               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.7.2019
            COM(2019) 600 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/276 attiecībā uz to summu pielāgojumiem no elastības instrumenta 2019. gadam, kas jāizmanto migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu gadījumā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

                  Eiropas Parlaments un Padome 2018. gada 12. decembrī nolēma izmantot elastības instrumentu 1164 miljonu EUR apmērā: 179 miljonus EUR 1.a izdevumu kategorijai “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”, lai stiprinātu galvenās konkurētspējas programmas (proti, “Apvārsnis 2020” un “Erasmus+”), un 985,6 miljonus EUR 3. izdevumu kategorijai, kā ierosinājusi Komisija.

               Komisija šodien iesniedz budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projektu
                  1
               , kas paredz samazināt saistību apropriācijas 1.a un 3. izdevumu kategorijā, tādējādi samazinot vajadzību izmantot elastības instrumentu. Šis priekšlikums ir pievienots šim BGP, un tā mērķis ir attiecīgi pielāgot no elastības instrumenta izmantotās summas, vienlaikus ievērojot izmantošanas mērķi.

               Elastības instrumenta pielāgotā izmantošana sasniegs 1090 miljonus EUR (no 1164 miljoniem EUR), no kuriem 160 miljoni EUR būs 1.a izdevumu kategorijai un 930 miljoni EUR – 3. izdevumu kategorijai.

               Ar šo ierosināto lēmumu par līdzekļu izmantošanu tiks grozīts 2018. gada 12. decembra Lēmums (ES) 2019/276
                  2
               .

               Indikatīvās maksājumu apropriācijas, kas atbilst ierosinātajai samazinātajai elastības instrumenta izmantošanai, ir izklāstītas turpmākajā tabulā:

               (miljonos euro, pašreizējās cenās)

                        Gads

                        Maksājumu apropriācijas, kas saistītas ar elastības instrumenta izmantošanu 2019. gadā

                        2019. g.

                        511,5

                        2020. g.

                        242,3

                        2021. g.

                        126,3

                        2022. g.

                        132,0

                        2023. g.

                        78,3

                        Kopā

                        1090,4

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

               ar ko groza Lēmumu (ES) 2019/276 attiecībā uz to summu pielāgojumiem no elastības instrumenta 2019. gadam, kas jāizmanto migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu gadījumā

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  3
                un jo īpaši tā 12. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Elastības instruments ir paredzēts tam, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, kurus nebūtu iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               (2)Kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  4
                11. pantā, elastības instrumentam pieejamais ikgadējais maksimālais apjoms ir 600 000 000 EUR (2011. gada cenās), kuru attiecīgā gadījumā papildina dzēstās summas, ko dara pieejamas saskaņā ar minētā panta 1. punkta otro daļu.

               (3)Eiropas Parlaments un Padome 2018. gada 12. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2019/276
                  5
                par elastības instrumenta izmantošanu 2019. finanšu gadam, pārsniedzot 1.a izdevumu kategorijas (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) maksimālo apjomu par summu 178 715 475 EUR apmērā, lai stiprinātu svarīgākās konkurētspējas programmas, un pārsniedzot 3. izdevumu kategorijas (Drošība un pilsonība) maksimālo apjomu par summu 985 629 138 EUR apmērā, lai finansētu pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības jomā.

               (4)Budžeta grozījuma Nr. 4/2019 projekts
                  6
                paredz samazināt saistību apropriācijas 1.a un 3. izdevumu kategorijā, tādējādi samazinot vajadzību izmantot elastības instrumentu. Tāpēc ir attiecīgi jāpielāgo summas, kas no elastības instrumenta izmantotas 2019. gadam. Ir jāpielāgo arī paredzamais maksājumu profils.

               (5)Tāpēc Lēmums (ES) 2019/276 būtu attiecīgi jāgroza.

               (6)Elastības instrumenta izmantošana tiek pieņemta vienlaikus ar 2019. gada budžeta grozījumiem, jo tas ļauj finansēt dažas darbības, pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas maksimālo apjomu. Lai nodrošinātu saskaņotību ar minēto grozījumu, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā pieņemšanas dienā,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmuma (ES) 2019/276 1. panta 1. punkta pirmo daļu groza šādi: “178 715 475 EUR” aizstāj ar “160 195 475 EUR”, un “985 629 138 EUR” aizstāj ar “930 188 138 EUR”; panta 2. punkta pirmās daļas a) līdz e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

               “a)
                     511 468 976 EUR 2019. gadā;

               b)
                     242 308 256 EUR 2020. gadā;

               c)
                     126 300 853 EUR 2021. gadā;

               d)
                     131 990 641 EUR 2022. gadā;

               e)
                     78 314 887 EUR 2023. gadā.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        COM(2019) 610, 2.7.2019.

                     (2)

                        OV L 54, 22.2.2019., 3. lpp.

                     (3)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (4)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2019/276 (2018. gada 12. decembris) par to, lai izmantotu elastības instrumentu nolūkā stiprināt svarīgākās programmas ES konkurētspējai un finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas (OV L 54, 22.2.2019., 3. lpp.).

                     (6)

                        COM(2019) 610, 2019. gada 2. jūlijs.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.7.2019
            COM(2019) 313 final
            2019/0147(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, saistībā ar to personu sarakstu, kas vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, paredzēto pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu

               Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un Japānu (“nolīgums”) mērķis ir liberalizēt un veicināt tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī sekmēt ciešākas ekonomiskās attiecības starp Pusēm.

               Nolīgumu Eiropas Savienības Padome noslēdza 2018. gada 20. decembrī pēc tam, kad to 2018. gada 12. decembrī bija ratificējis Eiropas Parlaments. Nolīgums stājās spēkā 2019. gada 1. februārī.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Ar nolīguma 22.1. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras sastāvā ir abu Pušu pārstāvji. Visus Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus pieņem vienprātīgi, un tos var pieņemt sanāksmē klātienē vai rakstiski (22.2. panta 3. punkts).

