Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0144

Priekšlikums Padomes regulaI par grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 2605/2000, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus dažu tipu elektronisko svaru (MIES) ievedumiem ar izcelsmi cita starpā Ķīnas Tautas Republikā  /* COM/2005/0144 galīgā redakcija */

	Briselē, 15.4.2005COM(2005) 144 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAIpar grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 2605/2000, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus dažu tipu elektronisko svaru (MIES) ievedumiem ar izcelsmi cita starpā Ķīnas Tautas Republikā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKomisija 2004. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1408/2004 paziņoja, ka sakarā ar “jaunu eksportētāju” tiek sākts pārskatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 2605/2000, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus dažu tipu elektronisko svaru (MIES) ievedumiem ar izcelsmi cita starpā Ķīnas Tautas Republikā. Minētā regula arī atcēla maksājumu attiecībā uz ievedumiem, ko veic Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd. un Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd. (“iesniedzējs”) — divi saistīti Ķīnas uzņēmumi, kas lūdza sākt pārskatīšanu, un noteica reģistrācijas piemērošanu šādiem ievedumiem.Kā tika konstatēts pašreizējā izmeklēšanā, iesniedzējs neatbilst kritērijiem, lai tam piemērotu tirgus ekonomikas režīmu, taču atbilst individuāla režīma piemērošanai un tam ir jāsaņem atsevišķā muitas nodokļa likme 52,6 %.Tādēļ tiek ierosināts, ka Padomei jāpieņem klātpieliktais regulas priekšlikums, un paredzēts to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2005. gada 3. maijā.PriekšlikumsPADOMES REGULAIpar grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 2605/2000, ar ko nosaka galīgos antidempinga maksājumus dažu tipu elektronisko svaru (MIES) ievedumiem ar izcelsmi cita starpā Ķīnas Tautas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1](“Pamatregulu”), jo īpaši tās 11. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kāA. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMIPatlaban spēkā esošie pasākumi, kas attiecas uz atsevišķu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes elektronisko svaru (“MIES”) ievešanu Kopienā, ir ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2605/2000[2] uzliktie galīgie antidempinga maksājumi. Saskaņā ar minēto regulu antidempinga maksājumi tika uzlikti arī Taivanas un Korejas Republikas izcelsmes MIES ievedumiem.B. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLēšANA1. Pārskatīšanas lūgumsPēc galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanas ĶTR izcelsmes MIES ievedumiem Komisija no diviem saistītiem Ķīnas uzņēmumiem — Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd. un Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd. (“iesniedzēja”) — saņēma lūgumu sākt pārskatīt Regulu (EK) Nr. 2605/2000 sakarā ar “jaunu ievedēju” saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 4. punktu. Iesniedzējs apgalvoja, ka nav saistīts ar nevienu no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuriem piemēro patlaban spēkā esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz MIES. Bez tam tas apgalvoja, ka nav ievedis MIES Kopienā sākotnējā izmeklēšanas periodā (“sākotnējais IP”, t. i., laiks no 1998. g. 1. septembra līdz 1999. gada 31. augustam), bet sācis MIES ievest Kopienā pēc tam.2. Pārskatīšanas sākšana sakarā ar “jaunu eksportētāju”Komisija izskatīja iesniedzēja sniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai varētu sākt pārskatīšanu saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajiem Kopienas rūpniekiem bija dota iespēja izteikt savus apsvērumus, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1408/2004sāka Regulas (EK) Nr. 2605/2000[3] pārskatīšanu attiecībā uz iesniedzēju un uzsāka izmeklēšanu.Saskaņā ar Komisijas regulu, ar kuru sāk pārskatīšanu, tika atcelti antidempinga maksājumi 30,7 %, kas ar Regulu (EK) Nr. 2605/2000 bija uzlikti iesniedzēja ražoto MIES ievešanai. Vienlaikus saskaņā ar Pamatregulas 14. panta 5. punktu muitas dienestiem tika uzdots veikt attiecīgus pasākumus šādu ievedumu reģistrācijai.3. Attiecīgais ražojumsPašreizējā pārskatīšanā aplūkojamais ražojums ir tāds pats kā tas, kura izmeklēšana (“sākotnējā izmeklēšana”) lika noteikt patlaban spēkā esošos pasākumus ĶTR izcelsmes MIES ievešanai, proti, mazumtirdzniecībā izmantojami elektroniskie svari, kuru maksimālā svērtspēja nepārsniedz 30 kg, kuros ir iemontēts ciparu displejs, kas rāda svaru, vienības cenu un maksājamo cenu (neatkarīgi no tā, vai ir līdzeklis šo datu izdrukāšanai), kurus parasti deklarē ar KN kodu ex 8423 81 50 (TARIC kods 8423 81 50 10) un kuru izcelsme ir ĶTR.4. Attiecīgās personasKomisija oficiāli paziņoja iesniedzējam un izvešanas valsts pārstāvjiem par pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.Komisija arī nosūtīja iesniedzējam tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapu un anketu un saņēma atbildes šim nolūkam atvēlētajā termiņā. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu dempinga konstatēšanai, ieskaitot TER pieprasījumu, un veica pārbaudes apmeklējumu iesniedzēja telpās.5. Izmeklēšanas periodsDempinga izmeklēšana aptvēra laiku no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).C. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Atzīšana par “jaunu eksportētāju”Izmeklēšanā apstiprinājās, ka iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējā IP laikā un sācis ievešanu Kopienā pēc minētā laika posma.Bez tam iesniedzējs spēja pierādīt, ka nav saistīts ne ar vienu no ĶTR eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas spēkā esošie antidempinga maksājumi par ĶTR izcelsmes MIES ievešanu.Tādējādi ir apstiprinājies, ka iesniedzējs uzskatāms par “jaunu eksportētāju” saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 4. punktu.2. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)Ievērojot Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālvērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu tiem ražotājiem, kas atbilst Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t. i., ja ir pierādīts, ka līdzīgā produkta ražošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Šie kritēriji tālāk izklāstīti kopsavilkuma veidā:lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības;uzņēmumiem ir viens skaidrs galveno grāmatvedības ierakstu komplekts, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām;nav pārņemti izkropļojumi, kurus radījusi sistēma, kas nav tirgus ekonomika;likumi par bankrotu un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību;valūtas pārrēķini tiek izdarīti pēc tirgus kursa.Iesniedzējs lūdza TER saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Kopienas konsekventā prakse ir tāda, ka tiek izpētīts, vai saistītu uzņēmumu grupa kopumā atbilst TER piešķiršanas nosacījumiem. Tādēļ Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd un Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd tika lūgts aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Abi uzņēmumi noliktajā termiņā iesniedza atbildes TER pieprasījuma veidlapā.Komisija savāca visas ziņas, ko tā uzskatīja par nepieciešamām, un pārbaudīja visas TER pieteikumos iekļautās ziņas attiecīgo uzņēmumu telpās.Tika nolemts, ka iesniedzējam TER nav piešķirams, balstoties uz to, ka abi saistītie Ķīnas uzņēmumi neatbilst pirmajiem diviem Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem.Attiecībā uz pirmo kritēriju, vienam no abiem saistītajiem Ķīnas ražotājiem statūti ļauj tā valsts kontrolētam partnerim, kuram nepieder nekāda daļa no uzņēmuma kapitāla un par kuru tika uzrādīts, ka tas īsteno tikai iznomātāja funkcijas, pieprasīt kompensāciju, ja uzņēmums nesasniedz savus ražošanas, realizācijas un peļņas mērķus. Bez tam bija nepieciešams vietējo iestāžu apstiprinājums, lai atzītu ēkas par pamatlīdzekļiem un sāktu amortizēt zemes lietošanas tiesības. Turklāt viens no Ķīnas ražotājiem nekad nebija maksājis nomu par zemes lietošanas tiesībām un guva labumu no bankas garantijām, ko bez atlīdzības bija piešķīrusi treša persona. Tādos apstākļos, ņemot vērā to, ka uzņēmums nevarēja pierādīt, ka tā uzņēmējdarbības lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, atspoguļojot tirgus vērtības un bez ievērojamas valsts iejaukšanās, tika konstatēts, ka šis kritērijs nav izpildīts.Attiecībā uz otro kritēriju, atklājās, ka iesniedzējs pārkāpis atsevišķus SGS. SGS 1 sakarā iesniedzējs neievēro trīs grāmatvedības pamatjēdzienus: uzkrāšanas principu, piesardzību un atspoguļošanu pēc būtības. Iesniedzējs arī neatbilda SGS 2 par krājumiem, ēkas netika atzītas un to nolietojums netika aprēķināts saskaņā ar SGS 16, un zemes lietošanas tiesības netika amortizētas saskaņā ar SGS 38. Visbeidzot, tika pārkāpts arī SGS 21 par valūtas kursu izmaiņu ietekmi un SGS 36 par aktīvu vērtības samazināšanos. Tas, ka revīzijas ziņojumos nekas nebija minēts par SGS pārkāpumiem, liecina par to, ka revīzija nebija veikta saskaņā ar SGS.Tāpat ir jāuzsver, ka revīzijas ziņojumā par 2001. finanšu gadu vienā no abiem saistītajiem Ķīnas ražotājiem jau bija atzīmētas problēmas sakarā ar krājumiem, bet revīzijas ziņojumos par 2002. un 2003. finanšu gadu tika atzīmēts, ka uzņēmumā nav iedibināta attiecīgā uzkrājumu politika sakarā ar aktīvu vērtības samazināšanos. Tātad tās bija pastāvīgas problēmas, uz kurām revidents veltīgi norādīja no gada gadā. Šis ir otrs faktors, kas skaidri rāda, ka iesniedzēja pārskati nav ticami.Iesniedzējam un Kopienas rūpniekiem tika dota iespēja izteikt apsvērumus par iepriekš minētajiem konstatējumiem. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju iesniedzējam tika darīts zināms, ka TER nav piešķirams. Kopienas rūpnieki apsvērumus neizteica. Iesniedzējs apgalvoja, ka valsts iejaukšanās nav, ka izmaksas atspoguļo tirgus vērtības un ka iepriekš minētie SGS tam nav piemērojami.Konkrēti, viens no abiem saistītajiem Ķīnas ražotājiem apgalvoja, ka kompensācijas prasījums sakarā ar kāda uzņēmuma darbības rezultātiem parasti ir iekļauts kopuzņēmuma līgumā tirgus ekonomikas apstākļos. Otrs ražotājs uzskatīja, ka ir parasts projekta izveides fāzē uzņēmumam kādu laiku atlaist nomas maksu. Visbeidzot, tas uzskatīja, ka ēku nolietojums un zemes lietošanas tiesību amortizācija nav jautājums, kas skar tikai uzņēmumu, un ka Ķīnas varas iestādes negūst nekādu labumu.Šie apgalvojumi bija jānoraida. Pirmkārt, lai gan tamlīdzīga kopuzņēmuma, kāds tiek aplūkots pašreizējā izmeklēšanā, pastāvēšana vien nenorāda uz valsts iejaukšanos, statūtos ir iekļauti mehānismi, kas ļauj valstij iejaukties. Konkrēti, Ķīnas partnera (t. i., vietējās varas) tiesības pieprasīt kompensāciju neaprobežojas ar gadījumu, kad netiek maksāta nomas maksa. Ķīnas partnera tiesības tātad ir plašākas par vienkāršām iznomātāja tiesībām. Otrkārt, valstij pienācās nomas maksa par pirmajiem darbības gadiem. Ikkatru izņēmumu no šāda maksāšanas pienākuma būtu bijis jāparedz līgumā. Visbeidzot, tas, ka iesniedzējs atzina, ka ēku nolietojuma un zemes lietošanas tiesību amortizācijas jautājumus nenosaka paši uzņēmumi, liek secināt, ka valsts var ievērojami iejaukties iesniedzēja lēmumos par uzņēmējdarbību.Iesniedzēja galvenais arguments par 2. kritēriju bija tāds, ka ĶTR grāmatvežu profesijā SGS nav pieņemti. Iesniedzējs atzina, ka tie nav tikuši ievēroti, taču uzskatīja, ka Komisijas minētie SGS nav piemērojami IP laikā. Tomēr tika konstatēts, ka visi iepriekš 17. apsvērumā izklāstītie SGS noteikumi IP laikā bijuši spēkā.Savos apsvērumos pēc galīgā slēdziena paziņošanas iesniedzējs iebilda, ka lēmums nepiešķirt TER abiem saistītajiem Ķīnas ražotājiem netika pieņemts trīs mēnešu laikā pēc izmeklēšanas sākuma, kā paredzēts Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Pēc iesniedzēja uzskata tas ietekmējis Komisijas lēmumu nepārbaudīt informāciju, ko sniedza daži tā saistītie uzņēmumi un ražotājs analoga valstī, un tas iespaidojis izmeklēšanas rezultātus.Attiecībā uz argumentu par trīs mēnešu termiņu, tāda termiņa neievērošana neizraisa nekādas acīmredzamas juridiskas sekas. Ir jāpiezīmē, ka saņemtie TER pieprasījumi bija nepilnīgi un tiem bija vajadzīgi daudzi būtiski paskaidrojumi un papildu ziņas, un tas aizkavēja izmeklēšanu. Abiem saistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem pēc to lūguma tika doti termiņa pagarinājumi šo paskaidrojumu un papildu ziņu iesniegšanai. Bez tam, sakarā ar to, ka tie nevarēja uzņemt pārbaudes grupu 2004. gada oktobra sākumā, pārbaudes apmeklējumi notika tikai minētā mēneša otrajā pusē, tā vēl vairāk aizkavējot TER noteikšanu. Tādēļ tika secināts, ka pilnīgi droši noteikt, vai pieņemt TER, varēja arī tikai pēc trīs mēnešu perioda beigām.Komisija pārbaudīja visas ziņas, ko uzskatīja par nepieciešamām, apsekojumā iesniedzēja telpās un pieņēma visas ziņas, ko sniedza tā saistītie uzņēmumi, lai varētu aprēķināt eksporta cenu. Tādēļ tas, ka pārbaudes apmeklējumi netika veikti šo saistīto uzņēmumu telpās, iesniedzēju nelabvēlīgi neietekmēja. Konstatējumi attiecībā uz ražotāju analoga valstī ir izklāstīti tālāk 29. līdz 41. apsvērumā.Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, tika secināts, ka iesniedzējs nav izpildījis Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta nosacījumus un tādēļ TER nav piešķirams.3. Atsevišķs režīms (“AR”)Iesniedzējs pieprasīja arī AR — gadījumā, ja tam nepiešķirtu TER. Uz iesniegtās informācijas pamata tika konstatēts, ka abi saistītie Ķīnas uzņēmumi atbilst visām AR piešķiršanas prasībām, kas izklāstītas Pamatregulas 9. panta 5. punktā.Tādēļ tika secināts, ka iesniedzējam piešķirams AR.4. DempingsNormālvērtībaa) Analoga valstsSaskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu attiecībā uz valstīm, kurās nav tirgus ekonomikas, un — ciktāl nav bijis iespējams piešķirt TER — pārejas valstīm normālvērtība ir jānosaka, balstoties uz cenu vai salikto vērtību analoga valstī.Regulā, ar kuru tika sākta šī pārskatīšana, Komisija norādīja uz savu nodomu izmantot Indonēziju par piemērotu analoga valsti normālvērtības noteikšanai ĶTR un aicināja ieinteresētās personas par to izteikt savus apsvērumus. Indonēzija jau bija izmantota par analoga valsti sākotnējā izmeklēšanā.Pret šo izvēli neviena ieinteresētā persona neiebilda. Indonēzijas ražotājs, kurš bija līdzdarbojies sākotnējā izmeklēšanā, iesaistījās arī pašreizējā izmeklēšanā un aizpildīja Komisijas anketu.Ir arī jāpiezīmē, ka pirms lēmuma pieņemšanas par vislabāk piemērotās analoga valsts atlasi anketas tika izsūtītas arī ražotājiem Korejas Republikā, Taivanā un Japānā, taču šie ražotāji neiesaistījās sadarbībā.Ņemot vērā iepriekš teikto, it sevišķi to, ka Indonēzija tika izmantota par analoga valsti sākotnējā izmeklēšanā un ka nekas neliecina par to, ka Indonēzijas kā analoga valsts piemērotība būtu mainījusies, tiek secināts, ka Indonēzija ir piemērota analoga valsts saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.Iesniedzējs par diskriminējošu metodikas maiņu, salīdzinot sākotnējo izmeklēšanu un pašreizējo pārskatīšanu, uzskatīja to, ka pārskatīšanas laikā Indonēzijas ražotāja telpās netika izdarīts pārbaudes apmeklējums, bet tāds tika izdarīts sākotnējās izmeklēšanas laikā. Pie tam iesniedzējs par diskrimināciju uzskatīja nepārbaudītu faktu izmantošanu normālvērtības aprēķināšanai ražotājam eksportētājam no valsts, kurā nav tirgus ekonomikas, ja tas pats nenotiek pārskatīšanā sakarā ar “jaunu ievedēju” attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem tirgus ekonomikas valstīs. Iesniedzējs, balstoties uz ziņām nekonfidenciālajos dokumentos, iebilda, ka atbilde uz Indonēzijas ražotāja anketu esot acīmredzami neadekvāta un tajā esot tikai tādas ziņas, pēc kurām iespējams salikto normālvērtību aprēķināt aptuveni.Saskaņā ar Pamatregulas 16. pantu pārbaudes apmeklējumi nav obligāti. Tādēļ pārbaudes apmeklējuma neizdarīšanu nevar uzlūkot par diskrimināciju. Bez tam tas, ka pārskatīšanas laikā Indonēzijas ražotāja telpās netika izdarīts pārbaudes apmeklējums, nenozīmē, ka sniegtās ziņas nebūtu rūpīgi izanalizētas. Indonēzijas ražotāja sniegtās ziņas bija saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā sniegtajām, kas bija pārbaudītas uz vietas, un ar dokumentārajām liecībām, kas bija sniegtas atbildē uz anketu. Ar šīm ziņām pietika, lai detalizēti aprēķinātu salikto normālvērtību, kā parādīts tālāk. Tas, ka iesniedzējs nekonfidenciālajos dokumentos nevarēja identificēt visas Indonēzijas ražotāja sniegto ziņu konfidenciālās detaļas, nepadara šādas ziņas par nepiemērotām normālvērtības aprēķināšanai. Visbeidzot, iesniedzējs nav apgalvojis, ka nekonfidenciālajos dokumentos trūktu pietiekami detalizētu kopsavilkumu, pēc kuriem būtu iespējams izprast konfidenciāli sniegto ziņu būtību.Ņemot vērā iepriekš teikto, iesniedzēja piezīmes par pārbaudes apmeklējumu un nepietiekamām ziņām bija jānoraida.b) Normālvērtības noteikšanaIzpildot Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, normālvērtību abiem saistītajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem noteica, pamatojoties uz ziņām, kas bija saņemtas no ražotāja analoga valstī. Lai gan šā ražotāja produkcijas un eksporta preču pārdošanas apjomi bija ievērojami, tā noiets klientiem Indonēzijas tirgū tika uzskatīts par nepietiekami apjomīgu. Tādēļ normālvērtība bija jānosaka, balstoties uz salikto vērtību tādu veidu izstrādājumiem, kas ir salīdzināmi ar tiem, ko iesniedzējs ieved Kopienā, t. i., balstoties uz Indonēzijā izgatavoto MIES ražošanas izmaksām, pierēķinot pamatotu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izdevumu (“ SGA ”) un peļņas summu.Tika izmantotas tās SGA izmaksas, kas bija radušās Indonēzijas ražotājam, kā arī vienam saistītam uzņēmumam, kas bija iesaistīts tā realizācijā vietējā tirgū.Lai aprēķinātu peļņas normu, kad nebija pietiekamu Indonēzijas ražotāja nesaistītiem klientiem vietējā tirgū pārdoto apjomu, bija jāizmanto sākotnējās izmeklēšanas dati. Tika nolemts ņemt peļņas normu, kas tika izmantota normālvērtības sastādīšanai sākotnējā izmeklēšanā attiecībā uz MIES ievedumu no Taivanas. Šī norma tika uzskatīta par pieņemamu, jo trūka citādu ziņu par līdzīga Indonēzijā pārdota izstrādājuma ienesīgumu. Ir arī jāpiezīmē, ka Taivanas ražotāju eksportētāju Taivanas vietējā tirgū pārdotie MIES visi bija zemākā tirgus segmenta MIES, un tas pats sakāms par MIES, kurus ražotājs izgatavo analoga valstī.Iesniedzējs iebilda, ka saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 