               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.10.2018
            COM(2018) 667 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā arGrieķijas pieteikumu EGF/2018/003 EL:ItalicAttica publishing

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”).

               2.Grieķija 2018. gada 22. maijā iesniedza pieteikumu EGF/2018/003 EL/Attica publishing, lai no EGF saņemtu finansiālu ieguldījumu pēc NUTS 2. līmeņa Aττική (Atikas) reģionā (EL30) Grieķijā notikušas darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                saimnieciskās darbības nozarē, kura klasificēta NACE 2. redakcijas 58. nodaļā (Izdevējdarbība).

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2018/003 EL/Attica publishing

                        Dalībvalsts

                        Grieķija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Aττική (Atika) (EL30)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2018. gada 22. maijs

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2018. gada 22. maijs

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2018. gada 1. augusts

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2018. gada 12. septembris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2018. gada 24. oktobris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        3

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        58. nodaļa (Izdevējdarbība)

                        Pārskata periods (deviņi mēneši)

                        2017. gada 29. maijs — 2018. gada 28. februāris

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits

                        550

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        550

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        550

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        3 697 500

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                        150 000

                        Kopējais budžets (EUR)

                        3 847 500

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        2 308 500

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2018/003 EL/Attica publishing Grieķija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t. i., 2018. gada 22. maijā. Komisija tajā pašā datumā apstiprināja, ka iesniegumu ir saņēmusi, un divu nedēļu laikā no datuma, kurā Komisijas rīcībā bija pieteikuma tulkojums, t.i., 2018. gada 1. augustā, pieprasīja papildu informāciju no Grieķijas. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas jeb 2018. gada 1. augusta. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāpabeidz izvērtēt pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2018. gada 24. oktobrī.

               Pieteikuma atbalsttiesīgums

               Intervences kritēriji

               5.Grieķija iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kuri darbojas vienā ekonomikas nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. NUTS 2. līmeņa reģionā Aττική (Atika) (EL30) NACE 2. redakcijas 58. nodaļā (Izdevējdarbība) klasificētajā ekonomikas nozarē tika atlaisti 550 darba ņēmēji.

               6.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2017. gada 29. maija līdz 2018. gada 28. februārim.

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               7.Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Uzņēmumi

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        “Lambrakis Press SA” (DOL)

                        324

                        “Ethnos Publications SA”

                        185

                        “Pegasus Magazines Publications”

                        41

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 3

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        550

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               8.Pārskata periodā visi atlaišanas gadījumi tika aprēķināti no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējiem par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 550.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009

               10.Lai darba ņēmēju atlaišanu sasaistītu ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009, Grieķija argumentē, ka laikposmā no 2008. līdz 2016. gadam faktiskais Grieķijas IKP uz vienu iedzīvotāju samazinājies par 25 % (no EUR 22 600 līdz EUR 17 000) un bezdarba līmenis pieaudzis par gandrīz 16 procentpunktiem (no 7,8 % līdz 23,6 %).

               IKP uz vienu iedzīvotāju tūkstošos EUR
                  (2005. — 2016., salīdzināmās 2010. gada cenas)

                        ES28

                        Grieķija

               Avots: INE GSEE
                  6
               , balstoties uz AMECO
                  7
                datiem.

               Kopējais bezdarba līmenis (%)
               − Ekonomiski aktīvie iedzīvotāji (procentos) −

                        ES28

                        Grieķija

               Avots: Eurostat
                  8
               .

               11.Turklāt, lai veiktu ārējā parāda maksājumus, kopš 2008. gada Grieķijas valdība īsteno tādus nepopulārus pasākumus kā nodokļu likmju palielināšana, valsts izdevumu racionalizācija un darbinieku algu samazināšana publiskajā sektorā. Arī privātajā sektorā algas ir samazinājušās, mēģinot palielināt Grieķijas ekonomikas konkurētspēju.

               12.Laikposmā no 2008. gada janvārim līdz 2018. gada janvārim ES dalībvalstīs minimālā darba alga palielinājās. Vienīgi Grieķijā ar likumu noteiktā minimālā darba alga samazinājās par 14 %.

               Minimālā darba alga
                  (2008. gada janvāris un 2018. gada janvāris)

                        Minimālā darba alga (EUR mēnesī)

                        Vidējās ikgadējās izmaiņas (%)

                        Bulgārija

                        Lietuva

                        Rumānija

                        Latvija

                        Ungārija

                        Horvātija (*)

                        Čehijas Republika

                        Slovākija

                        Igaunija

                        Polija

                        Portugāle

                        Grieķija

                        Malta

                        Slovēnija

                        Spānija

                        Apvienotā Karaliste

                        Vācija (*)

                        Francija

                        Beļģija

                        Nīderlande

                        Īrija

                        Luksemburga

                        1. grupa

                        2. grupa

                        3. grupa

                        Minimālā darba alga, 2008. gada janvāris (kreisās puses skala)

                        Minimālā darba alga, 2018. gada janvāris (kreisās puses skala)

                        Vidējās ikgadējās izmaiņas, 2008. gada janvāris līdz 2018. gada janvāris (labās puses skala)

                        Piezīme. Dānija, Itālija, Kipra, Austrija, Somija un Zviedrija: ar likumu noteiktā minimālā darba alga neeksistē.

