Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0015

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas (SIS 1+) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu (SIS II)  /* COM/2010/0015 galīgā redakcija - NLE 2010/0006 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 29.1.2010COM(2010)15 galīgā redakcija2010/0006 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts• Priekšlikuma pamatojums un mērķiKomisija dod savu ieguldījumu jaunā SIS II funkciju pieejamībā un tādējādi – augsta drošības līmeņa uzturēšanā tiesiskuma, brīvības un drošības jomā. Tās mērķis ir pēc analīzes un problēmu novēršanas perioda, kura laikā ir novērsts vērā ņemams skaits konstatētu problēmu un defektu un risinājumi šo problēmu novēršanai ir vai nu izstrādāti, var arī ieviesti, piešķirt SIS II attīstībai jaunu stimulu.Šis priekšlikums un priekšlikums regulai par šo pašu tēmu ir paredzēts, lai nepieļautu, ka beidzas darbības termiņš Lēmumam 2008/839/TI, kas reglamentē migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas tās pašreizējā formā ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ), pirms migrēšana kļuvusi tehniski iespējama. Turklāt priekšlikums nodrošina tiesisku elastību SIS II attīstībai ar alternatīva tehniska scenārija SIS 1 + RE palīdzību gadījumā, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju.Šis priekšlikums tiek iesniegts kā regula saskaņā ar atbilstīgo juridisko pamatu Līgumā par Eiropas Savienības darbību, kas nesen stājās spēkā.Vienlaikus, lai nodrošinātu efektīvu SIS II attīstības un migrēšanas pārvaldību, tiek izveidota Vispārējā programmu vadības valde ("VPVV") kā ekspertu grupa, lai labāk pārvaldītu un koordinētu vispārējo SIS II programmu un saistītās darbības kā vienotu veselumu, kā arī nodrošinātu saskanību centrālās sistēmas un valstu sistēmu attīstībā. Šis priekšlikums atbilst Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumiem, kuros Komisija tika aicināta iesniegt uzlabotu vadības pieeju SIS II projektu vadības struktūrai, ņemot vērā pieredzi, kas gūta, izmantojot Padomes 2009. gada 26. un 27. februāra secinājumos noteikto vispārējās SIS II programmas vadības pieeju, un ievērojot tiesisko regulējumu.SIS II attīstības procesa pārredzamība Eiropas Parlamentam tiek nodrošināta, izmantojot spēkā esošo pienākumu sniegt ziņojumus.• Vispārīgais kontekstsŠengenas Informācijas sistēma ( SIS ), kas izveidota saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem 1990. gada 19. jūnija Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (Šengenas konvencija), un tās turpinājums SIS 1 + ir svarīgs instruments Eiropas Savienības tiesiskajā regulējumā integrēto Šengenas acquis noteikumu piemērošanai.Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrāde ir uzticēta Komisijai saskaņā ar Padomes 2001. gada 6. decembra Regulu (EK) Nr. 2424/2001 un Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmumu 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi. SIS II aizstās SIS 1 +. SIS II izstrādē tiek ņemtas vērā jaunākās attīstības tendences informācijas tehnoloģijas jomā, un tās ietvaros var ieviest papildu funkcijas.Noteikumi par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu ir ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1987/2006[1] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu un Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumā 2007/533/TI[2] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu. Šajos instrumentos paredzēts, ka dalībvalstīm, kas piedalās SIS 1 +, tos piemēros tikai no dienas, ko noteiks Padome ar to Padomes locekļu vienprātīgu lēmumu, kuri pārstāv to dalībvalstu valdības, kas piedalās SIS 1 +. Tie pēc tam aizstās Šengenas acquis noteikumus, ar kuriem reglamentē SIS 1 +, īpaši Šengenas konvencijas attiecīgos noteikumus.Iekams tas var notikt, SIS 1 + lietotājiem būs jāmigrē uz SIS II vidi. Tādēļ tika izstrādāts tiesiskais regulējums migrēšanai no SIS 1 + uz SIS II vidi. Lai samazinātu darbības pārtraukšanas risku migrēšanas laikā, SIS 1 + darbības pagaidu tehniskā arhitektūra ļaus SIS 1 + un atsevišķām SIS II arhitektūras tehniskām daļām pārejas periodā darboties paralēli.Pašreizējo migrēšanas jomas instrumentu termiņi – jo īpaši to darbības termiņa beigas, kas šobrīd ir paredzētas vēlākais 2010. gada 30. jūnijā, – vairs nešķiet reāli izpildāmi. Tādējādi šā priekšlikuma mērķis ir nepieļaut, ka beidzas Padomes Lēmuma 2008/839/TI darbības termiņš, pirms notikusi migrēšana. VPVV darbotos kā centrālais punkts to dalībnieku un ieinteresēto personu starpā, kuras ir iesaistītas vispārējās SIS II attīstībā. Konkrēti, tā ļautu Komisijai un dalībvalstīm saskaņot vispārējo programmu atbilstoši to attiecīgajiem pienākumiem un darbībām saistībā ar centrālās un valstu SIS II projektiem.Saglabājot atbildības pamatsadali Komisijas, Francijas un iesaistīto dalībvalstu starpā, kā jau tas paredzēts grozāmajos instrumentos, šis priekšlikums racionalizēs vadības procesus.• Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā-  1990. gada 19. jūnija Konvencija, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām[3] (Šengenas Konvencija);-  Padomes 2001. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2424/2001 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi[4], kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1988/2006[5];-  Padomes 2001. gada 6. decembra Lēmums 2001/886/TI[6] par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izstrādi, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 21. decembra Lēmumu 2006/1007/TI[7];-  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu;-  Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmums 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu;-  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1986/2006 par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai ( SIS II )[8];-  Komisijas 2007. gada 16. marta Lēmums 2007/170/EK un 2007/171/EK par prasību noteikšanu Šengenas Informācijas sistēmas II tīklam[9];-  Padomes 2008. gada 18. februāra Regula (EK) Nr. 189/2008 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) testiem[10];-  Padomes 2008. gada 18. februāra Lēmums 2008/173/EK par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) testiem[11];-  Padomes 2008. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[12];-  Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmums 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[13].• Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNeattiecas.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums• Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmSIS II pastāvīgā attīstībā ir cieši iesaistīti dalībvalstu eksperti – jo īpaši SIS-VIS komitejā. Turklāt SIS II attīstība ir apspriesta Padomes sagatavošanas struktūrās. Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos Komisija tiek aicināta pēc iespējas ātrāk un vēlākais līdz 2009. gada oktobrim iesniegt atbilstošus tiesību aktu priekšlikumus, lai veiktu grozījumus migrēšanas instrumentos.• Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāŠajā priekšlikumā tiek ņemti vērā rezultāti, ko ieguva plašās apspriedēs ar dalībvalstīm, jo īpaši 36. panta komitejā.• Ekspertu atzinumu apkopošana un izmantošanaGatavojot šo priekšlikumu, netika izmantoti pieaicinātu ekspertu atzinumi.• Ietekmes novērtējumsŠim Padomes regulas priekšlikumam, kurš nav iekļauts Komisijas ikgadējās likumdošanas un darba programmā, nav nepieciešams ietekmes novērtējums, jo tas ir tehniska projekta turpinājums bez konstatējamas ekonomiskas, sociālas un vides ietekmes.3. Priekšlikuma juridiskie aspekti• Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPašreizējā priekšlikuma mērķis ir novērst Padomes Lēmuma 2008/839/TI darbības termiņa beigšanos, pirms pabeigta migrēšana, nodrošināt tiesisku elastību alternatīvam tehniskam scenārijam SIS II funkciju ieviešanai, pamatojoties uz SIS 1 +, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju, un padarīt SIS II attīstības un migrēšanas pārvaldi pēc iespējas efektīvāku, jo īpaši attiecībā uz Komisijas un dalībvalstu projektu koordināciju. Lai panāktu pēdējo minēto mērķi, VPVV ir izveidota kā ekspertu grupa vispārējā programmas līmenī.• Juridiskais pamatsŠīs regulas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pants, jo tas attiecas uz dalībvalstu kompetento iestāžu administratīvo sadarbību nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt noziedzīgus nodarījumus. Šis priekšlikums turklāt attiecas uz administratīvo sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām ministrijām un tiesu vai līdzvērtīgām iestādēm.