               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 19.4.2018
            COM(2018) 207 final
            2018/0102(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.(Budžeta pozīcija 04 03 01 03 - Sociālā apdrošināšana)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus tiesisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami ātrāk pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādos ES pasākumos vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

                  Padomes Lēmuma priekšlikumam pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, lai atļautu EEZ EBTA valstīm (Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai) turpināt sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, saistībā ar brīvu darbaspēka kustība, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm (04 03 01 03. budžeta pozīcija), kas 2018. finanšu gadam ir iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts pilnībā atbilst EEZ līguma mērķim veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību nostiprināšanu starp Līgumslēdzējām Pusēm ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

                  Apvienotās komitejas lēmums saskan arī ar citām Savienības politikas jomām, īpaši attiecībā uz mērķi aizsargāt ES iekšējā tirgus viendabīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                     1
                   par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Savienības nostāju.

                  EĀDD sadarbībā ar Komisiju iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, lai Padome to pieņemtu kā Savienības nostāju. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

                  Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet tā ietekmes dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Samērība

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX-POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  EEZ EBTA valstis veic finanšu iemaksas 04 03 01 03. budžeta pozīcijā “Brīva darbaspēka kustība, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšana un pasākumi migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm”. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr saskaņā ar EEZ līguma 32. protokolu ikgadējā finanšu iemaksa no EEZ EBTA valstīm tiek samaksāta ik gadu līdz 31. augustam pēc tam, kad Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas līdz 15. augustam tiek iesniegts EEZ EBTA valstīm.

               Tādēļ, lai aptvertu laiku no janvāra līdz augustam, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no janvāra. Tādējādi visa kalendārā gada laikā tiek nodrošināta sadarbības nepārtrauktība, kā paredzēts EEZ līgumā.

                  Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               2018/0102 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
                  EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā
                  par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

                  (Budžeta pozīcija 04 03 01 03 - Sociālā apdrošināšana)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. un 48. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ietverti konkrēti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību attiecībā uz Savienības darbībām, kuras finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, saistībā ar brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (5)Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2017. gada 31. decembra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Tādēļ EEZ Apvienotajā komitejā pieņemtās Savienības nostājas pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,19.4.2018
            COM(2018) 207 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.(Budžeta pozīcija 04 03 01 03 - Sociālā apdrošināšana)

               PIELIKUMS
               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
               Nr.
               (...),
               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām Pusēm Savienības darbībās, kuras finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, saistībā ar brīvu darbaspēka kustību, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (2)Tāpēc EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu notikt no 2018. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 5. panta 5. un 13. punktā vārdus “un 2017. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “, 2017. un 2018. finanšu gads”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu*.

                  1To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētāja

                  EEZ Apvienotās komitejas
                  sekretāri

                     (1)
                  *[Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.6.2018
            COM(2018) 444 final
            2018/0234(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un Iekšzemes transporta komitejā saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt jaunu konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un, iespējams, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Iekšzemes transporta komitejā saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt jaunu konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem

               Konvencijas projektu par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem (“ierosinātās konvencijas projekts”) ierosināja Dzelzceļu sadarbības organizācija (Organization for Cooperation between Railways — OSJD), kuras dalībnieces ir deviņas Savienības dalībvalstis (Bulgārija, Čehija, Slovākija, Polija, Lietuva, Latvija, Ungārija, Igaunija, Rumānija), un iesniedza Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijai Krievijas Federācijas valdība.

               Jau ir spēkā konvencija ar līdzīgu darbības jomu — 1952. gada Starptautiskā konvencija par robežšķērsošanas atvieglošanu pasažieru un bagāžas dzelzceļa pārvadājumiem, kuras līgumslēdzējas puses ir astoņas Savienības dalībvalstis (Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle un Zviedrija
                  1
               ). Dažādu juridisko un procesuālo sarežģījumu dēļ šo konvenciju nebija iespējams grozīt, lai to modernizētu. Turklāt Dzelzceļu sadarbības organizācijas dalībvalstis atbalstīja ideju par jaunas konvencijas izstrādi šajā jomā, nevis par pievienošanos novecojušajai 1952. gada konvencijai.

               Ierosinātais konvencijas projekts aptver trīs Savienības būtiskas politikas jomas — dzelzceļus, muitu un Savienības acquis robežu pārvaldības jomā. Tā mērķis ir paātrināt un vienkāršot pasažieru vilcienu robežkontroli. Galvenie jaunie elementi konvencijas projektā ir kopīgi koordinēta kontrole pie robežām, nevis divas vai vairākas secīgas kontroles abās robežas pusēs, kontrole braucošos vilcienos, ja to atļauj situācija saistībā ar vilcienu kustības grafikiem un pieturvietām, un sadarbības nosacījumu saskaņošana, slēdzot divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus. Šis priekšlikums attiecas uz divām Savienības politikas jomām — dzelzceļiem un muitu. Uz aspektu, kas skar Savienības acquis robežu pārvaldības jomā, attieksies atsevišķs priekšlikums.

               2.2.ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa

               ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa darbojas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas politiku un Iekšzemes transporta komitejas vispārējā uzraudzībā. Darba grupas pienākums ir ierosināt un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir saskaņot un vienkāršot robežšķērsošanas procedūru regulējumus, noteikumus un dokumentāciju dažādiem iekšzemes transporta veidiem.

               Savienība ir pārstāvēta šajā darba grupā, kuras dalībnieces ar balsstiesībām ir visas Savienības dalībvalstis.

               2.3.ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas paredzētais akts

               Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa 2018. gadā tiksies šādās dienās — 12.,13. un 14. jūnijā un 16.–19. oktobrī. Vienā no sanāksmēm darba grupai ir jāpieņem lēmums par ierosinātās konvencijas apstiprināšanu un par tās iesniegšanu oficiālai apstiprināšanai Iekšzemes transporta komitejai, kas tiekas reizi gadā — februārī.