               Saskaņā ar nolīguma 22.1. panta 4. punkta f) apakšpunktu Apvienotā komiteja savā pirmajā sanāksmē 2019. gada 10. aprīlī pieņēma Šķīrējtiesas reglamentu un Šķīrējtiesnešu ētikas kodeksu, kā minēts nodaļas par domstarpību izšķiršanu 21.30 pantā.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Saskaņā ar 21.9. panta 1. punktu Apvienotā komiteja izveido arī sarakstu ar vismaz deviņām personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem (“paredzētais akts”).

               Šo Apvienotās komitejas lēmumu saskaņā ar nolīguma 22.1. panta 2. punktu principā būtu bijis jāpieņem tās pirmajā sanāksmē. Tomēr to saskaņā ar nolīguma 22.2. panta 3. punktu var izdarīt arī rakstiski.

               Saskaņā ar 21.9. panta 1. punktu saraksts sastāv no trīs daļām: viena daļa katrai Pusei un viena – personas, kas nav nevienas Puses valstspiederīgie un kas var pildīt šķīrējtiesas priekšsēdētāja pienākumus. Katrā no šīm daļām iekļauj vismaz trīs personas. Priekšsēdētāja kandidātu saraksta daļās sagatavošanai vai atjaunināšanai katra Puse var ierosināt ne vairāk kā trīs kandidātus.

               Starp Pusēm ir sagatavots saraksta projekts ar piecpadsmit personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Šajā Padomes lēmuma priekšlikumā tiek noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, saistībā ar to personu sarakstu, kas vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem, pieņemšanu.

               Starp Pusēm ir sagatavots saraksta projekts ar piecpadsmit personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Saraksts atbilst nolīguma 21.9. panta 1. punkta prasībām, saskaņā ar kurām katrā saraksta daļā iekļauj vismaz trīs personas. ES saraksta daļā ir četras personas, bet Japānas saraksta daļā ir piecas personas, un saraksta daļā ar kopīgi pieņemtajiem priekšsēdētāju kandidātiem ir sešas personas.

               Šo dokumentu pieņemšana ir būtiska, lai nodrošinātu nolīguma 21. nodaļas (Domstarpību izšķiršana) noteikumu darbību un tādējādi panāktu nolīguma netraucētu īstenošanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu.

               Akts, ko Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. No nolīguma 102. panta izriet, ka paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma tiesiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               2019/0147 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 2018. gada 20. decembra Lēmumu (ES) 2018/1907
                  2
                Savienība noslēdza Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (“nolīgums”), un tas stājās spēkā 2019. gada 1. februārī. Saskaņā ar nolīguma 22.1. panta 4. punktu Apvienotā komiteja nodrošina šā nolīguma pareizu un efektīvu darbību.

               (2)Nolīguma 21.9. panta 1. punktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja savā pirmajā sanāksmē sagatavo sarakstu ar vismaz deviņām personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Saskaņā ar nolīguma 22.2. panta 3. punktu Apvienotās komitejas lēmumus var pieņemt arī rakstiski.

               (3)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, jo paredzētais lēmums Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        OV L 330, 27.12.2018., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.7.2019
            COM(2019) 313 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               PROJEKTS

               APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2019,

               KAS PIEŅEMTS SASKAŅĀ AR EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN JAPĀNU

               (datums)

               par tāda saraksta izveidi, kurā ir

               personas, kas vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā 2018. gada 17. jūlijā Tokijā parakstīto Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu un jo īpaši tā 21.9. panta 1. punktu un 22.2. panta 3. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.Ar šo izveido pielikumā ietverto sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               (Vieta) …, (datums) …

                        Apvienotās komitejas vārdā –

                        Japānas ārlietu ministrs

                        ES pārstāvis

               PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESNEŠU SARAKSTS,

               KAS MINĒTS NOLĪGUMA 21.9. PANTA 1. PUNKTĀ

               Eiropas Savienības ierosinātie šķīrējtiesneši

               1.Pieter Jan KUIJPER

               2.Laurence BOISSON DE CHAZOURNES

               3.Giorgio SACERDOTI

               4.Hélène RUIZ FABRI

               Japānas ierosinātie šķīrējtiesneši

               1.Akio SHIMIZU

               2.Ichiro ARAKI

               3.Shotaro OSHIMA

               4.Kozo KAWAI

               5.Hironobu SAKAI

               Priekšsēdētāji

               1.Merit JANOW (Amerikas Savienotās Valstis)

               2.David UNTERHALTER (Dienvidāfrika)

               3.Christian HAEBERLI (Šveice)

               4.Armand DE MESTRAL (Kanāda)

               5.William DAVEY (Amerikas Savienotās Valstis)

               6.Jennifer A. HILLMAN (Amerikas Savienotās Valstis)


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.9.2019
            COM(2019) 432 final
            2019/0204(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz informācijas apmaiņu ar mērķi novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza minēto nolīgumu, ietekmi

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma mērķis

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses
                  1
               , lai pieņemtu paredzēto lēmumu par informācijas apmaiņu ar Maroku ar mērķi novērtēt 2018. gada 25. oktobra nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza minēto nolīgumu
                  2
               , ietekmi

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES un Marokas asociācijas nolīgums

               Ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“asociācijas nolīgums”), tika izveidota brīvās tirdzniecības zona starp Eiropas Savienību un Maroku, pamatojoties uz savstarpēju tarifu liberalizāciju tirdzniecībā ar rūpniecības, lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem.  Ar to tika izveidota brīvās tirdzniecības zona, kas Marokai garantē ļoti plašu preferenciālu piekļuvi ES tirgum. Nolīgums stājās spēkā 2000. gada 1. martā.

