               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.3.2021
            COM(2021) 95 final
            2021/0051(CNS)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos un ar ko groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES
            {SWD(2021) 44 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumus piemēro Savienības tālākajiem reģioniem. Taču uz Francijas tālākajiem reģioniem neattiecas PVN direktīvas un tiesību aktu par akcīzes nodokļiem teritoriālās piemērošanas joma.

               LESD noteikumi un jo īpaši tā 110. pants principā neatļauj Francijas tālākajos reģionos piemērot atšķirīgus noteikumus vietējām precēm un tām, kuru izcelsme ir Francijas valsts pamatteritorija, citas dalībvalstis vai trešās valstis. Tomēr LESD 349. pantā ir paredzēta iespēja ieviest īpašus pasākumus par labu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus ierobežojumus, kas ietekmē tālāko reģionu ekonomisko un sociālo situāciju. Minētie pasākumi attiecas uz dažādām politikas jomām, tostarp uz nodokļu politiku.

               “Ostu nodevu” nodoklis ir netiešs nodoklis, ko piemēro tikai Francijas tālākajos reģionos Martinikā, Gvadelupā, Francijas Gviānā, Reinjonā un Majotā. Šo nodokli piemēro preču importam neatkarīgi no izcelsmes un preču piegādēm, ko par samaksu veic ražošanas darbībās iesaistītas personas. Principā to piemēro tādā pašā veidā gan vietējā ražojuma precēm, gan importētajām precēm.

               Tomēr ar Padomes 2014. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 940/2014/ES
                  1
                Francijai ir atļauts līdz 2020. gada 31. decembrim paredzēt atbrīvojumus no “ostu nodevu” nodokļa vai tā samazinājumus konkrētām precēm, attiecībā uz kurām pastāv vietēja ražošana, ņemot vērā, ka ievērojams imports var kaitēt vietējās ražošanas saglabāšanai, un papildu izmaksas, kas sadārdzina vietējās ražošanas pašizmaksas salīdzinājumā ar ievestajām precēm. Minētā lēmuma pielikumā ir sniegts to preču saraksts, kurām var piemērot nodokļa atbrīvojumus vai samazinājumus. Vietējā ražojuma un pārējām precēm piemērojamā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces nedrīkst pārsniegt attiecīgi 10, 20 vai 30 procentpunktus.

               Šīs nodokļa starpības ir paredzētas, lai kompensētu neizdevīgos konkurences apstākļus tālākajos reģionos, kā rezultātā palielinās ražošanas izmaksas un līdz ar to arī vietēji ražotu preču pašizmaksa. Bez īpašiem pasākumiem vietējās preces būtu mazāk konkurētspējīgas nekā citur ražotās preces, pat ņemot vērā šādu preču transportēšanas izmaksas. Tas apdraudētu vietējās ražošanas saglabāšanu, kuras ražošanas izmaksas ir lielākas šo reģionu īpašo pastāvīgo ierobežojumu dēļ.

               Francijas iestādes 2019. gada 1. martā lūdza Komisiju turpināt “ostu nodevu” nodokļa režīmu pēc 2020. gada 31. decembra.

               Tā kā beidzas Padomes lēmumā paredzētais termiņš, Komisija jau iepriekš bija sākusi ārēju pētījumu, lai novērtētu pašreizējo režīmu un dažādu paredzamo iespēju iespējamo ietekmi laikposmā pēc 2020. gada. Pamatojoties uz šo pētījumu, Komisija uzskata, ka ir pamatoti piešķirt pieprasīto pagarinājumu, nosakot dažas izmaiņās esošajā režīmā.

               Lai dotu Francijas iestādēm iespēju apkopot visu nepieciešamo informāciju, kuras vākšana Covid-19 veselības krīzes dēļ ir aizkavējusies, un dotu Komisijai laiku iesniegt līdzsvarotu priekšlikumu, ievērojot dažādās attiecīgās intereses, ar Padomes 2020. gada 16. novembra Lēmumu (ES) 2020/1793
                  2
                par sešiem mēnešiem pagarināja Padomes Lēmuma Nr. 940/2014/ES piemērošanas termiņu, t. i., līdz 2021. gada 30. jūnijam iepriekš noteiktā 2020. gada 31. decembra vietā.

               Tāpēc ar šo priekšlikumu tiek izveidots tiesiskais regulējums, kas piemērojams “ostu nodevu” nodoklim pēc 2021. gada 30. jūnija: izveidojot jaunu atkāpes režīmu laikposmam no 2022. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, pārskatot pašreizējos noteikumus, lai padarītu režīmu elastīgāku un pārredzamāku. Tajā pašā laikā par sešiem mēnešiem, proti, līdz 2021. gada 31. decembrim, tiek pagarināts Lēmuma Nr. 940/2014/ES darbības termiņš, lai dotu Francijai laiku transponēt valsts tiesību aktos šo jauno režīmu, kas piemērojams no 2022. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

               Ierosinātie grozījumi salīdzinājumā ar pašreizējo režīmu ir šādi.

               (a)Kritēriju noteikšana tādu preču atlasei, kurām var piemērot nodokļa starpību.

               Sarakstā iekļautās preces ir atlasītas, balstoties uz pamatojumu par papildu ražošanas izmaksām, kas palielina vietējās ražošanas izmaksas salīdzinājumā ar citur ražotām precēm un apdraud vietējā ražojuma preču konkurētspēju.

               Tā var notikt, ja:

               (1)vietējās ražošanas tirgus daļa ir mazāka nekā 5 %;

               (2)vai ja tās tirgus daļa pārsniedz 90 %,

               Tika pieprasīti papildu pierādījumi, kas ļautu pierādīt visus vai daļu no šādiem apstākļiem:

               –darbietilpīga ražošana;

               –jauna ražošana vai papildu ražošana, kas paredzēta uzņēmuma produkcijas dažādošanai;

               –stratēģiska ražošana vietējai attīstībai (piemēram, aprites ekonomikas jomās, piemēram, kokapstrāde, bioloģiskās daudzveidības uzlabošana un vides aizsardzība);

               –inovatīva ražošana vai ražošana, kurai ir augsta pievienotā vērtība;

               –tādu preču ražošana, kuru piegādes traucējumi no citām valstīm varētu apdraudēt attiecīgās teritorijas ekonomiku vai iedzīvotājus, piemēram, būvmateriāli un pārtikas produkti;

               –ražošana, kas var pastāvēt tikai tad, ja tai ir dominējošs stāvoklis tirgū, ņemot vērā attālāko reģionu tirgu nelielo apjomu;

               –veselības krīžu risināšanā nepieciešamu medicīnisko izstrādājumu un individuālo aizsardzības līdzekļu ražošana.

               (b)Divu maksimālo nodokļu starpību ieviešana 20 % un 30 % apmērā pašreizējo 3 starpību vietā. Tomēr atļautā nodokļa starpība nedrīkstētu pārsniegt pamatotās papildu izmaksas.

               (c)“Ostu nodevu” nodokļa piemērošanas robežsummas palielināšana līdz 550 000 EUR. Saskaņā ar ierosināto mehānismu operatoriem, kuru gada apgrozījums ir mazāks nekā šī robežsumma, netiktu piemērots “ostu nodevu” nodoklis. Tomēr šie operatori nevarēs atskaitīt iepriekš samaksāto šā nodokļa summu. Mehānisma mērķis ir atbrīvot no nodokļa mazo uzņēmēju ražošanu, samazināt administratīvo slogu, kā arī atbalstīt to attīstību. Šis pasākums ir pamatots ar tā nelielo ietekmi uz budžetu
                  3
                un tā radītajiem nelielajiem konkurences izkropļojumiem, ņemot vērā iesaistīto ekonomikas dalībnieku mazo skaitu
                  4
               .

               (d)Starpposma ziņojums tika aizstāts ar ziņojumu 2025. gada 30. septembrī, kurā jābūt iekļautai vismaz lēmuma II pielikumā noteiktajai informācijai. Šie elementi tiks izmantoti režīma atjaunošanas pamatā. Šā priekšlikuma mērķis ir samazināt nevajadzīgi biežas režīma novērtēšanas slogu un palielināt uzraudzības un novērtēšanas darbību lietderību un efektivitāti.

               Turklāt attiecībā uz to ražošanas papildu izmaksu novērtējumu, kuras ir paredzēts kompensēt ar nodokļa starpību, Francijas iestādes attiecībā uz katru muitas nomenklatūras četrciparu pozīciju ir sniegušas vietējo uzņēmumu ražošanas to papildu izmaksu novērtējumu, kas galvenokārt ir šādas: piegādes izmaksas, algas, augstākas enerģijas izmaksas, finanšu izmaksas, kas saistītas ar vajadzību veidot lielākus krājumus, augstākas uzturēšanas izmaksas, ražošanas iekārtu nepietiekama izmantošana, augstākas finansiālās izmaksas.

               Lēmuma pielikumā ir sniegts to preču saraksts, kurām var piemērot “ostu nodevu” nodokļa atbrīvojumus vai samazinājumus. Vietējā ražojuma un pārējām precēm piemērojamā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces nedrīkst pārsniegt attiecīgi 20 vai 30 procentpunktus. Pielikuma a) daļā ir uzskaitītas preces, attiecībā uz kurām nodokļa starpība nedrīkst pārsniegt 20 procentpunktus, un b) daļā ir uzskaitītas preces, attiecībā uz kurām šī starpība nedrīkst pārsniegt 30 procentpunktus.

               Pielikumā uzskaitītās preces lielākoties ir tās pašas, kas uzskaitītas Padomes Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumā. Tomēr, pilnībā pārskatot sarakstus, tika svītrotas vairākas preces, attiecībā uz kurām nodokļa starpība vairs nebija pamatota. Savukārt, ir pievienotas preces, kas nav iekļautas Lēmumā Nr. 940/2014/ES, bet kuru ražošana ir sākusies vai ir attīstījusies. Visbeidzot, dažas preces ir saglabātas sarakstos, bet atļautā nodokļa starpība tiek mainīta, to palielinot vai samazinot, lai ņemtu vērā izmaiņas papildu izmaksās.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               2017. gada paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”
                  5
                uzsvērts, ka tālākie reģioni joprojām saskaras ar nopietnām grūtībām, no kurām daudzas ir pastāvīgas. Šajā paziņojumā izklāstīta Komisijas jaunā pieeja turpmākajai virzībai, lai veicinātu tālāko reģionu attīstību, maksimāli izmantojot to priekšrocības un iespējas, ko sniedz jaunie izaugsmes un darbvietu radīšanas vektori.

