstus un šo rajonu
aprakstus, kā arī mērus, kodus un definīcijas, ko
piemēro zvejas darbībai, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem
un zvejas metodēm.”;
(2)        regulas 6. pantu aizstāj ar
šādu:
“6. pants
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 2. panta 4. punktā
deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 2. panta
4. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt
precīzu grozošās regulas spēkā stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 4. punktā minēto
pilnvaru deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 2. panta 4. punktu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments,
gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina
par diviem mēnešiem.”;
(3)        regulas 7. panta 3. punktu
aizstāj ar šādu:
“3. Metodoloģiskos ziņojumus, datu
pieejamību un datu ticamību, kā arī citus attiecīgus
jautājumus, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu,
reizi gadā pārbauda kopā ar dalībvalstīm.”
8.      Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula
(EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas
statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu
daļā[35]
Regulu (EK) Nr. 218/2009 groza šādi:
(1)        regulas 2. panta 3. punktu
aizstāj ar šādu:
“3. Komisija
ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 5. pantu,
ja tā groza sugu un zvejas statistikas reģionu sarakstus un šo
reģionu aprakstus, kā arī pieļaujamo datu agregācijas
pakāpi.”;
(2)        regulas 5. pantu aizstāj ar
šādu:
“5. pants
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 2. panta 3. punktā
deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 2. panta
3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir
uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu
grozošās regulas spēkā stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā minēto
pilnvaru deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 2. panta 3. punktu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu
pagarina par diviem mēnešiem.”;
(3)        regulas 6. panta 3. punktu
aizstāj ar šādu:
“3. Metodoloģiskos ziņojumus, datu
pieejamību un datu ticamību, kā arī citus attiecīgus
jautājumus, kas ir saistīti ar šīs regulas piemērošanu,
reizi gadā pārbauda kopā ar dalībvalstīm.”
9.      Eiropas Parlamenta un 2009. gada 18. jūnija Padomes Regula (EK)
Nr. 543/2009, kas attiecas uz statistiku par augkopības
kultūrām un ar ko atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 837/90 un
(EEK) Nr. 959/93[36]

Regulu (EK) Nr. 543/2009 groza šādi:
(1)        regulas 6. panta 2. punktu
aizstāj ar šādu:
“2. Komisija
ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 8.a. pantu,
ja tā pielāgo pielikumos paredzētās nosūtīšanas
tabulas.”;
(2)        iekļauj šādu 8.a pantu:
"8.a
pants
Deleģēto pilnvaru īstenošana
1.         Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.         Īstenojot 6. panta 2. punktā
deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie
akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu
dalībvalstīm un respondentiem.
3.         Pilnvaras pieņemt 6. panta
2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt
precīzu grozošās regulas spēkā stāšanās datumu).
4.         Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 6. panta 2. punktā
minēto pilnvaru deleģēšanu.
Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Tas stājas
spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas
tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošus
deleģētos aktus.
5.         Tiklīdz Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.         Saskaņā ar 6. panta 2. punktu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”;
(3)        regulas 9. pantu aizstāj ar
šādu:
“9. pants
Komitejas
procedūra
1.         Komisijai palīdz Eiropas
Statistikas sistēmas komiteja (ESSK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par
Eiropas statistiku(*). Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu, nozīmē(**).
2.         Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011
5. pantu.
______________
(*) OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
(**) OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”
[1]               OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.
[2]               OV L 55, 28.2.2011.,
13. lpp.
[3]               OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.
[4]               OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.
[5]               OV L 403, 30.12.2006., 1. lpp.
[6]               OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.
[7]               OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.
[8]               OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.
[9]               OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.
[10]             OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.
[11]             OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.
[12]             OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
[13]             OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp. (Padomes 1972. gada
31. jūlija Lēmums 72/279/EEK, ar ko izveido
Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju).
[14]             ESSK 12. sanāksme 2012. gada 12. februārī.

[15]             OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp.
[16]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[17]             OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.
[18]             OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.
[19]             OV L 403, 30.12.2006., 1. lpp.
[20]             OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.
[21]             OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.
[22]             OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.
[23]             OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.
[24]             OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.
[25]             OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.
[26]             OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.
[27]             OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
[28]             OV L 78, 28.3.1996., 27. lpp.
[29]             OV L 33, 5.2.2004., 1. lpp.
[30]             OV L 403, 30.12.2006., 1. lpp.
[31]             OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.
[32]             OV L 321, 1.12.2008., 1. lpp.
[33]             OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.
[34]             OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.
[35]             OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.
[36]             OV L 167, 29.6.2009., 1. lpp.