               Ar 2019. gada 28. janvāra Lēmumu (ES) 2019/217
                  3
                Padome apstiprināja to, ka tiek noslēgts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, paredzot piemērot arī Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem asociācijas nolīgumā ietvertās tarifa preferences.

               2.2.ES un Marokas Asociācijas komiteja

               ES un Marokas Asociācijas komiteja ir struktūra, kas izveidota ar asociācijas nolīgumu un kas ir atbildīga par nolīguma īstenošanu. Tai ir arī lēmumu pieņemšanas pilnvaras saistībā ar nolīguma pārvaldību. Asociācijas komiteja lēmumus pieņem, Pusēm vienojoties. Sanāksmju starplaikā, ja abas Puses par to vienojas, tā var pieņemt lēmumus, izmantojot rakstisko procedūru.

               2.3.ES un Marokas Asociācijas komitejas paredzētais akts

               ES un Marokas Asociācijas komitejai ir jāpieņem lēmums par Padomes 2019. gada 28. janvārī apstiprinātā nolīguma ietekmes, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, novērtēšanas kārtību un konkrētāk par ieguvumiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un Rietumsahāras dabas resursu izmantošanu (“paredzētais akts”).  Pieņemšanai jānotiek ne vēlāk kā divus mēnešus pēc minētā nolīguma stāšanās spēkā.

               Paredzētā akta mērķis ir noteikt kārtību, kādā Puses apmainās ar informāciju, lai varētu novērtēt, kāda ietekme ir asociācijas nolīgumā paredzēto tarifa preferenču piemērošanai Rietumsahāras ražojumiem.

               Paredzētais akts Pusēm kļūs saistošs saskaņā ar nolīguma 83. panta 2. punktu, kas paredz, ka: “Lēmumus pieņem, Pusēm vienojoties, un tie ir saistoši Pusēm, kurām jāveic to īstenošanai vajadzīgie pasākumi.”

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

                  Kopš asociācijas nolīguma stāšanās spēkā tajā paredzētās tirdzniecības preferences tika de facto piemērotas Rietumsahāras – teritorijas, kam nav savas pārvaldes, – izcelsmes ražojumiem. Eiropas Savienības Tiesa ar 2016. gada 21. decembra spriedumu lietā C-104/16 P
                     4
                   ir nospriedusi, ka asociācijas nolīgumu, kas noslēgts starp ES un Maroku, Rietumsahārai nepiemēro.

                  Līdz ar to nevarēja turpināt Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem de facto piemērot asociācijas nolīgumā un tā protokolos noteiktās tirdzniecības preferences. Tomēr divpusējos nolīgumus starp Eiropas Savienību un Maroku ar konkrētiem nosacījumiem var attiecināt uz Rietumsahāru, ja pastāv attiecīgs juridiskais pamats.

                  Padome 2017. gada 29. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar mērķi nodrošināt juridisko pamatu, lai piešķirtu preferences Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem, un pieņēma sarunu norādes. 2017. gadā notika divas sarunu kārtas. Sarunu vadītāji nolīguma projektu parafēja 2018. gada 31. janvārī. Puses nolīgumu parakstīja 2018. gada 25. oktobrī. Padome 2019. gada 28. janvārī pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas pieņēma lēmumu par Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, noslēgšanu, tādējādi nodrošinot juridisko pamatu tam, lai Rietumsahāras izcelsmes ražojumiem piemērotu tādas pašas tarifa preferences kā Marokas izcelsmes ražojumiem.

                  Grozījumi asociācijas nolīguma attiecīgajos protokolus ļauj piešķirt Savienības tarifa preferences, pamatojoties uz vietējo iedzīvotāju ieguvumu un cilvēktiesību ievērošanas novērtēšanu.

                  Atbilstīgi Padomes norādījumiem 2017. gada 29. maijā pieņemtajās sarunu norādēs Komisijas dienesti novērtēja nolīguma iespējamo ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši saistībā ar attiecīgo iedzīvotāju grupu ieguvumiem un Rietumsahāras (“attiecīgās teritorijas”) dabas resursu izmantošanu. Šis novērtējums jo īpaši attiecas uz tirdzniecības plūsmām no Rietumsahāras un konkrētāk uz zivsaimniecības produktiem, lauksaimniecības produktiem un fosfātiem. Tā pamatā ir pagātnes datu analīze, kā arī nākotnes prognozes. Šis novērtējums liecina, ka ES un Marokas asociācijas nolīgumā paredzēto tarifa preferenču piešķiršanai ir bijusi pozitīva ietekme uz attiecīgajiem iedzīvotājiem un ka šai ietekme nākotnē būtu jāturpinās un pat jāpalielinās. Ietekmes novērtējums ir iekļauts ziņojumā, kuru Komisijas dienesti 2018. gada 11. jūnijā
                     5
                   sagatavoja kopīgi ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) par labumu, ko Rietumsahāras iedzīvotājiem sniegtu tarifa preferenču attiecināšana uz Rietumsahāras izcelsmes izstrādājumiem, un par apspriešanos ar šiem iedzīvotājiem.

                  Lai uzraudzītu nolīguma ietekmi uz attiecīgajiem iedzīvotājiem un dabas resursu izmantošanu attiecīgajās teritorijās, nolīgumā īpaši paredzēta piemērota sistēma un procedūra, lai ļautu Pusēm, izmantojot regulāru informācijas apmaiņu, novērtēt nolīguma ietekmi tā īstenošanas laikā. Eiropas Savienība un Maroka vienojās vismaz reizi gadā savstarpēji apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā, kas izveidota saskaņā ar ES un Marokas asociācijas nolīgumu. Šā priekšlikuma mērķis ir izstrādāt šīs nolīgumā paredzētās novērtēšanas kārtību, lai to varētu pieņemt Asociācijas komiteja.