9. punktu normālvērtības noteikšanā būtu bijis jāizmanto tā pati metodika, kas sākotnējā izmeklēšanā, proti, pārdošanas cenas. Tas arī iebilda, ka nav nekādu liecību par to, ka sākotnējā izmeklēšanā būtu iekļautas saistītā uzņēmuma SGA , jo sākotnējā regulā nav norādes uz šo jautājumu. Tādējādi iznāktu, ka sākotnējā izmeklēšanā izmantotā metodika ir mainīta, kaitējot iesniedzējam. Tas arī iebilda, ka sākotnējā izmeklēšanā parasti neizraugās tāda tirgus ienesīgumu, kas nav analoga valsts tirgus.Attiecībā uz šiem argumentiem, kā izklāstīts iepriekš 37. apsvērumā, saliktā normālvērtība ar peļņu no vietējās realizācijas sākotnējās izmeklēšanas laikā Taivanā tika izmantota tāpēc, ka vietējās pārdošanas apjoms Indonēzijas tirgū izmeklēšanas periodā tika uzskatīts par nepietiekamu normālvērtības noteikšanai uz pārdošanas cenas pamata. Taču citādi bija sākotnējās izmeklēšanas laikā, kad tika izmantotas pārdošanas cenas, nevis saliktā vērtība. Šā iemesla dēļ sākotnējā regulā nebija datu par SGA izmaksām. Bez tam jāpiezīmē, ka tādā gadījumā, ja būtu izmantotas nedaudzo MIES pārdevumu cenas Indonēzijas tirgū, tādā veidā noteiktā normālvērtība būtu augstāka. Tas pats būtu noticis, ja normālvērtības sastādīšanā būtu izmantota peļņas norma no šiem nedaudzajiem vietējiem pārdevumiem Indonēzijā. Tādēļ nav pareizi apgalvot, ka metodika mainījusies, kaitējot iesniedzējam.Eksporta cenaAbi saistītie Ķīnas ražotāji eksportētāji pārdeva savus MIES uz Kopienu caur saistītiem uzņēmumiem (tirgotājiem), kas reģistrēti Samoa un Taivanā. Eksporta cena tika noteikta, pamatojoties uz pirmā neatkarīgā pircēja Kopienā maksātajām vai maksājamajām tālākpārdošanas cenām.SalīdzinājumsNormālvērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu, tajā pašā tirdzniecības līmenī. Gādājot par taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu vērā tika ņemtas to faktoru atšķirības, par kuriem tika pierādīts, ka tie iespaido cenas un cenu salīdzināmību. Uz tāda pamata attiecīgos gadījumos tika izdarītas korekcijas attiecībā uz atšķirībām fiziskajās īpašībās, transporta izmaksās, pārkraušanas izmaksās un komisijas maksā.Normālvērtība tika koriģēta, lai netiktu iekļautas printeru saskarņu vērtības. Bez tam, tā kā dažiem modeļiem, ko abi saistītie Ķīnas ražotāji eksportētāji caur saviem saistītajiem tirdzniecības uzņēmumiem pārdeva uz Kopienu, ir statīvs, normālvērtībai tika izdarīta korekcija, ņemot vērā statīva vērtību.Tā kā Ķīnas ražotāju eksportētāju saistītajiem tirgotājiem ir līdzīgas funkcijas kā pārstāvjiem, kas darbojas uz komisijas maksas pamata, tika izdarīta eksporta cenas korekcija attiecībā uz komisiju saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. Komisijas maksas apmērs tika aprēķināts, balstoties uz tiešiem šādu funkciju esības pierādījumiem. Šajā sakarā, aprēķinot komisiju, tika ņemtas vērā SGA izmaksas, kas saistītajiem tirgotājiem radušās, lai pārdotu abu saistīto Ķīnas ražotāju izgatavoto attiecīgo izstrādājumu.Iesniedzējs iebilda, ka analoga valstī pārdotajam modelim bijušas augstākas specifikācijas un tas iespaidojis cenu salīdzināmību.Tā kā iesniedzējs neminēja nevienu piemēru varbūtējām augstākām specifikācijām un to varbūtējam iespaidam uz cenu salīdzināmību, šis iebildums nebija pieņemams.Iesniedzējs apgalvoja, ka dažas ziņas, kas tika iesniegtas pēc atbildēm uz anketu, būtu bijis jāizmanto, aprēķinot eksporta cenas korekciju attiecībā uz transporta un pārkraušanas izmaksām.Šī prasība tika pieņemta, un eksporta cena tika koriģēta uz augšu.Iesniedzējs iebilda, ka normālvērtība būtu koriģējama, ievērojot izmaksas pēc pārdošanas, garantijas un kredīta izmaksas. Tas arī pieprasīja, lai no normālvērtības atskaitītu izmaksas, kas rodas no līguma, ko parakstījis viens no Indonēzijas ražotāja saistītajiem uzņēmumiem ar izplatītāju Indonēzijā.Šīs prasības bija jānoraida, jo iesniedzēja minētās izmaksas nebija iekļautas ne ražošanas izmaksās, ne SGA izmaksās, ko izmantoja normālvērtības sastādīšanai. Tādēļ nav pamata šādas izmaksas atskaitīt no normālvērtības.Kā minēja iesniedzējs, Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts neļauj atskaitīt komisiju no saistīto uzņēmumu eksporta cenām, jo faktiski nekāda komisija nav maksāta. Katrā ziņā, izdarot šādu eksporta cenas korekciju, līdzīgu korekciju būtu bijis jāizdara normālvērtībai, jo ar Indonēzijas ražotāju saistītais uzņēmums veica tādas pašas funkcijas kā iesniedzēja saistītie uzņēmumi. Bez tam attiecībā uz tirdzniecību caur Taivanu iesniedzējs iebilda, ka korekcijas aprēķināšanā bija iekļautas izmaksas, kas saistās ar ražošanu un vadību. Sadalījuma metodei būtu bijis jābalstās uz to darbinieku skaitu, kas strādā MIES izplatīšanā un pārdošanā Taivanas uzņēmumā, nevis uz kopējo izplatīšanā un pārdošanā strādājošo darbinieku skaitu.Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunkts neprasa, lai faktiski būtu samaksāta komisija uzcenojuma veidā, it sevišķi gadījumā, kad tirgotājs saistīts ar ražotāju eksportētāju, ja tirgotāja funkcijas ir līdzīgas tādām funkcijām, kādas ir pārstāvim, kas darbojas uz komisijas pamata. Korekcija attiecībā uz komisijām ir jāizdara tad, kad puses nerīkojas, pamatojoties uz principāla un pārstāvja attiecībām, bet sasniedz to pašu ekonomisko rezultātu, rīkojoties kā pircējs un pārdevējs. Iesniedzēja saistītie uzņēmumi iesniedza rēķinus par visiem eksporta preču pārdevumiem nesaistītiem klientiem un noteica pārdošanas cenas, bet pēdējie izdarīja tiem pasūtījumus. Citādi notika ar uzņēmumu, kas saistīts ar Indonēzijas ražotāju, kura SGA izmaksas tika izmantotas normālvērtības sastādīšanai. Faktiski pārdošanu Indonēzijas tirgū izdarīja cits saistīts uzņēmums un, kā jau izskaidrots (51) apsvērumā iepriekš, šā uzņēmuma SGA izmaksas netika izmantotas normālvērtības sastādīšanā. Tādēļ nebūtu bijis pareizi izdarīt šādu normālvērtības korekciju un iesniedzēja prasības nebija pieņemamas.Saistībā ar korekcijas aprēķināšanu attiecībā uz komisiju, jāuzsver, ka iesniedzējs — lai gan tam tas tika konkrēti lūgts — nav iesniedzis pietiekamus datus, pēc kuriem būtu bijis iespējams citādi iedalīt tā SGA izmaksas. Šajā sakarā iesniedzēja prasība par korekcijas aprēķināšanu attiecībā uz komisiju bija jānoraida.Dempinga starpībaAtbilstīgi Pamatregulas 2. panta 11. punktam katra izstrādājuma veida vidējo svērto normālvērtību salīdzināja ar attiecīgā izstrādājuma veida vidējo svērto eksporta cenu.Salīdzinājums uzrādīja dempinga esamību. Saskaņā ar Kopienas konsekvento praksi abiem saistītajiem ražotājiem eksportētājiem ir aprēķināta viena dempinga starpība. Šī dempinga starpība, izteikta procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes tīrās cenas pirms nodokļu nomaksas, saistītajiem uzņēmumiem Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd un Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd ir 52,6 %.D. PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMSVadoties pēc izmeklēšanas rezultātiem, uzskatāms, ka iesniedzējam uzliekams galīgais antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības apmērā. Šī starpība ir zemāka par valsts vienoto kaitējuma novēršanas līmeni, kas ĶTR noteikts sākotnējā izmeklēšanā.Šādos apstākļos MIES ievedumiem no Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd un Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd piemērojamais grozītais antidempinga maksājums ir 52,6 %.E. ANTIDEMPINGA MAKSāJUMA PIEMēROšANA AR ATPAKAļEJOšU DATUMUVadoties pēc iepriekš konstatētā, iesniedzējam piemērojamo antidempinga maksājumu ar atpakaļejošu datumu uzliek attiecīgā izstrādājuma ievedumiem, kuri tika pakļauti reģistrācijai ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1408/2004 3. pantu.F. IZPAUŠANAVisas attiecīgās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots iesniedzēja MIES ievedumiem piemērot grozītu galīgo antidempinga maksājumu un šo maksājumu ar atpakaļejošu datumu uzlikt reģistrācijai pakļautajiem ievedumiem. To apsvērumi tika izskatīti un attiecīgos gadījumos ņemti vērā.Šī pārskatīšana neietekmē datumu, no kura saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu vairs nav spēkā Regulas (EK) Nr. 2605/2000 noteiktie pasākumi,IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo tiek izdarīts grozījums Padomes Regulas (EK) Nr. 2605/2000 1. panta 2. punkta tabulā, to papildinot šādi:Valsts | Uzņēmums | Nodokļu likme | TARIC papildu kods |Ķīnas Tautas Republika | Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd No. 3217 Hong Mei Road, Shanghai 201103, People’s Republic of China | 52,6 % | A561 |Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd No. 1688 Huateng Road, Huaxin Town, Qingpu District, Shanghai, People’s Republic of China | 52,6 % | A561 |Ar šo uzliktais maksājums ar atpakaļejošu datumu tiek piemērots arī attiecīgā izstrādājuma ievedumiem, kas ir reģistrēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1408/2004 3. pantu.Ar šo muitas dienestiem tiek uzdots izbeigt reģistrēt attiecīgā Shanghai Adeptech Precision Co., Ltd un Shanghai Excell M&E Enterprise Co., Ltd . ražotā Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes izstrādājuma ievedumus.Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs

[1] OV L 56, 06.03.1996, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.03.2004., 12. lpp.)

