title: Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM, ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0508(01)

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un padomes Lemumam, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām  /* COM/2007/0508 galīgā redakcija - COD 2007/0185 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.9.2007COM(2007) 508 galīgā redakcija2007/0185 (COD)2007/0186 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM,ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzāmPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM,ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. IEVADSEiropas Parlaments un Padome 2006. gada 14. jūnijā pieņēma divus lēmumus, ar kuriem ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie Eiropas Savienības ārējām robežām trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001[1] attiecas vīzu prasība:-  Lēmumu Nr. 895/2006/EK[2], ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām, un-  Lēmumu Nr. 896/2006/EK[3], ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā.Tā bija pirmā reize, kad kopējos pamatnoteikumus par vīzu un uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu ieviesa Kopienas acquis attiecībā uz vīzām.Lēmumā Nr. 895/2006/EK ņem vērā īpašās vajadzības vīzu politikā dalībvalstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, jo īpaši to vīzu prasības pārejas posmā līdz to pilnīgai integrācijai Šengenas līguma telpā. Lēmums faktiski novērsīs ievērojamo papildu administratīvo slogu, ar kuru saskaras šo valstu konsulārās iestādes, kurām bija jāizdod valsts tranzīta vīzas personām, kas nerada nekādu risku dalībvalstīm.Neradot jaunus pienākumus papildus tiem, kas uzskaitīti 2003. gada Pievienošanās aktā, ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK ievieš uz kopējiem noteikumiem balstītu fakultatīvu režīmu, kas ļauj šīm dalībvalstīm vienkāršot kontroli pie to ārējām robežām attiecībā uz trešo valstu pilsoņiem, kam ir daži dokumenti, ko izdod dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , kā arī līdzvērtīgi dokumenti, ko izdod citas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis . Kopējos noteikumus piemēro līdz pārejas posma beigām, t.i., līdz šo dalībvalstu pilnīgai dalībai telpā bez iekšējām robežām līdz proti, datumam, kad šādu dokumentu savstarpēja atzīšana kļūst obligāta.Vienpusējas atzīšanas režīms attiecas tikai uz tranzītu, kura ilgums nepārsniedz piecas dienas. Šāds ierobežojums tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai novērstu jebkādas neskaidrības vai pašreizējo Šengenas noteikumu vīzu jomā kļūdainu īstenošanu; šie noteikumi nosaka, kura dalībvalsts ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi (tā ir valsts, kuras teritorijā atrodas galvenais apmeklējuma galamērķis, vai valsts, kurā ieceļo vispirms).Tāda pati pieeja attiecas uz Lēmumu Nr. 896/2006/EK, kurā ņem vērā administratīvās grūtības, ar kurām saskaras dalībvalstis, kam ir jāizsniedz vīzas trešo valstu pilsoņiem, kas likumīgi uzturas Šveicē un Lihtenšteinā. Ņemot vērā noteiktai sezonai raksturīgu mobilitāti (vasaras atvaļinājumu laikā), dažu to dalībvalstu konsulārās iestādes Šveicē un Lihtenšteinā, kuras šī mobilitāte skāra jo īpaši šo valstu ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ, saskārās ar smagu administratīvo slogu, kas saistīts ar nepieciešamību savlaicīgi izsniegt pieprasītās vīzas minētajos laika posmos.Ar Lēmumu Nr. 896/2006/EK ievieš vienpusējas atzīšanas kopējos noteikumus attiecībā uz dažām uzturēšanās atļaujām, kuras izdod Šveice un Lihtenšteina un kas ir līdzvērtīgas to tranzīta vīzām. Jaunie noteikumi ir obligāti dalībvalstīm, kas pilnībā piedalās kopējā telpā bez iekšējām robežām, un pēc izvēles dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā. Šāda atšķirība tiek uzskatīta par nepieciešamu, lai novērstu papildu pienākumu izvirzīšanu jaunajām dalībvalstīm pārejas posmā laikā līdz to pilnīgai integrācijai Šengenas līguma telpā.Kā noteikts Lēmuma Nr. 895/2006/EK 5. pantā un Lēmuma Nr. 896/2006/EK 4. pantā[4], Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija paziņoja Komisijai par to lēmumu īstenot kopēju režīmu attiecībā uz abiem lēmumiem. Jo īpaši attiecībā uz Lēmumu Nr. 895/2006/EK šīs valstis arī izvēlējās vienpusēji atzīt visus pielikumā minētos dokumentus, kurus izdod citas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis .Paziņoto informāciju Komisija publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [5]. Kopējo noteikumu īstenošanas sākuma datums dalībvalstīs ir atšķirīgs. Tā kā lēmuma tekstā nav īpašu noteikumu, dažas dalībvalstis izvēlējās nekavējoties īstenot kopējos noteikumus (Slovēnija un Kipra), citas izlēma administratīvu iemeslu dēļ uzsākt īstenošanu vēlāk. No 2006. gada 1. decembra kopējos noteikumus piemēro Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija.Lai nodrošinātu kopējo noteikumu efektīvu īstenošanu, dalībvalstīm (attiecīgās Padomes darba grupas ietvaros) radās jautājumi par īpašām problēmām saistībā ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK, un tās lūdza Komisijas dienestus sniegt padomu un interpretāciju attiecībā uz dažu noteikumu darbības jomu.Atbildot uz šiem jautājumiem, Komisijas dienesti atgādināja par kopējo noteikumu ieviešanas nolūku, uzsverot to darbības jomas ierobežojumu tranzīta vajadzībām. Šo kopējo režīmu piemēro pārejas posma laikā līdz attiecīgo dalībvalstu pilnīgai integrācijai Šengenas līguma telpā (pirmais lēmums) un tik ilgi, kamēr Šveice un Lihtenšteina pilnībā īstenos Šengenas acquis (otrais lēmums).Komisijas dienesti uzsvēra, ka kopējo noteikumu ieviešanas nolūks bija vienkāršot tranzītu dažām personu grupām un novērst nepamatotu administratīvu slogu konsulārajās iestādēs saistībā ar vīzu pieteikumu iesniedzējiem, kas nerada risku dalībvalstīm.Šo jauno noteikumu ieviešana neietekmē to visu pārējo Kopienas acquis noteikumu īstenošanu dalībvalstīs, kuri attiecas uz vīzām un ārējām robežām un kurus turpina piemērot. Jo īpaši šie jaunie noteikumi neietekmē acquis noteikumus attiecībā uz vīzām ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, lidostas tranzīta vīzām vai personu pārbaudēm pie ārējām robežām.Saistībā ar šo pēdējo punktu Komisija uzsver, ka personu kontrole pie ārējām robežām ir jāveic atbilstoši Regulas Nr. 562/2006[6] 5. līdz 13. pantam un 18. un 19. pantam. Robežsargiem jāveic kontroles pie ārējām robežām, ņemot vērā vienkāršotu režīmu, ko ievieš kopējie noteikumi, un nepieļaujot Lēmuma Nr. 895/2006/EK noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu. Šīm pārbaudēm tādēļ ir jābūt līdzsvarotām un samērīgām atbilstoši izvirzītajiem mērķiem. Robežsargiem katrā konkrētā gadījumā jānovērtē, vai vienkāršotos noteikumus var attiecināt uz trešo valstu pilsoņiem un vai tie atbilst ieceļošanas nosacījumiem un ievēro Lēmumā Nr. 895/2006/EK noteikto tranzīta ilguma ierobežojumu. Gadījumā, ja persona neievēro atļauto tranzīta ilgumu, tai, atkarībā no robežsarga veiktā novērtējuma, var liegt ieceļošanu. Var pielietot arī citus administratīvus pasākumus, kas vairāk piemēroti konkrētajam gadījumam (piemēram, naudas sodus).Pamatojoties uz veiksmīgo pieredzi saistībā ar šiem diviem lēmumiem, Eiropas Savienībai būtu jāattiecina vienkāršotais režīms uz Bulgāriju un Rumāniju, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvāri un uz kurām kopējie noteikumi vēl neattiecas. Iemesli, kas ir divu iepriekš minēto lēmumu pamatā, ir tāpat attiecināmi uz Bulgāriju un Rumāniju.Līdzīgi kā iepriekšējās – 2004. gada paplašināšanās gadījumā, arī attiecībā uz šīm divām dalībvalstīm tā sauktā „Šengenas īstenošanas divu posmu procedūra” tiek ievērota jautājumos, kas saistīti ar vīzu acquis (4. pants Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (turpmāk tekstā – „2005. gada Pievienošanās akts”)). Tas nozīmē, ka Bulgārijai un Rumānijai no pievienošanās datuma (2007. gada 1. janvārī) ir jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 539/2001 noteikumi un tādējādi jāpiemēro vīzu prasība Regulas I pielikumā uzskaitīto trešo valstu pilsoņiem, vienlaicīgi turpinot izdot savas attiecīgās valsts vīzas līdz noteiktam datumam, kas jānosaka Padomei, tādējādi atļaujot Bulgārijas un Rumānijas pilnīgu integrāciju Šengenas līguma telpā. Tā kā Šengenas līguma savstarpējās atzīšanas noteikumus par tranzīta un īstermiņa uzturēšanās vajadzībām nepiemēro attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju no to pievienošanās datuma, šo dalībvalstu pienākums ir no 2007. gada 1. janvāra izdot attiecīgās valsts vīzas ieceļošanai un tranzītam caur to teritoriju trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001 attiecas vīzu prasība, arī tad, ja attiecīgajām personām ir Šengenas vīza vai uzturēšanās atļauja vai arī attiecīgās valsts ilgtermiņa vīza, ko izdevusi Šengenas līguma valsts. Tas pats attiecas uz līdzvērtīgiem dokumentiem, ko izdod citas dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā un vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis .Turklāt Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai, kas īsteno Lēmumā Nr. 895/2006/EK noteikto kopējo režīmu no 2006. gada 1. decembra un vēl nav pilnībā pievienojušās Šengenas līguma telpai, nebija iespējas vienpusīgi atzīt uzturēšanās atļaujas un vīzas, kuras izdod Bulgārija un Rumānija tranzītam caur to attiecīgo teritoriju.Esošie noteikumi neļauj Bulgārijai un Rumānijai atzīt uzturēšanās atļaujas, kuras izdod Šveice un Lihtenšteina.2. DIVI PRIEKŠLIKUMITā kā nav īpašu noteikumu, kas aizliedz pozitīvu atbildi saistībā ar administratīvu slogu, ar kuru saskaras Bulgārijas un Rumānijas konsulārās pārstāvniecības, un lai ievērotu pārējo dalībvalstu īpašās vajadzības pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai, Komisija uzskata par nepieciešamu pārskatīt kopējos noteikumus, kurus ieviesa ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK un Lēmumu Nr. 896/2006/EK.