               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.12.2018
            COM(2018) 797 final
            2018/0409(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saskaņā ar 54. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi
                  1
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm ārējo robežu pārvaldības jomā. Šajā sakarībā tā var veikt darbības pie ārējām robežām, iesaistot vienu vai vairākas dalībvalstis un kādu trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts vismaz vienai no minētajām dalībvalstīm, pēc vienošanās ar minēto kaimiņvalsti, tostarp minētās trešās valsts teritorijā.

               Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgums ietver visus aspektus, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības. Tajā jo īpaši nosaka operācijas apmēru un vienību dalībnieku civiltiesisko atbildību un kriminālatbildību, uzdevumus un pilnvaras. Ar statusa nolīgumu nodrošina, ka šo operāciju laikā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības.

               Pamatojoties uz Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, Eiropas Komisija ar Serbijas Republiku ir risinājusi sarunas par nolīgumu par darbībām, ko Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra veic Serbijas Republikā (“statusa nolīgumu”), lai izveidotu tiesisko regulējumu, kas, izstrādājot operatīvos plānus, ļautu nekavējoties rīkoties, ja būs vajadzīga ātra reakcija. Lai gan migrācijas plūsmas šajā reģionā ir daudz mazākas nekā 2015. un 2016. gadā, organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo jauniem apstākļiem gan savus neatbilstīgu migrantu tirdzniecības maršrutus, gan arī metodes. Noslēdzot šādu statusa nolīgumu, Serbijas Republikas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, daudz labāk spēs ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm.

               Pievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir juridisks instruments, kas vajadzīgs, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku.

               Komisija 2017. gada 21. februārī saņēma Padomes atļauju sākt sarunas ar Serbijas Republiku par statusa nolīgumu par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Sarunas par statusa nolīgumu tika sāktas 2017. gada 7. aprīlī, un to otrā kārta notika 2017. gada 11. maijā. Visbeidzot, vienošanās tika panākta 2018. gada 3. augustā. Statusa nolīgumu 2018. gada 20. septembrī Belgradā parafēja migrācijas, iekšlietu un pilsonības komisārs D. Avramopuls un Serbijas Republikas iekšlietu ministrs N. Stefanovičs.

               Komisija uzskata, ka Padomes sarunu norādēs izvirzītie mērķi ir sasniegti un statusa nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.

               Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.

               •Saskaņotība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pašlaik sešpadsmit dalībvalstīm ir spēkā divpusēji nolīgumi ar Serbijas Republiku. Tie ietver virkni tādu kopīgu pasākumu kā robežpārbaudes, novērošanu, patrulēšanu atgriešanu utt. Starp Serbijas Republikas Iekšlietu ministriju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru jau ir izveidots darba režīms, kurā jo īpaši ir ietverta Serbijas robežpolicijas pārstāvju regulāra dalība Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētās kopīgās operācijās novērotāju statusā dalībvalstu teritorijā pēc vienošanās ar uzņēmēju dalībvalsti.

               •Saskaņotība ar citām Savienības politikas jomām

               Eiropas programma migrācijas jomā
                  2
                balstās uz četriem pīlāriem. Viens no tiem ir robežu pārvaldība. Tas nozīmē, ka tiks labāk pārvaldītas ES ārējās robežas, jo īpaši solidarizējoties ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas pie ārējām robežām, un tiks uzlabota robežšķērsošanas efektivitāte. Pastiprināta Serbijas Republikas robežkontrole pozitīvi ietekmēs arī ES ārējās robežas, jo īpaši Bulgārijas, Horvātijas, Ungārijas un Rumānijas ārējās robežas, kā arī Serbijas Republikas robežas. Turpmāka drošības nostiprināšana pie ārējām robežām ir arī saskaņā ar Eiropas Drošības programmu
                  3
               .

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma Padomes lēmumam juridiskais pamats ir LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts saistībā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               Tas, kas Eiropas Savienība noslēdz statusa nolīgumu, ir skaidri paredzēts Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.

               Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienības ekskluzīvā kompetencē ir noslēgt starptautisku nolīgumu, ja tā slēgšana ir paredzēta Savienības leģislatīvajā aktā. Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punkts paredz šāda statusa nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un attiecīgo trešo valsti. Tāpēc pievienotais nolīgums ar Serbijas Republiku ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               Lai noslēgtu šo nolīgumu saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) un v) apakšpunktu, ir vajadzīga Eiropas Parlamenta piekrišana.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Ņemot vērā to, ka organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo savus maršrutus un metodes neatbilstīgu migrantu tirdzniecībā, ir nepieciešama ES iesaistīšanās, lai uzlabotu kontroli pie Serbijas Republikas robežām. Statusa nolīguma noslēgšana ir nepieciešama, lai Serbijas Republikas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, varētu ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm. Tas pēkšņa neatbilstīgu migrantu pieplūduma gadījumā ļaus Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai izvietot Serbijas Republikā Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem ar Eiropas Parlamenta piekrišanu. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Sarunām par statusa nolīgumu ietekmes novērtējums nav bijis nepieciešams.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Tā kā šis būs jauns nolīgums, nav iespējams veikt esošo instrumentu izvērtējumu vai atbilstības pārbaudes.