               Šajā sakarā šā priekšlikuma mērķis ir atbalstīt vietējo ražošanu, un tādējādi veicināt nodarbinātību Francijas tālākajos reģionos. Ar šo priekšlikumu atjauno vietējās ražošanas konkurētspēju, kompensējot nelabvēlīgos faktorus, ko rada reģionu ģeogrāfiskā un ekonomiskā situācija. Tas papildina attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (POSEI)
                  6
               , kuras mērķis ir atbalstīt primāro nozari un izejvielu ražošanu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF)
                  7
                un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF)
                  8
               , kas ietver papildu īpašu piešķīrumu, lai kompensētu tālāko reģionu papildu izmaksas, kas saistītas ar to ierobežojumiem.

               Turklāt nepieciešamās saskaņotības ar lauksaimniecības politikas noteikumiem rezultātā ir izslēgta nodokļa starpības piemērošana visiem pārtikas produktiem, par kuriem var saņemt atbalstu saskaņā ar III nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regulā (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un uz kuriem jo īpaši attiecas īpašais piegādes režīms.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikums atbilst 2015. gada vienotā tirgus stratēģijai
                     9
                  , saskaņā ar kuru Komisija plāno izveidot dziļāku un taisnīgāku vienoto tirgu, kas dos labumu visām ieinteresētajām personām. Viens no ierosinātā pasākuma mērķiem ir mazināt papildu izmaksas, kas rodas tālāko reģionu uzņēmumiem un kavē to pilnīgu dalību vienotajā tirgū. Ņemot vērā ierobežoto ražošanas apjomu Francijas tālākajos reģionos, nav paredzēta negatīva ietekme uz vienotā tirgus pareizu darbību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 349. pants. Šis noteikums ļauj Padomei pieņemt īpašus noteikumus, kuru mērķis ir paredzēt nosacījumus līgumu piemērošanai ES tālākajiem reģioniem.

                  •
                        Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Vienīgi Padomei ir pilnvaras, pamatojoties uz LESD 349. pantu, pieņemt īpašus pasākumus par labu tālākajiem reģioniem, pielāgojot līgumu, tostarp kopējo politikas virzienu, piemērošanu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus ierobežojumus, kas ietekmē tālāko reģionu ekonomikas un sociālo situāciju. Tas attiecas arī uz atļaujām atkāpties no LESD 110. panta. Tādējādi šajā priekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips.

               •Proporcionalitāte

                  Šis priekšlikums atbilst Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā noteiktajam proporcionalitātes principam. Šis priekšlikums attiecas tikai uz precēm, par kurām ir sniegts pamatojums saistībā ar papildu izmaksām vietējā ražojuma precēm.

                  Tāpat maksimālā ierosinātā starpība katrai precei, uz kuru attiecas šis priekšlikums, nepārsniedz to, kas nepieciešams, ņemot vērā katras attiecīgās vietējās ražošanas papildu izmaksas. Tādējādi nodokļu slogs, kas tiek uzlikts precēm, kuras importē Francijas tālākajos reģionos, nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai kompensētu vietējā ražojuma preču vājāko konkurētspēju salīdzinājumā ar importētajām precēm. Un tādējādi sasniegtu Līguma mērķus, proti, nodrošinātu pareizu un efektīvu iekšējā tirgus darbību.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Tiek ierosināts Padomes lēmums, ar ko aizstāj Padomes Lēmumu Nr. 940/2014/ES.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •
                     Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Ostu nodevu nodokļa režīma darbības joma ir pielāgota attiecīgo ekonomikas dalībnieku vajadzībām. Šā režīma mērķis ir atbalstīt vietējās preces, samazinot konkurētspējas atšķirības starp vietējām precēm un precēm, kuru izcelsme nav šajos reģionos, ņemot vērā, ka pastāv pastāvīgi ierobežojumi, kas palielina ražošanas izmaksas un līdz ar to arī vietēja ražojuma preču pašizmaksu. Ostu nodevu nodokļa režīms kompensē aptuveni pusi no papildu izmaksām. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam piemērotās nodokļu starpības izrādījās samērīgas ar aprēķinātajām papildu izmaksām
                     10
                  .

                  Ārējā pētījuma kvantitatīvo datu analīzes rezultāti liecina, ka bez ostu nodevu nodokļa režīma vietējās ražošanas rādītāji būtu ievērojami pasliktinājušies. Aptuveni 37 % no to preču vērtības, kurām piemēro nodokļu starpību (aptuveni 850 miljoni EUR), ir radījis nodokļa starpības mehānisms, pozitīvi ietekmējot nodarbinātību, kas pieaug nozarēs, kuras piemēro ostu nodevu nodokļa režīmu kopš 2014. gada (salīdzinājumā ar samazināšanos nozarēs, uz kuram neattiecas ostu nodevu nodokļa režīms), un darbojošos uzņēmumu skaitu, kas tajā pašā laikposmā palielinājās par aptuveni 1,7 % (salīdzinājumā ar kopējo samazinājumu par 3 %). No otras puses, nav pierādījumu par ietekmi uz ieguldījumiem un vietējās ražošanas dažādošanu. Ostu nodevu nodokļa režīma izmaksu un ieguvumu attiecība kopumā ir pozitīva, un papildu vietējā ražošana, ko rada nodokļu starpība, 2,5 reizes pārsniedz pasākuma “izmaksas”.

                  Ostu nodevu nodokļa režīma piemērošanas rezultātā imports netika aizstāts. Praksē lielākā daļa vietējo preču, attiecībā uz kurām piemēro nodokļa starpību, laika gaitā ir zaudējušas tirgus daļu, kas apstiprina, ka ostu nodevu nodokļa režīms drīzāk ir pasākums, kas samazina vietējās ražošanas konkurētspējas zudumu, nevis attīstības instruments.

                  Attiecībā uz ostu nodevu nodokļa starpības ietekmi uz patēriņa cenām un dzīves dārdzību Francijas tālākajos reģionos ārējā pētījumā secināts, ka šī ietekme ir neliela, jo papildu nodoklis, ko piemēro precēm, kurām piemēro nodokļa starpību, nepārsniedz 1,5 % no galapatēriņa tālākajos reģionos.

                  Visbeidzot, reģionālo tirdzniecības datu analīzes rezultāti liecina, ka ostu nodevu nodokļa starpībai ir neliela ietekme uz importa apjomu no Cariforum valstīm un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm. Turklāt iespējamai pilnīgai ostu nodevu nodokļa atcelšanai būtu ļoti ierobežota ietekme uz preču importu no šīm valstīm (aptuveni 2 miljoni EUR), taču tai būtu ļoti būtiska negatīva ietekme uz vietējo ražošanu (aptuveni 300 miljoni EUR). Tas galvenokārt nāktu par labu ES un trešo valstu, kas nav Cariforum un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstis, eksportētājiem.

               •
                     Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Šīs iniciatīvas ietvaros notika visaptveroša apspriešanās ar galvenajiem politikas un ekonomikas dalībniekiem, tostarp pārrunas (80) un apmeklējumi trijos reģionos (Reinjonā, Gvadelupā un Martinikā), kā arī aptauja uzņēmumos, kas atrodas šajos tālākajos reģionos (196), aptverot visus piecus attiecīgos reģionus. Šo ekonomikas dalībnieku mērķtiecīgo (tiešsaistes) aptauju izplatīja galvenokārt ar profesionālo apvienību starpniecību, kas darbojas dažādās teritorijās, kā arī ar tiešiem uzaicinājumiem 15 420 uzņēmumiem, kas norādīti tirdzniecības kameru iesniegtajos uzņēmumu sarakstos.

                  Apspriešanās laikā uzmanība tika vērsta uz vajadzību nodrošināt pienācīgu tvērumu un labu līdzsvaru starp attiecīgajām ieinteresētajām personām. Apspriešanas mērķis jo īpaši bija iesaistīt visas attiecīgās valsts iestādes administratīvā līmenī (centrālā un vietējā līmeņa) un kompetences jomās (politikas veidošanas iestādes, nodokļu un muitas pārvaldes, statistikas iestādes utt.). Turklāt šajā apspriešanā tika iekļauti arī vietējo ražošanas nozaru pārstāvji, t. i., ostu nodevu nodokļa starpību saņēmēji, kā arī tirdzniecības un pakalpojumu nozares, uz kurām tieši vai netieši attiecas šis nodokļa starpības režīms.

               •
                     Ietekmes analīze

                  Šīs ietekmes analīzes pamatā ir šādi divi secīgi pasākumi: pašreizējā režīma ex post novērtējums, kam seko perspektīvas analīze. Šāds novērtējums par to, kāda ietekme varētu būt pašreizējā režīma turpināšanai un iespējamām izmaiņām tajā, ir izklāstīts analītiskā dokumentā, kura pielikumā ir iekļauts novērtējums. Šis dokuments tika sagatavots, pamatojoties uz ārēju pētījumu un Francijas sniegto informāciju.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Režīma darbības ilgums ir seši gadi, proti, līdz 2027. gada 31. decembrim. Tomēr iepriekš būs jānovērtē minētā režīma piemērošanas rezultāti.

                  Tāpēc Francija vēlākais līdz 2025. gada 30. septembrim iesniegs ziņojumu par nodokļu režīma piemērošanu laikposmā no 2019. līdz 2024. gadam
                     11
                  . Šajā ziņojumā jāiekļauj:

               –informācija par ražošanas papildu izmaksām;

               –iespējamie konkurences izkropļojumi un ietekme uz iekšējo tirgu;

               –informācija, kas vajadzīga, lai novērtētu režīma atbilstību efektivitātes, lietderības, būtiskuma, saskaņotības ar citām ES politikas jomām un ES pievienotās vērtības kritērijiem.

                  Ziņojumā būtu arī jāapkopo informācija no visām ieinteresētajām personām par to ražošanas papildu izmaksu līmeni un attīstību, atbilstības nodrošināšanas izmaksām un iespējamiem tirgus traucējumu gadījumiem.

                  Lai nodrošinātu, ka Francijas iestāžu ievāktā informācija satur datus, kas Komisijai vajadzīgi nolūkā pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par režīma derīgumu un dzīvotspēju nākotnē, Komisija ir izstrādājusi īpašas norādes par iesniedzamo informāciju. Šī informācija ir iekļauta priekšlikuma II pielikumā. Ciktāl iespējams, šīs norādes ir kopīgas citām līdzīgiem režīmiem, kas ir spēkā ES tālākajos reģionos.

                  Tie ļaus Komisijai noteikt, vai joprojām pastāv iemesli šim ostu nodevu nodokļa starpības mehānismam, vai Francijai piešķirtās nodokļu priekšrocības joprojām ir samērīgas un vai ir iespējami alternatīvi pasākumi šim režīmam, ņemot vērā tā starptautisko dimensiju.

                  Kad Francijas iestādes iesniegs uzraudzības ziņojumu, Komisija novērtēs nodokļa starpību ietekmi un novērtēs izmaiņu nepieciešamību.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Šī daļa nav piemērojama, ciktāl priekšlikuma noteikumi paši par sevi ir formulēti.