[2] OV L 301, 30.11.2000., 42. lpp.

[3] OV L 256, 03.08.2004., 8. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0651

Priekšlikums Padomes regula ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Kopienas tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību  /* COM/2009/0651 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 30.11.2009COM(2009)651 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Kopienas tarifa kvotas un nosaka to pārvaldībuPRIEKšLIKUMA KONTEKSTSPriekšlikuma pamatojums un mērķiRažojumiem ir vajadzīgas autonomas Kopienas tarifa kvotas, ja ražošana Kopienā nav pietiekama, lai apmierinātu izmantotājas nozares vajadzības Kopienā kārtējā kvotu periodā. Atsaucoties uz vairāku dalībvalstu pieprasījumiem, Komisija kopā ar attiecīgajiem valdību ekspertiem izvērtēja autonomu tarifu kvotu ieviešanas lietderību atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem.Vispārīgais kontekstsPadome 1996. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifu kvotu pārraudzību dažiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiem, lai saskaņā ar vislabvēlīgākajiem nosacījumiem varētu apmierināt attiecīgo produktu pieprasījumu Kopienā. Ņemot vērā daudzos minētās regulas grozījumus un Komisijas pārredzamības politiku, regula ir jāaizstāj ar šo priekšlikumu.Kopienas tarifa kvotas ir jāievieš attiecīgiem apjomiem saskaņā ar autonomā Kopienas tarifa nodokļa samazinātu vai nulles likmi, neiejaucoties šo ražojumu tirgū. Apspriežoties Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas sanāksmēs, tika secināts, ka dalībvalstis ir gatavas ieviest kvotas ražojumiem, uz kuriem attiecas regulas priekšlikums, neiejaucoties šo ražojumu tirgū.Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāRegula (EK) Nr. 2505/96 (OV L 345, 31.12.1996., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 563/2009 (OV L 168, 30.6.2009., 1. lpp.).Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiemPriekšlikums atbilst politikai lauksaimniecības, tirdzniecības, uzņēmējdarbības, attīstības un ārējo attiecību jomā. Šis priekšlikums nekādi neskar to valstu intereses, kam ar ES ir preferenciālas tirdzniecības nolīgums (piemēram, VPS, ĀKK režīms, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos).APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMSApspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsNotika apspriešanās ar Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupu, kas pārstāv katras dalībvalsts attiecīgās ražošanas nozares.Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāVisas norādītās kvotas atspoguļo darba grupas panākto vienošanos.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaZinātnes nozares un specializācijas jomasEksperti, kas pārstāv dalībvalstis Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupā.Izmantotās metodesAtklāta apspriešanās.Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusKatras dalībvalsts norīkotie eksperti.Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkumsNetika minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām.Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas vienošanās.Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiPriekšlikuma publikācija.Ietekmes novērtējumsNepiemēro.Priekšlikums nav iekļauts 2010. gada Komisijas likumdošanas un darba programmā.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIIerosināto pasākumu kopsavilkumsPadomes Regulas, ar ko ievieš Kopienas tarifa kvotas atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem un nosaka to pārvaldību, īstenošana.Juridiskais pamatsEK līguma 26. pants.Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Minētie pasākumi ir saskaņā ar principiem, kuru mērķis ir vienkāršot procedūras ārējā tirdzniecībā iesaistītiem uzņēmējiem, un ar Komisijas 1998. gada paziņojumu par autonomo tarifu atcelšanu un tarifu kvotām (C 128, 25.4.1998., 2. lpp.).Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ.Saskaņā ar EK līguma 26. pantu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu apstiprina autonomo tarifu kvotas.IETEKME UZ BUDŽETUNeiekasēti muitas nodokļi kopsummā par EUR 37 163 112.PAPILDU INFORMĀCIJAPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Kopienas tarifa kvotas un nosaka to pārvaldībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26 pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Dažu lauksaimniecības un rūpniecības ražojumu ražošana Kopienā nav pietiekama, lai izpildītu Kopienas izmantotāju nozaru īpašās prasības. Līdz ar to šo ražojumu krājumi Kopienā lielā mērā ir atkarīgi no importa no trešām valstīm. Kopienas neatliekamās prasības pēc minētajiem ražojumiem jāizpilda bez kavēšanās un ar visizdevīgākajiem noteikumiem. Tāpēc jāievieš Kopienas tarifu kvotas ar preferenciālu nodokļa likmi attiecīgu daudzumu robežās, ņemot vērā vajadzību neietekmēt šādu ražojumu tirgu un nekavēt ražošanas sākšanu vai attīstību Kopienā.2.  Ir jānodrošina visiem Kopienas importētājiem līdzvērtīga un nepārtraukta piekļuve minētajām kvotām un kvotām noteikto likmju nepārtraukta piemērošana visam attiecīgo ražojumu importam visās dalībvalstīs, līdz kvotas būs izmantotas.3.  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[1], ir noteikta tarifu kvotu pārvaldības sistēma, kas nodrošina līdzvērtīgu un nepārtrauktu piekļuvi kvotām un likmju nepārtrauktu piemērošanu un ievēro hronoloģisko secību datumiem, kuros pieņemtas muitas deklarācijas preču laišanai brīvā apgrozībā. Tādēļ tarifu kvotas, ko ievieš ar šo regulu, Komisijai un dalībvalstīm jāpārvalda saskaņā ar minēto sistēmu.4.  Kvotu apjomi lielākoties ir izteikti tonnās. Atsevišķiem ražojumiem, kuriem tiek ieviesta autonoma tarifa kvota, kvotas apjoms ir noteikts citās mērvienībās. Ja minētajiem produktiem papildu mērvienība nav noteikta kombinētajā nomenklatūrā, kas dota I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu[2], var rasties neskaidrības par izmantoto mērvienību. Lai ieviestu skaidrību un uzlabotu kvotu pārvaldību, ir jānosaka, ka, lai varētu izmantot minētās autonomās tarifu kvotas, importējamo ražojumu precīzs daudzums ir ierakstāms deklarācijas par preču laišanu brīvā apgrozībā 41. ailē „Papildu mērvienības”, izmantojot to kvotas apjoma mērvienību, kas šiem produktiem noteikta šās regulas pielikumā.5.  Padomes 1996. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifu kvotu pārraudzību dažiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiem[3], ir daudzkārt grozīta. Pārredzamības labad tā ir pilnībā jānomaina.6.  Šās regulas grozīšanai vajadzīgie pasākumi, kas veicami kombinētās nomenklatūras un TARIC kodu grozījumu dēļ, jānosaka saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[4].7.  Tarifu kvotām jāstājas spēkā 2010. gada 1. janvārī, tāpēc šī regula jāpiemēro no tās pašas dienas un tai jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPielikumā uzskaitītajiem ražojumiem tiek ieviestas tarifa kvotas, kuru robežās kopīgā muitas tarifa autonomie nodokļi tiek atlikti saskaņā ar kvotās norādītajiem termiņiem, nodokļa likmēm un noteiktajiem apjomiem.2. pantsTarifa kvotas, kas minētas 1. pantā, pārvalda Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.3. pantsJa tiek iesniegta deklarācija par tāda šajā regulā minēta ražojuma laišanu brīvā apgrozībā, kuram kvotas apjoms ir izteikts mērvienībās, kas nav svars tonnās vai kilogramos vai vērtība, tad attiecībā uz ražojumiem, kuriem kombinētajā nomenklatūrā, kas ir I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87, nav noteikta papildu mērvienība, importēto ražojumu precīzu daudzumu ieraksta minētās deklarācijas 41. ailē „Papildu mērvienības”, izmantojot to kvotas apjoma mērvienību, kas šiem ražojumiem noteikta šās regulas pielikumā.4. pantsGrozījumus un tehniskus pārlabojumus, kas rodas kombinētās nomenklatūras un TARIC kodu grozījumu dēļ, pieņem 5. panta 2. punktā noteiktajā kārtībā.5. pants1. Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 248.a pantu.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.6. pantsRegulu (EK) Nr. 2505/96 atceļ.7. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šo regulu piemēro no 2010. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSKārtas numurs | KN kods | TARIC | Apraksts | Kvotas periods | Kvotas apjoms | Kvotas nodokļa likme (%) |09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Saldētas Auricularia polytricha sugas sēnes (neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas), gatavu ēdienu ražošanai (1) (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonnu | 0 % |09.2913 | ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 | 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 | Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība ir EUR 450 /100 kg neto masas vai lielāka, ko izmanto par aptinumu vai par saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti apakšpozīcijā 2402 10 00 (1) | 1.1.-31.12. | 6000 tonnu | 0 % |09.2841 | ex 2712 90 99 | 10 | 1-alkēnu maisījums, kas pēc svara satur 80 % vai vairāk 1-alkēnu ar 20 un 22 oglekļa atomu ķēdi | 1.1.