• Subsidiaritātes principsPriekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips, jo ierosinātās darbības galveno mērķi, proti, migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , dalībvalstis nespēj sasniegt atsevišķi.• Proporcionalitātes principsŠis priekšlikums ir samērīgs ar tam izvirzīto mērķi. Tas atbilst proporcionalitātes principam, jo Komisijas pasākumi joprojām attiecas vienīgi uz centrālo SIS II , koordinācijas pasākumiem un tehniskā līdzekļa (konvertētāja) nodrošināšanu, lai varētu sekmīgi veikt SIS 1 + datu apmaiņu starp SIS 1 + un SIS II . Turklāt VPVV jau ir pastāvējusi kā neformāla konsultāciju struktūra koordinācijas nolūkā, kā tas prasīts pašreizējos instrumentos. Lai nodrošinātu SIS II panākumus visā pasaulē, ir nepieciešama koordinācija starp Komisiju un dalībvalstīm.• Juridisko instrumentu izvēlePadomes regula ir vienīgais pieejamais juridiskais veids atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienības darbību, kā atlikt Padomes Lēmuma 2008/839/TI darbības termiņa beigas atbilstoši sākotnēji noteiktajam. Attiecībā uz atlikušo šā priekšlikuma daļu Padomes regula ir vispiemērotākais instruments ierosinātajai rīcībai, ņemot vērā vajadzību piemērot vienotus noteikumus un procesus SIS II attīstības un migrēšanas pārvaldībai. Šajā regulā izklāstītie noteikumi ir precīzi, bez nosacījumiem, tieši piemērojami, un to būtības dēļ attiecībā uz tiem nav nepieciešama dalībvalstu rīcība, lai šos noteikumus transponētu valstu tiesību aktos.Pamatlēmums nav piemērots instruments, jo priekšlikums neietver dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu.Ņemot vērā to, ka instrumenti, kuros veicami grozījumi, attiecas uz diviem pīlāriem, šeit ierosināto Padomes regulu papildina priekšlikums Padomes regulai, kurš pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pantu.4. Ietekme uz budžetuPadomes Regulā (EK) Nr. 2424/2001 un Padomes Lēmumā 2001/886/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas izstrādi noteikts, ka ar SIS II izveidi saistītie izdevumi jāmaksā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.Tāpat saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un 5. pantu Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumā Nr. 2007/533/TI centrālās SIS II un komunikācijas infrastruktūras izveides, darbības un uzturēšanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Katras N.SIS II izveides, darbības un uzturēšanas izmaksas sedz attiecīgā dalībvalsts.Saskaņā ar 15. pantu Regulā (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmumā 2008/839/TI atbilstoši to līdzšinējai redakcijai papildu izmaksas par migrēšanas, testēšanas, uzturēšanas un attīstības pasākumiem centrālā līmenī (centrālā SIS II un komunikāciju infrastruktūra) arī tiek segtas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Valstu sistēmu, tostarp N.SIS II , testēšanas, migrēšanas, uzturēšanas un attīstības izmaksas joprojām tiek segtas no attiecīgās dalībvalsts budžeta.Pašreizējā priekšlikumā šī pamatstruktūra netiek mainīta. Tomēr tas paplašinās pašreizējo juridisko pamatu, kas jau ir noteikts Regulā (EK) Nr. 1104/2008 un Padomes Lēmumā 2008/839/TI, lai aptvertu laikposmu pēc 2010. gada 30. jūnija līdz migrēšanai. Turklāt izmaksas, kas rodas ar šo priekšlikumu izveidotās VPVV sanāksmju rezultātā, tostarp izmaksas par dalībniekiem un ekspertiem, kas piedalās sanāksmēs, sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. Vajadzīgās apropriācijas, lai segtu VPVV sanāksmju izmaksas, tiks iegūtas no apropriācijām, kas pašreiz ir paredzētas finanšu plānā 2010.–2013. gadam attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).Izmaksas, ko rada SIS 1 + līmeņa pasākumi, tostarp papildu pasākumi, kurus veic Francija, rīkojoties ( SIS 1 +) dalībvalstu vārdā, joprojām sedz saskaņā ar Šengenas konvencijas 119. pantu. Šajā pantā noteikts, ka SIS 1 + tehniskā nodrošinājuma vienības izveidošanu un lietošanu, kas paredzēta konvencijas 92. panta 3. punktā, tai skaitā līniju ierīkošanas izmaksas Šengenas Informācijas sistēmas valsts nodaļu sakariem ar tehniskā nodrošinājuma vienību, kopīgi apmaksā dalībvalstis, bet Šengenas Informācijas sistēmas valsts nodaļu izveidošanas un uzturēšanas izmaksas sedz katra dalībvalsts atsevišķi.Komisija ir sagatavojusi finanšu pārskatu, kas pievienots šim priekšlikumam.5. Papildu informācija• Spēkā esošo tiesību aktu grozījumiPieņemot šo priekšlikumu, būs nepieciešams izdarīt grozījumus Padomes Lēmumā 2008/839/TI.• Pārbaude, pārskatīšana un turpināmības klauzulaPriekšlikumā ir iekļauta grozīta turpināmības klauzula. Jauno darbības beigu termiņu nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Padomes Lēmuma Nr. 2007/533/TI 71. panta 2. punktu.• GrafiksŠī Padomes regula jāpieņem vēlākais 2010. gada jūnijā, lai nodrošinātu sagatavošanas darbu nepārtrauktību un aptverto pasākumu savlaicīgu izpildi.2010/0006 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[14],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[15],tā kā:1.  Otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ) izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu[16] un ar Padomes 2007. gada 12. jūnija Lēmumu 2007/533/TI par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS II ) izveidi, darbību un izmantošanu[17].2.  Nosacījumi, procedūras un pienākumi, kas piemērojami migrēšanai no SIS 1 + uz SIS II , ir noteikti Padomes 2008. gada 24. oktobra Regulā (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[18] un Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmumā 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II )[19]. Tomēr šo dokumentu darbības termiņš beigsies vēlākais 2010. gada 30. jūnijā.3.  Migrēšanas priekšnosacījumi līdz 2010. gada 30. jūnijam netiks izpildīti. Lai SIS II uzsāktu darbību, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumā 2007/533/TI, ir jāturpina piemērot Regulu (EK) Nr. 1104/2008 un Lēmumu 2008/839/TI, līdz migrēšana ir pabeigta.4.  Komisijai un dalībvalstīm ir jāturpina cieši sadarboties visos migrēšanas posmos, lai pilnībā pabeigtu procesu. Lai papildinātu pašreizējo organizācijas struktūru, ir jāizveido ekspertu grupa.5.  Komisijai arī turpmāk jābūt atbildīgai par centrālo SIS II un tās komunikācijas infrastruktūru. Nepieciešams uzturēt un, ja vajadzīgs, turpināt attīstīt centrālo SIS II un komunikācijas infrastruktūru. Centrālās SIS II papildu attīstībā vienmēr jāiekļauj kļūdu labošana. Komisijai jānodrošina kopīgo pasākumu koordinācija un atbalsts tiem.6.  Ir jāparedz tehniskais ārkārtas rīcības plāns SIS II funkciju īstenošanai. Tāpēc ir jāpielāgo migrēšanas arhitektūras tehniskie komponenti, lai būtu iespējams cits tehnisks risinājums attiecībā uz centrālās SIS II attīstību.7.  Dalībvalstīm arī turpmāk jābūt atbildīgām par savām valsts sistēmām ( N.SIS II ). Joprojām ir nepieciešams uzturēt un, ja vajadzīgs, turpināt attīstīt N.SIS II .8.  Francijai arī turpmāk ir jābūt atbildīgai par C.SIS .9.  Tā kā dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt paredzētās darbības mērķus, proti, migrēšanas pagaidu arhitektūras izveidi un datu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , un tādējādi paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ tos var vieglāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.10.  Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tāpēc Dānijai šī regula nav saistoša un neattiecas uz to. Ņemot vērā to, ka šī regula pilnveido Šengenas acquis atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļas noteikumiem, Dānijai saskaņā ar iepriekš minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas ir jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.11.  Apvienotā Karaliste piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[20].12.  Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā un kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[21].13.  Šī regula neskar kārtību, kādā Apvienotā Karaliste un Īrija daļēji piedalās Šengenas acquis , kā noteikts attiecīgi Padomes Lēmumā 2000/365/EK un Lēmumā 2002/192/EK.14.  Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[22] attiecībā uz jomu, kura norādīta 1. panta G. punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK[23] par dažiem minētā nolīguma piemērošanas pasākumiem.15.  Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[24] tajā jomā, kura norādīta 1. panta G punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK, to skatot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/149/TI[25] par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā.16.  Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā Protokola nozīmē, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā jomā, kas minēta 1. panta G. punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK, to skatot saistībā ar 3. pantu Padomes 2008. gada 28. februāra Lēmumā 2008/262/EK par protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu[26],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.“1. pantsLēmumu 2008/839/TI groza šādi:(1) Lēmuma 4. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:"Lai nodrošinātu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II , vajadzīgajā apmērā dara pieejamus šādus komponentus:"(2) Lēmuma 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:"3. Ciktāl tas nepieciešams, konvertētājs konvertē datus divos virzienos starp C.SIS un centrālo SIS II un nodrošina to, ka C.SIS un SIS II ir sinhronizētas."(3) Lēmuma 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:"2. Dalībvalstis, kas piedalās SIS 1 +, migrē no N.SIS uz N.SIS II , izmantojot migrēšanas pagaidu arhitektūru, saņemot atbalstu no Francijas un no Komisijas."(4) Jāiekļauj šāds 17.a pants:“17.a pantsVispārējā programmu vadības valde1. Neskarot attiecīgos Komisijas, Francijas un dalībvalstu, kas piedalās SIS 1 +, pienākumus un darbības, ar šo tiek izveidota tehnisko ekspertu grupa ar nosaukumu Vispārējā programmu vadības valde (turpmāk – VPVV). VPVV nodrošina forumu centrālās un valstu SIS II projektu koordinēšanai.2. VPVV ir ne vairāk kā 10 eksperti. Dalībvalstis, kas darbojas Padomē, ieceļ ne vairāk kā astoņus ekspertus un tikpat lielu skaitu aizstājēju. Atbildīgā Komisijas ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors no Komisijas amatpersonu vidus ieceļ divus ekspertus un divus aizstājējus. VPVV sanāksmēs var piedalīties citas ieinteresētas Komisijas amatpersonas.3. VPVV var pēc vajadzības uzaicināt citus ekspertus piedalīties VPVV sanāksmēs, lai tā varētu sasniegt savu mērķi atbilstoši 1. punktā noteiktajam.4. VPVV sanāksmes notiek Komisijas telpās. Tās sekretariātu nodrošina Komisija.5. VPVV izstrādā savu nolikumu. Tas stājas spēkā pēc tam, kad Komisijas atbildīgā ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir sniedzis labvēlīgu atzinumu.6. Neskarot 15. panta 2. punktu, VPVV darbību dēļ radušās administratīvās izmaksas un ceļošanas izmaksas sedz no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, ciktāl tās netiek atmaksātas no citiem līdzekļiem. Attiecībā uz to VPVV ekspertu, kurus iecēlušas dalībvalstis, kas darbojas Padomē, un ekspertu, kuri uzaicināti piedalīties saskaņā ar šā panta 3. punktu, ceļošanas izdevumiem saistībā ar VPVV darbu piemēro Komisijas "Noteikumus par to izdevumu atlīdzināšanu, kas rodas Komisijā nenodarbinātām personām, kuras kā eksperti ir uzaicinātas piedalīties sanāksmēs"."(5) Ar šādu teikumu aizstāj 19. panta pēdējo teikumu:"Tas zaudē spēku dienā, ko nosaka Padome, rīkojoties saskaņā ar Lēmuma Nr. 2007/533/TI 71. panta 2. punktu."2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību.Briselē, [...]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […]TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSŠis pārskats ir pievienots diviem tiesību aktu priekšlikumiem:priekšlikumam Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1104/2008 par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II );priekšlikumam Padomes regulai, ar kuru groza Lēmumu 2008/839/TI par migrēšanu no Šengenas Informācijas sistēmas ( SIS 1 +) uz otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgā(s) politikas joma(s) un saistītā(s) darbība(s):18. sadaļa. Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa18 02. nodaļa. Solidaritāte – Ārējās robežas, vīzu politika un personu brīva pārvietošanās3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu18.02.04 01 – Šengenas Informācijas sistēma II ( SIS II )3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsTā kā šie grozījumu instrumenti pagarina derīguma termiņu, kas paredzēts tajos instrumentos, kuros jāveic grozījumi, tiks ņemtas vērā tikai tās izmaksas, kuras rada attīstības un migrēšanas posma pagarināšana pēc 2010. gada 30. jūnija. Tas neattiecas uz izmaksām, kas radīsies līdz 2010. gada 30. jūnijam.Tas neattiecas arī uz tām darbības izmaksām, kas tiek finansētas, pamatojoties uz citu juridisko pamatu, piemēram, 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 un Lēmumu 2007/533/TI par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu.Saistību apropriācijas, kas izriet no šiem grozījumu instrumentiem, ir paredzētas laikposmam no 2010. gada 30. jūnija līdz migrēšanas pabeigšanai (un tādējādi līdz instrumentu darbības termiņa beigām) tajos līdzekļos, no kuriem plānots segt lielapjoma IT sistēmu finansēšanu.3.3. Budžeta informācija (ja nepieciešams, pievienot rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna kategorija |18 02 04 01 | Fakult. | Dif.[27] | NĒ | NĒ | NĒ | 3.a |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā |Darbības izdevumi[28] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[29] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[30] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), paredzamais līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). Nav pieejams-  Norvēģijas iemaksa 2,200081 % apmērā un Īslandes iemaksa 0,113386 % apmērā (2007. gada skaitļi) darbības izmaksām, pamatojoties uz 12. panta 1. punkta otro daļu Nolīgumā starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.).-  Šveices iemaksa 2,402999 % apmērā (2007. gada skaitļi) darbības izmaksām, pamatojoties uz 11. panta 3. punkta otro daļu Nolīgumā starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.).Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šie priekšlikumi pamatojas uz Šengenas acquis atbilstoši tam, kā noteikts A pielikumā Nolīgumam, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Šā nolīguma 12. panta 1. punkta pēdējā daļā noteikts: “Gadījumos, kad saimnieciskās darbības izmaksas, kas saistās ar šā nolīguma piemērošanu, tiek ieskaitītas Eiropas Kopienas vispārējā budžetā, Īslande un Norvēģija kopīgi sedz izmaksas, minētajā budžetā veicot ikgadēju ieguldījumu, kas nosakāms saskaņā ar procentuālo attiecību starp šo valstu nacionālo kopproduktu un visu iesaistīto valstu nacionālo kopproduktu.”Attiecībā uz Šveici šie priekšlikumi pilnveido Šengenas acquis noteikumus Nolīguma starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā nozīmē. Šā nolīguma 11. panta 2. punktā noteikts: "Tajā, kas attiecas uz Šengenas II informācijas sistēmas attīstības izdevumiem, Šveice atbilstoši savam iekšējam kopproduktam, salīdzinājumā ar dalību ņemošo Valstu kopuma iekšējo kopproduktu, izdara Eiropas Kopienu vispārējā budžetā ikgadēju maksājumu attiecīgajiem budžeta gadiem, sākot no 2002. budžeta gada."4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. Vajadzīgās apropriācijas, lai segtu VPVV sanāksmju izmaksas, tiks iegūtas no apropriācijām, kas pašreiz ir paredzētas finanšu plānā 2010.–2013. gadam attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu ( SIS II ).( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[31] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Kopā cilvēkresursi | 50 | 50 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPriekšlikuma mērķis ir pagarināt juridiskā pamata darbību attiecībā uz migrēšanu, līdz tā kļūst tehniski iespējama. Tā mērķis ir arī radīt pārvaldības struktūru saskaņā ar starptautiski pieņemtu labāko praksi pārvaldības jomā. Turklāt priekšlikums nodrošina tiesisku elastību SIS II funkciju ieviešanai, izmantojot alternatīvu tehnisko scenāriju, pamatojoties uz SIS 1+, ja notiktu pāreja uz šo scenāriju. Priekšlikums nemaina ne atbildības pamatstruktūru, ne finansēšanas pamatstruktūru.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaŅemot vērā Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības iestāžu sistēmā un ņemot vērā to, ka SIS II ir saistīta gan ar Kopienas, gan Eiropas Savienības kompetenci, kopīgas lielapjoma IT sistēmas izveides projektā ir jāiesaista Kopiena.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiPriekšlikuma galvenais mērķis ir nodrošināt SIS II darbības sekmīgu sākšanu. No šā priekšlikuma tiek sagaidīts, ka ar to nodrošinās datu raitu migrēšanu no SIS 1 + uz SIS II un pilnīgu pāreju uz SIS II . Rādītājs ir visu iesaistīto dalībvalstu spēja sekmīgi veikt savu datu un sistēmu migrēšanu.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām struktūrām, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes: Nav pieejams6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaRegulāri tiks novērtēta procesa attīstība un izpildījums atbilstoši obligātajiem standartiem un iepriekš noteiktajiem kritērijiem. To veic, izmantojot kvalitātes nodrošināšanas līgumdarbinieku.