title: Priekšlikums Padomes lēmums par īpašo programmu „Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)

text:
                  EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                 Briselē, 21.9.2005
                                                 KOM(2005) 442 galīgais
                                                 2005/0187 (CNS)
                                    Priekšlikums
                               PADOMES LĒMUMS
         par īpašo programmu „Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto
   pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem
                            (no 2007. līdz 2013. gadam)
                                (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                             PASKAIDROJUMA RAKSTS (EK LĪGUMS)
   1.        PRIEKŠLIKUMU SATURS
   Priekšlikumi piecām īpašajām programmām tiek iesniegti pēc Komisijas izvirzītā
   priekšlikuma Septītajai pamaprogrammai (no 2007.–2013. gadam), kuru pieņēma 2005. gada
   6. aprīlī1. Izklāstot četras svarīgākās īpašās programmas: „Sadarbība”, „Idejas”, „Cilvēki” un
   „Iespējas”, tiek iezīmēta struktūra, jo katra no šīm programmām atbilst Eiropas pētniecības
   politikas galvenajiem mērķiem. Nākotnē gaidāma vēl viena īpašā programma par Kopīgā
   pētniecības centra tiešajiem pasākumiem. Komisija plāno iesniegt savus priekšlikumus par
   „Līdzdalības un pētījumu rezultātu zplatīšanas noteikumiem”, ko piemēros Septītajai
   pamatprogrammai.
   Politikas konteksts un mērķi atbilst paziņojumam „Uz zinātnes atziņām balstītas Eiropas
   Pētniecības telpas veidošana izaugsmei”2. Lai šos mērķus īstenotu un īpašās programmas
   ieviestu pilnīgi, divkārt jāpalielina Komisijas ierosinātais budžets.
   Pētniecība, tehnoloģijas, izglītība un jauninājumi ir būtisks veids, kā ilgtermiņā ilgtspējīgi
   iespējams radīt jaunas darba vietas. Tāpat šie faktori ir neaizstājami ekonomikas izaugsmei,
   konkurētspējai, veselības aprūpei, dzīves kvalitātei un videi. Pētniecības pamatprogramma
   līdz ar Komisijas programmām izglītības un jauninājumu jomā rada virzību uz zināšanām
   balstītu ekonomiku un sabiedrību. Līdz ar citiem valsts un privātā sektora centieniem Septītās
   pamatprogrammas īpašās programmas ir veidotas nolūkā mazināt Eiropas pētniecības līmeņa,
   kvalitātes un ietekmes lielākos trūkumus. Zināšanu izplatīšana un nodošana ir Eiropas
   pētniecības darbības galvenā pievienotā vērtība, un jāveic pasākumi iegūto rezultātu
   izmantošanas paplašināšanā ražošanā, politiku izstrādāšanā un sabiedrībā.
   Eiropai jāpalielina ieguldījums pētniecībā, un ir jābūt jaunam uzsvaram uz to, ja Eiropas
   Savienība tiešām vēlas tuvoties mērķim līdz 2010. gadam investēt 3% tās IKP pētniecībā.
   Septītā pamatprogramma veicinās šā mērķa sasniegšanu, gan pateicoties tiešajam
   finansējumam, gan arī piesaistot papildu privātās un valsts investīcijas pētniecībā.
   Eiropai vajadzīgi vairāk pētnieki, lai palielinātu un uzlabotu tās pētniecības darbu. Līdz ar
   citiem pasākumiem, kā piemēram, Eiropas Harta par pētniekiem un valstu politikas pasākumi,
   Septītā pamatprogramma ir veidota, lai cilvēkus mudinātu uzsākt unturpināt karjeru
   pētniecībā un atkal pievērst Eiropai vadošos talantus pētniecības nozarē.
   Finansiālais atbalsts Eiropas līmenī piedāvā iespējas palielināt pētniecības izcilību un
   efektivitāti, ko nevar sasniegt valsts līmenī vien. Īpašās programmas Septītās
   pamatprogrammas ietvaros rāda, ka turpinās Eiropas pētniecības zonas konsolidēšana,
   sasniedzot kritisko masu, izveidojot struktūras jaunajās pētniecības jomās un izmantojot
   jaunus līdzekļus, arī turpinot atbalstīt brīvu ideju, zināšanu un pētnieku apriti.
   Īpašo programmu īstenošanas gaitā potenciāls Eiropas līmeņa rīcībai stiprināt izcilību
   pētniecībā tiks maksimāli izmantots, jo īpaši rīkojot ES mēroga konkursus, kurus plānots
   balstīt ar rūpīgu un neatkarīgu priekšlikumu izvērtēšanu. Tas nozīmē, ka tiks konkretizēti un
   1
            KOM(2005) 119.
   2
            KOM(2005) 118.
LV                                                   2                                            LV
 ---pagebreak---    atbalstīti jau esošie izcilības piemēri, vienalga, kur Eiropas Savienībā tie būtu, kā arī tiks
   radītas iespējas tālākai izcilībai pētniecībā.
   Īpašo programmu ietekmi stiprinās papildināmība ar citām Kopienas politikām un
   programmām, jo īpaši ar struktūrfondiem, izglītības programmām, Konkurētspējas un
   jauninājumu programmu.
   2.        IEPRIEKŠĒJA APSPRIEŠANĀS
   Īpašās programmas priekšlikumu sagatavošanā ņemti vērā ES iestāžu, jo īpaši Eiropas
   Parlamenta un Eiropas Padomes, izteiktie viedokļi, kā arī citu ieinteresēto aprindu, tai skaitā,
   pētnieku un pētniecības rezultātu lietotāju uzskati. Tajā ietilpst pastāvīgas diskusijas un
   ieguldījumi attiecībā uz priekšlikumu Septītās pamatprogrammas lēmumiem, plašās
   apspriedes un ieguldījums, kas apkopots priekšlikuma sagatavošanas gaitā un tālāks darbs,
   nosakot nākotnes prioritātes pētniecībā, piemēram, Eiropas tehnoloģiju platformas veiktais.
   Īpašās programmas priekšlikums balstās arī uz padziļinātu ietekmes novērtējumu, kas
   izstrādāts Septītās pamatprogrammas priekšlikumam3, ar kuru pierāda ievērojamu un īpašu
   pievienoto vērtību katrai ierosinātajai īpašajai programmai. Turklāt priekšlikumā ņemts vērā
   pamatprogrammas piecu gadu novērtējums4.
   3.        TIESISKIE ASPEKTI
   Īpašās programmas priekšlikums balstīts uz Līguma XVIII sadaļas 163. līdz 173. pantu, jo
   īpaši uz 166. panta 3. punktu par pamatprogrammas īstenošanu ar īpašajām programmām.
   4.        BUDŽETA ĪSTENOŠANA
   Katram ierosinātajam lēmumam pievienotajā „Tiesību akta finanšu pārskatā” izklāstīta
   ietekme uz budžetu, kā arī cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem.
   Komisija paredzējusi izveidot izpildaģentūru, kurai tiks uzticēti konkrēti uzdevumi, kas
   nepieciešami programmu „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas” īstenošanai. Šī pieeja tiks
   izmantota arī programmas „Idejas” īstenošanai (sk. 7.2. iedaļu turpmāk).
   5.        SASKAŅOTA UN ELASTĪGA ĪSTENOŠANA
   5.1.      Pielāgošanās jaunām vajadzībām un iespējām
   Būtiski, lai jaunu programmu īstenošana būtu pietiekami elastīga, tādējādi ļaujot noturēties
   zinātniskās un tehnoloģiskās attīstības priekšgalā un reaģēt uz aizvien jaunām zinātniskām,
   rūpniecības, politikas vai sabiedrības vajadzībām. Šajā ziņā liela nozīme būs darbībām, kurās
   pētnieki paši var noteikt tēmas. Attiecībā uz citām darbībām to varēs sasniegt pirmkārt ar
   darba programmām, ko plānots atjaunināt ik gadu. To paveiks ar dalībvalstu pārstāvju
   komiteju palīdzību, kur plānots, ka komitejas koncentrējas tikai uz darba programmām. Ja būs
   3
           SEK(2005) 430.
   4
           KOM(2005) 387.
LV                                                 3                                                LV
 ---pagebreak---    jaunas prioritātes, kas prasīs tūlītēju reakciju, jo īpaši, saistībā ar neparedzētām politikas
   vajadzībām, pārskatīšanu varēs veikt ātrāk.
   Šāda daudzgadēja programmas plānošana izmantos priekšrocības, kas rodas no daudzējādiem
   ieguldījumiem, kas gādā, lai atbalstītās aktivitātes saglabātu tiešu atbilstību pieaugošajām
   nozares pētniecības vajadzībām un ES politikām. Tiks meklēti padomdevēji no ārienes,
   ieskaitot katrai tēmai īpašajā programmā „Sadarbība”, kas efektīvi aptvertu daudzas
   disciplīnas un radītu līdzsvaru starp akadēmiskiem un rūpniecības uzskatiem.
   Attiecībā uz programmu „Idejas” izmantos pilnīgi jaunu pieeju, kuras ietvaros ikgadējās darba
   programmas sagatavošana tiks uzticēta neatkarīgai zinātniskajai padomei, autonomas Eiropas
   Pētniecības padomes izveides ietvaros (skatīt 7. sadaļas 2. daļu tālāk).
   Eiropas Tehnoloģiju Platformas, kas izveidotas dažādās nozarēs un kurām būtu jāīsteno
   spēcīga un dinamiska loma, lai nodrošinātu atbilstību ražošanas vajadzībām, jo īpaši veicinās
   papildu ārējus ieguldījumus, sevišķi attiecībā uz Sadarbības programmu. Pētniecības
   prioritātes platformu definētajās Stratēģiskajās pētījumu programmās ir labi atspoguļotas
   īpašo programmu priekšlikumos un sniegs svarīgu ieguldījumu daudzgadīgā programmu
   plānošanā.
   Citi forumi un grupas Komisijai varētu nodrošināt savlaicīgas konsultācijas par jaunām
   prioritātēm konkrētajās jomās, piemēram, Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas
   komisija (ESFRI) un platformas, kas izveidotas, lai apspriestu stratēģiskās pētījumu
   programmas sociālās vai vides politikas jomās.
   Nozīmīga jauna iespēja, ko nodrošinās pamatprogramma, ir novatorisks finansēšanas
   mehānisms, Riska dalīšanas finanšu mehānisms, kas vērsts uz privātā sektora izdevumu
   palielināšanu PTA jomā, uzlabojot piekļuvi Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumiem
   Eiropas liela apjoma darbībām, kam nepieciešams apvienot līdzekļus no dažādiem
   finansējuma avotiem, tai skaitā aizdevumiem. Šīs lielās Eiropas darbības ir „Kopīgās
   tehnoloģiju iniciatīvas” un liela mēroga sadarbības projekti, kurus tieši finansē
   Pamatprogrammā Sadarbības programmas ietvaros, un jauni pētniecības infrastruktūras
   projekti programmā „Iespējas”. Saskaņā ar atbilstības kritērijiem var tikt apsvērti arī citi lieli
   Eiropas sadarbības projekti, piemēram, EUREKA projekti. Paredzamais ieguldījums no
   īpašajām programmām EIB nozīmīgi uzlabos piekļuvi parādu finansēšanai un līdz ar to –
   ievērojami veicinās privāto ieguldījumu piesaisti PTA.
   5.2.      Transversālas tēmas
   Septītās pamatprogrammas īstenošanā Komisija nodrošinās vispārēju saskaņotību, ņemot vērā
   programmā „Idejas” garantēto Eiropas pētniecības padomes autonomiju un neatkarību.
   Darba programmas visās citās īpašajās programmās saskaņotā kārtībā tiks pārskatītas, lai
   pilnīgi varētu iekļaut transversālas tēmas. Dalībvalstu pārstāvju komitejām arī ir svarīgs
   pienākums palīdzēt Komisijai efektīvi saskaņot un koordinēt īstenošanas darbu starp īpašajām
   programmām un to ietvaros. Tas nozīmē nopietnu koordinēšanu dalībvalstīs un atšķirīgu
   komiteju pārstāvju starpā.
   Gadījumos, kad atbalstāmie pasākumi būs cieši saistīti ar dažādām daļām īpašajās
   programmās „Sadarbība”, „Cilvēki” un „Iespējas”, tiks izmantoti kopēji uzaicinājumi iesniegt
   priekšlikumus, ņemot vērā Sestās pamatprogrammas gaitā gūto pieredzi. Tas būs jo īpaši
LV                                                4                                                   LV
 ---pagebreak---    svarīgi attiecībā uz pētniecības tēmām, kas ir saistītas ar programmu „Sadarbība”, un šādi
   uzaicinājumi tiks skaidri definēti darba programmā.