               •Pamattiesības

                  Statusa nolīgumā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina, ka tiek aizsargātas to personu pamattiesības, kuras ietekmē to vienības dalībnieku darbības, kas ir iesaistīti Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētajā darbībā.

                  Noteikumi par pamattiesībām ir sīkāk paskaidroti 5. punktā “Citi elementi”.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Statusa nolīgumam kā tādam nav finansiālas ietekmes. Patiesībā izmaksas radīs reālā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību izvietošana, kas notiks, pamatojoties uz operatīvo plānu un attiecīgo dotāciju nolīgumu; tās sedz no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras budžeta. Statusa nolīgumā paredzētās turpmākās operācijas finansēs, izmantojot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pašu resursus.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Komisija nodrošinās statusa nolīguma īstenošanas pienācīgu uzraudzību.

               Serbijas Republika un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kopīgi izvērtē katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, Serbijas Republika un dalībvalstis, kas piedalās konkrētā darbībā, katras darbības beigās sagatavo ziņojumu par to, kā piemēroti nolīguma noteikumi, tostarp noteikumi par personas datu apstrādi.

               •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Nolīguma piemērošanas joma

               Saskaņā ar šo nolīgumu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var izvietot Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības, kurām ir īstenošanas pilnvaras Serbijas Republikā, kopīgu operāciju un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu veikšanai. Lai gan šis nolīgums nepaplašina darbības jomu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi (“EK un Serbijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgums”)
                  4
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienībām, veicot īpašas atgriešanas darbības, ir atļauts palīdzēt Serbijas Republikai identificēt personas, kuras jāuzņem atpakaļ Serbijas Republikā saskaņā ar EK un Serbijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības Serbijas Republikas teritorijā var izvietot tikai reģionos, kas robežojas ar ES ārējām robežām, un vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras tajās Serbijas Republikas teritorijās, kuras norādītas operatīvajā plānā.

               Darbības uzsākšana

               Aģentūra var ierosināt iniciatīvu darbības uzsākšanai. Serbijas Republikas kompetentās iestādes var pieprasīt aģentūrai apsvērt darbības uzsākšanu. Lai veiktu darbību, ir vajadzīga Serbijas Republikas kompetento iestāžu un aģentūras piekrišana.

               Operatīvais plāns

               Pirms katras kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma aģentūrai un Serbijas Republikai ir jāsaskaņo operatīvais plāns. Operatīvais plāns ir jāsaskaņo arī ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.

               Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus.

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               Parasti vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām. Viņi ievēro Serbijas Republikas tiesību aktus.

               Serbijas Republikas teritorijā vienības darbojas tikai saskaņā ar Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas darbinieku norādījumiem un to klātbūtnē.

               Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki valkā savas uniformas, redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai Serbijas Republikas valsts iestādes varētu tos nepārprotami identificēt, tie līdzi nēsā akreditācijas dokumentu.

               Vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar to piederības dalībvalsts tiesību aktiem un Serbijas Republikas tiesību aktiem. Serbijas Republikas iestādes iepriekš paziņo aģentūrai par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem.

               Vienības dalībnieki ar savas valsts un Serbijas Republikas iestāžu piekrišanu, Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar Serbijas Republikas tiesību aktiem var pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Serbijas Republikas iestādes var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku arī tad, ja tās robežsargu nav klāt. Vienības dalībnieki drīkst izmantot ieročus tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams pašaizsardzībai pret dzīvību apdraudošu tūlītēju uzbrukumu, kas vērsts pret viņiem pašiem vai citu personu, saskaņā ar Serbijas tiesību aktiem.

               Serbijas Republikas kompetentās iestādes var pēc pieprasījuma paziņot attiecīgu informāciju, kas ietverta valsts datubāzēs, vienības dalībniekiem, ja tas nepieciešams to uzdevumu veikšanai. Aģentūra var arī paziņot Serbijas kompetentajām iestādēm informāciju, kas nepieciešama operatīvo mērķu sasniegšanai.

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               Gan aģentūra, gan Serbijas Republikas iestādes var apturēt vai izbeigt darbību, ja tās uzskata, ka otra puse neievēro nolīguma noteikumus vai operatīvo plānu.

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               Attiecībā uz visām darbībām, kas veiktas, pildot oficiālas funkcijas (“pildot dienesta pienākumus”), vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju, bet šāda imunitāte uz tiem neattiecas par pārkāpumiem, kas izdarīti, “nepildot dienesta pienākumus”.

               Operatīvajā plānā ir precīzi norādītas darbības, uz kurām attiecas imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju.

               Gadījumā, ja tiek pausts pieņēmums par iespējamu noziedzīgu nodarījumu, ko izdarījuši vienības dalībnieki, aģentūras izpilddirektors pirms tiesvedības uzsākšanas apliecina Serbijas Republikas kompetentajām tiesu iestādēm, vai attiecīgā darbība ir veikta, pildot oficiālās funkcijas. Aģentūras izpilddirektors pieņem lēmumu pēc tam, kad ir rūpīgi pārbaudīts attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, kura ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citus attiecīgos dalībniekus, un Serbijas Republikas kompetento iestāžu faktu izklāsts.

               Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.