               Paredzētais akts pusēm būs saistošs saskaņā ar konvencijas projekta 22. pantu, kurā noteikts: “1. Šī konvencija stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad piecas valstis ir deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentus. 2. Attiecībā uz katru valsti, kura ratificē, pieņem, apstiprina šo konvenciju vai pievienojas tai pēc piektā ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumenta deponēšanas, šī konvencija stājas spēkā trīs mēnešus pēc tam, kad šī valsts ir deponējusi savu ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās dokumentu”.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               3.1.Savienības nostāja

               Savienība piekrīt konvencijas projekta mērķiem un atbalsta pasažieru dzelzceļa transporta atvieglošanas koncepciju, taču tā nav konstatējusi nekādu pievienoto vērtību vai ieguvumus no šā konvencijas projekta Savienībai vai tās dalībvalstīm. Jaunās konvencijas projekts nepadarītu nevajadzīgus jau esošos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumus un, iespējams, pat neveicinātu jaunu divpusēju vai daudzpusēju nolīgumu slēgšanu, jo konvencijas projektā nav ietverts šādu nolīgumu paraugs. Daudzi konvencijas projekta noteikumi nav saistoši un nevar tikt īstenoti bez atsevišķiem nolīgumiem starp attiecīgajām pusēm. Līdz šim vienīgā funkcija, kas šim konvencijas projektam varētu būt, ir tāda, ka tas būtu izmantojams par atsauci, noslēdzot turpmākos daudzpusējos un divpusējos nolīgumus.

               Raugoties no Savienības dzelzceļa politikas viedokļa, šim konvencijas projektam nebūtu reālas ietekmes Savienībā, jo īpaši Šengenas zonā. Arī plašākā kontekstā tika novērtēts, ka konvencijas projekta kā tāda galvenais mērķis būtu noteikt atsauces divpusējiem nolīgumiem, nevis izveidot saskaņotu starptautisku tiesisko regulējumu pasažieru pārvadājumu atvieglošanai. Tāpēc nav sagaidāms, ka konvencijas projekts tā pašreizējā formā dos kādu labumu Savienībai un tās dalībvalstīm.

               Raugoties no ES muitas noteikumu viedokļa, konvencijas projekts tā pašreizējā formā nerada nekādus ieguvumus vai pievienoto vērtību Savienībai un tās dalībvalstīm. Piemēram, šā konvencijas projekta noteikumi neļauj muitas dienestiem veikt pasažieru vai viņu bagāžas kontroli braucošos vilcienos, tiklīdz ir šķērsota robeža, ja nav noslēgti divpusēji nolīgumi ar kaimiņvalstīm. Raugoties no muitas viedokļa, konvencijas projekts nerada nedz kaitējumu, nedz arī kādu atvieglojumu. Tomēr pievienoties jaunai starptautiskai konvencijai ir jēga tikai tad, ja tai ir pievienotā vērtība, – Savienībai šajā gadījumā tāda netiek radīta.

               Raugoties no Savienības institucionālā viedokļa, konvencijas projektā ir aptverti jautājumi, kas ir ekskluzīvā un dalītā Savienības kompetencē. Dalībvalstis nevar individuāli pievienoties tām konvencijas projekta daļām, kas ir ekskluzīvā Savienības kompetencē. Lai Savienība varētu pievienoties konvencijai, konvencijas projektā saskaņā ar vispārējo politiku iestāžu politikas jomā vajadzētu būt iekļautam noteikumam par Savienības kā reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas līdzdalību.

               Pat ja šķiet, ka Savienībai nav iemeslu pievienoties ierosinātajai konvencijai, saskaņā ar tās vispārējo politiku attiecībā uz institucionālajiem aspektiem jebkurā jaunā starptautiskā konvencijā būtu jāietver klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība.

               Ja Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa apstiprinās konvencijas projektu, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Iekšzemes transporta komitejas 81. sesijā, kas notiks 2019. gada februārī, vai nākamajā sesijā var sākt balsošanu par konvencijas pieņemšanu un lūgt sekretariātu iesniegt to Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram kā depozitāram. Tāpēc ir svarīgi noteikt Savienības nostāju, lai spētu reaģēt šādā iespējamā scenārijā. Ekskluzīvas kompetences jautājumos Savienības vārdā balsos Komisija.

                  Ierosinātās konvencijas sagatavošanas gaitā notika apspriedes ar plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku.

               Apspriedes ar dalībvalstīm tika veiktas Muitas tiesību aktu komitejā (koordinācija — Ženēvā), un viena no tām notika kopīgi ar Vienotas Eiropas dzelzceļa telpas komitejas ekspertiem, tieslietu un iekšlietu padomniekiem, transporta atašejiem un Komisijas ģenerāldirektorātu pārstāvjiem, kas atbildīgi par mobilitātes un transporta jautājumiem, kā arī par migrāciju un iekšlietām (23.1.2017.). Apspriedes notika arī ar Muitas ekspertu grupu.

               Papildu apspriedes notika Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas un Dzelzceļa transporta darba grupas sesijās.

               Pirms attiecīgajos Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas forumos organizētajām diskusijām, kurām sekoja vai nu par nodokļu un muitas savienības jautājumiem atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta, vai par mobilitāti un transportu atbildīgā ģenerāldirektorāta diskusijas, ir notikuši koordinēšanas pasākumi starp iepriekš minētajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un ģenerāldirektorātu, kas atbildīgs par migrāciju un iekšlietām, jo konvencijas projektā ir skartas politikas jomas, kas atrodas šo triju ģenerāldirektorātu attiecīgajā kompetencē.

