title: Priekšlikums Padomes lemumam ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0515

Priekšlikums padomes Lemumam ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu  /* COM/2007/0515 galīgā redakcija - CNS 2007/0189 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 12.9.2007COM(2007) 515 galīgā redakcija2007/0189 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPAMATINFORMāCIJA PAR PRIEKšLIKUMU |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Padome 2007. gada 15. februārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 168/2007 (turpmāk tekstā - „Regula”)[1], ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (turpmāk tekstā - „Aģentūra”). Aģentūra darbību uzsāka 2007. gada 1. martā. Lai pilnībā tiktu ievērotas pamattiesības, attiecīgajām Kopienas un tās dalībvalstu iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām īstenojot Kopienas tiesību aktus, Aģentūras mērķis ir sniegt tām palīdzību un īpašās zināšanas attiecībā uz pamattiesībām, tādējādi sniedzot atbalstu pasākumu veikšanā vai darbības virzienu noteikšanā to attiecīgajās kompetences jomās. Aģentūra veic savus uzdevumu nolūkā sasniegt šo mērķi Kopienas kompetences ietvaros, kā tas noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, un, veicot savus uzdevumus, tā atsaucas uz pamattiesībām, kā tās definētas Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā, tostarp uz Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un Eiropas Sociālo hartu. Šīs pamattiesības jo īpaši ir atspoguļotas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, paturot prātā tās statusu un skaidrojumus. Aģentūrai uzticētie uzdevumi ir saistīti ar informācijas un datu savākšanu un analīzi, konsultācijām ziņojumu un atzinumu formā, un sadarbības ar pilsonisko sadarbību un izpratnes veicināšanu. Saskaņā ar Regulas 5. pantu Aģentūras darbības tematiskās jomas nosaka Padome, pieņemot vairākgadu pamatprogrammu. Šo tematisko jomu ietvaros Aģentūra pilnīgi neatkarīgi veiks iepriekšminētos uzdevumus. Turklāt Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija saskaņā ar Regulas 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu var iesniegt pieprasījumus par jautājumiem, kas neietilpst šajās tematiskajās jomās, ar noteikumu, ka Aģentūras finanšu resursi un cilvēkresursi to ļauj. Šī priekšlikuma mērķis ir izveidot vairākgadu pamatprogrammu, kā tas paredzēts Regulas 5. pantā. |Vispārīgā pamatinformācija Regulas 5. panta 2. punktā ir noteikti vairākgadu pamatprogrammas pamatelementi, pirmkārt nosakot, ka pamatprogramma ir paredzēta piecu gadu laikposmam. Otrkārt, tās tematiskajām jomām jābūt vērstām uz cīņu pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību. Regulas preambulā ir paskaidrots, ka paralēli jautājumiem saistībā ar rasismu, ksenofobiju un antisemītismu Aģentūrai, kas ir Eiropas Novērošanas centra rasisma un ksenofobijas jautājumos[2] darba turpinātāja, vajadzētu turpināt darboties minoritāšu tiesību aizsardzības un dzimumu līdztiesības jomā, jo tā ir pamattiesību aizsardzības būtiska sastāvdaļa. Treškārt, vairākgadu pamatprogrammai ir jāatbilst Eiropas Savienības prioritātēm, atbilstīgi ņemot vērā pamatnostādnes, kuras iekļautas Eiropas Parlamenta lēmumos un Padomes secinājumos pamattiesību jomā. Pēdējos gados Eiropas Parlamenta lēmumos attiecībā uz pamattiesībām[3] ir skartas šādas jomas: rasisms un ksenofobija, nediskriminācija un vienlīdzīga attieksme, diskriminācija dzimumorientācijas dēļ, homofobija Eiropā, diskriminācija invaliditātes dēļ, invaliditātes jautājumi, vārda brīvība, pulcēšanās un biedrošanās brīvība, un uzskatu brīvība, vārda brīvība internetā, tiesības ar vienlīdzīgiem nosacījumiem piedalīties vēlēšanu procesos, tiesības uz izglītību, izglītības izvēles brīvība un meiteņu un sieviešu izglītība, solidaritāte un sociālās tiesības, bērnu tiesības, dzimumu līdztiesība, sieviešu tiesības, vardarbība pret sievietēm, sieviešu ģenitāliju kropļošana, cilvēku tirdzniecība, pilsoņu tiesības un tiesiskums, patvēruma tiesības, imigrācija; imigrantu integrācija, nacionālo minoritāšu aizsardzība, minoritāšu tiesības un čigānu jautājumi, cieņa pret kultūru, reliģiju un valodu daudzveidību, nāvessods, garīgā veselība. Padomes noteiktos prioritāros virzienus var uzskaitīt, pamatojoties uz Eiropadomes pēdējo gadu sanāksmēs pieņemtajiem secinājumiem[4]: Eiropas migrācijas politika, tostarp integrācijas un patvēruma politika, vīzu jautājumi un robežkontrole, cilvēku tirdzniecība, dzimumu līdztiesība, terorisma apkarošana, jaunieši. Vairākgadu pamatprogrammā pienācīgi jāņem vērā Aģentūras finanšu resursi un cilvēkresursi. Aģentūras finanšu resursi vairākgadu pamatprogrammas laikposmam ir noteikti ar finanšu shēmu, kas pievienota Iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu[5], ko 2006. gada 17. maijā noslēdza Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, kā arī ir atspoguļoti Komisijas 2008. gada tāmes V dokumentā Finanšu plānošana laikposmam no 2008. līdz 2013. gadam[6]. Turklāt vairākgadu pamatprogrammā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tā papildina citu Kopienas un Eiropas Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju uzdevumus, kas darbojas pamattiesību jomā. Nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006[7], un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 45/2001[8]. Tā kā atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1922/2006 2. pantam ar dzimumu līdztiesības jautājumiem nodarbojas Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, tiklīdz Aģentūra būs izveidota, starp to un institūtu tiks noslēgts Saprašanās memorands, lai nodrošinātu atbilstīgu koordinēšanu saskaņā ar regulas 7. pantu. Šie elementi veido kritērijus, kuriem jābūt vairākgadu pamatprogrammas pamatā, papildinot Aģentūras kompetenci saskaņā ar Regulas 3. pantu. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Komisija 2004. gada 25. oktobrī publiskoja Paziņojumu par Pamattiesību aģentūru, tādējādi uzsākot sabiedrisko apspriešanu, kurā tika pārrunāts arī tematisko jomu jautājums. Rakstiskajā apspriešanā tika saņemtas simts atsauksmes. Starp atsauksmju iesniedzējiem bija desmit dalībvalstis, Eiropas un starptautiskās struktūras, valstu struktūras cilvēktiesību, nediskriminācijas un vienlīdzīgu iespēju jomā, augstākās izglītības un zinātnes darbinieki, privātpersonas un gandrīz 60 nevalstiskās organizācijas. Atklātā izskatīšana notika 2005. gada 25. janvārī. Tajā piedalījās vairāk nekā 200 reģistrētu dalībnieku, kas pārstāvēja iepriekš minētās ieinteresētās personas. Aptaujātie dalībnieki vienojās par noteiktu tematisko prioritāšu piešķiršanu Aģentūrai, jo īpaši minot šādas jomas: diskriminācija (tostarp darbavietā); datu aizsardzība; patvērums; imigrācija; pamattiesību iekļaušana Kopienas politikas visās jomās; cietušo tiesības; minoritāšu tiesības; tiesas pieejamība; apcietinājuma apstākļi; terorisma apkarošanas pasākumi; sociālās pamattiesības; dzimumu līdztiesības jautājumi. Apspriešana bija daļa no ietekmes novērtējuma[9], kas veicināja lēmuma pieņemšanu par „ES politikas jomu mērķtiecīgas novērošanas un novērtēšanas aģentūras” izveidi. To īstenoja ar Regulu, kurā iekļāva kritērijus vairāku jomu definēšanai, kurās Aģentūras ieguldījums Kopienas politikas virzienu attīstīšanā ir visvairāk vajadzīgs. Turklāt Komisija, sagatavojot priekšlikumu, konsultējās ar Pamattiesību aģentūras valdi tās 12.–13. jūlija sanāksmes laikā un 2007. gada 25. jūlija vēstulē Komisija saņēma rakstiskas atsauksmes. Komisija ņēma vēra apsvērumus, kas tika izteikti šā priekšlikuma apspriešanas laikā. Visi dokumenti saistībā ar apspriešanu un ietekmes novērtējumu ir pieejami šādā vietnē: http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/rights/fsj_rights_agency_en.htm |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pamatojoties uz regulā noteiktajiem kritērijiem, Komisija ierosina Aģentūras vairākgadu pamatprogrammā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam iekļaut šādas tematiskās jomas: a) rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība; b) diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai minoritātēm piederošu personu diskriminācija; c) kompensācija cietušajiem, noziedzības novēršana un ar to saistītie aspekti, kas ir būtiski iedzīvotāju drošībai; d) bērnu aizsardzība, tostarp bērnu tiesības; e) imigrācija un migrantu integrācija; f) patvērums; g) vīzas un robežkontrole; h) līdzdalība Savienības demokrātiskas darbības nodrošināšanā; i) cilvēktiesību jautājumi saistībā ar informācijas sabiedrību; kā arī j) piekļuve efektīvai un neatkarīgai tiesai. Sarakstu veido tēmas jeb politikas virzieni, kas ļaus Aģentūrai pievērsties visām pamattiesību problēmām, kādas varētu rasties attiecīgajā tematiskajā jomā. Kad šīs tematiskās jomas tiks iekļautas vairākgadu pamatprogrammā, zināmā mērā būs aptvertas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas visas nodaļas, vienlaikus nosakot tematisko jomu atbilstīgu skaitu. |Juridiskais pamats Juridiskais pamats ierosinātajam Padomes lēmumam ir 5. panta 1. punkts Padomes Regulā (EK) Nr. 168/2007. |Juridisko instrumentu izvēle |Piedāvātie instrumenti: Padomes lēmums, kas ir atbilstīgs juridiskais instruments, lai izveidotu vairākgadu pamatprogrammu Kopienas aģentūrai. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums tieši neietekmē ES budžetu. |SīKāKS PRIEKšLIKUMA SKAIDROJUMS Aģentūras darbību (2. pants) tematiskās jomas ļauj Aģentūrai pievērsties visām pamattiesību problēmām, kas varētu rasties attiecīgajā tematiskajā jomā. Rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība: Šo tematisko jomu nosaka pati regula. Diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai minoritātēm piederošu personu diskriminācija: Faktiski visas ieinteresētās personas sagaida to, ka Aģentūra risinās jautājumus saistībā ar diskriminācijas veidiem, kas minēti Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 13. pantā un skar ne vien rasi un etnisko piederību, bet arī dzimumu, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju. Pēdējais veids jeb minoritātēm piederošu personu diskriminācija ir atspoguļots regulas preambulā. Pārējās jomas ir saistītas ar rasi un etnisko piederību, un tādējādi Aģentūra var izmantot priekšrocības, ko sniedz plašā pieredze īpašo zināšanu un datu vākšanas jomā. Turklāt šī tematiskā joma ļaus pievērsties daudzējādai diskriminācijai, diskriminācijai darba vietā vai jautājumiem saistībā ar sociālo integrāciju. Jo īpaši attiecībā uz dzimumorientāciju gan jaunākās attīstības tendences ES, gan Eiropas Parlamenta lēmumos par homofobiju izteiktā stingrā prasība norāda uz to, ka šī joma ir jāiekļauj vairākgadu pamatprogrammā. Šajā sadaļā Aģentūra varētu pievērsties arī dzimumu līdztiesības un tās nodrošināšanas jautājumiem, cieši saskaņojot savas darbības ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta darbībām un papildinot tās, pamatojoties uz saprašanās memorandu, kas jānoslēdz starp Aģentūru un institūtu. Kompensācija cietušajiem, noziedzības novēršana, ar to saistītie aspekti, kas ir būtiski iedzīvotāju drošībai: Izveidojot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, drošības politika EK kļuvusi vēl būtiskāka, un tās mērķis ir veicināt personu brīvu pārvietošanos, vienlaikus nodrošinot iedzīvotāju drošību un aizsardzību. Noziedzības novēršana ir šā darba obligāta sastāvdaļa. Cietušo tiesības ir jāiekļauj tematiskajās jomās atbilstoši Kopienas tiesību aktiem par valsts kompensāciju noziegumos cietušajiem vai cilvēku tirdzniecības upuriem. Šīs jomas ir nozīmīgas ieinteresētajām personām. Bērnu aizsardzība, tostarp bērnu tiesības: . Šī joma attieksies uz bērnu tiesībām, kuru saistība ar Kopienas prioritātēm ir acīmredzama. Darbs pamatā attiektos uz brīvas pārvietošanās, izglītības, sociālās integrācijas un jauniešu politikas jomām, plašsaziņas līdzekļiem un citiem saistītiem Kopienas politikas virzieniem. Imigrācija: To pašu var teikt arī par imigrāciju, jo īpaši no pamattiesību viedokļa nopietnas bažas ir saistītas ar izturēšanos pret personām uz robežas, apstākļi nelegālo imigrantu aizturēšanas centros, kā arī jautājumi saistībā ar cilvēku tirdzniecības upuriem. Migrantu integrācija ir cieši saistīta ar imigrāciju. Tā ir joma, kur pamattiesībām jāpievērš īpaša uzmanība un arī ES ir paredzēta noteikta loma. Šajā tematiskajā jomā Aģentūra varētu nodarboties ar sociālās integrācijas, reliģiskās pārliecības brīvības, kā arī sieviešu sakropļošanas un piespiedu laulību attiecīgajiem aspektiem. Patvērums: Tā acīmredzami ir Aģentūras darbības tematiskā joma, jo tā skar īpaši neaizsargātu personu grupu un to regulē plašs Kopienas tiesību aktu klāsts, kuru būtiska sastāvdaļa ir pamattiesības. Arī visas ieinteresētās personas rēķinās ar to, ka Aģentūra nodarbosies ar patvēruma jautājumiem. Politika robežu un vīzu jomā ir pamattiesību brīvi pārvietoties konkrēta izpausme. Šo jomu ierosināja iekļaut tādēļ, ka valsts ierēdņu attieksme šajā jomā var skart ne vien trešo valstu valstspiederīgos, bet arī Eiropas Savienības pilsoņus. Daudzos tiesību aktos attiecībā uz robežām un vīzām ir iekļauti īpaši noteikumi pamattiesību un brīvību nodrošināšanai. Līdzdalība Savienības demokrātiskas darbības nodrošināšanā: Šī tematiskā joma skar Savienības pilsoņu tiesības piedalīties vietējās un Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Cilvēktiesību jautājumi saistībā ar informācijas sabiedrību aptver tādas būtiskas jomas kā privātās dzīves neaizskaramība un personas datu aizsardzību. Tādēļ arī šie jautājumi ir iekļauti, jo tie ir cieši saistīti ar centieniem līdzsvarot Kopienas politikas un pārvaldības pārskatāmību un privātās dzīves neaizskaramību. Šo tematisko jomu ieinteresētās personas minējušas vairākkārt. Tā skartu arī jautājumus par internetu un citiem elektroniskās saziņas līdzekļiem, radiofrekvenču identifikāciju, vārda brīvību un sabiedrības drošības interesēm un cīņu pret noziedzību, kā arī intelektuālo īpašumu. Piekļuve efektīvai un neatkarīgai tiesai: Šajā jomā ir pieņemti Kopienas tiesību akti, lai veicinātu piekļuvi tiesai (tiesiskā palīdzība, vienkāršots civilprocess, patērētāju tiesības), un tie ir Eiropas civiltiesību būtiska sastāvdaļa. |1.  2007/0189 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 168/2007 attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras vairākgadu pamatprogrammas laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam pieņemšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru[10], un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[11],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[12],tā kā:(1) Lai Aģentūra varētu atbilstīgi veikt savus uzdevumus, precīzas tematiskās jomas tās darbībai ir jānosaka ar vairākgadu pamatprogrammu piecu gadu laikposmam, kā tas ir noteikts Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 2. punktā.(2) Aģentūras darbības tematiskās jomas pamatprogrammā ir jāpapildina ar cīņu pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību.(3) Pamatprogrammai ir jāatbilst Eiropas Savienības prioritātēm, atbilstīgi ņemot vērā pamatnostādnes, kuras ir iekļautas Eiropas Parlamenta lēmumos un Padomes secinājumos pamattiesību jomā.(4) Pamatprogrammā pienācīgi jāņem vērā Aģentūras finanšu resursi un cilvēkresursi.(5) Pamatprogrammā jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tā papildina citu Kopienas un Eiropas Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju uzdevumus, kas darbojas pamattiesību jomā. Saistībā ar šo vairākgadu pamatprogrammu nozīmīgākās Kopienas aģentūras un struktūras ir Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1922/2006 par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidi[13], un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[14], un tādējādi ir jāņem vērā to mērķi.(6) Komisija, sagatavojot priekšlikumu, konsultējās ar Pamattiesību aģentūras valdi tās 12.–13. jūlija sanāksmes laikā un 2007. gada 25. jūlija vēstulē Komisija saņēma rakstiskas atsauksmes.(7) Atbilstoši regulas 5. panta 3. punktam Aģentūra saskaņā ar 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma var sniegt atbildes uz pieprasījumiem ārpus tematiskajām jomām, kas noteiktas vairākgadu pamatprogrammā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Vairākgadu pamatprogramma1. Ar šo izveido Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras (turpmāk tekstā - „Aģentūra”) vairākgadu pamatprogrammu laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam.2. Aģentūra veic uzdevumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. panta 1. punktā saskaņā ar tematiskajām jomām, kas noteiktas 2. pantā.2. pants Tematiskās jomasTematiskās jomas ir šādas:a) rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība;b) diskriminācija dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, vai minoritātēm piederošu personu diskriminācija;c) kompensācija cietušajiem, noziedzības novēršana un ar to saistītie aspekti, kas ir būtiski iedzīvotāju drošībai;d) bērnu aizsardzība, tostarp bērnu tiesības;e) imigrācija un migrantu integrācija;f) patvērums;g) vīzas un robežkontrole;h) līdzdalība Savienības demokrātiskas darbības nodrošināšanā;i) cilvēktiesību jautājumi saistībā ar informācijas sabiedrību; kā arīj) piekļuve efektīvai un neatkarīgai tiesai.3. pants Komplementaritāte un sadarbība ar citām struktūrām1. Lai īstenotu šo pamatprogrammu, Aģentūrai ir jānodrošina darbību atbilstīga saskaņošana ar saistītām Kopienas struktūrām, iestādēm un aģentūrām, dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām un pilsonisko sabiedrību, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Regulas Nr. 168/2007 7., 8. un 10. pantā.2. Jo īpaši Aģentūrai tās darbība ir jāsaskaņo ar Eiropas Padomes darbībām, ievērojot noteikumus, kas paredzēti Regulas Nr. 168/2007 9. pantā un šajā pantā minētajā nolīgumā.3. Jautājumi par diskrimināciju dzimuma dēļ Aģentūrai ir jārisina mērķtiecīgi un tikai darba ietvaros, ko tā veic saistībā ar diskriminācijas vispārējiem jautājumiem, kas minēti 2. panta b) punktā, ņemot vērā to, ka Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006, vispārējiem mērķiem ir jāveicina un jāstiprina dzimumu vienlīdzība, tostarp dzimumu vienlīdzības nodrošināšana visās Kopienas politikas jomās un valstu politikas attiecīgajās jomās, kā arī jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ un jāpalielina ES pilsoņu izpratne par dzimumu vienlīdzību, sniedzot tehnisku palīdzību Kopienas iestādēm, jo īpaši Komisijai un dalībvalstu iestādēm.4. Aģentūra veic savus uzdevumus attiecībā uz cilvēktiesību jautājumiem saistībā ar informācijas sabiedrību, neskarot Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atbildību, kas atbilstīgi saviem pienākumiem un pilnvarām, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 45/2001 46. un 47. pantā, nodrošina to, ka Kopienas iestādes un struktūras ievēro fizisko personu pamattiesības un brīvības, un jo īpaši to tiesības uz privāto dzīvi.Briselē, […]Padomes vārdāpriekšsēdētājs [1] OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.[2] Aģentūra ir izveidota no līdzšinējā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra, kas izveidots ar 1997. gada 2. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1035/97 (OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1652/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 33. lpp.).[3] 17.1.2006., 18.1.2006., 2.2.2006., 16.2.2006., 15.3.2006., 1.6.2006., 14.6.2006., 15.6.2006., 6.7.2006., 6.9.2006., 28.6.2006., 26.10.2006., 15.11.2006., 16.11.2006., 30.11.2006., 26.5.2005., 18.1.2007., 1.2.2007., 13.3.2007. un 26.4.2007. lēmumi.[4] Eiropadomes sanāksmes Briselē 22. - 23.3.2005., 16. - 17.6.2005., 15. - 16.12.2006., 23. - 24.3.2006., 15. - 16.6.2006. un 14. - 15.12.2006.[5] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[6] SEC(2007) 500 galīgā redakcija, 2007. gada 2. maijs.[7] OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.[8] OV L 8, 12.1.2001, 1. lpp.[9] Skatīt ziņojumu SEC(2005)849, 30.6.2005.[10] OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.[11] OV C […], […], […]. lpp.[12] OV C […], […], […]. lpp.[13] OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.[14] OV L 8, 12.1.2001, 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.5.2016
            COM(2016) 286 final
            2016/0150(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas attiecībā uz Īpašās lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejas izveidi Eiropas Savienības vārdā jāpieņem CARIFORUM valstu un ES Tirdzniecības un attīstības komitejā, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Pievienotais Padomes lēmuma priekšlikums ir juridisks instruments, ar ko izveido Īpašo lauksaimniecības un zivsaimniecības komiteju ekonomisko partnerattiecību nolīgumā (EPN), ko 2008. gada 15. oktobrī parakstīja CARIFORUM valstis, no vienas puses, un Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no otras puses. Nolīgumu provizoriski piemēro no 2008. gada 29. decembra.

