Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0124

Priekšlikums Padomes Regula, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1858/2005, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Indijā  /* COM/2009/0124 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.3.2009COM(2009) 124 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1858/2005, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Indijā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”), piemērot attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu, kuru izcelsme inter alia ir Indijā. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Patlaban attiecībā uz tērauda trošu un tauvu importu, kuru izcelsme inter alia ir Indijā, ir spēkā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1858/2005 noteiktie pasākumi. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēti noteikumi par vispārēja ietekmes novērtējuma veikšanu, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums 2008. gada 9. janvārī Komisija sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, veicot dempinga pārbaudi tikai attiecībā uz vienu inter alia Indijas izcelsmes tērauda trošu un tauvu ražotāju eksportētāju. Izmeklēšanā konstatēja, ka attiecīgā ražotāja eksportētāja dempinga starpība bija negatīva. Tā rezultātā attiecīgi būtu jāatceļ minētajam eksportam noteiktais antidempinga maksājums. Tādēļ Padome tiek aicināta pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas publicējams Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2009. gada 8. aprīlī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā iespēju robežās samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregulā nav ierosinātas citas iespējas. |Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1858/2005, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir IndijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi(1) Padome 1999. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1796/1999[2] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu tādu tērauda trošu un tauvu (“attiecīgais ražojums”) importam, kuru izcelsme inter alia ir Indijā (“attiecīgā valsts”). Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Usha Martin Limited ( UML ) ražotajiem izstrādājumiem, tika noteikta 23,8 % apmērā.(2) Komisija ar Lēmumu 1999/572/EK[3] pieņēma UML piedāvātās cenu saistības, tādēļ uzņēmuma UML ražotajam Indijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam nepiemēroja šo galīgo antidempinga maksājuma likmi.(3) Pēc termiņa beigu pārskata, ko veica saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, Padome 2005. gada novembrī ar Regulu (EK) Nr. 1858/2005[4] nolēma, ka ir jāsaglabā antidempinga pasākumi, kas piemērojami tērauda trošu un tauvu importam, kuru izcelsme inter alia ir Indijā (“termiņa beigu izmeklēšana”).(4) Ņemot vērā minēto cenu saistību pārkāpumus, Padome 2006. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 121/2006[5] grozīja Regulu (EK) Nr. 1858/2005, un atcēla pieņemtās saistības ar Komisijas Lēmumu 2006/38/EK[6].2. Prasība veikt starpposma pārskatīšanu(5) Komisija 2007. gadā saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kas attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza UML (“pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka uzņēmuma eksporta cenas uz Kopienu ir paaugstinājušās ātrākā tempā nekā Indijas iekšzemes cenas, un par to liecina dempinga starpības samazināšanās. Tādējādi pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteica pasākumus, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas.(6) Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija nolēma sākt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas attiecas uz pieprasījuma iesniedzēju. 2008. gada 9. janvārī Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par izmeklēšanas sākšanu, un uzsāka to.3. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana(7) Komisija oficiāli informēja ražotāju eksportētāju, kas iesniedza pieprasījumu, eksportētājas valsts iestādes un Kopienas ražotāju pārstāvības organizāciju, ES Stiepļu trošu ražotāju sadarbības komiteju ( EWRIS ) par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust savu viedokli un pieprasīt, lai tās uzklausa termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.4. Anketas un pārbaudes apmeklējumi(8) UML un ar to saistītajiem uzņēmumiem nosūtīja anketas, un visi aptaujātie sniedza atbildes šim nolūkam noteiktajā termiņā. Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes veikšanai, kā arī veica tās pārbaudi, apmeklējot klātienē šādus uzņēmumus:a) Indijā-  Usha Martin Limited ( UML ), Ranchi;b) Apvienotajos Arābu Emirātos (AAE)-  Brunton Wolf Wire Ropes FZCo , Dubaja;c) Apvienotajā Karalistē-  Usha Martin UK Ltd . ( UMUK ), Worksop.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods(9) Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS1. Attiecīgais ražojums(10) Attiecīgais ražojums, uz ko attiecas šī daļējā starpposma izmeklēšana, parasti tiek saukts par tērauda stiepļu trosēm ( steel wire rope — SWR ), un tas neatšķiras no attiecīgā ražojuma, uz kuru attiecās sākotnējā un termiņa beigu pārskatīšana, kuru rezultātā noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi. Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes tērauda troses un tauvas, ieskaitot slēgtas konstrukcijas troses, izņemot nerūsējošā tērauda troses un tauvas, kuru maksimālais šķērsgriezuma diametrs pārsniedz 3 mm (“attiecīgais ražojums”), kas patlaban tiek klasificētas ar KN kodiem ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 un ex 7312 10 98.2. Līdzīgais ražojums(11) Tika konstatēts, ka SWR , ko Indijas iekšzemes tirgum ražo un pārdod uzņēmums UML , un SWR , ko UML eksportē uz Kopienu, ir vienādas fiziskās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.(12) Lai labāk saprastu, kas ir attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums, jāatgādina, ka SWR ražošanas procesā tiek saslēgtas vairākas tērauda dzīslas, kuras savukārt sastāv no tērauda stiepļu saišķiem, ko izgatavo no tērauda stieples stieņiem. Ražojuma kontroles numuru (“RKN”) noteikšana, ņemot vērā sīkus ražojuma raksturlielumus, ir ierasta prakse izmeklēšanas laikā, jo tādā veidā var nošķirt dažādus ražojuma tipus, kurus ražotājs eksportētājs saražo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un tos, kuri tiek eksportēti uz Kopienu.