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšējs novērtējumsNovērtējuma un salīdzinājuma ziņojumā par SIS II turpmāko virzību, ko Padomei iesniedza prezidentvalsts un Komisija, sniegts iepriekšējs novērtējums. Ņemot vērā minēto, Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos minēta SIS II problēmu novēršanas un analīzes perioda pabeigšana, kura laikā ir novērsts vērā ņemams skaits konstatētu problēmu un defektu un risinājumi šo problēmu novēršanai ir vai nu izstrādāti, var arī ieviesti. Padome secināja, ka SIS II attīstība ir jāturpina, pamatojoties uz pašreizējo SIS II projektu, un ka SIS 1 + RE tiks saglabāts kā ārkārtas rīcības plāns.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Ar pašreizējiem priekšlikumiem tiek izveidota Vispārējā programmu vadības valde, tādējādi ņemot vērā gūto pieredzi SIS II attīstības vadībā, pamatojoties uz darba struktūru, kas noteikta tajos instrumentos, kas tagad tiek grozīti.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsTurpmākā vērtēšana notiks, pamatojoties uz 6 ikmēneša "atskaites punktiem", kā noteikts Padomes 2009. gada 4. un 5. jūnija secinājumos.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiJa izrādīsies, ka ir vajadzīgi papildu līgumi, tiks piemērotas Komisijas procedūras par līguma slēgšanas tiesībām, nodrošinot atbilstību Kopienas publiskā iepirkuma tiesībām.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)(Mērķi, darbības un rezultāti) | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |2010. gads | 2011. gads |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Personāls, ko finansē[33] atbilstoši XX 01 02. pantam | 17 | 17 |Pārējais personāls[34], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 50 | 50 |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts-  Programmas koordinācija-  Projekta vadība-  Tehniskā vadība-  Novērtēšana un ziņojumi-  Publiskais iepirkums, līgumu un finanšu pārvaldība.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štata personāls)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas, kas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas, kas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas, kas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi ( XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi )Nav pieejams8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2010. gads (pro rata no 1. jūlija) | 2011. gads (pro rata līdz plānotajam migrēšanas laikam) |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valstu norīkotie eksperti, līgumdarbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0,580 | 0,870 |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 2,593 | 3,890 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. |AD/AST – EUR 122 000 gadā * 33 personas = 4,026 miljoni euro |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. |Līgumdarbinieki (18 01 02 01 01. pants): EUR 64,000 gadā * 9 personas = 0,576 miljoni euro |Valstu eksperti (18 01 02 01 03. pants): EUR 73 000 gadā * 8 personas = 0,584 miljoni euro |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2010. gads | 2011. gads | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Komandējumi ietver vienas personas braucienu katru gadu uz 27 dalībvalstīm un 2 personu iknedēļas braucienus uz Strasbūru līdz paredzamajam migrēšanas laikam.Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam var tikt piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.[1] OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.[2] OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.[3] OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp., kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2008. gada 24. oktobra Lēmumu 2008/839/TI (OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.).[4] OV L 328, 13.12.2001., 4. lpp.[5] OV L 411, 30.12.2006., 1. lpp.[6] OV L 328, 13.12.2001., 1. lpp.[7] OV L 411, 30.12.2006., 78. lpp.[8] OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.[9] OV L 79, 20.3.2007., 20. lpp., un OV L 79, 20.3.2007., 29. lpp.[10] OV L 57, 1.3.2008., 1. lpp.[11] OV L 57, 1.3.2008., 14. lpp.[12] OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.[13] OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.[14] OV C […]., […]., […]. lpp.[15] OV C […]., […]., […]. lpp.[16] OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.[17] OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.[18] OV L 299, 8.11.2008., 1. lpp.[19] OV L 299, 8.11.2008., 43. lpp.[20] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[21] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.[22] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[23] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[24] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.[25] OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.[26] OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp.[27] Diferencētā apropriācija.[28] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[29] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[30] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[31] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[32] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[33] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[34] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0722

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko konkurences noteikumus attiecina uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (Kodificēta versija)  /* COM/2006/0722 galīgā redakcija - COD 2006/0024 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.11.2006COM(2006)722 galīgā redakcija2006/0241(COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko konkurences noteikumus attiecina uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem (Kodificēta versija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt, kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1968. gada 19. jūlija Regulas (EEK) Nr. 1017/68 ar ko konkurences noteikumus attiecina uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EEK) Nr. 1017/68 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas II pielikumā. 1017/68 (pielāgots)2006/0241(COD)EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko konkurences noteikumus attiecina uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem(Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN  EIROPAS  SAVIENĪBAS  PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā  71.  un  83.  pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],ņemot vērā ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6], rīkojoties  saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[7],tā kā(1) Padomes 1968. gada 19. jūlija Regula (EEK) Nr. 1017/68 ar ko konkurences noteikumus attiecina uz pārvadājumiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem[8] ir vairākas reizes būtiski grozīta[9]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. 1017/68 3. apsvērums(2) Konkurences noteikumi dzelzceļa pārvadājumiem, autopārvadājumiem un pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem ir daļa no kopējās transporta politikas un vispārīgās ekonomikas politikas. 1017/68 4. apsvērums (pielāgots)(3) Konkurences noteikumiem šajās nozarēs,  būtu  jāņem vērā transporta atšķirīgās īpašības. 1017/68 5. apsvērums(4) Transporta konkurences noteikumi atšķiras no vispārīgajiem konkurences noteikumiem, uzņēmumiem jādod iespēja noskaidrot, kuri noteikumi piemērojami katrā konkrētā gadījumā. 1017/68 6. apsvērums (pielāgots)(5) Konkurences noteikumu sistēmai attiecībā uz pārvadājumiem  būtu  vienādi  jāattiecas  uz transporta  aprīkojuma kopīgu finansēšanu vai  iegādi dažu uzņēmumu grupu kopīgai darbībai, kā arī uz konkrētām darbībām saistībā ar dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu papildpakalpojumu sniedzējiem. 1017/68 7. apsvērums (pielāgots)(6) Lai nodrošinātu, ka tirdzniecība starp dalībvalstīm netiek ietekmēta vai konkurence  iekšējā  tirgū netiek izkropļota, attiecībā uz iepriekšminētajiem trīs pārvadājumu veidiem principā jāaizliedz visi nolīgumi starp uzņēmumiem, uzņēmumu apvienību lēmumi un saskaņotas darbības starp uzņēmumiem, un visi dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi  iekšējā  tirgū, kam varētu būt šādas sekas. 1017/68 8. apsvērums(7) Dažus nolīgumu, lēmumu un saskaņotu darbību veidus, kuru mērķis ir tikai ieviest tehniskus uzlabojumus vai panākt tehnisku sadarbību, var atbrīvot no ierobežojošo nolīgumu aizlieguma, ja tie veicina ražīguma uzlabošanu. Ņemot vērā pieredzi, kas radīsies pēc šīs regulas piemērošanas, Padome var pēc Komisijas priekšlikuma grozīt šo nolīgumu veidu sarakstu. 