   Šādi jautājumi ietilpst gan programmā „Sadarbība”, gan „Cilvēki”, gan „Iespējas”, tie ir īpaši
   nozīmīgi, un to saskaņotai risināšanai ir paredzēti īpaši mehānismi:
   • Starptautiskā sadarbība: visas īpašās programmas ir atvērtas starptautiskai sadarbībai un
      tajās ir īpaši paredzēti pasākumi šajā ziņā. Pamatprogrammā tiks izmantota stratēģiska
      pieeja, lai veicinātu Eiropas pētniecības izcilību un attīstītu konkurētspēju, lai risinātu
      īpašus globālus vai reģionālus jautājumus, kur rodama savstarpēja interese un labums. Tiks
      nodrošināta saskanīga pieeja starp īpašajām programmām atbilstoši šādai stratēģijai, un
      programmai „Iespējas” šajā ziņā būs svarīgākā loma.
   • Pētniecības infrastruktūras: svarīgākā pētniecības infrastruktūra tiks īstenota programmā
      „Iespējas”, un šī programma nodrošinās saskaņotu pieeju ar atbilstošiem pētniecības
      pasākumiem citās programmās, jo īpaši programmā „Sadarbība”.
   • Transversāla politikas pētniecība: Komisijas dienestos tiks radīti nosacījumi efektīvam
      koordinācijas darbam, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka pasākumi joprojām atbilst ES dažādo
      politiku attīstības vajadzībām. Šim nolūkam daudzgadu programmu plānošanā var
      izmantot dažādo ar attiecīgajām politikām saistīto Komisijas dienestu lietotāju grupas, un
      tādēļ tiks radīta iekšēja struktūra, lai nodrošinātu jūras zinātnes un tehnoloģiju
      koordinēšanu atbilstošajās tematiskajās jomās.
   • MVU līdzdalība: MVU līdzdalību īpašajās programmās optimizēs. Līdztekus MVU
      stiprināšanai, īpašie pasākumi programmā „Iespējas” ir šādi: MVU pētniecības intereses ir
      iekļautas programmā „Sadarbība”, un tēmas, kas jo īpaši varētu interesēt MVU, tiks tālāk
      formulētas darba programmās un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Darbības
      programmā „Cilvēki” īpaši izceļ MVU iesaisti, un MVU arī varēs piedalīties programmā
      „Idejas”. Paredzētie vienkāršošanas pasākumi un palielinātais elastīgums, izvēloties
      piemērotāko finansēšanas shēmu, jo īpaši nāks par labu MVU līdzdalībai.
   • Izplatīšana un zināšanu nodošana: nepieciešamība pārņemt pētniecības rezultātus ir
      īpašajām programmām raksturīga priekšrocība, sevišķi izceļot zināšanu nodošanu starp
      valstīm, disciplīnām un no akadēmiskās sabiedrības – rūpniecībai, tai skaitā, izmantojot
      pētnieku mobilitāti. Šajā ziņā ir svarīga potenciālo lietotāju palīdzība prioritāšu noteikšanā
      (izmantojot Eiropas tehnoloģiju platformas). Papildinošās darbības Konkurētspējas un
      jauninājumu programmā arī pastiprinās pētniecības rezultātu izmantošanu, vēršoties pret
      šķēršļiem jaunradei un stiprinot jaunrades iespējas.
   • Zinātne sabiedrībā: šī darbība programmā „Iespējas” arī būs nozīmīga, lai nodrošinātu, ka
      ar sabiedrību saistīti aspekti tiek atbilstoši ņemti vērā visās īpašajās programmās un ka
      padziļinās sadarbība starp zinātniekiem un plašāku sabiedrību.
   6.        VIENKĀRŠOŠANA UN PĀRVALDĪBAS METODES
   Īstenojot Septīto pamatprogrammu, plānots ieviest svarīgus vienkāršojumus, pamatojoties uz
   Komisijas 2005. gada 6. aprīļa darba dokumentā izklāstītajām idejām un ņemot vērā minētā
   dokumenta izraisīto plašo dialogu ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Daudzi
   ierosinātie pasākumi iekļaujami līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumos, lai
LV                                                  5                                                LV
 ---pagebreak---    ievērojami mazinātu birokrātiju un vienkāršotu prasības, kas attiecas uz finansēšanas shēmām
   un ziņojumu sniegšanu.
   Īpašajās programmās starp ierosinātajiem uzlabojumiem ir šādi:
   • Uzlabota īstenošanas efektivitāte un saskaņotība, administratīvu uzdevumu izpildei
      izmantojot ārēju izpildaģentūru.
   • Racionalizētas finansēšanas shēmas, kuru ietvaros katra īpašā programma varēs izmantot
      nepieciešamos instrumentus programmas mērķu realizēšanai.
   • Precīzāks novērtēšanas kritēriju izklāsts, ko iekļaus darba programmās, ievērojot īpašās
      programmas principus.
   • Skaidri izklāstītas darba programmas, tā, lai potenciālie dalībnieki būtu labi informēti par
      esošajām iespējām, kas atbilst tieši viņu vajadzībām un interesēm. Piemēram, darba
      programmas un uzaicinājumi nepieciešamības gadījumā izcels tos tematus, kas varētu īpaši
      interesēt MVU vai pavērt izdevīgu sadarbību ar trešām valstīm.
   • Vienkāršojumi citos aspektos, piemēram, projektu apstiprināšanas struktūras
      racionalizēšana, jaunas finansējuma un atbalsta shēmas, un tālāka datu bāzu un
      informācijas instrumentu lietošana, lai uzlabotu saziņu.
   7.        ĪPAŠO PROGRAMMU SATURS
   7.1.      Sadarbība
   Īpašā programma „Sadarbība” ir izveidota nolūkā, lai iegūtu vadošo lomu svarīgākajās
   zinātnes un tehnoloģijas jomās, atbalstot universitāšu, uzņēmumu, pētniecības centru un valsts
   iestāžu sadarbību visā Eiropas Savienībā, kā arī citur pasaulē. Iepriekšējās pamatprogrammas
   ir pierādījušas, kāda ir šādu darbību ietekme Eiropas pētniecības pārstrukturēšanā un resursu
   apvienošanā un mobilizēšanā. Septītā pamatprogramma šādu ietekmi izvērsīs plašāk, deviņas
   tajā ierosinātās tēmas atbilst svarīgākajām zināšanu un tehnoloģijas attīstības jomām, kurās
   jāstiprina izcila pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomiskās, sabiedrības veselības,
   vides aizsardzības un rūpniecības problēmas.
   Programmā ir spēcīgi secīguma elementi saistībā ar iepriekšējām pamatprogrammām, un tā
   izmanto ar šāda veida Eiropas atbalstu panāktu pierādītu pievienoto vērtību. Turklāt šajā
   īpašajā programmā ir arī svarīgi jauninājumi, kas prasa īpašus apsvērumus to īstenošanai.
   • Rīcība, reaģējot uz nepieciešamību pēc drosmīgām, Eiropas mēroga privātām partnerībām,
      lai paātrinātu nozīmīgāko tehnoloģiju attīstību, uzsākot Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas5.
      Ir noteikts pirmais iniciatīvu kopums ar skaidriem mērķiem un sasniedzamajiem
      rezultātiem tādās jomās kā jaunās zāles, nanoelektronika, iegultās datorsistēmas, ūdeņradis
      un kurināmā elementi, aeronautika un gaisa satiksmes vadība un Globālais monitorings par
      vidi un drošību Par tām iesniegs atsevišķus priekšlikumus (piemēram, saskaņā ar Līguma
   5
           Atbilstoši Komisijas dienestu darba dokumentam Ziņojums par Eiropas tehnoloģiju platformām un
           Kopīgajām tehnoloģiju iniciatīvām: Valsts un privātās partnerības veicināšana, lai strauji palielinātu
           Eiropas rūpniecisko konkurētspēju, SEK(2005.) 800, 2005. gada 10. jūnijs.
LV                                                     6                                                          LV
 ---pagebreak---       171. pantu). Īstenojot Septīto pamatprogrammu, var identificēt turpmākas Kopīgas
      tehnoloģiju iniciatīvas tādās jomā kā nulles emisijas līmeņa elektroenergijas ražošana un
      atjaunojamā enerģija.
   • Uzlabota pieeja valsts pētniecības programmu koordinēšanai. Tiks turpināta veiksmīgās
      ERA-NET shēmas izmantošana tēmu ietvaros. Sestajā pamatprogrammā izveidotās
      ERA-NET shēmas varēs iesniegt priekšlikumus darba turpināšanai, lai padziļinātu
      sadarbību vai paplašinātu konsorcijus, iesaistot jaunus dalībniekus, kā arī jaunu ERA-NET
      tīklu izveidošana, lai risinātu jaunus tematus. Šī shēma būs pieejama arī valsts iestādēm,
      kas plāno pētniecības programmu, bet kura vēl nedarbojas. Turklāt tiks ieviesta ERA-NET
      plus shēma, lai veicinātu kopīgus uzaicinājumus transnacionāliem pētniecības projektiem,
      kas organizēti ar vairāku valstu piedalīšanos.
   • Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta Eiropas un jaunattīstības valstu partnerībā klīnisko
      pētījumu jomā (EDCTP), kas ierosināta atbilstoši 169. pantam, ciešā sadarbībā ar
      dalībvalstīm ir noteiktas vēl četras 169. panta iniciatīvas. Šādas iniciatīvas automatizētas
      dzīves vides jomā, Baltijas jūras pētniecības un metroloģijas jomā ir uzskaitītas programmā
      „Sadarbība”, un 169. panta iniciatīva, lai apkopotu valstu pētniecības rezultātus ar MVU
      saistītās programmās, ir minēta programmā „Iespējas”. Papildu iniciatīvas var identificēt
      Septītās pamatprogrammas īstenošanas laikā.
   • Mērķtiecīgāku pieeju starptautiskajai sadarbībai katras tēmas ietvaros un starp dažādām
      tēmām īstenos ar īpašiem sadarbības pasākumiem, kurus plānots noteikt darba programmās
      atbilstoši paredzētajai stratēģiskai pieejai starptautiskās sadarbības jomā, un ar politikas
      dialogiem un sadarbības tīkliem ar dažādiem partnervalstu reģioniem.
   • Katras tēmas ietvaros tiks atbalstīts komponents, lai veicinātu elastīgu atbildes reakciju uz
      jaunām vajadzībām un neparedzētām politikas vajadzībām, tā īstenošana tiks pamatota
      ar pieredzi, kas gūta, realizējot Zinātniskā atbalsta politiku un Jaunas un strauji augošas
      zinātnes un tehnoloģijas shēmas, kas ieviestas ar Sesto pamatprogrammu, kā arī Nākotnes
      un jauno tehnoloģiju shēmu IKT jomā.
   7.2.      Idejas
   Eiropai īpaši labi nesokas nedz patiesi izcilu pētniecības rezultātu ieguvē, nedz jaunu, strauji
   augošu zinātnes jomu apgūšanā. Programma „Idejas” gādā par tādu visas Eiropas mēroga
   mehānismu, ar kuru atbalstīs patiesi radošus zinātniekus, inženierus un pētniekus, kuru
   zinātkāre un zinību alkas, visticamāk, radīs neparedzamus un spožus atklājumus, kuri spēs
   mainīt cilvēku izpratni un sniegt jaunu skatījumu tehnoloģiju attīstībā, kā arī ilgstošu sociālu
   un vides problēmu risinājumā. Pamatpētījumu kvalitātes paaugstināšana ar Eiropas mēroga
   konkursiem radīs nozīmīgas sociālas un ekonomiskas priekšrocības6.
   Programmā „Idejas” pārņemts jēdziens „progresīva pētniecība”, kas iezīmē jaunu
   pamatpētījumu izpratni. Esot jaunu zināšanu radīšanas priekšgalā, „progresīva pētniecība”
   būtībā ir riskants uzdevums, kas saistīts ar fundamentālu zinātnes, tehnoloģijas un
   inženierzinātņu progresu, neievērojot iedibinātās disciplinārās vai valstu robežas.
   6
           Progresīva pētniecība: Izaicinājums Eiropai. Augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojums, Eiropas
           Komisija, 2005. gada maijs.