(13) Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka, nosakot dempinga aprēķiniem ierosinātos RKN, nav ņemti vērā divi svarīgi elementi, proti, stieples komponenta serdeņa tips un stiepes izturība.(14) Tomēr, lai noteiktu dempinga starpību uzņēmumam UML , RKN tika noteikti atbilstīgi konkrētā uzņēmuma ražojumu kodēšanas sistēmai, lai nodrošinātu, ka iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu fiziskie raksturlielumi ir salīdzināmi ar to ražojumu raksturlielumiem, kurus eksportē uz Kopienu.(15) Ņemot vērā minēto, netika uzskatīts par vajadzīgu grozīt RKN, tādējādi prasību noraidīja.(16) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka viens otru ļoti atgādinoši ražojuma tipi būtu jāiekļauj eksportēto un valsts iekšzemes tirgū pārdoto ražojuma tipu salīdzinājumā, ņemot vērā iespējamas minimālas atšķirības attiecībā uz troses diametru, stiepļu izkārtojumu dzīslās, dzīslu skaitu dzīslu/stiepļu kombinācijās vai attiecībā uz stieples raksturlielumiem, piemēram, galvanizētas vai negalvanizētas stieples.(17) Tomēr tika uzskatīts, ka izmeklēšana attiecībā uz apstākļiem, kas varētu būt mainījušies, iespēju robežās ir jāveic, balstoties uz tiem pašiem parametriem, kas izmantoti agrākās izmeklēšanās. Pārbaudot pieprasījumu, turklāt atklājās, ka iespējamā ietekme uz izmeklēšanas konstatējumiem nebūtu būtiska. Tādēļ šis apgalvojums tika noraidīts.C. DEMPINGS1. Normālā vērtība(18) Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms izpētīja, vai UML līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no atbilstošā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. Tika konstatēts, ka visu UML ražojumu veidu pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi.(19) Pēc tam tika apzināti tie attiecīgā ražojuma tipi, ko UML pārdeva iekšzemes tirgū un kas bija identiski un tieši salīdzināmi ar tiem, ko pārdeva eksportam uz Kopienu.(20) Attiecībā uz katru ražojuma tipu, ko UML pārdeva iekšzemes tirgū un par kuru konstatēja, ka tas ir tieši salīdzināms ar tiem ražojuma tipiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu, noskaidroja, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē.(21) Pārbaudīja arī to, vai visu ražojuma tipu pārdošana iekšzemes tirgū bija veikta parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To pārbaudīja, pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nosakot rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū attiecībā uz katru eksportēto attiecīgā ražojuma tipu.(22) Tiem ražojuma tipiem, attiecībā uz kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, t.i., ja attiecīgā ražojuma tipa vidējā pārdošanas cena bija vienāda ar attiecīgā tipa vidējām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma tipa vidējo pārdošanas cenu no kopējā pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas darījumi bija vai nebija rentabli.(23) Attiecībā uz tiem ražojuma tipiem, kuriem ne mazāk kā 80 % pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto pārdošanas cenu no tiem darījumiem, kuru vērtība bija vienāda vai lielāka par attiecīgā tipa vienības pašizmaksu.(24) Ja visi konkrēta ražojuma tipa pārdošanas darījumi iekšzemes tirgū bija ar zaudējumiem, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma tips netika pārdots parastā tirdzniecības apritē un tāpēc normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.(25) Gadījumos, kad bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība, to aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, t.i., pamatojoties uz attiecīgā tipa ražošanas izmaksām, pieskaitot pārdošanas, vispārējo un administratīvo (“PVA”) izmaksu summu un saprātīgu peļņas normu. Atbilstoši pamatregulas 2. panta 6. punktam PVA un peļņas summas balstīja uz vidējo PVA summu un uz UML līdzīga ražojuma pārdevumu peļņu parastā tirdzniecības apritē.2. Eksporta cena(26) Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām.(27) Ja pārdošana notika ar saistīta importētāja vai tirgotāja starpniecību, tika ņemta vērā eksporta cena, ko noteica, pamatojoties uz minētā saistītā importētāja vai tirgotāja tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. pantu tika ņemtas vērā visas izmaksas, kas radušās importēšanas un tālākpārdošanas gaitā, tostarp saistītā importētāja PVA izmaksas un Kopienā gūto peļņu PIP laikā. Tika veiktas korekcijas par sauszemes un jūras transporta izmaksām, apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas un iepakošanas izmaksām, kredītu izmaksām un ievedmuitas nodokļiem; šīs summas tika atņemtas no tālākpārdošanas cenas, lai iegūtu ražotāja cenu.3. Salīdzinājums(28) Vidējo normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma tipa vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu un, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, tika veiktas korekcijas, ņemot vērā atlaides, sauszemes un jūras transporta izmaksas, apdrošināšanas izmaksas, pārkraušanas, iepakošanas un kredītu izmaksas; šīs summas tika atņemtas no eksporta cenas, lai iegūtu ražotāja cenu.(29) Attiecībā uz eksporta pārdevumiem saistītajiem uzņēmumiem, UML iesniedza prasību koriģēt tirdzniecības līmeni starp iekšzemes pārdevumiem izplatītājiem un starp eksporta pārdevumiem uzņēmumiem, kas saistīti ar UML , pamatojoties uz to, ka starp tiem pastāv ilgtermiņa darba attiecības.(30) Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka tālākpārdošanas gadījumā saistītie importētāji ir vienīgi starpnieki starp UML un nesaistītiem Kopienas pircējiem. Tādēļ starpnieku tirdzniecības līmenis neietekmē salīdzinājumu starp iekšzemes pārdevumiem tirgotājiem un gala lietotājiem un starp eksporta tālākpārdevumiem tādai pašai pircēju kategorijai Kopienā. Tāpēc prasību noraidīja.(31) UML iesniedza vēl vienu prasību veikt korekciju, ņemot vērā euro, ASV dolāra un Lielbritānijas mārciņas valūtas maiņas likmju nelabvēlīgas izmaiņas attiecībā pret Indijas rūpiju PIP laikā. Šo prasību noraidīja, jo svārstības netika uzskatītas par ilgstošām, kā arī tāpēc, ka, neskaitot tiešos pārdevumus euro valūtā nesaistītiem pircējiem Kopienā, prasītā korekcija attiecās uz iekšējām cenām saistītajiem uzņēmumiem.4. Dempinga starpība(32) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.(33) Saskaņā ar aprakstītajiem nosacījumiem katra ražojuma tipa vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstošā tipa vidējo svērto eksporta cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī.(34) Dempinga starpība, ko noteica attiecībā uz tiešajiem pārdevumiem nesaistītiem uzņēmumiem Kopienā PIP laikā, izsakot procentos no Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļu nomaksas, bija 2,6 %, turpretī dempinga starpība pārdevumiem ar saistīto uzņēmumu starpniecību bija –3,9 %, tādējādi kopējā dempinga starpība bija negatīva (–2,8 %).D. MAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS(35) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka konstatētajām apstākļu pārmaiņām ir ilgtermiņa raksturs.(36) Izmeklēšanā konstatēja, ka kopš termiņa beigu izmeklēšanas uzņēmums UML ir būtiski pārstrukturizēts, proti, tas daudzveidojis ražojumu klāstu un paplašinājis pasaules tirdzniecības tīklu. Tomēr šiem faktiem nav īpašas negatīvas ietekmes uz izmeklēšanu, jo uzņēmumu grupas uzskaites sistēma no ražošanas līdz pārdošanai sniedz iespēju pilnībā izsekot notikumu gaitai.(37) Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka UML eksportē uz Kopienu Indijas izcelsmes SWR un dzīslas, kā starpniekus izmantojot saistītos ražotājus Apvienotajā Karalistē un AAE, tādējādi mainot Kopienas tirgū pārdoto SWR izcelsmi.(38) Ņemot vērā šo apgalvojumu un, lai iegūtu pilnīgu informāciju, izmeklēšanu veica arī par vairākiem uzņēmumu grupas darījumiem un dzīslu pārveidi par SWR , ko veic saistītie ražotāji Apvienotajā Karalistē un AAE. Konstatēja, ka šie darījumi neietekmē šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus.(39) Attiecībā uz saistīto ražotāju AAE konstatēja, ka PIP laikā šis ražotājs neeksportēja no UML Indijā iepirktos SWR uz Kopienu. Tika pārbaudīti visi šā ražotāja pārdošanas darījumi, kuru pircēji bija citās pasaules valstīs nevis Kopienā.(40) Attiecībā uz dzīslu pārveidi par SWR tika konstatēts, ka abi saistītie ražotāji šo pārveidi īstenoja kā nozīmīgu pārveidi.(41) Saskaņā ar 36. apsvērumā minēto Usha Martin group ir pārstrukturizēts un ir daudzveidojis ražojumu klāstu. Uzņēmums ražo stiepļu troses ne tikai Indijā, bet arī citās ražotnēs, kas atrodas daudzās pasaules valstīs. Uzņēmumu grupa Indijā turpina investēt ražīguma paaugstināšanā un efektivitātē, taču vienlaikus grupa kļūst arī par pasaules mēroga uzņēmumu, kas veic investīcijas visā pasaulē, tostarp arī Kopienā.(42) Turklāt ir vērts pieminēt, ka saskaņā ar Eurostat datiem, kopš 2004. gada vidējām SWR importa cenām no Indijas uz Kopienu ir augšupejoša tendence. Importa no Indijas vidējo cenu palielinājums tiešām ir būtiskāks nekā pasaules vidējo importa cenu pieaugums.(43) Ņemot vērā minētos faktus, paredzams, ka pēc uzņēmumam UML spēkā esošo antidempinga pasākumu atcelšanas SWR imports nepalielināsies un ka Indijas izcelsmes tērauda stiepļu trošu imports uz Kopienu par dempinga cenām vairs netiks novērots.(44) Tādēļ uzskata, ka ir maz ticams, ka šo pārskatīšanu izraisījušie apstākļi tuvākajā nākotnē varētu mainīties tā, lai ietekmētu esošās pārskatīšanas konstatējumus. Tādēļ pārmaiņas uzskata par ilglaicīgām.E. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI(45) No iepriekšminētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un, ņemot vērā izmeklēšanas konstatējumus, proti, ka PIP laikā netika konstatēts dempings un tā atkārtotas parādīšanās iespējamība nākotnē, attiecībā uz uzņēmumu UML ir jāatceļ antidempinga pasākumi, ko piemēro Indijas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importam.(46) Ieinteresētās personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika ieteikts atcelt antidempinga pasākumu, kas ir spēkā attiecībā uz Indijas izcelsmes tērauda trošu un tauvu importu, ko veic uzņēmums UML , un tām tika dota iespēja izteikt komentārus.(47) Ieinteresētās personas izteica komentārus. Tomēr saņemtie komentāri nebija tādi, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekšminētie secinājumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsŠādi groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1858/2005 1. panta 2. punkta tabulu, ciktāl tā attiecas uz uzņēmumu Usha Martin Limited .Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (%) | TARIC papildu kods |Indija | Usha Martin Limited 2A, Shakespeare Sarani Kolkata 700 071, West Bengal, Indija | 0 | 8613 |2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV L 217, 17.8.1999., 1. lpp.[3] OV L 217, 17.8.1999., 63. lpp.[4] OV L 299, 16.11.2005., 1. lpp.[5] OV L 22, 26.1.2006., 1. lpp.[6] OV L 22, 26.1.2006., 54. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0266

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko ievieš papildu pasākumus cukura protokola valstīs, kuras ietekmē ES cukura režīma reforma {SEK(2005) 828}  /* COM/2005/0266 galīgā redakcija - COD 2005/0117 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 22.6.2005KOM(2005) 266 galīgais2005/0117 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ,ar ko ievieš papildu pasākumus cukura protokola valstīs, kuras ietekmē ES cukura režīma reforma(iesniegusi Komisija){SEK(2005) 828}  PASKAIDROJUMA RAKSTSES cukura reforma, ar kuru iecerēts samazināt cenas, var radīt nozīmīgu ietekmi un korekciju nepieciešamību ar plašām sociālekonomiskām sekām ĀKK valstīs, kuras ir parakstījušas cukura protokolu un ir bijušas atkarīgas no preferenciāla cukura eksporta uz ES vairākumā gadījumu kopš 1975. gada. Attiecībā uz turpmāko cukura režīmu tirgus nosacījumi var mainīties iekšējo, kā arī ārējo faktoru dēļ, tādu kā tirdzniecības plūsma saistībā ar iniciatīvu „Viss, izņemot ieročus”. Tādēļ šajā reformas priekšlikumā „Īstenojot ilgtspējīgas attīstības lauksaimniecības modeli reformētas KLP ietvaros – cukura nozares reforma”[1] Komisija ir apņēmusies atbalstīt nepieciešamo papildu pielāgošanās procesu šajās valstīs.Protams, Kotonū nolīguma ietvaros Kopiena atbalsta ĀKK valstu nabadzības samazināšanu un ilgtspējīgu attīstību. Turklāt ES rīcības plāns attiecībā uz lauksaimniecības precēm,[2]kas pieņemts 2004. gada aprīlī, ir paredzēts valstīm, kuru ekonomika ir atkarīga no tādām precēm kā cukurs, lai risinātu problēmas, kas attiecas uz šo sektoru. Visbeidzot ĀKK valstis, atbildot uz Komisijas reformu priekšlikumu, aicināja izveidot koriģēšanas programmas.Komisija 2005. gada janvārī izstrādāja darba dokumentu „Rīcības plāns papildu pasākumiem cukura protokola valstīm, kuras ietekmē ES cukura režīma reforma”[3]. Šajā rīcības plānā noteiktas plašas vadlīnijas, uz kurām pamatojoties Komisija var piedāvāt atbalstu cukura protokola valstīm, vienlaikus nodrošinot dialogu ar tām. Šis dialogs, kas notika visās ĀKK valstīs reģionālā un valsts līmenī, kopumā parādīja, ka šīs valstis atbalsta Komisijas pieeju. Dalībvalstis, ar kurām tika rīkotas apspriedes Padomes ĀAK grupā, kopumā arī pauda atbalstu.Komisija ir apņēmusies piedāvāt gan tirdzniecības pasākumus, gan palīdzību attīstībai, lai palīdzētu cukura protokola valstīm piemēroties. Tirdzniecības pasākumi ir izveidoti sarunās par ekonomikas partnerattiecību nolīgumiem. Palīdzība attīstībai ir izstrādāta šajā Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamentam un Padomei, lai paredzētu ieviešanas papildu pasākumus attiecībā uz cukura protokola valstīm, kuras ietekmē ES cukura režīma reforma.