1017/68 9. apsvērums (pielāgots)(8) Lai varētu veicināt uzlabojumus dažreiz pārāk izkaisītajā autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozaru struktūrā, vajadzētu atbrīvot no ierobežojošo nolīgumu aizlieguma arī tos nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības, kas paredz uzņēmumu grupu veidošanos un darbību šajās divās pārvadājumu nozarēs, kas vērstas uz pārvadājumu veikšanu, ieskaitot transporta  aprīkojuma kopīgu finansēšanu vai  iegādi kopīgai pakalpojumu sniegšanai. Šādus vispārējus atbrīvojumus var piešķirt tikai ar nosacījumu, ka grupas kopējā pārvadājumu jauda nepārsniedz noteiktu maksimumu un ka atsevišķu grupā ietilpstošu uzņēmumu pārvadājumu jauda nepārsniedz konkrētas robežas, kas noteiktas tā, lai neviens uzņēmums nevarētu ieņemt dominējošu stāvokli grupā. Komisijai tomēr jābūt pilnvarotai iejaukties, ja atsevišķos gadījumos šādi nolīgumi radītu sekas, kas ir pretrunā ar nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ierobežojošs nolīgums var tikt atzīts par likumīgu, un tā būtu atbrīvojuma ļaunprātīga izmantošana. Apstākļi, ka grupas kopējā pārvadājumu jauda ir lielāka par noteikto maksimumu vai atbrīvojums nevar tikt pieprasīts atsevišķa grupas uzņēmuma pārvadājumu jaudas dēļ, tomēr paši par sevi neaizliedz šādai grupai izveidot likumīgu nolīgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību, ja tas atbilst šajā regulā minētajiem nosacījumiem. 1017/68 14. apsvērums (pielāgots)(9)  Vispirms  uzņēmumiem pašiem jāizvērtē, vai to nolīgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību dominējošās sekas būs konkurences ierobežošana vai ekonomisks ieguvums,  kas  pieņemams kā šāda ierobežojuma attaisnojums, un attiecīgi jāizlemj, pašiem uzņemoties atbildību par savu lēmumu, par šo nolīgumu, lēmumu vai saskaņotu darbību likumību vai nelikumību. 1017/68 15. apsvērums(10) Tādējādi uzņēmumiem būtu jāļauj noslēgt vai izmantot nolīgumus, tos nedeklarējot. Tas pakļauj šos nolīgumus riskam tikt anulētiem ar atpakaļejošu datumu pārbaudes rezultātā, kas veikta pēc sūdzības vai pēc pašas Komisijas iniciatīvas, bet nekavē deklarēt tos par likumīgiem ar atpakaļejošu datumu šādas izvērtēšanas gadījumā, 1017/68 (pielāgots)IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsDarbības jomaŠīs regulas noteikumi dzelzceļa pārvadājumu, autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu nozarē attiecas uz visiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kuru mērķis vai sekas ir pārvadājumu likmju un nosacījumu, transporta pakalpojumu piedāvājuma ierobežošanas vai kontroles noteikšana, pārvadājumu tirgu sadalīšana, tehnisko uzlabojumu vai tehniskās sadarbības izmantošana, vai transporta  aprīkojuma  vai piederumu  kopīga finansēšana vai  iegāde, kad šādas darbības ir tieši saistītas ar transporta pakalpojumu sniegšanu un ir nepieciešamas autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu uzņēmumu grupas 3. panta nozīmē kopīgai pakalpojumu sniegšanai, kā arī ar dominējoša stāvokļa pārvadājumu tirgū ļaunprātīgu izmantošanu. Šie noteikumi attiecas arī uz pārvadājumu papildpakalpojumu sniedzējiem, ja to darbībai ir kāds no iepriekšminētajiem mērķiem vai sekām. 1017/68 3. pants (pielāgots) 1/2003 36. panta 2. punkts2. pantsIzņēmums tehniskajiem nolīgumiem1.  Aizliegums Līguma 81. panta 1. punktā , neattiecas uz nolīgumiem, lēmumiem vai saskaņotām darbībām, kuru mērķis un sekas ir ieviest tehniskus uzlabojumus vai panākt tehnisku sadarbību, izmantojot:a) aprīkojuma, transporta piederumu, transportlīdzekļu vai stacionāru iekārtu standartizēšanu;b) personāla, aprīkojuma, transportlīdzekļu vai stacionāru iekārtu apmaiņu vai kopīgu izmantošanu, lai sniegtu transporta pakalpojumus;c) secīgu, savstarpēji papildinošu, aizvietojošu vai kombinētu pārvadājumu operāciju organizāciju un izpildi, un likmju, kurās ietverti visi pakalpojumi, un nosacījumu noteikšanu  un piemērošanu  šādām operācijām, ieskaitot īpašās konkurējošās likmes;d) no ekspluatācijas viedokļa racionālāko maršrutu viena veida pārvadājumam;e) pārvadājumu grafiku koordināciju savienotiem maršrutiem;f) atsevišķu sūtījumu grupēšanu;g) vienotu normu ieviešanu tarifu struktūrai un to piemērošanas nosacījumiem, ar noteikumu, ka šīs normas neparedz pārvadājumu likmes un nosacījumus.2. Komisija , ja nepieciešams,  iesniedz Padomei priekšlikumus ar mērķi pagarināt vai saīsināt 1. punktā minēto sarakstu. 1017/68 4. pants (pielāgots) 1/2003 36. panta 3. punkta a) apakšpunkts3. pantsAtbrīvojumi mazo un vidējo uzņēmumu grupām1.  Līgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas minēti Līguma 81. panta 1. punktā , ir atbrīvotas no šajā pantā noteiktā aizlieguma, ja to mērķis ir:a) autopārvadājumu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu uzņēmumu grupu dibināšana un darbība nolūkā sniegt transporta pakalpojumus;b) transporta aprīkojuma vai piederumu  kopīga finansēšana vai  iegāde, ja šīs operācijas ir tieši saistītas ar transporta pakalpojumu sniegšanu un ir nepieciešamas iepriekšminēto grupu kopīgām operācijām;vienmēr, ar noteikumu, ka jebkuras grupas kopējā pārvadājumu jauda nepārsniedz:i) 10 000 metriskās tonnas autopārvadājumu gadījumā;ii) 500 000 metriskās tonnas iekšējo ūdensceļu pārvadājumu gadījumā.Katra grupai piederošā atsevišķā uzņēmuma pārvadājumu jauda nepārsniedz 1 000 metriskās tonnas autopārvadājumu gadījumā un 50 000 metriskās tonnas iekšējo ūdensceļu pārvadājumu gadījumā. 1/2003 36. panta 3. punkta b) apakšpunkts2. Ja jebkura līguma, lēmuma vai saskaņotas darbības, uz ko attiecas 1. punkts, īstenošanai konkrētā gadījumā ir sekas, kuras nav saderīgas ar Līguma 81. panta 3. punkta prasībām, no uzņēmumiem vai uzņēmumu apvienībām var pieprasīt šādu seku likvidēšanu.4. pantsAtcelšanaRegulu (EEK) Nr. 1017/68 atceļ, izņemot 13. panta 3. punktu, kuru turpina piemērot attiecībā uz lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1017/68 5. pantam pirms 2004. gada 1. maijam, līdz šo lēmumu termiņu beigām.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā. 1017/68 30. pants5. pantsStāšanās spēkā, pastāvošie nolīgumi1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 2003 Pievienošanās akts, 344. lpp.2. Līguma 81. panta 1. punktā paredzētais aizliegums neskar vienošanās, lēmumus un saskaņotās darbības, kas pastāv dienā, kad notiek Austrijas, Somijas un Zviedrijas pievienošanās, vai arī dienā, kad notiek Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās, un uz ko sakarā ar pievienošanos attiecas 81. panta 1. punkts, ar nosacījumu, ka sešos mēnešos no pievienošanās dienas šīs vienošanās, lēmumi vai saskaņotās darbības tiek grozītas tā, lai atbilstu šīs regulas 3. pantā paredzētajiem nosacījumiem. Šis punkts tomēr neskar vienošanās, lēmumus un saskaņotās darbības, uz ko pievienošanās dienā jau attiecas EEZ līguma 53. panta 1. punkts. 1017/68Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā - Padomes vārdā -priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […]I PIELIKUMSA daļaAt celtā regula ar sekojošiem grozījumiemPadomes Regula (EEK) Nr. 1017/68 (OV L 175, 23.7.1968., 1. lpp.) |Padomes Regula (EK) Nr. 1/2003 (OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.) | tikai 36. pants |B daļaNeatceltie grozošie akti1972. gada Pievienošanās akts |1979. gada Pievienošanās akts |1994. gada Pievienošanās akts |2003. gada Pievienošanās akts |_________________II PIELIKUMSAtbilstības tabulaRegula (EEK) Nr. 1017/68 | Šī regula |1. pants | 1. pants |3. pants | 2. pants |4. pants, 1. punkts, pirmā daļa, pirmais ievadteikums, pirmais ievilkums | 3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, pirmais ievadteikums, a) apakšpunkts |4. pants, 1. punkts, pirmā daļa, pirmais ievadteikums, otrais ievilkums | 3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, pirmais ievadteikums, b) apakšpunkts |4. pants, 1. punkts, pirmā daļa, otrais ievadteikums, pirmais ievilkums | 3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, otrais ievadteikums, i) daļa |4. pants, 1. punkts, pirmā daļa, otrais ievadteikums, otrais ievilkums | 3. pants, 1. punkts, pirmā daļa, otrais ievadteikums, ii) daļa |4. pants, 1. punkts, otrā daļa | 3. pants, 1. punkts, otrā daļa |4. pants, 2. punkts | 3. pants, 2. punkts |– | 4. pants |30. pants, 1. punkts | 5. pants, 1. punkts |30. pants, 3. punkts, otrā daļa | 5. pants, 2. punkts |31. pants | – |– | I pielikums |– | II pielikums |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgā redakcija.[4] Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV C […], […], […] lpp.[8] OV L 175, 23.7.1968., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.[9] Skat. I pielikumu.