LV                                                   7                                                  LV
 ---pagebreak---    Programma ievēros „uz pētnieku vērstu” pieeju, kas pētniekiem ļauj brīvi ierosināt savus
   tematus. Plānots piešķirt stipendijas atsevišķām komandām, grupas pašas ziņā atstājot izvēli,
   kādiem pētniekiem nepieciešams apvienoties projekta veikšanai, un to, vai pētnieki ir no
   vienas vai vairākām iestādēm, atrodas vienā vai dažādās valstīs. Visos gadījumos šādu
   komandu veidošanā svarīgākais ir zinātniskā izcilība, nevis administratīvās prasības.
   Programma atšķirsies no pamatpētījumu finansēšanas valstu līmenī ar tās stratēģiskajiem
   mērķiem un Eiropas mērogu.
   Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveide programmas „Idejas” īstenošanai uzskatāma par
   jaunu sākumu. Tiks radīti divi būtiski EPP struktūras komponenti: neatkarīga zinātniskā
   padome un īpaši šim nolūkam izveidota īstenošanas struktūra, kas darbosies saskaņā ar
   uzticības, uzticamības un caurskatāmības principiem, tādējādi jānodrošina atbilstoši finanšu
   līdzekļi un ļoti efektīvs darbs, augsta līmeņa autonomija un integritāte, vienlaikus konsekventi
   ievērojot prasības par atbildību.
   Zinātnisko padomi veidos Eiropas zinātnes aprindu augstākā līmeņa pārstāvji, kas darbosies
   kā privātpersonas neatkarīgi no politiskajām vai citām interesēm. Tās locekļus iecels
   Komisija, ievērojot objektīvu izvēles procesu.
   Zinātniskās padomes pilnvaras ietvers šādus aspektus:
   (1)     Zinātniskā stratēģija. Izveidot vispārēju zinātnisku programmas stratēģiju zinātnisku
           iespēju un Eiropas vajadzību kontekstā. Pastāvīgi saskaņā ar zinātnisko stratēģiju,
           izstrādāt darba programmu un nepieciešamos grozījumus, tai skaitā uzaicinājumus
           iesniegt priekšlikumus un priekšlikumu finansēšanas pamatkritērijus, kā arī vajadzības
           gadījumā konkrētu tēmu un mērķa grupu definīciju (piemēram, jaunas/strauji augošas
           komandas).
   (2)     Pārraudzība un kvalitātes kontrole. No zinātniska skatpunkta tiks pausta nostāja
           īstenošanas un vadības jautājumos attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus,
           attiecībā uz to novērtēšanas kritērijiem un savstarpējo novērtēšanas procesu, ieskaitot
           ekspertu izvēli un savstarpējas novērtēšanas un priekšlikumu izvērtēšanas metodes, uz
           kā pamata priekšlikumam piešķir finansējumu; tas pats attiecināms uz visiem
           jautājumiem, kas skar īpašās programmas sasniegumus, ietekmi un veiktās pētniecības
           kvalitāti. Darbību kvalitātes pārraudzība un programmas īstenošanas un sasniegumu
           novērtēšana, kā arī ieteikumi koriģējošiem vai turpmākiem pasākumiem.
   (3)     Saziņa un izplatīšana. Saziņa ar zinātnes aprindām un svarīgākajiem interesentiem par
           programmas darbībām un sasniegumiem, kā arī EPP apspriedēm. Regulāri ziņojumi
           Komisijai par tās darbību.
   Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbildēs par programmas izpildi saskaņā ar gada darba
   programmu. Jo īpaši tā īstenos vērtēšanas procedūras, speciālistu veiktas salīdzinošas
   pārskatīšanas un atlases procesu atbilstoši zinātniskās padomes noteiktiem principiem, kā arī
   nodrošinās stipendiju finansiālo un zinātnisko pārvaldību. Šajā ziņā Komisija, pirmkārt, plāno
   izveidot izpildaģentūru, kurai tā uzticēs izpildes uzdevumus. Īstenošanas struktūrā saglabāsies
   secīgas, ciešas sadarbības saites ar zinātnisko padomi par visiem programmas izpildes
   aspektiem. Nākotnē, saņemot neatkarīgu EPP struktūras un mehānismu efektivitātes
   novērtējumu, varētu izveidot alternatīvu struktūru, piemēram, saskaņā ar Līguma 171. panta
   noteikumiem.
LV                                                 8                                                LV
 ---pagebreak---    Eiropas Komisija garantēs pilnīgu EPP autonomiju un integritāti. Tas nozīmē, ka Komisijas
   atbildība par programmas īstenošanu būs nodrošināt, ka pastāv EPP īstenošanas struktūra un
   ka EPP programmu pilda atbilstoši noteiktajiem mērķiem saskaņā ar zinātniskajām ievirzēm
   un prasībām par zinātnisku izcilību, kā noteikusi zinātniskā padome, darbojoties neatkarīgi.
   Komisija atbildēs par darba programmas oficiālu pieņemšanu programmai „Idejas”. Tā šo
   pienākumu pildīs, izmantojot iepriekš aprakstīto pieeju. Parasti Komisija pieņems darba
   programmu, ievērojot zinātniskās padomes ierosinājumu. Ja Komisija darba programmu
   nespēj pieņemt tādu, kāda tā ierosināta, piemēram, tādēļ, ka ierosinājums neatbilst
   programmas mērķiem vai neatbilst Kopienas tiesību aktiem, Komisijai pamatojums būs
   jāpublisko. Šī procedūra ir izveidota, lai nodrošinātu, ka EPP darbībā pilnīgi un caurskatāmi
   tiek ievēroti autonomijas un integritātes principi.
   7.3.       Cilvēki
   Īpašā programma „Cilvēki” veido daļu plašas un integrētas stratēģijas, kas paredzēta, lai gan
   kvalitatīvi, gan kvantitatīvi stiprinātu pētniecības un attīstības cilvēkresursus Eiropā. Ar šo
   programmu iecerēts mudināt cilvēkus uzsākt un turpināt karjeru pētniecībā, veicināt pētnieku
   palikšanu Eiropā un piesaistīt talantīgākos prātus darbam Eiropā. Vienoti instrumenti,
   pastiprināta strukturēšanas iespēja un lielāka efektivitāte nekā dalībvalstu divpusējiem
   nolīgumiem rīcībai Eiropas līmenī piešķir unikālu pievienoto vērtību.
   Šīs darbības pamatojas uz Marijas Kirī vārdā nosauktās programmas veiksmīgām ilgtermiņa
   darbībām, reaģējot uz pētnieku vajadzībām pēc profesionālas sagatavošanas, mobilitātes un
   karjeras veidošanas iespējām. Piedāvājot ievērojamas secīguma nodrošināšanas iespējas,
   lielāks uzsvars tiek likts uz šādiem aspektiem:
   • Pastiprināta strukturēšanas iespēja, piemēram, ieviešot līdzfinansējumu reģionālām,
       valsts mēroga un starptautiskām programmām pasākumu kopumā „Mūžizglītība un
       profesionālā izaugsme”. „Līdzfinansējuma” režīms neaizstās režīmu, kurā uz atsevišķām
       pēcdoktorantūras stipendijām piesakās un tās piešķir Eiropas līmenī, kas pašreiz ir vienīgā
       izmantotā prakse Sestās pamatprogrammas ietvaros. Tomēr atsevišķas stipendijas Eiropā
       jau ir sasniegušas savu brieduma fāzi. Tajā pašā laikā valstu piedāvātās iespējas šajā jomā
       joprojām ir fragmentāras, tieši runājot par mērķiem, novērtēšanas metodēm un darba
       apstākļiem, un joprojām ir ierobežotas attiecībā uz starptautiskām vai Eiropas mēroga
       dimensijām. Tādēļ, izmantojot atklātus uzaicinājumus piedalīties konkursā, tiek ierosināts
       līdzfinansēt izvēlētas programmas, kas atbilst pamatprogrammas mērķiem. Novērtēšanas
       un atlases kritēriji balstīsies tikai uz sasniegumiem, bez ierobežojumiem attiecībā uz
       izvēlēto dalībnieku izcelsmi, un piemērojot pieņemamus nodarbinātības un darba apstākļus
       (piem., alga, sociālā drošība, „šefība”, profesionālā attīstība).
   • Nozares līdzdalība: Saglabājot Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību ievirzi, kam
       raksturīga tā dēvētā „pieeja no apakšas uz augšu”, vēl lielāks akcents tiks likts uz mācībām
       un karjeras attīstību dažādās nozarēs, jo īpaši privātajā sektorā. To plānots panākt, izceļot
       papildu prasmju un kompetenču attīstīšanu, kas ir būtiskas pētniecības labākai izpratnei
       uzņēmumos un pētniecības kvalitātei. To veicinās, stimulējot starpnozaru pieredzi, nozarei
       aktīvi līdzdarbojoties visās darbībās un radot īpaši šim nolūkam paredzētu shēmu zināšanu
       izplatīšanai ar valsts un privātā sektora, tostarp MVU, partnerības palīdzību.
   • Tiks stiprināta starptautiskā dimensija. Līdz ar piešķirtajām stipendijām, kam prasīta
       obligāta atdeve un kas vērstas uz ES pētnieku ieguldījumu mūžizglītībā un karjeras
LV                                                    9                                              LV
 ---pagebreak---        attīstībā, tiks paplašināta starptautiskā sadarbība, iekļaujot pētniekus no trešām valstīm.
       Turklāt tiek ieviestas jaunas dimensijas sadarbībai ar ES kaimiņvalstīm un valstīm, kas ar
       ES noslēgušas zinātnes un tehnoloģiju nolīgumus. Bez tam tiks atbalstītas Eiropas pētnieku
       „zinātniskās diasporas” ārzemēs un ārzemju pētnieku diasporas Eiropā.
   7.4.       Iespējas
   Īpašā programma „Iespējas” sekmēs pētniecības un jaunrades iespējas visā Eiropā. Šī
   programma uzskatāma par iepriekšējo pamatprogrammu darbību turpinājumu un
   pastiprinājumu, un tā papildināta ar svarīgiem jauninājumiem.
   Paredzētā stratēģiskā pieeja ir svarīgs jauns elements, lai atbalstītu jaunas pētniecības
   infrastruktūras izveidi, kas papildinās secīgu atbalstu optimālai esošās pētniecības
   infrastruktūras izmantošanai. Atbalsts jaunas infrastruktūras veidošanai tiks īstenots,
   izmantojot divpakāpju pieeju – sagatavošanās posmu un izveides posmu. Pamatojoties uz
   ESFRI (Eiropas stratēģiskais forums pētniecības infrastruktūrai) darbu, veidojot Eiropas plānu
   jaunai pētniecības infrastruktūrai, Komisija noteiks prioritāros projektus, kuriem Septītajā
   pamatprogrammā varētu piešķirt EK atbalstu. Attiecībā uz šiem projektiem Komisija
   darbosies veicinātāja lomā, jo īpaši sekmējot finansēšanas tehnikas mehānismus izveides
   posmā, ieskaitot uzlabotu EIB aizdevumu pieejamību, izmantojot Riska dalīšanas mehānismu.
   I pielikumā sniegts ESFRI „iespēju saraksts”, kurā iekļauti konkrēti piemēri jaunām, plaša
   mēroga pētniecības infrastruktūrām, kas Eiropas zinātniskajām aprindām būs nepieciešamas
   nākamajā desmitgadē.
   Divas shēmas, kas paredzētas, lai atbalstītu pētniecību MVU un MVU apvienību labā, tiks
   īstenotas ar lielāku budžetu, lai reaģētu uz aizvien augošo MVU nepieciešamību uzticēt
   pētniecības darbību veikšanu citiem.
   „Zināšanu reģionu” darbības pamatojas uz veiksmīgu izmēģinājuma darbību. Darbības mērķis
   ir starpvalstu reģionu sadarbības tīkliem nodrošināt iespēju pilnībā izmantot to pētniecības
   stiprās puses, uzkrāt jaunas zināšanas, kas iegūtas pētniecības gaitā, un veicināt jaunu, uz
   „pētniecību vērstu kopu” izveidi, kurās apvieno universitātes, pētniecības centrus,
   uzņēmumus un reģionālās iestādes.