               Iekšēja koordinācija, kā arī kopīgās diskusijas ar dalībvalstīm Muitas tiesību aktu komitejā un muitas ekspertu grupā skaidri parādīja, ka ne Savienības dalībvalstīm, ne pašai Savienībai nav intereses pievienoties konvencijas projektam, jo tas nerada nekādus ieguvumus vai pievienoto vērtību nevienā attiecīgajā jomā, proti, ne abās Savienības politikas jomās, kas skartas šajā priekšlikumā, ne arī no Savienības institucionālā viedokļa.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Akts, ko Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa un Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Iekšzemes transporta komiteja ir aicinātas pieņemt, ir ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi konvencijas projekta 22. pantam.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemta lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               Ja ar paredzēto aktu vienlaikus vēlas sasniegt vairākus mērķus vai tam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots citam, saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemtā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā izņēmuma kārtā būs jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētajam aktam ir mērķi un komponenti muitas sadarbības un kopējās tirdzniecības politikas jomā. Šie paredzētā akta elementi ir nesaraujami saistīti un nav pakārtoti cits citam.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi — LESD 33. pants un 207. panta 3. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 33. pants un 207. panta 3. punkta pirmā daļa saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2018/0234 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un Iekšzemes transporta komitejā saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt jaunu konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 33. pantu un 207. panta 3. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Krievijas Federācija ir ierosinājusi un Dzelzceļu sadarbības organizācija (OSJD) atbalstījusi jaunu Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem.

               (2)Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupa darbojas saskaņā ar ANO/EEK politiku un Iekšzemes transporta komitejas vispārējā uzraudzībā. Darba grupas uzdevums ir ierosināt un īstenot pasākumus, kuru mērķis ir saskaņot un vienkāršot robežšķērsošanas procedūru regulējumus, noteikumus un dokumentāciju dažādiem iekšzemes transporta veidiem.

               (3)ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupai savā 149. sesijā, kas notiks 2018. gada 12., 13. un 14. jūnijā, vai nākamajā sesijā ir jāpieņem lēmums par ierosinātās Konvencijas par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem apstiprināšanu un par tās iesniegšanu Iekšzemes transporta komitejai oficiālai apstiprināšanai.

               (4)Savienība ir pārstāvēta ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā, kuras dalībnieces ar balsstiesībām patlaban ir 28 Savienības dalībvalstis. Ekskluzīvas kompetences jautājumos ES nostāju Savienības un tās dalībvalstu vārdā pauž Komisija.

               (5)Konvencijas projektā tiek reglamentēti dažādi aspekti, no kuriem daži ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, bet citi Savienības un dalībvalstu dalītā kompetencē.

               (6)Tā kā ierosinātā konvencija attiecas uz jautājumiem, kas ietilpst ekskluzīvā Savienības kompetencē, Padomei ir jānosaka Savienības nostāja attiecībā uz konvencijas projektu.

               (7)Konvencijā ir iekļauti vispārīgi noteikumi par to, kā organizēt pasažieru vilcienu robežkontroli. To var uzskatīt par visu daudzpusējo un divpusējo nolīgumu pamatu, kura neesības gadījumā neviens no konvencijā ietvertajiem elementiem nevarētu darboties.

               (8)Savienības dalībvalstis šādus divpusējus nolīgumus var noslēgt pat bez ierosinātās konvencijas. Krievijā un dažās citās valstīs, kas pārstāvētas Dzelzceļu sadarbības organizācijā, tiesiskais regulējums, šķiet, rada vajadzību pēc šādas konvencijas, lai atvieglotu daudzpusēju un divpusēju nolīgumu noslēgšanu.

               (9)Šķiet, ka pēc būtības ierosinātajai konvencijai nav nedz labvēlīgas, nedz nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības dalībvalstīm. Tāpēc Savienība neatbalstīs ierosināto konvenciju, taču tai nav iemesla bloķēt šīs konvencijas pieņemšanu.

               (10)Pat ja nešķiet, ka pievienoties ierosinātajai konvencijai ir Savienības interesēs, saskaņā ar tās vispārējo politiku attiecībā uz iestāžu aspektiem jebkurā jaunā starptautiskā konvencijā būtu jāietver klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība. Ierosinātās konvencijas projektā nav iekļauta klauzula, kas Savienībai ļautu pievienoties konvencijai.

               (11)Tāpēc Savienības nostājai ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā vajadzētu būt neitrālai, ja klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība, tiktu iekļauta. Šādā gadījumā Savienībai balsojumā būtu jāatturas. Pretējā gadījumā Savienībai būtu jābalso pret ierosinātās konvencijas pieņemšanu.

               (12)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupā un Iekšzemes transporta komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas un Iekšzemes transporta komitejas sesijās par ierosināto jauno ANO/EEK konvenciju par robežšķērsošanas procedūru atvieglošanu pasažieru, bagāžas un kravas bagāžas starptautiskiem dzelzceļa pārvadājumiem, ir šāda:

               Savienības nostāja attiecībā uz konvencijas projektu ir balsojumā atturēties, ja ir ieviesta klauzula, ar ko tiek atļauta reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju līdzdalība. Ja šāda klauzula nav ieviesta, Savienība balso pret.

               2. pants

               Nostāju, kas minēta 1. pantā, pauž Komisija Savienības un to dalībvalstu vārdā, kas ir ANO/EEK Ar transportu saistīto muitas jautājumu darba grupas un Iekšzemes transporta komitejas dalībnieces.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai un dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Parakstījusi, bet nav ratificējusi.

                     (2)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.6.2018
            COM(2018) 458 final
            2018/0241(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saskaņā ar 54. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi
                  1
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm ārējo robežu pārvaldības jomā. Šajā sakarā tā var veikt pasākumus pie ārējām robežām, iesaistot vienu vai vairākas dalībvalstis un kādu trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts vismaz vienai no minētajām dalībvalstīm, pēc vienošanās ar minēto kaimiņvalsti, tostarp minētās trešās valsts teritorijā.

               Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.