               2021/0051 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos un ar ko groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  12
               ,

               saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Līguma noteikumi, kas ir piemērojami Francijas tālākajiem reģioniem, principā nepieļauj nodokļu uzlikšanas atšķirības starp vietējām precēm un precēm no Francijas pamatteritorijas vai citām dalībvalstīm. Tomēr LESD 349. pantā ir paredzēta iespēja ieviest īpašus pasākumus par labu tālākajiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus ierobežojumus, kas ietekmē tālāko reģionu ekonomisko un sociālo situāciju.

               (2)Tādēļ būtu jāpieņem īpaši pasākumi, jo īpaši, lai paredzētu nosacījumus Līguma piemērošanai Francijas tālākajiem reģioniem. Šādiem pasākumiem ir jāņem vērā minēto reģionu īpatnības un grūtības, neietekmējot Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu, tostarp iekšējo tirgu un kopējo politiku. Neizdevīgie konkurences apstākļi, ar kuriem saskaras Francijas tālākie reģioni, ir minēti Līguma 349. pantā: attālums, tas, ka tās ir salas, to mazā teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, to atkarība no dažiem ražojumiem. Šie pastāvīgie ierobežojumi nozīmē, ka tālākie reģioni ir atkarīgi no izejvielām un enerģijas avotiem, tiem ir jāveido lielāki krājumi, vietējais tirgus ir mazs apvienojumā ar mazattīstītu eksporta darbību utt. Visi šie neizdevīgie konkurences apstākļi palielina ražošanas izmaksas un līdz ar to vietējo ražojumu pašizmaksu, kas, nepastāvot īpašiem pasākumiem, būtu mazāk konkurētspējīgi salīdzinājumā ar tiem, kas nāk no citām valstīm, pat ņemot vērā transporta izmaksas uz Francijas tālākajiem reģioniem. Tas apdraudētu vietējās ražošanas saglabāšanu. Tāpēc ir jāveic īpaši pasākumi, lai stiprinātu vietējo ražošanu, uzlabojot tās konkurētspēju.

               (3)Ar Padomes Lēmumu Nr. 940/2014/ES
                  13
                Francijai ir atļauts līdz 2021. gada 30. jūnijam vietējā ražojuma preču konkurētspējas atjaunošanas nolūkā paredzēt atbrīvojumus vai samazinājumus attiecībā uz ostu nodevu nodokli dažām precēm, ko ražo tālākajos reģionos – Martinikā, Gvadelupā, Franču Gviānā, Reinjonā un Majotā – un attiecībā uz kurām pastāv vietēja ražošana, ņemot vērā, ka ievērojams imports var kaitēt vietējās ražošanas saglabāšanai un ka papildu izmaksas sadārdzina vietējās ražošanas pašizmaksas salīdzinājumā ar citur ražotām precēm. Minētā lēmuma pielikumā ir sniegts to preču saraksts, kurām var piemērot nodokļa atbrīvojumus vai samazinājumus. Vietējā ražojuma un pārējām precēm piemērojamā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces nedrīkst pārsniegt attiecīgi 10, 20 vai 30 procentpunktus.

               (4)Francija lūdza no 2021. gada 1. jūlija saglabāt mehānismu, kas ir līdzīgs Lēmumā 940/2014/ES iekļautajam mehānismam. Tā norāda, ka iepriekš uzskaitītie neizdevīgie konkurences apstākļi joprojām pastāv, kā arī to, ka Lēmumā Nr. 940/2014/ES paredzētais nodokļa režīms ir ļāvis saglabāt un atsevišķos gadījumos attīstīt vietējo ražošanu, nav traucējis ārējo tirdzniecību un nav radījis pārmērīgu kompensāciju par papildu izmaksām, kas radušās uzņēmumiem.

               (5)Šajā sakarā Francija ir paziņojusi Komisijai par katru no pieciem tālākajiem reģioniem virkni tādu preču sarakstu, kurām Francija plāno piemērot atšķirīgas nodokļa likmes, starpībai esot līdz 20 vai 30 procentpunktiem, atkarībā no tā, vai tās ir vai nav ražotas vietēji. Tas neattiecas uz Francijas tālāko reģionu Senmartēnu.

               (6)Ar šo lēmumu tiek īstenoti Līguma 349. panta noteikumi un Francijai tiek atļauts piemērot atšķirīgas nodokļa likmes precēm, par kurām tās ir pamatojušas, pirmkārt, vietējās ražošanas faktu, otrkārt, ievērojama apmēra preču importu (tostarp no Francijas pamatteritorijas, kā arī citām dalībvalstīm), kas var kaitēt vietējās ražošanas saglabāšanai, un, visbeidzot, tādu papildu izmaksu esību, kas sadārdzina vietējās ražošanas pašizmaksu salīdzinājumā ar ievestajām precēm un pavājina vietējā ražojuma preču konkurētspēju. Atļautā nodokļu likmes starpība nedrīkst pārsniegt pamatotās papildu izmaksas.

               (7)Gadījumos, kad vietējās produkcijas tirgus daļa ir mazāka nekā 5 % vai ja importa daļa ir mazāka nekā 10 %, ir pieprasīti papildu pierādījumi, lai pierādītu visus vai daļu no šādiem apstākļiem: darbietilpīga ražošana, jauna ražošana vai papildu ražošana, kas paredzēta uzņēmuma produkcijas dažādošanai, stratēģiska ražošana vietējai attīstībai (piemēram, aprites ekonomikas, bioloģiskās daudzveidības uzlabošanas un vides aizsardzības jomā), inovatīva ražošana vai ražošana, kurai ir augsta pievienotā vērtība, tādu preču ražošana, kuru piegādes traucējumi no citām valstīm varētu apdraudēt attiecīgās teritorijas ekonomiku vai iedzīvotājus, piemēram, būvmateriāli un pārtikas produkti; ražošana, kas var pastāvēt tikai tad, ja tai ir dominējošs stāvoklis tirgū, ņemot vērā tālāko reģionu tirgu nelielo apjomu, veselības krīžu risināšanā nepieciešamu medicīnisko izstrādājumu un individuālo aizsardzības līdzekļu ražošana. Šo principu piemērošana ļaus īstenot Līguma 349. panta noteikumus, nepārsniedzot nepieciešamību un neradot nepamatotas priekšrocības vietējai ražošanai, lai neietekmētu Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu, tostarp saglabājot godīgu konkurenci iekšējā tirgū un valsts atbalsta politikas jomā.

               (8)Lai vienkāršotu un atvieglotu mazo uzņēmumu pienākumus, kā arī atbalstītu mazo uzņēmumu attīstību, atbrīvojumus no nodokļiem vai to samazinājumus piemēros visiem operatoriem, kuru gada apgrozījums ir 550 000 EUR vai vairāk. Operatoriem, kuru gada apgrozījums ir mazāks nekā šī robežsumma, ostu nodevu nodokli nepiemēro, tomēr šie operatori nevar atskaitīt iepriekš samaksāto nodokļa summu.

               (9)Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības tiesībām, nodokļa starpības piemērošana ir jāatceļ attiecībā uz visiem pārtikas produktiem, par kuriem tiek saņemts atbalsts, kas paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 228/2013
                  14
                III nodaļā. Minētā pasākuma mērķis ir novērst, ka saskaņā ar īpašo piegādes režīmu piešķirtā lauksaimniecības jomas finanšu atbalsta ietekme tiek anulēta vai samazināta ar augstāku nodokļu uzlikšanu subsidētajām precēm, piemērojot ostu nodevu nodokli.

               (10)Francijas tālāko reģionu sociālekonomiskās attīstības atbalsta mērķi, kas jau tika noteikti Lēmumā Nr. 940/2014/ES, ir apstiprināti ar prasībām attiecībā uz nodokļa mērķi. Šā nodokļa ieņēmumu iekļaušana Francijas tālāko reģionu nodokļu resursos un to piešķiršana šo reģionu ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģijai, kas sniedz ieguldījumu vietējās darbības veicināšanai, ir juridisks pienākums.

               (11)Lēmums Nr. 940/2014/ES ir jāgroza, lai tajā atļautās atkāpes piemērošanas termiņu pagarinātu par sešiem mēnešiem, proti, līdz 2021. gada 31. decembrim. Šim periodam būtu jāļauj Francijai transponēt šo lēmumu valsts tiesību aktos.

               (12)Režīma darbības ilgums būtu jānosaka uz sešiem gadiem, proti, līdz 2027. gada 31. decembrim. Lai Komisija varētu novērtēt, vai joprojām tiek izpildīti nosacījumi, kas pamato atkāpi, Francijai vēlākais līdz 2025. gada 30. septembrim būtu jāiesniedz Komisijai uzraudzības ziņojums. Tādēļ ir lietderīgi noteikt minētā ziņojuma vajadzīgo struktūru un saturu.

               (13)Lai izvairītos no jebkāda juridiska riska, ir nepieciešams, lai šo lēmumu piemērotu no 2022. gada 1. janvāra, savukārt ar Lēmumu Nr. 940/2014/ES atļautās atkāpes piemērošanas perioda pagarinājumam būtu jāstājas spēkā 2021. gada 1. jūlijā.

               (14)Šis lēmums neskar iespējamo Līguma 107. un 108. panta piemērošanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1. Atkāpjoties no Līguma 28., 30. un 110. panta, Francijai atļauj līdz 2027. gada 31. decembrim noteikt atbrīvojumus no ostu nodevu nodokļa vai tā samazinājumus attiecībā uz I pielikumā minētajām precēm, kuras ražo Gvadelupā, Franču Gviānā, Martinikā, Majotā un Reinjonā, kas Līguma 349. panta nozīmē ir Francijas tālākie reģioni. Minētie atbrīvojumi vai samazinājumi jāveic saskaņā ar attiecīgo tālāko reģionu ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģiju, ņemot vērā Savienības sistēmu, un tiem jāveicina vietējās darbības, nemainot tirdzniecības nosacījumus tādā mērā, ka tas būtu pretrunā kopīgajām interesēm.

               2. Attiecībā uz nodokļa likmi, ko piemēro līdzīgām precēm, kas nav ražotas attiecīgajos tālākajos reģionos, piemērotie atbrīvojumi vai samazinājumi, kas minēti 1. punktā, nedrīkst radīt starpību, kas pārsniedz:

               a) 20 procentpunktus par precēm, kas uzskaitītas I pielikuma a) daļā;

               b) 30 procentpunktus par precēm, kas uzskaitītas I pielikuma b) daļā.

               Francija apņemas nodrošināt, ka pielikumā minētajām precēm piemērotie atbrīvojumi vai samazinājumi nepārsniedz ne pamatotās papildu izmaksas, ne noteiktos procentpunktus, kas ir nepieciešams, lai saglabātu, veicinātu un attīstītu vietējo saimniecisko darbību.