-31.12. | 10 000 tonnu | 0 % |09.2703 | ex 2825 30 00 | 10 | Vanādija oksīdi un hidroksīdi, tikai sakausējumu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 13 000 tonnu | 0 % |09.2806 | ex 2825 90 40 | 30 | Volframa trioksīds, ieskaitot zilo volframa oksīdu | 1.1.-31.12. | 12 000 tonnu | 0 % |09.2611 | ex 2826 19 90 | 10 | Kalcija fluorīds ar kopējo alumīnija, magnija un nātrija saturu 0,25 mg/kg vai mazāk, pulverveida | 1.1.-31.12. | 55 tonnas | 0 % |09.2837 | ex 2903 49 80 | 10 | Bromhlormetāns | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |09.2933 | ex 2903 69 90 | 30 | 1,3-dihlorbenzols | 1.1.-31.12. | 2600 tonnu | 0 % |09.2950 | ex 2905 59 98 | 10 | 2-hloretanols apakšpozīcijā 4002 99 90 iekļauto šķidro tioplastu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 15 000 tonnu | 0 % |09.2851 | ex 2907 12 00 | 10 | o-krezols ar tīrības pakāpi 98,5 % masas vai augstāku | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |09.2767 | ex 2910 90 00 | 80 | Alilglicidilēteris | 1.1.-31.12. | 2500 tonnu | 0 % |09.2624 | 2912 42 00 | Etilvanilīns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehīds) | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |09.2972 | 2915 24 00 | Etiķskābes anhidrīds | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |09.2769 | ex 2917 13 90 | 10 | Dimetilsebacāts | 1.1.-31.12. | 1300 tonnu | 0 % |09.2634 | ex 2917 19 90 | 40 | Dodekāndiskābe, ar tīrības pakāpi vairāk kā 98,5 % | 1.1.-31.12. | 4600 tonnu | 0 % |09.2808 | ex 2918 22 00 | 10 | o-acetilsalicilskābe | 1.1.-31.12. | 120 tonnu | 0 % |09.2975 | ex 2918 30 00 | 10 | Benzofenon-3,3':4,4'-tetrakarbonskābes dianhidrīds | 1.1.-31.12. | 1000 tonnu | 0 % |09.2632 | ex 2921 22 00 | 10 | Heksametilēndiamīns | 1.1.-31.12. | 35 000 tonnu | 0 % |09.2602 | ex 2921 51 19 | 10 | o-fenilēndiamīns | 1.1.-31.12. | 1800 tonnu | 0 % |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilnitrils | 1.1.-31.12. | 30 000 tonnu | 0 % |09.2002 | ex 2928 00 90 | 30 | Fenilhidrazīns | 1.1.-31.12. | 1000 tonnu | 0 % |09.2917 | ex 2930 90 13 | 90 | Cistīns | 1.1.-31.12. | 600 tonnu | 0 % |09.2603 | ex 2930 90 99 | 79 | bis(3-trietoksisililpropil)tetrasulfīds | 1.1.-31.12. | 9000 tonnu | 0 % |09.2810 | 2932 11 00 | Tetrahidrofurāns | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |09.2955 | ex 2932 19 00 | 60 | Flurtamons (ISO) | 1.1.-31.12. | 300 tonnu | 0 % |09.2812 | ex 2932 29 85 | 77 | Heksān-6-olīds | 1.1.-31.12. | 4000 tonnu | 0 % |09.2615 | ex 2934 99 90 | 70 | Ribonukleīnskābe | 1.1.-31.12. | 110 tonnu | 0 % |09.2945 | ex 2940 00 00 | 20 | D-ksiloze | 1.1.-31.12. | 400 tonnu | 0 % |09.2908 | ex 3804 00 00 | 10 | Nātrija lignosulfonāts | 1.1.- 31.12. | 40 000 tonnu | 0 % |09.2889 | 3805 10 90 | Sulfātterpentīns | 1.1.-31.12. | 20 000 tonnu | 0 % |09.2935 | ex 3806 10 00 | 10 | Kolofonijskābe un sveķskābes, kas iegūtas no svaigiem oleosveķiem | 1.1.- 31.12. | 280 000 tonnu | 0 % |09.2814 | ex 3815 90 90 | 76 | Katalizators, kas sastāv no titāna dioksīda un volframa trioksīda | 1.1.-31.12. | 1600 tonnu | 0 % |09.2829 | ex 3824 90 97 | 19 | Alifātiskos ogļūdeņražos nešķīstošais cietais atlikums pēc sveķu ekstrakcijas no koksnes, ar šādām īpašībām: — sveķskābju masas daļa ir vienāda vai mazāka par 30 %, — skābuma skaitlis ir vienāds vai mazāks par 110 un — ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100 °C | 1.1.-31.12. | 1600 tonnu | 0 % |09.2914 | ex 3824 90 97 | 26 | Ūdens šķīdumi, kuru betaīna ekstrakta sausnas masas daļa ir 40 % un lielāka, un organisko vai neorganisko sāļu masas daļa ir no 5 % līdz 30 % | 1.1.-31.12. | 5000 tonnu | 0 % |09.2986 | ex 3824 90 97 | 76 | Trešējo amīnu maisījums, kurā: — 60 % vai vairāk dodecildimetilamīna no svara, — 20 % vai vairāk dimetil(tetradecil)amīna no svara, — 0,5 % vai vairāk heksadecildimetilamīna no svara, ko izmanto amīnu oksīdu ražošanā (1) | 1.1.-31.12. | 14 315 tonnas | 0 % |09.2907 | ex 3824 90 97 | 86 | Fitosterīnu maisījums, pulverveida, kas satur pēc masas: — sterīnus 75 % vai vairāk, — staniolus ne vairāk par 25 % izmantošanai sterīnu/stanolu esteru ražošanā (1) | 1.1.-31.12. | 2500 tonnu | 0 % |09.2140 | ex 3824 90 97 | 98 | Trešējo amīnu maisījums, kurā: — N,N-dimetil-1-oktānamīna masas daļa ir 2,0-4,0 % — N,N-dimetil-1-dekānamīna masas daļa ir 94 % vai lielāka — ne vairāk kā 2 % N,N-dimetil-1-dodekanamīnu | 1.1.-31.12. | 4500 tonnu | 0 % |09.2992 | ex 3902 30 00 | 93 | Propilēna-butilēna kopolimērs, kurā propilēna masas daļa ir no 60 % līdz 68 %, butilēna masas daļa ir no 32 % līdz 40 %, kura kausējuma viskozitāte, kas noteikta pēc ASTM D 3236 metodes, 190 °C temperatūrā ir vienāda vai mazāka par 3000 mPa, izmantošanai par adhezīvu apakšpozīcijā 4818 40 iekļauto izstrādājumu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 1000 tonnu | 0 % |09.2947 | ex 3904 69 90 | 95 | Polivinilidēnfluorīda pulveris izmantošanai metāla virsmu pārklājumiem paredzēto krāsu un laku ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 1300 tonnu | 0 % |09.2604 | ex 3905 30 00 | 10 | Polivinilspirts, daļēji acetilēts ar 5-(4-azido-2-sulfabenzilidēn)-3-(formilpropil)-rodanīna nātrija sāli | 1.1.-31.12. | 100 tonnu | 0 % |09.2616 | ex 3910 00 00 | 30 | Polidimetilsiloksāns ar polimerizācijas pakāpi 2800 (±100) monomēru vienības | 1.1.-31.12. | 1300 tonnu | 0 % |09.2816 | ex 3912 11 00 | 20 | Celulozes acetāta pārslas, izmantošanai celulozes acetāta šķiedras ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 37 000 tonnu | 0 % |09.2807 | ex 3913 90 00 | 86 | Nātrija hialuronāts, nesterils | 1.1.-31.12. | 110 000 g | 0 % |09.2813 | ex 3920 91 00 | 94 | Ar līdzekstrūzijas paņēmienu izgatavota polivinilbutirāla trīsslāņu plēve bez pakāpeniskas krāsu pārejas joslas, kas satur no 29 % līdz 31 % (masas) plastifikatoru 2,2’etilēndioksidietilbis(2-etilheksanoātu) | 1.1.-31.12. | 2 000 000 m² | 0 % |09.2818 | ex 6902 90 00 | 10 | Ugunsizturīgie ķieģeļi, kuru — šķautnes garums ir lielāks par 300 mm, — TiO2 saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % masas, — Al2O3 saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,4 % masas un — tilpuma izmaiņas 1700 °C ir mazākas vai vienādas ar 9 % | 1.1.-31.12. | 75 tonnas | 0 % |09.2815 | ex 6909 19 00 | 70 | Katalizatoru vai filtru nesēji, kas sastāv no porainiem, galvenokārt no alumīnija un titāna oksīdiem izgatavotiem keramikas gabaliem; to kopējais tilpums nepārsniedz 65 litrus, un tiem uz katru šķērsgriezuma virsmas cm² ir vismaz viens kanāls (vaļējs vienā vai abos galos) | 1.1. - 31.12. | 380 000 gab. | 0 % |09.2628 | ex 7019 52 00 | 10 | Stikla šķiedras auduma tīkls ar plastmasas pārklājumu, kura masa ir 120 g/m²(± 10 g/m²) un ko parasti izmanto izrullējamu un cietos rāmjos iestrādātu pretinsektu aizsegu ražošanai | 1.1.-31.12. | 350 000 m² | 0 % |09.2799 | ex 7202 49 90 | 10 | Ferohroms ar oglekļa masas daļu no 1,5 % līdz 4 %, un ar hroma masas daļu mazāku vai vienādu ar 70 % | 1.1.-31.12. | 50 000 tonnu | 0 % |09.2629 | ex 7616 99 90 | 85 | Teleskopiski rokturi no alumīnija, izmantošanai ceļojuma somu ražošanai (1) | 1.1.-31.12. | 240 000 gab. | 0 % |09.2763 | ex 8501 40 80 | 30 | Vienfāzes maiņstrāvas elektromotori ar kolektoru, kuru izejas jauda ir lielāka par 750 W, patērētā jauda ir no 1600 W līdz 2700 W, ārējais diametrs ir no 120 mm (± 0,2 mm) līdz 135 mm (± 0,2 mm), nominālais apgriezienu skaits ir no 30 000 apgr./min līdz 50 000 apgr./min, kuri ir aprīkoti ar centrbēdzes ventilatoru, paredzēti izmantošanai putekļsūcēju ražošanā (1) | 1.1.- 31.12. | 2 000 000 gab. | 0 % |09.2633 | ex 8504 40 81 | 30 | Elektriskais adapters ar jaudu līdz 1 kVA, izmantošanai epilācijas aparātu ražošanā (1) | 1.1.-31.12. | 4 500 000 gab. | 0 % |09.2620 | ex 8526 91 20 | 20 | Komplekts GPS sistēmai ar vietas noteikšanas funkciju | 1.1.-31.12. | 3 000 000 gab. | 0 % |09.2003 | ex 8543 70 90 | 63 | Ar spriegumu vadāmi frekvences ģeneratori, kas sastāv no aktīviem un pasīviem elementiem, kuri samontēti uz iespiestās shēmas, apvalkā, kura ārējie izmēri nav lielāki par 30 × 30 mm | 1.1.-31.12. | 1 400 000 gab. | 0 % |09.2631 | ex 9001 90 00 | 80 | Neiemontētas stikla lēcas, prizmas un cementēti elementi, kas paredzēti tādu preču ražošanai, kuru KN kods ir 9005, 9013 un 9015 (1) | 1.1.-31.12. | 5 000 000 gab. | 0 % |(1) | Uz atbrīvojumu no muitas nodokļiem vai to samazinājumu attiecas nosacījumi attiecīgajos Kopienas noteikumos par šādu preču izmantošanas muitas kontroli (sk. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.) 291.