               Lauksaimniecība un zivsaimniecība ir svarīga joma nolīgumā un saskaņā ar CARIFORUM un ES EPN 230. panta 4. punktu var izveidot jebkādu īpašo komiteju, lai efektīvāk risinātu jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma īstenošanu. Šajā Īpašajā lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejā ietilps Eiropas Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un CARIFORUM direktorāta un CARIFORUM parakstītājvalstu pārstāvji, no otras puses.

               Īpašā komiteja jāizveido ar lēmumu, ko pieņem CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komiteja (tajā ietilps pušu pārstāvji vecāko amatpersonu līmenī). Šajā sakarā ierosinātā Padomes lēmuma pielikumā ir lēmuma projekts, par ko puses vienojušās CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejas piektajā ikgadējā sanāksmē, kas 2015. gada 14. jūlijā notika Gajānā.

               Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               CARIFORUM un ES EPN ietver īpašu nodaļu, kas veltīta lauksaimniecības un zivsaimniecības jautājumiem.

               Saskanība ar citām ES politikas jomām

               Šīs Īpašās lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejas izveide ir konsekventa, ņemot vērā secinājumu pēdējās divās CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejas ikgadējās sanāksmēs, kas notika 2014. gadā Briselē un 2015. gadā Gajānā.

               2.
                     JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Juridiskais pamats

               Šā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 207. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Saskaņā ar LESD 3. pantu kopējā tirdzniecības politika ir ekskluzīva Savienības kompetence.

               Proporcionalitāte

               Šis priekšlikums ir nepieciešams, lai izveidotu  īpašu komiteju, kā izklāstīts 230. panta 4. punktā CARIFORUM un ES EPN tekstā un CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamentā.

               Instrumenta izvēle

               Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.
                     EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Uz Īpašo lauksaimniecības un zivsaimniecības komiteju neattiecas REFIT procedūras; tas nerada izmaksas Savienībai; un nerada problēmas digitālās vides jomā.

               Pamattiesības

               Priekšlikums neietekmē pamattiesību aizsardzību Savienībā.

               4.
                     IETEKME UZ BUDŽETU

                  Šīs Īpašās lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejas izveide neietekmē budžetu.

               5.
                     CITI ELEMENTI

               Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Īpašajā lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejā ietilps Eiropas Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un CARIFORUM direktorāta un CARIFORUM parakstītājvalstu pārstāvji, no otras puses.

               Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Īpašā lauksaimniecības un zivsaimniecības komiteja pārskatīs visus aspektus, kas minēti CARIFORUM un ES EPN II daļas I sadaļas 5. nodaļā (“Lauksaimniecība un zivsaimniecība”), kā arī visus citus nolīguma aspektus, kas saistīti ar lauksaimniecību un zivsaimniecību.

               2016/0150 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas attiecībā uz Īpašās lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejas izveidi Eiropas Savienības vārdā jāpieņem CARIFORUM valstu un ES Tirdzniecības un attīstības komitejā, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1)Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses
                  1
               , (“nolīgums”), tika noslēgts 2008. gada 15. oktobrī un to provizoriski piemēro no 2008. gada 29. decembra.

               2)Saskaņā ar nolīguma 230. panta 4. punktu CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komiteja var izveidot un pārraudzīt īpašas komitejas, kas nodarbojas ar jautājumiem tās kompetences robežās.

               3)Lai sasniegtu mērķus, kas izklāstīti nolīguma 37. pantā, būtu jāizveido Īpašā lauksaimniecības un zivsaimniecības komiteja, kas vajadzīga, lai efektīvāk risinātu jautājumus saistībā ar minētajām jomām saskaņā ar vienošanos, kas panākta iepriekšējās CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejas sanāksmēs.

               4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejā attiecībā uz Īpašās lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejas izveidi.

               5)Tāpēc Savienības nostāju CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejā vajadzētu balstīt uz pievienoto lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāpieņem CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejā, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz Īpašās lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejas izveidi, ir balstīta uz CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejas lēmuma priekšlikumu, kas pievienots šim lēmumam.

