Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0308

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai  /* COM/2008/0308 galīgā redakcija/2 - COD 2008/0095 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.5.2008COM(2008) 308 galīgā redakcija2008/0095 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSAr ierosināto regulu groza 23. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulā (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai. Šim grozījumam ir divkāršs mērķis.Pirmkārt, tā mērķis ir precizēt spēkā esošos noteikumus par Kopienas līdzekļiem, ko pārvalda finanšu starpniecības iestādes un kuri ir paredzēti aizdevumu finansēšanai, ieguldīšanai akcijās, garantiju fondos vai ieguldījumu fondos. Pašreizējais teksts ir neskaidrs attiecībā uz iespēju turpināt šādu līdzekļu atkārtotu ieguldīšanu (piemēram, ar apgrozības fonda mehānismu). Resursu atkārtota izmantošana ir vispārpieņemta prakse attiecībā uz darījumiem ar riska kapitālu un aizdevumu finansēšanu. Tādējādi līdzekļus, kas atkal ieplūst no veciem aizdevumiem un ieguldījumiem, var ieguldīt vēlreiz. Tādā veidā šie līdzekļi rada papildu ieguvumu mērķa saņēmējiem un palielina palīdzības ietekmi. Gūt skaidrību šajā jautājumā ir būtiski un steidzami arī tāpēc, ka līdzīgas darbības var veikt saistībā ar Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānismu, kurš drīz sāks darboties.Otrkārt, ierosinātais grozījums EIB ļauj Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumenta ( FEMIP ) ietvaros atkārtoti ieguldīt līdzekļus, kas atkal ieplūst no iepriekš veiktām darbībām (atkalieplūde), kas finansētas MEDA ietvaros, un agrākiem finanšu protokoliem ar Alžīriju, Ēģipti, Grieķiju, Jordāniju, Kipru, Libānu, Maltu, Maroku, Sīriju, Tunisiju un Turciju. Atkalieplūde ietver kapitāla atmaksu un no ieguldījumiem gūto peļņu (tostarp procentus, dividendes, peļņu / zaudējumus no līdzdalības pārdošanas un bankas piemērotajiem sodiem). Atkārtotus ieguldījumus veiks šīs regulas ietvaros.2006. gadā FEMIP pārskatīja. Šis pārskats ietvēra EIB aizdevumus un ES budžeta resursus, ko pārvalda EIB un ko izmanto, lai finansētu riska kapitālu, tehnisko palīdzību, procentu subsīdijas un „īpašos aizdevumus”. Lai pieejamos līdzekļus izmantotu pēc iespējas efektīvāk, Komisija FEMIP paziņojumā[1] ierosināja šīs atkalieplūdes izmantot jaunos darījumos ar riska kapitālu. Ekonomikas un finanšu padome 2006. gada novembrī apstiprināja šo priekšlikumu, kurā uzsvērts, ka FEMIP ir vēl vairāk jāattīsta un jāstiprina. Tā kā iepriekšējās regulās nebija skaidri paredzēta iespēja līdzekļus atkārtoti ieguldīt, pašlaik „atkalieplūdes” iekļauj Kopienas budžetā drīz vien pēc tam, kad saņēmējs tās ir atmaksājis EIB. Saskaņā ar ierosināto grozījumu EIB var atkārtoti ieguldīt šādus līdzekļus FEMIP ietvaros, līdz Komisija nolemj darbību slēgt.Lai apturētu „atkalieplūdes” atmaksu un izvairītos no tā, ka FEMIP ietvaros pieejamie līdzekļi nākotnes darījumiem sarūk, kamēr notiek debates par ierosināto grozījumu, Komisija uzreiz pēc šā priekšlikuma pieņemšanas lūgs EIB līdz ierosinātā grozījuma pieņemšanai, ko veic likumdevēja iestāde, apturēt atmaksas Kopienas budžetā un noguldīt līdzekļus kontā, par kuru maksā procentus. Ja šo grozījumu pieņems, EIB varēs šos līdzekļus atkārtoti ieguldīt. Ja šo grozījumu nepieņems, līdzekļus, kas atrodas EIB kontos (un uzkrātos procentus), nekavējoties atgriež Kopienas budžetā.2008/0095 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanaiEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 179. un 181.a pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[2],tā kā:1.  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai, izveido sistēmu attiecībā uz Kopienas palīdzību kaimiņvalstīm un Krievijai.2.  Lai veicinātu ieguldījumus infrastruktūrā un privātā sektora attīstību, ir svarīgi, ka Kopienas palīdzību var efektīvi izmantot tādiem pasākumiem kā aizdevumu finansēšanai, ieguldījumiem akcijās, garantijas fondos vai ieguldījumu fondos, ko pārvalda Eiropas Investīciju banka un citi finanšu starpnieki.3.  Šādu pasākumu efektivitāte būs lielāka, ja finanšu starpnieki saistībā ar šādiem pasākumiem atmaksātos līdzekļus varēs atkārtoti ieguldīt jaunos darījumos.4.  Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instruments ( FEMIP ) ir veiksmīgi virzījis finansējumu Vidusjūras reģionam, izsniedzot aizdevumus privātiem uzņēmumiem un ieguldot infrastruktūrā, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi.5.  Lai vēl vairāk stiprinātu FEMIP , EIB jāatļauj atmaksātos līdzekļus no darījumiem, kas veikti saskaņā ar pielikumā uzskaitītajām regulām un lēmumiem, atkārtoti ieguldīt Vidusjūras reģiona ārpuskopienas valstīs.6.  Šajā regulā aizdevumu procenti, ieguldījumu dividendes, peļņa un zaudējumi no līdzdalības pārdošanas un piemērotie sodi jāuzskata par Eiropas Investīciju bankas ieguvumu.7.  Tādēļ atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1638/2006,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1638/2006 groza šādi.(1) Regulas 23. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:2. „Katrā atsevišķā gadījumā Komisija pieņem 1. panta īstenošanas noteikumus, jo īpaši attiecībā uz risku sadalīšanu, atlīdzību fondus pārvaldošajai finanšu starpniecības iestādei, fondu izmantošanu, to atkārtotu izmantošanu vai atgūšanu, kā arī darbības slēgšanu.”(2) Regulas 23. pantam pievieno šādu 3. punktu:3. „Komisija var nolemt, ka Eiropas Investīciju banka kapitāla atmaksu un ieguvumus saskaņā ar pielikumā minētajām regulām un lēmumiem atkārtoti iegulda Vidusjūras reģiona valstīs, uz kurām attiecas šī regula.”2. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…][…]PielikumsApsvērumā (5) un 1. panta 2. punktā minētās regulas un lēmumiPirmie finanšu protokoliPadomes 1978. gada 26. septembra Regula (EEK) Nr. 2210/78 par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku (OV L 263, 27.9.1978., 1. lpp.).Padomes 1978. gada 26. septembra Regula (EEK) Nr. 2211/78 par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Marokas Karalisti (OV L 264, 27.9.1978., 1. lpp.).Padomes 1978. gada 26. septembra Regula (EEK) Nr. 2212/78 par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Tunisijas Republiku (OV L 265, 27.9.1978., 1. lpp.).Padomes 1978. gada 26. septembra Regula (EEK) Nr. 2213/78 par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku (OV L 266, 27.9.1978., 1. lpp.).Padomes 1978. gada 26. septembra Regula (EEK) Nr. 2214/78 par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Libānas Republiku (OV L 267, 27.9.1978., 1. lpp.).Padomes 1978. gada 26. septembra Regula (EEK) Nr. 2215/78 par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Jordānijas Hašimītu Karalisti (OV L 268, 27.9.1978, 1. lpp.).Padomes 1978. gada 26. septembra Regula (EEK) Nr. 2216/78 par Sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku (OV L 269, 27.9.1978., 1. lpp.).Otrie finanšu protokoliPadomes 1982. gada 22. novembra Regula (EEK) Nr. 3177/82 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku (OV L 337, 29.11.1982., 1. lpp.).Padomes 1982. gada 22. novembra Regula (EEK) Nr. 3178/82 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku (OV L 337, 29.11.1982., 8. lpp.).Padomes 1982. gada 22. novembra Regula (EEK) Nr. 3179/82 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Jordānijas Hašimītu Karalisti (OV L 337, 29.11.1982., 15. lpp.).Padomes 1982. gada 22. novembra Regula (EEK) Nr. 3180/82 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Libānas Republiku (OV L 337, 29.11.1982., 22. lpp.).Padomes 1982. gada 22. novembra Regula (EEK) Nr. 3181/82 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Marokas Karalisti (OV L 337, 29.11.1982., 29. lpp.).Padomes 1982. gada 22. novembra Regula (EEK) Nr. 3182/82 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku (OV L 337, 29.11.1982., 36. lpp.).Padomes 1982. gada 22. novembra Regula (EEK) Nr. 3183/82 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Tunisijas Republiku (OV L 337, 29.11.1982., 43. lpp.).Trešie finanšu protokoliPadomes 1987. gada 21. decembra Lēmums 88/30/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku (OV L 22, 27.1.1988., 1. lpp.).Padomes 1987. gada 21. decembra Lēmums 88/31/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku (OV L 22, 27.1.1988., 9. lpp.).Padomes 1987. gada 21. decembra Lēmums 88/32/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Jordānijas Hašimītu Karalisti (OV L 22, 27.1.1988., 17. lpp.).Padomes 1987. gada 21. decembra Lēmums 88/33/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Libānas Republiku (OV L 22, 27.1.1988., 25. lpp.).Padomes 1987. gada 21. decembra Lēmums 88/34/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Tunisijas Republiku (OV L 22, 27.1.1988., 33. lpp.).Padomes 1988. gada 30. jūnija Lēmums 88/453/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Marokas Karalisti (OV L 224, 13.8.1988., 32. lpp.).Padomes 1992. gada 16. novembra Lēmums 92/549/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku (OV L 352, 2.12.1992., 21. lpp.).Ceturtie finanšu protokoliPadomes 1991. gada 19. decembra Lēmums 92/44/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Tunisijas Republiku (OV L 18, 25.1.1992., 34. lpp.).Padomes 1992. gada 16. marta Lēmums 92/206/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Alžīrijas Tautas Demokrātisko Republiku (OV L 94, 8.4.1992., 13. lpp.).Padomes 1992. gada 16. marta Lēmums 92/207/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku (OV L 94, 8.4.1992., 21. lpp.).Padomes 1992. gada 16. marta Lēmums 92/208/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Jordānijas Hašimītu Karalisti (OV L 94, 8.4.1992., 29. lpp.).Padomes 1992. gada 16. marta Lēmums 92/209/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Libānas Republiku (OV L 94, 8.4.1992., 37. lpp.).Padomes 1992. gada 16. novembra Lēmums 92/548/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Marokas