title: Priekšlikums PADOMES REGULA par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju

text:
|

52011PC0162

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 4.4.2011COM(2011) 162 galīgā redakcija2011/0070 (APP)PriekšlikumsPADOMES REGULApar Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikācijuPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSVispārīgais kontekstsEiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī oficiāli tiek publicēti Eiropas Savienības tiesību akti un citi akti. Kopš 1958. gada tas tiek izdots papīra formātā, savukārt kopš 1998. gada ir pieejams arī internetā. Pēdējos gados aizvien vairāk cilvēku izmanto internetā pieejamo Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi , jo tas ir ērti un ātri lietojams, savukārt iespiestā izdevuma abonementu skaits ir samazinājies. Tomēr, tā kā līdz šim brīdim iespiestais izdevums ir uzskatīts par vienīgo oficiālo un juridiski saistošo publikāciju, tiesību izmantošana un pienākumu izpilde nav īstenojama, atsaucoties uz Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko versiju.Eiropas Savienības Tiesa to ir skaidri norādījusi Skoma-Lux lietā[1]. Saskaņā ar Tiesas uzskatu "… tiesību aktu pieejamība šādā veidā [proti, internetā] nav pielīdzināma spēkā esošai publikācijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , jo Kopienas tiesībās šajā jautājumā nav nekādu noteikumu ."Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāSaskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. pantu leģislatīvos un neleģislatīvos aktus, kas pieņemti kā regulas vai direktīvas, kas adresētas visām dalībvalstīm, vai kā lēmumi, kuros nav precizēti adresāti, jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Leģislatīvie akti, kas pieņemti saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, jāparaksta Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam un Padomes priekšsēdētājam, savukārt pārējos aktus jāparaksta tās iestādes vai iestāžu priekšsēdētājam vai priekšsēdētājiem, kura (-s) šos aktus pieņem. Šie akti stājas spēkā tajos norādītajā dienā, vai, ja tā nav norādīta, divdesmitajā dienā pēc to publicēšanas.Lēmumā 2009/496/EK, Euratom[2] sīkāk izklāstīts veids, kādā iestādes pilda savus pienākumus tiesību aktu publicēšanas jomā. Starpiestāžu birojs — Publikāciju birojs — ir atbildīgs par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša izdošanu un tā autentiskuma nodrošināšanu.Priekšlikuma mērķiŠā priekšlikuma mērķis ir sniegt plašāku piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem un nodrošināt, ka ikviens (gan juridisko profesiju pārstāvji, gan parastie iedzīvotāji) Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu var izmantot kā oficiālu un autentisku avotu. Ja Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskā publikācija tiktu atzīta par juridiski saistošu oficiālu publikāciju, visiem Eiropas Savienības pilsoņiem varētu nodrošināt gandrīz vienlaicīgu piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem uzreiz pēc to publicēšanas, un izmaksas šādā gadījumā būtu mazākas, jo piekļuve elektroniskajai publikācijai būtu bezmaksas. Tāpat arī tiktu atvieglota to iedzīvotāju piekļuve, kas dzīvo Eiropas reģionos, kuriem ģeogrāfiski ir grūtāk piekļūt. Turklāt labāka piekļuve atbilst mērķiem, kas noteikti "EIROPA 2020 Stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei"[3], saskaņā ar kuru līdz 2013. gadam paredzēts visiem nodrošināt platjoslas piekļuvi.Tāpat arī šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot tiesisko noteiktību attiecībā pret esošo situāciju, proti, šobrīd tiešsaistes publikācija kalpo tikai informatīviem nolūkiem, un panākt, ka, balstoties uz aktu publikāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša oficiālajā elektroniskajā versijā, var izmantot tiesības un nodrošināt pienākumu izpildi.Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemŠis priekšlikums pilnībā atbilst Savienības politikas virzieniem un jo īpaši pamatiniciatīvai "Digitālā programma Eiropai"[4], kas ierosināta saistībā ar "EIROPA 2020 Stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei". Digitālās programmas mērķis ir maksimāli izmantot informācijas tehnoloģiju sniegto tautsaimniecisko un sabiedrisko labumu, un tajā uzsvērta valstu iestāžu loma digitālā tirgus attīstības sekmēšanā. Šajā saistībā piekļuve juridiskajam saturam tiešsaistē sekmē digitālā vienotā tirgus attīstību, jo šādā veidā izplatītas publiskā sektora informācijas rezultātā tiktu izveidoti novatoriski tiešsaistes pakalpojumi.Tāpat arī šis priekšlikums atbilst Eiropas e-pārvaldes rīcības plānam 2011.–2015. gadam[5], saskaņā ar kuru dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina tiešsaistes piekļuve informācijai par valdības tiesību aktiem, politiku un finansēm.NEOFICIĀLU APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMIApspriešanās ar ieinteresētajām personāmEiropas iestādes un struktūras ir pārstāvētas Publikāciju biroja vadības komitejā, kas ir atbildīga par Publikāciju biroja darbības stratēģiskās attīstības uzraudzību. Šajā forumā ieinteresētās iestādes un struktūras ir izskatījušas šo jautājumu un paudušas savu atbalstu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša oficiāla elektroniskā izdevuma izveidei.Ar Padomes E-likumu jautājumu darba grupas starpniecību ir notikušas apspriedes arī ar dalībvalstīm par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša juridiski saistošu elektronisko publikāciju. Komisijas Ģenerālsekretariāts 2010. gada 30. jūlijā Padomei nosūtīja neoficiālu dokumentu, kas tika apspriests divās E-likumu jautājumu darba grupas sanāksmēs — 2010. gada 21. septembrī un 26. oktobrī. Dalībvalstis pauda lielu atbalstu juridiski saistošai elektroniskai publikācijai[6], taču attiecībā uz to, vai publikācijai papīra formātā arī turpmāk jābūt juridiskam spēkam, viedokļi dalījās. Darba grupa izteica piezīmes par šādiem jautājumiem:-  Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša publicēšana vienīgi elektroniskā formātā, iespējams, pēc pārejas perioda, kad Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis vienlaicīgi tiktu publicēts gan papīra, gan elektroniskā formātā;-  izmaksas par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša iespiešanu, ja arī turpmāk Oficiālais Vēstnesis tiktu publicēts gan papīra, gan elektroniskā formātā;-  risks, ka starp iespiesto un elektronisko izdevumu būs vērojamas neatbilstības, un vajadzība izstrādāt skaidrus noteikumus par neatbilstību novēršanu vai par to, kurš izdevums tiktu uzskatīts par noteicošo;-  fakts, ka iespiestais izdevums varētu spēlēt zināmu lomu ES tiesību aktu izplatīšanā iedzīvotājiem, kuriem nav iespēju piekļūt elektroniskajam izdevumam.Izstrādājot šo priekšlikumu, Komisija ir ņēmusi vērā visus komentārus. Sākotnēji priekšroka tika dota paralēlai publicēšanai gan papīra, gan elektroniskā formātā, kurām abām būtu vienāds juridiskais spēks, jo tika uzskatīts, ka tādā veidā Eiropas iedzīvotājiem tiktu nodrošināta pēc iespējas plašāka piekļuve ES tiesību aktiem. Tomēr dalībvalstu praktiskā pieredze šajā jomā lika domāt, ka šāda risinājuma sniegtās priekšrocības būtu minimālas, un šīs priekšrocības neatsvērtu trūkumus, kādi ir šai aizvien sarežģītajai situācijai. Tika norādīts arī uz to, ka iedzīvotāji reģionos, kuriem ģeogrāfiski ir grūtāk piekļūt, saskaras ar grūtībām saistībā ar iespiestā izdevuma saņemšanu, vai arī viņiem jārēķinās ar izdevuma novēlotu piegādi, un ka oficiāls elektroniskais izdevums iedzīvotājiem atvieglotu piekļuvi ES tiesību aktiem.Saskaņā ar regulas priekšlikumu Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis jāpublicē elektroniskā formātā, kuram būtu juridiski saistošs oficiāls statuss. Šāda elektroniska publikācija atbilst Eiropa 2020 stratēģijā noteiktajam mērķim un pamatiniciatīvai "Digitālā programma Eiropai", saskaņā ar kuru līdz 2013. gadam būtu jānodrošina platjoslas piekļuve visiem. Ar ierosināto sistēmu ir rasts līdzsvars starp piekļuvi un vienkāršību.-  No vienas puses, ar spēkā esošu elektronisku publikāciju ir aizsniedzams lielāks iedzīvotāju skaits nekā ar iespiestu izdevumu. Pēdējos dažos gados ir ievērojami samazinājies Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša abonementu skaits, savukārt internets Eiropas Savienībā tiek izmantots aizvien vairāk — saskaņā ar Eurostat 2010. gadā 70 % mājsaimniecību un 2009. gadā 94 % uzņēmumu bija piekļuve internetam. Turklāt piekļuve Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskajam izdevumam būtu bezmaksas un līdz ar to tam būtu lielākas priekšrocības salīdzinājumā ar iespiesto izdevumu, par kuru no abonentiem jāiekasē maksa par iespiešanu un nosūtīšanu. Turklāt cilvēkiem ar invaliditāti piekļuve Eiropas Savienības Oficiālajam Vēstnesim tiek nodrošināta īpašā elektroniskā formātā, tāpat arī piekļuve tiek nodrošināta personām, kuras kādu citu iemeslu dēļ nevar piekļūt elektroniskajai publikācijai, jo, iesniedzot pieprasījumu Publikāciju birojam vai izdrukājot internetā pieejamo izdevumu, vienmēr būs iespējams saņemt izdevumu papīra formātā, taču šim izdevumam nebūs juridiska spēka (t.i., vienīgi informācijas nolūkā).