Šī regula nodrošinās 2006. gada palīdzības juridisko pamatu. Lai veicinātu veiksmīgu pāreju, ir būtiski nodrošināt cukura protokola valstu iespējas vairāk izvērtēt cukura reformas, kuru ierosināts īstenot jau 2006. gada jūlijā, ietekmi. Restrukturizācija un pārorientēšanās var vislabāk mazināt reformas paredzamo ietekmi, ja tām izdodas novērst būtiskus ekonomiskās aktivitātes līmeņa traucējumus. Tāpat, gatavojoties izmaiņām, cik iespējams jāveic sociālie pasākumi, piemēram, veicinot darbaspēka mobilitāti.Ņemot vērā to, cik sarežģīts ir pārstrukturēšanas un diversifikācijas process, kas jāveic cukura protokola valstīs, šai palīdzības shēmai ir jāaptver relatīvi liels laika periods. Komisija ir piedāvājusi astoņus gadus. Tāpēc regulai sekos īpaša apropriācija 2007.─2013. gada finanšu plānos „Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instrumenta” attīstības daļas ietvaros. Ja šis instruments nestājas spēkā 2007. gada 1. janvārī, regulas piemērošanas termiņš tiks pagarināts.Valstis, uz kurām attieksies šī shēma, ir 18 ĀKK valstis, kuras ir parakstījušas cukura protokolu un kuras patlaban eksportē cukuru uz ES. Divās ĀKK valstīs, kuras ir cukura protokola dalībnieces, bet pēdējos gados nav eksportējušas cukuru uz ES (Uganda un Surinama), cukura reforma neprasīs īpašus pielāgojumus. Mazāk attīstītās valstis (LDC) valstis, kuras nav parakstījušas cukura protokolu, vēsturiski nav bijušas atkarīgas no cukura eksporta uz ES. Turpmāk pieeja tirgum saskaņā ar EBA pat par zemāka līmeņa ES tirgus cenām ļautu dažām cukura ražotājām LDC valstīm palielināt to ieņēmumus no cukura eksporta uz ES. Tāpēc LDC valstis šeit nav apskatītas.Ņemot vērā atšķirības starp dažādām cukura protokola valstīm attiecībā uz jautājumiem, ar kuriem tās saskarsies, un iespējamām reakcijām, būtu jāpiedāvā plašs atbalsts, ko piemērot katrai konkrētajai situācijai. Attiecībā uz atbalsta jomām jāaptver gan to valstu vajadzības, kuras mēģinās uzlabot cukura nozares konkurētspēju, kā arī jāpalīdz tām valstīm, kurām pielāgošanās process ietvers pāreju uz alternatīvām ekonomiskajām aktivitātēm. Ņemot vērā cukura sektora daudzfunkcionālo lomu atsevišķos reģionos, šiem papildu pasākumiem būtu jāveicina plašāka iedarbība sociālajā, ekonomiskajā un vides jomā, ja tas ir nepieciešams.EK atbalsts tiks īstenots ar valstu īpaši piemērotu vairāku gadu pielāgošanās stratēģiju, kas būs jāizstrādā attiecīgajā valstī sadarbībā ar Komisiju. Daži svarīgi šīs stratēģijas atbilstības kritēriji Kopienas atbalstam ir tās pamatotība saistībā ar ilgtspēju, it īpaši ņemot vērā salīdzinošās peļņas izredzes cukura nozarē vai alternatīvās nozarēs nākotnes tirgus apstākļos un kopumā ņemot vērā mērķi attīstīt un izveidot vidi ekonomiskai izaugsmei un nabadzības samazināšanai. Stratēģijas izstrādes gaitā un gala iznākumā jāpievērš uzmanība dažādām ieinteresētajām personām, kuras ietekmē pielāgošanās process un kuras var sniegt savu ieguldījumu šajā procesā, ieskaitot gan publisko, gan privāto sektoru, ar īpašu uzsvaru uz nabadzības samazināšanu. Būtu jāapskata arī alternatīvo iespēju ietekme uz vidi. Stratēģija ir jāsaista un tai jābūt saskanīgai ar valsts vispārējo attīstības stratēģiju.Ieteicamie piegādes mehānismi būtu (nozares) budžeta atbalsts, lai gan arī atbalsta programmas būs iespējamas atkarībā no situācijas konkrētajā valstī. Šim atbalstam ir jāpapildina citi palīdzības instrumenti attiecībā uz attīstības palīdzību un tirdzniecības pasākumiem, it īpaši ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem. Tā efektivitāti jāuzlabo, meklējot sinerģijas ar citiem instrumentiem.Valstu stratēģiju izstrādes process jau ir sācies dažās cukura protokola valstīs. Tomēr valstīm, kuras 2006. gadā vēl nebūs izstrādājušas atbilstošu pielāgošanās stratēģiju, ir jābūt tiesīgām šajā gadā saņemt finansiālo palīdzību, lai izstrādātu pielāgošanās stratēģiju. Attiecībā uz valstīm, kurās būs politiskā krīze, Komisija izvērtēs, vai situācija pieļauj efektīvas, ar cukuru saistītas palīdzības izmantošanu un vai izlemt šai valstij paredzēto budžeta daļu piešķirt citām valstīm.Attiecībā uz budžetu cukura reforma rada jaunus, īpašus uzdevumus cukura protokola valstīm, kurām nepieciešams papildu atbalsts to pielāgošanās procesam. Tā kā 9. Eiropas Attīstības fonds ir paredzēts citiem mērķiem un tāpat kā gadījumā ar līdzīgiem mērķiem paredzētas programmas par īpašu atbalstu ĀKK banānu ražotājiem, Komisija piedāvā izdevumus, kas saistīti ar šo priekšlikumu, segt no Kopienas budžeta. 2006. gadā palīdzības shēmas kopējam budžetam jānodrošina, ka 18 cukura protokola valstis īsteno prioritāras investīcijas un programmas iepriekšminētās pielāgošanās stratēģijas ietvaros. Tas tiks sadalīts starp valstīm atkarībā no to atšķirīgajām vajadzībām, kas galvenokārt ir atkarīgas no cukura reformas ietekmes uz cukura rūpniecību un uz vēsturisko cukura eksporta nozīmību tautsaimiecībā. Ierobežota summa būtu arī jārezervē, lai nodrošinātu atbilstošu administratīvo jaudu efektīvai palīdzības shēmas pārvaldīšanai.Ir arī svarīgi radīt ieviešanas modalitātes, kas nodrošinātu Kopienas palīdzības efektivitāti. Komitejas procedūrās to ņems vērā, un budžeta procedūrās ņems vērā Finanšu regulas procedūras, kas piemērojamas Kopienas budžetam. Saskaņā ar paziņojumu par Kopienas palīdzības pārvaldības reformu(2000. gada 16. maijs) atbildība par darbību pārvaldību tiks uzticēta EK delegācijām saņēmējvalstīs.2005/0117 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ,ar ko ieviešpapildu pasākumus cukura protokola valstīs, kuras ietekmē ES cukura režīma reformaEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 179. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[5],tā kā:1.  ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma[6] ietvaros Eiropas Kopiena atbalsta ĀKK valstis to centienos samazināt nabadzību un nodrošināt ilgtspējīgu attīstību un atzīst preču nozaru nozīmību un ar to saistītos protokolus.2.  Cukura tirgus vienotās organizācijas noteikumi, kas noteikti ar Padomes 2001. gada 19. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1260/2001[7], būtu jāreformē, kā iecerēts Komisijas paziņojumā Padomei KOM(2005)263[8].3.  Saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīguma V pielikumā pievienoto cukura protokolu, dažas ĀKK valstis ir atkarīgas no cukura eksporta uz ES tirgu. Reforma visdrīzāk nozīmīgi mainīs to tirgus apstākļus.4.  Cukura protokola valstu pielāgošanās process jaunajiem tirgus nosacījumiem dažām no šīm valstīm var būt sarežģīts, ņemot vērā cukura nozares sociāli ekonomisko nozīmību un atkarības pakāpi no ES tirgus.5.  Komisija paziņojumā KOM(2004)499 apņēmās atbalstīt cukura protokola valstu pielāgošanās procesu un noteica palīdzības priekšlikumu principus darbinieku darba dokumentā SEK(2005)61, ko apsprieda ar cukura protokola valstīm.6.  Cukura protokola valstis pieprasa drīzu atbalstu, lai palielinātu sekmīgas pielāgošanās iespējas jaunajiem nosacījumiem, papildinot esošo palīdzību.7.  Cukura protokola valstīm ir jāpiešķir finanšu un tehniskā palīdzība, ieskaitot, ja nepieciešams, budžeta atbalstu, papildus tam, ko piedāvā ĀKK un AK Partnerattiecību nolīguma ietvaros, lai tās varētu piemēroties jaunajiem tirgus nosacījumiem, šādi tiktu piedāvāts plašs atbalsts, ņemot vērā situāciju daudzveidību valstīs un atsevišķā valstī ; Tam jāietver cukurniedru nozares konkurētspējas uzlabošana, alternatīvu ekonomisko darbību attīstība un plašāka sociālo, vides un ekonomisko seku, kuras izraisīja cukura nozares ieguldījuma samazināšanās tautsaimniecībā, ierobežošana, vai vairāki no šiem atbalsta veidiem.8.  Tā kā palīdzībai jāatspoguļo noteikti pielāgošanās centieni, ko kā reformas rezultātu prasa katrs no šiem ĀAK piegādātājiem, jānosaka objektīvi kritēriji, lai noteiktu šādas palīdzības apmēru.9.  Šāda palīdzība ir jāpiešķir vienam gadam, ar turpmāku atbalsta pieejamību līdz 2013. gadam, izmantojot attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instrumentu sadarbībai.10.  Veicamās rīcības mērķi, proti, veikt papildu pasākumus to cukura protokola valstu pielāgošanās procesam, kuras ietekmējusi ES cukura reforma, dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt, un tādēļ, ņemot vērā ieteiktās darbības mērogu un iedarbību, to var sekmīgāk sasniegt Kopienas līmenī saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu ar šo regulu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.11.  Tā kā šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgi vadības pasākumi Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK 2. panta nozīmē, kurā izklāstīta kārtība Komisijai[9] piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanai, šādus pasākumus pieņem saskaņā ar vadības procedūru, kas paredzēta minētā lēmuma 4. pantā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmets1. Ar šo tiek izveidota finanšu un tehniskās palīdzības shēma, ja nepieciešams, ieskaitot budžeta atbalstu, lai papildinātu cukura protokola valstu pielāgošanās procesu, saskaroties ar cukura tirgus jaunajiem nosacījumiem cukura tirgus kopējās organizācijas turpmākās reformas ietvaros.2. Ņemot vērā 11. panta 3. daļu, šo shēmu īsteno 2006. gadā.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:-  „Cukura protokola valstis” nozīmē I pielikumā minētās ĀKK valstis,-  „cukurs” nozīmē jēlcukuru vai balto niedru cukuru.3. pantsTiesības uz palīdzību; procedūra1. Cukura protokola valstis ir tiesīgas uz finanšu un tehnisku palīdzību, ja nepieciešams, ieskaitot budžeta atbalstu.2. Finanšu un tehnisko palīdzību piešķir katrai cukura protokola valstij, kura to prasa. Finanšu un tehniskās palīdzības pieprasījumu iesniedz ne vēlāk kā 60 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.3. Pieprasījumus balsta uz valsts noteiktu vairāku gadu visaptverošu pielāgošanās stratēģiju saskaņā ar 4. pantu, apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām.4. Cukura protokola valstīs, kuras iesniegušas prasību, kas nebalstās uz vairāku gadu visaptverošu pielāgošanās stratēģiju, vienīgi 2006. gadā ir tiesības uz finanšu un tehnisku palīdzību, lai veicinātu šādas stratēģijas izstrādi.4. pantsVairāku gadu pielāgošanās stratēģija1. Vairāku gadu pielāgošanās stratēģija īsteno vienu vai vairākus no šādiem mērķiem:(a) uzlabot cukura un cukurniedru nozares konkurētspēju, ciktāl tas ir ilgtspējīgs process, jo īpaši attiecībā uz nozares ilgtermiņa ekonomisko dzīvotspēju, ņemot vērā dažādu ieinteresēto personu situāciju.(b) veicināt no cukura atkarīgo zonu ekonomisko diversifikāciju,(c) pārvarēt pielāgošanās procesa plašo ietekmi, kas var būt saistīta, bet neaprobežojas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantošanu un vides atjaunošanu, enerģijas sektoru, izpēti un inovāciju, un makroekonomisko stabilitāti.2. Stratēģijā vismaz nosaka izraudzītos mērķus, pieeju un līdzekļus, kas nepieciešami to sasniegšanai, dažādu ieinteresēto personu atbildību un finanšu plānu stratēģijas īstenošanai.Tajā ietver ilgtspējības novērtējumu, ņemot vērā pašreizējos un turpmākos tirgus apstākļus, sociālos un vides nosacījumus. Tā atspoguļo tās atbilstību vispārējām valsts attīstības stratēģijām un pasākumus attiecībā uz nabadzības apkarošanu.3. Vairāku gadu stratēģijas ietvaros nosaka īpašu palīdzības plānu 2006. gadam. Izstrādājot šo plānu, īpaša uzmanība ir jāpievērš:- izmaksu lietderībai un ilgtspējīgai ietekmei,- mērķu un panākumu rādītāju skaidrai definēšanai un pārraudzībai.5. pantsKomisijas pasākumi1. Pēc konsultācijām ar cukura protokola valsti vairāku gadu pielāgošanās stratēģiju pieņem saskaņā ar 7. pantā minēto procedūru un saskaņā ar 4. pantu.2. Īpaši tiks novērtēta katras cukura protokola valsts individuālā situācija. Valstīm, kurās būs politiskās krīzes situācija, kas nebūs saistīta ar cukura nozares attīstību, palīdzības piešķiršana saskaņā ar šo regulu notiks, balstoties uz katra atsevišķa gadījuma izvērtēšanu, ko veiks Komisija.3. Palīdzību cukura protokola valstīm, kurām nav vairāku gadu pielāgošanās stratēģijas, 2006. gadā sniegs, pamatojoties uz gada darba programmu, kura pieņemta atbilstoši 7. pantā noteiktajai procedūrai.4. Palīdzība, kas paredzēta saskaņā ar šo regulu, papildina un pastiprina palīdzību, kas tiek sniegta saskaņā ar citiem attīstības sadarbības instrumentiem.6. pantsĪstenošanas pasākumiSaskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus īsteno saskaņā ar paredzētajiem vispārējiem noteikumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 1605/2002,[10] proti, Finanšu regulā, kas piemērojama Eiropas Kopienas vispārējam budžetam. Uz pārvaldības procedūru īpaši attiecas Finanšu regulas 53. panta 1a) punkts un 2. punkts un Komisijas Regulas (EK) Nr. 2342/2002 36. pants, proti Finanšu regulas[11] īstenošanas noteikumi.7. pantsKomitejas procedūra1. Komisijai palīdz attīstības komiteja, kas ir kompetenta ģeogrāfiskajos jautājumos.2. Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir 30 darbdienas.3. Komiteja pieņem tās reglamentu.8. pantsKopējā summaFinansējuma summa regulas īstenošanai 2006. gadā ir 40 miljoni euro.9. pantsKopējās summas sadalījums1. No kopējās summas, kura ir pieejama šīs regulas spēkā esības gadā, Komisija nosaka maksimālo pieejamo summu katrai cukura protokola valstij 4. panta 3. punktā un 3. panta 3. punktā minēto darbību finansēšanai, balstoties uz katras valsts vajadzībām, jo īpaši saistītām ar reformas īstenošanas ietekmi uz cukura nozari attiecīgajā valstī un cukura nozares nozīmību ekonomikā. Sadales kritēriju novērtējumu balsta uz datiem par ražām līdz 2004. gadam.2. Papildu instrukcijas, kas attiecas uz kopējās summas sadali starp cukura protokola valstīm, nosaka Komisijas lēmumā saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru.3. Finansējuma summa 3. panta 4. punktā minētās finanšu un tehniskās palīdzības ieviešanai, lai veicinātu vairāku gadu stratēģijas izstrādāšanu, ir 300 000 euro.4. Indikatīva summa 3 % apmērā no kopējās summas tiks izmantota, lai apmaksātu cilvēkresursus un materiālresursus, kas nepieciešami efektīvai administrēšanai un palīdzības pārraudzībai.10. pantsKopienas finanšu interešu aizsardzība(1) Ikviens nolīgums, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Kopienas finanšu interešu aizsardzību, it īpaši attiecībā uz krāpšanu, korupciju un citiem pārkāpumiem saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (EK, Euratom) Nr. 1073/1999.(2) Ar nolīgumiem viennozīmīgi piešķir tiesības Komisijai un Revīzijas palātai veikt jebkura līgumslēdzēja vai apakšlīgumslēdzēja, kas saņēmis Kopienas līdzekļus, dokumentu revīziju un darbību pārbaudi uz vietas. Komisijai ir arī īpašas pilnvaras veikt pārbaudes uz vietas un pārbaudi, kā tas paredzēts Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96.(3) Visi līgumi, kuri noslēgti saistībā ar palīdzības īstenošanu, nodrošina Komisijas un Revīzijas palātas tiesības saskaņā ar 2. punktu līguma izpildes laikā un pēc tā.11. pantsDerīguma termiņš1. Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .2. To piemēro līdz 2006. gada 31. decembrim. To turpina piemērot tiesību aktiem un saistībām attiecībā uz 2006. budžeta gada īstenošanu.3. Ja attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instruments nestājas spēkā 2007. gada 1. janvārī, Komisijai ir atļauts pagarināt šīs regulas spēkā esības termiņu un pieņemt turpmākos nepieciešamos pasākumus.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā ─ Padomes vārdā ─priekšsēdētājs priekšsēdētājsI pielikumsSaraksts, kas minēts 2. pantā„Cukura protokola valstis”1. Barbadosa2. Beliza3. Gajāna4. Jamaika5. Sentkitsa-Nevisa6. Trinidāda un Tobāgo7. Fidži8. Kongo9. Kotdivuāra10. Kenija11. Madagaskara12. Malāvija13. Maurīcija14. Mozambika15. Svazilenda16. Tanzānija17. Zambija18. ZimbabveLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTThis document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.12.  NAME OF THE PROPOSAL :Proposal for a regulation of the European Parliament and of the Council, establishing accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar regime13.  ABM / ABB FRAMEWORKPolicy Area(s) concerned and associated Activity/Activities : 21 03 - Development and relations with African, Caribbean and Pacific (ACP) States - Relations with sub-Saharan Africa, the Caribbean, Pacific and Indian Ocean and overseas countries and territories.14.  BUDGET LINES15.  Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings: operational budget line 21 03 19 and administrative assistance line under chapter 21 01 04.16.  Duration of the action and of the financial impact: assistance for Sugar Protocol countries has been proposed to last 8 years, since they involve complex restructuring and diversification processes. From 2007 to 2013, the legal basis for this assistance will be the Development Cooperation and Economic Cooperation Instrument (DCECI). The present regulation is hence needed for 1 year only (2006), until the DCECI enters into force. If the DCECI were not in force on 1 January 2007, the validity of the present regulation could be extended. As the sugar reform is expected to be implemented in 2006, it is important for the Sugar Protocol countries to undertake as early as possible their adaptation process.17.  Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |21 03 19 | Non-comp | Diff[12]/ [13] | YES | /NO | NO | No [4…] |21 01 04… | Non-comp | Non-diff | YES/ | /NO | /NO | No [4] |18.  SUMMARY OF RESOURCES19.  Financial Resources20.  Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)EUR million (to 3 decimal places)Expenditure type | Section no. | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |Operational expenditure[14] |Commitment Appropriations (CA) | 8.1 | a | 38,8 |Payment Appropriations (PA) | b | 20 | 18,8 |Administrative expenditure within reference amount[15] |Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 1,2 |TOTAL REFERENCE AMOUNT |Commitment Appropriations (*) | a+c | 40 |Payment Appropriations (*) | b+c | 21,2 | 18,8 |Remark: The Regulation covers the year 2006. However the programme is expected to continue until 2013 (8 years duration), and will be based on the proposed DCEC instrument as from 2007. Future annual amounts will most probably exceed the 2006 level. The reasons are that the reform of the CAP for sugar only begins mid-2006 (hence the impact on Sugar protocol countries will be lower the first year), and 2006 essentially target preparatory activities and priority investments. Administrative expenditure not included in reference