Šajā nolūkā Komisija ņēma vērā:-  Bulgārijas un Rumānijas īpašās vajadzības vīzu politikas jomā un dalībvalstu jaunās problēmas pēc pēdējās paplašināšanās un laika posmā līdz to dalībvalstu pilnīgai integrācijai Šengenas līguma telpā, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā, un-  stingru kontroli un pārbaudes, ko attiecībā uz konkrētajiem trešo valstu pilsoņiem veic dalībvalstis, kas izdod īstermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas, kā arī zemo riska pakāpi, ko šī personu kategorija rada pārējām dalībvalstīm.Tādēļ ar šo tiek ierosināti divi instrumenti.2.1. Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām.Ierosinātā lēmuma pamatā ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 62. panta 2. punkts, un lēmums ir adresēts Bulgārijai un Rumānijai, kā arī tām dalībvalstīm, kas izlēma īstenot Lēmumu Nr. 895/2006/EK.Tā kā Lēmuma Nr. 895/2006/EK teksts nesatur noteikumus, kas pēc Eiropas Savienības pēdējās paplašināšanās ļautu paplašināt vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām dažu kategoriju personām ar noteikta veida dokumentiem, kopējo noteikumu pārskatīšanu uzskata par nepieciešamu, lai ievērotu īpašās vajadzības, ko izraisīja Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās 2007. gada 1. janvārī.Vienpusējas atzīšanas režīma paplašināšana ar Kopienas instrumenta palīdzību neparedz dalībvalstīm jaunus pienākumus papildus tiem, kas uzskaitīti 2003. gada Pievienošanās aktā un 2005. gada Pievienošanās aktā. Tādējādi nenotiks atkāpšanās no šiem diviem pievienošanās līgumiem.Ierosināto režīmu īstenos fakultatīvi. Attiecīgām dalībvalstīm ir iespēja īstenot jauno instrumentu vai turpināt izdot savas attiecīgās valsts vīzas atbilstīgi pievienošanās līgumiem.Jaunais priekšlikums ļaus Bulgārijai un Rumānijai, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gadā, vienpusēji atzīt savas attiecīgās valsts vīzas par līdzvērtīgām Šengenas līguma valstu izdotajām vīzām un uzturēšanās atļaujām, kā arī līdzvērtīgiem dokumentiem, ko izdod abas šīs valstis un dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā un vēl nav pilnībā pievienojušās Šengenas līguma telpai.Turklāt dalībvalstis, kas izlēma īstenot Lēmumu Nr. 895/2006/EK un vēl nav pilnībā pievienojušās telpai bez iekšējām robežām, drīkst vienpusēji atzīt Bulgārijas un Rumānijas izdotās vīzas un uzturēšanās atļaujas. Dalībvalstis, kas izlēma neīstenot Lēmumu Nr. 895/2006/EK, nedrīkst īstenot šo lēmumu, jo tās uzskata, ka tikai uzturēšanās atļaujas un vīzas, ko izdod dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , ir uzskatāmas par līdzvērtīgām savām attiecīgās valsts vīzām tranzīta vajadzībām.Vienkāršotā režīma pamatā ir apsvērums, ka trešo valstu pilsoņi, kas būtu ieguvēji no šīs sistēmas, jau ir bijuši pakļauti stingrai pārbaudes procedūrai, ko veic dalībvalsts, un nav uzskatāmi par draudu sabiedriskajai kārtībai un nerada nelegālas imigrācijas risku.Šo režīmu piemēros līdz pārejas posma beigām un attiecīgo dalībvalstu pilnīgai dalībai telpā bez iekšējām robežām, līdz datumam, kad minēto dokumentu savstarpēja atzīšana kļūst obligāta.Tāpat kā noteikts Lēmumā Nr. 895/2006/EK, atzīšanas režīms tiks attiecināts tikai uz tranzīta vajadzībām caur attiecīgo dalībvalstu teritorijām. Tranzīta ilgums nedrīkst pārsniegt piecas dienas. Šā režīma nolūks nav aizstāt īstermiņa valsts vīzu izdošanu, ko veic attiecīgās dalībvalstis. Turklāt saskaņā ar esošiem noteikumiem šīs dalībvalstis var izdot īstermiņa vairākkārtējas ieceļošanas valsts vīzas ar viena vai vairāku gadu derīguma termiņu, lai sekmētu to trešo valstu pilsoņu mobilitāti, kuriem ir Šengenas dokumenti un kuriem bieži jāceļo uz šīm valstīm.Dokumenti, uz kuriem attiecas atzīšanas režīms, ir:-  vienota vīza, kuru izdevusi Šengenas līguma valsts saskaņā ar kopējiem noteikumiem, kas paredzēti Kopīgajā konsulārajā instrukcijā (tranzīta, īstermiņa vai ceļojuma vīza, grupas vīza);-  attiecīgās valsts ilgtermiņa vīzas, kuras izdevusi Šengenas līguma valsts saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem;-  uzturēšanās atļaujas, kuras izdevusi Šengenas līguma valsts un kuras iekļautas Kopīgās konsulārās instrukcijas IV pielikumā, kas uzskaita dokumentus, kuri to turētājiem dod tiesības ieceļot Šengenas līguma valstī bez vīzas;-  Lēmuma Nr. 895/2006/EK pielikumā minētās valsts īstermiņa un ilgtermiņa vīzas, kā arī uzturēšanās atļaujas, kuras izdevusi dalībvalsts, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā;-  valsts īstermiņa un ilgtermiņa vīzas, kā arī uzturēšanās atļaujas, kuras izdevušas Bulgārija un Rumānija.Ja Bulgārija un Rumānija izvēlēsies īstenot kopējo režīmu, tām būs jāatzīst visi dokumenti, kurus izdevušas dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , lai tādējādi novērstu jebkādas atšķirības attiecībā uz izdevējiestādi.Attiecīgajām dalībvalstīm savs lēmums jāpaziņo Komisijai. Šo informāciju Komisija publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un šādā veidā nodrošinās visas sistēmas pārskatāmību. Dalībvalstis tomēr var atteikt ieceļošanu to trešo valstu pilsoņiem, kuru vārdi ir iekļauti attiecīgās valsts nevēlamo personu sarakstā.Šo instrumentu pieņem ar koplēmuma procedūru.2.2 . Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā.Šā lēmuma pamatā ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 62. panta 2. punkta a) apakšpunkts.Ierosinātais lēmums ņem vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2007. gada janvārī, un tā mērķis ir grozīt Lēmumu Nr. 896/2006/EK, lai Bulgārija un Rumānija varētu piemērot vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie to ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu un Lēmuma Nr. 896/2006/EK pielikumā minētu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu šajās divās dalībvalstīs. Ierosinātā lēmuma pamatā ir apsvērums, ka trešo valstu pilsoņi, kuriem ir Šveices vai Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas, neapdraudēs dalībvalstu sabiedrisko kārtību un neradīs nelegālas imigrācijas risku.Atzīšana attiecas tikai uz tranzītu. Ja Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, kas tām ļauj vienpusēji atzīt Šengenas līguma valstu un citu dalībvalstu izdotos dokumentus par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām tranzīta vajadzībām, tad šī instrumenta īstenošana ir fakultatīva pārejas posma laikā līdz Padomes noteiktam datumam par Bulgārijas un Rumānijas pilnīgu integrāciju Šengenas līguma telpā.Bulgārija un Rumānija var izlemt, vai tās pievienosies atzīšanas režīmam; par savu lēmumu tās paziņo Eiropas Komisijai. Komisija nodrošinās attiecīgās informācijas publicēšanu.Ierosinātā sistēma nekādā veidā neietekmē Šengenas acquis noteikumus attiecībā uz procedūrām un pārbaudēm saistībā ar ārējo robežu šķērsošanu.Tā kā ierosinātā sistēma attiecas tikai uz tranzītu, tā neskar Bulgārijas un Rumānijas iespējas izdot īstermiņa vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar viena vai vairāku gadu derīguma termiņu, lai sekmētu to trešo valstu pilsoņu mobilitāti, kuriem ir Šveices vai Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas.Šo instrumentu pieņem ar koplēmuma procedūru.3. SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTESaskaņā ar EK līguma 5. pantu, „Kopienas rīcība vienmēr ir samērīga ar šā līguma mērķiem”. Kopienas veiktajai darbībai ir jābūt visvienkāršākajam darbības veidam, kā sasniegt šā priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas efektīvāk. Saskaņā ar iepriekš minēto ierosinātie juridiskie instrumenti, lai pārskatītu ar Lēmumiem Nr. 895/2006/EK un Nr. 896/2006/EK ieviestos kopējos noteikumus par vienpusējās atzīšanas režīmu, ir:-  lēmums, ar kuru ļauj Bulgārijai, Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām vienpusēji atzīt dažus dokumentus par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām pārejas posma laikā līdz šo dalībvalstu pilnīgai integrācijai kopējā telpā bez iekšējām robežām. Dalība šajā režīmā ir fakultatīva;-  grozījumi Lēmumā Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā. Ierosināto grozījumu mērķis ir attiecināt uz Bulgāriju un Rumāniju vienkāršoto tranzīta režīmu caur to attiecīgajām teritorijām, atsakoties no tranzīta vīzu prasības personām ar uzturēšanās atļaujām, kuras izdevušas abas šīs valstis.Tām dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā, dalība atzīšanas režīmā ir fakultatīva pārejas posmā līdz to pilnīgas integrācijas kopējā telpā bez iekšējām robežām datumam; ar šo datumu savstarpējas atzīšanas režīms kļūst obligāts starp dalībvalstīm, kas pilnībā piedalās telpā bez iekšējām robežām.Iepriekš minēto priekšlikumu mērķis ir pagaidu kārtā ieviest kopējus noteikumus, ar kuriem Bulgārija, Rumānija un dalībvalstis, kas jau īsteno Lēmumu Nr. 895/2006/EK, vienpusēji atzīst dažus dokumentus, kā arī attiecināt uz Bulgāriju un Rumāniju vienpusējas atzīšanas kopēju režīmu attiecībā uz dažām uzturēšanās atļaujām, kuras izdod Šveice un Lihtenšteina; šo mērķi var sasniegt tikai ar rīcību Kopienas līmenī, jo nevienai dalībvalstij nav iespējas pieņemt vienīgi valsts pasākumus, lai panāktu vēlamo rezultātu.Kopienas darbībā iekļāva pasākumus, kas ļaus priekšlikumam sasniegt savu mērķi un kurus ieviesīs pēc iespējas efektīvāk. Saskaņā ar iepriekš minēto un atbilstīgi abiem 2006. gada 14. jūnija lēmumiem ir izvēlēti divi dažādi juridiskie instrumenti, ņemot vērā paredzētos mērķus. Attiecībā uz pirmo priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir atbilstošs juridiskais instruments, lai attiecīgajās dalībvalstīs fakultatīvi īstenotu kopējus vienpusējas atzīšanas noteikumus, kuri veido pagaidu atkāpi no pašreizējiem savstarpējas atzīšanas noteikumiem. Attiecībā uz otru priekšlikumu Lēmuma Nr. 896/2006/EK grozījumi ar jaunu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu ir izvēlēti, lai paplašinātu kopējos noteikumus un ļautu Bulgārijai un Rumānijai vienpusēji atzīt dažas Šveices un Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas.4. NO LĪGUMAM PIEVIENOTAJIEM PROTOKOLIEM IZRIETOŠĀS SEKASPirmais ierosinātais Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir adresēts tikai Bulgārijai, Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai, ieviešot īpašu pārejas režīmu, kas šīm valstīm ļauj dažus dalībvalstu izdotos dokumentus vienpusīgi atzīt par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts tranzīta vīzām. Ierosinātais lēmums ir fakultatīvs, un attiecīgās dalībvalstis to piemēros līdz datumam, kas jānosaka Padomei atbilstoši 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktam un 2005. gada Pievienošanās līguma 4. panta 2. punktam.Ar šo priekšlikumu noteiktais režīms pēc savas būtības nevar ietvert mainīgu situāciju, kā minēts protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju.Šis lēmums, kas ir adresēts tikai tām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir saistošs, bet kuras vēl pilnībā nav integrētas kopējā telpā bez iekšējām robežām, nepapildina Šengenas acquis tā nolīguma nozīmē, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Padome, Norvēģija un Islande par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[7]. Tomēr, lai Šengenas sistēma būtu saskaņota un pareizi darbotos, šis lēmums attiecas arī uz vīzām un uzturēšanās atļaujām, ko izdod Norvēģija un Islande kā valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un kas pilnībā īsteno Šengenas acquis .Šis lēmums, kas ir adresēts tikai tām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir saistošs, bet kuras vēl pilnībā nav integrētas kopējā telpā bez iekšējām robežām, nepapildina Šengenas acquis tā nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija noslēgusi par šīs valsts iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[8], kā to nosaka 4. panta 1. punkts Padomes lēmumā par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par tā provizorisku piemērošanu.Ierosinātais Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ir adresēts Bulgārijai un Rumānijai, lai ļautu abām šīm dalībvalstīm dažas Šveices un Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas vienpusīgi atzīt par līdzvērtīgām savām tranzīta vīzām. Ar šo priekšlikumu noteiktais režīms pēc savas būtības nevar ietvert mainīgu situāciju, kā minēts protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju.Šis lēmums nepapildina Šengenas acquis tā nolīguma nozīmē, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Padome, Norvēģija un Islande par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo jaunais elements, kuru ievieš šis lēmums, attiecas uz Lēmumā Nr. 896/2006/EK noteiktā vienkāršotā režīma attiecināšanu uz Bulgāriju un Rumāniju, negrozot pamatnoteikumus un pamatprincipus.2007/0185 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM,ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzāmEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[9],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:(1) Saskaņā ar 4. panta 1. punktu aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (turpmāk tekstā – „2005. gada Pievienošanās akts”) Bulgārijai un Rumānijai, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī, no minētā datuma ir jāpiemēro vīzu prasība to trešo valstu pilsoņiem, kas uzskaitītas I pielikumā Padomes 2001. gada 15. marta Regulai (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas[10].(2) Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu Šengenas acquis noteikumi par nosacījumiem un kritērijiem vienoto īstermiņa vīzu izdošanai, kā arī noteikumi par vīzu savstarpēju atzīšanu un par uzturēšanās atļauju un vīzu līdzvērtību ir piemērojami Bulgārijā un Rumānijā vienīgi pēc attiecīga Padomes lēmuma pieņemšanas. Tomēr tie ir saistoši minētajām dalībvalstīm no pievienošanās dienas.(3) Tādēļ Bulgārijai un Rumānijai ir jāizdod attiecīgās valsts vīzas ieceļošanai vai tranzītam, šķērsojot to teritoriju, trešo valstu pilsoņiem, kam ir tādas dalībvalsts izdota vienotā vai ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis , vai līdzvērtīgs dokuments, kuru izdevušas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis.(4) Personas ar dokumentiem, kurus izdevušas dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , un ar līdzvērtīgiem dokumentiem, kurus izdevušas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis , nerada nekādu risku Bulgārijai un Rumānijai, jo citas dalībvalstis ir veikušas visu nepieciešamo kontroli attiecībā uz šīm personām. Lai novērstu nepamatotu administratīva sloga uzlikšanu Bulgārijai un Rumānijai, uz abām šīm valstīm būtu jāattiecina kopējie noteikumi, kurus ievieš ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Lēmumu Nr. 895/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Čehijas Republika, Kipra, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām[11].(5) Jauniem kopējiem noteikumiem būtu jāļauj Bulgārijai un Rumānijai vienpusēji atzīt dažus dokumentus, kurus izdevušas dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , un līdzvērtīgus dokumentus, kurus izdevušas šīs dalībvalstis, kā arī Lēmuma Nr. 895/2006/EK pielikumā minētos dokumentus, kurus izdevušas dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām un ieviest vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz šo vienpusējo līdzvērtību.(6) Ņemot vērā to, ka Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija paziņoja Komisijai par savu lēmumu piemērot vienkāršotu režīmu, kuru ievieš ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK, jauniem kopējiem noteikumiem būtu arī jāļauj šīm dalībvalstīm atzīt Bulgārijā un Rumānijā izdotas vīzas un uzturēšanās atļaujas par līdzvērtīgām savām attiecīgās valsts vīzām tranzīta vajadzībām savā teritorijā.(7) Jaunais kopējais režīms būtu jāpiemēro pārejas posmā līdz dienai, ko nosaka ar Padomes lēmumu, kā minēts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta pirmajā daļā un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.(8) Dokumentu atzīšanai būtu jāattiecas vienīgi uz tranzītu caur Bulgāriju, Čehijas Republiku, Kipru, Ungāriju, Latviju, Maltu, Poliju, Rumāniju, Slovēniju un Slovākiju. Dalībai kopējā sistēmā vajadzētu būt fakultatīvai, neizvirzot dalībvalstīm papildu pienākumus, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās aktā un 2005. gada Pievienošanās aktā.(9) Kopējie noteikumi būtu jāpiemēro vienotām īstermiņa vīzām, ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, ko izdevušas dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , līdzvērtīgiem dokumentiem, ko izdevušas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis , kā arī īstermiņa vīzām, ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, ko izdevušas Bulgārija un Rumānija.(10) Ieceļošanas nosacījumi, kas paredzēti 5. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)[12], ir jāizpilda, izņemot minētās regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumus, ciktāl šis lēmums, kas paplašina Lēmumā Nr. 895/2006/EK noteiktos kopējos noteikumus, ievieš vienpusējas atzīšanas režīmu, ar kuru Bulgārija un Rumānija tranzīta vajadzībām atzīst dažus dokumentus, ko izdod dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , līdzvērtīgus dokumentus, ko izdod dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis , kā arī īstermiņa vīzas, ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izdod Bulgārija un Rumānija, un bez tam ļauj Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai, kuras piemēro ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK ieviesto vienkāršoto režīmu, atzīt līdzvērtīgus dokumentus, ko izdod Bulgārija un Rumānija.(11) Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, ieviest vienpusējas atzīšanas režīmu, kas jāpiemēro dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ minēto mērķi var vieglāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.(12) Šis lēmums nepapildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo šis lēmums attiecas tikai uz dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā un vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis . Tomēr, lai Šengenas sistēma būtu saskaņota un pareizi darbotos, šis lēmums attiecas arī uz vīzām un uzturēšanās atļaujām, ko izdod trešās valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , kā Islande un Norvēģija.(13) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā.(14) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo lēmumu ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, saskaņā ar kuru-  tranzīta vajadzībām Bulgārija un Rumānija var vienpusēji atzīt par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām 2. un 3. pantā minētos dokumentus, kā arī 4. pantā minētos dokumentus, ko šīs abas valstis izdod trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem attiecas vīzu prasība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001.