               3. Francija piemēro 1. un 2. punktā minētos atbrīvojumus no nodokļiem vai nodokļu samazinājumus operatoriem, kuru gada apgrozījums ir vienāds ar vai lielāks nekā 550 000 EUR. Operatoriem, kuru gada apgrozījums ir mazāks nekā minētā robežsumma, ostu nodevu nodokli nepiemēro.

               2. pants

               1. panta 1. punktā minētās preces ir atlasītas, pamatojoties uz papildu ražošanas izmaksu esību, kas palielina vietējās ražošanas pašizmaksas salīdzinājumā ar citur ražotām precēm un apdraud vietējā ražojuma preču konkurētspēju.

               Tā var notikt, ja:

               (a)vietējās ražošanas tirgus daļa ir mazāka nekā 5 %;

               (b)vai ja tās tirgus daļa pārsniedz 90 %,

               Tika pieprasīti papildu pierādījumi, kas ļautu pierādīt visus vai daļu no šādiem apstākļiem:

               (1)darbietilpīga ražošana;

               (2)jauna ražošana vai papildu ražošana, kas paredzēta uzņēmuma produkcijas dažādošanai;

               (3)stratēģiska ražošana vietējai attīstībai;

               (4)inovatīva ražošana vai ražošana, kurai ir augsta pievienotā vērtība;

               (5)tādu preču ražošana, kuru piegādes traucējumi no citām valstīm varētu apdraudēt attiecīgās teritorijas ekonomiku vai iedzīvotājus;

               (6)ražojumi, kas var pastāvēt tikai tad, ja tiem ir dominējošs stāvoklis tirgū, ņemot vērā attālāko reģionu tirgu nelielo apjomu;

               (7)veselības krīžu risināšanā nepieciešamu medicīnisko izstrādājumu un individuālo aizsardzības līdzekļu ražošana.

               3. pants

               Precēm, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 228/2013 III nodaļā paredzētais īpašais piegādes režīms, Francijas iestādes piemēro tādu pašu nodokļu režīmu kā vietējā ražojuma precēm.

               4. pants

               Francija vēlākais līdz 2025. gada 30. septembrim iesniedz Komisijai uzraudzības ziņojumu, kas tai ļauj novērtēt, vai joprojām tiek izpildīti 1. pantā minētā nodokļu režīma piemērošanas nosacījumi. Uzraudzības ziņojumā iekļauj II pielikumā paredzēto informāciju.

               5. pants

               Lēmuma Nr. 940/2014/ES 1. panta 1. punktā datumu “līdz 2021. gada 30. jūnijam” aizstāj ar datumu “līdz 2021. gada 31. decembrim”.

               6. pants

               Šo lēmumu piemēro no 2022. gada 1. janvāra, izņemot 5. pantu, kuru piemēro no 2021. gada 1. jūlija.

               7. pants

               Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Lēmums Nr. 940/2014/ES (2014. gada 17. decembris) par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos (OV L 367, 23.12.2014., 1. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/1793 (2020. gada 16. novembris), ar ko groza Lēmuma Nr. 940/2014/ES par ostu nodevu nodokļa režīma Francijas tālākajos reģionos piemērošanas termiņu (OV L 402, 1.12.2020., 21.-22. lpp.).

                     (3)

                        Tiek lēsts, ka ieņēmumi, kas saistīti ar nodokļu uzlikšanu uzņēmumiem, kuru apgrozījums ir no 300 000 līdz 550 000 EUR, 2019. gadā bija tikai 1,22 miljoni EUR, kas ir aptuveni 0,1 % no kopējiem ostu nodevu nodokļa ieņēmumiem (1,2 miljardi EUR).

                     (4)

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits ir 222.

                     (5)

                        COM(2017)623 final.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu.

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu.

                     (9)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Vienotā tirgus pilnīgošana — plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” [COM(2015) 550 fināl], 4. lpp.

                     (10)

                        Tika konstatēti ļoti nedaudzi (kas atbilst 0,6 % no attiecināmajām precēm) pārmērīgas kompensācijas gadījumi (vidēji mazāk nekā 3 procentpunkti), ņemot vērā papildu izmaksu atjaunināto aprēķinu (2020. gadā).

                     (11)

                        Ziņojumā būtu jāiekļauj dati par 2019. gadu, lai noteiktu atsauces datus un ļautu Komisijai pārbaudīt režīma ietekmi laikposmā pēc 2021. gada. Ziņojumā pēc iespējas būtu jāiekļauj visjaunākie dati līdz 2024. gadam (ieskaitot).

                     (12)

                        OV C , , . lpp.

                     (13)

                        Padomes Lēmums Nr. 940/2014/ES (2014. gada 17. decembris) par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos (OV L 367, 23.12.2014., 1. lpp.).

                     (14)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts),ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 247/2006 (OV L 78, 20.3.2013., 23. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.3.2021
            COM(2021) 95 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priešlikums Padomes lēmums
            par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos un ar ko groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES
            {SWD(2021) 44 final}

               I PIELIKUMS

               To 1. pantā minēto preču saraksts, kurām atļauts piemērot ostu nodevu nodokļa starpību

               (a)A. Saraksts ar precēm, kas minētas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā saskaņā ar kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikāciju
                  1

               (1)Tālākais reģions – Gvadelupa

               0105 11, 0201, 0203, 0207, 0208, 0210 12 19, 0302, 0304, 0305 49 80, 0306, 0307 91, 0307 99, 0403, izņemot 0403 10, 0407, 0408, 0409, 0702, 0704, 0705 19, 0706 10 00 10, 0707 00 05, 0709 60 10, 0709 60 99, 0709 99 90, 0713, 0714, 0804 30 00, 0805 50 90, 0807 11, 0807 19, 0904 22 00, 0910 91, 1106, 1601, 1602, 1604 20, 1806 31, 1806 32 10, 1806 32 90, 1806 90 31, 1806 90 60, 1901 20, 1902 11, 1902 19, 2103 30 90, 2103 90 30, 2103 90 90, 2105, 2106, 2201 10 90, 2201 90, 2202 91, 2202 99, 2207 10, 2207 20 00, 2208 40, 2209 00 91, 2309 90, izņemot 2309 90 96 39, 2309 90 41 89
                  2
               , 2309 90 512, 2309 90 96 39 un 2309 90 96 952, 2505, 2517 10, 2523 29, 2712 10 90, 2804, 2806, 2811, 2814, 2828, 2833, 2834, 2836, 2853 00 10, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3208, 3209, 3303 00 90, 3304 99 00, 3305 10, 3401, 3402, 3406, 3808, 3820 00 00, 3917, izņemot 3917 10 10, 3919, 3920, 3923, 3925 30, 3926 90, 4407 11, 4407 21 līdz 4407 29, 4407 99, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4818, 4819 10 00, 4821 10, 4821 90, 4910, 4911 10, 6303 12, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6307 90 98, 6810, izņemot 6810 11 10, 7003 12 99, 7003 19 90, 7003 20, 7213 10, 7213 91 10, 7214 20, 7214 99 10, 7308 90 59, 7308 90 98, 7310 10, 7314 izņemot 7314 12, 7610 10, 7610 90 90, 7616 99 90, 8419 19, 8903 99 10, 8907 90 00, 9001 50, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9403 70 00, 9404 10, 9404 21, 9406 00 20, 9506 99 90.

               (2)Tālākais reģions – Franču Gviāna

               0105 11, 0201, 0203, 0204, 0206 10 95, 0206 10 98, 0206 30, 0206 80 99, 0207 11, 0207 12, 0207 13, 0207 41, 0207 43, 0209 10 90, 0209 90, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 99, 0302, 0303 59, 0303 89, 0304, 0305 31 00, 0305 39 90, 0305 44 90, 0305 49 80, 0305 52 00, 0305 53 90, 0305 54 90, 0305 59 85, 0305 64 00, 0305 69 80, 0306 17, 0406, 0408 99, 0702, 0704 90 10, 0709 60, 0805, 0807, 0810 90 75, 0901, izņemot 0901 10, 0904 11, 0904 12, 1106 20 90, 1601, 1602, 1604, 1605, 1806 31, 1806 32, 1806 90, 1905, 2005 99 80, 2008 99, izņemot 2008 99 47 90, 2008 99 48 19, 2008 99 48 99 un 2008 99 49 80, 2103, 2105, 2106 90 98, 2201, 2202, 2208 40, 2209 00 91, 2309 90, izņemot 2309 90 31 30, 2309 90 31 80, 2309 90 35, 2309 90 41 89, 2309 90 43, 2309 90 51, 2309 90 96 31, 2309 90 96 39, 2309 90 96 91 un 2309 90 96 95, 2505 10, 2517 10, 2523 29 00, 2828 90, 3204 17 00, 3208 20 90, 3208 90, 3209 10, 3402, 3809 91, 3824 50, 3919, 3920 51, 3923, izņemot 3923 10, 3923 40 un 3923 90, 3925, 3926 90, 4818, 4821 10, 4909, 4910, 4911, 6109, 6111 20 90, 6201 19 00, 6110 30 91, 6111 20 90, 6201 19 00, 6205, 6204 42 00, 6206, 6302 91 00, 6303 12, 6303 19, 6306 12, 6306 19, 6307 90 98, 6505 00 30, 6802 23, 6802 29, 6802 93, 6802 99, 6810, 6912 00, 7006 00 90, 7009, 7210, 7214 20, 7308 30, 7308 90, 7314, 7604, 7610 10, 7610 90, 7616 99, 7907, 8211, 8421 21 00 90, 8537 10, 9001 50, 9004 90, 9021 21, 9021 29, 9404 21, 9405 40, 9405 60.

               (3)Tālākais reģions – Martinika

               0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0203, 0207, 0208 10, 0210 11, 0210 12, 0210 19, 0210 20, 0210 99 49, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306, 0307, 0403, izņemot 0403 10, 0406 10, 0406 90 50, 0407, 0408, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604, 0702, 0704 90, 0705, 0706, 0707, 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 51 00, 0709 60, 0709 93 90, 0709 99, 0710, 0714, 0801 11, 0801 13 līdz 0801 18, 0803, 0804 30, 0804 40 00, 0804 50, 0805, 0807, 0809 10, 0809 40, 0810 30, 0810 90, 0813, 0910 91, 1106 20, 1601, 1602, 1604 20, 1605 10, 1605 21, 1702, 1704 90 61, 1704 90 65, 1704 90 71, 1806, 1902, 1904 10, 1904 20, 2005 99, 2103 30, 2103 90, 2104 10, 2105, 2106, 2201, 2202 10, 2202 91, 2202 99, 2208 40, 2309, izņemot 2309 90 96, 2505, 2517 10, 2523 21, 2523 29, 2710, 2711, 2804, 2806, 2811, 2814, 2828 10, 2828 90, 2836, 2853 90 10, 2903, 2907, 3101, 3102, 3103, 3104, 3105, 3204, 3205, 3206, 3207, 3208, 3209, 3303, 3305, 3401, 3402, 3406, 3808, 3820, 3824, 3907 61 00, 3919, 3920, 3921 11, 3921 19, 3923 10 90, 3923 21, 3923 29, 3923 30, 3924, 3926, 4012 11, 4012 12, 4012 19, 4401, 4407 21 līdz 4407 29, 4408, 4409, 4415 20, 4418 10, 4418 20, 4418 90, 4421 90, 4811, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 90, 4819, 4820, 4821, 4823, 4902, 4909, 4910, 4911 10, 6103, 6104, 6105, 6109 10, 6109 90 20, 6109 90 90, 6203, 6204, 6205, 6207, 6208, 6306 12, 6306 19, 6306 30, 6805, 6810, 6902, 6904 10, 7003 12, 7003 19, 7113 līdz 7117, 7213, 7214, 7217, 7225, 7308, 7314, 7610, 7616 91, 7616 99, 8418 69 00, 8419 19 00, 8708 99 97, 8716 40 00, 8901 90 10, 8902, 8903 99, 8907 90 00, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9021 21, 9021 29, 9403, 9404 10, 9404 21, 9405 60, 9406, 9506 99 90.