               Savienības pārstāvji CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 289, 30.10.2008., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.5.2016
            COM(2016) 286 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas attiecībā uz Īpašās lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejas izveidi Eiropas Savienības vārdā jāpieņem CARIFORUM valstu un ES Tirdzniecības un attīstības komitejā, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

               PROJEKTS

               LĒMUMS Nr. .../2016, KO PIEŅĒMUSI CARIFORUM VALSTU UN ES TIRDZNIECĪBAS UN ATTĪSTĪBAS KOMITEJA,

               kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz Īpašās lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejas izveidi

               CARIFORUM UN ES TIRDZNIECĪBAS UN ATTĪSTĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp CARIFORUM valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 230. panta 4. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejas, kas izveidota ar CARIFORUM un ES Apvienotās padomes 2010. gada 17. maija Lēmumu Nr. 1/2010, reglamentu un jo īpaši tā 11. pantu,

               tā kā:

               Ir lietderīgi izveidot Īpašo lauksaimniecības un zivsaimniecības komiteju, kas paredzēta, lai sasniegtu nolīguma lauksaimniecības un zivsaimniecības noteikumu mērķus,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               1.Ar šo tiek izveidota CARIFORUM un ES Īpašā lauksaimniecības un zivsaimniecības komiteja, kas paredzēta, lai veiktu 2. pantā izklāstītās funkcijas.

               2.CARIFORUM un ES Īpašā lauksaimniecības un zivsaimniecības komiteja ir arī forums, kurā puses apmainās ar pieredzi, informāciju un paraugpraksi, kā arī apspriežas par visiem jautājumiem, kas attiecas uz mērķiem, kuri izklāstīti nolīguma II daļas I sadaļas 5. nodaļā, un uz tirdzniecību starp pusēm.

               2. pants

               Īpašā lauksaimniecības un zivsaimniecības komiteja:

               a)kopumā pārskata visus aspektus saistībā ar 5. nodaļu — Lauksaimniecība un zivsaimniecība — nolīguma II daļas I sadaļā;

               b)kopumā pārskata visu citus nolīguma aspektus, kas saistīti ar lauksaimniecību un zivsaimniecību, tostarp šādas jomas II daļas I sadaļā — Preču tirdzniecība:

               i)1. nodaļa — Visi jautājumi, kas attiecas uz tirdzniecību ar lauksaimniecības un zivsaimniecības precēm, ieskaitot tarifus,

               ii)3. nodaļa — 28. pants — Lauksaimniecības eksporta subsīdijas,

               iii)6. nodaļa — Tirdzniecības tehniskās barjeras, ciktāl tā attiecas uz lauksaimniecības un zivsaimniecības precēm, kā arī

               iv)7. nodaļa — Sanitārie un fitosanitārie pasākumi, ciktāl tā attiecas uz lauksaimniecības un zivsaimniecības precēm;

               c)kopumā pārskata visus aspektus saistībā ar IV sadaļas 2. nodaļu — Inovācijas un intelektuālais īpašums, ciktāl tā attiecas uz lauksaimniecības un zivsaimniecības precēm, tostarp 145. pantu — Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un 149. pantu — Augu šķirnes;

               d)iesaistās dialogā par jautājumiem, kas saistīti ar lauksaimniecību un zivsaimniecību, tostarp šādās jomās:

               i)lauksaimniecības produkcijas ražošana, patēriņš un tirdzniecība un attiecīgās pārmaiņas lauksaimniecības un zvejniecības produktu tirgū,

               ii)sekmēt ieguldījumus un zināšanu nodošanu CARIFORUM lauksaimniecības, pārtikas un zivsaimniecības nozarē, tostarp sīkražošanu,

               iii)lauksaimniecības, lauku attīstības un zivsaimniecības politika un tiesību akti,

               iv)politikas un institucionālās pārmaiņas, kas vajadzīgas lauksaimniecības un zivsaimniecības nozaru pārveides atbalstam, kā arī reģionālās politikas formulēšana un īstenošana lauksaimniecībā, pārtikas rūpniecībā, lauku attīstībā un zvejniecībā, tiecoties pēc reģionālas integrācijas,

               v)jaunās tehnoloģijas, pētniecība un inovācija, kā arī politika un pasākumi saistībā ar kvalitāti, un

               vi)tirdzniecības politikas norises attiecībā uz izejvielām un tradicionālajiem lauksaimniecības produktiem, ieskaitot banānus, rumu, rīsus un cukuru;

               e)palīdz CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejai saistībā ar šādām funkcijām:

               i)uzraudzīt un atbildēt par nolīguma noteikumu īstenošanu un pareizu piemērošanu saistībā ar lauksaimniecību un zivsaimniecību un apspriest un izteikt sadarbības priekšlikumus attiecībā uz to,

               ii)pārraudzīt nolīguma noteikumu turpmāku papildināšanu saistībā ar lauksaimniecību un zivsaimniecību un novērtēt tā piemērošanā gūtos rezultātus,

               iii)veikt darbības, lai izvairītos no domstarpībām un atrisinātu domstarpības, kas var rasties saistībā ar nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu attiecībā uz lauksaimniecību un zivsaimniecību, saskaņā ar nolīguma III daļas noteikumiem,

               iv)apspriest un veikt darbības, kas var atvieglināt pušu savstarpējās tirdzniecības, ieguldījumu un uzņēmējdarbības iespējas lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē, un

               v)apspriest visus jautājumus, kas attiecas uz nolīguma noteikumiem saistībā ar lauksaimniecību un zivsaimniecību, un visas problēmas, kas var iespaidot nolīguma mērķu sasniegšanu;

               f)sniedz ieteikumus CARIFORUM un ES Tirdzniecības un attīstības komitejai, lai uzlabotu to nolīguma noteikumu īstenošanu un darbību, kas saistīti ar lauksaimniecību un zivsaimniecību.

               3. pants

               Īpašajā lauksaimniecības un zivsaimniecības komitejā ietilpst Eiropas Komisijas pārstāvji, no vienas puses, un CARIFORUM direktorāta un CARIFORUM parakstītājvalstu pārstāvji, no otras puses.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […].

               [Vieta], 2016. gada [...].


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.9.2016
            COM(2016) 621 final
            2016/0301(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un ICAO apvienotajā komitejā attiecībā uz Lēmumu par to, lai pieņemtu pielikumu par gaisa satiksmes pārvaldību Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.1.Sadarbības memoranda pielikums par gaisa satiksmes pārvaldību — Kādi ir tā mērķi?

               Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO) ir ANO specializēta aģentūra, kas darbojas kā civilās aviācijas pasaules mēroga forums. ICAO darbojas, lai īstenotu tās redzējumu par civilās aviācijas drošu, neapdraudētu un ilgtspējīgu attīstību, īstenojot tās dalībvalstu (pašlaik 191 valsts) sadarbību. Tās juridiskais pamats ir 1944. gada Čikāgas Konvencija par starptautisko civilo aviāciju.

               Eiropas Savienība cieši sadarbojas ar ICAO, pirmkārt, tāpēc, ka lielākā daļa Čikāgas Konvencijas aspektu ir Savienības kompetencē — ICAO īsteno politiku lidojumu drošības, aviācijas drošības, vides un gaisa satiksmes pārvaldības jomā. Otrām kārtām, ICAO standarti un prasības veido dažu ES tiesību aktu pamatu. Turklāt starptautiskie standarti, piemēram, aviācijas drošības jomā, ir pārņemti ES tiesību aktos. Tāpēc ES ir svarīgi iesaistīties ICAO darbā un politikas veidošanā, lai dotu savu artavu stabilas aviācijas politikas veidošanā globālā mērogā. Svarīga ir arī Eiropas civilās aviācijas nozares konkurētspēja. Līdzīgu iemeslu vadīti, ICAO darbībās ir aktīvi iesaistījušies arī citi pasaules mēroga dalībnieki.

               ES un ICAO noslēdza Sadarbības memorandu (SM), nosakot pilnveidotu sadarbības sistēmu
                  1
               . Sadarbības memorandā gaisa satiksmes pārvaldība noteikta kā viena no sadarbības jomām, kura detalizētāk definējama atsevišķā pielikumā. Pielikuma mērķis ir sekmēt saskaņotākus standartus, jauno tehnoloģiju un sistēmu savstarpēju izmantojamību pasaules mērogā un gaisa satiksmes pārvaldības darbību labāku koordināciju; šajā nolūkā pielikumā noteiktas sadarbības jomas, tostarp regulāra apmaiņa ar būtiskiem gaisa satiksmes pārvaldības datiem/informāciju, iespējama apmaiņa ar gaisa satiksmes pārvaldības tehniskajiem ekspertiem un sadarbība ICAO globālā aeronavigācijas plāna (GANP) turpmākā attīstībā un īstenošanā.