Karalisti (OV L 352, 2.12.1992., 13. lpp.).Padomes 1994. gada 24. janvāra Lēmums 94/67/EK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Sīrijas Arābu Republiku (OV L 32, 5.2.1994., 44. lpp.).Kipra, Grieķija, Malta un TurcijaPadomes 1978. gada 23. novembra Regula (EEK) Nr. 2760/78 par finanšu protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Kipras Republiku (OV L 332, 29.11.1978., 1. lpp.).Padomes 1984. gada 26. marta Regula (EEK) Nr. 787/84 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Kipras Republiku (OV L 85, 28.3.1984., 37. lpp.).Padomes 1990. gada 26. februāra Lēmums 90/153/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Kipras Republiku (OV L 82, 29.3.1990., 32. lpp.).Padomes 1995. gada 30. oktobra Lēmums 95/485/EK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kipras Republiku (OV L 278, 21.11.1995., 22. lpp.).Padomes 1999. gada 30. marta Lēmums 1999/258/EK par protokola noslēgšanu attiecībā uz termiņa pagarinājumu to līdzekļu izmantošanai, kas paredzēti finansiālās un tehniskās sadarbības ceturtajā protokolā starp Eiropas Kopienu un Kipras Republiku (OV L 100, 15.4.1999., 25. lpp.).Padomes 1978. gada 25. jūlija Lēmums 78/666/EEK par finanšu protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Grieķiju (OV L 225, 16.8.1978., 25. lpp.).Padomes 1976. gada 23. aprīļa Regula (EEK) Nr. 939/76 par finanšu protokola un protokola, ar ko paredz dažus noteikumus saistībā ar līgumu, ar ko izveido asociāciju starp EEK un Maltu, noslēgšanu (OV L 111, 28.4.1976., 1. lpp.).Padomes 1986. gada 7. jūlija Regula (EEK) Nr. 2458/86 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Maltas Republiku (OV L 216, 5.8.1986., 1. lpp.).Padomes 1989. gada 12. jūnija Lēmums 89/378/EEK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Maltu (OV L 180, 27.6.1989., 46. lpp.).Padomes 1995. gada 30. oktobra Lēmums 95/484/EK par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Maltas Republiku (OV L 278, 21.11.1995., 14. lpp.).Padomes 1999. gada 30. marta Lēmums 1999/259/EK par protokola noslēgšanu attiecībā uz termiņa pagarinājumu to līdzekļu izmantošanai, kas paredzēti finansiālās un tehniskās sadarbības ceturtajā protokolā starp Eiropas Kopienu un Maltas Republiku (OV L 100, 15.4.1999., 31. lpp.).Padomes 1979. gada 5. marta Lēmums 79/281/EEK par finanšu protokola noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Turciju (OV L 067, 17.3.1979., 14. lpp.).Horizontālās regulasPadomes 1986. gada 22. decembra Regula (EEK) Nr. 3973/86 par finansiālās un tehniskās sadarbības protokola, kas noslēgts starp Kopienu un Alžīriju, Maroku, Tunisiju, Ēģipti, Libānu, Jordāniju, Sīriju, Maltu un Kipru, piemērošanu (OV L 370, 30.12.1986., 5. lpp.).Padomes 1992. gada 29. jūnija Regula (EEK) Nr. 1762/92 par to finansiālās un tehniskās sadarbības protokolu īstenošanu, kas noslēgti starp Kopienu un Vidusjūras ārpuskopienas valstīm (OV L 181, 1.7.1992., 1. lpp.).Padomes 1992. gada 29. jūnija Regula (EEK) Nr. 1763/92 par finansiālo sadarbību attiecībā uz visām Vidusjūras ārpuskopienas valstīm (OV L 181, 1.7.1992., 22. lpp.).Padomes 1996. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1488/96 par finansiāliem un tehniskiem pasākumiem ( MEDA ) ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecībās (OV L 189, 30.7.1996., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005.FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSEiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai.2. Budžeta pozīcijas8 1. nodaļa – Komisijas piešķirtie aizdevumi, 8 1 0. pants – Kapitāla atmaksas un procenti attiecībā uz īpašiem aizdevumiem un riska kapitālu, kas piešķirts sadarbības ietvaros finanšu jomā ar Vidusjūras reģiona ārpuskopienas valstīm.Summa, kas attiecīgajā gadā (2008.) iekļauta budžetā: EUR 26 070 7883. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmesX Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda:(miljonos EUR 1 zīme aiz komata)(miljonos EUR 1 zīme aiz komata)Budžeta pozīcija |8. sadaļa | Aizņēmumu un aizdevumu operācijas |8 1. nodaļa | Komisijas piešķirtie aizdevumi |8 1 0. pants | Kapitāla atmaksas un procenti attiecībā uz īpašiem aizdevumiem un riska kapitālu, kas piešķirts sadarbības ietvaros finanšu jomā ar Vidusjūras reģiona ārpuskopienas valstīm | EUR 35 (provizorisks aprēķins) |Stāvoklis pēc darbības |[n+1] | [n+2] | [turpmākie gadi-] |8 1 0. pants | p.m. | p.m. | p.m. |* Iepriekš sniegtajā tabulā norādītie skaitļi jāuzskata par aptuvenām aplēsēm. To, kas ir atmaksāts pirms šā priekšlikuma apstiprināšanas, 2008. gadā atkārtoti neieguldīs FEMIP ietvaros. Jāatzīmē, ka ir ļoti grūti veikt precīzas aplēses, jo daļa no atkalieplūdēm, ko rada darījumi ar riska kapitālu, ir ļoti svārstīgas šā instrumenta riskantās dabas dēļ.Ierosinātā 3. punkta pievienošana 23. pantam ļauj Komisijai pieņemt lēmumu, kas ļautu EIB atkārtoti ieguldīt līdzekļus, kas saņemti kā MEDA ietvaros veikto operāciju un iepriekšējo finanšu protokolu par sadarbību ar Vidusjūras reģiona valstīm atmaksa. Tā rezultātā šādu līdzekļu atmaksu Kopienas budžetā atliks uz vēlāku laiku un līdzekļus turpinās izmantot, lai veicinātu ieguldījumus infrastruktūrā un privātā sektora attīstību Vidusjūras reģionā.4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIKopienas finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu un nelikumībām ir neatņemama EKPI regulas sastāvdaļa.EuropeAid sadarbības biroja ĢD veiks EKPI līdzekļu izlietošanas administratīvo uzraudzību saistībā ar pasākumiem, uz kuriem attiecas šis grozījums. Ja par to vēl nav noslēgts līgums, šādu līgumu noslēgs ar finanšu starpniekiem, kas ir atbildīgi par to Kopienas līdzekļu pārvaldību, kas ietver visus EKPI regulas jaunajā 23. panta 2. punktā norādītos aspektus.Šādā līgumā būs skaidri noteikta saskaņā ar pasākumiem atļauto izdevumu uzraudzība, kā arī finanšu kontrole, ko veic Komisija, tostarp Eiropas Birojs Krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, ja nepieciešams, uz vietas. Finanšu starpniekiem lūgs pilnvarot Komisiju ( OLAF ) veikt pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām.[1] Komisijas paziņojums Padomei – Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumenta ( FEMIP ) novērtējums un nākotnes iespējas (COM (2006) 592 galīgā redakcija, 17.10.2006.).[2] Eiropas Parlamenta […] atzinums un Padomes […] Lēmums.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0625

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi  /* COM/2005/0625 galīgā redakcija - COD 2005/0248 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.12.2005COM(2005) 625 galīgā redakcija2005/0248 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi.(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA SATURS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropadomes 2005. gada pavasara sanāksmē tika nolemts atsākt īstenot Lisabonas stratēģiju. Tika secināts, ka Europai ir jāatjauno tās konkurētspējas pamats, jāpalielina tās izaugsmes potenciāls un ražīgums un jāpastiprina sociālā kohēzija, galveno uzsvaru liekot uz zinībām, novatorismu un cilvēkkapitāla optimizāciju. Šajā sakarā Eiropadome uzsvēra, ka „cilvēkkapitāls ir Eiropas vissvarīgākais aktīvs”. Salīdzināma statistika un izglītības, apmācības un mūžizglītības rādītāji kļūst arvien svarīgāki, lai Eiropas Savienība izglītības un apmācības politikas jomā varētu atbalstīt atklāto koordinācijas metodi. Tie ir nepieciešami arī politiskajā diskusijā par cilvēkkapitālu, jauninājumiem, izaugsmi un konkurētspēju nodarbinātības, pētniecības un jauninājumu un ekonomikas politikas sakarā. Izglītības un apmācības statistika tika izveidota pagājušajā desmitgadē, balstoties uz valstu vienošanos darboties šajā jomā (džentlmeniska vienošanās), reaģējot uz Padomes 1994. gada 5. decembra Rezolūciju par izglītības un apmācības statistikas veicināšanu Eiropas Savienībā (94/C 374/02). Tomēr kopš Eiropadomes Lisabonas sanāksmes pieprasījums palielinās, un gan valstis, gan Komisija atzīst vajadzību konkretizēt un formalizēt lūgumu juridiska pamata veidā, lai varētu saplānot resursus, kas nepieciešami, lai panāktu kvalitātes uzlabojumus un nepieciešamības gadījumā veiktu jaunus apsekojumus. |Vispārējais konteksts Gādājot par savu devumu Lisabonas stratēģijas izpildē, izglītības ministri 2001. gadā pieņēma „ziņojumu par izglītības un apmācības sistēmu nākotnes mērķiem”, pirmo reizi vienodamies par kopīgiem mērķiem, kas sasniedzami līdz 2010. gadam. Gadu vēlāk Izglītības Padome un Komisija apstiprināja 10 gadu darba programmu (pazīstama kā darba programma „Izglītība un apmācība 2010”), kas īstenojama ar atklāto koordinācijas metodi. Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta Eiropadomes sanāksme apstiprināja šo darba programmu, pievienojot tai orientējošu rādītāju sarakstu izmantošanai sasniegumu mērīšanā, īstenojot trīspadsmit konkrētos mērķus ar atvērto koordinācijas metodi, ar mērķi Eiropas izglītības un apmācības sistēmas līdz 2010. gadam padarīt par „paraugu pasaulei kvalitātes ziņā”. Šīs vienošanās veido jauno, saskanīgo Kopienas stratēģisko satvaru sadarbībai izglītības un apmācības jomā. Atvērtās koordinācijas metodes darbarīku vidū minami Eiropas vidējā snieguma rādītāji un robežlīmeņi (paraugkritēriji). Izglītības ministri 2003. gada maijā spēra izšķirīgu soli, vienodamies par pieciem Eiropas etaloniem, kas sasniedzami līdz 2010. gadam, vienlaikus uzsverot, ka nenosaka valstīm mērķus un priekšrakstus par to, kādi lēmumi jāpieņem valstu valdībām[1]. Komisija un Padome 2004. gada februārī pieņēma kopīgu starppaziņojumu, kurā uzsvēra vajadzību uzlabot pastāvošo rādītāju kvalitāti un salīdzināmību, it sevišķi mūžizglītības jomā. 2004. gada novembrī tika pieņemts Komisijas personāla darba dokuments, kurā bija aprakstīta stratēģija jaunu rādītāju izstrādei izglītībā un apmācībā, kas atbilda Padomes izteiktajām vajadzībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Padomes 1994. gada 5. decembra Rezolūcija par izglītības un apmācības statistikas veicināšanu Eiropas Savienībā (94/C 374/02) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1552/2005 par statistiku par profesionālo izglītību uzņēmumos. Ar apsekojumu saistīta regula, kas aptver tikai konkrētu uzņēmumos notiekošu apmācību. Regula drīz tiks publicēta, jo ir panākta vienošanās starp Padomi un Eiropas Parlamentu |Saskanība ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Uz šo jomu neattiecas. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Attiecīgās zinātnes/speciālo zināšanu sfēras Notikusi apspriešanās ar ekspertiem no valstu statistikas sistēmām, kas pārstāv valstu statistikas institūtus, izglītības ministrijas un citas struktūras, kuras iesaistītas izglītības, apmācības un mūžizglītības statistikas apkopošanā. |Izmantotā metodika Rakstveida apspriešanās un apspriešana darba grupas sanāksmēs. |Galvenās organizācijas/eksperti, ar ko notikusi apspriešanās Ierosinātā teksta pirmais uzmetums 2004. gada novembrī tika nosūtīts rakstveida piezīmju saņemšanai Izglītības un apmācības statistikas (ETS) darba grupas delegātiem (grupa sastāv no valstu izglītības un apmācības statistikas koordinatoriem), pieaugušo izglītības apsekojuma operatīvajai grupai (dalībvalstu pārstāvji, kas iesaistīti pieaugušo izglītības apsekojuma izstrādē) un UOE apakšgrupai (dalībvalstu pārstāvji, kas iesaistīti izglītības sistēmu administratīvo datu vākšanā). Otrais projekts tika sagatavots un izsūtīts 2. kārtas rakstveida piezīmju saņemšanai 2004. gada decembrī. Priekšlikuma projekts 2005. gada janvārī tika apspriests ikgadējā ETS darba grupas sanāksmē, kas principā akceptēja projekta tekstu, taču izteica papildu priekšlikumus tā uzlabošanai. Jauna redakcija tika nosūtīta valstu ETS koordinatoriem galīgo piezīmju saņemšanai 2005. gada 2. martā. Labots priekšlikums tika iesniegts atzinuma saņemšanai Statistikas programmu komitejai Kopenhāgenā 2005. gada 25.–27. maijā, kur valstu statistikas institūtu ģenerāldirektori sniedza labvēlīgu atzinumu. |Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums Potenciāli nopietna riska ar neatgriezeniskām sekām pastāvēšana netika minēta. |Vairums procesa gaitā saņemto piezīmju tika uzklausītas un liktas lietā priekšlikuma teksta paskaidrošanā, labošanā un vienkāršošanā. |Ekspertu ieteikumu publiskošanas līdzekļi Atbildes uz katru atsevišķu piezīmju punktu tika sniegtas grupām, ar kurām bija notikusi apspriešanās, un attiecīgos gadījumos iekļautas attiecīgajos sanāksmju protokolos. |Ietekmes novērtējums Galvenā alternatīvā iespēja būtu turpināt izglītības un mūžizglītības statistikas izveides darbu saskaņā ar džentlmenisko vienošanos. Tomēr tā rezultātā neveidotos noturīga statistikas apkopošanas sistēma un nebūtu garantēta statistikas un rādītāju pieejamība, kas vajadzīga politikas veidošanai ESD līmenī un efektīvām uz faktiem balstītām pārrunām atklātās koordinācijas metodes ievaros. Otra izskatītā alternatīva bija īpašu tiesību aktu izstrāde par katru esošo vai plānojamo statistisko darbību (apsekojums vai datu vākšana). Tomēr tika atzīts, ka tas būtu darāms pēc tam, kad būtu panākta vienošanās par to, kā norobežot Kopienas izglītības un mūžizglītības statistikas darba lauku un mērķus. Tādējādi ikkatra konkrēta darbība būtu izstrādājama un īstenojama, paturot prātā to, lai regulas priekšlikumā būtu skaidri definēts katra identificētā mērķa sakars ar kopējo virsmērķi. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Juridiskā pamata izveides nolūks ir izveidot pamatu visām pašreizējām un paredzamajām darbībām mūžizglītības statistikas laukā, izņemot profesionālo apmācību uzņēmumos (kas attiecas uz apsekojumu CVTS), uz kurām attiecas jaunpieņemamā Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Konkrēti, starp šīm darbībām minamas metodiskās izstrādnes, domājot par to, cik svarīgi ir formulēt saskanīgus priekšstatus un salīdzināmus pasākumus, specifiskus datu krājumus, it sevišķi par izglītības sistēmām un par pieaugušo izglītošanos, kā arī par kvalitātes uzlabošanas un datu par izglītību izplatīšanas vispārējiem mērķiem. Nolūks ir izveidot juridisko pamatu noturīgai izglītības datu veidošanas sistēmai, kas balstītu politisko diskusiju dažādās jomās ES līmenī. |Juridiskais pamats Līguma 285. pants nodrošina Kopienas statistikas juridisko pamatu. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, nosaka pasākumus statistikas veidošanai, ja tas vajadzīgs Kopienas darbību izpildei. Pantā izklāstītas prasības Kopienas statistikas izveidei un prasīta atbilstība neitralitātes, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas datu slepenuma standartiem. |Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes princips darbojas, ciktāl priekšlikums neietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Priekšlikumā ietvertos mērķus dalībvalstis nespēj pietiekami labi sasniegt tālāk minēto iemeslu dēļ. |Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts EK Līguma 5. pantā, ierosinātās rīcības mērķi, proti, saskaņotas Kopienas starptautiskās izglītības statistikas sistemātisku izveidi, nevar pietiekami sekmīgi īstenot, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi, tādēļ to var labāk sasniegt Kopiena. Lai arī Komisijai ir vislabākās iespējas organizēt Kopienas statistikas savākšanu, dalībvalstu kompetencē ir organizēt un vadīt valstu statistikas sistēmas. Priekšlikums attiecas vienīgi uz izglītības, apmācības un mūžizglītības statistiku, kas jāiesniedz Komisijai Kopienas statistikas izveidei. Nav tieša iespaida uz statistikas izveidi valstu vajadzībām. Attiecīgi noteikumi ir izklāstīti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku. |Kopienas rīcība labāk sasniegs priekšlikumā ietvertos mērķus tālāk minēto iemeslu dēļ. |Saskaņotas Kopienas statistikas par izglītību, apmācību un mūžizglītību tālākajai izveidei ir jāatbilst Kopienas politikas vajadzībām, un tajā ir jāņem vērā attiecīgā starptautiskā prakse, darbības un klasifikācijas, kā arī praktiskās iespējas piemērot definīcijas katras dalībvalsts īpatnējā kontekstā. Tam nepieciešama apspriešanās, koordinēšana un plānošana Eiropas Savienības līmenī, kuru veikšanai Komisija ir viskompetentākā. Attiecīgā statistika lielā mērā ir balstīta uz Statistikas biroja esošajiem izglītības datu krājumiem un jaunā individuālo datu krājuma par pieaugušo dalību mācību nodarbībās. Tomēr tā atbalsta iespēju izmantot citus avotus un izstrādāt papildu statistikas instrumentus, ja nepieciešams apmierināt skaidri identificētas no jauna radušās informācijas vajadzības. |Ir būtiski, lai visas ES mēroga informācija būtu pieejama Lisabonas mērķu sasniegšanas virzienā veiktā uzraudzīšanai un atklātās koordinācijas metodes atbalstīšanai sakarā ar darba programmu „Izglītība un apmācība 2010”. |Šis tiesību akts jāuzlūko par svarīgu pasākumu, lai uzlabotu salīdzināmas Kopienas statistikas pieejamību jautājumā, kam ir ļoti augsta prioritāte gan Eiropas, gan dalībvalstu līmenī. Ja neizdosies ieviest regulu un tai sekojošos īstenošanas pasākumus, tas nopietni un negatīvi ietekmēs politikas izstrādi un pārraudzību. |Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu tālāk minēto iemeslu dēļ. |Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālām prasībām, lai sasniegtu tās mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šāda mērķa sasniegšanai. Tajā uzrādītas darba sfēras un nepieciešamās darbības, dodot informāciju, kas ir lietderīga tās darbības jomas nospraušanai, un atstājot detalizētu datu pieprasījumu definēšanu īstenošanas aktiem, kas jāizstrādā pēc tās pieņemšanas katrai atsevišķai datu vākšanas darbībai, kurai tas vajadzīgs. Mērķis ir palīdzēt Kopienai un valstu pārvaldēm ar resursu orientāciju, balstoties uz stabilu pamatu, uz kura atsevišķas vajadzīgās darbības var definēt detalizētāk. Valsts līmenī par izglītības, apmācības un mūžizglītības statistiku atbild plašs dažādu aģentūru loks. Pozitīvi vērtējams tas, ka dažās dalībvalstīs tiesību akti var rosināt izmaiņas to esošajās statistikas darbībās, piemēram, papildu mainīgo vākšana vai datu pieejamības termiņa samazināšana. Statistikas birojs arī turpmāk cieši sadarbosies ar atbildīgajām valsts iestādēm un mēģinās mazināt grūtības, ko var izraisīt pamatregula un sekojoši Komisijas īstenošanas pasākumi. |Ar šo regulu tiks ielikti labi definēti pamati sistemātiskai Kopienas statistikas apkopošanai izglītības un mūžizglītības laukā, un tādējādi tiks atvieglināta resursu pieejamība, plānošana un lietderīgāka izmantošana gan Kopienas, gan citos iesaistītajos līmeņos (valstu, reģionu, vietējā). |Tiesību aktu izvēle |Ierosinātais tiesību akts — regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ: Atbilstošas EP un Padomes tiesību akta kategorijas izvēle ir atkarīga no likumdošanas mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Kopienas statistikas jomā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka to pašu likumu visā Kopienā un nedod dalībvalstīm iespēju piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā; tā ir tieši piemērojama, kas nozīmē to, ka tā nav jāiestrādā valsts tiesību aktos. Turpretim direktīvas, kas paredzētas valstu likumu saskaņošanai, ir saistošas dalībvalstīm tikai attiecībā uz to mērķi un atstāj valsts iestādēm izvēli attiecībā uz formu un metodēm, kas vajadzīgas Kopienas līmenī izvirzītā mērķa sasniegšanai. Tās jāpārņem valsts tiesību aktos. |IETEKME UZ BUDžETU |Laikā no 2007. līdz 2012. gadam ietekme uz budžetu tiek plānota 5,4 milj. EUR apmērā, it sevišķi, lai atļautu kopfinansēšanu, pirmoreiz īstenojot pieaugušo izglītības apsekojumu, kas paredzēts 2011. gadā. Šajā laikā personāla izmaksas, kas vajadzīgas regulas īstenošanai, tiek plānotas 6,8 milj. EUR apmērā. Taču vajadzīgos asignējumus segs ar summām, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Lēmumā 2367/2002/EK par Kopienas statistikas programmu 2003.