               Pamatojoties uz Padomes 2017. gada 16. oktobrī pieņemtajām sarunu norādēm, Eiropas Komisija ir risinājusi sarunas ar Albānijas Republiku par statusa nolīgumu ar mērķi izveidot tiesisko regulējumu, kas, izveidojot operatīvos plānus, ļautu nekavējoties rīkoties, ja rastos nepieciešamība ātri rīkoties. Lai gan migrācijas plūsmas šajā reģionā ir daudz mazākas nekā 2015./2016. gadā, organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo jauniem apstākļiem gan savus migrantu kontrabandas maršrutus, gan arī metodes. Noslēdzot šādu statusa nolīgumu, atbildīgās Albānijas iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, būs daudz labākā situācijā, daudz labāk spēs ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm.

               Pievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir juridisks instruments, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku.

               Sarunas par statusa nolīgumu sāka 2017. gada 13. decembrī, un tās sekmīgi pabeidza ar statusa nolīguma projekta parafēšanu Tirānā 2018. gada 12. februārī, ko veica migrācijas, iekšlietu un pilsonības komisārs D. Avramopoulos un Albānijas Republikas iekšlietu ministrs F. Xhafaj.

               •Saskaņotība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Ir noslēgti divi policijas sadarbības nolīgumi starp Grieķijas un Albānijas iestādēm (Likums 2147/1993 un Likums 2568/1998), kuri ietver informācijas apmaiņu par policijas jautājumiem, to skaitā nelegālo migrāciju. Grieķijas policija un Albānijas iestādes apmainās ar informāciju ar par vispārīgiem jautājumiem saistībā ar smagām un organizētām noziedzīgām pārrobežu darbībām, kā arī par nelegālo imigrantu atpakaļuzņemšanas procedūru.

               Albānija ar Melnkalni un Kosovu
                  2* ir noslēgusi nolīgumus par robežkontroli, novērošanu un kopīgām patruļām, un ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par kopīgām patruļām, bet ar Grieķiju tai vēl nav nolīguma. Albānija ar Itāliju ir noslēgusi nolīgumu par kopīgām patruļām (ar Guardia di Finanza) attiecībā uz jūras robežu.

               Ar protokolu starp Melnkalnes, Albānijas un Kosovas iekšlietu ministrijām* Plavā (Plav) ir izveidots kopīgs policijas sadarbības centrs, kura mērķis ir veicināt pārrobežu sadarbību cīņā pret noziedzību, intensīvāk apmainoties ar operatīvo informāciju un ciešāk koordinējot kopīgus drošības pasākumus. Kopīgo policijas sadarbības centru oficiāli atklāja 2017. gada 30. maijā. Patlaban norit darbs vēl viena centra izveidei pie robežas ar Grieķiju.

               Darba režīmā (tiek atjaunināts), kas ir operatīvās sadarbības pamatā starp Albānijas Republiku un Eiropas Robežu un krasta apsardzi, īpaši ietverta Albānijas speciālistu regulāra līdzdalība Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētās operatīvās darbībās, kā arī to darbība novērotāju statusā dalībvalstu teritorijā.

               •Saskaņotība ar citām Savienības politikas jomām

               Eiropas programma migrācijas jomā balstās uz četriem pīlāriem. Viens no tiem ir robežu pārvaldība. Tas nozīmē labāku ES ārējo robežu pārvaldību, īpaši solidarizējoties ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas pie ārējām robežām, un uzlabotu robežšķērsošanas efektivitāti. Pastiprināta Albānijas Republikas robežkontrole pozitīvi ietekmēs arī ES ārējās robežas, īpaši Grieķijas ārējās robežas, kā arī Albānijas Republikas robežas. Turpmāka drošības nostiprināšana pie ārējām robežām ir arī saskaņā ar Eiropas Drošības programmu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma Padomes lēmumam juridiskais pamats ir LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts saistībā ar 218. panta 6. punktu.

               Tas, kas ES noslēdz statusa nolīgumu, ir skaidri paredzēts Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.

               Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienības ekskluzīvā kompetencē ir noslēgt starptautisku nolīgumu, ja tā slēgšana ir paredzēta Savienības leģislatīvajā aktā. Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punkts paredz šāda statusa nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un attiecīgo trešo valsti. Tāpēc nolīguma noslēgšana ar Albānijas Republiku ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               Lai noslēgtu šo nolīgumu saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) un v) apakšpunktu, ir vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Statusa nolīgums ļaus Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai izvietot Albānijas Republikā Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības divpusējas izvietošanas vietā, ko veic dalībvalstis, ja rodas pēkšņs migrantu pieplūdums.

               Tāpēc, lai labāk pārvaldītu Albānijas Republikas robežas, ir vajadzīga vienota pieeja.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem, pēc tam, kad būs saņemta Eiropas Parlamenta piekrišana. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANAS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Sarunām par statusa nolīgumu ietekmes novērtējums nav bijis nepieciešams.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Tā kā šis būs jauns nolīgums, nav iespējams veikt esošo instrumentu izvērtējumu vai atbilstības pārbaudes.

               •Pamattiesības

                  Statusa nolīguma projektā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina, ka tiek aizsargātas to personu pamattiesības, kuras ietekmē tā personāla darbības, kas piedalās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vadītajā darbībā.

                  Noteikumi par pamattiesībām ir sīkāk paskaidroti 5. punktā “Citi elementi”.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Statusa nolīgumam kā tādam nav finansiālas ietekmes. Patiesībā izmaksas radīs reālā robežsargu vienību izvietošana, kas notiks, pamatojoties uz operatīvo plānu un attiecīgo dotāciju nolīgumu; tās sedz no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras budžeta. Statusa nolīgumā paredzētās turpmākās operācijas finansēs, izmantojot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pašu resursus.

               Finanšu pārskatā, kas pievienots regulas priekšlikumam par Eiropas robežsardzes un krasta apsardzi, tika novērtēts, ka Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes izdevumi ciešākai sadarbībai ar trešām valstīm (tostarp iespējamas kopīgas darbības ar kaimiņvalstīm) laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam vidēji ir 6,090 miljoni EUR gadā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Komisija nodrošinās statusa nolīguma īstenošanas pienācīgu uzraudzību.