   Nozīmīgs jauns elements ir darbība pilna pētniecības potenciāla atklāšanai ES "konverģences"
   reģionos un attālākajos reģionos. Uz zināšanām balstītas ekonomikas un sabiedrības
   realizēšana balstīta uz Eiropas pētniecības stiprināšanu, kā arī labāku „neskarta” augsta
   pētniecības potenciāla izmantošanu, kas pastāv visur ES. Darbības ļaus pieņemt darbā
   pētniekus no citām ES valstīm, nosūtīt darbā pētniecības un vadības darbiniekus, organizēt
   novērtēšanas iespējas, kā arī iegūt un attīstīt pētniecības aprīkojumu. Šādas darbības
   papildinās vajadzības un iespējas stiprināt esošo un jauno izcilības centru pētniecības iespējas
   šajos reģionos, saņemot arī struktūrfondu finansējumu.
   „Zinātne sabiedrībā” nozīmē ievērojami paplašināt darbu iepriekšējās pamatprogrammas
   ietvaros. Tā stimulēs labākas zinības, palīdzēs izveidot labākas ES politikas un veidot
   ieinteresētāku un informētāku sabiedrību.
   Svarīgs Septītās pamatprogrammas mērķis ir veidot spēcīgu un saskanīgu starptautisko
   zinātnes un tehnoloģiju politiku, un programmas „Iespējas” darbības šādu pieeju atbalstīs, jo
   īpaši palīdzot noteikt sadarbības prioritātes.
LV                                                 10                                               LV
 ---pagebreak---    Saskanīga politiku veidošana vēl vairāk uzsvērs valstu un reģionālo pētniecības politiku
   koordinēšanu, izmantojot īpašas shēmas, lai atbalstītu dalībvalstu un reģionu ierosinātas
   iniciatīvas starpvalstu sadarbībai politikas jomā. Tas vēl vairāk stiprinās atklātu koordinēšanas
   metožu integrēšanu pētniecības politikās un veicinās saskaņotas vai kopīgas iniciatīvas starp
   valstu un reģionu grupām zonās, kur nepieciešama spēcīga starpvalstu dimensija.
   7.5.      Kopīgā pētniecības centra darbības
   Turpinot sniegt zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas veidošanā, KPC turpinās izmantot
   savu līdzšinējo pieeju, kas vērsta uz saņēmēju, un spēcīgu sadarbības tīklu veidošanu ar
   zinātnes aprindām. Tā darbības tiks attīstītas īpašā izaugsmes, ilgtspējīgas attīstības un
   drošības kontekstā.
   KPC darbības atsauksies uz jaunajā Lisabonas darba plānā izteikto aicinājumu pēc „labāka
   regulējuma”. Jaunas problēmas, kas saistītas ar augošo nepieciešamību reaģēt krīzes un
   avārijas situācijās un saistībā ar politisko prasību spiedienu, tiks risinātas, pamatojoties uz
   iespējām un resursiem atsevišķās jomās, lai sniegtu piemērotu atbalstu ES kontekstā. Integrēta
   pieeja, sniedzot zinātnisku un tehnisku atbalstu politikām, arī uzskatāma par nozīmīgāko šīs
   īpašās programmas iezīmi.
   8.        UZ ZINĀŠANĀM        BALSTĪTAS     EIROPAS     PĒTNIECĪBAS     TELPAS     IZMANTOŠANA
             IZAUGSMEI
   Lai sasniegtu nepieciešamo progresu ceļā uz zināšanām balstītu ekonomiku un sabiedrību,
   nepieciešama jauna, drosmīga un efektīva Eiropas pētniecība. Visiem dalībniekiem Eiropas
   Savienībā, proti, valstu valdībām, pētniecības iestādēm, nozarēm, šā uzdevuma izpildē ir sava
   loma.
   Īpašās programmas Septītās pamatprogrammas īstenošanai ir veidotas, lai Eiropas līmeņa
   pētniecības izdevumi plānotā budžeta ietvaros tiktu maksimāli izmantoti, un lai tie būtu
   efektīvi. Svarīgākās īpašības ir koncentrēšanās uz četriem mērķiem attiecīgajās īpašajās
   programmās, izmantojot darbības un īstenošanas līdzekļus, kas veidoti šo mērķu sasniegšanai;
   spēcīgs secīguma elements kopā ar galvenajām jaunajām pieejām; konsekventa uzmanības
   koncentrēšana uz to, lai atbalstītu jau esošus izcilības piemērus un radītu iespējas nākotnes
   izcilībai pētniecībā; racionalizēta un vienkāršota pārvaldība, veidojot lietotājiem draudzīgāku
   pieeju un nodrošinot rentabilitāti, kā arī iekšējs elastīgums, piemēram, lai pamatprogramma
   varētu reaģēt uz jaunām vajadzībām un iespējām.
LV                                                 11                                                LV
 ---pagebreak---                                                                                1. pielikums
                                 ESFRI „IESPĒJU SARAKSTS”7
   • Iespējas antiprotonu un jonu pētniecībai (FAIR)
   • Iespēja intensīvu sekundāri nestabilu izotopu stariem (SPIRAL II)
   • Eiropas dziļjūras neitrīno teleskops (KM3NeT)
   • Ārkārtīgi liela izmēra teleskops (ELT) optiskajai astronomijai
   • Eiropas pētniecības infrastruktūra nanostruktūrām (PRINS)
   • Eiropas Atomskaldīšanas centrs (ESS) – neitronu avots
   • Eiropas XFEL – cietajiem rentgenstariem
   • IRUVX FELs tīkls – no infrasarkanajiem stariem līdz mīkstajiem rentgenstariem
   • ESRF atjaunināšana – sinhrotons
   • Augstas efektivitātes datori Eiropai (HPCEUR)
   • Jūras kuģi piekrastes pētniecībai - pamatā Baltijas jūrā
   • Pētniecības ledlauzis Aurora Borealis
   • Eiropas daudzdisciplinārā observatorija jūras dibena pētniecībai (EMSO)
   • Eiropas infrastruktūras bioloģiskās daudzveidības pētniecībai un aizsardzībai
   • Augsti attīstīta infrastruktūra smadzeņu un visa ķermeņa vizuālai diagnostikai
   • Bioinformātikas infrastruktūra Eiropai
   • Eiropas augsti attīstītu klīniskās pētniecības centru sadarbības tīkls
   • Eiropas biobanku un genoma pētniecības izejmateriālu krātuvju sadarbības tīkls
   • Paaugstinātas drošības laboratorijas slimībām, kas strauji attīstās un rada draudus
     sabiedrības veselībai
   • Infrastruktūra visa zīdītāju genoma funkcionālai analīzei
   • Biomedicīnas pētījumu paraugiestādes
   • Eiropas pētniecības observatorija humanitārajām un sociālajām zinātnēm (EROHS)
   7
          Ceļā uz jaunu pētniecības infrastruktūru Eiropai: ESFRI „Iespēju saraksts” 2005. marts
          www.cordis.lu/esfri/
LV                                                12                                             LV
 ---pagebreak---    • Eiropas sociālā izpēte (ESS)
   „Globāli projekti”
   • ITER
   • Starptautiskā kosmosa stacija (ISS)
   • Starptautiskais lineārais daļiņu paātrinātājs (ILC)
   • Kvadrātkilometru zonas(SKA) radioteleskops
   • Starptautiska skaldmateriālu izstarošanas iekārta (IFMIF)
LV                                                13           LV
 ---pagebreak---                                                           2005/0187 (CNS)
                                            Priekšlikums
                                       PADOMES LĒMUMS
            par īpašo programmu „Cilvēki”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto
      pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem
                                     (no 2007. līdz 2013. gadam)
                                   (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 166. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu8,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu9,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu10,
   tā kā:
   (1)    XXX Saskaņā ar Līguma 166. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes
          Lēmums Nr. .../EK par Eiropas Kopienas 7. pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju
          attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (turpmāk tekstā
          „pamatprogramma”) jāīsteno, izmantojot īpašas programmas, kurās paredzēti sīki
          izstrādāti noteikumi to īstenošanai, noteikts to ilgums un paredzēti vajadzīgie līdzekļi.
   (2)    Pamatprogrammā paredzēti četri darbību veidi: starpvalstu sadarbība politiski
          noteiktās tēmās („Sadarbība”), pētnieku ierosinātie pētījumi, kas pamatojas uz
          zinātniskās sabiedrības iniciatīvu („Idejas”), atbalsts pētnieku sagatavošanai un
          profesionālajai izaugsmei („Cilvēki”) un pētniecības iespēju atbalsts („Iespējas”).
          Pasākumi, kas saistīti ar tēmu „Cilvēki” attiecībā uz netiešajām darbībām, ir jāīsteno ar
          šo īpašo programmu.
   (3)    Uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalības un pētījumu rezultātu
          izplatīšanas noteikumi pamatprogrammai (turpmāk tekstā "līdzdalības un pētījumu
          rezultātu izplatīšanas noteikumi") jāpiemēro šai programmai.
   (4)    Šai pamatprogrammai jāpapildina dalībvalstīs veiktie pasākumi, kā arī citas Kopienas
          darbības, kas ir nepieciešamas vispārējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā izvirzīto
          mērķu īstenošanai, jo īpaši ar papildu darbībām tādās jomās kā struktūrfondi,
   8
          OV C […], […], […]. lpp.
   9
          OV C […], […], […]. lpp.
   10
          OV C […], […], […]. lpp.
LV                                                14                                                LV
 ---pagebreak---         lauksaimniecība, izglītība, mācības, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība,
        veselība, patērētāju aizsardzība, nodarbinātība, enerģētika, transports un vide.
   (5)  Jauninājumiem un ar maziem un vidējiem uzņēmumiem saistītām darbībām, ko
        atbalsta saskaņā ar šo pamatprogrammu, jāpapildina darbības, ko veic Konkurētspējas
        un jauninājumu pamatprogrammā.
   (6)  Šīs pamatprogrammas īstenošana var rosināt papildprogrammu izstrādāšanu, kurās
        paredzēta vienīgi konkrētu dalībvalstu līdzdalība, Kopienas līdzdalību programmās, ko
        uzsākušas vairākas dalībvalstis, kopuzņēmumu dibināšanu vai cita veida vienošanās
        Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē.
   (7)  Starptautiskā dimensija ir svarīga Eiropas pētniecības un attīstības cilvēkresursu
        sastāvdaļa. Atbilstīgi Līguma 170. pantam šajā īpašajā programmā var piedalīties
        valstis, kuras šādā nolūkā ir noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, iesaistoties projektos un
        pamatojoties uz abpusēju izdevīgumu, tajā zinātniskai sadarbībai var piedalīties trešo
        valstu un starptautisku organizāciju iestādes. Turklāt visos pasākumos, kā arī šajā
        īpašajā programmā paredzētajos pasākumos var piedalīties individuāli pētnieki no
        trešām valstīm.
   (8)  Veicot pētījumus atbilstīgi šai programmai, ir jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie,
        kas iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.
   (9)  Šai pamatprogrammai jāpalīdz sekmēt ilgtspējīgu attīstību.
   (10) Pareiza pamatprogrammas finanšu vadība un tās īstenošana jānodrošina
        visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā, kā arī visiem dalībniekiem viegli
        pieejamā veidā atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, EURATOM)
        Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam,
        Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko
        nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulai un tās turpmākiem grozījumiem.
   (11) Ir jāveic arī attiecīgi pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī jāveic
        vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētus, nepareizi izmaksātus vai nepareizi izlietotus
        līdzekļus atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, EURATOM)
        Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu kopbudžetam,
        Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulai (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko
        nosaka sīki izstrādātus noteikumus Finanšu regulas ieviešanai un jebkuriem
        turpmākiem grozījumiem. Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK,
        EURATOM) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību11,
        Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (EK, EURATOM) Nr. 2185/96 par
        pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizstāvētu Eiropas Kopienu
        finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām12 un Eiropas Parlamenta un
        Padomes Regula (EK) Nr. 1074/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs
        krāpšanas apkarošanai (OLAF)13.
   11
        OV L 312, 23.12.1999., 1. lpp.
   12
        OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
   13
        OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
LV                                             15                                                  LV
 ---pagebreak---    (12)   Šā lēmuma izpildei vajadzīgie pasākumi jāparedz saskaņā ar Padomes 1999. gada
          28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru
          īstenošanas kārtību14.
   (13)   Īstenojot šo programmu, vienlīdz liela uzmanība jāpievērš dzimumu vienlīdzības
          nodrošināšanai, kā arī, cita starpā, darba apstākļiem, darbā pieņemšanas procesa
          pārredzamībai, to pētnieku profesionālajai izaugsmei, kuri pieņemti darbā projektos un
          programmās, ko finansē atbilstīgi darbībām šajā programmā, kuras pamatprincipu
          kopumu veido Komisijas 2005. gada 11. marta Ieteikums par Eiropas Hartu par
          pētniekiem un Rīcības kodeksu par pētnieku pieņemšanu darbā15.