               (4)Tālākais reģions – Majota

               0105 11, 0105 12, 0105 15, 0201, 0204, 0206, 0207, 0302, 0303, 0304, 0305, 0407, 0702, 0704 90 90, 0705 19, 0707 00 05, 0709 30, 0709 60, 0709 93 10, 0709 99 10, 0714, 0801 11, 0801 12, 0801 19, 0803, 0804 30, 0805 10, 0905, 1513 11, 1513 19, 1806, 2106 90 92, 2201, 2309 90, izņemot 2309 90 96, 3301 29 11, 3301 29 31, 3917, 3923 90 00, 3924 90 00, 3925 10 00, 3926 90 92, 3926 90 97, 4401, 4403, 4407, 4409, 4418, 4820, 4821, 4902, 4909, 4910, 4911, 6904 10 00, 7003, 7005, 7210, 7216 61 90, 7216 91 10, 7308 30, 7308 90 98, 7312, 7314, 7326 90 98, 7606, 7610 10, 8301 40 90, 8310, 8421 21 00, 8716 80 00, 9021 10 10, 9406 00 31, 9406 00 38.

               (5)Tālākais reģions – Reinjona

               0105 11, 0105 12, 0105 13, 0105 15, 0207, 0208 10, 0208 90 30, 0208 90 98, 0209, 0301, 0302, 0303, 0304, 0305, 0306 11, 0306 31, 0306 91, 0307 59, 0403, 0405, izņemot 0405 10, 0406 10, 0406 90 91, 0407, 0408, 0409, 0601, 0602, 0603, 0604 90 91, 0604 90 99, 0703 10 19, 0703 20 00, 0709 60, 0710, 0711 90 10, 0801, 0803, 0804, 0805, 0806, 0807, 0808, 0809, 0810, 0811, 0812, 0813, 0901 21, 0901 22, 0904, 0909 31, 0910 11, 0910 12, 0910 30, 0910 91 10, 0910 91 90, 0910 99 99, 1101 00 15, 1106 20, 1108 14, 1302 19, 1516 20, 1601, 1602, 1604 14, 1604 19, 1604 20, 1605, 1702, 1704, 1806, 1901, 1902, 1903, 1904, 1905, 2001, 2002 90 11, 2004 10 10, 2004 10 91, 2004 90 50, 2004 90 98, 2005 10, 2005 20, 2005 40, 2005 59, 2005 99 10, 2005 99 30, 2005 99 50, 2006, 2007, izņemot 2007 99 97 10, 2008, izņemot 2008 19 19 80, 2008 30 55 90, 2008 40 51 90, 2008 40 59 90, 2008 50 61 90, 2008 60 50 90, 2008 70 61 90, 2008 80 50 90, 2008 97 59 90, 2008 99 49 80 un 2008 99 99 90, 2102 30 00, 2103 20, 2103 90, 2104, 2105, 2106 90, 2201, 2208 40, 2309 10, 2309 90, izņemot 2309 90 35 un 2309 90 96 95, 2501 00 91, 2710 19 81, 2710 19 83, 2710 19 87, 2710 19 91, 2710 19 99, 2710 19 94 līdz 2710 19 99, 2834 29 80, 3102 10 90, 3210, 3211, 3212, 3301 12, 3301 13, 3301 24, 3301 29, 3301 30, 3401 11, 3402, 3808 92, 3808 99, 3809, 3811 90, 3814, 3820, 3824, 3917, 3920, izņemot 3920 10, 3921 11, 3921 13, 3921 90 60, 3921 90 90, 3923, izņemot 3923 21, 3925 10, 3925 20, 3925 30, 3925 90 80, 3926 90, 4009, 4010, 4012, 4016, 440711, 440712, 4407 19, 4409 10, 4409 21, 4409 29, 4415 20, 4418, 4421, 4811, 4818 10, 4818 20 10, 4818 20 91, 4818 20 99, 4818 90 10, 4818 90 90, 4819 10, 4820, 4821, 4823 70, 4823 90, 4909, 4910, 4911 10, 4911 91, 4911 99, 6303 92 90, 6306, 6801, 6811 89, 7007 29, 7009, izņemot 7009 10, 7216 61 10, 7306 30 80, 7306 61 92, 7307 99 80, 7308, izņemot 7308 90, 7309, 7310 21 91, 7310 21 99, 7312 90, 7314, 7326, 7606, 7608, 7610, 7616 91, 7616 99 90, 8310, 8418 50, 8418 69, 8418 91, 8418 99, 8419 19, 8419 90 85, 8421 21 līdz 8421 29, 8511 40 00, 8511 50 00, 8511 90 00, 8537, 8707, 8708, 8902, 8903 99, 9001, 9004 10 10, 9004 90 10, 9004 90 90, 9021 21 90, 9021 29, 9401, izņemot 9401 10 un 9401 20, 9403, 9404 10, 9405, 9406, 9506 21, 9506 29, 9506 99 90, 9619.

               (b)Saraksts ar precēm, kas minētas 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā saskaņā ar kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikāciju

               (1)Tālākais reģions – Gvadelupa

               0403 10, 0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101, 1701, 1905, 2007, 2009, izņemot 2009 11 91 90, 2009 11 99 98, 2009 19 98 99, 2009 49 19 90, 2009 49 30 91, 2009 49 99 90, 2009 61 10 00, 2009 71 99 90, 2009 79 19 90, 2009 79 98 20, 2009 89 19 90, 2009 89 69 90, 2009 89 73 13, 2009 89 73 99, 2009 89 79 99, 2009 89 96 90, 2009 89 97 29, 2009 89 97 99, 2009 89 99 99, 2009 90 29 80, 2009 90 49 00, 2009 90 51 80, 2009 90 59 39, 2009 90 59 90 un 2009 90 97 00, 2202 10 00, 2202 99 19, 2203, 2208 70
                  3
               , 2208 903, 3925 10 00, 7009 91, 7009 92, 8421 21 00.

               (2)Tālākais reģions – Franču Gviāna

               0403, 1702, 2007, izņemot 2007 99 33 25 un 2007 99 35 25, 2009, izņemot 2009 11 99 98, 2009 31 19 99, 2009 39 39 19, 2009 39 39 99, 2009 49 30 91, 2009 49 30 99, 2009 89 97 99, 2009 49 99 90, 2009 81 99 90, 2009 89 36 90, 2009 89 97 99, 2009 90 29 80, 2009 90 59 90, 2009 90 97 00 un 2009 90 98 80, 2203, 2208 703, 4401 12 00, 4403 49, 4407 29, 4407 99 96, 4409 29 91, 4409 29 99, 4418 10, 4418 20, 4418 40, 4418 50, 4418 60, 4418 90, 4418 99, 4420 10, 9406 10 00, 9406 90 10, 9406 90 38.

               (3)Tālākais reģions – Martinika

               0403 10, 0901 21, 0901 22, 1006 30, 1006 40, 1101 00 11, 1101 00 15, 1701, 1901, 1905, 2006 00 10, 2006 00 35, 2006 00 91, 2007, izņemot 2007 10 99 15, 2007 99 33 15 un 2007 99 39 29, 2008, izņemot 2008 20 51, 2008 50 61 90, 2008 60 50 10, 2008 80 50 90, 2008 93 93 90, 2008 97 51 90, 2008 97 59 90, 2008 99 48 94, 2008 99 48 99, 2008 99 49 80 un 2008 99 99 90, 2009, izņemot 2009 11 99 96, 2009 11 99 98, 2009 19 98 99, 2009 29 99 90, 2009 39 39 19, 2009 39 39 99, 2009 49 30 91, 2009 49 30 99, 2009 49 91 90, 2009 69 51 10, 2009 79 11 91, 2009 79 11 99, 2009 89 97 99
                  4
               , 2009 89 99 994 un 2009 90 59 904, 2203, 2204 21, 2205, 2208 703, 2208 903, 2309 90 96, izņemot 2309 90 96 39, 3917, 3925, 7009 91, 7009 92, 7212 30, 8421 21 00.

               (4)Tālākais reģions – Majota

               0401, 0403, 0406, 2105, 2202, 3208, 3209, 3210, 3214 10 90, 3401, 3402, 9403 20 80, 9403 30, 9403 40, 9403 50, 9403 60, 9404 29 90.

               (5)Tālākais reģions – Reinjona

               0905 10, 1512 19, 1514 19 90, 1701, 2002 10, 2005 51 00, 2005 99 80, 2009, izņemot 2009 11 99 96, 2009 19 98 99, 2009 29 99 90, 2009 39 31 19, 2009 69 19 10, 2009 69 51 10, 2009 79 19 90, 2009 79 30 90, 2009 79 98 20, 2009 89 69 90
                  54, 2009 89 73 91, 2009 89 73 99, 2009 89 97 994, 2009 89 99 96, 2009 89 99 994, 2009 90 51 804 un 2009 90 594, 2202 10, 2202 99 19, 2203, 2204 21 79, 2204 21 80, 2204 21 83, 2204 21 84, 2204 29 83, 2204 29 84, 2206 00 59, 2206 00 89, 2208 70
                  63, 2208 903, 2402 20, 3208, 3209, 3214 10 90, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00, 7113, 7114, 7115, 7117, 7308 90, 9404 21 10, 9404 21 90, 9404 29 10, 9404 29 90.

               II PIELIKUMS

               Informācija, kas iekļaujama 4. pantā minētajā uzraudzības ziņojumā

               1.Aplēstās papildu ražošanas izmaksas. Francijas iestādes nosūta Komisijai kopsavilkuma ziņojumu, tajā iekļaujot datus, kas nepieciešami, lai novērtētu, vai pastāv papildu izmaksas, kas sadārdzina vietējās ražošanas pašizmaksu salīdzinājumā ar citur ražotajām precēm. Kopsavilkuma ziņojumā sniegtā informācija ietver vismaz šādu informāciju, ja šāda informācija ir pieejama, proti: resursu izmaksas, uzglabāšanas izmaksas (pārmērīga uzglabāšana un ilgāka realizācija), izmaksas, kas saistītas ar pārāk lielu aprīkojumu, papildu izmaksas, kas saistītas ar cilvēkresursiem un finansējumu. Šie dati jāiesniedz, sniedzot norādi vismaz uz harmonizētās sistēmas pozīciju preču katru kategoriju saskaņā ar kombinētās nomenklatūras pirmajiem četriem cipariem.