               Tāds pats regulējums attiecas uz vienības dalībnieku civiltiesisko un administratīvo atbildību.

               Dalībvalsts, kas ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku, var atcelt vienību dalībnieku imunitāti pret Serbijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               Nolīgumā ir paredzēts mehānisms kaitējumu atlīdzināšanai. Šāda kompensācijas mehānisma pamatā ir 42. pants Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, atbildīga ir Serbijas Republika. Ja kaitējumu ir nodarījis iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai nepildot dienesta pienākumus, Serbijas Republika var pieprasīt aģentūras izpilddirektoram, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju. Ja aģentūras personāls nodara kaitējumu, Serbijas Republika var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk kriminālprocesu vai civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, kas vajadzīgs to oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               Par aģentūrai sniegtajiem pakalpojumiem vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Serbijas Republikā. Tie Serbijas Republikā ir atbrīvoti arī no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai to dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Serbijas Republikas.

               Serbijas Republikas iestādes ļauj ievest un izvest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem.

               Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamats uzskatīt, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieku personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Serbijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.

               Akreditācijas dokuments

               Aģentūra, sadarbojoties ar Serbijas Republiku, identificēšanas nolūkos attiecībā pret Serbijas Republikas iestādēm, izsniedz vienības dalībniekiem akreditācijas dokumentu, kas apliecina šā dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kuras tam piešķirtas ar šo nolīgumu un operatīvo plānu. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot Serbijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas; darbības beigās to nodod aģentūrai. Aģentūra nodrošinās kompetentajām Serbijas iestādēm akreditācijas dokumenta paraugu pirms nolīguma piemērošanas sākuma un ikreiz, kad veidne tiek mainīta.

               Pamattiesības

               Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visi pasākumi, kas skar šīs pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               Katrai pusei ir jābūt sūdzību mehānismam, ar kura palīdzību izskatīt iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko izdarījis tās personāls. Aģentūra ir izveidojusi Regulas (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 72. pantā minēto sūdzību mehānismu, un tādējādi tā izpilda šo pienākumu. Serbijas Republikas Ombuds (“pilsoņu tiesību aizstāvis”) varētu izskatīt šādus iespējamos pārkāpumus, izņemot gadījumus, ja Serbijas Republikas iestādes nolemj izveidot mehānismu, kurš ir īpaši paredzēts tam, lai izskatītu sūdzības, kas iesniegtas saskaņā ar šo nolīgumu.

               Personas datu apstrāde

               Vienības dalībnieki apstrādā personas datus, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi ar noteikumiem, kas piemērojami aģentūrai un ES dalībvalstīm. Personas datu apstrāde, ko veic Serbijas Republikas iestādes, notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Serbijas Republikas iestādes katras darbības beigās sagatavo kopīgu ziņojumu par vienības dalībnieku veikto personas datu apstrādi. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram, kā arī Serbijas Republikas personas datu aizsardzības kompetentajai iestādei. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības inspektors ziņo aģentūras izpilddirektoram.

               Domstarpības un interpretācija

               Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Serbijas Republikas kompetento iestāžu pārstāvji un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar Serbijas Republiku.

               Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp Serbijas Republiku un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura robežojas ar Serbijas Republiku.

               Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai

               Serbijas Republikas kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai ir Iekšlietu ministrija. Eiropas Savienībai tā ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Kopīgās deklarācijas

               Abas puses ņem vērā, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra palīdzēs Serbijas Republikai efektīvi kontrolēt savu robežu ar jebkuru valsti, kas nav Eiropas Savienības dalībniece, izmantojot citus līdzekļus, kuri nav Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību, kam ir īstenošanas pilnvaras, izvietošana.

               Abas puses vienojas, ka nedz šis nolīgums, nedz arī kāda darbība, ko veikušas puses, vai kas veiktas to vārdā, tostarp operatīvo plānu izstrādāšana vai līdzdalība pārrobežu sadarbībā, nekādā veidā neietekmē Serbijas un Eiropas Savienības dalībvalstu teritoriju statusu un delimitāciju, uz kuru attiecas starptautiskie tiesību akti.

               Tāpat nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā ir atspoguļota Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas ciešā iesaistīšanās Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               2018/0409 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu),

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  5
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes (...) Lēmumu 2018/XXX par nolīguma slēgšanu [...] [...] parakstīja nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“statusa nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (2)Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624
                  6
                54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiek izvietotas trešā valstī, lai veiktu darbības, kurās vienību dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras, vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgumam būtu jāietver visi aspekti, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības.

               (3)Atbilstīgi statusa nolīgumam Serbijas Republikas teritorijā saskaņā ar operatīvo plānu var ātri izvietot Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības un reaģēt uz pašreizējām izmaiņām migrācijas plūsmās piekrastes maršrutā, kā arī sniegt palīdzību ārējo robežu pārvaldībā un cīņā pret neatbilstīgu migrantu tirdzniecību.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  7
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  8
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)Tādēļ statusa nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts nolīgums starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“nolīgums”).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā veikt nolīguma 13. panta 2. punktā paredzēto paziņošanu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        OV L 334, 19.12.2007., 46. lpp.