   (14)   Šī programma atbilst turpmākai cilvēkresursu integrētās stratēģijas izstrādei un
          īstenošanai Eiropas pētniecības un attīstības jautājumos, pamatojoties uz dokumentiem
          „Eiropas Pētniecības telpas (ERA) mobilitātes stratēģija”16 un „Pētnieki Eiropas
          Pētniecības telpā (ERA): viena profesija, dažādas karjeras iespējas”17, kā arī tajā ņemti
          vērā Padomes 2005. gada 18. aprīļa secinājumi par cilvēkresursiem pētniecības un
          attīstības jomā18.
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                  1. pants
   Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim pieņem īpašu
   programmu „Cilvēki” Kopienas darbībām pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, tostarp
   demonstrējumu pasākumus, turpmāk tekstā „īpašā programma”.
                                                  2. pants
   Ar īpašo programmu atbalsta darbības sadaļā „Cilvēki”, kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprinot
   cilvēka potenciālu Eiropas pētniecības un tehnoloģijas jomā. Pasākumus, ar kuriem atbalsta
   mācības un profesionālo izaugsmi, turpmāk tekstā "Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu
   kopums", pastiprinās, vairāk koncentrējot uzmanību uz galvenajiem prasmju un karjeras
   veidošanas aspektiem un stiprinot saites ar konkrēto valstu sistēmām.
   Šo darbību mērķi un vispārīgās nostādnes izklāstītas pielikumā.
                                                  3. pants
   Summa, kādu uzskata par nepieciešamu īpašās programmas īstenošanai, ir EUR 7129 miljoni
   EUR, no kuriem mazāk par 6% atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem.
   14
          OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
   15
          K(2005) 576.
   16
          Komisijas paziņojums „Mobilitātes stratēģija Eiropas Pētniecības telpai”: KOM(2001) 331 20.6.2001
          un Padomes Rezolūcija 2001.C367/01.
   17
          Komisijas paziņojums „Pētnieki Eiropas Pētniecības telpā”: viena profesija, dažādas karjeras iespējas”:
          KOM(2003) 436 18.7.2003. un Padomes 2003. gada 10. novembra Rezolūcija, OV C 282, 25.11.2003.
   18
          7723/05 Eiropas Savienības Padome.
LV                                                    16                                                          LV
 ---pagebreak---                                                  4. pants
   1.  Visus pētījumus, ko veic saskaņā ar īpašo programmu, veic atbilstoši ētikas
       pamatprincipiem.
   2.  Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādas pētniecības jomas:
   –   pētījumus, kuru mērķis ir klonēt cilvēku reproduktīviem nolūkiem,
   –   pētījumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēka ģenētisko mantojumu un kuru rezultātā
       šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas19,
   –   pētījumus, kas paredzēti, lai radītu cilvēku embrijus vienīgi zinātniskās izpētes
       nolūkos vai mātes šūnas iegūšanai, tostarp veicot somatiskās šūnas kodola
       pārstādīšanu.
   3.  Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādus pētījumus:
   –   pētījumus, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs,
   –   pētījumus, ko paredzēts veikt dalībvalstī, kurā šādi pētījumi ir aizliegti.
                                                 5. pants
   1.  Īpašo programmu īsteno, izmantojot finansēšanas shēmas, kas noteiktas Septītās
       pamatprogrammas III pielikumā.
   2.  Šai īpašajai programmai piemēro līdzdalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas
       noteikumus.
                                                 6. pants
   1.  Komisija izstrādā darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot
       pielikumā noteiktos mērķus un zinātnes un tehnoloģiju prioritātes, finansēšanas
       shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tēmu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt
       priekšlikumus, kā arī īstenošanas grafiku.
   2.  Darba programmā ņem vērā attiecīgos pētījumus, ko veic dalībvalstis, asociētās
       valstis, kā arī Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to
       atjaunina.
   3.  Darba programmā norāda kritērijus, kurus izmanto atbilstoši finansēšanas shēmām
       izvērtējot netiešo pasākumu priekšlikumus, kā arī izraugoties projektus. Saskaņā ar
       šiem kritērijiem novērtēs priekšlikumu iesniedzēju (pētnieku/organizāciju) kvalitāti
       un viņu turpmākas attīstības iespējas, vajadzības gadījumā arī viņu ideju īstenošanas
       spējas, ierosinātās darbības zinātniskā apmācībā un/vai zināšanu nodošanā; Kopienas
       pievienoto vērtību un piedāvātas darbības strukturēšanas ietekmi, ņemot vērā
       ieguldījumu īpašās programmas un darba programmas mērķu sasniegšanā. Šos
   19
      Var finansēt pētījumus, kas attiecas uz gonādu vēža ārstēšanu.
LV                                                  17                                       LV
 ---pagebreak---             kritērijus, vērtēšanu un robežlielumus darba programmā turpmāk var precizēt vai
            papildināt.
   4.       Darba programmā var norādīt:
           a) organizācijas, kas saņem dalības maksas biedru naudas veidā,
           b) atbalsta pasākumus īpašu juridisko personu darbībām.
                                                7. pants
   1.       Par īpašās programmas īstenošanu atbildīga ir Komisija.
   2.       Procedūru, kas izklāstīta 8. panta 2. punktā, piemēro 6. panta 1. punktā minētās darba
            programmas pieņemšanai.
   3.       Procedūru, kas izklāstīta 8. panta 3. punktā piemēro, lai paredzētu tos pētniecības un
            tehnoloģijas attīstības pasākumus, kuri ietver cilvēka embriju un embrionisko mātes
            šūnu izmantošanu.
                                                8. pants
   1.       Komisijai palīdz komiteja.
   2.       Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro vadības procedūru, kas noteikta
            Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā saskaņā ar minētā lēmuma 7. panta 3. punktu.
   3.       Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu.
   4.       Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir divi mēneši.
   5.       Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, tā sniedz
            informāciju par visām pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, ko finansē
            saskaņā ar šo programmu.
   Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
   Briselē,
                                                 Padomes vārdā –
                                                 priekšsēdētājs
LV                                                 18                                              LV
 ---pagebreak---                                            PIELIKUMS
      ZINĀTNES UN TEHNOLOĢIJU MĒRĶI, TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGĀS
                                           NOSTĀDNES
   Ievads
   Viena no galvenajām konkurences priekšrocībām zinātnē un tehnikā ir tajā strādājošo
   cilvēku daudzums un viņu darba kvalitāte. Šīs programmas vispārējais stratēģiskais mērķis
   ir veidot pētniekiem pievilcīgāku Eiropu, jo tas ir Eiropas pētniecības un tehnoloģiju
   attīstības iespēju un efektivitātes palielināšanas un Eiropas Pētniecības telpas turpmākas
   konsolidācijas un attīstības priekšnosacījums. Tas būtu paveicams, veicot visā Eiropā
   pārstrukturēšanu pētniecības mācību organizācijā, izpildījumā un kvalitātē, pētnieku
   karjeras aktīvā attīstībā, pētnieku zināšanu apmaiņā starp nozarēm un pētniecības
   organizācijām, aktīvā sieviešu iesaistīšanā pētniecībā un attīstībā.
   Programmu īstenos, sistemātiski veicot ieguldījumus cilvēkos, galvenokārt ieviešot
   konsekventu Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumu, kas paredzēts pētniekiem
   visos profesionālās darbības posmos no sākotnējās pētnieku sagatavošanas līdz
   mūžizglītībai un profesionālai izaugsmei. Starpvalstu un starpnozaru mobilitāte, dažādās
   nozarēs un valstīs iegūtās pieredzes atzīšana un piemēroti darba apstākļi ir svarīgākie
   elementi Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumā.
   Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopums ir pieejams visās pētniecības un tehnoloģiju
   attīstības jomās, kas minētas Līgumā. Pretendenti brīvi izvēlas pētniecības jomas. Tomēr
   pastāv iespēja novirzīt dažus šīs programmas pasākumus, piemēram, dabaszinātņu nozares
   un tehnoloģiju jomas, reģionu iesaistīšanu, pētniecības organizācijas un pētnieku grupas, lai
   pielāgotos Eiropas prasībām pētniecības mācību, mobilitātes, profesionālās izaugsmes un
   zināšanu apmaiņas jomā. Pastāv iespēja veidot kopīgu uzaicinājumu piedalīties konkursā,
   ņemot vērā citas pamatprogrammas daļas.
   Aktīvu uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, līdzdalību uzskata par ļoti nozīmīgu
   šīs programmas pievienoto vērtību. Rūpniecības un akadēmisko aprindu sadarbības
   uzlabošanu pētniecības mācību, profesionālās izaugsmes un zināšanu apmaiņas jomā
   veicina Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopums, turpretim īpaši pasākumi ir
   paredzēti rūpniecības un akadēmisko aprindu integrācijai un partnerībai.
   Starptautiskā dimensija ir svarīga Eiropas pētniecības un attīstības cilvēkresursu sastāvdaļa,
   un tā tiks ņemta vērā karjeras veidošanā, kā arī stiprinot un bagātinot starptautisko
   sadarbību un piesaistot Eiropai pētniecības talantus. Starptautiskā dimensija būs iekļauta
   visos Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos, un turklāt tā būs arī neatkarīgu pasākumu
   sastāvdaļa.
   Pienācīgi tiks ņemti vērā ilgtspējīgas attīstības un dzimumu līdztiesības principi.
   Programmas mērķis ir nodrošināt dzimumu vienlīdzību, veicinot vienādas iespējas visos
   Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos un salīdzinoši novērtējot dzimumu līdzdalību
   (mērķis ir vismaz 40% sieviešu līdzdalības). Turklāt tiks noteikti pasākumi, lai nodrošinātu
   pētniekiem piemērotu darba un personīgās dzīves līdzsvaru un atvieglotu pētniecības darbu
   uzsākšanu pēc pārtraukuma. Bez tam gadījumos, kad tas ir būtiski, saistībā ar darbībām šajā
   īpašajā programmā tiks ņemti vērā apsvērumi par veicamā pētījuma un tā potenciālā
LV                                                19                                              LV
 ---pagebreak---    pielietojuma ētiskajiem, sociālajiem, tiesiskajiem un plašākiem kultūras aspektiem, kā arī
   zinātnes un tehnoloģiju attīstības un paredzamās attīstības sociāli ekonomiskā ietekme.
   Lai pilnībā izmantotu Eiropas potenciālu un padarītu Eiropu pētniekiem pievilcīgāku,
   izmantojot Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumu, tiks radīta sinerģija ar citām
   darbībām gan Kopienas pētniecības politikā, gan arī citās Kopienas politikas jomās,
   piemēram, izglītībā, kohēzijā un nodarbinātībā. Tāpat ir iecerēts panākt šāda veida sinerģiju
   ar valsts un starptautiskiem pasākumiem.
   Ētiskie aspekti
   Īstenojot šo īpašo programmu un tajā ietvertos pētījumus, jāievēro ētikas pamatprincipi.
   Tajos cita starpā ir iekļauti ES Pamattiesību hartā esošie pamatprincipi, ieskaitot šādus:
   cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība,
   kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgo
   starptautisko konvenciju, pamatnostādņu un rīcības kodeksu jaunākajām versijām,
   piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un
   biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo un tās Papildu protokolus, ANO
   Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka
   genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju (BTWC),
   Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un
   Pasaules veselības organizācijas (WHO) attiecīgās rezolūcijas.
   Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdevēju grupa biotehnoloģijas ētikas
   jautājumos (1991-1997) un Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupa (no
   1998. gada).
   Saskaņā ar subsidiaritātes principu un Eiropā pastāvošo pieeju dažādību pētniecības
   projektu dalībniekiem jāievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir spēkā
   valstīs, kurās veic pētījumus. Jebkurā gadījumā piemēro valstu noteikumus, un konkrētā
   dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finansējumu ne
   šajā dalībvalstī, ne citā valstī.
   Vajadzības gadījumā pētniekiem, kas piedalās pētniecības projektos, pirms PTA darbību
   uzsākšanas no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas jāsaņem apstiprinājums.
   Komisija no ētikas viedokļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kuri saistīti ar ētiski
   delikātiem jautājumiem vai arī priekšlikumus, kuros ētikas aspektiem nav pievērsta
   pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā.