–2007. g.[2] un statistikas programmā nākamajai piecgadei. |PAPILDU INFORMāCIJA |Eiropas Ekonomikas zonas līgums Tā kā šis tiesību akta priekšlikums attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonas jautājumu, tas jāpiemēro EEZ. |1.  2005/0248 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],Līguma 251. pantā noteiktajā kārtībā,tā kā:2.  Padomes 1994. gada 5. decembra rezolūcijā par izglītības un apmācības statistikas veicināšanu Eiropas Savienībā[5] Komisijai un dalībvalstīm tika lūgts veikt pasākumus statistikas pilnveidošanai šajā jomā.3.  Eiropadomes 2005. gada pavasara sanāksmē tika nolemts atsākt īstenot Lisabonas stratēģiju. Tika secināts, ka Eiropai ir jāatjauno tās konkurētspējas pamats, jāpalielina tās izaugsmes potenciāls un ražīgums un jāpastiprina sociālā kohēzija, galveno uzsvaru liekot uz zinībām, novatorismu un cilvēkkapitāla optimizāciju. Šādā aspektā Eiropai vitāli svarīga ir pilsoņu nodarbināmība, spēja pielāgoties un mobilitāte.4.  Mūžizglītība ir galvenais elements prasmīga, apmācīta un piemēroties spējīga darbaspēka izveidē un veicināšanā. Eiropadomes sanāksme 2005. gada pavasarī uzsvēra, ka „cilvēkkapitāls ir Eiropas vissvarīgākais aktīvs”[6]. „Integrētās pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi un darbavietām”, kurās ietilpst dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, ko Padome apstiprināja 2005. gada 12. jūlijā[7], tiecas labāk sekmēt Lisabonas stratēģijas izpildi un ieviest vispārēju mūžizglītības stratēģiju.5.  Padomes ziņojuma „Izglītības un apmācības sistēmu mērķi” pieņemšana 2001. gada februārī un darba programmas pieņemšana šai desmitgadei 2002. gada februārī, turpinot ziņojuma iesākto, ir svarīgs solis, lai pildītu apņemšanos mūsdienīgot un uzlabot dalībvalstu izglītības un apmācības sistēmu kvalitāti. Darba programmai „Izglītība un apmācība 2010”[8] svarīgo atvērtās koordinācijas metodes darbarīku vidū minami Eiropas vidējā snieguma rādītāji un robežlīmeņi (paraugkritēriji). Izglītības ministri 2003. gada maijā spēra izšķirīgu soli, vienodamies par pieciem Eiropas paraugkritērijiem, kas sasniedzami līdz 2010. gadam, vienlaikus uzsverot, ka nenosaka valstīm mērķus un priekšrakstus par to, kādi lēmumi jāpieņem valstu valdībām[9].6.  Padome 2005. gada jūnijā ir pieņēmusi secinājumus par „jauniem izglītības un apmācības rādītājiem”[10]. Šajos secinājumos Padome aicina Komisiju iesniegt Padomei stratēģiju un priekšlikumus jaunu rādītāju izstrādei deviņās konkrētās izglītības un apmācības jomās.7.  Padome ir arī 2004. gada novembrī pieņēmusi secinājumus par Eiropas sadarbību profesionālajā izglītībā un apmācībā, un piekritusi, ka prioritāte Eiropas līmenī atvēlama „profesionālās izglītības un apmācības statistikas aptvēruma, precizitātes un ticamības uzlabošanai, lai varētu novērtēt panākumus”[11].8.  Salīdzināma statistiskā informācija Kopienas līmenī ir būtiska, lai izstrādātu izglītības un mūžizglītības stratēģiju un uzraudzītu tās īstenošanas gaitu. Statistikas izveide būtu jābalsta uz saskanīgu priekšstatu un salīdzināmu datu pamata, lai veidotos integrēta Eiropas statistiskās informācijas sistēma par izglītību, apmācību un mūžizglītību.9.  Komisija (Statistikas birojs) vāc datus par profesionālo izglītošanu uzņēmumos saskaņā ar „Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par profesionālās apmācības uzņēmumus statistiku”[12]. Taču plašāks juridiskais pamats ir nepieciešams, lai nodrošinātu noturīgu izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi, aptverot vismaz visas attiecīgās pašreizējās un plānotās darbības. Komisija (Statistikas birojs) vāc no dalībvalstīm ikgadējus brīvprātīgi iesniegtus datus par izglītību kopdarbībā ar ESAO un UNESCO Statistikas institūtu ( UIS ) — to parasti apzīmē kā „ UOE datu vākšanu”. Komisija (Statistikas birojs) arī vāc datus par izglītību, apmācību un mūžizglītību no citiem mājsaimniecību statistikas avotiem, kā Eiropas Savienības darbaspēka apsekojums[13] un Eiropas Savienības statistika par ienākumiem un dzīves apstākļiem[14], kā arī no to īpašiem moduļiem.10.  Tā kā dalībvalstis nevar pilnīgi sasniegt šās regulas mērķus, proti, radīt kopīgus statistikas standartus, kas ļautu veidot saskaņotus datus, un tas vieglāk paveicams Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā izklāstīto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.11.  Īpašas Kopienas statistikas izveidi reglamentē noteikumi, kas izklāstīti Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[15].12.  Ar statistikas konfidencialitāti saistītu datu pārsūtīšanu regulē noteikumi, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 322/97 un Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulā (Euratom, EEK) Nr. 1588/90 par statistikas konfidencialitātei pakļautas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam[16].13.  Komisijas 2002. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem,[17] izveidoja nosacījumus, ar kuriem var piešķirt piekļuvi Kopienai piesūtītiem konfidenciāliem datiem.14.  Jautājums apspriests ar Statistikas programmu komiteju saskaņā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:1. pantsPriekšmetsAr šo regulu tiek nodibināts vienots satvars sistemātiskai Kopienas statistikas veidošanai izglītības un mūžizglītības laukā.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:a) „Kopienas statistika” ir Kopienas statistika, kas definēta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta pirmajā ievilkumā;b) „statistikas izveide” ir statistikas izveide, kas definēta Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta otrajā ievilkumā;c) „valsts iestādes” ir valsts iestādes, kas definētas Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta trešajā ievilkumā;d) „izglītība” ir organizēta un noturīga saziņa, kuras mērķis ir radīt izglītotību[18];e) „mūžizglītība” ir visas skološanās darbības mūža laikā ar mērķi uzlabot zināšanas, iemaņas un prasmes personiskā, pilsoniskā, sociālā un/vai ar nodarbinātību saistītā perspektīvā[19].3. pantsSfērasŠī regula attiecas uz statistikas izveidi trijās sfērās:15.  1. sfēra attiecas uz statistiku par izglītības un apmācības sistēmām;16.  2. sfēra attiecas uz statistiku par pieaugušo dalību mūžizglītībā;17.  3. sfēra attiecas uz tādu statistiku par izglītību un mūžizglītību kā statistika par cilvēkkapitālu, izglītības sabiedrisko un tautsaimniecisko lietderību, uz ko neattiecas 1. un 2. sfēra.Statistikas izveide šajās sfērās veicama saskaņā ar pielikumu.4. pantsStatistikas pasākumi1. Kopienas statistikas izveide izglītības un mūžizglītības jomā īstenojama ar šādiem atsevišķiem statistikas pasākumiem:- regulāra dalībvalstu izglītības un mūžizglītības statistikas par 1. un 2. sfēru piegāde noteiktos termiņos;- citu statistiskās informācijas sistēmu un apsekojumu izmantošana, lai sagādātu papildu statistiskos mainīgos un rādītājus par izglītību un mūžizglītību, kas atbilst 3. sfērai;- standartu un rokasgrāmatu par statistikas satvariem, jēdzieniem un paņēmieniem izstrāde, pilnveide un modernizēšana;- datu kvalitātes, it īpaši to salīdzināmības, precizitātes un laicīguma uzlabošana;- statistiskas informācijas izplatīšanas, pieejamības un dokumentācijas uzlabošana.Komisija ņems vērā dalībvalstīs pieejamās datu vākšanas un apstrādes, kā arī jēdzienu un paņēmienu izstrādes iespējas.Attiecīgos gadījumos īpaša uzmanība un vērība tiks veltīta savākto datu reģionālajiem un dzimtes aspektiem.2. Visos iespējamos gadījumos Komisija (Statistikas birojs) meklēs iespējas sadarboties ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), UNESCO Statistikas institūtu ( UIS ) un citām starptautiskām organizācijām ar nolūku nodrošināt datu starptautisko salīdzināmību un izvairīties no darba dublēšanās, it sevišķi attiecībā uz statistikas jēdzienu un paņēmienu izstrādi un pilnveidi un statistikas piegādi no dalībvalstīm.3. Ja būs identificētas būtiskas jaunu datu prasības vai nepietiekama datu kvalitāte, pirms jebkādas datu vākšanas Komisija (Statistikas birojs) organizēs ievadpētījumus, kuri dalībvalstīs būs veicami brīvprātīgi. Šādi ievadpētījumi veicami ar nolūku novērtēt piemērotu datu savākšanas iespējamību, ņemot vērā datu pieejamības doto labumu attiecībā pret datu vākšanas izmaksām un respondentu apgrūtinājumu.5. pantsPrivātpersonu mikrodatu nosūtīšanaJa tas nepieciešams Kopienas statistikas izveidei, dalībvalstis nosūta privātpersonu mikrodatus Komisijai (Statistikas birojam) saskaņā ar noteikumiem par datu pārsūti, ievērojot konfidencialitāti, ko nosaka Regula (EK) Nr. 322/97 un Regula ( Euratom , EEK) Nr. 1588/90. Dalībvalstis gādā par to, ka pēc pārsūtītajiem datiem nav iespējams tieši identificēt attiecīgās statistikas vienības (privātpersonas).6. pantsIzpildes pasākumi18.  Pasākumus, kas vajadzīgi šās regulas īstenošanai, ieskaitot pasākumus, kuros ņem vērā ekonomiskās un tehniskās izmaiņas, kas skar datu vākšanu, pārsūti un apstrādi, pieņem 7. panta 2. punktā norādītajā kārtībā.19.  Īstenošanas pasākumos attiecībā uz 4. panta 1. punktā paredzētajiem statistikas pasākumiem vērību piegriež:a) sfērās ietilpstošo objektu un to īpašību atlasei un specifikācijai, korekcijai un modifikācijai;b) īpašību sadalījumiem;c) rezultātu pārsūtes regularitātei un termiņiem.20.  Pieņemot šos pasākumus, īpaši jāņem vērā šādi aspekti:a) 1. sfērā — jaunākās vienošanās starp UIS , ESAO un Komisiju (Statistikas biroju) par jēdzieniem, definīcijām, datu vākšanas formu un datu apstrādi;b) 2. sfērā — pieaugušo izglītības apsekojuma pirmās īstenošanas 2005.–2007. gadā un tālāko notikumu rezultāti;c) 3. sfērā — konkrētais izmantojamo avotu īstenošanas konteksts pēc tam, kad pietiekami izpētītas vajadzības un vajadzīgās statistikas trūkums esošajos avotos.7. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais laika posms ir trīs mēneši.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.8. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMSSfēras1. SFĒRA. IZGLĪTĪBAS UN APMĀCĪBAS SISTĒMAS1. MērķisŠās datu vākšanas mērķis ir sniegt salīdzināmus datus par izglītības un apmācības sistēmu galvenajiem aspektiem, it sevišķi par dalību izglītības programmās un to pabeigšanu, kā arī par izmaksām un izglītībai un apmācībai atvēlētajiem resursu veidiem.2. Darbības jomaDatu vākšana aptver visas iekšzemes izglītības darbības neatkarīgi no to īpašuma vai sponsorēšanas veida attiecīgajās iestādēs (publiskas vai privātas, pašmāju vai ārzemju) un izglītības sniegšanas mehānisma. Līdz ar to datu vākumu aptvērumam ir jāattiecas uz visiem izglītojamo veidiem un vecumgrupām.3. Aptvertie objektiVācami dati par izglītojamajiem, personālu un izdevumiem, kas atļautu aprēķināt rādītājus par izglītības un apmācības sistēmu ieguldījumu, procesu un rezultātiem.Dalībvalstis nosūta attiecīgu informāciju (metadatus), aprakstot savu izglītības un apmācības sistēmu specifiku un to atbilstību starptautiskajām klasifikācijām, kā arī novirzes no datu pieprasījuma specifikācijām un citu informāciju, kas ir būtiska, interpretējot datus un apkopojot salīdzināmos indikatorus.4. RegularitāteDati un metadati piegādājami ik gadu, ja nav noteikts citādi, termiņos, par kuriem vienojas Komisija (Statistikas birojs) un valsts iestādes.2. SFĒRA. PIEAUGUŠO DALĪBA MŪŽIZGLĪTĪBĀ1. MērķisŠās datu vākšanas mērķis ir sagādāt salīdzināmus datus par pieaugušo piedalīšanos un nepiedalīšanos mūžizglītībā.2. Darbības jomaStatistikas vienība ir indivīds, aptverot vismaz iedzīvotāju vecuma diapazonu no 25 līdz 64 gadiem. Ja informācija tiek vākta apsekojumā, cik iespējams, jāizvairās no pastarpinātām atbildēm.3. Aptvertie objektiJānosūta Komisijai (Statistikas birojam) mikrodati par piedalīšanos mācību nodarbībās un par šo nodarbību raksturu. Vācamas arī sociodemogrāfiskas ziņas. Ziņas par pašu respondentu uzrādītajām iemaņām un piedalīšanos sabiedriskās un kultūras darbībās arī vācamas pirmām kārtām kā paskaidrojoši mainīgie, kas noder dalībnieku un nedalībnieku profilu tālākai analīzei.4. RegularitāteDati iesniedzami ik pa pieciem gadiem.3. SFĒRA. CITĀDA STATISTIKA PAR IZGLĪTĪBU UN MŪŽIZGLĪTĪBU1. MērķisŠās datu vākšanas mērķis ir sniegt sīkākus salīdzināmus datus par izglītību un mūžizglītību, uz kuriem varētu balstīt konkrētu Kopienas līmeņa politiku un kuri neietilpst 1. un 2. sfērā.2. Darbības jomaPārējā izglītības un mūžizglītības statistika varētu konkrēti attiekties uz šādiem aspektiem:a) izglītības un ekonomikas statistika, kas Kopienas līmenī vajadzīga izglītības, pētniecības, konkurences un izaugsmes politikas uzraudzībai;b) izglītības un darba tirgus statistika, kas Kopienas līmenī vajadzīga nodarbinātības politikas uzraudzībai;c) izglītības un sociālās iekļautības statistika, kas Kopienas līmenī vajadzīga nabadzības izskaušanas un sociālās iekļautības politikas uzraudzībai.Attiecībā uz šajā iedaļā uzskaitītajām sfērām nepieciešamos datus lielākoties iegūst no esošajiem statistikas vai citiem datu avotiem (piemēram, sociālās vai ekonomiskās statistikas jomā).TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izglītības un mūžizglītības statistikas izveidi un pilnveidi2. ABM / ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) un saistītā(-ās) darbība(-as):Izglītība un kultūra IzglītībaNodarbinātība un sociālie jautājumi Nodarbinātība un Eiropas Sociālais fondsStatistika Statistikas informācijas izveide3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar tām saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas ( ex -B.A. pozīcijas)), tostarp:29 02 01 – Statistiskās informācijas politika3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums:Priekšlikumā nav paredzēta darbības izbeigšana. Tajā paredzēts ik gadu veidot statistiku par izglītības un apmācības sistēmām un ik pa pieciem gadiem, sākot no 2011. gada, veidot statistiku par pieaugušo piedalīšanos mūžizglītībā. Dotācijas dalībvalstīm ir ierobežotas ar apsekojuma par pieaugušo piedalīšanos mūžizglītībā pirmreizējo īstenošanu.3.3. Budžeta apraksts ( pievienot rindas, ja nepieciešams ):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija |29 0201 | Neobligāti | Diferencēti | NĒ | JĀ | NĒ | Nr. 3 – iekšējā politika |29 0101 | Neobligāti | Nediferencēti | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3 – iekšējā politika |29 0102 | Neobligāti | Nediferencēti | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3 – iekšējā politika |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu līdzekļiOrientējošs finanšu pārskats. Vajadzīgo resursu summa ir iekļauta Komisijas piecgadu statistikas programmā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Lēmums 2367/2002/EK par Kopienas statistikas programmu 2003.–2007. g., OV L 358, 1. lpp.).4.1.1. Saistību asignējumu (SA) un maksājumu asignējumu (MA) kopsavilkumsmiljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļas nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā |Darbības izdevumi[20] |Saistību asignējumi (SA) | 8.1 | a | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 |Maksājumu asignējumi (MA) | b | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[21] |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4 | c | 0 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību asignējumi | a+c | 0,200 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 4,200 | 0,200 | 5,400 |Maksājumu asignējumi | b+c | 0,100 | 0,250 | 0,300 | 0,250 | 2,125 | 2,375 | 5,400 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[22] |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 | d | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 6,804 |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksasSA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 5,419 | 1,419 | 12,714 |MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 1,319 | 1,469 | 1,519 | 1,469 | 3,344 | 3,594 | 12,714 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikums ietver dalībvalstu vai citu organizāciju (norādīt konkrēti) līdzfinansējumu, tad paredzamā līdzfinansējuma apjoms ir jānorāda nākamajā tabulā (var pievienot papildu rindas, ja ir paredzēts vairāku organizāciju līdzfinansējums):miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Līdzfinansētājs | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kopā |Dalībvalstis | F | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 0,000 | 4,000 | 0,000 | 4,000 |SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 1,419 | 1,519 | 1,519 | 1,419 | 9,419 | 1,419 | 16,714 |4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanu( Priekšlikums ir saskaņā ar pašreizējo finanšu plānojumu un ar nākamo finanšu plānojumu (Komisijas 2004. gada februāra Paziņojums par finanšu perspektīvu 2007.–2013. g., KOM(2004) 101)( Priekšlikums prasīs finanšu plāna attiecīgās pozīcijas pārplānošanu.( Priekšlikums var prasīt Iestāžu nolīguma noteikumu piemērošanu[23] (t. i., elastības instrumenta izmantošanu vai finanšu perspektīvas pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir šāda finansiāla ietekme uz ieņēmumiem:NB. Visas ziņas un apsvērumi attiecībā uz metodi, ar kādu aprēķina ietekmi uz ieņēmumiem, ir jānorāda atsevišķā pielikumā.miljoni EUR (līdz 1. zīmei aiz komata)Pirms darbības [gads n-1] | Stāvoklis pēc darbības |Cilvēkresursu kopskaits | 10,5 | 10.,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 |5. RAKSTUROJUMS UN MēRķISīks priekšlikuma konteksta apraksts jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata iedaļā jāietver šāda īpaša papildinformācija:5.1. Jāizpilda īstermiņā vai ilgtermiņāApmierināt Komisijas politikas veidošanas un uzraudzības vajadzību, veidojot statistiku par izglītību un mūžizglītību5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaiste, un priekšlikuma saskaņa ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģijaBez Kopienas iesaistes šāda statistika netiktu veidota5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības (ABM) kontekstā1- Ikgadēja statistikas izveide par izglītības sistēmām2- Reizi piecos gados — statistikas izveide par pieaugušo izglītošanos3- Citādas statistikas par izglītību un mūžizglītību izveide, kas attiecas uz ES politiku5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Centralizēta vadība , ko tieši veic Komisija6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaŠās regulas īstenošanu uzraudzīs ar regulas 6. pantā paredzēto komitejas procedūru.Pašā uzraudzības sistēmā par izveidotajiem datiem tiks regulāri sastādīti standartizēti ziņojumi par kvalitāti, kuros dati tiks aprakstīti pēc galvenajiem kvalitātes raksturlielumiem: relevance, pareizība, laicīgums un precizitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskanība, kā arī izmaksas un apgrūtinājums, kas ir papildinošs un neatraujams kvalitātes aspekts.6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšēja novērtēšanaPar 2. mērķi (statistikas datu izveide par pieaugušo izglītību) ir bijusi iepriekšēja novērtēšana, ko Statistikas birojs veica iekšēji 2004. gadā. Galvenie secinājumi bija tādi, ka datu vākšana par pieaugušo izglītību ir vēlama un realizējama, ka izmēģinājumam ir jāsākas 2005.–2007. g. un izvērtēšana veicama 2008. g., lai sagatavotu 2011. g. datu krājumu. Bez tam iepriekšējā novērtēšanā tika atzīts, ka vidējā termiņā datu vākšana jānoformē ar pietiekamu regulējumu.Abi pārējie mērķi ir turpinājums pašreizējām darbībām, ko patlaban dalībvalstis veic brīvprātīgā kārtā, vācot datus par izglītības sistēmām (1. mērķis), cita esošā regulējuma kontekstā (3. mērķis).6.2.2. Pasākumi, kas veicami pēc starpposma novērtējuma/paveiktā novērtējuma (ņemot vērā līdzīgu iepriekšējo pieredzi)Nav piemērojams.