               Šajā ziņojumā ietver arī “preču specifikācijas”, kas attiecas uz papildu izmaksām, kuras joprojām periodiski rodas Francijai.

               2.Citas subsīdijas. Francijas iestādes nosūta Komisijai sarakstu ar visiem citiem atbalsta pasākumiem, lai segtu papildu ražošanas izmaksas, kas rodas operatoriem saistībā ar tālākajiem reģioniem – Martiniku, Gvadelupu, Francijas Gviānu, Majotu un Reinjonu.

               3.Ietekme uz valsts iestāžu budžetu. Francijas iestādes aizpilda 1. tabulu, sniedzot aplēsi par nodokļu kopējo summu (EUR), kas ir iekasēta un nav iekasēta, ņemot vērā ostu nodevu nodokļa atšķirīgās likmes piemērošanu.

               1. tabula

                        Gads*

                        2019. g.

                        2020. g.

                        2021. g.

                        2022. g.

                        2023. g.

                        2024. g.

                        Piezīmes**

                        Neiekasēti nodokļi1

                        Nodokļu ieņēmumi – imports2

                        Nodokļu ieņēmumi – vietējā ražošana3

               Tabulas piezīmes:

               (1)“Neiekasēti nodokļi”: nodokļa kopējā summa (EUR), kas nav iekasēta, ņemot vērā vietējām precēm piemēroto atšķirīgo nodokļa likmi (samazinājumi/atbrīvojumi). Preču līmenī to aprēķina, reizinot pārdotās vietējās produkcijas apjomu (izņemot eksportu) ar piemēroto atšķirīgo nodokļa likmi. Pēc tam rādītāju aprēķina, summējot rezultātus, kas iegūti par katru preci.

               (2)“Nodokļu ieņēmumi – imports”: kopējā ostu nodevu nodokļa summa (EUR), kas iekasēta par preču importu.

               (3)“Nodokļu ieņēmumi – vietējā ražošana”: kopējā ostu nodevu nodokļa summa (EUR), kas iekasēta par vietējo ražošanu.

               (*)
                     Informācija varētu nebūt pieejama par visiem norādītajiem gadiem.

               (**)
                     Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               4.Ietekme uz vispārējo ekonomikas sniegumu. Francijas iestādes aizpilda 2. tabulu par katru reģionu, sniedzot visus datus, kas atspoguļo atšķirīgo nodokļa likmju ietekmi uz minēto reģionu sociālekonomisko attīstību. Tabulā prasītie rādītāji attiecas uz to nozaru sniegumu, kuras gūst labumu no atšķirīgajām nodokļa likmēm salīdzinājumā ar šo tālāko reģionu vispārējo ekonomikas sniegumu. Ja daži rādītāji nav pieejami, ir jāsniedz papildu dati par ietekmi uz šo reģionu vispārējo ekonomisko sniegumu.

               2. tabula

                        Gads*

                        2019. g.

                        2020. g.

                        2021. g.

                        2022. g.

                        2023. g.

                        2024. g.

                        Piezīmes**

                        Reģionālā līmenī bruto pievienotā vērtība

                        -Nozares, uz kurām attiecas atšķirīgā nodokļa likme1

                        Vispārējā nodarbinātība reģionā

                        -Nozares, uz kurām attiecas atšķirīgā nodokļa likme1

                        Darbojošos uzņēmumu skaits

                        -Nozares, uz kurām attiecas atšķirīgā nodokļa likme1

                        Cenu līmeņa indekss – Francijas valsts pamatteritorija

                        Cenu līmeņa indekss – tālākie reģioni

               Tabulas piezīmes:

               (1)“Nozares, uz kurām attiecas atšķirīgā nodokļa likme”: ekonomikas nozares (NACE definīcija vai tamlīdzīgas nozares), kurās uz ražošanu galvenokārt (pēc ražošanas apjoma) attiecas atšķirīgā nodokļa likme.

               (*)
                     Informācija varētu nebūt pieejama par visiem norādītajiem gadiem.

               (**)
                     Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               5.Režīma specifikācijas. Francijas iestādes aizpilda 3. un 4. tabulu par katru preci (attiecīgi SH4, SH6, NC8 vai TARIC10) un katru gadu (no 2009. līdz 2024. gadam) par katru reģionu – Martiniku, Gvadelupu, Francijas Gviānu, Majotu un Reinjonu. Sarakstā ir iekļautas tikai preces, kas uz kurām attiecas nodokļa starpība.

               3. tabula Preču un piemēroto likmju identificēšana

                        Prece, uz kuru attiecas nodokļa starpība – muitas nomenklatūra (4, 6, 8 vai 10 cipari)

                        Gads

                        Ārējo ostu nodevu nodokļa likme1

                        Iekšējo ostu nodevu nodokļa likme2

                        Piemērotā nodokļa starpība3

                        Piezīmes*

                        2019. g.

                        2020. g.

                        2021. g.

                        2022. g.

                        2023. g.

               Tabulas piezīmes:

               (1)“Ārējā ostu nodevu nodokļa likme”: ostu nodevu nodokļa likme, ko piemēro importam.

               (2)“Iekšējā ostu nodevu nodokļa likme”: ostu nodevu nodokļa likme, ko piemēro vietējai ražošanai.

               (3)“Piemērotā nodokļa starpība”: starpība starp ostu nodevu nodokļa iekšējo un ārējo likmi.

               (*)
                     Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               4. tabula To preču tirgus daļa, uz kurām attiecas nodokļa starpība.

                        Prece, uz kuru attiecas atšķirīgā nodokļa likme – KN kods (4, 6, 8 vai 10 cipari) *

                        Gads

                        Apjoms1

                        Summa (EUR)2

                        Piezīmes**

                        vietējā ražošana

                        vienība

                        imports

                        Tirgus daļa*

                        vietējā ražošana

                        imports

                        Tirgus daļa*

                        2019. g.

                        2020. g.

                        2021. g.

                        2022. g.

                        2023. g.

               Tabulas piezīmes:

               (*)
                     Lai būtu iespējams salīdzināt datus, pirmajai slejai vajadzētu būt identiskai ar iepriekšējās tabulas sleju.

               (1)“Apjoms”: slejā “vienība” norādiet mērvienību (tonnas, hl, gabali utt.).

               (2)“Summa”: attiecībā uz importu tā sakrīt ar summu, kurai uzliek nodokli.

               (*)
                     “Tirgus daļa”: tirgus daļu aprēķina, atskaitot vietējo preču eksportu.

               (**)
                     Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               6.Pārkāpumi. Francijas iestādes sniedz informāciju par jebkādu administratīvu pārkāpumu izmeklēšanu, jo īpaši nodokļu krāpšanas vai kontrabandas gadījumos saistībā ar ostu nodevu nodokļa starpības mehānisma piemērošanu. Tās arī sniedz detalizētu informāciju, proti, tādu, kas ietver informāciju vismaz par lietas būtību, vērtību un laikposmu.

               7.Sūdzības. Francijas iestādes informē par sūdzībām, ko saņēmušas vietējās, reģionālās vai valsts iestādes par nodokļa starpības mehānisma piemērošanu ostu nodevu nodoklim (gan no mehānisma saņēmējiem, gan no uzņēmējiem, kas nav mehānisma saņēmēji).

                     (1)

                        I pielikums Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

                     (2)

                        Izņemot nebioloģiskus produktus.

                     (3)

                        Vienīgi preces uz pozīcijas 2208 40 ruma bāzes.

                     (4)

                        Ja preces Briksa vērtība pārsniedz 20.

                     (5)
                  4
                        Ja preces Briksa vērtība pārsniedz 20.

                     (6)
                  3
                        Vienīgi preces uz pozīcijas 2208 40 ruma bāzes.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 10.3.2021
            COM(2021) 112 final
            2021/0057(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Starptautiskajā tropu kokmateriālu padomē attiecībā uz 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem pagarināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Starptautiskajā tropu kokmateriālu padomē (turpmāk “ITTC”) saistībā ar 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem (turpmāk “2006. gada ITTA” vai “nolīgums”) ierosināto pagarināšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.2006. gada Starptautiskais nolīgums par tropu kokmateriāliem

               2006. gada ITTA mērķis ir veicināt no ilgtspējīgi apsaimniekotiem un likumīgā veidā izstrādātiem mežiem iegūtu tropu kokmateriālu starptautiskās tirdzniecības paplašināšanu un diversificēšanu un veicināt tropu kokmateriālu ieguves mežu ilgtspējīgu apsaimniekošanu. Eiropas Savienība ir 2006. gada ITTA līgumslēdzēja puse
                  1
               .

               2006. gada ITTA aizstāja 1994. gada ITTA, savukārt pirmais ITTA tika pieņemts 1983. gadā (“1983. gada ITTA”).

               2006. gada ITTA (pieņemts 2006. gadā) stājās spēkā 2011. gada 7. decembrī uz desmit gadiem. Tāpēc tā termiņš beigsies 2021. gada 6. decembrī, ja vien ITTC ar īpašu balsojumu nenolems to pagarināt, atkārtoti apspriest vai izbeigt saskaņā ar 2006. gada ITTA 44. panta 1. punktu. Saskaņā ar 44. panta 2. punktu 2006. gada ITTA var pagarināt uz sākotnēju piecu gadu termiņu un uz papildu trīs gadu termiņu.

               2.2.Starptautiskā tropu kokmateriālu padome

               Saskaņā ar 2006. gada ITTA 6. panta 1. punktu ITTC ir Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas
                  2
                (ITTO) augstākā iestāde. ITTO pārziņā ir aptuveni 80 % pasaules tropu mežu un vairāk nekā 90 % kokmateriālu un koksnes izstrādājumu tirdzniecības. ITTC sastāvā ir visi ITTO locekļi. ITTO ir divas locekļu kategorijas: ražotājvalstis un patērētājvalstis. Saskaņā ar 44. panta 1. punktu ITTC īpašā balsošanā var nolemt pagarināt, atkārtoti apspriest vai izbeigt 2006. gada ITTA, savukārt saskaņā ar 44. panta 2. punktu nolīgumu var pagarināt uz sākotnēju piecu gadu termiņu un uz papildu trīs gadu termiņu. Saskaņā ar 12. panta 1. punktu ITTC cenšas visus lēmumus pieņemt un visus ieteikumus sniegt vienprātīgi. Ja vienprātību nevar panākt, ITTC lēmumu par 2006. gada ITTA pieņem ar īpašu balsojumu saskaņā ar 44. panta 1. punktu. Saskaņā ar 2. panta 8. punktu “īpašā balsošana” ir balsošana, kurā “par” jābalso vismaz divām trešdaļām no balsojumā klātesošajām ražotājvalstīm un vismaz 60 % no balsojumā klātesošajām patērētājvalstīm, skaitot atsevišķi, ar noteikumu, ka minētās balsis nodod vismaz puse klātesošo ražotājvalstu, kas piedalās balsojumā, un vismaz puse klātesošo patērētājvalstu, kas piedalās balsojumā. Saskaņā ar 7. panta a) punktu ITTC var pieņemt lēmumus arī bez sanāksmes.