   Saskaņā ar šā lēmuma 4. panta 3. punktu netiks finansēti pētījumi, kas aizliegti visās
   dalībvalstīs.
   Līgumam pievienotajā protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labklājību noteikts, ka
   izstrādājot un īstenojot Kopienas politiku, tostarp pētniecības politiku, Kopiena pievērsīs
   īpašu uzmanību dzīvnieku labturības prasībām. Padomes Direktīvā 86/609/EEK par to
   dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem,
   noteikts, ka visi eksperimenti ir jāveic tā, lai izmēģinājumu dzīvniekiem nesagādātu
   ciešanas un nevajadzīgas sāpes, izmantotu minimālu dzīvnieku skaitu, iesaistītu dzīvniekus
   ar zemāko neirofizioloģiskās jutības pakāpi un izraisītu vismazākās sāpes, ciešanas, mokas
   un veselības bojājumus. Dzīvnieku ģenētiskā mantojuma mainīšanu un dzīvnieku klonēšanu
LV                                                  20                                           LV
 ---pagebreak---    var apsvērt vienīgi, ja šādu pasākumu mērķi ir ētiski attaisnojami un apstākļi ir tādi, ka ir
   nodrošināta dzīvnieku labturība un ievēroti bioloģiskās daudzveidības principi.
   Šīs programmas īstenošanas laikā Komisija regulāri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, kā arī
   valstu un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā jebkādu situācijas attīstību.
   Ar zinātnes un tehnoloģijas attīstību saistītos ētikas pētījumus veiks īpašās programmas
   „Iespējas” daļā „Zinātne sabiedrībā”.
   Darbības
   Tiks atbalstīti šādi Marijas Kirī vārdā nosauktie pasākumi.
   - Pētnieku sākotnējās apmācības
   Šajā pasākumā tiek atbalstīta pētnieku sākotnējā apmācība, parasti tas paredzēts pētnieku
   karjeras pirmajiem četriem gadiem, pagarinot to par vienu papildu gadu, ja tas vajadzīgs
   sākotnējās apmācības pabeigšanai. Izmantojot starptautiskos tīkla mehānismus, lai būtisku
   augstas kvalitātes sākotnējās pētnieku apmācības apjoma daļu izvietotu gan dalībvalstu un
   asociēto valstu valsts, gan arī privātajā sektorā, ar šo pasākumu paredzēts uzlabot pētnieku
   karjeras iespējas abos sektoros, tādējādi piesaistot pētniecībai vairāk jauno pētnieku.
   Pasākumu īstenos, atbalstot izvēlētus dažādu valstu pētniecības apmācībā iesaistīto
   komplementāro organizāciju konkurējošus tīklus. Tīkli ir jāveido, pamatojoties uz kopīgas
   pētniecības mācību programmu, kas atbilst skaidri izzinātām mācību vajadzībām noteiktās
   zinātnes vai tehnoloģiju jomās, ņemot vērā starpdisciplīnu un jaunās pārnozaru jomas. Šajās
   mācību programmās īpaša vērība tiks pievērsta jaunās paaudzes pētnieku pētniecības
   pieredzes pilnveidošanai un paplašināšanai. Mācībās galvenā uzmanība tiks pievērsta
   zināšanām zinātnes un tehnoloģiju jomā, veicot pētniecības darbus individuālos projektos,
   kas papildināti ar mācību moduļiem, kas paredzēti citām būtiskām prasmēm un zināšanām
   tādās jomās kā pētniecības projektu un programmu pārvaldība un finansēšana, intelektuālā
   īpašuma tiesības un citas pētniecības rezultātu izmantošanas metodes, uzņēmējdarbība,
   ētikas jautājumi, saziņa un sadarbība ar sabiedrību.
   Kopīgajai pētniecības apmācības programmai ir jābūt saskaņotai attiecībā uz kvalitātes
   standartiem, un tai ir paredzami pienācīgi uzraudzības un darbaudzināšanas pasākumi.
   Kopīgajā apmācību programmā būtu jāizmanto tīkla dalībnieku, tostarp uzņēmumu,
   komplementārās zināšanas, kā arī citas sinerģijas. Būs vajadzīgs savstarpēji atzīt apmācību
   kvalitāti, ja iespējams, diplomus un citas piešķirtās apliecības.
   Dažādu nozaru organizāciju, tostarp privātuzņēmumu tieša vai netieša iesaiste (arī vadībā)
   piemērotās jomās šajā darbībā tiek uzskatīta par ļoti svarīgu. Šajā pasākumā var piedalīties
   vai nu viena organizācija, vai partnerorganizācijas, ja ir skaidri pierādāms, ka vajadzīgos
   pētniecības apmācību programmas elementus efektīvi var apgūt, sadarbojoties ar daudziem
   partneriem, pat ja viņi formāli nav iekļauti tīklā.
   Šajā pasākumā iekļautais Kopienas atbalsts:
             • apmācāmo jaunās paaudzes pētnieku pieņemšana darbā,
LV                                                 21                                            LV
 ---pagebreak---              • iespēja iekārtot uzņēmumos akadēmiskās katedras vai līdzvērtīgas darbavietas
                pieredzējušiem pētniekiem, lai nodotu jaunas zināšanas un nostiprinātu
                uzraudzību,
             • īsu mācību pasākumu organizēšana (konferences, vasaras skolas un specializēti
                mācību kursi) gan tīkla praktikantiem, gan arī tīklā neiesaistītajiem pētniekiem.
   - Mūžizglītība un profesionālā izaugsme
   Šis pasākums ir paredzēts pieredzējušiem pētniekiem dažādos viņu karjeras posmos,
   palielinot viņu individuālo zināšanu dažādību, apgūstot daudzdisciplināras un
   starpdisciplināras pētniecības prasmes vai gūstot starpnozaru pieredzi. Ir jāpalīdz
   pētniekiem iegūt un/vai nostiprināt vadošu neatkarīgu amatu, piemēram, galvenais pētnieks,
   profesors vai cits svarīgs amats izglītības jomā vai uzņēmumā. Ar šo pasākumu varēs
   palīdzēt pētniekiem atsākt pētniecisko darbību pēc pārtraukuma, vai iesaistīt pētniekus
   pētnieciskajā darbībā dalībvalstīs un asociētajās valstīs, ieskaitot viņu izcelsmes valsti, pēc
   tam, kad ir gūta mobilitātes pieredze.
   Pētniekiem, uz kuriem attiecas šis pasākums, ir jābūt vismaz četru gadu pilna laika pētnieka
   darba pieredzei, jo šis pasākums ir paredzēts mūžizglītībai un profesionālajai izaugsmei,
   tomēr tiek pieņemts, ka parasti pētniekiem ir ilgāka pieredze.
   Šo pasākumu īstenos:
   i) atbalstot individuālās starpvalstu Eiropas stipendijas, kuras piešķir tieši Kopienas līmenī
   labākajiem vai perspektīvākajiem dalībvalstu vai asociēto valstu pētniekiem, pamatojoties
   uz iesniegumu, ko iesniedzis pētnieks sadarbībā ar uzņēmējorganizāciju. Kopienas finansētā
   stipendija papildus ārzemju posmam var ietvert reintegrācijas moduli;
   ii) ar reģionālo, valsts vai starptautisko programmu līdzfinansējumu pētniecības apmācību
   un profesionālās izaugsmes jomā, kas paredzēts tādu esošu vai jaunu reģionālā, valsts un
   starptautiskā finansējuma programmu konkurētspējīgai atlasei, kas galvenokārt pievēršas
   šajā pasākumā nospraustajiem mērķiem, pamatojoties uz individuālu mobilitāti. Lai
   izvēlētos kandidātus, šīm programmām ir jāizmanto atklāta kvalitātē pamatota konkurence,
   kuras pamatā ir starptautiska speciālistu veikta salīdzinoša pārskatīšana, un kandidātiem
   nenosaka nekādus ierobežojumus attiecībā uz viņu izcelsmi un galamērķi. Ir sagaidāms, ka
   šīs programmas piedāvās piemērotus darba apstākļus tiešajiem ieguvējiem.
   Pretendenti uz līdzfinansējumu būtu sava reģiona vai valsts galvenie dalībnieki
   cilvēkresursu iespēju veidošanā pētniecības jomā. Parasti tās būtu organizācijas, kas pieder
   kādai no šīm grupām:
             • valsts iestādes, kas atbild par stipendiju programmu finansējumu un pārvaldību,
                piemēram, ministrijas, valsts pētniecības komitejas, pētniecības akadēmijas vai
                aģentūras;
             • citas valsts vai privātas iestādes, tostarp lielas pētniecības organizācijas, kas
                finansē vai pārvalda stipendiju programmas vai nu valsts pilnvarojumā, vai
                tādēļ, ka valsts iestādes tās ir atzinušas, piemēram, aģentūras, kuras valsts ir
                dibinājusi saskaņā ar privāttiesībām un kuras veic publisko pasūtījumu,
                labdarības iestādes utt.;
LV                                                 22                                              LV
 ---pagebreak---              • starptautiskas iestādes, kuru uzdevums ietver līdzvērtīgu programmu īstenošanu
                Eiropas līmenī.
   Veicot līdzfinansējumu, Kopiena vispirms finansēs stipendijas, kas atbilst šā pasākuma
   prasībām un mērķiem, jo īpaši ņemot vērā starptautisko mobilitāti vai reintegrāciju
   izcelsmes valstī pēc tam, kad noteikts laiks ir pavadīts trešā valstī.
   Abi īstenošanas veidi sākumā darbosies paralēli. Īstenojot pamatprogrammu, abu veidu
   ietekmes novērtēšana noteiks programmas atlikušās daļas īstenošanas kārtību.
   - Rūpniecības un augstskolu partnerība un sadarbības ceļi
   Šī pasākuma mērķis ir atklāt un stiprināt valsts pētniecības iestāžu un privātuzņēmumu,
   tostarp jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, dinamiskus sadarbības ceļus, kuru pamatā būtu
   ilgtermiņa sadarbības programmas, kuras piedāvā lielas iespējas palielināt abu sektoru
   pārstāvju zināšanu apmaiņu un dažādo kultūru savstarpējo saprašanos un kvalitātes
   prasības.
   Pasākumu īstenos elastīgi, izmantojot abu sektoru vismaz divu dalībvalstu vai asociēto
   valstu organizāciju sadarbības programmas un atbalstot cilvēkresursu mijiedarbi minētajā
   programmā. Kopienas palīdzība tiks sniegta vienā vai vairākos turpmāk norādītajos veidos:
             • abu partnerības sektoru personāla apmaiņa, lai nostiprinātu sektoru sadarbību;
             • to pieredzējušo pētnieku pagaidu uzturēšanās abos sektoros, kuri ir pieņemti
                darbā ārpus partnerības;
             • darbsemināru un konferenču organizēšana pieredzes un zināšanu apmaiņas
                uzlabošanai starp sektoriem, lai sasniegtu lielāku darbinieku skaitu no abiem
                sektoriem;
             • īpašs mazo un vidējo uzņēmumu pasākums ir atbalsts tāda neliela aprīkojuma
                iegādei, kas tiem vajadzīgs līdzdalībai sadarbībā.
   - Starptautiskā dimensija
   Atzīstot starptautisko dimensiju par Eiropas pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomas
   cilvēkresursu galveno sastāvdaļu, šo dimensiju ieviesīs ar mērķtiecīgām darbībām gan
   attiecībā uz Eiropas pētnieku profesionālo izaugsmi, gan stiprinot pētnieku starptautisko
   sadarbību.
   Dalībvalstu un asociēto valstu pētnieku profesionālo izaugsmi atbalstīs, izmantojot:
   i) starptautiskas stipendijas, kuras piešķirs, obligāti pieprasot atgriešanos, pieredzējušiem
   pētniekiem saistībā ar mūžizglītību un zināšanu dažādošanu, lai iegūtu jaunas prasmes un
   zināšanas;
   ii) atgriešanās un reintegrācijas pabalstu pieredzējušiem pētniekiem pēc starptautiskās
   pieredzes iegūšanas. Šajā pasākumā paredzēts atbalstīt dalībvalstu un asociēto valstu
   pētnieku darbības tīklā, lai informētu par norisēm Eiropas Pētniecības telpā un iesaistītu
   viņus šajās norisēs.