-  No otras puses, šī sistēma ir vienkāršāka, jo vairs nav vajadzīgi, iespējams, sarežģīti noteikumi par neatbilstību novēršanu starp iespiesto un elektronisko izdevumu, kuri abi ir vienādi oficiāli.Priekšlikuma iespējamās ietekmes novērtējumsKomisija ir izvērtējusi trīs risinājumus attiecībā uz Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša publicēšanu.-  1. risinājums: status quo saglabāšana, proti, vienīgi izdevums papīra formātā ir juridiski saistoša oficiāla publikācija, savukārt Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša tiešsaistes izdevums kalpo vienīgi informācijas nolūkiem.-  2. risinājums: Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša publicēšana vienīgi elektroniskā formātā.-  3. risinājums: Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša publicēšana gan papīra, gan elektroniskā formātā, kuriem abiem būtu vienāds juridiskais spēks un ietekme.Ja elektroniskajam izdevumam būtu juridisks spēks, tas sniegtu šādas būtiskas priekšrocības:-  tiktu nodrošināta plašāka, vienkāršāka un tūlītēja piekļuve ES tiesību aktiem;-  jebkurā laikā tiktu nodrošināta bezmaksas piekļuve elektroniskajam izdevumam;-  šāda elektroniska publikācija atbilstu Digitālās programmas prioritātēm, par kurām ES iestādes ir vienojušās, un sekmētu tiešsaistes pakalpojumu aizvien plašāku izmantošanu.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIGalvenie priekšlikuma noteikumiSaskaņā ar šo priekšlikumu elektroniskā publikācija būtu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša juridiski saistoša oficiāla publikācija. Taču iespiestais izdevums tiktu izmantots, lai nodrošinātu publikācijas juridiskās sekas gadījumos, kad izņēmuma un pagaidu kārtā tehnisku iemeslu dēļ ir radušies neparedzēti elektroniskās publikācijas pārrāvumi (piemēram, kiberuzbrukumi, neparedzēti iekārtu darbības traucējumi), kas ilgst vairāk nekā vienu dienu. Šādos apstākļos iespiesta Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša izdevums elektroniskā formātā jāpublicē, tiklīdz tehniskā sistēma ir atsākusi darboties. Par publikācijas datumu uzskatāms iespiestajā izdevumā norādītais datums, taču pēc tam publicētais izdevums elektroniskā formātā ir noteicošais gadījumā, ja starp šiem diviem izdevumiem vērojamas neatbilstības.Priekšlikumā ir apskatīts arī jautājums par tehniskajām prasībām, kādas jāizpilda, lai elektroniskā publikācija būtu uzskatāma par juridiski saistošu oficiālu publikāciju, un noteikta Publikāciju biroja kompetence šajā jomā.Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 352. pants.Proporcionalitātes principsPriekšlikuma darbības joma attiecas tikai uz Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju un tehniskajām prasībām, izpildot kuras tā uzskatāma par juridiski saistošu oficiālu publikāciju.Juridisko instrumentu izvēleRegula ir vienīgais piemērotais instruments, jo tā ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Eiropas iedzīvotājiem būtu jānodrošina vienlīdzīga piekļuve ES tiesību aktiem, un līdz ar to Eiropas iedzīvotājiem piekļuve Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskajam izdevumam jānodrošina tādā pašā veidā un ar tādiem pašiem nosacījumiem.IETEKME UZ BUDŽETUPiešķirot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskajai publikācijai saistošu juridisku spēku, budžets netiek ietekmēts.Tomēr tehniskajā infrastruktūrā, kas nodrošina elektronisko publikāciju, ir jāveic ieguldījumi informācijas tehnoloģijas jomā. Pirms Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša publicēšanas autentiskā elektroniskā formātā 2009. gadā saistībā ar administratīvo autonomiju tika iztērēti 38 000 euro, lai izveidotu un testētu tehnisko sistēmu. Turpmākie ieguldījumi attīstības jomā un uzturēšanas un sistēmas ekspluatācijas izmaksas jāsedz visām iestādēm, jo pienākums publicēt tiesību aktus ir šo iestāžu uzdevums. Sadales koeficienta aprēķina metodes pamatā ir Oficiālā Vēstneša L un C sēriju lapu skaits katrai iestādei n-2 gadā. Koeficients 2011. gadam ir noteikts, balstoties uz 2009. gada skaitļiem:-  Eiropas Komisija: 47,64 %;-  Eiropas Savienības Padome: 21,96 %;-  Eiropas Parlaments: 21,94 %;-  Ekonomikas un sociālo lietu komiteja: 3,29 %;-  Eiropas Savienības Tiesa: 3,17 %;-  Revīzijas palāta: 1,25 %;-  Reģionu komiteja: 0,75 %.Budžeta noteikumi jāizstrādā saskaņā ar šo sadales koeficientu.2011/0070 (APP)PriekšlikumsPADOMES REGULApar Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 352. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[7],saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. pants attiecas uz publikācijām Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un Savienības tiesību aktu stāšanos spēkā.2.  Lai gan Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis pieejams arī tiešsaistē, tā iespiestais izdevums visās Savienības oficiālajās valodās šobrīd ir vienīgā juridiski saistošā publikācija.3.  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas 2009. gada 26. jūnija Lēmumu 2009/496/EK, Euratom par Eiropas Savienības Publikāciju biroja struktūru un darbību[8] Publikāciju birojs ļauj iestādēm pildīt to pienākumus tiesību aktu publicēšanas jomā.4.  No Eiropas Savienības Tiesas sprieduma lietā C-161/06 Skoma-Lux sro pret Celni u.c. [9] izriet, ka Savienības tiesību akti nav piemērojami privātpersonām, ja šie tiesību akti nav pienācīgi publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un šādu tiesību aktu pieejamība internetā nav pielīdzināma juridiski saistošai oficiālai publikācijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , jo Savienības tiesībās šajā jautājumā nav noteikumu.5.  Ja publikācija Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskajā formātā būtu uzskatāma par juridiski saistošu oficiālu publikāciju, varētu ātrāk un lētāk piekļūt Savienības tiesību aktiem.6.  Komisijas paziņojumā par Digitālo programmu Eiropai uzsvērts[10], ka piekļuve juridiskam saturam tiešsaistē sekmē digitālā iekšējā tirgus attīstību, kā rezultātā tiek radīts tautsaimniecisks un sabiedrisks labums.7.  Tādēļ jāizstrādā noteikumi, lai nodrošinātu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskās publikācijas autentiskumu, integritāti un nemainību.8.  Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīvu 1999/93/EK par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu[11] tiek noteiktas juridiskās sekas, kādas ir elektroniskajam parakstam kā autentificēšanas metodei. Lai nodrošinātu Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektroniskā izdevuma integritāti, autentiskumu un nemainību, uzlabots elektroniskais paraksts, kas pamatojas uz kvalificētu sertifikātu un ko radījusi droša paraksta radīšanas ierīce saskaņā ar šo direktīvu, sabiedrībai sniedz pietiekamas garantijas.9.  Jānodrošina piekļuve EUR-Lex tīmekļa vietnei, ievērojot pienākumu aizsargāt personas ar invaliditāti saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK par to, lai Eiropas Kopiena noslēgtu Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām[12].10.  Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu noteikto mērķi, proti, ļaut Eiropas iedzīvotājiem paļauties uz Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju, jo regulas darbības joma attiecas tikai uz to, lai šāda publikācija būtu oficiāla, tāpat kā šobrīd oficiāla ir iespiestā publikācija.11.  Līgums šīs regulas pieņemšanai neparedz citas pilnvaras kā tās, kas paredzētas 352. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants12.  Saskaņā ar šo regulu Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi publicē elektroniskā formātā Savienības oficiālajās valodās.13.  Elektroniskā formātā publicēts Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis (turpmāk " Oficiālā Vēstneša elektroniskais izdevums") ir juridiski saistoša oficiāla publikācija.2. pants14.  Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu paraksta ar uzlabotu elektronisko parakstu, kas pamatojas uz kvalificētu sertifikātu un ko radījusi droša paraksta radīšanas ierīce saskaņā ar Direktīvu 1999/93/EK. Kvalificēto sertifikātu un tā atjaunošanu publicē EUR-Lex tīmekļa vietnē, lai sabiedrība varētu pārbaudīt uzlaboto elektronisko parakstu un pārliecināties, ka Oficiālā Vēstneša elektroniskais izdevums ir autentisks.15.  Oficiālā Vēstneša elektroniskajā izdevumā norādīts tā publicēšanas datums.16.  Oficiālā Vēstneša elektroniskais izdevums sabiedrībai ir pieejams EUR-Lex tīmekļa vietnē neierobežotu laika periodu. Par piekļuvi elektroniskajam izdevumam samaksa netiek pieprasīta.17.  EUR-Lex tīmekļa vietne ir pieejama visiem lietotājiem. Personām ar invaliditāti Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis pieejams arī alternatīvā elektroniskā formātā, kam nav juridisku seku. Šī alternatīvā versija tiek arī arhivēta.3. pants18.  Publikāciju birojs arī turpmāk drīkst iespiest Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi . Iespiestais izdevums nav juridiski saistoša oficiāla publikācija, neskarot 4. panta 2. punktu.19.  Par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša iespiestajiem eksemplāriem iekasē maksu par iespiešanu un piegādi.4. pants20.  Ja Oficiālā Vēstneša elektroniskais izdevums nav pieejams Publikāciju biroja informācijas sistēmas neparedzētu un ārkārtas pārrāvumu dēļ, piekļuvi tam atjauno pēc iespējas drīzāk.21.  