               Albānijas Republika un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kopā izvērtē katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, Albānijas Republika un dalībvalstis, kas piedalās konkrētā darbībā, katras darbības beigās sagatavo ziņojumu par to, kā piemēroti nolīguma noteikumi, tostarp noteikumi par personas datu apstrādi.

               •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Nolīguma piemērošanas joma

               Saskaņā ar šo nolīgumu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var izvietot Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības, kurām ir īstenošanas pilnvaras Albānijas Republikā, veikt kopīgas operācijas un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumus. Veicot īpašu atpakaļnosūtīšanas operāciju, Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienībām ir arī atļauts palīdzēt Albānijas Republikai identificēt personas, kuras jāuzņem atpakaļ Albānijas Republikā saskaņā ar

                  Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Albānijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi

                  3
               .

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības var tikt izvietotas Albānijas teritorijā tikai reģionos, kas robežojas ar ES ārējām robežām.

               Operatīvais plāns

               Pirms katras kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma aģentūrai un Albānijas Republikai ir jāsaskaņo operatīvais plāns. Operatīvais plāns ir jāsaskaņo arī ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.

               Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, operatīvo koncepciju, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskajām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus.

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               Parasti vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām. Tās ievēro Albānijas Republikas normatīvos aktus.

               Albānijas Republikas teritorijā vienības darbojas tikai saskaņā ar Albānijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku norādījumiem un to klātbūtnē; izņēmuma kārtā vienībām var atļaut rīkoties to vārdā.

               Vienības dalībnieki valkā savas uniformas, redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai Albānijas iestādes varētu tos nepārprotami identificēt, tie līdzi nēsā akreditācijas dokumentu.

               Vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas atļauts saskaņā ar viņu pašu valsts tiesību aktiem. Albānijas iestādes iepriekš informē aģentūru par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem.

               Vienības dalībnieki ar savas valsts un Albānijas iestāžu piekrišanu Albānijas robežsargu vai citu attiecīgu darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar Albānijas tiesību aktiem, var pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Albānijas iestādes var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku arī tad, ja tās robežsargu nav klāt.

               Saskaņā ar nepieciešamības principu Albānijas iestādes var ļaut vienības dalībniekiem piekļūt datubāzēm saskaņā ar Albānijas datu aizsardzības tiesību aktiem.

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               Gan aģentūra, gan Albānijas iestādes var apturēt vai izbeigt darbību, ja tās uzskata, ka otra puse neievēro nolīguma noteikumus vai operatīvo plānu.

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               Attiecībā uz darbībām, kas veiktas, pildot oficiālas funkcijas (“pildot dienesta pienākumus”), vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Albānijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju, bet šāda imunitāte uz tiem neattiecas par pārkāpumiem, kas izdarīti “nepildot dienesta pienākumus”.

               Operatīvajā plānā ir precīzi norādītas darbības, uz kurām attiecas imunitāte pret Albānijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju.

               Gadījumā, ja tiek pausts pieņēmums par iespējamu noziedzīgu nodarījumu, ko izdarījuši vienības dalībnieki, aģentūras izpilddirektors pirms tiesvedības uzsākšanas tiesā tiesai apliecina, vai attiecīgā darbība ir veikta, pildot oficiālas funkcijas. Aģentūras izpilddirektors pieņem lēmumu pēc tam, kad ir rūpīgi pārbaudīts attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, kura ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku, un Albānijas kompetento iestāžu faktu izklāsts. Aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs Albānijas Republikas jurisdikcijā.

               Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret Albānijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.

               Tāds pats regulējums attiecas uz vienības dalībnieku civiltiesisko un administratīvo atbildību.

               Dalībvalsts, kas ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku, var atcelt vienību dalībnieku imunitāti pret Albānijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               Nolīgumā ir paredzēts mehānisms kaitējumu atlīdzināšanai. Šāda kompensācijas mehānisma pamatā ir 42. pants Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, atbildīga ir Albānijas Republika. Ja kaitējumu ir nodarījis iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai nepildot dienesta pienākumus, Albānija var pieprasīt aģentūrai, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju. Ja kaitējumu ir nodarījis aģentūras personāls, Albānijas Republika var pieprasīt aģentūrai samaksāt kompensāciju. Gan dalībvalsts, gan aģentūra var pieprasīt atlīdzību par kaitējumu, kas likumpārkāpējam ir jāmaksā cietušai personai saskaņā ar to iekšējiem noteikumiem.

               Ja Albānijas Republikā kaitējums radies force majeure dēļ, ne Albānijas Republika, ne iesaistītā dalībvalsts, ne aģentūra, nenes nekādu atbildību.

               Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, kas vajadzīgs oficiālo funkciju izpildei, nevar arestēt. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai citi ierobežojoši pasākumi.

               Par aģentūrai sniegtajiem pakalpojumiem vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Albānijas Republikā. Tie Albānijas Republikā ir atbrīvoti arī no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai to dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Albānijas Republikas.

               Albānijas iestādes ļauj ievest un izvest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem.

               Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamatotas aizdomas, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Albānijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.

               Akreditācijas dokuments

               Aģentūra, sadarbojoties ar Albānijas Republiku, identificēšanas nolūkos attiecībā pret Albānijas iestādēm, izsniedz vienības dalībniekiem akreditācijas dokumentu, kas apliecina šā dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kuras tam piešķirtas ar šo nolīgumu un operatīvo plānu. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot Albānijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.

               Pamattiesības

               Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimtes identitātes dēļ. Visi pasākumi, kas skar šīs pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               Katrai pusei ir jābūt sūdzību mehānismam, ar kura palīdzību izskatīt iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko izdarījis tās personāls. Aģentūra ir izveidojusi Regulas (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 72. pantā minēto sūdzību mehānismu, un tādējādi tā izpilda šo pienākumu. Albānijas Ombuds varētu izskatīt šādus iespējamos pārkāpumus, izņemot gadījumus, ja Albānijas iestādes nolemj izveidot mehānismu, kurš ir īpaši paredzēts tam, lai izskatītu sūdzības, kas iesniegtas saskaņā ar šo nolīgumu.