               ITTC locekļiem kopumā ir 2000 balsu (ražotājvalstīm un patērētājvalstīm katrai ir 1000 balsu). Ikgadējo iemaksu un balsu sadalījums starp šīm divām kategorijām ir vienāds. Katrā kategorijā atsevišķu locekļu iemaksas un balsis tiek aprēķinātas, pamatojoties uz tropu kokmateriālu tirdzniecību un – attiecībā uz ražotājvalstīm – uz tropu mežu apjomu valstī. ES maksā lielāko aprēķināto iemaksu daļu (Komisija maksā par visām dalībvalstīm) ITTO administratīvajā budžetā; tai ir lielākais balsu skaits (un lielākais patērētājvalstu skaits), un īpašā balsojuma gadījumā tā var izmantot bloķējošo mazākumu.

               2.3.Paredzētā 2006. gada ITTA pagarināšana

               ITTO saskārās ar nopietnām finansiālām problēmām, kas saistītas ar sekretariāta bijušās vadības komandas sliktiem līdzekļu ieguldījumiem, kā rezultātā 2012.–2015. gada periodā tika zaudēti 18 miljoni ASV dolāru.

               ITTO pašlaik ir finansiālās atveseļošanās sākumposmā, proti, tiek novērsti projektu un darbību finansiālie un administratīvie trūkumi un ir sākusies finanšu arhitektūras reforma. Jaunās finanšu arhitektūras izmēģinājuma posms ilgs līdz 2022. gadam.

               2006. gada ITTA pagarināšana dos ITTO un tās locekļiem pietiekamu laiku turpināt darbu pie organizācijas finanšu arhitektūras reformas, iespēju panākt ITTO pilnīgu finansiālo stabilitāti un izlemt, vai 2006. gada ITTA nākotnē būtu būtiski jāpārskata.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Paredzētais akts ir Padomes lēmums par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktu.

               Šā priekšlikuma mērķis ir panākt, ka Padome pilnvaro Komisiju Starptautiskajā tropu kokmateriālu padomē Savienības vārdā piekrist 2006. gada ITTA pagarināšanai un balsot par to.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               LESD 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Akts, kuru ITTC var nolemt pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0057 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Starptautiskajā tropu kokmateriālu padomē attiecībā uz 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem pagarināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem (2006. gada ITTA) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 2011/731/ES
                  4
               , un tas stājās spēkā 2011. gada 7. decembrī.

               (2)Ievērojot 2006. gada ITTA 44. panta 1. punktu, nolīgums ir spēkā desmit gadus pēc tā stāšanās spēkā – līdz 2021. gada 6. decembrim –, ja vien Starptautiskā tropu kokmateriālu padome, izmantojot īpašu balsošanu saskaņā ar 12. pantu, nepieņem lēmumu minēto nolīgumu pagarināt, atkārtoti apspriest vai izbeigt saskaņā ar minēto pantu.

               (3)Starptautiskā tropu kokmateriālu padome – Starptautiskās tropu kokmateriālu organizācijas (ITTO) augstākā iestāde, kurā saskaņā ar 2006. gada ITTA 6. pantu piedalās visi ITTO locekļi, – var saskaņā ar 44. panta 2. punktu nolemt pagarināt 2006. gada ITTA uz diviem termiņiem, proti, uz sākotnēju piecu gadu termiņu un uz papildu trīs gadu termiņu.

               (4)Starptautiskā tropu kokmateriālu padome pieņems lēmumu par 2006. gada ITTA pagarināšanu vai nu tās 57. sesijā, kas notiks 2021. gada novembrī, vai starpsesiju periodā, izmantojot procedūru lēmuma pieņemšanai bez sanāksmes.

               (5)2006. gada ITTA pagarināšana uz sākotnēju piecu gadu termiņu ir Eiropas Savienības interesēs, jo ITTO joprojām ir finansiālās atveseļošanās sākumposmā un finanšu arhitektūras reformēšanas procesā.

               (6)Būtu jānosaka Savienības nostāja Starptautiskajā tropu kokmateriālu padomē,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Eiropas Savienības nostāja Starptautiskajā tropu kokmateriālu padomē ir piekrist 2006. gada Starptautiskā nolīguma par tropu kokmateriāliem pagarināšanai uz sākotnēju piecu gadu termiņu un balsot par to.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        2007/648/EK: Padomes Lēmums (2007. gada 26. septembris), lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu 2006. gada Starptautisko tropu kokmateriālu nolīgumu (OV L 262, 9.10.2007., 6.–7. lpp.).

                     (2)

                        ITTO tika izveidota ar 1983. gada ITTA.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Padomes Lēmums 2011/731/ES (2011. gada 8. novembris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu 2006. gada Starptautisko nolīgumu par tropu kokmateriāliem (OV L 294, 12.11.2011., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.3.2021
            COM(2021) 116 final
            2021/0061(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā attiecībā uz saskaņotu upju informācijas pakalpojumu standartu pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) 2021. gada 15. aprīļa sanāksmē un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsesijas 2021. gada 2. jūnija sanāksmē saistībā ar paredzēto Eiropas upju informācijas pakalpojumu standarta (ES-RIS; 2021/1 izdevums) pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.CCNR un CESNI

               Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) ir starptautiska organizācija ar regulatīvām pilnvarām Reinas iekšzemes kuģošanas transporta jautājumos. CCNR puses ir četras ES dalībvalstis (Beļģija, Francija, Nīderlande un Vācija) un Šveice.

               Pārskatītā 1868. gada 17. oktobrī Manheimā parakstītā Konvencija par kuģošanu Reinā nosaka tiesisko regulējumu, kas reglamentē Reinas kā iekšzemes ūdensceļa izmantošanu kuģošanai un nosaka CCNR uzdevumus. Pašlaik piemērojamās konvencijas pamatā ir Konvencija, ar ko groza pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā, ko pieņēma 1963. gada 20. novembrī un kas stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī. CCNR plenārsēdes notiek divas reizes gadā. Tajās piedalās CCNR dalībnieku pārstāvji. Plenārsēde ir CCNR lēmumu pieņemšanas struktūra. Tā pieņem centrālās komisijas rezolūcijas. Katrai valstij ir viena balss, un lēmumus pieņem vienprātīgi. Rezolūcijas ir juridiski saistošas. ES nav CCNR locekle.

               CCNR 2015. gadā pieņēma rezolūciju, ar ko tika izveidota Eiropas komiteja kopēju standartu izstrādei iekšzemes kuģošanas jomā (Comité Européen pour l’élaboration de Standards dans le domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Tās uzdevums ir dažādu jomu tehnisko standartu pieņemšana, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi, vienota šo standartu un attiecīgo procedūru interpretācija, kā arī kuģošanas drošuma, vides aizsardzības vai citu kuģošanas jomas jautājumu apspriešana.

               CESNI sastāvā ir eksperti, kas pārstāv balsstiesīgās CCNR dalībvalstis, un katrai valstij ir viena balss. ES nav CESNI locekle. Tomēr ES tāpat kā citas starptautiskās organizācijas, kas risina jautājumus, kuri ietilpst CESNI darbības jomās, var piedalīties CESNI darbā bez balsstiesībām.

               2.2.Paredzētais CESNI un CCNR akts

               2021. gada 15. aprīļa sanāksmē CESNI pieņems Eiropas upju informācijas pakalpojumu standarta (ES-RIS, 2021/1 izdevums) pirmo izdevumu.

               2019. un 2020. gadā CESNI eksperti izstrādāja standarta ES-RIS 2021/1 projektu. Tas būs CESNI pieņemta RIS standarta pirmais izdevumus, un ar to izveido pamatu turpmākai ES-RIS pārskatīšanai. ES-RIS 2021/1 satur tehniskās specifikācijas jomās, ko reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. decembra Direktīva 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem
                  1
                un īstenošanas akti, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar minētās direktīvas 5. pantu. Īstenošanas aktos esošo tehnisko specifikāciju pamatā ir tehniskie principi, kas izklāstīti Direktīvas 2005/44 II pielikumā un kuros ņemts vērā darbs, ko šajā jomā veikušas attiecīgās starptautiskās organizācijas (piem., CCNR un ANO EEK). ES-RIS pirmajā izdevumā tehnisko specifikāciju saturs netika mainīts. Attiecīgie standarti ir pārņemti ES-RIS daļās un pielikumos, nevis tikai dotas atsauces uz ANO EEK publicētajiem dokumentiem. Turklāt ES-RIS 2021/1 satur Testa standartu iekšzemes AIS 2021/3.0, ko CESNI pieņēma 2020. gada 13. oktobrī un kas bija Padomes Lēmuma (ES) 2020/1508
                  2
                priekšmets.

               ES-RIS 2021/1 attiecas uz šādiem RIS tehniskajiem standartiem:

               I daļa. Elektronisko karšu attēlošanas un informācijas standartsistēmas iekšzemes kuģošanai

               II daļa. Kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas standarts iekšzemes kuģošanai

               III daļa. Iekšzemes AIS kuģu aprīkojuma ekspluatācijas un veiktspējas prasības, testa metodes un vajadzīgie testa rezultāti (Testa standarts iekšzemes AIS)

               IV daļa. Elektronisko kuģu ziņojumu standarts iekšzemes kuģošanai

               V daļa. Standartpaziņojumi kapteiņiem

               ES-RIS tiks regulāri atjaunināts, ņemot vērā CESNI darba grupu darbu. ES-RIS ir regulāri jāatjaunina, lai:

               –uzturētu augstu iekšzemes kuģošanas drošumu,

               –sekotu tehnikas attīstībai,

               –nodrošinātu saderību ar ES tiesisko regulējumu un starptautiskajām prasībām.

               2020. gada 13. oktobra sanāksmē CESNI komiteja nolēma ES-RIS 2021/1 pieņemt 2021. gada 15. aprīļa sanāksmē. Gaidāms, ka pirms minētās 2021. gada 15. aprīļa sanāksmes standartu projektā tiks izdarītas tikai nelielas izmaiņas. ES-RIS 2021/1 publicēs speciālā tīmekļa vietnē (cesni.eu). Visām ES dalībvalstīm ir (aizsargāta) piekļuve iepriekšminētajam standartu projektam.