                  Informācijas apmaiņa atbilst minētā Komisijas un EĀDD ziņojuma mērķim.

                  Attiecībā uz ietekmi uz teritorijas ekonomiku līdz šim pieejamā informācija galvenokārt attiecas uz lauksaimniecību un zivsaimniecību, taču preferences attiecas uz visiem ražojumiem – līdz ar to dati, ar kuriem jāapmainās, var mainīties, ņemot vērā Rietumsahārā notiekošās darbības. Turklāt informācijas apmaiņā uzmanība tiek vērsta ne tikai uz ekonomiskajiem aspektiem (proti, ieguvumiem), bet tai jāļauj arī veikt plašāku novērtējumu, tostarp saistībā ar tādiem aspektiem kā ilgtspējīga attīstība un ietekme uz dabas resursu izmantošanu.

                  Papildus nolīgumā paredzētajai informācijas apmaiņai Maroka ir piekritusi izveidot mehānismu, lai vāktu statistikas datus par Rietumsahāras izcelsmes ražojumu eksportu uz ES, kuri ik mēnesi būs pieejami Komisijai un dalībvalstu muitas iestādēm.

                  Visbeidzot, 2018. gada 25. oktobra nolīgumā vārds “savstarpēji” uzsver, ka informācijas apmaiņa nav vienpusēja. Tāpēc, pamatojoties uz jau esošajām informācijas sistēmām, Maroka varēs pieprasīt informāciju no Eiropas Savienības par konkrētu Marokai interesējošu ražojumu kategoriju ražošanu un tirdzniecību.

                  Šis priekšlikums atbilst pašreizējai tirdzniecības politikai. Turklāt tas ir arī saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas vispārējiem mērķiem un vispārējo Savienības politiku attiecībā uz Maroku, kurā paredzēts stiprināt privileģēto partnerību ar šo valsti, neskarot tās procedūras rezultātu, ko attiecībā uz Rietumsahāru veic Apvienoto Nāciju Organizācija.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ES un Marokas Asociācijas komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses.

               Aktam, kuru tiek aicināta pieņemt Asociācijas komiteja, būs juridiskas sekas. No nolīguma 83. panta izriet, ka paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautisko tiesību normām.

               Plānotais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 3. punkts un 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.PAREDZĒTĀ AKTA PUBLICĒŠANA

               Ņemot vērā, ka ar Asociācijas komitejas aktu tiks papildināts Asociācijas komitejas reglaments, tas tūlīt pēc pieņemšanas ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0204 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz informācijas apmaiņu ar mērķi novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza minēto nolīgumu, ietekmi

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu un 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (“Asociācijas nolīgums”), Savienības vārdā tika noslēgts ar Padomes un Komisijas 2000. gada 24. janvāra Lēmumu 2000/204/EK, EOTK
                  7
                un stājās spēkā 2000. gada 1. martā.

               (2)Ar 2019. gada 28. janvāra Lēmumu (ES) 2019/217 Padome apstiprināja to, ka tiek noslēgts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu asociācijas nolīguma 1. un 4. protokolā (“1. un 4. protokola grozījumi”)
                  8
               , paredzot piemērot arī Rietumsahāras ražojumiem asociācijas nolīgumā ietvertās tarifa preferences.

               (3)Ar asociācijas nolīguma 81. pantu tiek izveidota Asociācijas komiteja, kas ir atbildīga par nolīguma pārvaldību. Ievērojot minētā nolīguma 83. pantu, Asociācijas komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus par nolīguma pārvaldību, kā arī lēmumus jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras.

               (4)Asociācijas komitejai divu mēnešu laikā pēc 1. un 4. protokola grozījumu stāšanās spēkā ir jāpieņem lēmums par minētā nolīguma ietekmes, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, novērtēšanas kārtību un konkrētāk par ieguvumiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un Rietumsahāras (“attiecīgās teritorijas”) dabas resursu izmantošanu.

               (5)Ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, jo paredzētais lēmums ir Savienībai saistošs.

               (6)Lai uzraudzītu minētā nolīguma ietekmi uz attiecīgajiem iedzīvotājiem un dabas resursu izmantošanu attiecīgajās teritorijās, nolīgumā īpaši paredzēta piemērota sistēma un procedūra, lai ļautu Pusēm, izmantojot regulāru informācijas apmaiņu, novērtēt nolīguma ietekmi tā īstenošanas laikā. Eiropas Savienība un Maroka vienojās vismaz reizi gadā savstarpēji apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā, kas izveidota saskaņā ar ES un Marokas asociācijas nolīgumu. Tāpēc ir lietderīgi izstrādāt šīs novērtēšanas kārtību, lai to varētu pieņemt Asociācijas komiteja.

               (7)Informācijas apmaiņa atbilst mērķim, kāds ir ziņojumam, kuru Komisijas dienesti 2018. gada 11. jūnijā sagatavoja kopīgi ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) par labumu, ko Rietumsahāras iedzīvotājiem sniegtu tarifa preferenču attiecināšana uz Rietumsahāras izcelsmes izstrādājumiem, un par apspriešanos ar šiem iedzīvotājiem
                  9
               .

               (8)Attiecībā uz ietekmi uz teritorijas ekonomiku līdz šim pieejamā informācija galvenokārt attiecas uz lauksaimniecību un zivsaimniecību, taču preferences attiecas uz visiem ražojumiem – līdz ar to dati, ar kuriem jāapmainās, var mainīties, ņemot vērā Rietumsahārā notiekošās darbības. Turklāt informācijas apmaiņā uzmanība tiek vērsta ne tikai uz ekonomiskajiem aspektiem (proti, ieguvumiem), bet tai jāļauj arī veikt plašāku novērtējumu, tostarp saistībā ar tādiem aspektiem kā ilgtspējīga attīstība un ietekme uz dabas resursu izmantošanu.