amount[16] |Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,398 |Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,08 |Total indicative financial cost of interventionTOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 40,478 |TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 21,678 | 18,8 |Co-financing detailsIf the proposal involves co-financing by Member States, or other bodies (please specify which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different bodies are foreseen for the provision of the co-financing):EUR million (to 3 decimal places)Co-financing body | Year n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |…………………… | F |TOTAL CA including co-financing | a+c+d+e+f |The adaptation process of Sugar Protocol countries will be based on comprehensive national strategies. The cost of their implementation will be covered not only by EC assistance, but also likely by the national governments, the sugar industry, and/or other donors or financial institutions. The process of elaboration of these strategies is however on-going in 2005, which does not allow at this stage to quantify co-financing commitments.21.  Compatibility with Financial Programming( Proposal is compatible with existing financial programming.( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.× Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[17] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).22.  Financial impact on Revenue× Proposal has no financial implications on revenue( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:NB: All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.EUR million (to one decimal place)Prior to action [Year n-1] | Situation following action |Total number of human resources |23.  CHARACTERISTICS AND OBJECTIVESDetails of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:24.  Need to be met in the short or long termThe adjustments required from the ACP Sugar Protocol countries, due to the EU sugar reform, will be significant in many cases. This is why an 8 year assistance scheme is being proposed (although the present regulation covers only 1 year – see point 3.2). It is also important to support their adjustment process in the short term, i.e. 2006, because the impacts of the reform on certain countries will be felt immediately (the reform is expected to enter in force in 2006), because the likelihood of success in mitigating the impacts of the reform will be enhanced if adaptation takes place as early as possible, and also because this confirms the commitment of the EC to address the needs of the ACP in relation to trade shocks in a broader context (i.a. the Doha Development Agenda).25.  Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy26.  The need for this assistance scheme is linked to a Community policy (the CAP, as well as indirectly EC trade policy since a recent WTO panel requires the EU to modify its sugar regime). The sugar reform creates specific, new challenges to Sugar Protocol countries, which require additional support for their adaptation process. The EC is ready to provide such a temporary financial assistance This support is to be provided in full consistency with the country’s overall development strategy, as well as with the existing cooperation strategy of the EC in these countries.27.  The Sugar Protocol is part of the Cotonou agreement and the countries concerned mostly receive financial assistance from the Community through the EDF. As 9th EDF funds have already been reserved for other purposes, the Commission proposes that expenses linked to the present proposal be covered by the Community budget. For a similar programme, which support ACP banana producers, the budget authority also decided to fund it out of the Community budget, so that the programme became additional to other EDF resources. The Commission has already announced this to the ACP.28.  Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM frameworkThe objectives of these accompanying measures is to help Sugar Protocol countries to adjust to the changing market conditions on the sugar market, by enhancing the competitiveness of their sugar sector, by diversifying into other economic activities, and/or by addressing the broader social, economic, and/or environmental impacts of these changes. The expected results depend on the type of objective pursued in a given country, but can include more competitive sugar exports (including lower production costs) and increased value of alternative sectors, leading to avoid or limit the loss of export revenues, employment and other economic and social parameters, and to more sustainable development in the long term.29.  Method of Implementation (indicative)Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.(x Centralised Management(x Directly by the Commission( Indirectly by delegation to:( Executive Agencies( Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation( National public-sector bodies/bodies with public-service mission( x Shared or decentralised management( With Member states(x With Third countries( Joint management with international organisations (please specify)Relevant comments:The assistance scheme may be implemented under different modalities in different Sugar Protocol countries: through budget support as far as possible, or in through programme support. Centralised management through EC delegations applies in the first case, while the second case may require shared or decentralised management with third countries. The management of the actions will be devolved to the EC delegations in the beneficiary countries.MONITORING AND EVALUATION30.  Monitoring systemThis will depend on the type of delivery mechanism of support in each country (budget or programme support).31.  Evaluation32.  