                        (1) 2008. gada janvāra vietā 2008. gada jūlijs.

                        (2) Dati par 2008. gada janvāri un vidējām ikgadējām izmaiņām nav pieejami.

                        Avots: Eurostat (tiešsaistes datu kods earn_mw_cur).

               13.Pēc 2016. gada 2. ceturkšņa darbaspēka apsekojuma datiem to darba ņēmēju/algotu darbinieku daudzums procentos, kuri mēnesī saņem mazāk par EUR 700, laikā no 2009. līdz 2016. gadam pieaudzis par vairāk nekā 26 procentpunktiem (no 13,1 % līdz 38,8 %), savukārt to darba ņēmēju/algotu darbinieku daudzums, kuri saņem vairāk nekā EUR 700, samazinājies visās algu grupās
                  9
               .

               Algu izmaiņas Grieķijas privātajā sektorā
                  (2009. — 2016.)

               (*) Nezina vai nav atbildējuši

               Avots: INE/GSEE, balstoties uz ELSTAT, Darbaspēka apsekojums (2009. gada 2. ceturksnis un 2016. gada 2. ceturksnis)
                  10
               .

               14.Augošā bezdarba līmeņa un samazinošos algu dēļ Grieķijā mājsaimniecības ieņēmumi aizvien samazinājušies kopš ekonomikas un finanšu krīzes sākuma 2008. gadā. Šīs samazināšanās tiešās sekas bija patēriņa kritums. Laikā no 2008. līdz 2013. gadam Grieķijā mājsaimniecības patēriņa līmenis nemitīgi samazinājās un kopš tā brīža tas ir zems. Mājsaimniecības lielā mērā atteikušās no visiem nebūtiskajiem izdevumiem un samazinājušas atsevišķus būtiskos izdevumus.

               Mājsaimniecības ienākumi un patēriņš EUR
                  (Grieķija 2008. gada 4. ceturksnis — 2016. gada 2. ceturksnis, salīdzināmās 2010. gada cenas)

                        Pieejamie ienākumi

                        Patēriņš

               Avots: INE GSEE
                  11
               , balstoties uz Eurostat datiem.

               15.Laikā no 2011. līdz 2017. gadam Grieķijā strauji kritās dienas preses un pārējo periodisko izdevumu tirdzniecības apjoms. Pārdoto laikrakstu daudzums samazinājās no 144 miljoniem eksemplāru 2011. gadā līdz 57 miljoniem 2017. gadā, bet žurnālu — no 60 miljoniem eksemplāru līdz 23 miljoniem. Nemitīgais kritums ir ekonomikas un finanšu krīzes sekas, un tā līdz ar straujo digitālo attīstību, kura pārveido izdevējdarbības nozari, joprojām ietekmē Grieķijas ekonomiku (samazināti mājsaimniecības ienākumi, augsts bezdarba līmenis u.c.).

               Dienas preses un citu periodisko izdevumu tirdzniecība 2012. — 2017. gadā
                  % gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        Dienas prese
                           (laikraksti)

                        -18,9

                        -10,5

                        -8,9

                        -10,7

                        -15,9

                        -19,6

                        Periodiskie izdevumi
                           (žurnāli)

                        -22

                        -15,0

                        -7,3

                        -19,8

                        -9,0

                        -15,4

               Avots: IBHS, balstoties uz ELSTADT veikto dienas preses un citu periodisko izdevumu 2017. gada pētījumu
                  12
               .

               16.Pašreizējais pieteikums seko pieteikumam EGF/2014/018 GR Attica publishing. Tolaik sniegtie argumenti joprojām ir spēkā.

               17.Uz izdevējdarbības nozari līdz šim attiecas arī trīs citi EGF pieteikumi, no kuriem visi pamatoti ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi
                  13
               .

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               18.Iztirzāto darba atņēmēju atlaišanu izraisījušie notikumi ne tikai krietni samazinājuši piemēram tādu lielo reklāmdevēju izdevumus par reklāmām kā autoražotāji un bankas, bet arī bijuši par iemeslu dienas preses un citu periodisko izdevumu tirdzniecības apjoma kritumam, turklāt abu iemesls ir ekonomikas lejupslīde. Tirdzniecības apjoma krišanās ir saistīta ar to, ka lasītāji no drukātās preses pārorientējas uz elektronisko presi tās satura vieglās pieejamības un zibenīgās reakcijas dēļ, tomēr pārorientēšanās iemesls rodams arī faktā, ka laikrakstu digitālā versija lielākoties pieejama par velti (64 % respondentu, kuri piedalījās aptaujā “par elektronisko plašsaziņas līdzekļu ietekmi uz lasītāju paradumu izmaiņām” apstiprināja, ka pretstatā līdzšinējiem paradumiem drukātu informāciju viņi vairs neizvēlas izmaksu dēļ
                  14
               ).