               Pielikumi par lidojumu drošību un aviācijas drošību jau ir izstrādāti, tādējādi pielikums par gaisa satiksmes pārvaldību ir sadarbības memoranda trešais pielikums. Tā pieņemšana neskar Čikāgas Konvencijā paredzētās ES dalībvalstu tiesības un pienākumus un to attiecības ar ICAO, kas izriet no to dalības organizācijā.

               1.2.Procedūras jautājumi

               Padome 2009. gada 17. decembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par sadarbības memorandu. Tas stājās spēkā 2012. gada 29. martā pēc pušu paziņojuma par to, ka ir pabeigtas nepieciešamās iekšējās procedūras (ES gadījumā — parakstīšana
                  2
                un noslēgšana
                  3
               ).

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām.

               Padomes Lēmumā 2012/243/ES
                  4
                par to, lai noslēgtu Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, 3. pantā ir paredzēts, ka Padome nosaka to, kāda nostāja Savienībai jāieņem apvienotajā komitejā, kas izveidota atbilstīgi sadarbības memoranda 7.1. punktam, attiecībā uz jaunu memoranda pielikumu un tā grozījumu pieņemšanu, kā noteikts memoranda 7.3. punkta c) apakšpunktā.

               Tālab, attiecīgi, ir nepieciešams Padomes lēmums par to, kāda nostāja ES jāieņem apvienotajā komitejā attiecībā uz lēmumu pieņemt pielikumu par gaisa satiksmes pārvaldību.

               1.3.Atbilstība pārējiem ES mērķiem un politikas virzieniem

               Pielikums par gaisa satiksmes pārvaldību kalpos Eiropas vienotās gaisa telpas un ES ārējās aviācijas politikas galvenajiem mērķiem, formalizējot ES sadarbību ar ICAO šajā jomā.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               ES un ICAO sadarbības memoranda apvienotās komitejas trešajā sanāksmē, kas notika 2015. gada 2. februārī Monreālā, puses vienojās par rīcību, lai pieņemtu sadarbības memoranda pielikumu par gaisa satiksmes pārvaldību, un vienojās sākt dialogu starp to attiecīgajiem dienestiem, lai saskaņotu tekstu, ja iespējams, līdz 2015. gada beigām.

               Par sanāksmes rezultātiem dalībvalstis tika informētas Vienotās gaisa telpas komitejā, un Komisija (MOVE ĢD) izstrādāja pielikuma projektu, kuru pārskatīja Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) un kopuzņēmums SESAR (jaunas paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēma) un pēcāk apsprieda un apstiprināja ICAO Aeronavigācijas birojs.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               3.1.Ierosināto pasākumu kopsavilkums

               Pielikums par gaisa satiksmes pārvaldību pastiprinās sadarbību ar ICAO nolūkā nodrošināt diskusiju forumu gaisa satiksmes pārvaldības jautājumos, apmainīties ar attiecīgajiem gaisa satiksmes pārvaldības datiem/informāciju, sekmēt gaisa satiksmes pārvaldības pasākumus un reģionālo sadarbību, kā arī, iespējams, norīkot speciālistus.

               3.2.Juridiskais pamats

               LESD 100. panta 2. punkts saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               3.3.Subsidiaritātes princips

               Pielikums par gaisa satiksmes pārvaldību attiecas uz jautājumiem, kuros ES ir kompetence un kuros ES līmenī ir jāuztur attiecības ar ICAO.

               3.4.Proporcionalitātes princips

               Tikai šāds pielikums spēj apkopot ES centienus un nodrošināt labāku koordināciju starp dalībvalstīm.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Pielikums par gaisa satiksmes pārvaldību budžetu neietekmē.

               2016/0301 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ES un ICAO apvienotajā komitejā attiecībā uz Lēmumu par to, lai pieņemtu pielikumu par gaisa satiksmes pārvaldību Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Sadarbības memorands starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai
                  5
                (turpmāk tekstā — „sadarbības memorands”), stājās spēkā 2012. gada 29. martā.

               (2)Saskaņā ar sadarbības memoranda 7.3. panta c) apakšpunktu apvienotā komiteja, kas izveidota ar sadarbības memoranda 7.1. pantu, var pieņemt sadarbības memoranda pielikumus.

               (3)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Eiropas Savienībai ir jāieņem apvienotajā komitejā attiecībā uz sadarbības memoranda pielikuma par gaisa satiksmes pārvaldību pieņemšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Eiropas Savienībai ir jāieņem ES un ICAO apvienotajā komitejā, kā minēts 7.3. panta c) apakšpunktā Sadarbības memorandā starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (sadarbības memorands), attiecībā uz sadarbības memoranda pielikuma par gaisa satiksmes pārvaldību pieņemšanu, pamatā ir ES un ICAO apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 232, 9.9.2011., 2. lpp. un OV L 121, 8.5.2012., 16. lpp.

                     (2)
                  OV L 232, 9.9.2011., 1. lpp.

                     (3)
                  OV L 121, 8.5.2012., 16. lpp.

                     (4)
                  OV L 121, 8.5.2012., 16. lpp.

                     (5)
                  OV L 121, 8.5.2012., 16. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.9.2016
            COM(2016) 621 final
            PIELIKUMS
            dokumentam priekšlikums
            Padomes lēmums
            par to, lai pieņemtu pielikumu par gaisa satiksmes pārvaldību Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

               PIELIKUMS

               ES un ICAO apvienotās komitejas lēmuma projekts
                  (..)
                  par to, lai pieņemtu pielikumu par gaisa satiksmes pārvaldību Sadarbības memorandam starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai

               ES UN ICAO APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Sadarbības memorandu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju, ar ko paredz sistēmu ciešākai sadarbībai (“sadarbības memorands”), kas stājās spēkā 2012. gada 29. martā, un jo īpaši tā 7.3. panta c) apakšpunktu,

               tā kā:

               ir lietderīgi sadarbības memorandā iekļaut pielikumu par gaisa satiksmes pārvaldību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo tiek pieņemts šā lēmuma pielikums, un tas ir sadarbības memoranda neatņemama sastāvdaļa.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Sagatavots […].

               ES un ICAO apvienotās komitejas vārdā —

               priekšsēdētāji

               PIELIKUMS

               PAR

               GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBU

               1.
                     Mērķi

               1.1.Puses vienojas sadarboties gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu (turpmāk ATM/ANS) jomā atbilstīgi sadarbības memorandam (SM) starp Eiropas Savienību (ES) un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO), kas parakstīts 2011. gada 28. aprīlī Monreālā un 2011. gada 4. maijā Briselē.

               1.2.Saskaņā ar apņemšanos pasaules mērogā saskaņot prasības, kas ietvertas ATM/ANS standartos un ieteicamajā praksē (SARPs), un jauno tehnoloģiju un sistēmu savstarpēju izmantojamību pasaules mērogā ATM/ANS jomā, puses vienojas cieši sadarboties pārskatāmības un dialoga gaisotnē, lai koordinētu to ATM/ANS darbības.

               2.
                     Darbības joma

               2.1.Tiecoties īstenot 1.2. punktā norādītos mērķus, puses vienojas sadarboties šādos aspektos:

               -regulārs dialogs par ATM/ANS jautājumiem, par ko ir abpusēja interese,

               -pārredzamības panākšana, regulāri apmainoties ar attiecīgo ATM/ANS informāciju,

               -dalība ATM/ANS darbībās,

               -uzraudzība un analīze saistībā ar valstu atbilstību ICAO standartiem un ieteicamās prakses ievērošanu ATM/ANS jomā,

               -sadarbība regulatīvos un standartu noteikšanas jautājumos,

               -sadarbība ICAO globālā aeronavigācijas plāna (GANP) un tajā paredzētās aviācijas sistēmas bloku atjaunināšanas (ASBA) metodoloģijas attīstībā un īstenošanā,

               -tehniskās palīdzības projektu un programmu izstrāde un nodrošināšana,

               -reģionālās sadarbības veicināšana, jo īpaši ICAO Eiropas (EUR) reģionā, īpaši ņemot vērā panākumus, kas gūti, izstrādājot un īstenojot Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvu, un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) darbu saistībā ar ATM/ANS jautājumiem, kā arī

               -apmaiņa ar tehniskajiem ekspertiem attiecīgajās ATM/ANS jomās.

               3.
                     Īstenošana

               3.1.Puses var izstrādāt sadarbības kārtību, kurā precizē savstarpēji apstiprinātus mehānismus un procedūras, kas nepieciešamas, lai efektīvi īstenotu sadarbību 2.1. pantā minētajās jomās. Šo sadarbības kārtību pieņem apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar sadarbības memoranda 7. pantu.