Ex-ante evaluationThe likely impact of the EU sugar reform on ACP Sugar Protocol countries has been analysed in the overall Extended Impact Assessment made in 2003 for the sugar reform, as well as specifically for the Protocol countries in a more in-depth analysis by Commission services. A price reduction of the order of magnitude of the ones to be tabled by the Commission in its sugar reform proposals of July 2004 and June 2005 (reduction in the institutional price for raw sugar between 35% and 45%) would likely lead several of the less competitive Sugar Protocol countries to stop their sugar exports to the EU, and in some cases could lead to the closure of their sugar industry. In other countries, the sugar sector could adjust with more or less significant restructuring efforts.The total annual loss of export revenues of Sugar Protocol countries is likely to be significant, with consequences on the social, economic and land use situation of the countries, especially where the impact of the reform is expected to be greater, and where the sector relies on the EU market. The budget of € 40 million in the first year is of a preparatory nature, to allow the ACP countries, which are already developing an adaptation strategy, to launch immediate investments and programmes, in order to anticipate as much as possible the impacts of the reform. In the following years, the budget to be programmed will likely be influenced by the final shape of the sugar reform, yet to be decided.33.  Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)Not applicable (first intervention of this kind in this sector so no evaluations are available).34.  Terms and frequency of future evaluationThe assistance scheme should be evaluated after a period of implementation of three years, but this will be done under the DCECI, rather than under this regulation.35.  Anti-fraud measuresThe financing agreement with the beneficiary country shall include amongst others the following provisions:- The beneficiary undertakes to check regularly that the operations financed with the Community funds have been properly implemented. It shall take appropriate measures to prevent irregularities and fraud and, if necessary, bring prosecutions to recover funds wrongly paid.- The beneficiary shall immediately inform the Commission of any element brought to its attention which arouses suspicions of irregularities or fraud and of any measure taken to deal with them.- The beneficiary undertakes to take every appropriate measure to remedy any practices of active or passive corruption whatsoever at any stage of the procedure for the award of contracts or grants or in the implementation of the related contracts.- The beneficiary agrees to the Commission, OLAF and the Court of Auditors of the European Communities conducting documentary and on-the-spot checks on the use made of Community funding under the financing agreement. The checks and audits shall also apply to contractors and subcontractors who have received Community funding.8. DETAILS OF RESOURCES8.1 Objectives of the proposal in terms of their financial costCommitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)8.2.2 Description of tasks deriving from the actiona => DEV: support to delegations in the dialogue with beneficiary countries on and assessment of the adaptation strategies, management of different proposals i.a. referred to in Articles 5 and 9.b => AIDCO (management and presentation of various proposals according to procedures referred to in Article 7)c => AIDCO support to bd => Contractual Agents in delegations: management of the budget line and assistance programmes8.2.3 Sources of human resources (statutory)(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)( Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extendeda × Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)b x Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question8.2.4 Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)EUR million (to 3 decimal places)Budget line (number and heading) | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later | TOTAL |Other technical and administrative assistance |- intra muros | 1,200 |- extra muros |Total Technical and administrative assistance | 1,200 |8.2 .5 Financial cost of human resources and associated costs not included in the reference amountEUR million (to 3 decimal places)Type of human resources | Year n | Year n+1 | Year n+2 | Year n+3 | Year n+4 | Year n+5 and later |Officials and temporary staff (XX 01 01) | 0,306 |Staff financed by Art XX 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | 0,092 |Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 0,398 |Calculation– Officials and Temporary agentsReference should be made to Point 8.2.1, if applicableThe average cost of an official is € 108.000.Calculation– Staff financed under art. XX 01 02Reference should be made to Point 8.2.1, if applicableThe average cost of a contractual agent is € 91.680.8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amountEUR million (to 3 decimal places)XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences | 0 |XX 01 02 11 03 – Committees[25] |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | 0,050 |XX 01 02 11 05 - Information systems | 0 |2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | 0 |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | 0 |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 0,080 |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amountTotal required amount for missions: € 30.0002 missions to the Pacific: (average cost/mission € 6.000) = € 12.0002 missions to Austral Africa (average cost/ mission; € 5.000) = € 10.0002 missions to the Caribbean (average cost/mission: € 4.000) = € 8.000A study will be required for an amount of € 50.000[1] Komisijas paziņojums KOM (2004)499.[2] Komisijas paziņojums KOM(2004)089 un Vispārējo lietu padomes 2004. gada 27. aprīļa secinājumi.[3] SEK(2005) 61.[4] OV C […], [...]. lpp.[5] OV C […], […]. lpp.[6] OV L 137, 15.12.2000., 3. lpp.[7] OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 39/2004 (OV L 6, 10.1.2004., 16. lpp.).[8] OV C […], […]. lpp.[9] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[10] OV L 248, 16.9.2002.[11] OV L 357, 31.12.2002.[12] Differentiated appropriations[13] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA[14] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.[15] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.[16] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.[17] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.[18] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point[20] As described under Section 5.3[21] Cost of which is NOT covered by the reference amount[22] Cost of which is NOT covered by the reference amount[23] Cost of which is included within the reference amount[24] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.[25] Specify the type of committee and the group to which it belongs.