                     (5)

                        OV C […], […]., […]. lpp.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.12.2018
            COM(2018) 797 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un SERBIJAS REPUBLIKA,

               turpmāk “puses”,

               TĀ KĀ var rasties situācijas, kurās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp ES dalībvalstīm un Serbijas Republiku, tostarp Serbijas Republikas teritorijā,

               TĀ KĀ būtu jāizveido tiesiskais regulējums statusa nolīguma veidā attiecībā uz situācijām, kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību dalībniekiem var būt īstenošanas pilnvaras Serbijas Republikas teritorijā,

               TĀ KĀ puses, īstenojot šo statusa nolīgumu, pienācīgi ņem vērā pievienotās deklarācijas,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, īstenojot visas darbības Serbijas Republikas teritorijā, būtu pilnībā jāievēro pamattiesības,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. pants

               Nolīguma darbības joma

               1. Šis nolīgums ietver visus Serbijas Republikas un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras sadarbības aspektus, kas nepieciešami Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbību veikšanai, kuras varētu norisināties Serbijas Republikas teritorijā un attiecībā uz kurām Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību dalībniekiem var būt īstenošanas pilnvaras.

               2.Šis nolīgums nepaplašina darbības jomu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (“ES un Serbijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgums”). Saistībā ar atgriešanas operācijām, kā tās definētas 2. panta d) punktā, šis nolīgums attiecas tikai uz operatīvā atbalsta sniegšanu atgriešanas operācijām, kuras tiek veiktas saskaņā ar ES un Serbijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               3.Šis nolīgums attiecas uz Serbijas Republiku. Šis nolīgums neattiecas uz Kosovu
                  1
               *.

               2. pants

               Definīcijas

               Nolīgumā piemēro šādas definīcijas:

               a)
                     “darbība” ir kopīga operācija, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums vai atgriešanas operācija;

               b)
                     “kopīga operācija” ir darbība, kuras mērķis ir apkarot nelegālu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību vai arī pastiprināt tehnisko un operatīvo palīdzību pie Serbijas Republikas ārējām robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti un kura norisinās Serbijas Republikas teritorijā;

               c)
                     “ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums” ir darbība, kuras mērķis ir ātri reaģēt situācijā, kad pastāv konkrētas un nesamērīgi lielas problēmas pie Serbijas Republikas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, un kura uz ierobežotu laiku norisinās Serbijas Republikas teritorijā;

               d)
                     “atgriešanas operācija” ir operācija, kuru organizē un koordinē aģentūra un kurā ir iesaistīts vienas vai vairāku dalībvalstu sniegts tehniskais un operatīvais atbalsts, un kuras laikā personas, par kurām ir pieņemts galīgais lēmums par atgriešanu, no vienas vai vairākām dalībvalstīm piespiedu kārtā vai brīvprātīgi tiek atgrieztas Serbijas Republikā saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti;

               e)
                     “robežkontrole” ir personu, ceļošanas dokumentu, transportlīdzekļu un priekšmetu kontrole, ko veic, šķērsojot valsts robežu, un kas ietver robežpārbaudes robežšķērsošanas vietās un robežuzraudzību starp robežšķērsošanas vietām;

               f)
                     “vienības dalībnieks” ir vai nu aģentūras darbinieks, vai robežsargu vienības dalībnieks un cits attiecīgais darbinieks no iesaistītajām dalībvalstīm, tostarp robežsargi un citi attiecīgi darbinieki, kurus dalībvalstis norīkojušas uz aģentūru un kuri jāizvieto operācijas laikā;

               g)
                     “dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

               h)
                     “piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras robežsargs vai cits attiecīgs darbinieks ir vienības dalībnieks;

               i)
                     “personas dati” ir jebkuri dati, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; un identificējama persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, t. i., unikālu pilsoņa identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai fiziskajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes parametrus;

               j)
                     “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas piedalās operācijā Serbijas Republikā, nodrošinot tehnisko aprīkojumu, robežsargus un citus attiecīgus darbiniekus, kuri izvietoti kā daļa no vienības;

               k)
                     “aģentūra” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi.

               3. pants

               Darbības un operatīvā plāna uzsākšana

               1. Aģentūra var izteikt iniciatīvu Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm uzsākt darbību. Serbijas Republikas kompetentās iestādes var pieprasīt aģentūrai apsvērt darbības uzsākšanu.

               2. Lai veiktu darbības, ir vajadzīga gan Serbijas Republikas kompetento iestāžu, gan arī aģentūras piekrišana.

               3. Vienotajā operatīvajā plānā aģentūra un Serbijas Republika vienojas par katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu. Eiropas Komisija nodrošina, ka tiek ievēroti Regulas par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 54. panta 3. punkta noteikumi.

               Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus. Kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējumu veic kopīgi ar Serbijas Republikas kompetento iestādi un aģentūru.

               4. pants

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               1.Vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām.

               2.Vienības dalībnieki ievēro Serbijas Republikas normatīvos aktus.