               3.2.Sadarbības pasākumus saskaņā ar šo pielikumu pušu vārdā veic ICAO Aeronavigācijas birojs (ANB) un Eiropas Komisija. Eiropas Komisija var iesaistīt, ja nepieciešams, citas Eiropas organizācijas, tostarp EASA, SESAR Kopuzņēmumu, SESAR izvēršanas struktūrvienību un Eirokontroli.

               4.
                     Dialogs

               4.1.Puses regulāri rīko sanāksmes un/vai telekonferences, lai apspriestu ATM/ANS jautājumus, par ko ir abpusēja interese, un vajadzības gadījumā koordinētu darbības.

               5.
                     Pārredzamība un informācijas apmaiņa

               5.1.Puses saskaņā ar to piemērojamiem noteikumiem attiecībās ar trešām personām veicina pārredzamību ATM/ANS jomā.

               5.2.Puses īsteno pārredzamu sadarbību ATM/ANS darbību jomā, apmainoties ar saistošiem un attiecīgiem datiem, informāciju un dokumentāciju, neskarot to piemērojamos noteikumus, kā arī savstarpēji atvieglinot piedalīšanos sanāksmēs.

               5.3.Šādā nolūkā puses izstrādā tādas procedūras informācijas apmaiņai, ar kurām garantē konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, kas no otras puses saņemta saskaņā ar sadarbības memoranda 6. pantu.

               6.
                     Dalība ATM/ANS darbībās

               6.1.Lai īstenotu šo pielikumu, katra puse saskaņā ar iedibinātajiem noteikumiem un procedūrām attiecīgi aicina otru pusi novērotāja statusā piedalīties ar ATM/ANS saistītos pasākumos un sanāksmēs, lai nodrošinātu ciešu sadarbību un koordināciju.

               7.
                     ATM/ANS informācijas apmaiņa un analīze

               7.1.Neskarot to piemērojamos noteikumus un saskaņā ar atbilstošu sadarbības kārtību, kas jāizstrādā, puses apmainās ar attiecīgo ATM/ANS informāciju un datiem, kā arī ar šīs informācijas un datu analīzi.

               7.2.Puses cieši sadarbojas darbībās, ko ES un citās valstīs veic, lai efektīvāk nodrošinātu atbilstību SARPs. Šāda sadarbība ietver informācijas apmaiņu, dialoga veicināšanu starp attiecīgajām pusēm un visu tehniskās palīdzības darbību koordinēšanu.

               7.3.Pamatojoties uz savām rezultātu pārskatīšanas un mērķu noteikšanas darbībām, kā arī Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanas uzraudzību, ES palīdz ICAO izstrādāt visaptverošu, uz rezultātiem balstītu pieeju un vispārēju uzraudzības pieeju ICAO GANP un tajā paredzētās ASBA metodoloģijas īstenošanai. Izstrādājot vispārējās pieejas, ICAO atbilstoši un optimāli izmanto esošos ES materiālus vai materiālus sagatavošanas posmā, kas rodas saistībā ar Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvas izstrādāšanu un īstenošanu.

               8.
                     Regulatīvie un standartu noteikšanas jautājumi

               8.1.Katra puse nodrošina, lai otra puse tiktu pastāvīgi informēta par visiem pirmās puses attiecīgajiem likumiem, noteikumiem, standartiem, prasībām un ieteicamo praksi, kas var skart šā pielikuma un visu tā grozījumu īstenošanu.

               8.2.Puses laikus paziņo viena otrai par visiem ierosinātajiem pušu attiecīgo likumu, noteikumu, standartu, prasību un ieteicamās prakses grozījumiem, ciktāl šie grozījumi var skart šā pielikuma piemērošanu. Šāds paziņojums vajadzības gadījumā var arī ietvert apmaiņu ar atbilstošiem plānošanas instrumentiem (piemēram, attiecīgām gada/daudzgadu programmām). Ņemot vērā šādus grozījumus, apvienotā komiteja vajadzības gadījumā saskaņā ar sadarbības memoranda 7. pantu var pieņemt šā pielikuma grozījumus.

               8.3.Lai panāktuATM/ANS noteikumu un standartu saskaņošanu globālā mērogā, puses noteikumu un SARPs attiecīgos izstrādes posmos apspriežas par tehniskiem regulatīvajiem jautājumiem ATM/ANS jomā un vajadzības gadījumā tiek aicinātas piedalīties saistīto tehnisko struktūru darbā.

               8.4.Šajā sakarā ES un ICAO turpina pilnveidot savu sadarbību, lai nodrošinātu savlaicīgu ES noteikumu pārskatīšanu pēc tam, kad ICAO veic grozījumus Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (Čikāgas konvencija) pielikumos, un lai savlaicīgi sniegtu ieguldījumu ICAO, ja tiek apsvērti pielikumu grozījumi attiecībā uz ATM/ANS.

               8.5.Nodrošinot ICAO valstīm adresēto vēstuļu un elektronisko biļetenu pilnīgu pieejamību, ICAO laikus informē ES par ICAO lēmumiem un ieteikumiem, kuri skar SARPs, kas saistīti ar ATM/ANS.

               8.6.Vajadzības gadījumā ES tiecas nodrošināt, ka attiecīgie ES tiesību akti ir saskanīgi ar ICAO SARPs, kas saistīti ar ATM/ANS.

               8.7.Tā kā Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāns ir cieši saistīts ar ICAO GANP un tajā ietverto ASBU metodoloģiju, ES, sadarbojoties ar dalībvalstīm, palīdzēs ICAO izstrādāt SARPs un palīgmateriālus jaunajām ATM/ANS prasībām, pamatojoties uz tās vajadzībām un pieredzi SESAR izvēršanā. Tāpat ICAO palīdzēs ES tās standartu atjaunināšanā attiecībā uz vispārēju savstarpēju savietojamību attiecībā uz jaunām ATM/ANS prasībām, pamatojoties uz tās GANP, ASBA metodoloģiju un saistītajiem ceļvežiem.

               8.8.Neskarot ES dalībvalstu kā Čikāgas konvencijas līgumslēdzēju pušu saistības, ES vajadzības gadījumā iesaistās dialogā ar ICAO, lai sniegtu tehnisku informāciju gadījumos, kad jautājumi saistībā ar atbilstību ICAO standartiem un ICAO ieteicamās prakses ievērošanu rodas, piemērojot ES tiesību aktus.

               8.9.Sadarbības pasākumu veikšana regulējuma un standartu noteikšanas jomā nedrīkst būt pretrunā spēkā esošajām ICAO noteikumu izstrādes procedūrām un neuzliek ICAO jaunus juridiskus vai ziņošanas pienākumus attiecībā uz ES vai tās dalībvalstīm.

               9.
                     Tehniskās palīdzības projekti un programmas

               9.1.Puses koordinē valstīm sniegto palīdzību, cenšoties nodrošināt resursu efektīvu izmantošanu un izvairīties no centienu dublēšanās, un apmainās ar informāciju un datiem par tehniskās palīdzības projektiem un programmām, kas saistītas ar ATM/ANS.

               10.
                     Reģionālā sadarbība

               10.1.Puses piešķir prioritāti darbībām, kuru mērķis ir paātrināt Eiropas vienotās gaisa telpas izveidi, tostarp attiecīgajām EASA darbībām ATM/ANS jomā, ja reģionāla mēroga pieeja dod iespēju uzlabot rentabilitāti, uzraudzības un/vai saskaņošanas procesus.

               10.2.Attiecībā uz 10.1. punktu īpaša uzmanība tiks pievērsta reģionālai, uz rezultātiem balstītai pieejai, Eiropas tehniskajiem noteikumiem ATM/ANS jomā, funkcionālajiem gaisa telpas blokiem, tīkla funkciju pārvaldībai (tostarp Eiropas aviācijas krīzes koordinācijas vienībai (EACCC)), kā arī tādu jaunu ATM/ANSkoncepciju izvēršanai un uzraudzībai, kas balstītas uz SESAR un Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplānu.

               10.3.Lai izpildītu minētās prasības, tiek izveidotas ciešas darba attiecības starp ES un ICAO reģionālo biroju Parīzē, tostarp nodrošināta savstarpēja dalība attiecīgajās sanāksmēs (piemēram, Vienotās gaisa telpas komitejā).

               10.4.ES koordinē Eiropas organizācijas, ES dalībvalstis un ICAO reģionālo biroju atbilstoši šā pielikuma darbības jomai, jo īpaši, lai sekmētu ICAO reģionālo plānu īstenošanu.