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un biežumsIzmēģinājumā tika nolemts gatavot 2. mērķa (statistikas datu izveide par pieaugušo izglītību) izvērtēšanu 2008. gadā, lai sagatavotu nākamo datu krājumu, un dati tiks aprakstīti pēc galvenajiem kvalitātes raksturlielumiem: relevance, pareizība, laicīgums un precizitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskanība, kā arī izmaksas un apgrūtinājums, kas ir papildinošs un neatraujams kvalitātes aspekts.Kā teikts 6.1. punktā, par izveidotajiem datiem tiks regulāri (ik pēc 4–5 gadiem) sastādīti standartizēti ziņojumi par kvalitāti, kuros dati tiks aprakstīti pēc galvenajiem kvalitātes raksturlielumiem: relevance, pareizība, laicīgums un precizitāte, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskanība, kā arī izmaksas un apgrūtinājums, kas ir papildinošs un neatraujams kvalitātes aspekts.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAPēc Komisijas finanšu vadības reformas iniciatīvas tika iedibināta revidēta iekšējās vadības un kontroles sistēma. Šajā sistēmā tika iekļautas pastiprinātas iekšējās revīzijas jaudas.Komisijas iekšējās kontroles standartu īstenošanas gaitas ikgadēja novērošana ir domāta, lai varētu pārliecināties, ka pastāv un darbojas krāpšanas un nelikumību novēršanas un atklāšanas procedūras.Jaunas normas un kārtība ir pieņemtas galvenajam budžeta procesam: uzaicinājumi uz konkursu, piešķīrumi, saistības, līgumi un maksājumi. Procedūru rokasgrāmatas tiek darītas pieejamas visiem, kas iesaistās finansiālos aktos, lai tiktu precizēta atbildība, vienkāršota darbplūsma un uzrādīti galvenie kontrolējamie punkti. Šīs personas tiek apmācītas tās lietot. Rokasgrāmatas tiek regulāri pārskatītas un atjauninātas.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību asignējumi miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Ierēdņi[24] (29 01 01) | A*/AD | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |B*, C*/AST | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3,5 | 3.5 |Personāls, ko finansē[25] pēc panta 29 01 02 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |Pārējais personāls[26], ko finansē pēc panta 29 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |KOPĀ | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 | 10,5 |Tabulā iekļautie amati pastāv un patlaban ir atvēlēti uzdevumiem, kurus aptver regulas priekšlikums.8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu aprakstsUzdevumi ir klasiski statistikas izveides uzdevumi, kuros ietilpst:- metodikas pilnveide, lai nodrošinātu jēdzienu salīdzināmību,- izmēģinājumi un priekšizpēte,- anketu un vadlīniju noformēšana,- datu savākšana no dalībvalstīm,- datu pārbaude un validācija,- datu izplatīšana un publicēšana,- kvalitātes analīze.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie)(Ja norādīts vairāk nekā viens avots, lūdzam norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu.)( Programmas pārvaldībai pašlaik paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpagarina( Amati, kas n gadam paredzēti iepriekš saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu, sastādot provizorisko budžeta projektu( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu( Amati, kas pārceļami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana)( Amati, kas nepieciešami n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu8.2.4. Pārējie pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – izdevumi administratīvai vadībai)miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | [Gads n] | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie | KOPĀ |Citāda tehniskā un administratīvā palīdzība |iekšējā (intra muros) |ārējā (extra muros) |Tehniskā un administratīvā palīdzība kopā |8.2.5. Cilvēkresursu finansiālās izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāmiljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (29 01 01) | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 | 0,702 |Personāls, ko finansē pēc panta 29 01 02 (palīgpersonāls, END, līgumdarbinieki u. c.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 |Cilvēkresursu un saistītās izmaksas kopā (NAV ietvertas pamatsummā) | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 | 1,134 |Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktuCaurmērā 0,108 miljoni EUR uz vienu personu gadāAprēķins – Personāls, ko finansē pēc panta XX 01 02Vajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktuCaurmērā 0,108 miljoni EUR uz vienu personu gadā8.2.6. Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata) |2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | KOPĀ |29 01 02 11 01 Komandējumi | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,150 |29 01 02 11 02 Sanāksmes un konferences | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,060 | 0,360 |29 01 02 11 03 Komitejas[28] |29 01 02 11 04 Pētījumi un konsultācijas |29 01 02 11 05 Informācijas sistēmas |2. Pārējie vadības izdevumi kopā (XX 01 02 11) |3 Pārējie administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (NAV ietverti pamatsummā) | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,085 | 0,510 |Aprēķins – Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] Padomes 2003. gada 5. maija Secinājumi par Eiropas vidējā snieguma robežlīmeņiem izglītībā un apmācībā (paraugkritērijiem). OV C 134, 07/06/2003.[2] OV L 358, 31/12/2002.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C 374, 30.12.1994, 4.–6. lpp.[6] Dok. nr. 7619/05, 34. punkts.[7] OV L205, 6.8.2005., 21.–27. lpp.[8] Eiropadomes sanāksme 2003. gada martā Briselē uzsvēra, cik piemēroti ir „paraugkritēriji, kas parāda pirmrindas praksi un nodrošina efektīvus un lietderīgus ieguldījumus cilvēkresursos”.[9] Padomes 2003. gada 5. maija Secinājumi par Eiropas vidējā snieguma robežlīmeņiem izglītībā un apmācībā (paraugkritērijiem). OV C 134, 07/06/2003.[10] OV 141, 10.6.2005., 7.-8. lpp.[11] 13832/04/EDUC 204 SOC 499, 6. lpp.[12] OV L 255, 30.2005, 1 lpp.[13] Komisijas Regula (EK) Nr. 2104/2002, OV L 324, 29/11/2002, 14. lpp.[14] Komisijas Regula (EK) Nr. 1983/2003, OV L 298, 17.11.2003.,34. lpp.[15] OV L 52, 22.2.1997., 61. lpp.[16] OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 322/97.[17] OV L 133, 18.5.2002., 7. lpp.[18] Atbilstīgi starptautiskās izglītības standartklasifikācijas ( ISCED ) 1997. gada redakcijai.[19] Padomes 27.6.2002 rezolūcija par mūžizglītību, OV 2002/C 163/01, 1. lpp.[20] Izdevumi, ko neietver attiecīgās sadaļas xx nodaļa xx 01[21] Izdevumi, kas ietverti sadaļas xx pantā xx 01 04[22] Izdevumi nodaļā xx 01, izņemot pantus xx 01 04 vai xx 01 05[23] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu[24] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[25] Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā[26] Ar to saistītās izmaksas ir ietvertas pamatsummā[27] Minēt tiesību akta finanšu pārskatu, kas attiecas uz noteikto(-ajām) izpildaģentūru(-ām)[28] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder


|

52011PC0903

/* COM/2011/0903 galīgā redakcija - 2011/0440 (COD) */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas statistiku par demogrāfiju

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠā priekšlikuma mērķis ir izstrādāt regulu par demogrāfijas statistiku, kas regulētu datu saskaņošanu un sniegšanu par iedzīvotājiem un to dzīves notikumiem.-  Vispārīgais kontekstsArvien lielāku un sarežģītāku demogrāfisku uzdevumu dēļ ir radusies nepārprotama vajadzība pēc kopīgiem tiesību aktiem Eiropas līmenī par demogrāfisko statistiku. Eiropas Komisijai nepieciešama kvalitatīva informācija par Savienības iedzīvotājiem un to dzīves notikumiem. Gandrīz visās ES politikas jomās, piemēram, ekonomiskajā, sociālajā vai vides politikā, vajadzīga kvalitatīva demogrāfiskā statistika, lai varētu noteikt operatīvos mērķus un novērtēt progresu, piemēram, ar mērķi pamatoti salīdzināt dalībvalstis. Datus var izmantot tieši vai arī var izveidot dažādu veidu rādītājus (demogrāfiskos rādītājus un per capita rādītājus).Eiropas Savienības demokrātijas process nosaka, ka ikgadējām iedzīvotāju aplēsēm jābūt iespējami kvalitatīvām. Katru gadu Eurostat vāktos un publicētos iedzīvotāju kopskaita datus par dalībvalstīm izmanto Savienības lēmumu pieņemšanas procesā (kvalificēts balsu vairākums Padomē). Patlaban viens kritērijs (ja kāda dalībvalsts to pieprasa) nosaka, ka kvalificētu balsu vairākumu veido dalībvalstis, kuras pārstāv vismaz 62 % ES iedzīvotāju, ko aprēķina pēc iedzīvotāju skaita. Iedzīvotāju svaru nozīme pat palielināsies, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu, kurā paredzēts, ka no 2014. gada 1. novembra kvalificētu balsu vairākumu definē kā vismaz 55 % Padomes locekļu vairākumu, ko veido vismaz 15 locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kurās kopā ir vismaz 65 % ES iedzīvotāju (“dubultais vairākums”).Dalībvalstu publisko finanšu ilgtermiņa novērtējumu veic, cita starpā pamatojoties uz Eurostat iedzīvotāju prognozēm; tam savukārt nepieciešamas savlaicīgas, precīzas, uzticamas un saskaņotas laikrindas par iedzīvotājiem, dzimstību un mirstību, līdz ar pareiziem pieņēmumiem par turpmāko dzimstības, paredzamā mūža ilguma un migrācijas plūsmu attīstību.Eiropadomes 2001. gadā Gēteborgā ierosinātās un 2006. gadā atjaunotās ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijas uzraudzību novērtē ar Eurostat uzraudzības ziņojuma palīdzību, kurā izmanto laikrindas par ekonomiski neaktīvu vecāku cilvēku koeficientiem, dzimstības rādītājiem un paredzamo mūža ilgumu Eiropas Savienībā.ES progresa uzraudzību, tiecoties pēc ekonomiskas, sociālas un teritoriālas kohēzijas, novērtē, izmantojot ziņojumus, kuri cita starpā pamatojas uz Eurostat reģionālajiem demogrāfiskajiem datiem.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomāPriekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu.-  Atbilstība citiem ES politikas virzieniem un mērķiemES tiesību akti nosaka, ka Eurostat jānodrošina iespējami kvalitatīvi dati par iedzīvotājiem. Turklāt, lai labāk noteiktu operatīvos mērķus un novērtētu padarīto, daudzās ES politikas jomās nepieciešama informācija par iedzīvotāju dzīves notikumiem. Datiem jābūt savlaicīgiem, precīziem, pilnīgiem, saskaņotiem un salīdzināmiem ES līmenī; bieži tos prasa tādā reģionālās detalizācijas pakāpē, mainīgo lielumu dalījumā un kvalitātē, ko var nodrošināt, tikai pamatojoties uz Eiropas tiesību aktu par demogrāfisko statistiku.Ierosinātajā regulā par Eiropas statistiku par demogrāfiju iestrādāti Eiropas Statistikas prakses kodeksa principi, kas attiecas uz kvalitātes saistībām, pareizu metodoloģiju, izmaksu lietderību, atbilstību, precizitāti, ticamību, saskaņotību un salīdzināmību.Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. decembra Lēmumā Nr. 1578/2007/EK par Kopienas statistikas programmu 2008. līdz 2012. gadam[1] teikts, ka galvenais demogrāfiskās statistikas mērķis būs nodrošināt plašu datu un analīžu kopumu, kas vajadzīgs, lai novērtētu, kādas sekas ir demogrāfiskajām pārmaiņām Eiropā.Dati, uz kuriem attiecas šis priekšlikums, jau vairākus gadus tika vākti brīvprātīgi. Tas varētu nozīmēt, ka dalībvalstīs ir pieņemtas dažādas demogrāfiskas definīcijas, jēdzieni un metodes un līdz ar to ir liels risks, ka attiecīgie dati ir neviendabīgi, nesalīdzināmi, nesaskanīgi un nesavlaicīgi. Turklāt pēc Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību, kā arī lai atceltu Padomes Regulu (EEK) Nr. 311/76 attiecībā uz statistikas vākšanu par ārvalstu darba ņēmējiem[2] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulas (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu[3] pieņemšanas ar šo priekšlikumu paredzēts pabeigt iedzīvotāju datu jomas saskaņošanu.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI-  Iekšējā informācijas apmaiņa/Komisijas dienestu diskusijasGalvenie Komisijas dienesti, kuri piedalījās izstrādes procesā, bija SG ĢD, EMPL ĢD, REGIO ĢD, SANCO ĢD, ECFIN ĢD un AGRI ĢD. Izmantojot rakstisko apspriešanos, to atzinumus oficiāli pieprasīja priekšlikuma sagatavošanas posmā ( ex-ante novērtējums). Izstrādes procesā notika bieža un regulāra saziņa, tostarp divpusējas diskusijas un regulāra dalība demogrāfijas darba grupā. Visi dienesti, ar kuriem bija notikusi apspriešanās, pozitīvi novērtēja projektu, uzsverot savas vajadzības un šo vajadzību juridisko un politisko pamatu.-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmDalībvalstis jau kādu laiku bija informētas, ka Eurostat plāno likumdošanas iniciatīvu demogrāfisko datu jomā. Jau kopš 2007. gada Komisijas ikgadējās statistikas darba programmās tiek veikti dažāda veida sagatavošanas darbi, lai izstrādātu pamatregulas projektu par ikgadējo demogrāfisko statistiku.Kopš 2008. gada marta Eurostat aktīvi sniedza informāciju dalībvalstīm demogrāfijas darba grupas sanāksmēs. Demogrāfijas darba grupa 2009. gada novembrī atzina, ka nepieciešams Eiropas tiesību akts par demogrāfisko datu vākšanu. Šajā sakarā tika iesniegts un apspriests priekšlikuma ex-ante novērtējums kopā ar pirmo regulas projektu. Dalībvalstu iesniegtās piezīmes par pirmo projektu tika iekļautas pārskatītajā projektā, kuru 2010. gada beigās nosūtīja tālākai apspriešanai. Otrajā kārtā saņemtās piezīmes tika iekļautas otrajā regulas redakcijā, kuru 2011. gada aprīlī apsprieda demogrāfijas darba grupā. Par paveikto regulāri informēja Eiropas sociālās statistikas direktorus.Ar priekšlikumu 2011. gada 17. novembrī tika iepazīstināta arī Eiropas Statistikas sistēmas komiteja.Lai apmainītos ar informāciju, notika ne tikai regulāras sanāksmes, bet izmantoja arī speciāli izveidotu tīmekļa vietni CIRCA.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaIerosināto definīciju atsauces meklējamas Apvienoto Nāciju Organizācijas starptautiskajos ieteikumos par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu un cilvēku dzīves notikumu statistiku.-  Ietekmes un seku analīzeIerosinātais Eiropas Savienības demogrāfijas statistikas regulējums nodrošina, lai dati būtu savlaicīgi, saskaņotāki, salīdzināmi, saskanīgi un tādējādi atbilstošāki lietotājiem gan Eiropas, gan valstu līmenī, īpaši ņemot vērā mērķi ― panākt, lai tikai vienreiz tiktu reģistrēta informācija par katru rezidentu/piedzimšanas/nāves gadījumu.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsŠīs regulas mērķis ir izveidot vienotu regulējumu, lai sistemātiski sagatavotu Eiropas statistiku par demogrāfiju, dalībvalstīm vācot, apkopojot, apstrādājot un nosūtot saskaņotus Eiropas statistikas datus par iedzīvotājiem un to dzīves notikumiem.-  Juridiskais pamatsEiropas statistikas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 338. pants. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tas vajadzīgs Eiropas Savienības darbību veikšanai. Šajā pantā izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistiskās konfidencialitātes standartam. Tā nerada uzņēmējiem pārmērīgu slogu.-  Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.Dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus šāda iemesla dēļ.Divi svarīgākie visu statistikas datu kvalitātes aspekti ir to saskaņotība un salīdzināmība. Ņemot vērā to, ka datus par iedzīvotājiem un to dzīves notikumiem izmanto, lai izpildītu ES tiesību aktu prasības, vērtētu ES politiku un/vai salīdzinātu valstu politikas rezultātus Eiropas līmenī, ir pilnīgi skaidrs, ka sākumdatiem jābūt Eiropas līmenī salīdzināmiem datiem. Dalībvalstis nevarētu vajadzīgajā apjomā sasniegt šo rezultātu bez pārredzama ES regulējuma, t.i., ES tiesību aktiem, kuros noteikti kopīgi statistikas jēdzieni un kvalitātes prasības. Tālab ir ierosināts pieņemt regulu par demogrāfiju. Bez šādas statistikas, kura vākta un apkopota, izmantojot vienotu ES regulējumu, tiktu mazināta gan valstu demogrāfiskās statistikas sistēmu atbilstība, gan lietderīgums.Dalībvalstīm darbojoties vienām pašām, tiktu nelabvēlīgi ietekmētas to intereses šāda iemesla dēļ.Bez vienota ES regulējuma, kurā izmantoti kopīgi jēdzieni un definīcijas, tiktu negatīvi ietekmēta vai pilnībā liegta iespēja izmantot kvalitatīvu demogrāfisko statistiku. Līdzšinējā pieredze nepārprotami liecina, ka neoficiālas vienošanās bez saskaņotas, skaidras un pārraudzītas sistēmas neļauj iegūt datu turpmākajam lietojumam atbilstoši kvalitatīvus statistikas rezultātus.Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami ar Eiropas līmeņa rīcību šādu iemeslu dēļ.Priekšlikuma mērķi ir labāk sasniedzami Eiropas līmenī, pamatojoties uz ES tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt statistikas informācijas saskaņošanu ES līmenī. Tomēr dalībvalstis var organizēt datu vākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par demogrāfiju, izmantojot piemērotākos avotus un metodes nepieciešamās informācijas sniegšanai. Tādēļ ES šajā nolūkā var rīkoties atbilstīgi Līguma 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam.Priekšlikuma mērķis ir saskaņot vajadzīgās informācijas jēdzienus, tematus un raksturlielumus, aptvērumu, kvalitātes kritērijus, informācijas sniegšanas termiņus un rezultātus, lai iegūtu atbilstīgus, savlaicīgus, salīdzināmus un saskaņotus Eiropas statistikas datus.Dalībvalstis apkopos datus, izmantojot savus avotus un praksi, bet tām jānodrošina nosūtīto datu un metadatu kvalitāte, kā arī izraudzīto datu avotu un metodoloģijas atbilsme kopīgajām definīcijām. Dalībvalstīm jāsniedz informācija par datu avotiem, definīcijām un aplēses metodēm, ko izmanto, lai izpildītu pienākumus, un tām jāinformē par visām pārmaiņām. Tām jāsniedz Eurostat visa vajadzīgā informācija, lai varētu novērtēt statistikas datu kvalitāti.Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ.Regulā noteiktas minimuma prasības, kas ir vajadzīgas, lai sasniegtu mērķi, un nepārsniedz to, kas minētajam nolūkam ir vajadzīgs. Brīvai datu avotu izvēlei saskaņā ar valstu likumiem un principiem līdz ar iespēju izmantot aplēses metodes un statistikas metodes būtu jāsamazina respondentu, valsts, reģionālo un vietējo iestāžu un pilsoņu finanšu un administratīvais slogs.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Pienācīga juridiskā instrumenta izvēle ir atkarīga no sasniedzamā mērķa tiesību jomā. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Eiropas statistikā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka vienu un to pašu likumu visā ES, neļaujot dalībvalstīm piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā. Tā ir tieši piemērojama, proti, tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos. No otras puses, direktīvas, kuru mērķis ir saskaņot valstu tiesību aktus, ir saistošas dalībvalstīm no to mērķu viedokļa, bet ļauj valstu iestādēm izvēlēties minēto mērķu sasniegšanas veidu. Tās arī jātransponē valstu tiesību aktos. Regulas izmantojums ir saskaņā ar pārējiem Eiropas tiesību aktiem statistikas jomā, kas ir pieņemti kopš 1997. gada.4. IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums neietekmē Savienības budžetu.5. PAPILDU INFORMĀCIJA-  Spēkā esošo tiesību aktu atcelšanaPieņemot priekšlikumu, nebūs jāatceļ spēkā esoši tiesību akti.-  Eiropas Ekonomikas zonaAr priekšlikumu ierosinātais tiesību akts ir Eiropas Ekonomikas zonas kompetences jautājums, tādēļ tas jāattiecina uz EEZ.2011/0440 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas statistiku par demogrāfiju(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu no 2014. gada 1. novembra kvalificēto vairākumu definē, pamatojoties uz dalībvalstu iedzīvotāju skaitu.2.  Ekonomikas un finanšu padome regulāri pilnvaro Ekonomikas politikas komiteju novērtēt publisko finanšu ilgtspēju un kvalitāti, pamatojoties uz Eurostat sagatavotajām iedzīvotāju skaita prognozēm.3.  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi[4] visā statistikā, ko dalībvalstis nosūta Komisijai teritoriālo vienību dalījumā, jāizmanto NUTS klasifikācija. Tādēļ, lai sagatavotu salīdzināmu reģionālo statistiku, teritoriālās vienības vajadzētu definēt saskaņā ar NUTS klasifikāciju.4.  