-  tranzīta vajadzībām Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija, kas paziņoja Komisijai par to lēmumu piemērot vienkāršotu režīmu, kuru ievieš ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK, var vienpusēji atzīt par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām 4. pantā minētos dokumentus, ko Bulgārija un Rumānija izdod trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem attiecas vīzu prasība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001.2. pants1. Bulgārija un Rumānija tranzīta vajadzībām par līdzvērtīgiem savai attiecīgās valsts vīzai var uzskatīt šādus dokumentus, ko izdod dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , neatkarīgi no dokumentu turētāju valsts piederības:(i) „vienoto vīzu”, kas minēta 10. pantā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu;(ii) „ilgtermiņa vīzu”, kas minēta 18. pantā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu;(iii) „uzturēšanās atļauju”, kas iekļauta Kopīgās konsulārās instrukcijas IV pielikumā.2. Ja Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot šo lēmumu, tās atzīst visus 1. punktā minētos dokumentus, neatkarīgi no tā, kura valsts izdevusi attiecīgo dokumentu.3. pantsJa Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot 2. pantu, tās var papildus tam par līdzvērtīgām savai attiecīgās valsts vīzai tranzīta vajadzībām atzīt īstermiņa vīzas, ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izdod viena vai vairākas citas dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā un vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis.To dalībvalstu, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis , izdotie dokumenti, kurus var atzīt, ir uzskaitīti Lēmuma Nr. 895/2006/EK pielikumā.4. pantsTurklāt Bulgārija un Rumānija var par līdzvērtīgām savai attiecīgās valsts vīzai tranzīta vajadzībām atzīt šo valstu izdotās īstermiņa vīzas, ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas.Bulgārijas un Rumānijas izdotie dokumenti, kurus var atzīt saskaņā ar šo lēmumu, ir uzskaitīti pielikumā.5. pantsČehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija tranzīta vajadzībām var atzīt arī Bulgārijas un Rumānijas izdotus dokumentus, kuri ir uzskaitīti šā lēmuma pielikumā.6. pantsČehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija var dokumentus atzīt par līdzvērtīgiem to attiecīgās valsts vīzām tranzīta vajadzībām vienīgi tad, ja trešās valsts pilsoņa tranzīts caur to teritoriju nepārsniedz piecas dienas.Šā lēmuma 2., 3. un 4. pantā minēto dokumentu derīguma termiņš atbilst tranzīta ilgumam.7. pantsJa Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovākija un Slovēnija nolemj piemērot šo lēmumu, tās par to paziņo Komisijai 10 darba dienu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Šo dalībvalstu paziņoto informāciju Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .8. pantsŠis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro līdz dienai, ko nosaka Padomes lēmumā, kuru pieņem atbilstoši 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktam.9. pantsŠis lēmums ir adresēts Bulgārijai, Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…]  PIELIKUMSBULGĀRIJAS izdoto dokumentu saraksts- Vīzas1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – lidostas tranzīta vīza (A kategorijas vīza)2. Виза за летищен транзит (виза вид "B") – tranzīta vīzas (B kategorijas vīza)-  Еднократна транзитна виза – vienreizējas ieceļošanas tranzīta vīza-  Двукратна транзитна виза – divreizējas ieceļošanas tranzīta vīza-  Многократна транзитна виза – daudzkārtējas ieceļošanas tranzīta vīza3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – īstermiņa vīzas (C kategorijas vīza)-  Еднократна входна виза – vienreizējas ieceļošanas vīza-  Многократна входна виза – daudzkārtējas ieceļošanas vīza4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") – ilgtermiņa vīza (D kategorijas vīza)- Uzturēšanās atļaujas1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – ilgtermiņa uzturēšanās atļauja2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец – pastāvīgās uzturēšanās atļauja3. Карта на бежанец – uzturēšanās atļauja bēgļiem4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – uzturēšanās atļauja trešo valstu pilsoņiem, kam Bulgārijas Republika piešķīrusi humanitāras aizsardzības statusuRUMĀNIJAS izdoto dokumentu saraksts- Vīzas-  viză de tranzit, identificată prin simbolul B (tranzīta vīza, ko apzīmē ar simbolu B)-  viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul (īstermiņa vīza, ko apzīmē ar simbolu C)-  viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:(i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE(ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP(iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC(iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM(v) studii, identificată prin simbolul D/SD(vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF(vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR(viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU(ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS(x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS(ilgtermiņa vīza, ko apzīmē ar vienu no šādiem simboliem atbilstoši tām darbībām, kuras Rumānijā veic ārvalstnieks, kam tiek izdota vīza:(i) saimnieciskas darbības, ko apzīmē ar simbolu D/AE(ii) profesionālas darbības, ko apzīmē ar simbolu D/AP(iii) komercdarbības, ko apzīmē ar simbolu D/AC(iv) nodarbinātība, ko apzīmē ar simbolu D/AM(v) mācības augstskolā, ko apzīmē ar simbolu D/SD(vi) ģimenes atkalapvienošanās, ko apzīmē ar simbolu D/VF(vii) ieceļojot Rumānijas teritorijā ārvalstniekiem, kas ir precējušies ar Rumānijas pilsoņiem, ko apzīmē ar simbolu D/CR(viii) reliģiskas vai humanitāras darbības, ko apzīmē ar simbolu D/RU(ix) diplomātiskā vīza un dienesta vīza, ko apzīmē ar simbolu DS(x) citas vajadzības, ko apzīmē ar simbolu D/AS)- Uzturēšanās atļaujas- Permis de şedere temporară (pagaidu uzturēšanās atļauja)- Permis de şedere permanentă (pastāvīgās uzturēšanās atļauja)- Carte de rezidenţă – pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (uzturēšanās atļauja – ārvalstniekiem, kuri ir Rumānijas pilsoņu ģimenes locekļi)- Carte de rezidenţă permanentă – pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (pastāvīgās uzturēšanās atļauja – ārvalstniekiem, kuri ir Rumānijas pilsoņu ģimenes locekļi)2007/0186 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM,ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[13],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:(1) Ar Lēmumu Nr. 896/2006/EK ievieš kopējus noteikumus par dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs, tādējādi radot vienkāršotu režīmu to trešo valstu pilsoņu kontrolei pie ārējām robežām, kuriem ir šie dokumenti.(2) Šengenas acquis divu posmu ieviešanas rezultātā dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, no minētā datuma bija jāizdod attiecīgās valsts vīzas trešo valstu pilsoņiem, Šveices un Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas turētājiem, uz kuriem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 attiecas vīzu prasība. Šī prasība radīja papildu administratīvo slogu šo dalībvalstu konsulārajām pārstāvniecībām Šveicē un Lihtenšteinā.(3) Dalībvalstis neuzskatīja par vajadzīgu pieprasīt, lai šīs kategorijas personām būtu vīzas, jo risks, ko šādas personas rada dalībvalstīm attiecībā uz nelegālu imigrāciju, ir neliels.(4) Ņemot vērā to, ka tādi paši apsvērumi attiecas uz Bulgāriju un Rumāniju, vienkāršots režīms, ko ievieš ar Lēmumu Nr. 896/2006/EK[14], būtu jāattiecina uz Bulgāriju un Rumāniju.(5) Šādi grozījumi Lēmumā Nr. 896/2006/EK ļaus Bulgārijai un Rumānijai, ja tās izlemj piemērot Lēmumu Nr. …/2007/EK, tranzīta vajadzībām vienpusīgi atzīt par līdzvērtīgām savām attiecīgās valsts vīzām Šveices un Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas, kas ir uzskaitītas Lēmuma Nr. 896/2006/EK pielikumā.(6) Atzīšana būtu jāattiecina vienīgi uz tranzītu caur Bulgārijas un Rumānijas teritoriju, un tā nedrīkstētu skart šo dalībvalstu iespējas izdot attiecīgās valsts vīzas īstermiņa uzturēšanās vajadzībām.(7) Bulgārijas un Rumānijas iespējas nepiemērot šo lēmumu būtu jāierobežo uz pārejas posma laiku līdz datumam, kas jānosaka Padomei saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu.(8) Ieceļošanas nosacījumi, kas paredzēti 5. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)[15], ir jāizpilda, izņemot minētās regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumus, ciktāl ar šo lēmumu paredz līdzvērtīgu režīmu starp Bulgārijas un Rumānijas izdotām tranzīta vīzām un dažām uzturēšanās atļaujām, ko izdod Šveice un Lihtenšteina.(9) Tā kā veicamās rīcības mērķis tieši skar Kopienas acquis attiecībā uz vīzām, un dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sekmīgi to sasniegt, un tādēļ paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā nav paredzēts nekas tāds, kas nav samērīgs ar to, kas nepieciešams šā mērķa sasniegšanai.(10) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā.(11) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tādējādi šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma Nr. 896/2006/EK 2. pantu papildina ar šādu trešo apakšpunktu:„Ja Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot Lēmumu Nr. …/2007/EK, tās var vienpusēji atzīt uzturēšanās atļaujas, kas minētas šā lēmuma pielikumā, par līdzvērtīgām savai attiecīgās valsts tranzīta vīzai līdz datumam, ko nosaka Padome saskaņā ar 4. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā.”2. pantsJa Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot šo lēmumu, tās par to paziņo Komisijai 10 darba dienu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Šo paziņoto informāciju Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .3. pantsŠis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .4. pantsŠis lēmums ir adresēts Bulgārijai un Rumānijai.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] [1] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1932/2006 (OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.).[2] OV L 167, 20.6.2006., 1. lpp.[3] OV L 167, 20.6.2006., 8. lpp.[4] Dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, bija līdz 2006. gada 1. augustam jāpaziņo Komisijai par to lēmumu piemērot kopējos noteikumus.[5] JO C 251, 17.10.2006., 20. lpp.[6] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.[7] OV L 176, 10.7.1999., 35. lpp.[8] Padomes dokuments 13054/04.[9] OV C […], […], […]. lpp.[10] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1932/2006 (OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.).[11] OV L 167, 20.6.2006., 1. lpp.[12] OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.[13] OV C […], […], […]. lpp.[14] OV L 167, 20.6.2006.[15] OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.