               (9)Maroka ir arī piekritusi atsevišķi izveidot mehānismu, lai vāktu statistikas datus par Rietumsahāras izcelsmes ražojumu eksportu uz ES, kuri ik mēnesi būs pieejami Komisijai un dalībvalstu muitas iestādēm.

               (10)Pamatojoties uz jau esošajām informācijas sistēmām, Maroka varēs pieprasīt informāciju no Eiropas Savienības par konkrētu Marokai interesējošu ražojumu kategoriju ražošanu un tirdzniecību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Marokas Asociācijas komitejā, kura izveidota ar 81. pantu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, ir balstīta uz minētās Asociācijas komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm un Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.

                     (2)

                        OV L 34, 6.2.2019., 4. lpp.

                     (3)

                        OV L 34, 6.2.2019., 1. lpp.

                     (4)

                        Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedums lietā Padome/Front Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.

                     (5)

                        Komisijas dienestu darba dokuments (SWD (2018) 346 final), kas pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam par to, lai noslēgtu Eiropas Savienības un Marokas Karalistes nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (COM (2018) 481 final).

                     (6)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome (OIV), C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        OV L 70, 18.3.2000., 1. lpp.

                     (8)

                        OV L 34, 6.2.2019., 4. lpp.

                     (9)

                        SWD(2018) 346 final.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.9.2019
            COM(2019) 432 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, attiecībā uz informācijas apmaiņu ar mērķi novērtēt nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko groza minēto nolīgumu, ietekmi

               PROJEKTS

               ES UN MAROKAS ASOCIĀCIJAS KOMITEJAS
               LĒMUMS NR. ../.....

               (datums)

               par informācijas apmaiņu starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai novērtētu 2018. gada 25. oktobra nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ietekmi

               ES UN MAROKAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

               ņemot vērā 2018. gada 25. oktobra Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses,

               ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu 1996. gada 26. februāra nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, un jo īpaši tā 83. pantu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par grozījumu izdarīšanu 1. un 4. protokolā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, stājās spēkā 2019. gada 19. jūlijā.

               (2)Ar šo nolīgumu Rietumsahāras (“attiecīgās teritorijas”) izcelsmes ražojumiem, kurus kontrolē Marokas Karalistes muitas iestādes, tiek piemērotas tādas pašas tirdzniecības preferences kā tās, ko Eiropas Savienība piešķir ražojumiem, uz kuriem attiecas asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti.

               (3)Ievērojot partnerības principu un lai ļautu Pusēm novērtēt nolīguma ietekmi, jo īpaši uz ilgtspējīgu attīstību, un konkrētāk ieguvumus attiecīgajiem iedzīvotājiem un attiecīgo teritoriju dabas resursu izmantošanu, Eiropas Savienība un Maroka ir vienojušās vismaz reizi gadā apmainīties ar informāciju Asociācijas komitejā.

               (4)Šā novērtējuma īpašā kārtība ir jāpieņem Asociācijas komitejā ne vēlāk kā divus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.
                     Lai Puses varētu novērtēt nolīguma ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību tā piemērošanas laikā, Eiropas Savienība un Marokas Karaliste vienojas par turpmāko.

               -
                     Eiropas Savienība un Maroka apmainās ar datiem, ko uzskata par būtiskiem galvenajās attiecīgajās darbības nozarēs, kā arī ar statistikas, ekonomikas, sociālo un vides informāciju, jo īpaši par nolīguma sniegtajiem ieguvumiem attiecīgajiem iedzīvotājiem un attiecīgo teritoriju dabas resursu izmantošanu. Attiecīgās informācijas saraksts ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.

               -
                     Šī apmaiņa notiks, pamatojoties uz rakstisku paziņojumu, ko nosūta ne vēlāk kā divus mēnešus pirms Asociācijas komitejas sanāksmes; šim paziņojumam var sekot pieprasījumi sniegt skaidrojumus un papildu jautājumi par šajā lēmumā noteiktajām tēmām, un tos jānosūta ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms sanāksmes.

               2.
                     Turklāt, ievērojot partnerības principu un lai Puses varētu novērtēt nolīguma ietekmi, Puses vienojas, ka Maroka, pamatojoties uz jau esošajām informācijas sistēmām, var pieprasīt Eiropas Savienībai informāciju par konkrētu Marokai īpaši interesējošu ražojumu kategoriju ražošanu un tirdzniecību. Eiropas Savienība un Marokas Karaliste vienojas par turpmāko.

               -
                     Maroka savu pieprasījumu Eiropas Savienībai nosūtīs rakstiski trīs mēnešus pirms Asociācijas komitejas sanāksmes.

               -
                     Apmaiņa notiks, pamatojoties uz rakstisku paziņojumu, ko Eiropas Savienība nosūta ne vēlāk kā divus mēnešus pirms Asociācijas komitejas sanāksmes; šim paziņojumam var sekot pieprasījumi sniegt skaidrojumus un papildu jautājumi, un tos jānosūta ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms sanāksmes.

               3.
                     Puses Asociācijas komitejā katru gadu līdz (xx) apmainās ar saviem attiecīgajiem secinājumiem.

               4.
                     Protokolu, kas ietver Asociācijas komitejas secinājumus, Puses apstiprina viena mēneša laikā pēc sanāksmes.

               2. pants

               Pielikums ir šā lēmuma sastāvdaļa.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Asociācijas komiteja.