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. pantu Komisija ik pēc trim gadiem iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par paveikto ceļā uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Šo ziņojumu sagatavošanai un regulārai demogrāfisko pārmaiņu un iespējamu turpmāko demogrāfisko uzdevumu ES reģionos uzraudzībai, tostarp dažāda veida reģionu, piemēram, pārrobežu reģionu, lielpilsētu reģionu, lauku reģionu, kalnu un salu reģionu uzraudzībai, ir nepieciešami ikgadēji reģionāli dati NUTS 3 reģionu līmenī. Attiecībā uz demogrāfisko novecošanu ir vērojamas lielas reģionālas atšķirības, tāpēc Eurostat ir regulāri jāsagatavo reģionālas prognozes, lai pilnveidotu pārskatu par NUTS 2 reģionu demogrāfisko situāciju Eiropas Savienībā.5.  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 159. pantu Komisija katru gadu sagatavo ziņojumu par paveikto, īstenojot 151. pantā minētos mērķus, tostarp par demogrāfisko situāciju Savienībā.6.  Komisija paziņojumā “Solidaritāte veselības jomā. Nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES”[5] atbalstīja datu un veselības rādītāju turpmāku izstrādi un vākšanu vecuma, dzimuma, sociāli ekonomiskā statusa un ģeogrāfisko aspektu dalījumā.7.  Ar Eiropadomes 2001. gadā Gēteborgā ierosināto un 2006. gada jūnijā atjaunoto ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju mēģina panākt pastāvīgu šīs paaudzes un turpmāko paaudžu dzīves kvalitātes uzlabošanos. Eurostat uzraudzības ziņojums, ko publicē ik pēc diviem gadiem, sniedz objektīvu statistisku progresa pārskatu, pamatojoties uz ES ilgtspējīgas attīstības rādītāju kopumu.8.  Ikgadēji statistikas dati par demogrāfiju ir būtiski dažādu politikas virzienu pētniecībā un noteikšanā, īpaši attiecībā uz sociāliem un ekonomiskiem jautājumiem valstu un reģionālā līmenī. Statistika par iedzīvotājiem ir svarīgs dažādu politikas rādītāju faktors.9.  Demogrāfiskā statistika par iedzīvotājiem ir būtiska sastāvdaļa, kas vajadzīga iedzīvotāju kopskaita aplēsēs Eiropas kontu sistēmā (EKS).10.  Lai nodrošinātu dalībvalstu sniegto datu kvalitāti, jo īpaši salīdzināmību, un lai sagatavotu ticamus pārskatus Eiropas Savienības līmenī, izmantoto datu pamatā būtu jābūt vienādiem jēdzieniem un tiem būtu jāattiecas uz vienādu pārskata datumu vai periodu.11.  Informācijai par demogrāfiju būtu jābūt saskanīgai ar attiecīgo informāciju, kas savākta atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 11. jūlija Regulai (EK) Nr. 862/2007 par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību, kā arī lai atceltu Padomes Regulu (EEK) Nr. 311/76 attiecībā uz statistikas vākšanu par ārvalstu darba ņēmējiem[6], un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulai (EK) Nr. 763/2008 par iedzīvotāju un mājokļu skaitīšanu[7].12.  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[8] nodrošina atsauces kopumu Eiropas statistikai par demogrāfiju. Jo īpaši tajā prasīta atbilstība profesionālās neatkarības, taisnīguma, objektivitātes, ticamības, statistikas konfidencialitātes un rentabilitātes principiem.13.  Izstrādājot, sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valsts un Eiropas statistikas iestādēm būtu jāņem vērā to principu kopums, kuri izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, ko Eiropas Statistikas sistēmas komiteja pārskatīja un atjaunināja 2011. gada 28. septembrī.14.  Šī regula nodrošina tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību atbilstoši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantam[9].15.  Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot vienotu tiesisko regulējumu, lai sistemātiski sagatavotu Eiropas statistiku par demogrāfiju ― nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Eiropas līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.16.  Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[10],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmetsAr šo regulu izveido vienotu regulējumu, lai izstrādātu, sagatavotu un izplatītu Eiropas statistiku par iedzīvotājiem un to dzīves notikumiem.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā izmanto šādas definīcijas:17.  “valsts” ir tāda pati nozīme kā Regulas (EK) Nr. 763/2008 2. panta f) punktā, kur teritorija ir definēta tāpat kā pārskata laikā piemērojamajā Regulas (EK) Nr. 1059/2003 redakcijā;18.  “reģionāls” ir tāda pati nozīme kā Regulas (EK) Nr. 763/2008 2. panta g) punktā; valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis, tas nozīmē 1., 2. vai 3. līmeņa statistiskos reģionus saskaņā ar vienošanos starp šīm valstīm un Komisiju ( Eurostat ) atbilstoši pārskata laikā piemērojamajai redakcijai;19.  “pastāvīgie iedzīvotāji” ir visas personas, kuru pastāvīgā dzīvesvieta pārskata laikā ir kādā dalībvalstī;20.  “pastāvīgā dzīvesvieta” ir tāda pati nozīme kā Regulas (EK) Nr. 763/2008 2. panta d) punkta pirmajā daļā. Par attiecīgās ģeogrāfiskās teritorijas pastāvīgajiem iedzīvotājiem uzskata tikai personas,i) kuras pastāvīgajā dzīvesvietā ir dzīvojušas vismaz 12 mēnešu ilgu nepārtrauktu laikposmu pirms pārskata laika vaiii) kuras pastāvīgajā dzīvesvietā ir ieradušās 12 mēnešu laikā pirms pārskata laika ar nodomu tajā pavadīt vismaz vienu gadu.Piemērojot “pastāvīgās dzīvesvietas” definīciju, īpašus gadījumus dalībvalstis aplūko saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1201/2009 pielikumu[11].21.  “dzīva bērna piedzimšana” ir tāda bērna piedzimšana, kas neatkarīgi no intrauterīnā vecuma elpo vai izrāda citas dzīvības pazīmes, piemēram, sirdspuksti, nabas saites pulsācija vai skeleta šķērssvītroto muskuļaudu noteikta kustība;22.  “nāve” ir dzīvības pazīmju permanenta zušana jebkurā laikā pēc dzīva bērna piedzimšanas;23.  “dzīves notikumi” ir dzīva bērna piedzimšana un nāve saskaņā ar e) un f) punktā sniegto definīciju;24.  “validēti dati” ir dati, kuri atbilst datu apkopošanas kvalitātes kritērijiem, tostarp visām publicējamo vai jau publicēto datu kvalitātes pārbaudēm.3. pantsDati par iedzīvotājiem un dzīves notikumiem25.  Dalībvalstis sniedz Komisijai ( Eurostat ) datus par 2. panta c) un d) punktā minētajiem iedzīvotājiem pārskata laikā. Ja nevar piemērot 2. panta d) punkta i) un ii) daļā minētos kritērijus, dalībvalstis sniedz Komisijai ( Eurostat ) datus par iedzīvotājiem to juridiskajā vai reģistrētajā dzīvesvietā pārskata laikā; šajā gadījumā tās pieliek pienācīgas pūles, lai noteiktu iespējami precīzākus datus par 2. panta c) un d) punktā minētajiem iedzīvotājiem.26.  Dalībvalstis sniedz Komisijai ( Eurostat ) datus par dzīves notikumiem pārskata laikā neatkarīgi no notikuma vietas. Dalībvalstis izmanto to pašu iedzīvotāju definīciju, ko izmanto 1. punktā minētajiem datiem.27.  Dalībvalstis izmanto to pašu iedzīvotāju definīciju visiem valsts un reģionālajiem līmeņiem, kas definēti 2. panta a) un b) punktā.28.  Vienādus nosacījumus par 1. un 2. punktā minēto datu dalījumu, kā arī par datu biežumu, termiņiem un pārskatīšanām pieņem saskaņā 9. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.4. pantsIedzīvotāju kopskaits īpašām Savienības vajadzībāmKvalificēta balsu vairākuma vajadzībām Padomē dalībvalstis sniedz Komisijai ( Eurostat ) datus par iedzīvotāju kopskaitu valsts līmenī pārskata laikā saskaņā ar 2. panta c) punktu astoņu mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. Šā panta vajadzībām dalībvalstis nesniedz datus par iedzīvotājiem to juridiskajā vai reģistrētajā dzīvesvietā pārskata laikā.5. pantsPārskata laiks29.  Iedzīvotāju datu pārskata laiks ir 31. decembra pusnakts.30.  Dzīves notikumu pārskata laiks ir kalendārais gads, kurā tie notikuši.31.  Pirmais pārskata laiks šīs regulas vajadzībām ir 2013. gads. Pēdējais pārskata laiks ir 2027. gads.6. pantsDatu un metadatu sniegšanaDalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) saskaņā ar šo regulu vajadzīgos datus un metadatus atbilstīgi Komisijas ( Eurostat ) norādītajiem datu un metadatu apmaiņas standartiem. Dalībvalstis nosūta šos datus un metadatus, izmantojot vienoto datu nosūtīšanas portālu vai tādā veidā, lai Komisijai ( Eurostat ) tie būtu pieejami elektroniski.7. pantsDatu avotiDati pamatojas uz datu avotiem, ko dalībvalstis izraugās saskaņā ar valsts likumiem un praksi. Attiecīgā gadījumā izmanto zinātniski pamatotas un dokumentētas statistiskās aplēses metodes.8. pantsKvalitātes prasības32.  Dalībvalstis nodrošina nosūtīto datu kvalitāti.33.  Šīs regulas vajadzībām nosūtāmajiem datiem piemēro Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā minētos kvalitātes kritērijus.34.  Dalībvalstis sniedz ziņojumu Komisijai ( Eurostat ) par references metadatiem saskaņā ar Euro SDMX metadatu struktūru, īpaši pievēršoties datu avotiem, definīcijām un aplēses metodēm, ko izmanto pirmajam pārskata gadam, un dalībvalstis pastāvīgi informē Komisiju ( Eurostat ) par visām to pārmaiņām.35.  Pēc Komisijas ( Eurostat ) pieprasījuma dalībvalstis sniedz tai visu informāciju, kas vajadzīga, lai novērtētu statistiskās informācijas kvalitāti.36.  Dalībvalstis nodrošina, lai šīs regulas 3. pantā prasītie dati par iedzīvotājiem ir saskanīgi ar datiem, kas prasīti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 862/2007 3. pantu.9. pantsKomiteja37.  Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.38.  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.10. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Šīs regulas piemērošanu beidz 2027. gada 31. decembrī.[Vietas nosaukums],Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 344, 28.12.2007., 15. lpp.[2] OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.[3] OV L 218, 13.8.2008., 14. lpp.[4] OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.[5] COM(2009) 567.[6] OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.[7] OV L 218, 13.8.2008., 14. lpp.[8] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.[9] OV C 303, 14.12.2007., 1. lpp.[10] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.[11] OV L 329, 15.12.2009., 29. lpp.