               Personas datu apstrāde

               Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki apstrādā personas datus saskaņā ar aģentūras un ES dalībvalstu noteikumiem. Albānijas iestāžu veiktā personas datu apstrāde notiek saskaņā ar Albānijas tiesību aktiem.

               Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Albānijas iestādes katras darbības beigās sagatavo kopīgu ziņojumu par vienības dalībnieku veikto personas datu apstrādi. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram. Viņi sniedz ziņojumu aģentūras izpilddirektoram.

               Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai

               Albānijas Republikas kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai ir Iekšlietu ministrija. Eiropas Savienībai tā ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Domstarpības un interpretācija

               Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Albānijas kompetento iestāžu pārstāvji un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar Albānijas Republiku.

               Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp Albānijas Republiku un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kas robežojas ar Albānijas Republiku.

               2018/0241 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  4
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes [...] Lēmumu 2018/XXX par statusa nolīguma slēgšanu [...] [...] parakstīja statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punkts nosaka, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to prasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.

               (3)Pateicoties šim statusa nolīgumam, Albānijas teritorijā var ātri izvietot robežsardzes vienības un reaģēt uz pašreizējām izmaiņām migrācijas plūsmās piekrastes maršrutā un ārējo robežu, kā arī sniegt palīdzību ārējo robežu pārvaldībā un cīņā pret migrantu kontrabandu.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  5
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  6
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)Tādēļ statusa nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts statusa nolīgums starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīguma 12. panta 4. punktā paredzēto paziņojumu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.

                     (2)
                  *
                        Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO Drošības padomes rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

                     (3)

                        OV L 124, 17.5.2005., 22. lpp.

                     (4)

                        OV C , lpp.

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,13.6.2018
            COM(2018) 458 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PIELIKUMS

               Statusa nolīgums

               starp Eiropas Savienību un Albānijas Republiku par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un ALBĀNIJAS REPUBLIKA,

               turpmāk “Puses”,

               TĀ KĀ var rasties situācijas, kurās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kā Eiropas Savienības struktūra, turpmāk “aģentūra”, koordinē operatīvo sadarbību starp ES dalībvalstīm un Albānijas Republiku, tostarp operatīvas darbības Albānijas Republikas teritorijā,

               TĀ KĀ būtu jāizveido tiesiskais regulējums statusa nolīguma veidā attiecībā uz situācijām, kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību dalībniekiem var būt īstenošanas pilnvaras Albānijas Republikas teritorijā,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka visās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbībās Albānijas Republikas teritorijā būtu pilnībā jāievēro pamattiesības un starptautiskie tiesību akti, kuriem Albānijas Republika ir puse,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. pants

               Nolīguma piemērošanas joma

               1.Šis nolīgums ietver visus aspektus, kas nepieciešami Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbību veikšanai, kuras varētu norisināties Albānijas Republikas teritorijā un attiecībā uz kurām Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras.

               2.Šo nolīgumu piemēro tikai Albānijas Republikas teritorijā.

               3.Ne šis nolīgums, ne arī darbības, ko veikušas Puses, vai kas veiktas to vārdā, tostarp operatīvo plānu izstrādāšana vai līdzdalība pārrobežu sadarbībā, nekādā veidā neietekmē attiecīgo teritoriju statusu un delimitāciju, uz kuru attiecas starptautiskie tiesību akti.

               2. pants

               Definīcijas

               Nolīgumā piemēro šādas definīcijas:

               1.“darbība” ir kopīga operācija, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums vai atgriešanas operācija;

               2.“kopīga operācija” ir darbība, kuras mērķis ir apkarot nelegālo imigrāciju vai pārrobežu noziedzību vai arī pastiprināt tehnisko un operatīvo palīdzību pie Albānijas Republikas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti un kura norisinās Albānijas Republikas teritorijā;

               3.“ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums” ir darbība, kuras mērķis ir ātri reaģēt situācijā, kad pastāv konkrētas un nesamērīgi lielas problēmas pie Albānijas Republikas ārējām robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, un kura uz ierobežotu laiku norisinās Albānijas Republikas teritorijā;

               4.“atgriešanas operācija” ir operācija, kuru koordinē aģentūra, kurā ir iesaistīts vienas vai vairāku dalībvalstu sniegts tehniskais un operatīvais atbalsts un kuras laikā atgriežamās personas no vienas vai vairākām dalībvalstīm piespiedu kārtā vai brīvprātīgi tiek atgrieztas Albānijas Republikā;

               5.“robežkontrole” ir personu kontrole, ko neatkarīgi no visiem pārējiem apsvērumiem veic pie robežas, reaģējot vienīgi uz nodomu šķērsot šo robežu vai jau notikušu šās robežas šķērsošanu, kas ietver robežpārbaudes pie robežšķērsošanas vietām un robežuzraudzību starp robežšķērsošanas vietām;

               6.“vienības dalībnieks” ir vai nu aģentūras darbinieks, vai robežsargu vienības dalībnieks un cits attiecīgais darbinieks no iesaistītajām dalībvalstīm, tostarp robežsargi un citi attiecīgi darbinieki, kurus dalībvalstis norīkojušas uz aģentūru un kuri jāizvieto operācijas laikā;

               7.“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

               8.“piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras robežsargs vai cits attiecīgs darbinieks ir vienības dalībnieks;

               9.“personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; un identificējama persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;

               10.“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas piedalās operācijā Albānijas Republikā, nodrošinot tehnisko aprīkojumu, robežsargus un citus attiecīgus darbiniekus, kas izvietoti kā daļa no vienības;

               11.“aģentūra” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi;

               12.“vienības dalībnieku īstenošanas pilnvaras” ir pilnvaras, kas nepieciešamas, lai veiktu uzdevumus saistībā ar operatīvajā plānā paredzētajām robežkontroles un atgriešanas operācijām, ko kā kopīgu rīcību veic Albānijas Republikas teritorijā;

               13.“force majeure” bez ierobežojumiem ietver ikvienu kara darbību (neatkarīgi no tā, vai tā ir deklarēta), iebrukumu, bruņotu konfliktu vai ārvalstu ienaidnieka darbību, blokādi, nemierus, terorismu vai militārā spēka izmantošanu, zemestrīces, plūdus, ugunsgrēku, vētru vai dabas katastrofu un ikvienu notikumu vai apstākli, kas ir analoģisks iepriekšminētajam, ja tāds īstenojas.