               3.Vienības dalībnieki var veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras Serbijas Republikas teritorijā tikai saskaņā ar Serbijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgu policijas ierēdņu norādījumiem un tikai viņu klātbūtnē. Serbijas Republikas kompetentā iestāde vienībai vajadzības gadījumā dod norādījumus saskaņā ar operatīvo plānu. Serbijas Republikas kompetentā iestāde var atļaut vienību dalībniekiem rīkoties tās vārdā pastāvīgi ar nosacījumu, ka vispārējā atbildība un vadības un kontroles funkcijas paliek vienmēr dežūrējošo Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas ierēdņu pārziņā.

               Aģentūra ar sava koordinatora palīdzību var paziņot Serbijas Republikas kompetentajai iestādei savu viedokli par vienībai sniegtajiem norādījumiem. Tādā gadījumā Serbijas Republikas kompetentā iestāde ņem vērā šo viedokli un pēc iespējas to ievēro.

               Gadījumos, kad vienībai sniegtie norādījumi neatbilst operatīvajam plānam, koordinators nekavējoties ziņo aģentūras izpilddirektoram. Izpilddirektors var veikt atbilstošus pasākumus, tostarp apturēt vai izbeigt darbību.

               4.Vienības dalībnieki, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, valkā savas uniformas. Vienības dalībnieki nēsā vismaz redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Identificēšanas nolūkos attiecībā pret Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm vienības dalībnieki vienmēr nēsā līdzi 7. pantā minēto akreditācijas dokumentu.

               5.Veicot uzdevumus, vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar piederības dalībvalsts tiesību aktiem. Serbijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas informē aģentūru par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem. Aģentūra iepriekš iesniedz Serbijas Republikas kompetentajai iestādei sarakstu par vienības dalībnieku dienesta ieročiem, proti, informāciju par ieroču veidu un sērijas numuru, kā arī par munīcijas veidu un daudzumu.

               6.Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībniekiem ar piederības dalībvalsts un Serbijas Republikas piekrišanu Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas ierēdņu klātbūtnē un saskaņā ar Serbijas Republikas tiesību aktiem ir atļauts pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Serbijas Republika var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku, ja Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas ierēdņu nav klāt. Vienības dalībnieki drīkst izmantot ieročus tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams pašaizsardzībai pret dzīvību apdraudošu tūlītēju uzbrukumu, kas vērsts pret viņiem pašiem vai citu personu, saskaņā ar Serbijas Republikas tiesību aktiem.

               7.Serbijas Republikas kompetentā iestāde var pēc pieprasījuma paziņot attiecīgu informāciju, kas ietverta valsts datubāzēs, vienības dalībniekiem, ja tas ir nepieciešams operatīvajā plānā norādīto operatīvo mērķu sasniegšanai un darbību īstenošanai. Vienības dalībniekiem var paziņot tikai to informāciju par attiecīgajiem faktiem, kas ir nepieciešama to uzdevumu veikšanai un pilnvaru īstenošanai. Aģentūra var paziņot Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm attiecīgu informāciju, kas ir nepieciešama operatīvajā plānā norādīto operatīvo mērķu sasniegšanai un kopīgo darbību īstenošanai.

               8. Operatīvajā plānā norādīto operatīvo mērķu sasniegšanas un darbību īstenošanas nolūkā Serbijas Republikas kompetentā iestāde un vienības dalībnieki var apmainīties ar citu informāciju un konstatējumiem.

               9. Lēmuma 1. un 3.–6. punktā minētie vienības dalībnieki nav aģentūras dalībnieki.

               5. pants

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               1. Ja Serbijas Republika pienācīgi neīsteno šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, aģentūras izpilddirektors darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to rakstiski ir informējis Serbijas Republikas kompetento iestādi. Izpilddirektors informē Serbijas Republikas kompetento iestādi par attiecīgajiem iemesliem.

               2. Ja aģentūra vai jebkura iesaistītā dalībvalsts pienācīgi neīsteno šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, Serbijas Republika darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi aģentūru. Serbijas Republikas kompetentā iestāde informē aģentūru par attiecīgajiem iemesliem.

               3. Aģentūras izpilddirektors vai Serbijas Republika var apturēt vai izbeigt darbību jo īpaši gadījumos, kad tiek pārkāptas pamattiesības, netiek ievērots neizraidīšanas princips vai datu aizsardzības noteikumi.

               4. Darbības izbeigšana neietekmē tiesības vai pienākumus, kas rodas, piemērojot šo nolīgumu vai operatīvo plānu pirms šādas izbeigšanas.

               6. pants

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               1. Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, kurus atļauts veikt saskaņā ar 6. punktu.

               2. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Gadījumā, ja pastāv pieņēmums, ka vienības dalībnieks ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu, šā nolīguma 12. panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi.

               Aģentūras izpilddirektors, pēc piederības dalībvalsts un Serbijas Republikas faktu izklāstu rūpīgas izskatīšanas un pamatojoties uz abu pušu sniegto informāciju, apliecina, vai attiecīgā darbība ir veikta, vienības dalībniekam pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Ja aģentūras izpilddirektors apliecina, ka darbība ir veikta, vienības dalībniekam pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros, vienības dalībniekam ir imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               3. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Serbijas Republikas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Ja kāda tiesa ierosina civiltiesvedību pret vienības dalībniekiem, šā nolīguma 12. panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde par to nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi.