               [Rabātā][Briselē], 2019. gada [x/x/]

               ES un Marokas Asociācijas komitejas vārdā –

               PIELIKUMS

               Informācija, uz kuru attiecas nolīgumā paredzētā informācijas apmaiņa

               Informācijai, ar kuru apmainās, jāļauj īstenot ziņojumu, kuru Komisijas dienesti 2018. gada 11. jūnijā sagatavoja kopīgi ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD)
                  1
                un kurā tika norādīts uz Rietumsahāras iedzīvotāju ieguvumiem no tarifa preferenču attiecināšanas uz attiecīgo teritoriju izcelsmes ražojumiem. Tāpat informācijas apmaiņā jāietver detalizēta informācija, kas ļauj novērtēt nolīguma ietekmi tā īstenošanas laikā, tostarp vispārīga informācija par attiecīgajām teritorijām un to iedzīvotājiem. Šī informācija ir paredzēta vienīgi tam, lai veiktu novērtējumu un izstrādātu minētā Komisijas dienestu un EĀDD ziņojuma atjauninājumus. Attiecīgās informācijas piemēri ir šādi.

               1.Vispārīga informācija

               Sociālā statistika par attiecīgajām teritorijām, kuru ražojumus kontrolē Marokas Karalistes muitas iestādes, piemēram, dati par iedzīvotājiem (ja iespējams, pēc vecuma un dzimuma), nodarbinātība (absolūtais skaits, to nodarbināto skaits, kuri atkarīgi no eksporta un eksporta uz ES), algu līmenis, tautas attīstības indekss, izglītība (piemēram, izglītības iestāžu, vietu un skolēnu skaits, līdzdalības līmenis izglītībā), veselības aprūpe (piemēram, slimnīcu, gultu un ārstu skaits), pamatpakalpojumi (piemēram, dzeramā ūdens un elektroenerģijas pieejamība), nabadzības līmenis, transports.

               Ekonomiskā statistika par attiecīgajām teritorijām, piemēram, ikgadējais IKP pieaugums un IKP uz vienu iedzīvotāju, svarīgās nozares, produkcijas apjoms, eksporta un eksporta uz Eiropas Savienību procentuālā daļa.

               Vides statistika par attiecīgajām teritorijām, piemēram: dabas resursu un jo īpaši ūdens resursu izmantošana, atkritumu apstrāde (lauksaimniecībā, kalnrūpniecībā), zivju krājumu ilgtspējīga apsaimniekošana, piesārņojums.

               2.Dati par galvenajām ekonomikas nozarēm, kurās notiek eksports

               Sevišķi lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē, kā arī citās nozarēs, kurās notiek eksports no attiecīgajām teritorijām uz Eiropas Savienību, šādi dati:

               - ražošana pa ražojumu veidiem (piemēram, tomāti, melones u. c.) un pa sugām (zivsaimniecībā),

               -izmantotās platības (gan apūdeņotās platības, gan siltumnīcas) un novāktie apjomi,

               -eksports uz Eiropas Savienību (un attiecīgā gadījumā uz citiem galamērķiem) pēc apjoma un vērtības,

               -pārstrādes uzņēmumi pēc nozares un veiktās darbības,

               -nodarbinātība (īslaicīga vai pastāvīga), ko tieši vai netieši rada šī darbība un šie uzņēmumi (transports, piegādātāji, uzglabāšana u. c.),

               -pasākumi, kas nodrošina resursu, tostarp ūdens resursu, ilgtspējīgu apsaimniekošanu (vidējais ūdens patēriņš un ūdens apgādes avoti).

               3.Projekti, kas jau norisinās

               Projekti, kas jau norisinās un kam ir ievērojama ietekme uz attiecīgo teritoriju attīstību, tostarp teritoriju ilgtspējīgu attīstību (atjaunojamo energoresursu enerģija, dabas resursu saprātīga apsaimniekošana).

               4.Cita būtiska informācija

               Jebkura informācija, kas ļauj novērtēt to vietējo ekonomikas dalībnieku darbību, uz kuriem attiecas nolīgums, piemēram, par uzņēmumu sociālo atbildību.

               Kā paredzēts sarakstē starp Komisiju un Marokas Karalistes vēstniecību 2018. gada 6. decembrī, Maroka izveido mehānismu, lai vāktu informāciju par eksportu, uz ko attiecas asociācijas nolīgums, kurš grozīts ar vēstuļu apmaiņu, un šis mehānisms nodrošinās sistemātisku un regulāru informāciju un katru mēnesi darīs pieejamus precīzus datus, kuri sniegs Eiropas Savienībai un tās dalībvalstu kompetentajām iestādēm pārredzamu un uzticamu informāciju par šā eksporta uz Savienību (pa reģioniem) izcelsmi.

               5.Eiropas Savienības sniegtā informācija

               Informācija par konkrētu ražojumu, ko eksportē uz Maroku, tirdzniecību apjoma un vērtības ziņā, un, ciktāl šādi dati ir pieejami, par to ražošanu.

                     (1)

                        “Ziņojums par labumu, ko Rietumsahāras iedzīvotājiem sniegtu tarifa preferenču attiecināšana uz Rietumsahāras izcelsmes izstrādājumiem, un par apspriešanos ar šiem iedzīvotājiem”, publicēts 11.6.2018., SWD (2018) 346 final.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.9.2020
            COM(2020) 570 final
            2020/0261(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (OIV)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) 2020. gada 27. novembra ģenerālajā asamblejā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar OIV rezolūcijām, kuras paredzēts pieņemt minētajā pasākumā un kuras var radīt tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES īpašais statuss OIV

               Patlaban OIV sastāvā ir 47 valstis, un 20 no tām ir Savienības dalībvalstis. ES nav OIV locekle. Tomēr kopš 2017. gada 20. oktobra OIV ir piešķīrusi Savienībai OIV reglamenta 4. pantā noteikto īpašo statusu, kas dod Savienībai tiesības iesaistīties komisiju, apakškomisiju un ekspertu grupu darbā un apmeklēt ģenerālās asamblejas un izpildkomitejas sanāksmes.