LV                                                 23                                            LV
 ---pagebreak---    Pētnieku starptautisko sadarbību atbalstīs, izmantojot:
   i) starptautiskas stipendijas augsti kvalificētu trešo valstu pētnieku piesaistīšanai
   dalībvalstīm un asociētajām valstīm, lai uzlabotu zināšanas un izveidotu augsta līmeņa
   kontaktus. Jaunattīstības valstu un „jaunās ekonomikas” valstu pētnieki var izmantot
   atbalstu atgriešanās posmam. Tiks atbalstītas arī trešo valstu pētnieku darbības tīkla sistēmā
   dalībvalstīs vai asociētajās valstīs, lai strukturētu un attīstītu kontaktus ar saviem izcelsmes
   valsts reģioniem;
   ii) vairāku Eiropas pētniecības organizāciju partnerību ar vienu vai vairākām organizācijām
             • valstīs, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika,
             • valstīs, ar kurām ES ir nolīgums par sadarbību zinātnē un tehnoloģiju jomā.
   Pamatojoties uz kopīgām programmām, Kopienas atbalstu sniegs īslaicīgām jaunās
   paaudzes un pieredzējušu pētnieku apmaiņām, savstarpēji noderīgu konferenču un citu
   pasākumu organizēšanai, kā arī sistemātiskai tādu atzītu paņēmienu apmaiņas
   pilnveidošanai, kuri tieši ietekmē pētniecības un tehnoloģiju attīstības cilvēkresursus.
   - Īpaši pasākumi
   Lai atbalstītu patiesa Eiropas darba tirgus izveidošanu pētniekiem, ir jāievieš saskaņotu
   pasākumu kopums, lai novēsrtu šķēršļus mobilitātei un uzlabotu pētnieku karjeras iespējas
   Eiropā. Šo pasākumu mērķis jo īpaši ir palielināt ieinteresēto personu un pārējās sabiedrības
   izpratni, cita starpā izmantojot arī Marijas Kirī vārdā nosauktās balvas, veicināt un atbalstīt
   darbības dalībvalstu līmenī un papildināt Kopienas pasākumus.
LV                                                   24                                             LV
 ---pagebreak---                                   TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS
   1.         PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:
   priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, ar ko pieņem īpašu pētniecības, tehnoloģiju
   attīstības un demonstrējumu pasākumu programmu: „Cilvēki” (2007-2013).
   2.         VADĪBAS/BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM (ABM/ABB)
              PĒTNIECĪBA
   3.         BUDŽETA POZĪCIJAS
   3.1.       Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstošās                          tehniskās       un
              administratīvās palīdzības pozīcijas), tostarp šādas:
   08 10 01 02 Cilvēkresursi (galīgo budžeta nomenklatūru 7. pamatprogrammai izveidos
   noteiktā laikā)
   3.2.       Darbības un finansiālās ietekmes ilgums:
   2007.-2013. gads atkarībā no jaunā finanšu plāna struktūras apstiprinājuma
   3.3.       Budžeta informācija:
   Budžeta                                               EBTA            Kandidātvalstu         Finanšu plāna
                       Izdevumu veids         Jauns
   pozīcija                                              iemaksas        iemaksas               pozīcija
   02, 06, 08, 09
                                     Dif.20
   un 11               Neobl.                 JĀ         JĀ              JĀ                     Nr. [1.a…]
   XX.01
                                     Nedif.
                       Neobl.                 JĀ         NĒ              NĒ                     Nr. [1.a…]
                                     21
   XX.01.05
                       Neobl.        Nedif.   JĀ         JĀ              JĀ                     Nr. [1.a…]
   4.         RESURSU KOPSAVILKUMS
   4.1.       Finanšu resursi
   4.1.1.     Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums22
                                                                         miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)
   20
            Diferencētās apropriācijas.
   21
            Nediferencētās apropriācijas, turpmāk šajā dokumentā: NDA.
   22
            Šie skaitļi attiecas uz izdevumiem visai ES pamatprogrammai (sk. KOM(2005) 119).
LV                                                        25                                                    LV
 ---pagebreak---                            Iedaļ
   Izdevumu veids          a Nr.       2007           2008           2009         2010          2011         2012            2013           Kopā:
Darbības izdevumi23
Saistību apropriācijas                                                                                14.568,94
(SA)                        8.1  a   4.955,289     6.450,321      7.929,201     9.553,215    11.203,503   12.811,940           6         67.472,416
Maksājumu                            1.982,116      4.066,715     6.097,835      7.985,639    9.578,238    11.189,390    26.572,48        67.472,416
apropriācijas (MA)               b                                                                                2
                                                                                24
Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi25
Tehniskā             un
                           8.2.
administratīvā                    C
palīdzība (NDA)              4           706,648        720,781       735,196     749,900      764,898      780,196        795,800         5.253,418
PAMATSUMMAS KOPAPJOMS
Saistību                       a
apropriācijas                  +                                                                                15.364,74
                               c   5.661,937      7.171,102      8.664,398     10.303,115    11.968,401   13.592,136           6         72.725,834
Maksājumu                      b 2.688,764        4.787,496     6.833,031     8.735,539      10.343,136   11.969,586     27.368,28      72.725,834
                                                                                26
apropriācijas                                                                                2
                               +
                               c
Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi27
Cilvēkresursu        un
                           8.2.
saistītie    izdevumi
(NDA)                       5d        11,633          11,866       12,103      12,345      12,592       12,844          13,101              86,483
Administratīvās
izmaksas,      izņemot
cilvēkresursu        un    8.2.
saistītos izdevumus,        6e
kas      nav    ietverti
pamatsummā (NDA)                       0,807           0,824        0,840       0,857      0,874         0,891           0,909               6,002
              Kopējās orientējošās atbalsta izmaksas
SA KOPĀ, ietverot                a+c
cilvēkresursu izmaksas           +d
                                  +e    5.674,377    7.183,791    8.677,340   10.316,316    11.981,867  13.605,871   15.378,756       72.818,319
MA KOPĀ, ietverot                b+c    2.701,204    4.800,186    6.845,974   8.748,741     10.356,602  11.983,321   27.382,292       72.818,319
cilvēkresursu izmaksas           +d
                                  +e
              23
                         Izdevumi, ko neietver attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļa.
              24
                         Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2013. un turpmākajiem gadiem.
              25
                         Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 05. pantā.
              26
                         Maksājumu apropriācijas attiecas uz 2013. un turpmākajiem gadiem.
              27
                         Izdevumi xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 05. pantu.
  LV                                                                        26                                                                    LV
 ---pagebreak---    Ziņas par līdzfinansējumu
   Ja priekšlikums ietver dalībvalstu vai citu organizāciju (norādīt konkrēti) līdzfinansējumu,
   tad paredzamā līdzfinansējuma apjoms ir jānorāda šajā tabulā (var pievienot papildu rindas,
   ja ir paredzēts vairāku organizāciju līdzfinansējums):
                                                                       miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)
       Līdzfinansētāja                      [Gad    n +1   n +2   n +3    n +4    n+5        Kopā
       organizācija                         s n]                                  un
                                                                                turpm
                                                                                ākie
                                     f
       SA KOPĀ, ietverot             a+c
       līdzfinansējumu               +d+
                                     e+f
   4.1.2.     Saderība ar finanšu plānošanu
              ⌧ Priekšlikums ir saderīgs ar nākamo finanšu plānošanu (Komisijas 2004. gada
              februāra paziņojums par finanšu plānu 2007.-2013. gadam KOM (2004) 101).
                       Priekšlikums saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu.
                       Iespējams, ka priekšlikumam būs jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi28
              (piemēram, elastības instrumenta izmantošana vai finanšu plāna pārskatīšana).
   4.1.3.     Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem
                       Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus
              ⌧        Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem un tā ir šāda:
   Atsevišķas asociātās valstis var dot savu ieguldījumu pamatprogrammu finansēšanā.
   Saskaņā ar Finanšu regulas 161. pantu Kopīgais pētniecības centrs var gūt labumu no
   ienākumiem, kuri gūti no dažādām, uz konkurenci pamatotām darbībām un citiem
   pakalpojumiem, ko tas sniedz citām iestādēm.
              Saskaņā ar Finanšu regulas 18. pantu zināmus ieņēmumus var izlietot īpašu
              budžeta pozīciju finansēšanai.
   28
             Skatīt Iestāžu nolīguma 19.un 24. punktu.
LV                                                       27                                                   LV
 ---pagebreak---                                                                    miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)
                                                  Pirms     Stāvoklis pēc darbības
         Budžeta    Ieņēmumi                      darbīb    [Year [n+1] [n+2] [n+3] [n+4]           [n+5]
         pozīcija                                 as[Gad    n]
                                                  s n-1]
                    a) Absolūtie ieņēmumi
                    b) Ieņēmumu izmaiņas           ∆
   4.2.      Cilvēkresursi, pilnslodzes ekvivalents (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un
             ārštata darbinieki) – sīkāk skatīt 8.2.1. punktā
      Gada vajadzības               2007       2008      2009      2010       2011      2012       2013
      Cilvēkresursu               1.848        1.848 1.848        1.848      1.848     1.848      1.848
      kopējais daudzums29
   5.        RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI
   5.1.      Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņā
   Eiropai ir jākļūst pētniekiem pievilcīgākai, lai palielinātu Eiropas pētnieku spējas un
   uzlabotu viņu sniegumu pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, konsolidētu un pilnīgotu
   Eiropas Pētniecības telpu. Ņemot vērā pasaulē pieaugošo konkurenci, ir jāveido pētniekiem
   atvērts Eiropas konkurences darba tirgus, kur būtu daudzveidīgas un pievilcīgas karjeras
   iespējas.
   5.2.      Kopienas iesaistes radītā pievienotā vērtība un priekšlikuma saskanība ar
             citiem finanšu instrumentiem, kā arī iespējamā sinerģija.
   Šīs īpašās programmas sniegtā atbalsta pievienotā vērtība visā ES ir mobilitātes veicināšana
   gan valsts, gan starpnozaru līmenī, strukturēšanas ietekme uz apmācību pētniecības darbā,
   tās organizāciju, izpildi un kvalitāti, aktīvu pētnieku karjeras attīstību, pētnieku zināšanu
   izplatīšanu starp nozarēm un pētnieku organizācijām un aktīvu sieviešu līdzdalību.
   5.3.      Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji, ņemot vērā
             vadības satvaru, kas pamatojas darbības jomās
   Vispārējais mērķis ir kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprināt cilvēkpotenciālu pētniecības un
   tehnoloģiju attīstības jomā Eiropā, rosinot cilvēkus pievērsties pētnieka profesijai, veicinot
   Eiropas pētnieku palikšanu Eiropā, kā arī piesaistot Eiropai pētniekus no visas pasaules,
   veidojot labākajiem pētniekiem pievilcīgu Eiropu. Mērķis ir dalīties zināšanās ar dažādu
   29
           Tabulā norādītie skaitļi attiecas tikai uz personālu, ko finansē pēc štatu saraksta visām netiešajām
           darbībām, par ko atbild ģenerāldirektorāti: RTD, INFSO, TREN, ENTR un FISH. Tādēļ šie skaitļi
           neietver kārtējā budžeta štatu saraksta amatus un JRC štatu saraksta amatus (sk. dokumentus
           KOM(2005) 439 un 445.
LV                                                        28                                                    LV
 ---pagebreak---    valstu, sektoru, organizāciju un nozaru pētniekiem, kā arī aktīvi iesaistīt sievietes pētniecībā
   un tehnoloģiju attīstībā. Mērķus īstenos, sistemātiski veicot ieguldījumus cilvēkos,
   galvenokārt ieviešot konsekventu Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumu, kas
   paredzēts pētniekiem visos profesionālās darbības posmos no sākotnējās pētnieku
   sagatavošanas līdz mūžizglītībai un profesionālai izaugsmei. Starpvalstu un starpnozaru
   mobilitāte, dažādās nozarēs un valstīs iegūtās pieredzes atzīšana un piemēroti darba apstākļi
   ir svarīgākie elementi Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumā.
   Sīkāk izstrādāts katras darbības mērķu apraksts ir likumdošanas iniciatīvas I pielikumā.
   Izstrādās trīspakāpju izpildes rādītājus:
   - Kvantitatīvos un kvalitatīvos rādītājus, lai parādītu atbilstību attiecībā uz cilvēkresursiem
   un karjeras attīstību pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā, kā arī strukturēšanas ietekmi šajās
   jomās.
   - Vadības rādītāji, lai iekšēji uzraudzītu izpildi un atbalstītu augstākā līmeņa vadības
   lēmumu pieņemšanu. Tas varētu ietvert budžeta izpildi, laiku līdz līguma noslēgšanai un
   laiku līdz samaksai.