               3. pants
               Operatīvais plāns

               1.Operatīvajā plānā, kam ir piekritusi dalībvalsts vai dalībvalstis, kuras robežojas ar operācijas norises vietu, aģentūra un Albānijas Republika vienojas par katru kopīgu operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu.

               2.Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, operatīvo koncepciju, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskajām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus.

               3.Kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējumu veic kopīgi ar Albānijas Republiku un aģentūru.

               4. pants
               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               1.Vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām.

               2.Vienības dalībnieki ievēro Albānijas Republikas normatīvos aktus.

               3.Vienības dalībnieki var veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras Albānijas Republikas teritorijā tikai saskaņā ar Albānijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgu darbinieku norādījumiem un parasti tikai viņu klātbūtnē. Albānijas Republika vienībai vajadzības gadījumā dod norādījumus saskaņā ar operatīvo plānu. Albānijas Republika izņēmuma kārtā var pilnvarot vienības dalībniekus rīkoties tās vārdā.

               Aģentūra ar sava koordinatora palīdzību var paziņot Albānijas Republikai savu viedokli par vienībai sniegtajiem norādījumiem. Tādā gadījumā Albānijas Republika ņem vērā šo viedokli un pēc iespējas to ievēro.Gadījumos, kad vienībai sniegtie norādījumi neatbilst operatīvajam plānam, koordinators nekavējoties ziņo aģentūras izpilddirektoram. Izpilddirektors var veikt atbilstošus pasākumus, tostarp apturēt vai izbeigt operāciju.

               4.Vienības dalībnieki, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, valkā savas uniformas. Vienības dalībnieki pie uniformas nēsā arī redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Identificēšanas nolūkos attiecībā pret Albānijas Republikas valsts iestādēm vienības dalībnieki vienmēr nēsā līdzi 7. pantā minēto akreditācijas dokumentu.

               5.Veicot uzdevumus, vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar piederības dalībvalsts tiesību aktiem. Albānijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas informē aģentūru par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem un .

               6.Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībniekiem ar piederības dalībvalsts un Albānijas Republikas piekrišanu Albānijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar Albānijas Republikas tiesībām ir atļauts pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Albānijas Republika var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku, ja Albānijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku nav klāt. Operatīvajā plānā nosaka iestādi, kas piešķir piederības dalībvalsts piekrišanu.

               7.Albānijas Republika var atļaut vienības dalībniekiem piekļūt tās datubāzei, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu operatīvos mērķus, kas noteikti operatīvajā plānā, un atgriešanas operāciju nolūkos. Vienības dalībnieki izmanto piekļuvi tikai tādiem datiem, kas ir nepieciešami to uzdevumu veikšanai un pilnvaru īstenošanai, kā tas noteikts operatīvajā plānā vai nepieciešams atgriešanas operāciju nolūkos. Albānijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas informē aģentūru par valsts datubāzēm, kurām var piekļūt. Šādu piekļuvi veic saskaņā ar Albānijas Republikas datu aizsardzības tiesību aktiem.

               5. pants

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               1.Ja Albānijas Republika neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, aģentūras izpilddirektors darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to rakstiski ir informējis Albānijas Republiku. Izpilddirektors informē Albānijas Republiku par attiecīgajiem iemesliem.

               2.Ja aģentūra vai jebkura iesaistītā dalībvalsts neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, Albānijas Republika darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi aģentūru. Albānijas Republika informē aģentūru par attiecīgajiem iemesliem.

               3.Aģentūras izpilddirektors vai Albānijas Republika var apturēt vai izbeigt darbību jo īpaši gadījumos, kad tiek pārkāptas pamattiesības, netiek ievērots neizraidīšanas princips vai datu aizsardzības noteikumi.

               4.Darbības izbeigšana neietekmē tiesības vai pienākumus, kas rodas, piemērojot šo nolīgumu vai operatīvo plānu pirms šādas izbeigšanas.

               6. pants
               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               1.Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, kurus atļauts veikt saskaņā ar 7. punktu.

               2.Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Albānijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālajās funkcijās paredzētās darbības saskaņā ar operatīvo plānu.

               Gadījumā, ja pastāv pieņēmums, ka vienības dalībnieks ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu, nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un Albānijas Republikas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas, tiesai apliecina, vai attiecīgā darbība veikta, pildot oficiālajos pienākumos paredzētās darbības saskaņā ar operatīvo plānu. Kamēr tiek gaidīts aģentūras izpilddirektora apliecinājums, aģentūra un piederības dalībvalsts atturas no jebkuriem pasākumiem, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic Albānijas Republikas kompetentās iestādes.

               Ja darbība veikta, pildot oficiālās funkcijas, tiesvedību nesāk. Ja darbība nav veikta, pildot oficiālās funkcijas, tiesvedību var turpināt. Albānijas Republikas jurisdikcijai aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs. Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret Albānijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.

               3.Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Albānijas Republikas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālajās funkcijās paredzētās darbības saskaņā ar operatīvo plānu. Ja kāda tiesa ierosina civiltiesvedību pret vienības dalībniekiem, par to nekavējoties paziņo aģentūras izpilddirektoram un piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un Albānijas Republikas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas, tiesai apliecina, vai vienības dalībnieki ir veikuši attiecīgo darbību, pildot oficiālajās funkcijās paredzētās darbības saskaņā ar operatīvo plānu.