               2.2.OIV

               Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir zinātniska un tehniska starpvaldību organizācija, kas darbojas vīnkopības, vīna, vīna dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu vīnkopības produktu nozarē. OIV mērķi ir: i) informēt par pasākumiem, kuri atbild uz ražotāju, patērētāju un citu vīnkopības un vīna produktu nozarē iesaistīto dalībnieku bažām, ii) palīdzēt citām starptautiskām organizācijām, kas strādā pie standartizācijas, un iii) veicināt pašreizējo metožu un standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā.

               2.3.Paredzētais OIV akts

               Nākamā OIV ģenerālā asambleja notiks Parīzē 2020. gada 27. novembrī. Šajā sakarā un pamatojoties uz diskusijām ekspertu grupā, kas risinājās 2020. gada jūnija videosanāksmēs, sagaidāms, ka ģenerālās asamblejas darba kārtībā pieņemšanas nolūkā būs iekļautas šādas rezolūcijas, kas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūcija OENO-TECHNO 19-659 (projekts), ar ko atjaunina attiecīgās vīndarības metodes. Rezolūcijas OENO-TECHNO 17-614A, 17-614B un 18-634 (projekti), ar kurām nosaka jaunas vīndarības metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013
                  1
                80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūcija OENO-MICRO 16-594B (projekts), ar ko nosaka jaunu vīndarības metodi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šī rezolūcija radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūcija OENO-SPECIF 18-643 (projekts), ar ko izveido monogrāfiju absorbējošu stirola-divinilbenzola lodīšu identificēšanas specifikāciju noteikšanai, rezolūcija OENO-SPECIF 18-644 (projekts), ar ko nosaka kalcija sulfāta identificēšanas specifikācijas, un rezolūcija OENO-SPECIF 18-645 (projekts), ar ko paredz kālija poliaspartāta vidējās molekulmasas noteikšanas metodi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/934
                  2
                9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūcijas OENO-SCMA 17-618 un 17-620 (projekti), ar kurām nosaka jaunas analīzes metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               Paredzams, ka līdzīgi kā iepriekš šī OIV ģenerālās asamblejas darba kārtība vēl nav galīga un tiks papildināta ar citām rezolūcijām, kas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās. Lai nodrošinātu ģenerālās asamblejas darba efektivitāti un vienlaikus ievērotu Līgumu noteikumus, šo priekšlikumu Komisija laikus papildinās vai grozīs, lai [Savienības vārdā] ieņemamo nostāju Padome varētu pieņemt arī attiecībā uz šīm citām rezolūcijām.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Par rezolūciju projektiem, kas tiks nodoti balsošanai nākamajā OIV ģenerālajā asamblejā, ir notikušas plašas diskusijas starp vīna nozares zinātniskajiem un tehniskajiem ekspertiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs ar vīna standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā un izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
                  3
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir zinātniska un tehniska starpvaldību organizācija, kas darbojas vīnkopības, vīna, vīna dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu vīnkopības produktu nozarē. Patlaban OIV sastāvā ir 47 valstis, un 20 no tām ir Savienības dalībvalstis. ES nav OIV locekle. Tomēr kopš 2017. gada 20. oktobra OIV ir piešķīrusi Savienībai OIV reglamenta 4. pantā noteikto īpašo statusu, kas dod Savienībai tiesības iesaistīties komisiju, apakškomisiju un ekspertu grupu darbā un apmeklēt ģenerālās asamblejas un izpildkomitejas sanāksmes.

               Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/934, dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas rada tiesiskas sekas Savienības tiesību normās. Tāpēc Savienības nostāja attiecībā uz minētajām rezolūcijām un saistībā ar jautājumiem, kas ir tās kompetencē, būtu jāpieņem Padomei, un dalībvalstīm, kuras ir OIV locekles, minētā nostāja būtu jāpauž OIV sanāksmēs, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto rezolūciju projekti galvenokārt attiecas uz vīna standartu harmonizāciju un līdz ar to – uz kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. pantam, lasītam sasaistē ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Neattiecas.

               2020/0261 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (OIV)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu, lasītu sasaistē ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) nākamajā ģenerālajā asamblejā 2020. gada 27. novembrī izskatīs un, iespējams, pieņems rezolūcijas, kurām būs juridiskas sekas LESD 218. panta 9. punkta nozīmē.

               (2)Savienība nav OIV locekle. Tomēr 2017. gada 20. oktobrī OIV ir piešķīrusi Savienībai īpašo statusu, kas noteikts OIV reglamenta 4. pantā.

               (3)20 dalībvalstis ir OIV locekles. Minētajām dalībvalstīm ir iespēja ierosināt grozījumus OIV rezolūciju projektos, un nākamajā OIV ģenerālajā asamblejā 2020. gada 27. novembrī tās tiks lūgtas pieņemt vairākus OIV rezolūciju projektus.

               (4)Tāpēc Savienības nostāja attiecībā uz minētajām rezolūcijām un saistībā ar jautājumiem, kas ir tās kompetencē, būtu jāpieņem Padomei, un dalībvalstīm, kuras ir OIV locekles, minētā nostāja būtu jāpauž OIV sanāksmēs, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

               (5)Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013
                  5
                un Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2019/934
                  6
               , dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas radīs tiesiskas sekas.

               (6)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai, kad tā atļauj konkrētu vīndarības metodi, ir jāņem vērā OIV ieteiktie un publicētie vīndarības paņēmieni un analīzes metodes.