               Aģentūras izpilddirektors, pēc piederības dalībvalsts un Serbijas Republikas faktu izklāstu rūpīgas izskatīšanas un pamatojoties uz abu pušu sniegto informāciju, apliecina, vai attiecīgā darbība ir veikta, vienības dalībniekam pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Ja aģentūras izpilddirektors apliecina, ka darbība ir veikta, vienības dalībniekam pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros, vienības dalībniekam ir imunitāte pret Serbijas Republikas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               4. Saskaņā ar 2. un 3. punktu piederības dalībvalsts vajadzības gadījumā var atcelt vienības dalībnieku imunitāti pret Serbijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               5. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.

               6.Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros, Serbijas Republika ir atbildīga par jebkuru kaitējumu.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Serbijas Republika ar izpilddirektora starpniecību var pieprasīt, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ, vai, ja vienības dalībnieks, kurš ir aģentūras darbinieks, darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Serbijas Republika var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Ja Serbijas Republikā kaitējums radies force majeure dēļ, ne Serbijas Republika, ne iesaistītā dalībvalsts, ne aģentūra nenes nekādu atbildību.

               7. Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk kriminālprocesu vai civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālajām funkcijām. Vienības dalībnieku īpašumu, par ko aģentūras izpilddirektors apliecina, ka tas ir vajadzīgs minētā personāla oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt, izpildot tiesas nolēmumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               8. Vienības dalībnieku imunitāte pret Serbijas Republikas jurisdikciju neatbrīvo tos no attiecīgo piederības dalībvalstu jurisdikcijas.

               9.  Attiecībā uz vienības dalībnieku sniegtiem pakalpojumiem aģentūrai vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Serbijas Republikā.

               10. Vienības dalībnieki Serbijas Republikā ir atbrīvoti no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai piederības dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Serbijas Republikas.

               11. Serbijas Republika saskaņā ar normatīvajiem aktiem, ko tā var pieņemt, ļauj ievest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem. Serbijas Republika arī ļauj šādus priekšmetus eksportēt.

               12. Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamats uzskatīt, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieku personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Serbijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               7. pants

               Akreditācijas dokuments

               1. Aģentūra sadarbībā ar Serbijas Republiku katram vienības dalībniekam izsniedz dokumentu Serbijas Republikas oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un vienā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām identificēšanas nolūkos attiecībā pret Serbijas Republikas valsts iestādēm un nolūkā apliecināt šāda dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kas minētas šā nolīguma 4. pantā un operatīvajā plānā. Dokumentā ir iekļauti šādi dati par dalībnieku: vārds, uzvārds un valstspiederība; dienesta pakāpe vai amata nosaukums; nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā un uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā. Tajā arī norāda, ka šā dokumenta turētājam ir tiesības veicamo darbību laikā uzturēties Serbijas Republikas teritorijā bez papildu procedūrām.

               2. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot Serbijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.

               3. Akreditācijas dokumentu darbības beigās nodod aģentūrai.

               4. Aģentūra pirms šā nolīguma piemērošanas sākuma un ikreiz, kad veidne tiek mainīta, sniedz Serbijas Republikas kompetentajai iestādei 1. punktā minētā akreditācijas dokumenta paraugu.

               8. pants

               Pamattiesības

               1. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, viņi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas dēļ. Visi pasākumi, ko darbinieki veic, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, un kas skar pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               2. Ikviena puse izmanto pastāvošo mehānismu, lai izskatītu iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko tās personāls varētu būt veicis, pildot savas oficiālās funkcijas tādas kopīgas operācijas, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma vai atgriešanas operācijas laikā, uz kuru attiecas šis nolīgums.

               9. pants

               Personas datu apstrāde

               1. Personas datu apstrādi veic tikai tad, ja tas ir nepieciešams šā nolīguma īstenošanai Serbijas Republikā, aģentūrā vai iesaistītajās dalībvalstīs.

               2. Personas datu apstrāde, ko veic Serbijas Republikas kompetentā iestāde, notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               3. Uz personas datu apstrādi administratīvos nolūkos, ko veic aģentūra un iesaistītā(-ās) dalībvalsts(-is), tostarp nosūtot personas datus uz Serbijas Republiku, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, un Regulas (ES) 2016/1624 45. panta 2. punktā minētie aģentūras pieņemtie pasākumi Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai.

               4. Gadījumā, ja apstrāde ietver personas datu nosūtīšanu, dalībvalstis un aģentūra personas datu nosūtīšanas brīdī uz Serbijas Republikas kompetento iestādi norāda ikvienu vispārīgu vai konkrētu ierobežojumu piekļuvei šiem datiem vai to izmantošanai, tostarp attiecībā uz pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu nosūtīšanas, tad tās attiecīgi informē Serbijas Republikas kompetento iestādi.

               5. Personas datus, kas darbības laikā savākti un apstrādāti administratīvos nolūkos, aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Serbijas Republikas kompetentā iestāde var apstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem.

               Šā nolīguma īstenošanas nolūkā Serbijas Republikas kompetentā iestāde glabā saskaņā ar šo pantu savāktos un apstrādātos datus. Reģistrē šādus datus: vārds un uzvārds, dzimšanas datums, dzimšanas vieta, izcelsmes valsts, personas vai citu dokumentu numurs un veids, datu apstrādes vieta un laiks un datu vākšanas un apstrādes iemesls.