               Ja darbība veikta, pildot oficiālās funkcijas, tiesvedību nesāk. Ja darbība nav veikta, pildot oficiālās funkcijas, tiesvedība var turpināties. Aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs Albānijas Republikas jurisdikcijā. Ja tiesvedību sāk vienības dalībnieks, viņš zaudē imunitāti pret jurisdikciju attiecībā uz visām pretprasībām, kas ir tieši saistītas ar galveno prasību.

               4.Piederības dalībvalsts vajadzības gadījumā var atcelt vienības dalībnieku imunitāti pret Albānijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               5.Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.

               6.Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot oficiālajās funkcijās paredzētas darbības saskaņā ar operatīvo plānu, Albānijas Republika ir atbildīga par jebkuru kaitējumu.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Albānijas Republika ar izpilddirektora starpniecību var pieprasīt, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ, vai, ja vienības dalībnieks, kurš ir aģentūras darbinieks, darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Albānijas Republika var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Ja Albānijas Republikā kaitējums radies force majeure dēļ, ne Albānijas Republika, ne iesaistītā dalībvalsts, ne aģentūra, nenes nekādu atbildību.

               7.Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, par ko aģentūras izpilddirektors apliecina, ka tas ir vajadzīgs minētā personāla oficiālo funkciju izpildei, nevar arestēt, izpildot tiesas nolēmumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               8.Vienības dalībnieku imunitāte pret Albānijas Republikas jurisdikciju neatbrīvo tos no attiecīgo piederības dalībvalstu jurisdikcijas.

               9.Attiecībā uz vienības dalībnieku sniegtiem pakalpojumiem aģentūrai vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Albānijas Republikā.

               10.Vienības dalībnieki Albānijas Republikā ir atbrīvoti no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai piederības dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Albānijas Republikas.

               11.Albānijas Republika saskaņā ar normatīvajiem aktiem, ko tā var pieņemt, ļauj ievest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem. Albānijas Republika atļauj arī šādu priekšmetu eksportu.

               12.Vienības dalībnieku personiskā bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamatotas aizdomas, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Albānijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               7. pants
               Akreditācijas dokuments

               1.Aģentūra sadarbībā ar Albānijas Republiku katram vienības dalībniekam izsniedz dokumentu Albānijas Republikas oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un vienā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām identificēšanas nolūkos attiecībā pret Albānijas Republikas valsts iestādēm un nolūkā apliecināt šāda dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kas minētas šā nolīguma 4. pantā un operatīvajā plānā. Dokumentā ir iekļauti šādi dati par dalībnieku: vārds, uzvārds un valstspiederība; dienesta pakāpe vai amata nosaukums; nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā un uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā.

               2.Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot Albānijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.

               3.Akreditācijas dokumentu darbības beigās nodod aģentūrai. Par to tiek informētas Albānijas kompetentās iestādes.

               8. pants
               Pamattiesības

               1.Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimtes identitātes dēļ. Visi pasākumi, ko darbinieki veic, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, un kas skar pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               2.Ikvienai Pusei ir sūdzību mehānisms, kas vajadzīgs, lai izskatītu iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko tās personāls varētu būt veicis, pildot savas oficiālās funkcijas tādas kopīgas operācijas, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma vai atgriešanas operācijas laikā, uz kuru attiecas šis nolīgums.

               9. pants
               Personas datu apstrāde

               1.Vienības dalībnieki apstrādā personas datus tikai tad, ja tas vajadzīgs, lai veiktu uzdevumus un īstenotu pilnvaras, kas nepieciešams, lai Albānijas Republika, aģentūra vai iesaistītās dalībvalstis to īstenotu.

               2.Personas datu apstrāde Albānijas Republikā notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               3.Uz personas datu apstrādi administratīvos nolūkos, ko veic aģentūra un iesaistītā(-ās) dalībvalsts(-is), tostarp nosūtot personas datus uz Albānijas Republiku, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, un aģentūras pieņemtie pasākumi Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai, kā minēts Regulas (ES) 2016/1624 45. panta 2. punktā.

               4.Gadījumā, ja apstrāde ietver personas datu nosūtīšanu, dalībvalstis un aģentūra personas datu nosūtīšanas brīdī uz Albānijas Republiku norāda ikvienu vispārīgu vai konkrētu ierobežojumu piekļuvei šiem datiem vai to izmantošanai, tostarp attiecībā uz pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu nosūtīšanas, tad tās attiecīgi informē Albānijas Republiku.

               5.Personas datus, kas darbības laikā savākti administratīvos nolūkos, aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Albānijas Republika var apstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem.

               6.Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Albānijas Republika katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par šā panta 1.–5. punkta piemērošanu. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram. Viņi sniedz ziņojumu aģentūras izpilddirektoram.

               10. pants

               Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai

               1.Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai Albānijas Republikā ir Iekšlietu ministrija.

               2.Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai Eiropas Savienībā ir aģentūra.

               11. pants
               Domstarpības un interpretācija

               1.Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Albānijas Republikas kompetento iestāžu pārstāvji un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar Albānijas Republiku.

               2.Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp Albānijas Republiku un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kas robežojas ar Albānijas Republiku.

               12. pants
               Nolīguma stāšanās spēkā, darbības laiks un izbeigšana

               1.Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām procedūrām.

               2.Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās iekšējās juridiskās procedūras.

               3.Šis nolīgums ir spēkā nenoteiktu laiku. Nolīgumu var izbeigt, Pusēm rakstiski vienojoties, vai vienpusēji pēc vienas Puses iniciatīvas. Šādā gadījumā Puse, kas vēlas to apturēt vai izbeigt, par to rakstiski informē otru Pusi. Nolīguma darbība tiek izbeigta otrā mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas mēnesim.

               4.Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, nosūta Eiropas Savienības gadījumā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Albānijas Republikas gadījumā Albānijas Republikas Ārlietu ministrijai.

               Vieta: …, datums: ….

               Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un albāņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Paraksti:

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas Puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Albānijas Republika, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par darbībām, ko Albānijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.