–300. pantu). |(2) | Pasākums tomēr nav atļauts, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumi. |FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPadomes Regula, ar ko ievieš Kopienas tarifa kvotas atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem un nosaka to pārvaldību2. BUDŽETA POZĪCIJASNodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pantsSumma, kas 2010. budžeta gadā iekļauta budžetā: € 14 079 700 000 ( 2010. g. provizoriskais budžeta projekts )3. FINANSIĀLĀ IETEKMEx( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:(miljonos EUR līdz vienam ciparam aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[5] | 12 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg | [2010. gads] |120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | 01/01/2010 | −37,2 |4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMITarifu kvotu pārvaldības noteikumos ietilpst pasākumi, kuru mērķis ir novērst krāpšanu un pārkāpumus un pasargāt no tiem.PIELIKUMSRažojuma apraksts | Kvotas apjoms (gab./t/g) | Aprēķinātā cena (EUR par vienu gab./t/g/m²) | Nodoklis (%) (2010 KMT) | Kvotas nodoklis (%) | Plānotais zaudētais ieņēmums (EUR) |09.2849 Sēnes | 700 t | 751 €/t | 14,4 | 0 | 75 700 |09.2913 Tabaka | 6000 t | 594 €/t | 11,2 | 0 | 399 168 |09.2841 Maisījums | 10 000 t | 600 €/t | 2,2 | 0 | 132 000 |09.2703 Vanādijs | 13 000 t | 2708 €/t | 5,5 | 0 | 1 936 220 |09.2806 Volframs | 12 000 t | 16 875 €/t | 4,6 | 0 | 9 315 000 |09.2611 Kalcijs | 55 t | 33 850 €/t | 5,3 | 0 | 98 673 |09.2837 Metāns | 600 t | 2557 €/t | 5,5 | 0 | 84 381 |09.2933 Benzols | 2600 t | 3062 €/t | 5,5 | 0 | 437 866 |09.2950 Etanols | 15 000 t | 733 €/t | 5,5 | 0 | 604 725 |09.2851 Krezols | 20 000 t | 896 €/t | 2,1 | 0 | 376 320 |09.2767 Ēteris | 2500 t | 4500 €/t | 5,5 | 0 | 618 750 |09.2624 Vanilīns | 600 t | 16 129 €/t | 5,5 | 0 | 532 257 |09.2972 Anhidrīds | 20 000 t | 800 €/t | 5,5 | 0 | 880 000 |09.2769 Sebacāts | 1300 t | 2600 €/t | 6 | 0 | 202 800 |09.2634 DDC skābe | 4600 t | 3696 €/t | 6,3 | 0 | 1 071 101 |09.2808 o-acetilsalicilskābe | 120 t | 2700 €/t | 6,5 | 0 | 21 060 |09.2975 Benzofenons | 1000 t | 11 134 €/t | 6,5 | 0 | 723 710 |09.2632 Diamīns | 35 000 t | 1304 €/t | 6,5 | 0 | 2 966 600 |09.2602 Diamīns | 1800 t | 3500 €/t | 6,5 | 0 | 409 500 |09.2977 ACN | 30 000 t | 900 €/t | 6,5 | 0 | 1 755 000 |09.2002 Hidrazīns | 1000 t | 3875 €/t | 6,5 | 0 | 251 875 |09.2917 Cistīns | 600 t | 14 142 €/t | 6,5 | 0 | 551.538 |09.2603 Sulfīds | 9000 t | 400 €/t | 6,5 | 0 | 234 000 |09.2810 Furāns | 20 000 t | 1538 €/t | 6,5 | 0 | 1 999 400 |09.2955 Flurtamons | 300 t | 20 833 €/t | 6,5 | 0 | 406 244 |09.2812 Olīds | 4000 t | 2040 €/t | 6,5 | 0 | 530 400 |09.2615 RNS | 110 t | 150 000 €/t | 6,5 | 0 | 1 072 500 |09.2945 Ksiloze | 400 t | 2100 €/t | 6,5 | 0 | 54 600 |09.2908 Sulfonāts | 40 000 t | 43 €/t | 5 | 0 | 86 000 |09.2889 Terpentīns | 20 000 t | 677 €/t | 3,2 | 0 | 433 280 |09.2935 Kolofonijs | 280 000 t | 33 €/t | 5 | 0 | 462 000 |09.2814 Katalizators | 1600 t | 4500 €/t | 6,5 | 0 | 468 000 |09.2829 Ekstrakts | 1600 t | 4600 €/t | 6,5 | 0 | 478 400 |09.2914 Šķīdums | 5000 t | 350 €/t | 6,5 | 0 | 113 750 |09.2986 Amīni | 14 315 t | 1470 €/t | 6,5 | 0 | 1 367 798 |09.2907 Sterīni | 2500 t | 13 500 €/t | 6,5 | 0 | 2 193 750 |09.2140 Amīni | 4500 t | 2222 €/t | 6,5 | 0 | 649 935 |09.2992 Kopolimērs | 1000 t | 2075 €/t | 6,5 | 0 | 134 875 |09.2947 Fluorīdi | 1300 t | 9000 €/t | 6,5 | 0 | 760 500 |09.2604 Spirts | 100 t | 16 666 €/t | 6,5 | 0 | 108 329 |09.2616 Siloksāns | 1300 t | 3253 €/t | 6,5 | 0 | 274 879 |09.2816 Pārslas | 37 000 t | 933 €/t | 6,5 | 0 | 2 243 865 |09.2807 Hialuronāts | 110 000 g | 173 081 €/kg | 6,5 | 0 | 1 237 529 |09.2813 Plēve | 2 000 000 m² | 6 €/m² | 6,1 | 0 | 732 000 |09.2818 Ķieģeļi | 75 t | 18 000 €/t | 2 | 0 | 27 000 |09.2815 Nesēji | 380 000 gab. | 100 €/gab. | 5 | 0 | 1 900 000 |09.2628 Tīmeklis | 350 000 m² | 1 €/m² | 7 | 0 | 24 500 |09.2799 Ferohroms | 50 000 t | 1611 €/t | 7 | 0 | 5 638 500 |09.2629 Rokturi | 240 000 gab. | 2,32 €/gab. | 6 | 0 | 33 408 |09.2763 Motori | 2 000 000 gab. | 4,80 €/gab. | 2,7 | 0 | 259 200 |09.2633 Adapteri | 4 500 000 gab. | 1,02 €/gab. | 3,3 | 0 | 151 470 |09.2620 GPS | 3 000 000 gab. | 10,36 €/gab. | 3,7 | 0 | 1 149 960 |09.2003 Ģeneratori | 1 400 000 gab. | 10 €/gab. | 3,7 | 0 | 518 000 |09.2631 Lēcas | 5 000 000 gab. | 2,50 €/gab. | 2,9 | 0 | 362 500 |Kopā zaudētais ieņēmums viena gada kvotu periodā:(€ 49 550 816 − € 12 387 704) = € 37 163 112 neto.[1] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.[2] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.[3] OV L 345, 31.12.1996., 1. lpp.[4] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[5] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0053

Priekšlikums Padomes regula (ES) Nr. …/…, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 479/2009 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā  /* COM/2010/0053 galīgā redakcija - NLE 2010/0035 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 15.2.2010COM(2010)53 galīgā redakcija2010/0035 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/…,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 479/2009 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstāPASKAIDROJUMA RAKSTSES fiskālās uzraudzības sistēmas pamati ir noteikti Līgumos un sīkāk precizēti ES tiesību aktos, jo īpaši, nosakot prasības attiecībā uz fiskālās statistikas kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras vajadzībām. Datu kvalitāte fiskālajā statistikā, pirmkārt, ir atkarīga no tā, vai dalībvalstis pareizi piemēro attiecīgos tiesību aktus pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā, piemēram, Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96[1] (EKS 95) un Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2009[2], ar ko izveido statistikas atsauču sistēmu standartiem, definīcijām un grāmatvedības noteikumiem. Komisijai ir uzdots uzraudzīt sniegto fiskālo datu kvalitāti. Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 1. punktā ir noteikts, ka Komisija ( Eurostat ) regulāri vērtē gan dalībvalstu iesniegto faktisko datu kvalitāti, gan saskaņā ar EKS 95 apkopoto valdības sektora kontu kvalitāti. Faktisko datu kvalitāte ir šo datu atbilstība uzskaites noteikumiem, kā arī statistikas datu pilnīgums, ticamība, savlaicīgums un konsekvence. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 2. punktu dalībvalstis cik drīz vien iespējams nodrošina Komisijai ( Eurostat ) attiecīgo statistikas informāciju, kas vajadzīga datu kvalitātes vērtējumam, neskarot statistikas konfidencialitātes noteikumus.Pēc t.s. Grieķijas gadījuma 2004. gadā un pēc tam, kad Padome secīgi pieprasīja pastiprināt iesniegto fiskālo datu kvalitātes kontroli, Komisija 2005. gadā ierosināja grozījumus spēkā esošajos tiesību aktos, proti, Padomes Regulā (EK) Nr. 3605/93, kurā ietverti noteikumi par datu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras vajadzībām. Komisijas 2005. gadā[3] ierosināto grozījumu mērķis bija uzlabot pārskatāmību statistikā, kas saistīta ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, un šajā nolūkā nostiprināt Eurostat pilnvaras attiecībā uz datu kvalitāti. Jo īpaši Komisija ierosināja izveidot “padziļinātas uzraudzības apmeklējumus”. Savienojumā ar vispārējo prasību dalībvalstīm nodrošināt Komisijai ( Eurostat ) piekļuvi informācijai, kas vajadzīga datu kvalitātes vērtējumam, priekšlikuma mērķis bija nostiprināt pilnvaras, kas saistītas ar datu kvalitāti. Tomēr papildu rīki, ko Komisijai piešķīra ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2103/2005[4], bija ierobežotāki, nekā sākotnēji pieprasītie. Konkrēti, dalībvalstīm nav vispārīga pienākuma nodrošināt Komisijai ( Eurostat ) piekļuvi visai informācijai, kas vajadzīga datu kvalitātes vērtējumam, un metodikas izpētes apmeklējumi (kopš tiesību aktu pieņemšanas veikti tikai vienā dalībvalstī) attiecas tikai un vienīgi uz statistikas jomu.Nesenie notikumi un jo īpaši Grieķijas valsts budžeta deficīta un parāda statistika, kas paziņota 2009. gada oktobrī[5], atklāja šos pilnvaru ierobežojumus un padarīja tos vēl aktuālākus, kā arī apliecināja, ka fiskālās statistikas pašreizējā sistēma nepietiekami efektīvi novērš risku, ka Komisijai, piemēram, tiks paziņoti nepareizi vai neprecīzi dati.Ja netiks veikti nekādi pasākumi šo trūkumu novēršanai, šādi gadījumi, kad atsevišķas dalībvalstis neievēro noteikumus, arī turpmāk apdraudēs pārvaldības sistēmas uzticamību gan Eiropas, gan dalībvalstu līmeņa dalībnieku vidū. Šā iemesla dēļ šobrīd ir piemērots un izdevīgs brīdis, lai ierosinātu konkrētus grozījumus fiskālās statistikas pārvaldībā. Grozītās regulas mērķis ir ļaut Komisijai un dalībvalstīm efektīvāk sadarboties, lai uzlabotu valdības finanšu statistikas kvalitāti un ticamību, pamatojoties uz diviem pīlāriem: pirmkārt, biežāki un aptverošāki regulāri ar statistiku saistīti apmeklējumi standarta EDP procedūras kontekstā un, otrkārt, Eurostat veikti papildu metodikas izpētes apmeklējumi, ja riska vērtējums liecina par specifiskām un nopietnām problēmām.Lai novērstu pastāvošās nepilnības, Komisija uzskata, ka ir jāpapildina spēkā esošie noteikumi, lai uzlabotu datu uzraudzības mehānismus. Tomēr metodikas izpētes apmeklējumus veiks vienīgi tādos gadījumos, ja konstatēti būtiski ar datu kvalitāti saistīti riska faktori vai iespējamas problēmas, kā tas ir noteikts arī pašlaik spēkā esošajos tiesību aktos.Tā kā Eurostat kā statistikas iestādei ir jābūt spējīgam pārbaudīt iesniegtos skaitļus, pašreizējie noteikumi ir jāpapildina attiecībā uz vairākiem aspektiem. Jo īpaši ir nepieciešams Eurostat piešķirt tiesības tieši pārbaudīt valdības kontus, ja ir nopietnas šaubas par valsts statistikas iestādes sniegto statistikas datu ticamību, kopā ar valsts iestāžu atbilstošo pienākumu glabāt visus attiecīgos informācijas avotus un nodrošināt piekļuvi tiem. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina nacionālo kontu ekspertu palīdzība, tostarp, sagatavojot un veicot metodikas izpētes apmeklējumus.2010/0035 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/…ar ko groza Regulu (EK) Nr. 479/2009 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 14. punkta trešo daļu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,rīkojoties saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,tā kā:(1) Budžeta uzraudzības ticamība ir kardināli atkarīga no ticamiem budžeta statistikas datiem. Ir ļoti svarīgi, lai dati, kurus dalībvalstis iesniedz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[6], būtu kvalitatīvi.(2) Pēdējo gadu laikā ir pilnveidota Eiropas Savienības fiskālās statistikas pārvaldība un ir atjaunināta institucionālā struktūra, jo īpaši, nolūkā uzlabot valdības kontu pārraudzību, ko veic Komisija ( Eurostat ).(3) Pārskatītā fiskālās statistikas pārvaldība kopumā darbojusies labi un ir nodrošinājusi apmierinošus rezultātus attiecīgo fiskālo datu iesniegšanā par valdības budžeta deficītu un valdības parādu. Jo īpaši dalībvalstis vairākumā gadījumu ir lojāli sadarbojušās un pierādījušas savas spējas iesniegt kvalitatīvus fiskālos datus.(4) Tomēr nesenie notikumi ir arī skaidri apliecinājuši, ka ar pašreizējo fiskālās statistikas pārvaldību vēl joprojām nepietiekami efektīvi tiek novērsts risks, ka Komisijai tīši tiks paziņoti nepareizi vai neprecīzi dati.(5) Saistībā ar šo Komisijai ( Eurostat ) jāpiešķir papildu tiesības piekļūt plašākai informācijai datu kvalitātes novērtēšanas nolūkā.(6) Veicot uzraudzības apmeklējumus valstīs, kuru statistikas informācija tiek rūpīgi pārbaudīta, Komisijai ( Eurostat ) jābūt pilnvarotai piekļūt valdības struktūru kontiem centrālā, pavalsts, vietējā un sociālās nodrošināšanas līmenī, tostarp nodrošinot detalizētu grāmatvedības informāciju, attiecīgus statistikas apsekojumus un aptaujas, kā arī citu saistīto informāciju, ievērojot tiesību aktus par datu aizsardzību un statistikas konfidencialitāti.(7) Galvenā uzmanība pārbaudēs jāpievērš atsevišķu vispārējās valdības vienību, kā arī ārpus vispārējās valdības sektora klasificēto valsts vienību valdības kontiem, un ir jānovērtē šo valdības kontu izmantošana statistikā.(8) Dalībvalstīm jānodrošina, ka ierēdņi, kas atbild par faktisko datu iesniegšanu Komisijai ( Eurostat ) un to pamatā esošajiem valdības kontiem, pilnībā ievēro pienākumus saistībā ar statistikas principiem.(9) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 479/2009,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo Regulu (EK) Nr. 479/2009 groza šādi.(1) Regulā iekļauj šādu 2.a pantu:“2.a pants“Piekļuve” nozīmē iespēju iepazīties ar jebkuru attiecīgo dokumentu, saņemot tā kopiju, vai uz vietas, tostarp, ja iespējams, elektronisku kopiju, kā arī saņemt jebkuru citu būtisku informāciju. Pieprasītos dokumentus un informāciju sniedz nekavējoties, un, ja iespējams, tai jābūt viegli iegūstamai no pieejamās dokumentācijas vai avotiem.”(2) Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:“2. Dalībvalstis pēc iespējas drīz nodrošina Komisijai ( Eurostat ) piekļuvi visai informācijai, kas vajadzīga datu kvalitātes vērtējumam, tostarp tādai statistikas informācijai kā nacionālo kontu dati, apraksti, pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras datu paziņošanas tabulas, paziņojumiem pievienotās papildu aptaujas un skaidrojumi.Aptauju formātu nosaka Komisija ( Eurostat ) pēc apspriešanās ar Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (turpmāk “CMFB”).(3) Regulas 11. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:“3. Metodikas izpētes apmeklējumi ir paredzēti, lai uzraudzītu procesus un pārbaudītu kontus, kas ir iesniegto faktisko datu pamatā, un lai izdarītu detalizētus secinājumus par iesniegto datu kvalitāti, kā noteikts 8. panta 1. punktā.Metodikas izpētes apmeklējumus veic vienīgi tādos ārkārtējos gadījumos, kad ir skaidri konstatēti nozīmīgi ar datu kvalitāti saistīti riska faktori vai problēmas.”(4) Regulas 12. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:“1. Dalībvalstis pēc Komisijas ( Eurostat ) pieprasījuma nodrošina nacionālo kontu ekspertu palīdzību, tostarp, sagatavojot un veicot metodikas izpētes apmeklējumus. Pildot savus pienākumus, ekspertu viedoklis ir neatkarīgs. Nacionālo kontu ekspertu sarakstu sagatavo, pamatojoties uz priekšlikumiem, ko Komisijai ( Eurostat ) iesūtījušas valstu iestādes, kuru atbildībā ir ziņošana par pārmērīgu deficītu.Komisija izstrādā noteikumus un procedūras saistībā ar ekspertu atlasi un to darba noteikumiem.”(5) Regulas 12. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:“2. Veicot metodikas izpētes apmeklējumus, Komisijai ( Eurostat ) ir tiesības piekļūt visu valdības struktūru kontiem centrālā, pavalsts, vietējā un sociālās nodrošināšanas līmenī, tostarp tiesības saņemt detalizētu izmantoto grāmatvedības informāciju, piemēram, par darījumiem un bilancēm, attiecīgus statistikas apsekojumus un aptaujas, kā arī citu saistīto informāciju, piemēram, citu valsts struktūru analītiskus dokumentus un grāmatvedības datus.Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai sekmētu metodikas izpētes apmeklējumus. Šos apmeklējumus var veikt valsts iestādēs, kuras ir saistītas ar datu sniegšanu sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kā arī visos citos dienestos, kuri tieši vai netieši iesaistīti valsts bilanču un parāda dokumentu gatavošanā. Dalībvalstis nodrošina, lai minētās valsts iestādes un dienesti un vajadzības gadījumā valsts iestādes, kam uzlikta funkcionāla atbildība par valdības kontu kontroli, Komisijas ierēdņiem vai citiem 1. punktā minētajiem ekspertiem sniegtu vajadzīgo palīdzību pienākumu izpildē, tostarp nodrošinot piekļuvi dokumentiem, lai apliecinātu iesniegtos datus par faktisko deficītu un parādu, un valdības kontiem. Attiecīgās valsts statistikas sistēmas konfidenciālus datus sniedz tikai Komisijai ( Eurostat ).”(6) Regulas 16. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:“2. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ierēdņi, kas atbild par faktisko datu iesniegšanu Komisijai ( Eurostat ) un to pamatā esošajiem valdības kontiem, uzņemas atbildību un rīkojas saskaņā ar principiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulas (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku* 2. pantā. Šiem pasākumiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. Dalībvalstis, vēlākais, līdz 2011. gada 31. decembrim par šiem pasākumiem paziņo Komisijai un nekavējoties ziņo par jebkuriem vēlākiem to grozījumiem.”2. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ._______________________( OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdā —priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 479/2009 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:Statistika (statistikas informācijas sagatavošana; politikas stratēģija un koordinēšana; administratīvs atbalsts)3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu29.0203 Kopienas statistikas programma 2008.–2012. gadam29.010401 Statistiskās informācijas politika — Administratīvās pārvaldības izdevumi3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsNenoteikts3.3. Budžeta informācija:Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |29.020101 | Fakult. | Dif.[7] | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 1 |29.010401 | Fakult. | Nedif.[8] | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 1 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016.g. un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a |Maksājumu apropriācijas (MA) | b |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c |Maksājumu apropriācijas | b+c |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.)* | 8.2.6 | e | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |* Komandējuma izmaksas4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu⎭ Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem⎭ Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktāGada vajadzības | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016.g. un turpmākie gadi |Kopā — cilvēkresursi | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasNesenie notikumi un jo īpaši Grieķijas valsts budžeta deficīta un parāda statistika[9] apliecināja, ka fiskālās statistikas pašreizējā sistēma nepietiekami efektīvi novērš risku, ka Komisijai, piemēram, tiks paziņoti nepareizi vai neprecīzi dati.Ja netiks veikti nekādi pasākumi šo trūkumu novēršanai, šādi gadījumi, kad atsevišķas dalībvalstis neievēro noteikumus, arī turpmāk apdraudēs pārvaldības sistēmas uzticamību gan Eiropas, gan dalībvalstu līmeņa dalībnieku vidū. Šā iemesla dēļ šobrīd šķiet piemērots un izdevīgs brīdis, lai ierosinātu konkrētus grozījumus fiskālās statistikas pārvaldībā.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaLai pareizi īstenotu Stabilitātes un izaugsmes paktu, Komisijas galvenais tiešais pienākums ir analizēt un vērtēt budžeta deficīta un parāda datus, un tā ir atbildīga par statistikas sagatavošanu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā, par pamatu ņemot dalībvalstu un kandidātvalstu sniegtos datus. Tādēļ Komisijai ir liela nozīme, jo dalībvalstis ir ieinteresētās personas.Pastiprinātā Kopienas iesaistīšanās uzlabos valstu pieeju saskaņošanu un pētīs iespējamo sinerģiju, iesaistot citu dalībvalstu ekspertus metodikas izpētes apmeklējumos.