               (7)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai, kad tā nosaka analīzes metodes vīna nozares produktu sastāva noteikšanai, ir jāpamatojas uz attiecīgajām metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas Savienības izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               (8)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 90. panta 2. punktā noteikts, ka Savienībā importētajiem vīna nozares produktiem jābūt ražotiem saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras Savienībā atļautas saskaņā ar minēto regulu vai, pirms šāda atļauja saņemta, jābūt ražotiem saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV.

               (9)Deleģētās regulas (ES) 2019/934 9. panta 1. punktā noteikts, ka tad, ja Komisija nav noteikusi vīndarības metodēs izmantojamās vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas, jāpiemēro tās specifikācijas, kas ar atsauci uz OIV kodeksa punktiem norādītas minētās regulas I pielikuma A daļas 2. tabulas 4. slejā.

               (10)Rezolūcija OENO-TECHNO 19-659 (projekts) atjaunina attiecīgās vīndarības metodes. Rezolūcijas OENO-TECHNO 17-614A, 17-614B un 18-634 (projekti) nosaka jaunas vīndarības metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas.

               (11)Rezolūcija OENO-MICRO 16-594B (projekts) nosaka jaunas vīndarības metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šī rezolūcija radīs tiesiskas sekas.

               (12)Rezolūcijās OENO-SPECIF 18-643, 18-644 un 18-645 (projekti) ir noteiktas vīndarības metodēs izmantotu konkrētu vielu identificēšanas specifikācijas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Deleģētās regulas (ES) 2019/934 9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas.

               (13)Rezolūcijas OENO-SCMA 17-618 un 17-620 (projekti) nosaka jaunas analīzes metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas.

               (14)Vīna nozares zinātniskie un tehniskie eksperti ir plaši apspriedušies par šiem rezolūciju projektiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs ar vīna standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā un izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

               (15)Lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu sarunās pirms OIV ģenerālās asamblejas sanāksmes, dalībvalstīm, kas ir OIV locekles, vajadzētu būt tiesīgām vienoties par izmaiņām minētajās rezolūcijās ar nosacījumu, ka šādas izmaiņas nemaina rezolūciju būtību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības nostāja ir izklāstīta pielikumā, un šo nostāju OIV ģenerālajā asamblejā 2020. gada 27. novembrī, rīkojoties kopīgi Savienības interesēs, pauž dalībvalstis, kuras ir OIV locekles.

               2. pants

               1.Ja 1. pantā minēto nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms OIV sanāksmēm vai to laikā, dalībvalstis, kas ir OIV locekles, lūdz balsošanu OIV ģenerālajā asamblejā atlikt uz tik ilgu laiku, līdz ir noteikta Savienības nostāja, kurā ņemti vērā jaunie elementi.

               2.Dalībvalstis, kas ir OIV locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pēc viedokļu saskaņošanas, īpaši uz vietas, un bez turpmāka Padomes lēmuma, ar kuru nosaka Savienības nostāju, drīkst vienoties par tādām izmaiņām pielikumā uzskaitīto rezolūciju projektos, kuras nemaina rezolūciju būtību.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (2)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934 (2019. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to realizēšanu, un OIV punktu publicēšanu (OV L 149, 7.6.2019.,1.–52. lpp.).

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (4)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (6)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/934 (2019. gada 12. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 papildina attiecībā uz vīnogu audzēšanas apgabaliem, kuros spirta koncentrāciju var paaugstināt, atļautajām vīndarības metodēm un ierobežojumiem, kas piemērojami vīnkopības produktu ražošanai un konservācijai, minimālo spirta procentuālo daudzumu attiecībā uz blakusproduktiem un to realizēšanu, un OIV punktu publicēšanu (OV L 149, 7.6.2019.,1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.9.2020
            COM(2020) 570 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (OIV)

               PIELIKUMS

               Dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, atbalsta tikai šādus 7. pakāpē esošus rezolūciju projektus par vīndarības metodēm, par vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijām un par analīzes metodēm, ar kurām nosaka vīna nozares produktu saturu, neizslēdzot iespēju, ka šos projektus vēlāk pārskata, pamatojoties uz jaunu informāciju:

               –OENO-TECHNO 17-614A – Misas apstrāde, izmantojot adsorbējošas stirola-divinilbenzola lodītes

               –OENO-TECHNO 17-614B – Vīna apstrāde, izmantojot adsorbējošas stirola-divinilbenzola lodītes

               –OENO-TECHNO 18-634 – Vīnogu apstrāde ar pulsējošiem elektriskiem laukiem (PEF)

               –OENO-TECHNO 19-659 – 3.3.14. lapas atjauninājums. Apstrāde ar celulozes sveķiem (karboksimetilceluloze)

               –OENO-MICRO 16-594B – Savvaļas mikroorganismu izskaušana misā, izmantojot nepārtrauktos augstspiediena procesus (ultraaugstspiediena homogenizācija jeb UHPH)

               –OENO-SPECIF 18-643 – Monogrāfija par adsorbējošām stirola-divinilbenzola lodītēm

               –OENO-SPECIF 18-644 – Monogrāfija par kalcija sulfātu

               –OENO-SPECIF 18-645 – Kālija poliaspartāta vidējās molekulmasas noteikšanas metode

               –OENO-SCMA 17-618 – Glikozes, ābolskābes, etiķskābes, fumārskābes, šikimskābes un sorbīnskābes kvantitatīvai noteikšanai vīnā, izmantojot kvantitatīvo kodolmagnētiskās rezonanses spektrometriju (1H NMR)

               –OENO-SCMA 17-620 – Alkilfenolu noteikšana vīnā ar gāzu hromatogrāfiju-masspektrometriju (GC-MS vai GC-MS/MS)