title: Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma parakstīšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās # Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma noslēgšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0145(01)

Priekšlikums Padomes lēmums par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma parakstīšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās  /* COM/2005/0145 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.4.2005COM(2005) 145 galīgā redakcija2005/0055 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma parakstīšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietāsPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma noslēgšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Politiskā un juridiskā pamatinformācijaSaskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju Līguma par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā, Dānija nepiedalās Līguma IV sadaļā. Tādēļ Kopienas tiesību akti, kas pieņemti arī tādā jomā kā tiesu iestāžu sadarbība civillietās nav saistoši vai piemērojami Dānijā.Viens no šiem Kopienas tiesību aktiem ir Padomes Regula (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās. Šī regula šajā jomā aizstāj 1968. gada Briseles Konvenciju, kam Dānija ir līgumslēdzēja puse. Pārskatīti un modernizēti Briseles Konvencijas noteikumi ietverti Regulā, un tā attiecas uz visām dalībvalstīm, izņemot Dāniju, Apvienoto Karalisti un Īriju, kuras ir izmantojušas savas izvēles tiesības.Attiecībā uz Dāniju Regulas Nr. 44/2001 nepiemērošanas dēļ radusies visnotaļ neapmierinoša juridiskā situācija — Briseles Konvencijas vecos noteikumus joprojām piemēro ne tikai Dānija, bet arī citām dalībvalstīm ir jāpiemēro minētie noteikumi, t.i., noteikumu kopums, kas atšķiras no tā, kuru tās izmanto savstarpējās attiecībās, ja nākas atzīt un izpildīt Dānijas lēmumus. Tas ir solis atpakaļ, ja ņem vērā to, ka pirms Regulas Nr. 44/2001 stāšanās spēkā Briseles Konvencijas noteikumus vienādi piemēroja visās dalībvalstīs. Tādēļ pašreizējā situācija apdraud Kopienas noteikumu viendabību un juridisko noteiktību.Dānija vairākas reizes izteica interesi piedalīties jaunajā režīmā. Pēc nopietnām pārrunām Komisija piekrita apspriest paralēlus nolīgumus ar Dāniju, ja tiktu izpildīti šādi nosacījumi: minētais risinājums būtu izņēmums un to piemērotu tikai pārejas posmā, Dānijas dalībai Kopienas režīmā būtu jābūt tikai Kopienas un tās pilsoņu interesēs un Dānijai noteiktajām prasībām būtu jābūt tādām pašām kā prasībām, kas noteiktas dalībvalstīm, lai panāktu, ka Dānijā un citās dalībvalstīs piemēro vienāda satura noteikumus.Ņemot vērā iepriekš minēto situāciju, Komisija uzskatīja, ka Kopienas interesēs ir attiecināt uz Dāniju noteikumus Regulā Nr. 44/2001 un Padomes Regulā (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu Eiropas Savienības dalībvalstīs, kas ir cieši saistīta ar Regulu Nr. 44/2001. Nolīgums, ar ko Regulas 1348/2000 noteikumus attiecina uz Dāniju, ir atsevišķa Padomes lēmuma temats.Komisija 2002. gada 28. jūnijā iesniedza ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko Komisiju pilnvaro uzsākt pārrunas par divu Eiropas Kopienas un Dānijas nolīgumu noslēgšanu, ar kuriem uz Dāniju attiecinātu gan Regulu 44/2001, gan Regulu 1348/2000.Komisija 2003. gada 8. maijā nolēma izņēmuma kārtā pilnvarot Komisiju uzsākt pārrunas par nolīgumu ar Dāniju, lai atbilstīgi starptautisko tiesību aktiem Regulas 44/2001 un Regulas 1348/2000 noteikumus piemērotu Dānijai.2. Sarunu rezultātiKomisija apsprieda paralēlu nolīgumu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Regulā 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, saskaņā ar Padomes sarunu direktīvām, rūpīgi sekojot tam, lai panāktu, ka Dānijas tiesības un pienākumi, kas izriet no šā līguma, atbilstu citu dalībvalstu tiesībām un pienākumiem.Tā rezultātā paralēlais nolīgums ietver jo īpaši šādus noteikumus:-  atbilstīgus noteikumus par Eiropas Kopienu Tiesas lomu, lai panāktu, ka tiesību aktus, ko piemēro ar paralēlo nolīgumu starp Dāniju un citām dalībvalstīm, interpretē vienādi;-  mehānismu, kas Dānijai dod iespēju pieņemt turpmākus Padomes grozījumus pamatdokumentā un turpmākus īstenošanas pasākumus, kas pieņemami saskaņā ar EK Līguma 202. pantu;-  klauzulu, ar ko paredz, ka nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja Dānija atsakās pieņemt šādus turpmākus grozījumus un īstenošanas pasākumus;-  noteikumus, kas precizē Dānijas pienākumus sarunās ar trešām valstīm par nolīgumiem attiecībā uz jautājumiem, uz kuriem attiecas paralēlais nolīgums;-  iespēju denosēt paralēlo nolīgumu, brīdinot par to otru Līgumslēdzējas pusi.3. SecinājumiLai sarunu iznākums būtu pozitīvs, Komisija iesaka Padomei pieņemt šādus lēmumus:Pirmkārt, lēmumu par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma parakstīšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Regulā 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās.Otrkārt, lēmumu par to, ka Eiropas Kopiena noslēdz Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Regulā 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma parakstīšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietāsEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu un saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā(1) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā Dānijai nav saistoši ne noteikumi Regulā (EK) Nr. 44/2001[2] ne to piemērošana.(2) Ar 2003. gada 8. maija lēmumu Padome pilnvaroja Komisiju apspriesties par Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumu, ar ko uz Dāniju attiecina iepriekš minētās Regulas noteikumus.(3) Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi šādu nolīgumu ar Dānijas Karalisti.(4) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju ESL un EKDL pielikumā Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.(5) Saskaņā ar 1. un 2. pantu iepriekš minētajā Protokolā par Dānijas nostāju, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.(6) Nolīgums, kas parafēts 2005. gada 17. janvārī, ir jāparaksta,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.Vienīgais pantsSakarā ar iespējamu noslēgšanu Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots norīkot personu(-as), kam ir tiesības Kopienas vārdā parakstīt Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0055 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma noslēgšanu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietāsEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[4],tā kā(1) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju Eiropas Savienības un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā Dānijai nav saistoši ne noteikumi Regulā (EK) Nr. 44/2001[5] ne to piemērošana.(2) Komisija ir apspriedusi Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumu, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus iepriekš minētajā Regulā.(3) Eiropas Kopienas vārdā 2005. gada……… parakstīja nolīgumu, ko iespējams noslēgs vēlāk, saskaņā ar Padomes [……] Lēmumu .../…/EK.(4) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju ESL un EKDL pielikumā Apvienotā Karaliste un Īrija piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.(5) Saskaņā ar 1. un 2. pantu iepriekš minētajā Protokolā par Dānijas nostāju, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.(6) Minētais nolīgums ir jāapstiprina,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.1. pantsEiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgums, ar ko uz Dāniju attiecina noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, Kopienas vārdā ir apstiprināts.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots norīkot personu, kam ir tiesības izdarīt nolīguma 12. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSNOLĪGUMSstarp Eiropas Kopienu unDānijas Karalistiparjurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildicivillietās un komerclietāsEIROPAS KOPIENA,še turpmāk — Kopiena, no vienas puses, unDĀNIJAS KARALISTE,še turpmāk — Dānija, no otras puses,1. VĒLOTIES vienādot noteikumus par piekritības strīdu civillietās un komerclietās un vienkāršot formalitātes, lai paātrinātu un vienkāršotu spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās Kopienā,2. TĀ KĀ dalībvalstis, rīkojoties saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 293. panta ceturto ievilkumu, 1968. gada 27. septembrī noslēdza Briseles Konvenciju par jurisdikciju un spriedumu izpildi civillietās un komerclietās, kas grozīta ar Konvenciju par jauno dalībvalstu pievienošanos minētajai Konvencijai, (“Briseles konvencija”)[6].Dalībvalstis un EBTA valstis 1988. gada 16. septembrī noslēdza Lugāno Konvenciju par jurisdikciju un spriedumu izpildi civillietās un komerclietās[7], kas ir paralēla konvencija 1968. gada Briseles Konvencijai.3. TĀ KĀ Padomes 2000. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās[8] („Briseles I regula”) saturs pamatā ir pārņemts no Briseles Konvencijas,4. ATSAUCOTIES uz Līguma par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pielikumā iekļauto protokolu par Dānijas nostāju („Protokols par Dānijas nostāju”), kurā noteikts, ka Briseles I regula nav ne saistoša, ne piemērojama Dānijā,5. UZSVEROT, ka ir jārisina neapmierinošā juridiskā situācija, kuras cēlonis ir atšķirības piemērojamajos tiesību aktos par jurisdikciju, spriedumu atzīšanu un izpildi Kopienā,6. VĒLOTIES, lai Briseles I regulas noteikumi, to turpmāki grozījumi un ar to saistītie īstenošanas pasākumi, uz kuriem attiecas starptautiskie tiesību akti, attiektos uz attiecībām starp Kopienu un tās dalībvalsti Dāniju, kurai ir īpaša nostāja pret Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļu,7. UZSVEROT, ka jāsaglabā nepārtrauktība starp Briseles Konvenciju un Nolīgumu un ka attiecībā uz Nolīgumu jāpiemēro arī tādi paši pārejas noteikumi kā Briseles I regulā. Tāpat nepārtrauktība jāpiemēro attiecībā uz to, kā Eiropas Kopienu Tiesa interpretē Briseles Konvenciju un 1971. gada Protokolu[9], kas jāturpina piemērot arī attiecībā uz lietām, kas, Nolīgumam stājoties spēkā, vēl nav izlemtas,8. UZSVEROT, ka Briseles Konvenciju joprojām piemēro arī attiecībā uz to dalībvalstu teritorijām, kas atrodas teritorijā, uz kuru attiecas minētā konvencija un uz kuru neattiecas Nolīgums,9. UZSVEROT, cik svarīga ir pareiza koordinācija starp Kopienu un Dāniju attiecībā uz sarunām par starptautiskajiem nolīgumiem, kas var ietekmēt vai mainīt Briseles I regulas darbības jomu, un šādu nolīgumu noslēgšanu,10. UZSVEROT, ka Dānijai jācenšas pievienoties starptautiskajiem nolīgumiem, ko noslēgusi Kopiena, ja Dānijas dalība šādos nolīgumos ir svarīga Briseles I regulas un Nolīguma saskaņotai piemērošanai,11. PAZIŅOJOT, ka Eiropas Kopienu Tiesas kompetencē jābūt Nolīguma, Briseles I regulas noteikumu un visu Nolīgumam piederīgo Kopienas īstenošanas pasākumu vienādas piemērošanas un interpretācijas nodrošināšanai,12. ATSAUCOTIES uz kompetenci, kas Eiropas Kopienu Tiesai piešķirta saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 68. panta 1. punktu, pieņemt nolēmumus par prejudiciāliem jautājumiem, kas saistīti ar to aktu spēkā esamību un interpretāciju, kurus, pamatojoties uz Līguma IV sadaļu, pieņēmušas Kopienas iestādes, arī par Nolīguma spēkā esamību un interpretāciju, un uz apstākli, ka saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju šis noteikums nav saistošs un nav piemērojams Dānijā,13. ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Kopienu Tiesai ar tādiem pašiem nosacījumiem vajadzīga kompetence pieņemt prejudiciālus nolēmumus par jautājumiem, kas saistīti ar Nolīguma spēka esamību un interpretāciju un ko iesniegusi Dānijas tiesa vai tribunāls, un ka Dānijas tiesas un tribunāli tādēļ iesniedz lūgumu pieņemt prejudiciālus nolēmumus ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem pārējo dalībvalstu tiesas un tribunāli, attiecībā uz Briseles I regulas interpretāciju un tās īstenošanas pasākumiem,14. ATSAUCOTIES uz noteikumu, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 68. panta 3. punktu Eiropas Savienības Padome, Eiropas Komisija un dalībvalstis var iesniegt Eiropas Kopienu Tiesai lūgumu sniegt nolēmumu par aktiem, kurus, pamatojoties uz Līguma IV sadaļu, pieņēmušas Kopienas iestādes, arī par Nolīguma spēkā esamību un interpretāciju, un uz apstākli, ka saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju šis noteikums nav saistošs un nav piemērojams Dānijā,15. ŅEMOT VĒRĀ, ka Dānijai ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem pārējām dalībvalstīm attiecībā uz Briseles I regulu un tās īstenošanas pasākumiem, jādod iespēja lūgt Eiropas Kopienu Tiesu sniegt nolēmumus par jautājumiem, kas saistīti ar Nolīguma interpretāciju,16. UZSVEROT, ka saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem Dānijas tiesām, interpretējot Nolīgumu, kā arī Briseles I regulas noteikumus un visus Nolīgumam piederīgos Kopienas īstenošanas pasākumu, pienācīgi jāņem vērā nolēmumi, kas pieder pie Eiropas Kopienu Tiesas un Eiropas Kopienu dalībvalstu tiesu prakses un kas attiecas uz Briseles I regulas noteikumiem un visiem Kopienas īstenošanas pasākumiem,17. ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumiem, kas reglamentē tiesvedību Tiesā, jābūt iespējamam lūgt Eiropas Kopienu Tiesu izskatīt jautājumus, kas saistīti ar to saistību izpildi, uz kurām attiecas Nolīgums,18. TĀ KĀ saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 300. panta 7. punktu Nolīgums ir saistošs dalībvalstīm; tādēļ ir lietderīgi, lai gadījumā, ja dalībvalsts nenodrošina izpildi, Dānija varētu izmantot Komisiju kā iestādi, kas uzrauga Līguma izpildi,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.1. PANTSMērķis1. Nolīguma mērķis ir Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar 2. panta 1. punktu piemērot Padomes 2001. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2000 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās („Briseles I regula”) un tās īstenošanas pasākumus.2. Līgumslēdzēju pušu mērķis ir panākt, lai visās dalībvalstīs vienādi piemērotu un interpretētu Briseles I regulas noteikumus un tās īstenošanas pasākumus.3. Nolīguma 3. panta 1. punkta, 4. panta 1. punkta un 5. panta 1. punkta noteikumi izriet no Protokola par Dānijas nostāju.2. PANTSJurisdikcija un spriedumu atzīšana un izpilde civillietās un komerclietās1. Briseles I regulas noteikumi, kas pievienoti Nolīgumam un ir tā daļa, kopā ar tās īstenošanas pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar regulas 74. panta 2. punktu un — attiecībā uz īstenošanas pasākumiem, kuri pieņemti pēc Nolīguma stāšanās spēkā — kurus īsteno Dānija, kā minēts Nolīguma 4. pantā, un pasākumi, ko, ievērojot regulas 74. panta 1. punktu, pieņem dalībvalstis, saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem attiecas uz Kopienas un Dānijas attiecībām.2. Tomēr Nolīguma vajadzībām regulas noteikumus piemēro ar šādiem grozījumiem.1.  Regulas 1. panta 3. punktu nepiemēro.2.  Regulas 50. pantu papildina ar šādu punktu (2. punkts):„2. Tomēr prasītājs, kas pieprasa tāda lēmuma izpildi, ko pieņēmusi administratīva iestāde Dānijā attiecībā uz uzturēšanas saistībām, dalībvalstī, pie kuras tas vērsies, var prasīt pirmajā daļā noteikto, ja tas uzrāda Dānijas Tieslietu ministrijas izziņu, kas apliecina, ka tas atbilst finanšu prasībām, kas noteiktas pilnīgas vai daļējas juridiskās palīdzības saņemšanai vai atbrīvošanai no izmaksām vai izdevumiem.”3.  Regulas 62. pantu papildina ar šādu punktu (2. punkts):„2. Ciktāl tas attiecas uz uzturēšanas saistībām, termins „tiesa” ietver jēdzienu „Dānijas administratīvās iestādes”.4.  Regulas 64. pants attiecas uz jūras kuģiem, kas reģistrēti Dānijā, kā arī Grieķijā un Portugālē.5.  Regulas 70. panta 2. punktā, 72. pantā un 76. pantā minētā regulas spēkā stāšanās datuma vietā piemēro Nolīguma spēkā stāšanās datumu.6.  Regulas 66. panta vietā piemēro Nolīguma pārejas noteikumus.7.  Regulas I pielikumu papildina ar „Dānijā: Tiesvedības akta ( lov om rettens pleje ) 246. panta 2. un 3. punkts”.8.  Regulas II pielikumu papildina ar šādu tekstu: „Dānijā: „ byret ””.9.  Regulas III pielikumu papildina ar šādu tekstu: „Dānijā: „ landsret ””.10.  Regulas VI pielikumu papildina ar šādu tekstu: „Dānijā pārsūdzību iesniedz „ Højesteret ” ar „ Procesbevillingsnævnet ” atļauju.3. PANTSGrozījumi Briseles I regulā1. Dānija nepiedalās grozījumu pieņemšanā Briseles I regulai, un šādi grozījumi tai nav saistoši un nav jāpiemēro.2. Ja regulas grozījumi tiek pieņemti, Dānija paziņo Komisijai lēmumu īstenot vai neīstenot šo grozījumu saturu. Paziņojumu sniedz laikā, kad tiek pieņemti grozījumi, vai 30 dienu laikā no to pieņemšanas.3. Ja Dānija nolemj, ka tā īstenos grozījumu saturu, paziņojumā norāda, vai īstenošana var notikt administratīvā kārtā vai arī ir vajadzīgs parlamenta apstiprinājums.4. Ja paziņojumā norādīts, ka īstenošana var notikt administratīvā kārtā, papildus tam norāda, ka dienā, kad stājas spēkā regulas grozījumi, stājas spēkā visi vajadzīgie administratīvie pasākumi vai ka tie stājas spēkā paziņojuma dienā atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.5. Ja paziņojumā norādīts, ka īstenošanai Dānijā vajadzīgs parlamenta apstiprinājums, piemēro šādus noteikumus:11.  tiesību akti Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā grozījumi regulā, vai 6 mēnešu laikā pēc paziņojuma atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk;12.  Dānija paziņo Komisijai dienu, līdz kurai stājas spēkā īstenošanas tiesību akti.6. No Dānijas paziņojuma, ka Dānijā īstenots grozījumu saturs, (sk. 4. un 5. punktu) izriet savstarpējas Dānijas un Kopienas saistības, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti. Tādā gadījumā grozījumus regulā uzskata par grozījumiem Nolīgumā, un uzskata, ka tie ir pievienoti Nolīgumam.7. Ja:13.  Dānija paziņo lēmumu neīstenot grozījumu saturu vai14.  Dānija nesniedz paziņojumu 2. punktā noteiktajā 30 dienu termiņā, vai15.  tiesību akti Dānijā nestājas spēkā 5. punktā noteiktajā termiņā,Nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja vien puses 90 dienu laikā nelemj citādi vai ja c) apakšpunktā minētajā situācijā tiesību akti Dānijā nestājas spēkā tādā pašā termiņā. Izbeigšana stājas spēkā 3 mēnešu laikā pēc 90 dienu perioda.8. Nolīguma izbeigšana neietekmē tiesvedību, kas sākta pirms 7. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, un dokumentiem, kuri oficiāli sagatavoti vai reģistrēti kā autentiski instrumenti pirms minētās dienas.4. PANTSĪstenošanas pasākumi1. Dānija nepiedalās Briseles I regulas 75. pantā minētās komitejas atzinumu pieņemšanā. Īstenošanas pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar 74. panta 2. punktu, nav saistoši un nav piemērojami Dānijā.2. Ja īstenošanas pasākumus pieņem saskaņā ar regulas 74. panta 2. punktu, tos paziņo Dānijai. Dānija paziņo Komisijai lēmumu īstenot vai neīstenot īstenošanas pasākumu saturu. Saņemot īstenošanas pasākumus vai 30 laikā pēc tam, tiek sniegts paziņojums.3. Paziņojumā norāda, ka visi vajadzīgie administratīvie pasākumi Dānijā stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā īstenošanas pasākumi, vai ka tie stājušies spēkā paziņojuma dienā atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk.4. No Dānijas paziņojuma, ka Dānijā īstenots īstenošanas pasākumu saturs, izriet savstarpējas Dānijas un Kopienas saistības, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti. Tādā gadījumā īstenošanas pasākumi būs Nolīguma daļa.5. Ja:16.  Dānija paziņo lēmumu neīstenot īstenošanas pasākumus vai17.  Dānija nesniedz paziņojumu 2. punktā noteiktajā 30 dienu termiņā,Nolīgumu uzskata par izbeigtu, ja vien Puses 90 dienu laikā nelemj citādi. Izbeigšana stājas spēkā 3 mēnešu laikā pēc 90 dienu perioda.6. Nolīguma izbeigšana neietekmē tiesvedību, kas ir iesākta pirms 5. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, un dokumentiem, kuri oficiāli sagatavoti vai reģistrēti kā autentiski instrumenti pirms minētās dienas.7. Ja izņēmuma gadījumos īstenošanai Dānijā vajadzīgs parlamenta apstiprinājums, Dānija to norāda paziņojumā, kas paredzēts 2. punktā, un piemēro 3. panta 5.—8. punkta noteikumus.8. Dānija dara Komisijai zināmus dokumentus, kas groza Nolīguma 2. panta 2. punkta f)—i) apakšpunktā uzskaitītos noteikumus. Komisija attiecīgi pielāgo 2. panta 2. punkta f)—i) apakšpunktu.5. PANTSStarptautiskie nolīgumi, kas ietekmē Nolīgumu1. Starptautiskie nolīgumi, ko noslēgusi Kopiena, pamatojoties uz Briseles I regulas noteikumiem, nav saistoši un nav piemērojami Dānijā.2. Dānija neslēgs starptautiskus nolīgumus, kas varētu ietekmēt vai mainīt Nolīgumam pievienotās Briseles I regulas darbības jomu, ja vien tas netiek darīts, saskaņojot ar Kopienu, un ja nav veikti pietiekami pasākumi attiecībā uz Nolīguma un konkrētā starptautiskā nolīguma attiecībām.3. Vedot sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kas var ietekmēt vai mainīt Nolīgumam pievienotās Briseles I Regulas darbības jomu, Dānija saskaņos nostāju ar Kopienu un neveiks nekādas darbības, kas šo sarunu kompetences jomā varētu apdraudēt Kopienas nostājas mērķu sasniegšanu.6. PANTSEiropas Kopienu Tiesas kompetence saistībā ar Nolīguma interpretāciju1. Ja Dānijas tiesā vai tribunālā tiek iesniegs jautājums par Nolīguma spēkā esamību vai interpretāciju, minētā tiesa vai tribunāls lūdz Tiesu sniegt nolēmumu par šo jautājumu, ja tādos pašos apstākļos citas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesa vai tribunāls to lūgtu attiecībā uz Briseles I regulu un tās īstenošanas pasākumiem, kas minēti 2. panta 1. punktā.2. Saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem Dānijas tiesas, interpretējot Nolīgumu pienācīgi ņem vērā nolēmumus, kas pieder pie Eiropas Kopienu Tiesas prakses un kas attiecas uz Briseles Konvencijas, Briseles I regulas noteikumiem un visiem Kopienas īstenošanas pasākumiem.3. Dānija, līdzīgi kā Padome, Komisija un visas dalībvalstis, var lūgt Tiesu sniegt nolēmumu par jautājumu, kas saistīts ar Nolīguma interpretāciju. Nolēmums, ko sniegusi Tiesa, atbildot uz šādu lūgumu, neattiecas uz dalībvalstu tiesu vai tribunālu spriedumiem, kas kļuvuši par