   - Rezultātu (ietekmes) rādītāji, lai novērtētu vispārējo efektivitāti, salīdzinot ar augstajiem
   mērķiem. Tas var ietvert pamatprogrammas kopējo novērtējumu (piemēram, kā tā ietekmē
   Lisabonas, Gēteborgas, Barselonas un citu mērķu sasniegšanu) un īpašo programmu
   novērtējumu (piemēram, ieguldījums ES zinātnē, tehnikā un ekonomikā).
   5.4.      Īstenošanas metode (orientējoši)
             Norādīt šīs darbības īstenošanai izvēlēto(-ās) metodi(-es).
             ⌧ Centralizēta pārvaldība
                   ⌧      veic tieši Komisija
                   ⌧      netieši, deleģējot:
                          ⌧      izpildaģentūrām
                          ⌧      Kopienu izveidotām institūcijām saskaņā ar Finanšu regulas
                                 185. pantu
                          ڤ      dalībvalstu publiskā sektora iestādēm/iestādēm, kuras izpilda
                                 publisko pasūtījumu
             ٱ     Dalītā vai decentralizētā pārvaldība
                          ٱ      ar dalībvalstīm
                          ٱ      ar trešām valstīm
             ٱ     Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt)
             Būtiskas piezīmes:
             Komisija ierosina centralizētu šīs programmas pārvaldību, darot to tieši Komisijai
             vai darot to netieši, deleģējot pilnvaras izpildaģentūrai.
             Attiecībā uz darbības daļu „Mūžizglītība un profesionālā izaugsme”, kas īstenota,
             veicot līdzfinansējumu reģionālām, valsts vai starptautiskām programmām
LV                                                  29                                              LV
 ---pagebreak---             pētniecības mācību un karjeras veidošanas jomā, politisku apsvērumu dēļ šīs
            darbības īstenošanu Komisija pilnībā paturēs savā kompetencē. Komisija paturēs
            savā kompetencē arī dažu īpašu darbību tiešu pārvaldību.
            Daudziem citiem pasākumiem ir raksturīgas darbības, kas izraisa daudz nelielu
            darbību, bet nav tiešas saiknes starp sīki izstrādātu faktiski finansēto projektu
            pārraudzību un zinātnes un tehnikas politikas attīstību, vai arī vispār nav šīs
            saiknes. Šo darbību pārvaldību uzdos izpildaģentūrai, kas pārvaldīs uzaicinājumus
            priekšlikumu iesniegšanai un priekšlikumu saņemšanu, apstiprinās budžeta
            izmantošanas līdzekļus, piešķirs līguma slēgšanas tiesības un pabalstus, kārtos
            individuālu projektu pārvaldību un apmaksu, vāks, analizēs un nodos Komisijai
            visu programmas īstenošanai vajadzīgo informāciju. Komisijas kompetencē paliks
            politikas pārraudzība, darba programma, novērtēšanas procesa uzraudzība un
            priekšlikumu atlase (lēmums par finansējumu). Komisija nodrošinās darba
            programmas, turpmāko programmu un citu politikas iniciatīvu atgriezenisko saiti,
            uzraugot un pārskatot projekta portfeli vai apakšprogrammu. Joprojām pastāv
            iespēja slēgt apakšuzņēmuma līgumus ar privātuzņēmumiem īpašu uzdevumu
            veikšanai (piemēram, informācijas tehnoloģiju izstrādei, ekspluatācijai un
            atbalstam).
   6.       UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA
   Uzraudzības un novērtēšanas jautājumi ir izklāstīti 7. pamatprogrammas priekšlikuma
   tiesību akta finanšu pārskatā KOM(2005) 119 galīgais.
   7.       KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI
   Bez tam ir jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, kā arī
   vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nelietderīgi izlietotos
   līdzekļus saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002
   par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam30, Komisijas
   2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas
   kārtību Padomes Regulai 1605/200231, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK,
   Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību32, 1996. gada
   11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko
   Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām
   nelikumībām33 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par
   izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)34).
   30
           OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
   31
           OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.
   32
           OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.
   33
           OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
   34
           OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
LV                                              30                                             LV
 ---pagebreak--- 8.         ZIŅAS PAR RESURSIEM
8.1.       Priekšlikuma mērķi finansiālo izmaksu izteiksmē
                                                                                Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)
Nosaukt        2007. gads          2008. gads   2009. gads    2010. gads        2011. gads          2012. gads   2013. gads                 KOPĀ
mērķi,
darbību un     Re     Izmaksa      R   Izmaksas Re   Izmaksas Re   Izmaksas     Re    Izmaksas      R Izmaksas          Re  Izmaksas        Rez    Izmaksas
rezultātu      zul    s kopā       e   kopā     zul  kopā     zu   kopā         zul   kopā          e kopā              zul kopā            ultāt  kopā
               tāt                 z            tāt           ltā               tāt                 z                   tāt                 u
               a                   u            u             tu                u                   u                   u                   skait
               Nr.                 lt           sk            sk                ska                 l                   sk                  s
                                   āt           ait           ait               its.                t                   ait
                                   u            s.            s.                                    ā                   s
                                   s                                                                t
                                   k                                                                u
                                   ai                                                               s
                                   ts                                                               k
                                                                                a
                                                                                i
                                                                                t
                                                                                s
DARBĪBA
S MĒRĶIS
Nr.135                                                                                7.128,59
                      545,376          696,400       845,795       1.009,786          1.176,426        1.338,861            1.515,952              6
IZMAKSA                                                                                7.128,59
S KOPĀ                545,376          696,400       845,795       1.009,786          1.176,426        1.338,861            1.515,952              6
35
          Kā aprakstīts 5.3. iedaļā.
LV                                                                           31
 ---pagebreak---    8.2.        Administratīvie izdevumi
   8.2.1.      Cilvēkresursu daudzums un veidi
                                     Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai
   Amatu veidi
                                     papildu resursus (amatu skaits/pilnslodzes ekvivalenti)
                                     2007. gads     2008. gads   2009. gads    2010. gads    2011. gads    2012. gads   2013. gads
                          A*/AD
   Ierēdņi vai
   pagaidu
                          B*,
   darbinieki36 (XX
                          C*/AST
   01 01)
   Personāls, ko finansē37
   atbilstīgi XX 01 02. pantam
   Pārējais               A*/AD
   personāls38, ko
   finansē atbilstīgi     B*,
   XX 01 05. pantam C*/AST
                                     1.848          1.848        1.848         1.848         1.848         1.848        1.848
   KOPĀ39
   8.2.2.      Ar darbību saistīto uzdevumu apraksts
               Pamatprogrammas īstenošana
   8.2.3.      Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie)
   (Ja norādīts vairāk nekā viens avots, lūdzu norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu)
               ⌧       Programmas pārvaldībai pašreiz paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpapildina
               ⌧ Veicot 2006. gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu,
               iepriekš paredzētie amati
                       Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamo stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko
               budžeta projektu
               ⌧ Amati, kuru izpildītāji aizstājami no esošajiem vadības dienesta resursiem (iekšējā
               pārcelšana)
                       Amati, kas pieprasīti n gadam, lai gan nav paredzēti, veicot attiecīgā gada stratēģisko
               plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu
   36
             Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.
   37
             Ar to saistītās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.
   38
             Ar to saistītās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.
   39
             Tabulā norādītie skaitļi attiecas tikai uz personālu, ko finansē pēc štatu saraksta visām netiešajām darbībām, par
             ko atbild ģenerāldirektorāti: RTD, INFSO, TREN, ENTR un FISH. Tādēļ šie skaitļi neietver kārtējā budžeta
             štatu saraksta amatus un JRC štatu saraksta amatus (sk. dokumentus KOM(2005) 439 un 445).
LV                                                           32                                                            LV
 ---pagebreak---        8.2.4.      Pārējie pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 05 – izdevumi
                   administratīvai vadībai)40
                                                                                miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)
        Budžeta pozīcija
                                        2007. g      2008. g     2009. g   2010. g  2011. g   2012. g      2013. g
                                                                                KOPĀ
                                          ads          ads         ads       ads      ads       ads          ads
    (numurs un nosaukums)
               Štata darbinieki
                     xx.01 05 01       304,222      310,306     316,513   322,843  329,300   335,886      342,603   2.261,673
             Ārštata darbinieki
                     xx.01 05 02       205,478      209,587     213,779   218,055  222,415   226,863      231,401   1.527,577
           Citi administratīvie
                        izdevumi
                     xx.01 05 03       196,948      200,888     204,904   209,002  213,183   217,447      221,796   1.464,167
 Tehniskā                       un
 administratīvā
 palīdzība,           izdevumi
 kopā                                  706,648      720,781     735,196   749,900  764,898   780,196      795,800   5.253,418
       8.2.5.      Finansiālās cilvēkresursu un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummā
                                                                                miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)
                                Gads           Gads         Gads         Gads        Gads      Gads          Gads
   Cilvēkresursu veids                                                                                KOPĀ
                                2007           2008         2009         2010        2011      2012          2013
  Ierēdņi un pagaidu
  darbinieki (08 0101
  un)                           11,633         11,866       12,103       12,345     12,592     12,844       13,101     86,483
  Personāls,           ko
  finansē atbilstīgi XX
  01         02. pantam
  (palīgpersonāls,
  nacionālie eksperti,
  līgumpersonāls u.c.)
     Cilvēkresursu un
     saistītās izmaksas
            kopā (NAV
                ietvertas
        pamatsummā)             11,633         11,866       12,103       12,345     12,592     12,844       13,101     86,483
       40
                  Šie skaitļi attiecas uz izdevumiem visai ES pamatprogrammai (sk. KOM(2005) 119).
LV                                                                    33                                                      LV
 ---pagebreak---      Aprēķins- Administratīvie izdevumi
     Aprēķināti, ņemot vērā šādu pieņēmumu:
     - ierēdņu skaits budžeta agrākajā A daļā saglabājas 2006. gada līmenī,
     - izdevumi ik gadu palielinās par 2% saskaņā ar paredzamo inflāciju, kas norādīta
     dokumentā Fiche 1 REV (Komisijas dienestu darba dokuments par finanšu plānu),
     - katram ierēdnim paredzēti 108 000 euro, bet katram ārštata darbiniekam 70 000 euro
     (2004. gada cenas).
     Aprēķins – Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam
     Vajadzības gadījumā jāsniedz norāde uz 8.2.1. punktu
  8.2.6 Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā41
                                                                       miljoni EUR (līdz 3. zīmei aiz komata)
                                                                                2012.
                                                2007.    2008.   2009.  2010.   2011.        un
                                                                                KOPĀ
                                                 gads     gads    gads   gads    gads     2013. g
                                                                                ads
  XX 01 02 11 01 – Komandējumi                  0,320    0,326   0,333  0,339   0,346    0,713       2,376
  XX 01 02 11 02 – Apspriedes un konferences    0,010    0,010   0,011  0,011   0,011    0,023       0,076
  XX 01 02 11 03 – Komitejas42
                                                0,478    0,487   0,497  0,507   0,517    1,065       3,550
  XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas
  XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas
   2   Pārējie vadības izdevumi kopā (XX
       01 02 11)
  3 Pārējie administratīva rakstura
       izdevumi (precizēt, norādot
       budžeta pozīciju)
   Administratīvie izdevumi kopā, izņemot
     cilvēkresursu un saistītās izmaksas
         (NAV ietverti pamatsummā)              0,807    0,824   0,840  0,857   0,874    1,801       6,002
     41
              Šie skaitļi attiecas uz izdevumiem visai ES pamatprogrammai (sk. KOM(2005) 119).
     42
              Eiropas Pētniecības padomdevējas valdes (EURAB) komiteja.
LV                                                          34                                                LV
 ---pagebreak---    Aprēķins – Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
   Šie skaitļi ir aplēsti, pamatojoties uz Pētniecības un tehnoloģiju attīstības ģenerāldirektorāta
   2006. gada pieprasījumiem, kas palielināti par 2%, ņemot vērā paredzamo gada inflāciju
   (Fiche 1 REV)
   Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības apmierinās no gada budžeta sadales
   procedūrā pārvaldības ģenerāldirektorātam piešķirtajiem līdzekļiem. Amatu sadalījumā ir
   jāņem vērā iespējamā amatu pārdale starp departamentiem, pamatojoties uz jaunajiem
   finanšu plāniem.
LV                                                  35                                              LV