               10.5.Tā kā Eiropas Savienību ICAO pārstāv Eiropas Komisija, bet tā ietver arī Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA) un SESAR Kopuzņēmumu, un tā kā ES ir augsta līmeņa vienošanās ar Eirokontroli, Eiropas Komisija pēc vajadzības iesaistīs EASA un SESAR KU tieši, vai arī Eirokontroli, izmantojot augsta līmeņa vienošanos, lai veiktu darbības, par kurām ir panākta vienošanās šajā pielikumā.

               11.
                     Speciālistu palīdzība

               11.1.Neskarot speciālistu palīdzības shēmas, kas izveidotas ārpus šā pielikuma piemērošanas jomas, ES tiecas nodrošināt, ka speciālisti ar tehniskām zināšanām attiecīgajās ATM/ANS jomās pēc pieprasījuma ir ICAO rīcībā, lai pildītu uzdevumus un piedalītos darbībās, kas ietilpst šā pielikuma piemērošanas jomā. Šādas speciālistu palīdzības nosacījumus norāda sadarbības kārtībā, par ko puses vienojas.

               12.
                     Pārskatīšana

               12.1.Puses regulāri pārskata šā pielikuma īstenošanu un vajadzības gadījumā ņem vērā visus attiecīgos politikas un regulatīvos jaunumus.

               12.2.Jebkādu šā pielikuma pārskatīšanu veic apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar sadarbības memoranda 7. pantu.

               13.Stāšanās spēkā, grozījumi un izbeigšana

               13.1.Šis pielikums stājas spēkā dienā, kad to pieņem apvienotā komiteja, un paliek spēkā līdz tā izbeigšanai.

               13.2.Sadarbības kārtība, par ko vienojas saskaņā ar šo pielikumu, ciktāl tas ir nepieciešams, stājas spēkā dienā, kad to pieņem apvienotā komiteja.

               13.3.Apvienotā komiteja vienojas par visiem saskaņā ar šo pielikumu pieņemtās sadarbības kārtības grozījumiem vai tās izbeigšanu.

               13.4.Katra puse jebkurā laikā var izbeigt šo pielikumu. Šāda izbeigšana stājas spēkā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad saņemts rakstveida paziņojums, ar ko viena puse otrai pusei paziņo par izbeigšanu, ja vien minētais paziņojums par izbeigšanu netiek atsaukts, pusēm savstarpēji vienojoties pirms sešu mēnešu laika posma beigām.

               13.5.Neskarot citus šā panta noteikumus, ja tiek izbeigts sadarbības memorands, vienlaicīgi izbeidz šo pielikumu un visu saskaņā ar to pieņemto sadarbības kārtību.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.12.2015
            COM(2015) 643 final
            2015/0293(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Savienības un Ķīnas Tautas Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem noslēgšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               ES un Ķīnas migrācijas un mobilitātes dialoga ietvaros Eiropas Savienība un Ķīnas Tautas Republika vienojās par sadarbības pasākumu kopumu nelikumīgās migrācijas un vīzu politikas jomā, par kuru risinās sarunas vai kuru īstenos divos savstarpēji saistītos posmos. Pirmajā posmā risinās sarunas par nolīgumu par abpusēju vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem, un Ķīnas iestādes pilnvaros dalībvalstis atvērt vīzu pieteikumu centrus 15 izraudzītās pilsētās Ķīnā. Turklāt pirmajā posmā tiks organizētas regulāras ekspertu sanāksmes par nelikumīgās migrācijas novēršanu, tostarp par nelegālo migrantu konstatēšanu un atpakaļuzņemšanu. Otrajā posmā abas puses veiks sarunas par vīzu atvieglotas izsniegšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem. Abu pušu politiskie līderi pabeidza un apstiprināja šo pasākumu kopumu 2015. gada 29. jūnijā 17. ES un Ķīnas samitā.

                  Padome 2015. gada 14. septembrī pilnvaroja sākt sarunas ar Ķīnu par nolīgumu īstermiņa vīzu režīma atcelšanai diplomātisko pasu turētājiem un izdeva Komisijai adresētas sarunu norādes. Sarunas tika sāktas 21. septembrī, apmainoties ar rakstiskiem paziņojumiem. Galvenie ES un Ķīnas sarunu vedēji šo nolīgumu parafēja 2015. gada attiecīgi 3. un 4. novembrī. Dalībvalstis tika regulāri informētas par sarunu gaitu Padomes Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmēs.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  1
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti, kā arī Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā un Šveicē.

               Ķīna ir to valstu starpā, kuru pilsoņiem ceļošanai Šengenas zonā ir nepieciešama vīza. Arī ES pilsoņiem ir nepieciešama vīza ieceļošanai Ķīnā.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

               ES un Ķīnas migrācijas un mobilitātes dialogs tika uzsākts 2013. gada oktobrī un tā mērķis ir apmainīties ar viedokļiem par migrācijas politiku, pamatojoties uz Vispārējās pieejas migrācijai un mobilitātei četriem pīlāriem, kā arī apspriest iespējas sadarbībai savstarpējas intereses jautājumos.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Attiecībā uz Savienību – nolīguma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Pievienotais priekšlikums ir juridiskais instruments nolīguma noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc tam, kad nolīgumu Savienības vārdā parakstīs Padomes prezidentūras iecelta persona un no Eiropas Parlamenta būs saņemta piekrišana saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

                  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu atsevišķas dalībvalstis un trešās valstis var noslēgt divpusēju nolīgumu, ar ko diplomātisko pasu, dienesta/oficiālo pasu vai īpašo pasu turētāji tiek atbrīvoti no vīzas prasības, taču to panākt attiecībā uz visām dalībvalstīm var vienīgi ar ES līmeņa nolīgumu, kas turklāt sniedz ietekmes iespējas noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm saistītajās jomās, piemēram nelikumīgo migrantu atpakaļuzņemšanas jomā.

               •Proporcionalitāte

                  No vispārēja vīzas iegūšanas pienākuma Ķīnas pilsoņiem var atkāpties tikai ar starptautisku nolīgumu, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus.

               •Instrumenta izvēle

                  Skatiet iepriekš.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex-post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Apspriešanās ar dalībvalstīm noritēja gan Padomes Migrācijas jautājumu augsta līmeņa darba grupas, gan Vīzu jautājumu darba grupas ietvaros.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Šā priekšlikuma ietekmes novērtējums nav veikts, jo nav gaidāms, ka šai iniciatīvai būs izmērāmi ekonomiskie vai sociālie ieguvumi. Tas būtībā ir politisks nolīgums.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Neattiecas.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Ar nolīgumu tiek izveidota Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai, kuras pienākumos cita starpā ietilpst īstenošanas uzraudzība, kā arī grozījumu vai papildinājumu ierosināšana.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Komisija uzskata, ka ir sasniegti Padomes sarunu norādēs noteiktie mērķi. Priekšlikuma galvenos noteikumus var apkopot šādi:

               Mērķis un darbības joma

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem, kas ir derīgas diplomātiskās pases vai ES ceļošanas atļaujas
                  2
                turētāji, un Ķīnas pilsoņiem, kas ir derīgas diplomātiskās pases turētāji, kuri ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju.

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visām ES dalībvalstīm, nolīgumā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Ķīna var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Savienība arī var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota preambulā.

               Uzturēšanās ilgums

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt šo 90 dienu laikposmu jebkurā 180 dienu laikposmā, ir pievienota nolīgumam.

               Nolīgumā ņemta vērā to dalībvalstu situācija, kuras Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Kamēr tās vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām, vīzu atcelšana dod Ķīnas diplomātisko pasu turētājiem tiesības katras šādas dalībvalsts (šobrīd Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija) teritorijā uzturēties 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā neatkarīgi no laikposma, kas aprēķināts attiecībā uz visu Šengenas zonu.

               Augstu amatpersonu vizītes

               Nolīgumā noteikts, ka amatpersonām, sākot no centrālās valdības ministru vietnieku līmeņa, vai virs tā, un virsniekiem, sākot no bruņoto spēku ģenerālmajora pakāpes, vai virs tās, pirms ceļošanas dienesta vajadzībās uz apmeklējamo valsti ir jāinformē tās kompetentās iestādes, izmantojot diplomātiskos kanālus.

               Apmaiņa ar paraugiem

               Nolīgums paredz apmainīties ar diplomātisko pasu un ES ceļošanas atļauju paraugiem vēlākais 90 dienas pēc nolīguma parakstīšanas dienas.

               Teritoriālā piemērošana

               Nolīgumā norādīts, ka vīzu režīma atcelšana Ķīnas diplomātisko pasu turētājiem attiecas vienīgi uz Francijas un Nīderlandes Eiropas teritorijām.

               Kopīgās deklarācijas

               Papildus iepriekš minētajai kopīgajai deklarācijai nolīgumam pievieno vēl divas kopīgās deklarācijas:

               –par Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā;

               –par šā nolīguma saistību ar citām sadarbības jomām ES un Ķīnas migrācijas un mobilitātes dialoga ietvaros.