               ES-RIS 2021/1 ietvertās tehniskās specifikācijas atbilst tehniskajām specifikācijām, kas jau ir pieņemtas Direktīvas 2005/44 tiesiskajā regulējumā
                  3
               .

               CCNR pieņems rezolūciju, ar ko groza CCNR noteikumus, lai iekļautu atsauci uz ES-RIS 2021/1.

               Lai nodrošinātu konsekvenci divos spēkā esošajos juridiskajos režīmos par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (Reina un ES), attiecīgos standartus ir lietderīgi saskaņot. Tā kā attiecīgie ES tiesību akti jau ir spēkā, CCNR noteikumi atsauksies uz ES-RIS 2021/1 no 2022. gada 25. aprīļa. Šis datums sakrīt ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2019/1744 piemērošanas sākuma dienu, un tas ir jaunākais īstenošanas akts, kurš stāsies spēkā saskaņā ar Direktīvu 2005/44.  Tādējādi tiks nodrošināta īstenošanas grafika saskaņošana.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Savienības nostāja ir vajadzīga tāpēc, ka paredzēto aktu priekšmets skar jomu, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, un ir jānodrošina, ka tādu lēmumu pieņemšanā, ar kuriem nosaka standartus saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS), ES intereses ir pienācīgi ņemtas vērā. Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Eiropas Savienībai ir ekskluzīva ārējā kompetence jomās, uz kurām attiecas šie standarti, jo tie var ietekmēt kopīgus ES noteikumus. Dalībvalstis izveido RIS atbilstoši Direktīvas 2005/44 4. pantam, ievērojot tehniskās specifikācijas, kas izklāstītas īstenošanas aktos, kurus Komisija pieņēmusi saskaņā ar minētās direktīvas 5. pantu. Attiecīgo standartu projekta saturu ir paredzēts pilnībā saskaņot ar standartiem, kas pašlaik iekļauti saistošajās ES tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Direktīvu 2005/44 un iekļautas Īstenošanas regulā (ES) 2018/2032, 2018/1973, 2019/838 un 2019/1744. Minētie standarti ir saistīti ar tehniskajām specifikācijām saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem, kuras, ievērojot Direktīvas 2005/44/EK 3. apsvērumu, būtu jāņem vērā, ja saskaņā ar minētās direktīvas 5. pantu tiek pieņemtas saistošas tehniskās specifikācijas.

               ES-RIS izstrāde tika intensīvi gatavota CESNI ekspertu līmenī. Šajā saistībā notika apspriešanās ar ļoti plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku. Standartu izstrādes laikā CESNI līmenī notika šādas tehniskās sanāksmes:

               –darba grupas sanāksmes (2019. gada 13.–14. februāris, 2019. gada 11.–12. decembris, 2020. gada 1.–2. aprīlis, 2020. gada 23.–26. jūnijs, 2020. gada 2.–3. septembris) un

               –komitejas sanāksme (2020. gada 13. oktobris).

               Šīs sanāksmes ļāva panākt vienošanos ekspertu līmenī par saskaņotu upju informācijas pakalpojumu standartiem.

               Ierosinātā Savienības nostāja ir pieņemt ES-RIS 2021/1, jo ar to tiek veicināts augstākais drošuma līmenis iekšzemes kuģošanā, ievērota tehnikas attīstība šajā nozarē un nodrošināta upju informācijas pakalpojumu savietojamība Eiropā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, kuros nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle, vai nolīguma puse
                  4
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  5
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Gan CESNI, gan CCNR ir struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku nolīgumu.

               Lai gan CESNI pieņemtie noteikumi paši par sevi nav saistoši, CCNR dalībniekiem tie kļūs saistoši brīdī, kad CCNR grozīs savu tiesisko regulējumu saistībā ar RIS tehniskajām specifikācijām, atsaucoties uz CESNI pieņemtajiem standartiem un padarot šos standartus par obligātiem pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā piemērošanas jomā. Reinas noteikumu saistošais spēks CCNR dalībniekiem izriet no 1868. gada 17. oktobra Manheimas konvencijas
                  6
                noteikumiem.

               Turklāt ES-RIS 2021/1 un tā turpmākās redakcijas ir akti ar juridiskām sekām LESD 218. panta 9. punkta piemērošanas nolūkā, jo tie var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu. Direktīvas 2005/44 5. pants pilnvaro Komisiju pieņemt tehniskās vadlīnijas un tehniskās specifikācijas, ar kurām atbalsta RIS un nodrošina šo pakalpojumu sadarbspēju. Direktīvas 3. apsvērumā noteikts, ka drošības apsvērumu dēļ un nolūkā veikt saskaņošanu Eiropas mērogā šādu kopīgu prasību un tehnisko specifikāciju saturs būtu jāizstrādā, pamatojoties uz darbu, ko šajā jomā ir veikušas attiecīgās starptautiskās organizācijas, jo īpaši Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) un ANO Eiropas Ekonomikas komisija (ANO EEK).

               ES-RIS 2021/1 saturēs tehniskās specifikācijas, kas atbildīs tām, kuras līdz šim pieņemtas saskaņā ar Direktīvas 2005/44 5. pantu. Tehniskās specifikācijas, kas saskaņā ar Manheimas konvenciju piemērojamas RIS, tiks saskaņotas ar tām specifikācijām, kuras pieņemtas saistībā ar Direktīvu 2005/44, un turpmākajām ES-RIS 2021/1 redakcijām būs tieša ietekme uz Savienības acquis šajā jomā.

               Rezolūcija, kas jāpieņem CCNR un ar ko grozīs CCNR noteikumus, lai iekļautu atsauci uz ES-RIS 2021/1, CCNR pusēm būs juridiski saistošs akts. Tomēr ar to netiks papildināta vai grozīta Manheimas konvencijas iestāžu sistēma.

               Tāpēc ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI un CCNR, lai pieņemtu saskaņotu upju informācijas pakalpojumu standartus.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo transporta politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 91. panta 1. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0061 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā attiecībā uz saskaņotu upju informācijas pakalpojumu standartu pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pārskatītā Konvencija par kuģošanu Reinā, kas parakstīta Manheimā 1868. gada 17. oktobrī, grozīta ar Konvenciju, ar ko groza pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā, kura parakstīta Strasbūrā 1963. gada 20. novembrī, stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 1. pantu Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) var grozīt tās tiesisko regulējumu saistībā ar upju informācijas pakalpojumiem (RIS), izdarot atsauces uz Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) pieņemtiem standartiem un padarot tos obligātus pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā piemērošanas jomā.

               (3)CESNI tika izveidota 2015. gada 3. jūnijā CCNR ietvaros nolūkā izstrādāt tehniskos standartus dažādām iekšzemes ūdensceļu jomām, īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi.

               (4)Ar Savienības darbībām iekšzemes kuģošanas nozarē būtu jānodrošina vienveidība to Savienībā piemērojamo tehnisko specifikāciju izstrādē, kuras attiecas uz Savienībā izmantojamiem RIS.

               (5)Lai iekšzemes ūdensceļos nodrošinātu efektīvu transportu un drošu kuģošanu, ir svarīgi, ka RIS ir savietojami un, cik iespējams, saskaņoti dažādos juridiskajos režīmos Eiropā.

               (6)CESNI 2021. gada 15. aprīļa sanāksmē pieņems Eiropas upju informācijas pakalpojumu standartu (ES-RIS) 2021/1.

               (7)ES-RIS 2021/1 nosaka vienotas tehniskās specifikācijas un standartus, ar kuriem atbalsta RIS un nodrošina šo pakalpojumu sadarbspēju. Minētās tehniskās specifikācijas un standarti sakrīt ar tiem, kuru pieņemšana ir noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK
                  7
               , jo īpaši šādās jomās: elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmas iekšzemes kuģošanai, elektroniskie kuģu ziņojumi, paziņojumi kapteiņiem, kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmas un to iekārtu savietojamība, kuras ir nepieciešamas RIS izmantošanai.

               (8)RIS tehnisko specifikāciju pamatā ir tehniskie principi, kuri izklāstīti Direktīvas 2005/44/EK II pielikumā un kuros ņemts vērā darbs, ko šajā jomā veikušas attiecīgās starptautiskās organizācijas.

               (9)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI, jo ES-RIS 2021/1 varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, saistošās tehniskās specifikācijas, kuras pieņemtas saskaņā ar Direktīvu 2005/44/EK.

               (10)CCNR 2021. gada 2. jūnija plenārsēdē pieņems rezolūciju, ar ko grozīs CCNR noteikumus, lai iekļautu atsauci uz ES-RIS 2021/1. Tāpēc ir lietderīgi arī noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CCNR.

               (11)Savienība nav ne CCNR, ne CESNI locekle. Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir minēto struktūru locekles,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) 2021. gada 15. aprīļa sanāksmē, ir piekrist Eiropas upju informācijas pakalpojumu standarta (ES-RIS) 2021/1 pieņemšanai.

               2.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdē, kurā lemj par upju informācijas pakalpojumiem, ir atbalstīt visus priekšlikumus, ar kuriem CCNR noteikumus saskaņo ar attiecīgajiem ES-RIS 2021/1 noteikumiem.

               2. pants

               1.Šā lēmuma 1. panta 1. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CESNI locekles.

               2.Šā lēmuma 1. panta 2. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CCNR locekles.

               3. pants

               Par nenozīmīgām tehniskām izmaiņām 1. pantā noteiktajās nostājās var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/44/EK (2005. gada 7. septembris) par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/1508 (2020. gada 12. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI) un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā (CCNR) attiecībā uz iekšzemes ūdensceļu kuģu tehnisko prasību standartu pieņemšanu (OV L 345, 19.10.2020., 6. lpp.).

                     (3)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2032 (2018. gada 20. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 416/2007 par tehniskajām specifikācijām paziņojumiem kapteiņiem (OV L 332, 28.12.2018., 1.–181. lpp.);
                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1973 (2018. gada 7. decembris), ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 909/2013 par iekšzemes navigācijai paredzētās elektronisko karšu attēlošanas un informācijas sistēmas (iekšzemes ECDIS) tehniskajām specifikācijām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/44/EK (OV L 324, 19.12.2018., 1.–44. lpp.);
                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/838 (2019. gada 20. februāris) par kuģošanas līdzekļu lokalizācijas un līdzsekošanas sistēmu tehniskajām specifikācijām un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 415/2007 (OV L 138, 24.5.2019., 31.–69. lpp.);
                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/1744 (2019. gada 17. septembris) par tehniskajām specifikācijām elektroniskiem kuģu ziņojumiem iekšzemes navigācijā un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 164/2010 (OV L 273, 25.10.2019., 1.–182. lpp.).

                     (4)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (5)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (6)

                        Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, grozīta 1963. gada 20. novembrī.

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/44/EK (2005. gada 7. septembris) par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.).