res judicata .4. Dānijai ir tiesības iesniegt Tiesai apsvērumus gadījumos, kad jautājumu tai iesniegusi dalībvalsts tiesa vai tribunāls prejudiciāla nolēmuma sniegšanai attiecībā uz visu 2. panta 1. punktā minēto noteikumu interpretāciju.5. Piemēro Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem un Procesa noteikumus.6. Ja Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumi, kas attiecas uz Tiesas nolēmumiem, tiek grozīti tā, ka tas ietekmē nolēmumus, kuri attiecas uz Briseles I regulu, Dānija var paziņot Komisijai lēmumu piemērot grozījumus saistībā ar Nolīgumu. Paziņojumu sniedz laikā, kad stājas spēkā grozījumi, vai 60 dienu laikā no to stāšanās spēkā.Tādā gadījumā Nolīgumu uzskata par izbeigtu. Izbeigšana stājas spēkā 3 mēnešu laikā pēc paziņojuma.7. Nolīguma izbeigšana neietekmē tiesvedību, kas ir sākta pirms 6. punktā noteiktās Nolīguma izbeigšanas dienas, un dokumentiem, kuri oficiāli sagatavoti vai reģistrēti kā autentiski instrumenti pirms minētās dienas.7. PANTSEiropas Kopienu Tiesas kompetence saistībā ar Nolīguma izpildi1. Komisija var celt prasības Tiesā pret Dāniju par to saistību neizpildi, kuras izriet no Nolīguma.2. Dānija var iesniegt sūdzību Komisijai par to, ka dalībvalsts nav izpildījusi saistības, kas izriet no Nolīguma.3. Piemēro attiecīgos Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumus, kas reglamentē tiesvedību Tiesā, kā arī Protokolu par Eiropas Kopienu Tiesas Statūtiem un tās Procesa noteikumus.8. PANTSTeritoriālā piemērošana1. Nolīgumu piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 299. pantā minētajām teritorijām.2. Ja Kopiena nolemj piemērot Briseles I regulu arī teritorijām, uz kurām pašlaik attiecas Briseles Konvencija, Kopiena un Dānija sadarbojas, lai nodrošinātu, ka to piemēro arī Dānijai.9. PANTSPārejas noteikumi1. Nolīgums attiecas tikai uz to tiesvedību, kas sākta pēc tā spēkā stāšanās dienas, un tikai uz tiem dokumentiem, kuri pēc minētās dienas oficiāli sagatavoti vai reģistrēti kā autentiski instrumenti.2. Tomēr, ja izcelsmes dalībvalstī tiesvedība sākta pirms Nolīguma stāšanās spēkā, spriedumus, kas pieņemti pēc minētās dienas, atzīst un izpilda saskaņā ar Nolīgumu:18.  ja tiesvedība izcelsmes dalībvalstī sākta pēc tam, kad gan izcelsmes dalībvalstī, gan dalībvalstī, pie kuras vēršas, stājusies spēkā Briseles Konvencija vai Lugāno Konvencija;19.  visos citos gadījumos, kad kompetence noteikta noteikumos, kas atbilst tāda nolīguma vai vienošanās noteikumiem, kuru noslēgusi izcelsmes dalībvalsts un dalībvalsts, pie kuras vēršas, un kuri ir spēkā tad, kad uzsāk tiesvedību.10. PANTSSaistība ar Briseles I regulu1. Nolīgums neietekmē Briseles I regulas piemērošanu, ko veic Kopienas dalībvalstis, izņemot Dāniju.2. Tomēr Nolīgumu katrā ziņā piemēro:20.  lietās, uz kurām attiecas kompetence, ja atbildētāja pastāvīgā dzīvesvieta ir Dānijā vai ja regulas 22. vai 23. pants, kas piemērojams Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar Nolīguma 2. pantu, nosaka, ka Dānijas tiesām ir attiecīga kompetence;21.  saistībā ar lis pendens vai Briseles I regulas 27. un 28. pantā paredzētajām saistītajām darbībām, kas piemērojamas Kopienas un Dānijas attiecībām saskaņā ar Nolīguma 2. pantu, ja tiesvedība uzsākta dalībvalstī, kas nav Dānija, un Dānijā;22.  lietās, kas saistītas ar atzīšanu un izpildi, ja Dānija ir vai nu izcelsmes valsts, vai valsts, pie kuras vēršas.11. PANTSNolīguma izbeigšana1. Nolīgumu izbeidz, ja Dānija informē pārējās dalībvalstis, ka tā vairs nevēlas izmantot Protokola par Dānijas nostāju I daļas noteikumus (sk. minētā protokola 7. pantu).2. Nolīgumu var izbeigt ikviena Līgumslēdzēja puse, paziņojot par to otrai Līgumslēdzējai pusei. Izbeigšana stājas spēkā sešu mēnešu laikā pēc šāda paziņojuma dienas.3. Šī Nolīguma izbeigšana neietekmē tiesvedību, kas ir iesākta pirms 1. vai 2. punktā noteiktās šā nolīguma izbeigšanas dienas, un dokumentiem, kuri oficiāli sagatavoti vai reģistrēti kā autentiski instrumenti pirms minētās dienas.12. PANTSStāšanās spēkā1. Nolīgumu katra Līgumslēdzēja puse pieņem saskaņā ar tās attiecīgajām procedūrām.2. Nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā sestajam mēnesim pēc Līgumslēdzēju pušu paziņojuma, ka tās pabeigušas procedūras, kas vajadzīgas šim nolūkam.13. PANTSTeksta autentiskumsNolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.PielikumsPadomes 2000. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, kas grozīta ar Komisijas 2002. gada 21. augusta Regulu Nr. 1496/2002, ar ko groza I pielikumu (3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā izklāstītie noteikumi par jurisdikciju) un II pielikumu (tiesu un kompetento iestāžu saraksts) Padomes Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās un ar Komisijas 2004. gada 9. novembra Regulu (EK) Nr. 1937/2004, ar ko groza I, II, III un IV pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās.

[1] OV C […], […], […]. lpp.

[2] OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

[3] OV C […], […], […]. lpp.

[4] OV C […], […], […]. lpp.

[5] OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

[6] OV L 299, 31.12.1972., 32. lpp. OV L 304, 30.10.1978., 1. lpp. OV L 388, 31.12.1982., 1. lpp. OV L 285, 3.10.1989., 1. lpp. OV C 15, 15.1.1997., 1. lpp. Konsolidēto tekstu sk. OV C 27, 26.1.1998., 1. lpp.

[7] OV L 319, 25.11.1988., 9. lpp.

[8] OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

[9] OV L 204, 2.8.1975., 28. lpp., OV L 304, 30.10.1978., 1. lpp., OV L 388, 31.12.1982., 1. lpp., OV L 285, 3.10.1989., 1. lpp., OV C 15, 15.1.1997., 1. lpp. Konsolidēto tekstu sk. OV C 27, 26.1.1998., 28. lpp.


title: Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par protokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0065(01)

Priekšlikums Padomes lēmums par protokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai  /* COM/2008/0065 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.2.2008COM(2008) 65 galīgā redakcija2008/0027 (AVC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar protokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas SavienībaiPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSSaskaņā ar Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta Eiropas Savienībai 6. panta 2. punkta noteikumiem ir jāvienojas par ES jauno dalībvalstu pievienošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam ar Libānas Republiku, pievienojot šim nolīgumam protokolu. Tajā pašā pantā noteikta vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru protokolu noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgā trešā valsts. Šī procedūra neskar Kopienas pilnvaras.Padome 2006. gada 23. oktobrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas ar Libānu par šādu protokolu, lai ņemtu vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos 2007. gada 1. janvārī. Sarunas aizkavējās sakarā ar ierobežojumiem, ar ko saskārās Libānas valsts pārvalde, un tās lūgumu, pirms principiāli piekrist tekstam, sniegt skaidrojumu par jautājumiem, kuri pat pārsniedz protokola darbības jomu. Šajās sarunās tika nolemts, ka spēkā esošajā asociācijas nolīgumā nav jāiekļauj papildu tirdzniecības koncesijas attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivsaimniecības produktiem.Pievienotie priekšlikumi ir 1) Padomes lēmums par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu un 2) Padomes lēmums par protokola noslēgšanu.Sarunās ar Libānu noslēgtais protokols ir pievienots. Protokola svarīgākais noteikums ir par jauno dalībvalstu pievienošanos Eiropas Savienības un Libānas asociācijas nolīgumam un ES jauno oficiālo valodu iekļaušana.Komisija lūdz Padomi pieņemt piedāvātos Padomes lēmumus par protokola parakstīšanu un noslēgšanu.Eiropas Parlaments tiks aicināts sniegt piekrišanu šā protokola noslēgšanai.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar protokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas SavienībaiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu,ņemot vērā Aktu par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Padome 2006. gada 23. oktobrī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā risināt sarunas par protokoliem, ar ko groza nolīgumus, kas noslēgti starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un trešām valstīm, kā, piemēram, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses,[?] lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.(2) Sarunas ar Libānu ir pabeigtas.(3) Sarunās ar Libānu noslēgtā protokola 8. panta 2. punkts paredz protokola pagaidu piemērošanu pirms tā spēkā stāšanās dienas.(4) Protokols jāparaksta Kopienas vārdā un jāpiemēro pagaidu kārtībā, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu nākotnē,IR NOLēMUSI šāDI.1. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu (personas), kurai (kurām) Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā ir tiesības parakstīt protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai. Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.2. pantsŠo protokolu pagaidu kārtībā piemēro no 2007. gada 1. janvāra, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu nākotnē.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2008/0027 (AVC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar protokola noslēgšanu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas SavienībaiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,ņemot vērā Aktu par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,tā kā:(1) protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts […].(2) Protokols ir jāapstiprina,IR NOLēMUSI šāDI.Vienīgais pantsAr šo Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Asociācijas nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPROTOKOLSEiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas SavienībaiBEĻĢIJAS KARALISTE,BULGĀRIJAS REPUBLIKAČEHIJAS REPUBLIKA,DĀNIJAS KARALISTE,VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,IGAUNIJAS REPUBLIKA,GRIEĶIJAS REPUBLIKA,SPĀNIJAS KARALISTE,FRANCIJAS REPUBLIKA,ĪRIJA,ITĀLIJAS REPUBLIKA,KIPRAS REPUBLIKA,LATVIJAS REPUBLIKA,LIETUVAS REPUBLIKA,LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,UNGĀRIJAS REPUBLIKA,MALTAS REPUBLIKA,NĪDERLANDES KARALISTE,AUSTRIJAS REPUBLIKA,POLIJAS REPUBLIKA,PORTUGĀLES REPUBLIKA,RUMĀNIJA,SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,SOMIJAS REPUBLIKA,ZVIEDRIJAS KARALISTE,LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,še turpmāk „EK dalībvalstis”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padome, unEIROPAS KOPIENA,še turpmāk „Kopiena”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija, no vienas puses,un LIBāNAS REPUBLIKA,še turpmāk „Libāna”,no otras puses,TĀ KĀ Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses,[?] še turpmāk „Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums”, tika parakstīts Briselē 2002. gada 1. aprīlī un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī;TĀ KĀ Līgums par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos tika parakstīts Luksemburgā 2005. gada 25. aprīlī un stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī;Tā Kā Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu un Libānas Republiku[?] stājās spēkā 2003. gada 1. martā;TĀ KĀ saskaņā ar 6. panta 2. punktu aktā, kas pievienots pievienošanās līgumam, jauno līgumslēdzēju pušu pievienošanos Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam apstiprina, noslēdzot minētajam nolīgumam pievienojamu protokolu;TĀ KĀ ir notikušas apspriedes atbilstoši Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 22. pantam, lai tiktu ievērotas Kopienas un Libānas Republikas abpusējās intereses,IR VIENOJUŠĀS šāDI.1. pantsBulgārijas Republika un Rumānija kļūst par līgumslēdzējām pusēm Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, kurš noslēgts starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, un, tāpat kā pārējās EK dalībvalstis, attiecīgi pieņem un ņem vērā minētā nolīguma tekstu, kā arī kopīgās deklarācijas, deklarācijas un vēstuļu apmaiņu.PIRMĀ NODAĻA. GROZĪJUMI EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA VALSTU NOLĪGUMĀ, TOSTARP TĀ PIELIKUMOS UN PROTOKOLOS2. pants (Izcelsmes noteikumi)Nolīguma 4. protokolu groza šādi:1. Protokola 18. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu.Retrospektīvi izsniegtie sertifikāti EUR.1 ir jāapstiprina ar vienu no šīm frāzēm:BG "ИЗДАДЕН ВПОСЛЕДСТВИЕ"ES "EXPEDIDO A POSTERIORI"CS "VYSTAVENO DODATEČNĔ"DA "UDSTEDT EFTERFØLGENDE"DE "NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT"ET "VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT"EL "ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ"EN "ISSUED RETROSPECTIVELY"FR "DÉLIVRÉ A POSTERIORI"IT "RILASCIATO A POSTERIORI"LV "IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI"LT "RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS"HU "KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL"MT "MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT"NL "AFGEGEVEN A POSTERIORI"PL "WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE"PT "EMITIDO A POSTERIORI"RO "EMIS A POSTERIORI"SL "IZDANO NAKNADNO"SK "VYDANÉ DODATOČNE"FI "ANNETTU JÄLKIKÄTEEN"SV "UTFÄRDAT I EFTERHAND"AR [pic]"2. Protokola 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu.(…)Šādā veidā izdota kopija (dublikāts) ir jāapstiprina ar vienu no šiem vārdiem:BG "ДУБЛИКАТ"ES "DUPLICADO"CS "DUPLIKÁT"DA "DUPLIKAT"DE "DUPLIKAT"ET "DUPLIKAAT"EL "ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ"EN "DUPLICATE"FR "DUPLICATA"IT "DUPLICATO"LV "DUBLIKĀTS"LT "DUBLIKATAS"HU "MÁSODLAT"MT "DUPLIKAT"NL "DUPLICAAT"PL "DUPLIKAT"PT "SEGUNDA VIA"RO "DUPLICAT"SL "DVOJNIK"SK "DUPLIKÁT"FI "KAKSOISKAPPALE"SV "DUPLIKAT"AR [pic]"3 Protokola V pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu.Teksts bulgāru valodāИзносителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (1)) декларира, че освен кьдето е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (2).Teksts spāņu valodāEl exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera n° .. …(1).) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial . …(2).Teksts čehu valodāVývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení …(1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v …(2).Teksts dāņu valodāEksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ...(1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ...(2).Teksts vācu valodāDer Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ...(1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ...(2) Ursprungswaren sind.Teksts igauņu valodāKäesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on ...(2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.Teksts grieķu valodāΟ εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ΄αριθ. ...(1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ...(2).Teksts angļu valodāThe exporter of the products covered by this document (customs authorization No ...(1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ...(2) preferential origin.Teksts franču valodāL'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière n° ...(1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2)).Teksts itāliešu valodāL'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n… (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ...(2).Teksts latviešu valodāEksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. …(1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no …(2).Teksts lietuviešu valodāŠiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinès liudijimo Nr …(1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra(2) preferencinès kilmés prekés.Teksts ungāru valodāA jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: …(1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes …(2) származásúak.Teksts maltiešu valodāL-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. …(1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali …(2).Teksts holandiešu valodāDe exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ...(1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).Teksts poļu valodāEksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr …(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają …(2) preferencyjne pochodzenie.Teksts portugāļu valodāO exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira n°. ...(1)), declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ...(2).Teksts rumāņu valodāExportatorul produselor ce fac ojiectul acestui document (autorizaţia vamalâ nr. …(1)) declară cá, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferenţială …(2).Teksts slovēņu valodāIzvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št …(1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno …(2) poreklo.Teksts slovāku valodāVývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia …(1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v …(2).Teksts somu valodāTässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ...(1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).Teksts zviedru valodāExportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).Teksts arābu valodā[pic]…………………………………………………………..(3)(vieta un datums)…………………………………………………………..(4)(Eksportētāja paraksts, papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds, kura parakstījusi deklarāciju)(1) Ja faktūrrēķina deklarāciju ir sastādījis atzīts eksportētājs, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūrrēķina deklarāciju nesagatavo apstiprināts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaidīs vai vietu atstās tukšu.(2) Produktu izcelsme ir jānorāda. Ja faktūrrēķina deklarācija daļēji vai pilnībā attiecas uz produktiem ar izcelsmi Seutā vai Meliļā Protokola 37. panta nozīmē, eksportētājam tie skaidri jānorāda ar simbolu “CM” dokumentā, par kuru ir sastādīta deklarācija.(3) Šos norādījumus var neņemt vērā, ja dokumentā ir sniegta šāda informācija.(4) Gadījumos, kad nav nepieciešams eksportētāja paraksts, paraksta trūkums nozīmē arī parakstītāja vārda trūkumu.OTRĀ NODAĻA. PĀREJAS NOTEIKUMI3. pants (Izcelsmes apliecinājums un administratīvā sadarbība)1. Saskaņā ar šo protokolu attiecīgā valsts pieņem izcelsmes apliecinājumus, ko pienācīgi izsniegusi Libāna vai kāda ES jaunā dalībvalsts saskaņā ar preferenču nolīgumiem vai autonomiem režīmiem, kurus savstarpēji piemēro, ja:a) šāda izcelsme dod tiesības izmantot preferenciālu tarifu režīmu, pamatojoties uz preferenciālo tarifu pasākumiem šajā nolīgumā vai Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmā;b) izcelsmes apliecinājums un pārvadājuma dokumenti ir izsniegti vēlākais dienā pirms pievienošanās dienas;c) izcelsmes apliecinājums ir iesniegts muitas iestādēm četru mēnešu laikā no pievienošanās dienas.Ja preces deklarētas importam Libānā vai kādā jaunajā ES dalībvalstī pirms pievienošanās dienas saskaņā ar preferenču nolīgumiem vai autonomiem režīmiem, kurus šajā laikā piemēro Libāna un attiecīgā jaunā ES dalībvalsts, var arī pieņemt izcelsmes pierādījumu, kas retrospektīvi izsniegts saskaņā ar minētajiem nolīgumiem vai režīmiem, ja tas iesniegts muitas iestādēm četru mēnešu laikā no pievienošanās dienas.2. Libāna un jaunās dalībvalstis ir tiesīgas saglabāt atļaujas, kas nodrošina „atzīta eksportētāju” statusu saskaņā ar preferenču nolīgumiem vai autonomajiem režīmiem, kurus tās savstarpēji piemēro, ja:a) šādu noteikumu paredz arī nolīgums, kuru Libāna un Kopiena noslēgusi pirms pievienošanās dienas; kā arīb) atzītie eksportētāji izmanto spēkā esošos izcelsmes noteikumus saskaņā ar šo nolīgumu.Šādas atļaujas vēlākais gadu pēc pievienošanās dienas aizstāj ar jaunām atļaujām, ko izsniedz atbilstīgi nolīguma noteikumiem.3. Libānas vai jauno dalībvalstu atbildīgās muitas iestādes var iesniegt pieprasījumus papildus pārbaudīt izcelsmes apliecinājumus, kas izsniegti saskaņā ar preferenču nolīgumiem vai autonomiem režīmiem, kuri minēti iepriekšējā 1. un 2. punktā, un minētās iestādes tos pieņem trīs gadus pēc attiecīgā izcelsmes apliecinājuma izdošanas.4. pants (Tranzītpreces)1. Nolīguma noteikumus var piemērot precēm, ko eksportē no Libānas uz kādu jauno dalībvalsti vai no kādas jaunās dalībvalsts uz Libānu, un kuras atbilst 4. protokola noteikumiem un kuras pievienošanās dienā ir ceļā vai atrodas pagaidu glabāšanā, muitas noliktavā vai Libānas vai attiecīgās jaunās dalībvalsts brīvajā zonā.2. Šādos gadījumos preferenču režīmu var nodrošināt, ja četru mēnešu laikā kopš pievienošanās dienas importētāja valsts muitas iestādēm iesniedz izcelsmes apliecinājumu, ko retrospektīvi izsniegušas eksportētājas valsts muitas iestādes.Vispārīgie un nobeiguma noteikumi5. pantsLibāna apņemas neiesniegt pieprasījumus, neizvirzīt prasības vai nenodot lietu izskatīšanai, kā arī negrozīt vai neatsaukt nevienu koncesiju atbilstoši 1994. gada VVTT XXIV.6. un XXVIII pantam saistībā ar šo Kopienas paplašināšanos.6. pantsŠis protokols ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma neatņemama sastāvdaļa.7. pants1. Šo protokolu apstiprina Kopiena, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Libānas Republika saskaņā ar savām procedūrām.2. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par iepriekšējā punktā minēto attiecīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.8. pants1. Šis protokols stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas dokumenta deponēšanas.2. Šis protokols pagaidu kārtībā tiek piemērots no 2007. gada 1. janvāra.9. pantsŠis protokols ir sagatavots divos eksemplāros visās līgumslēdzēju pušu oficiālajās valodās; un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.10. pantsEiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma teksts, tostarp pielikumi un protokoli, kas ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa, kā arī Nobeiguma akta un pielikumā pievienoto deklarāciju teksti tiek sagatavoti bulgāru un rumāņu valodā, un tie visi ir tikpat autentiski kā oriģinālie teksti. Asociācijas padomei ir jāapstiprina šie teksti.DALĪBVALSTU VĀRDĀ…EIROPAS KOPIENAS VĀRDĀ…LIBāNAS REPUBLIKAS VĀRDĀ[1] OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.[2] OV L 143, 30.5.2006., 2. lpp.[3] OV L 262, 30.9.2002., 2. lpp.