               Reģistrētos datus glabā trīs gadus no to ievākšanas dienas.

               6. Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Serbijas Republika katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par 1.–5. punkta piemērošanu. Šo ziņojumu nosūta Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm, aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības amatpersonai. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības amatpersona sniedz ziņojumu aģentūras izpilddirektoram.

               10. pants

               Domstarpības un interpretācija

               1. Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Serbijas Republikas kompetentās iestādes un aģentūras pārstāvji.

               2. Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm un Eiropas Komisiju.

               3. Panta 1. un 2. punkta nolūkā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un Eiropas Komisija pastāvīgi sazinās ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.

               11. pants

               Saistība ar citiem starptautiskajiem pienākumiem

               Šis nolīgums neskar Serbijas Republikas vai Eiropas Savienības saistības, kas uzņemtas, pamatojoties uz starptautiskajiem līgumiem un nolīgumiem, saskaņā ar vispārpieņemtiem starptautisko tiesību principiem, un neskar to piemērošanu.

               12. pants

               Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai

               1. Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai Serbijas Republikā ir Iekšlietu ministrija.

               2. Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai Eiropas Savienībā ir aģentūra.

               13. pants

               Nolīguma stāšanās spēkā, darbības laiks, apturēšana un izbeigšana

               1. Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā, kad sākas otrais mēnesis pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās iekšējās juridiskās procedūras.

               3. Nolīgumu var izbeigt vai apturēt, pusēm rakstiski vienojoties vai vienpusēji pēc vienas puses iniciatīvas. Šādā gadījumā puse, kas vēlas to izbeigt vai apturēt, par to rakstiski paziņo otrai pusei ar diplomātisko kanālu starpniecību.

               Apturēšana stājas spēkā pēc desmit (10) darba dienām pēc paziņojuma saņemšanas.

               Nolīguma darbība tiek izbeigta otrā mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas mēnesim.

               4. Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, nosūta Eiropas Savienības gadījumā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Serbijas Republikas gadījumā Serbijas Republikas Ārlietu ministrijai.

               Vieta: …, datums: ….

               Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un serbu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 2. PANTA B) PUNKTU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra palīdzēs Serbijas Republikai efektīvi kontrolēt savu robežu ar jebkuru valsti, kas nav Eiropas Savienības dalībniece, izmantojot citus līdzekļus, kuri nav Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību, kam ir īstenošanas pilnvaras, izvietošana.

               Kopīgā deklarācija par teritoriju statusu un delimitāciju

               Ne šis nolīgums, ne arī darbības, ko veikušas puses, vai kas veiktas to vārdā, tostarp operatīvo plānu izstrādāšana vai līdzdalība pārrobežu sadarbībā, nekādā veidā neietekmē Serbijas teritoriju un to teritoriju, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, statusu un delimitāciju, uz kuru attiecas starptautiskie tiesību akti.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Serbijas Republika, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

                     (1)
                  *Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.3.2019
            COM(2019) 109 final
            2019/0059(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10840/14

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) gadskārtējās sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencija

               Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencijas (CAMLR konvencija) mērķis ir saglabāt, arī racionāli izmantot, Antarktikas jūras dzīvos resursus, kas ir Antarktikas ekosistēmas daļa. Konvencija stājās spēkā 1982. gada 7. aprīlī.

               Savienība
                  1
                un vairākas tās dalībvalstis
                  2
                ir CAMLR konvencijas līgumslēdzējas puses.

               2.2.Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija

               Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR) ir struktūra, kas izveidota ar CAMLR konvenciju, un tās uzdevums ir pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanu, arī to racionālu izmantošanu. Šajā nolūkā tā izstrādā, pieņem un pārskata saglabāšanas pasākumus, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               Savienība kā CCAMLR locekle ir tiesīga piedalīties tās lēmumu pieņemšanā un balsot par tiem. CCAMLR lēmumus parasti pieņem vienprātīgi.

               2.3.CCAMLR lēmumi

               CCAMLR tiekas vismaz reizi gadā. Tā pieņem saglabāšanas pasākumus, kas pamatojas uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju un reglamentē jūras dzīvo resursu izmantošanu Antarktikā.

               Saskaņā ar CAMLR konvencijas IX panta 6. punktu pasākumus locekļiem paziņo tūlīt pēc gadskārtējās sanāksmes, un pēc 180 dienām pasākumi kļūst saistoši. Locekļiem, kuri 90 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas iebilst pret pasākumu, minētais pasākums nav saistošs.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               CCAMLR gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2014. gada 25. jūnija Lēmumu 10840/14, kurā izklāstīta Savienības nostāja CCAMLR 2014.–2018. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī CCAMLR specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               Lēmums 10840/14 paredz Savienības nostājas pārskatīšanu pirms gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc šajā priekšlikumā, kas aizstās Lēmumu 10840/14, ir izklāstīta Savienības nostāja CCAMLR 2019.–2023. gada periodā.

               Lēmumā 10840/14 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  4
               . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.

               Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  5
               , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  6
                un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
                  7
               .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  8
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               CCAMLR ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, CAMLR konvenciju.