               Secinājumi

               Ņemot vērā iepriekšminētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas apstiprināt Eiropas Savienības un Ķīnas nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem.

               2015/0293 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Savienības un Ķīnas Tautas Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem noslēgšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 6.punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  3
               ,

               tā kā:

               (1)Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas par nolīgumu ar Ķīnas Tautas Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem (“nolīgums”).

               (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/…
                  4
                nolīgums tika parakstīts un to piemēro provizoriski no ….

               (3)
                  5
               Ar nolīgumu izveido Apvienoto ekspertu komiteju nolīguma pārvaldībai. Šajā Apvienoto ekspertu komitejā Savienību pārstāv Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  6
               ; Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  7
               ; Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Eiropas Savienības vārdā nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā apstiprina Eiropas Savienības un Ķīnas Tautas Republikas nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 10. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu
                  8
               .

               3. pants

               Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji, pārstāv Savienību Apvienotajā ekspertu komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 7. pantu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).

                     (2)
                  Izsniegtas saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1417/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko nosaka formu ceļošanas atļaujām, kuras izdod Eiropas Savienība (OV L 353, 28.12.2013., 26.-39. lpp.).

                     (3)
                  Atzinums saņemts … (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

                     (4)
                  Padomes Lēmumu (ES) 2015/ (...gada ...) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Eiropas Savienības un Ķīnas Tautas Republikas nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem (OV...)

                     (5)
                  OV: Lūdzu ievietot datumu, kas ir trīs dienas pēc nolīguma parakstīšanas.OV: Lūdzu ievietot Padomes lēmuma numuru, datumu un OV atsauci un aizpildīt zemsvītras piezīmi.

                     (6)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (7)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (8)
                  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.12.2015
            COM(2015) 643 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums – Padoms lēmums
            par Eiropas Savienības un Ķīnas Tautas Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem noslēgšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums – Padoms lēmums

               par Eiropas Savienības un Ķīnas Tautas Republikas nolīguma par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem noslēgšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS

               UN ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKAS NOLĪGUMS

               PAR ĪSTERMIŅA UZTURĒŠANĀS VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU DIPLOMĀTISKO PASU TURĒTĀJIEM

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

               ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKA, turpmāk “Ķīna”,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un turpināt stiprināt ciešās saites starp Līgumslēdzējām pusēm,

               VĒLOTIES atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos diplomātisko pasu un ES ceļošanas atļauju turētājiem, un nodrošināt vienlīdzības un savstarpīguma principu ievērošanu,

               ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. PANTS

               Mērķis

               Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Ķīnas pilsoņiem, kas ir diplomātisko pasu vai ES ceļošanas atļauju turētāji un kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2. PANTS

               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               a)
                     “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)
                     “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

               c)
                     “Ķīnas pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Ķīnas pilsonība;

               d)
                     “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnā mērā;

               e)
                     ES ceļošanas atļauja ir dokuments, ko Savienība saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1417/2013
                  1
                izdod dažiem Savienības iestāžu ierēdņiem.

               3. PANTS

               Piemērošanas joma

               1.
                     Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta diplomātiskā pase vai ES ceļošanas atļauja, Ķīnas teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

               Ķīnas pilsoņi, kuriem ir derīga Ķīnas izsniegta diplomātiskā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

               2.
                     Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Ķīna patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

               3.
                     Savienības pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro Ķīnas teritorijā spēkā esošos tiesību aktus un noteikumus.

               Ķīnas pilsoņi, uz kuriem attiecas šis nolīgums, savas uzturēšanās laikā ievēro attiecīgās dalībvalsts teritorijā spēkā esošos tiesību aktus un noteikumus.

               4.
                     Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

               5.
                     Neskarot 8. pantu, šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Ķīnas tiesību akti.

               4. PANTS

               Uzturēšanās ilgums

               1.
                     Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta diplomātiskā pase vai ES ceļošanas atļauja, Ķīnas teritorijā var uzturēties ne vairāk kā 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2.
                     Ķīnas pilsoņi, kuriem ir derīga Ķīnas izsniegta diplomātiskā pase, var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, ne vairāk kā 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Ķīnas pilsoņi, kuriem ir derīga Ķīnas izsniegta diplomātiskā pase, var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, ne vairāk kā 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

               3.
                     Šis nolīgums neietekmē Ķīnas un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

               5. PANTS

               Augstu amatpersonu vizītes

               Amatpersonas, sākot no centrālās valdības ministru vietnieku līmeņa, vai virs tā, un virsnieki, sākot no Ķīnas bruņoto spēku ģenerālmajora pakāpes, vai virs tās, pirms ceļošanas dienesta vajadzībās uz dalībvalsti informē attiecīgās valsts kompetentās iestādes, izmantojot diplomātiskos kanālus.

               Amatpersonas, sākot no dalībvalstu centrālās valdības ministru vietnieku līmeņa, vai virs tā, un virsnieki, sākot no dalībvalstu bruņoto spēku ģenerālmajora pakāpes, vai virs tās, pirms ceļošanas dienesta vajadzībās uz Ķīnu informē tās kompetentās iestādes, izmantojot diplomātiskos kanālus.

               6. PANTS

               Teritoriālā piemērošana

               1.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

               2.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

               7. PANTS

               Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

               1.
                     Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Eiropas Savienības pārstāvji un Ķīnas pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

               2.
                     Komitejai cita starpā ir šādi uzdevumi:

               a)
                     uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

               b)
                     ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

               c)
                     risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.

               3.
                     Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

               4.
                     Komiteja izstrādā savu reglamentu.

               8. PANTS

               Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu
                  starp dalībvalstīm un Ķīnu

               Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Ķīnu, ciktāl to noteikumi aptver jautājumus, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā.

               9. PANTS

               Apmaiņa ar paraugiem

               1.
                     Ja vien tās to jau nav izdarījušas, Ķīna, dalībvalstis un Savienība, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar savu derīgo diplomātisko pasu un ES ceļošanas atļauju paraugiem ne vēlāk kā deviņdesmit (90) dienas pēc šā nolīguma parakstīšanas dienas.

               2.
                     Jaunu diplomātisko pasu vai ES ceļošanas atļauju ieviešanas vai pašreizējo pasu vai ES ceļošanas atļauju pārveidošanas gadījumā Ķīna, dalībvalstis un Savienība, izmantojot diplomātiskos kanālus, nosūta viena otrai šo jauno vai pārveidoto pasu vai ES ceļošanas atļauju paraugus ne vēlāk kā deviņdesmit (90) dienas pirms to piemērošanas, pievienojot sīku informāciju par to īpašībām un piemērojamību.

               10. PANTS

               Nobeiguma noteikumi

               1.
                     Šis nolīgums stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

               Šo nolīgumu piemēro provizoriski no trešās dienas pēc tā parakstīšanas dienas.

               2.
                     Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

               3.
                     Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

               4.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

               5.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

               6.
                     Ķīna var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

               7.
                     Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un ķīniešu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski. Ja būs neatbilstība starp autentisko valodu redakcijām, tad jāņem vērā redakcija angļu valodā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI
                  UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Ķīna, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ
                  INTERPRETĀCIJU, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu, vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR CITĀM SADARBĪBAS JOMĀM ES UN ĶĪNAS MIGRĀCIJAS UN MOBILITĀTES DIALOGA IETVAROS

               Līgumslēdzējas puses uzsver, ka šis nolīgums ir viens no rezultātiem, kurš izriet no sarunu ceļveža, par ko panākta vienošanās ES un Ķīnas migrācijas un mobilitātes dialoga otrajā posmā un ko politiskie līderi apstiprināja 17. ES un Ķīnas samita kopīgajā paziņojumā. Minētais sarunu ceļvedis pirmajā posmā ietver sarunas par nolīgumu par abpusēju vīzu režīma atcelšanu diplomātisko pasu turētājiem un tā parakstīšanu, vīzu pieteikumu centru atvēršanu Ķīnas pilsētās bez konsulārās klātbūtnes, par kurām puses ir vienojušās, praktiskas sadarbības uzsākšanu cīņai pret nelegālo migrāciju un – otrajā posmā – sarunas par nolīgumiem par vīzu atvieglotu izsniegšanu un sadarbību cīņai pret nelegālo migrāciju.

               Līgumslēdzējas puses atkārtoti pauž savu stingro apņemšanos ievērot saistības, ko tās ir uzņēmušās ceļveža ietvaros, un vienotu izpratni par to, ka minētās saistības ir savstarpēji saistītas un tās veido nedalāmu kopumu.

               _________________

                     (1)
                  Padomes Regula (ES) Nr. 1417/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko nosaka formu ceļošanas atļaujām, kuras izdod Eiropas Savienība (OV L 353, 28.12.2013., 26. lpp.).