Ja piekļuvi nav iespējams atjaunot vienas darba dienas laikā, Eiropas Savienības Oficiālo Vēstnesi publicē iespiestā formātā, kam ir juridiskas sekas. Tiklīdz informācijas sistēma atsāk darboties, publicē attiecīgo Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu.22.  Saskaņā ar 2. punktu publicēto tiesību aktu publicēšanas datums ir iespiestā izdevuma publicēšanas datums. Ja starp Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu un iespiesto izdevumu vērojamas neatbilstības, saskaņā ar 2. punktu noteicošais ir elektroniskais izdevums.5. pants23.  Saistībā ar Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu Publikāciju biroja kompetencē ir šādi uzdevumi:24.  Oficiālā Vēstneša publicēšana un tā autentiskuma nodrošināšana;25.  tās informācijas sistēmas īstenošana, pārraudzība un uzturēšana, ar kuras palīdzību tiek veidots elektroniskais izdevums, un šīs sistēmas modernizēšana atbilstoši jaunākajiem sasniegumiem tehnikas jomā;26.  tehniskā aprīkojuma ieviešana un paplašināšana, lai visiem lietotājiem nodrošinātu piekļuvi Oficiālā Vēstneša elektroniskajam izdevumam;27.  iekšējās drošības noteikumu izstrāde un noteikumu izstrāde par piekļuvi informācijas sistēmai, ar kuras palīdzību veido Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu;28.  dokumentu elektroniskā formātā saglabāšana un arhivēšana un to apstrāde atbilstoši jaunākajiem sasniegumiem tehnoloģiju jomā.29.  Publikāciju birojs īsteno 1. punktā minētās kompetences saskaņā ar Lēmumu 2009/496/EK, Euratom.6. pantsŠī regula stājas spēkā 2012. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Sagatavota […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība1.4. Mērķi1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.6. Ilgums un finansiālā ietekme1.7. Paredzētie pārvaldības veidi2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiemTIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATSPRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTSPriekšlikuma/iniciatīvas nosaukumsPriekšlikums Padomes Regulai par Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko publikāciju.1.2 Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrāNepiemēro, priekšlikums attiecas uz Komisijas un to citu iestāžu administratīvajiem izdevumiem, kurām to pieņemtie akti jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Priekšlikuma/iniciatīvas būtībaNepiemēro.MērķiEiropas Savienības daudzgadu stratēģiskais mērķis vai stratēģiskie mērķi, ko plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvuPriekšlikums sekmē mērķa par tiešsaistes satura vienota tirgus attīstību sasniegšanu, kā paredzēts pamatiniciatīvā "Digitālā programma Eiropai", kas iesniegta saistībā ar EIROPA 2020 Stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbībasKonkrētais mērķisVeicināt publikāciju un tiešsaistes informācijas pakalpojumu pieejamību iedzīvotājiem, uzņēmumiem un mērķauditorijām (juridisko profesiju pārstāvjiem).Attiecīgās ABM/ABB darbībasNepiemēro.Paredzamie rezultāti un ietekmeNorādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem / mērķgrupām.Priekšlikuma mērķauditorija ir ES iedzīvotāji un uzņēmumi, kuriem būtu jāgūst labums, saņemot bezmaksas, tūlītēju un vienkāršotu piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktu oficiālai publikācijai.Rezultātu un ietekmes rādītājiNorādīt priekšlikuma / iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.Rezultātu rādītāji, kas priekšlikuma īstenošanas laikā ir jāuzrauga:- Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša juridiski saistošā oficiālā elektroniskā izdevuma aplūkojumu skaits;- iespiesto eksemplāru pasūtījumu skaits salīdzinājumā ar abonementu skaitu laikā, kad elektroniskajai publikācijai nebija juridiska spēka;- Publikāciju birojam iesniegto sūdzību skaits attiecībā uz grūtībām piekļūt juridiski saistošam oficiālam Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša izdevumam, kuras ir radušās ar Publikāciju biroja informācijas sistēmu saistītu iemeslu dēļ.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojumsĪstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPriekšlikuma mērķis ir uzlabot tiesisko noteiktību, panākot, ka Eiropas Savienības tiesībās noteikto tiesību izmantošanu un pienākumu izpildi var nodrošināt, balstoties uz publikāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša oficiālajā elektroniskajā izdevumā. Piekļuve juridiski saistošai oficiālai elektroniskajai publikācijai jānodrošina brīdī, kad priekšlikums stājas spēkā.ES iesaistīšanās pievienotā vērtībaTā kā priekšlikums attiecas uz Eiropas Savienības tiesību aktu publikācijas veidu, vajadzīgos pasākumus var veikt tikai Eiropas Savienības līmenī. Turklāt juridiskā instrumenta izvēle atspoguļo vajadzību nodrošināt, lai visiem Eiropas Savienības pilsoņiem būtu vienādi piekļuves nosacījumi.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņasIepriekš Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis elektroniskā formātā tika publicēts vienīgi informācijas nolūkā. Šis priekšlikums galvenokārt ir sekas tam, ka elektroniskā izdevuma aplūkojumu skaits pastāvīgi palielinās.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiemNepiemēro.Ilgums un finansiālā ietekme( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīvax Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva-  Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,-  pēc kura turpinās normāla darbībaParedzētie pārvaldības veidix Centralizēta tieša pārvaldība , ko Publikāciju biroja vadības komitejā pārstāvēto iestāžu vārdā veic Publikāciju birojs, skatīt 2.1. punktu.( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijāmPiezīmesNepiemēro.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMIUzraudzības un ziņošanas noteikumiNorādīt periodiskumu un nosacījumus.Tiek ierosināts, ka Publikāciju birojs Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša elektronisko izdevumu publicē saskaņā ar Lēmumu 2009/496/EK, Euratom un līdz ar to saskaņā ar šajā lēmumā minētajiem uzraudzības un ziņošanas noteikumiem.Pārvaldības un kontroles sistēmaApzinātie riskiPublikāciju biroja informācijas sistēmā iespējami tehniski traucējumi, kuru rezultātā nav iespējams piekļūt elektroniskajam izdevumam. Ja piekļuvi šādos gadījumos nav iespējams atjaunot vienas darbadienas laikā, izdevums papīra formātā ir juridiski saistoša oficiāla publikācija.Tāpat arī konstatēts risks saistībā ar drošību, kura novēršanas nolūkā Publikāciju birojam saskaņā ar Lēmumu 2009/496/EK, Euratom ir jāizstrādā iekšējās drošības noteikumi un noteikumi par piekļuvi informācijas sistēmai.Paredzētās kontroles metodesNepiemēro.Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumiNorādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.Nepiemēro.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKMEAttiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas-  Esošās budžeta izdevumu pozīcijasDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Skaits [Izdevumu kategorija… … … ... ... ... ... ... ...] | dif./nedif. ([13]) | no EBTA valstīm[14] | no kandidātvalstīm[15] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē |5 | Eiropas Komisija: 26011101 [Oficiālais Vēstnesis (L un C)] Eiropas Parlaments: 3240 [Oficiālais Vēstnesis] Padome: 2211 [Oficiālais Vēstnesis] Tiesa: 2740 [Oficiālais Vēstnesis] Revīzijas palāta: 2740 [Oficiālais Vēstnesis] Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (ESK): 2604 [Oficiālais Vēstnesis] Reģionu komiteja: 2604 [Oficiālais Vēstnesis] | Nedif. | NĒ | NĒ | NĒ | NĒ |Paredzamā ietekme uz izdevumiemParedzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkumsMiljonos EUR (līdz trīs zīmēm aiz komata)Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | 5 | „Administratīvie izdevumi” |Miljonos EUR (līdz trīs zīmēm aiz komata)2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) |-  502. pants | p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | | | |Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).26011101Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.Šobrīd ieņēmumu avots ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša abonementi un iespiestais izdevums. Tiklīdz elektroniskais izdevums būs vienīgā juridiski spēkā esošā publikācija, paredzams, ka abonementu skaits samazināsies un būs tuvu 0. [1] 2007. gada 11. decembra spriedums lietā C-161/06 Skoma-Lux sro pret Celní ředitelství Olomouc ( Recueil 2007, I-10841. lpp.).[2] Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas Lēmums 2009/496/EK, Euratom par Eiropas Savienības Publikāciju biroja struktūru un darbību (OV L 168, 30.6.2009., 41. lpp.).[3] COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 3.3.2010.[4] COM (2010) 245 galīgā redakcija/2, 26.8.2010.[5] COM(2010) 743, 15.12. 2010.[6] E-likumu jautājumu darba grupas 2010. gada 26. oktobra sanāksmē izdarītie secinājumi.[7] OV C […]., […]., […]. lpp.[8] OV L 168, 30.6.2009., 41. lpp.[9] Recueil 2007, I-10841. lpp.[10] COM (2010) 245 galīgā redakcija/2.[11] OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.[12] OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.[13] Dif. — diferencētās apropriācijas; nedif. — nediferencētās apropriācijas.[14] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.[15] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.[16] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.