               Akti, kurus CCAMLR ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Saskaņā ar CAMLR konvencijas X panta 6. punktu tie ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām un, tā kā CCAMLR lēmumi var papildināt, grozīt vai aizstāt pienākumus, kas noteikti esošajos ES tiesību aktos, var būtiski ietekmēt tādu tiesību aktu saturu kā:

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  9
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  10
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  11
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 600/2004, ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija
                  12
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā
                  13
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1035/2001, ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu
                  14
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza CAMLR konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Padomes Lēmums 10840/14, kas aptver 2014.–2018. gada periodu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0059 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10840/14

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 81/691/EEK
                  15
                Eiropas Kopiena ir noslēgusi Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvenciju (CAMLR konvencija), kas stājās spēkā 1982. gada 7. aprīlī un ar ko izveidota Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR). Arī Apvienotā Karaliste, Beļģija, Francija, Itālija, Polija, Spānija, Vācija un Zviedrija ir CAMLR konvencijas līgumslēdzējas puses. Grieķija, Nīderlande un Somija ir CAMLR konvencijas līgumslēdzējas puses, bet nav CCAMLR locekles.

               (2)Saskaņā ar CAMLR konvencijas IX panta 1. punktu CCAMLR ir atbildīga par to, lai tās gadskārtējās sanāksmēs tiktu pieņemti saglabāšanas pasākumi, kas izstrādāti, lai nodrošinātu Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanu, arī racionālu izmantošanu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  16
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  17
                un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
                  18
               , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  19
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CCAMLR sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā, jo CCAMLR pieņemtie saglabāšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  20
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  21
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  22
               , Padomes Regula (EK) Nr. 600/2004
                  23
               , Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004
                  24
                un Padomes Regula (EK) Nr. 1035/2001
                  25
               .

               (7)Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CCAMLR sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes Lēmumu 10840/14
                  26
               . Ir lietderīgi Lēmumu 10840/14 atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu 2019.–2023. gada periodam.

               (8)Ņemot vērā CAMLR konvencijas apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms CCAMLR sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem CCAMLR sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz CCAMLR gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

               4. pants

               2014. gada 25. jūnija Lēmumu 10840/14 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 81/691/EEK (OV L 252, 5.9.1981., 26. lpp.).

                     (2)

                        Konvencijai ir pievienojušās šādas dalībvalstis: Apvienotā Karaliste (1980), Beļģija (1980), Francija (1980), Grieķija (1987, nav CCAMLR locekle), Itālija (1989), Nīderlande (1990), Polija (1980), Somija (1989, nav CCAMLR locekle), Spānija (1984), Vācija (1980) un Zviedrija (1984).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (9)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (11)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (12)

                        OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.

                     (13)

                        OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.

                     (14)

                        OV L 145, 31.5.2001., 1. lpp.

                     (15)

                        Padomes 1981. gada 4. septembra lēmums, ar ko noslēdz Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvenciju (OV L 252, 5.9.1981., 26. lpp.).

                     (16)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (17)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (18)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (19)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (20)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (21)

                        Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (22)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

                     (23)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 600/2004, ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija (OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.).

                     (24)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).

                     (25)

                        Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 1035/2001, ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu (OV L 145, 31.5.2001. 1. lpp.).

                     (26)

                        Padomes 2014. gada 25. jūnija lēmums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā (CCAMLR).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.3.2019
            COM(2019) 109 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10840/14

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā (CCAMLR)

               1.PRINCIPI

               CCAMLR satvarā Savienība:

               a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

               b)tiecas CCAMLR pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka CCAMLR pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar CAMLR konvenciju;

               c)nodrošina, ka CCAMLR pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) pieņemtajām nostājām attiecīgajā apgabalā;

               e)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)tiecas Savienības flotei CAMLR konvencijas apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               i)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina CCAMLR rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

               j)pēc vajadzības un atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām;

               k)tiecas panākt, lai tā sauktais Kobes process, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO, tiktu atkal aktivizēts un attiecināts uz visām RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt CCAMLR šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)CAMLR konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver CCAMLR reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi CAMLR konvencijas apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide, turpmāka informācijas apmaiņa ar RZPO, citu RZPO sarakstos iekļautu kuģu savstarpēja pārņemšana un rīcība, kas vērsta pret kuģiem bez valstspiederības;

               c)CAMLR konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību CCAMLR pieņemtajiem pasākumiem, arī CCAMLR pārvaldīto resursu citā kuģī pārkraušanas darbību kontroles pastiprināšana un CCAMLR ilkņzivju nozvejas dokumentēšanas shēmas (CDS) pārskatīšana, kuras mērķis ir novērst iespējamās nepilnības minēto sugu tirdzniecībā un veicināt sadarbībai ar CCAMLR CDS vajadzīgos kontaktus ar blakusesošajām RZPO;

               d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi CAMLR konvencijas apgabalā, kas ir saskaņā ar FAO Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;

               f)pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

               g)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               h)vajadzības gadījumā – vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā reģionā;

               i)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz CCAMLR apakšstruktūru un darba grupu ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas gadskārtējā sanāksmē

               Pirms katras CCAMLR gadskārtējās sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras CCAMLR gadskārtējās sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja CCAMLR sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.