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiKomisijai ir liela atbildība sniegt neatkarīgu viedokli par datu kvalitāti saskaņā ar Māstrihtas Līgumam pievienoto protokolu un Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2009. Galvenais mērķis ir izveidot rīkus, lai kontrolētu budžeta statistikas izstrādes valsts sistēmas un samazinātu to gadījumu skaitu, kuros tiek sniegti nepareizi budžeta deficīta un parāda rādītāji (par piemēru var minēt gadījumus ar Grieķiju 2004. un 2009. gadā).Sagaidāms, ka, piemērojot drošāku un konsekventāku pieeju, tiks iegūti kvalitatīvāki dati. Par gūtajiem panākumiem liecinās sistēmas strukturālo trūkumu (sistēmiskais risks) un neuzticamu datu pienācīga konstatēšana. Divi galvenie rādītāji būs atrunu un datu grozījumu skaits Eurostat EDP paziņojumos presei, kā arī metodikas izpētes apmeklējumu skaits.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)⎭ Pārvalda centralizēti⎭ Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaSniegto datu kvalitāti uzraudzīs, piemērojot noteikumus par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā, kas pieņemti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2223/96 (EKS 95), kura ir pamatā statistikas datu ziņošanai un nodrošināšanai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā. Dalībvalstu un kandidātvalstu statistikas sistēmas salīdzinās ar sistēmām, ar kurām iegūst kvalitatīvus datus, kā noteikts rīcības kodeksā. Komisijai, Parlamentam un Padomei regulāri tiks sniegti ziņojumi par sistēmu darbību un uzraudzības procesu (apmeklētās valstis, konstatētās problēmas un paredzētie risinājumi).6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsNesenajās Padomes sanāksmēs ir secināts, ka ir jāuzlabo statistikas neatkarība un kvalitāte, un Padome ir pieprasījusi, lai Komisija iesniedz priekšlikumus šajā jomā.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Šis ir jauns pasākums.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsEurostat regulāri vērtēs Līgumu piemērošanai nepieciešamo valsts finanšu datu sniegšanas sistēmas piemērotību.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIPriekšlikums cita starpā ir uzskatāms par pasākumu, lai konstatētu un novērstu jebkādu dalībvalstu/kandidātvalstu iespējamo neatbilstību spēkā esošajiem noteikumiem. Turklāt, lai nodrošinātu pārbaužu pastāvīgu neatkarību un integritāti, tiks īstenota stingra rotācijas politika attiecībā uz personālu, kurš iesaistīts metodikas izpētes apmeklējumos konkrētās dalībvalstīs un kandidātvalstīs.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas8.2. Administratīvie izdevumi8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidiAmata veids | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/ pilna laika ekvivalents) |2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | 2015. gads | 2016. gads |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[10] (29 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |Personāls, ko finansē[11] atbilstoši 29 01 02 01 pantam (norīkoti valstu eksperti) | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 | 9 |Personāls, ko finansē[12] atbilstoši 29 01 02 02 pantam (līgumdarbinieki) | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |KOPĀ | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 | 20 |Nepieciešamos cilvēkresursus finansē no līdzekļiem, kas jau piešķirti šīs darbības pārvaldībai un/vai pārgrupēti ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā piešķirot papildu piešķīrumu vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo piešķiršanas procedūru, ņemot vērā budžeta līdzekļu ierobežojumu.8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiPiesaistītajiem darbiniekiem tiks uzdots jauns uzdevums, kuru ar Padomes regulu uzticēs Komisijai, proti, veikt padziļinātus metodikas izpētes apmeklējumus dalībvalstīs, kā arī biežāk veikt regulāros apmeklējumus. Metodikas izpētes apmeklējumus veiks, ja būs pierādījumi vai aizdomas par nepareizu datu sniegšanu un kad dalībvalstīs norisināsies nozīmīgi notikumi saistībā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu un pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (piemēram, pirms pievienošanās euro zonai).Galvenā uzmanība revīzijās būs jāpievērš atsevišķu vispārējās valdības vienību, kā arī ārpus vispārējās valdības sektora klasificēto valsts vienību valdības kontiem, kā arī šo valdības kontu izmantošanai statistikā. Konkrētāk, informācijas sniegšana attieksies uz šādiem jautājumiem/procesiem:- precīza datu pārnešana no datu avotiem uz nacionālajiem kontiem un EDP tabulām;- izmantotās detalizētās informācijas, tostarp darījumu, vērtēšana;- to datu avotu noteikšana, kuri ir pārbaudīti valsts līmenī (revīziju veic atzīta neatkarīga revīzijas iestāde) un kuri nav. Tas ir būtiski, jo vērtēšanā var pievērsties tām jomām, kuras vēl nav pārbaudītas valsts līmenī. Jomām, kuras vēl nav pārbaudītas, jānodrošina citi ticamības pierādījumi;- publisko grāmatvedības standartu piemērošanas sekmēšana, proti, palīdzība dalībvalstīm, kuras to lūdz, lai pārietu uz pārbaudītu datu un uzkrājošās grāmatvedības sistēmu valdības kontos, vēlams, ievērojot starptautiskos standartus.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas jāpieprasa nākamajās piešķiršanas procedūrās( Amata vietas, kuras jāpārgrupē ģenerāldirektorātā pēc pārbaudes, kuru pabeigs līdz 2010. gada jūlija beigām8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)n.p.8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | 2015. g. | 2016. g. un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (29 01 01) | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 | 0,732 |Personāls, ko finansē atbilstoši 29 01 02 01. un 29 01 02 02. pantam (norīkoti valstu eksperti un līgumdarbinieki) | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 | 0,977 |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 | 1,709 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiPieņemot, ka viena ierēdņa vidējās izmaksas ir 122 000 euro gadā, cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nav ietverti pamatsummā) ir 732 000 euro gadā.Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi 29 010201. pantamPieņemot, ka viena norīkota valsts eksperta vidējās izmaksas Eiropas Savienības budžetā ir 73 000 euro gadā, cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nav ietverti pamatsummā) par personālu, ko finansē atbilstoši 29 01 02. pantam, ir 657 000 euro gadā.Pieņemot, ka viena līgumdarbinieka vidējās izmaksas ir 64 000 euro gadā, cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nav ietverti pamatsummā) par personālu, ko finansē atbilstoši 29 01 02. pantam, ir 320 000 euro gadā.Nepieciešamos cilvēkresursus finansē no līdzekļiem, kas jau piešķirti šīs darbības pārvaldībai un/vai pārgrupēti ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā piešķirot papildu piešķīrumu vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo piešķiršanas procedūru, ņemot vērā budžeta līdzekļu ierobežojumu.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |29 01 02 11 01 — Komandējumi | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,55 |29 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,14 | 0,84 |29 01 02 11 03 – Komitejas |29 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |29 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (29 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,19 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 0,24 | 1,39 |Nepieciešamās administratīvās apropriācijas finansē no piešķīrumiem, kas jau piešķirti šīs darbības pārvaldībai un/vai pārgrupēti ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā piešķirot papildu piešķīrumu vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo piešķiršanas procedūru, ņemot vērā budžeta līdzekļu ierobežojumu.[1] Padomes 1996. gada 25. jūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp.).[2] Padomes 2009. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (Kodificēta versija) (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).[3] COM(2005)71.[4] Padomes 2005. gada 12. decembra Regula (EK) Nr. 2103/2005, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 3605/93 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti sakarā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).[5] Komisijas 2010. gada 8. janvāra ziņojums par Grieķijas valsts budžeta deficīta un parāda statistiku (COM(2010)1 galīgā redakcija).[6] OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.[7] Diferencētās apropriācijas.[8] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā — nedif.).[9] Komisijas 2010. gada 8. janvāra ziņojums par Grieķijas valsts budžeta deficīta un parāda statistiku (COM(2010)1 galīgā redakcija).[10] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[11] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[12] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.