               19.Izdevniecībām dzīvotspējas ziņā radās lielas problēmas, jo krīzes laikā to apgrozījums pasliktinājās. Laikā no 2005. līdz 2014. gadam izdevējdarbības nozares apgrozījums samazinājās par 56,4 %. Pēdējo trīs gadu laikā apgrozījums ir samazinājies par 14,3 % 2015. gadā, par 8,3 % 2016. gadā un par 19,5 % 2017. gadā, tā atspoguļojot par reklāmu un tirdzniecību gūto ieņēmumu kritumu. Grūtības saņemt aizdevumus un skaidras naudas trūkums, kas bija Grieķijas ekonomikas recesijas blakusparādības, pievienojās pārējām izdevējdarbības nozares uzņēmumu grūtībām, un tā rezultātā tika pārtraukta darbība, uzņēmumi tika likvidēti un darba ņēmēji — atlaisti.

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               20.Visi darbinieku atlaišanas gadījumi notika Atikā. Gaidāmā ietekme uz teritoriju ir saistīta ar darbvietu trūkuma un lielā darba meklētāju skaita izraisītām grūtībām atrast citu darbvietu, it īpaši ilgtermiņā.

               21.Lai gan Grieķijā bezdarba līmenis kopš 2014. gada, kurā tas bija visaugstākais (27,2 %), kritās, 2018. gada janvārī bezdarba līmenis joprojām pārsniedza 20 %
                  15
                un ilgstošs bezdarbs (>12 mēneši) atbilda 55,2 % no kopējā bezdarba rādītāja
                  16
               .

               22.Atikā bezdarba līmenis atbilst 34,7 % no Grieķijas kopējā bezdarba līmeņa un 36 % no ilgstoša bezdarba. Turklāt šajā reģionā ilgstošu darba meklētāju skaits atbilst 57,4 % no kopējā darba meklētāju skaita (par diviem procentpunktiem vairāk nekā valsts vidējais rādītājs)
                  17
               .

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               23.Paredzams, ka pasākumos piedalīsies visi 550 atlaistie darba ņēmēji. Šos darba ņēmējus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi.

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums

                        Vīrieši

                        320

                        (58,18 %)

                        Sievietes

                        230

                        (41,82 %)

                        Valstspiederība

                        ES valstspiederīgie

                        549

                        (99,82 %)

                        nav ES valstspiederīgie

                        1

                        (0,18 %)

                        Vecuma grupa

                        15–24 gadi

                        3

                        (0,55 %)

                        25–29 gadi

                        6

                        (1,09 %)

                        30–54 gadi

                        460

                        (83,63 %)

                        55–64 gadi

                        80

                        (14,55 %)

                        vecāki par 64 gadiem

                        1

                        (0,18 %)

               Ierosināto darbību atbalsttiesīgums

               24.Atlaistajiem darba ņēmējiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības.

               –Profesionālā orientācija. Šis papildu pasākums tiks piedāvāts visiem dalībniekiem, un tas sastāv no individuālām sesijām (izņemot vispārīgu informatīvu sesiju, kas notiks plašā lokā), kuras aptver šādus posmus.

               1. Vispārīga informācija. Pirmais darba ņēmējiem paredzētais pasākums sniedz pamatinformāciju par projektu un viņu kā dalībnieku izredzēm.

               2. Uzņemšana un reģistrācija. Tas aptver informāciju par pieejamajiem pakalpojumiem un apmācības programmām un par prasībām pret prasmēm un apmācībām.

               3. Personiskās un profesionālās atbilstības dokuments. Tas paredzēts, lai palīdzētu apzināt savas prasmes un trūkumus, iespējas saistībā ar savām interesēm un izveidot reālistisku karjeras plānu. Pēc izvērtēšanas tiek izveidots personiskās un profesionālās atbilstības dokuments, kurā dots individuālais projekts un rīcības plāns.

               4. Atbalsts darba meklēšanā un karjeras attīstības atbalsts. Tas ietver šādus elementus: 1) apmācību tādos horizontālos jautājumos kā sociālo prasmju pilnveidošana, pielāgošanās jaunām situācijām un lēmumu pieņemšana; 2) atbalstu darba meklēšanā, tostarp informāciju par pieejamajām darbvietām, aktīvu vietējo un reģionālo nodarbinātības iespēju izpēti, darba meklēšanas paņēmienus, kā arī apmācību, kas saistīta ar CV un pavadvēstules izstrādi un sagatavošanos darba pārrunām; 3) karjeras attīstības atbalstu. Konsultanti nodrošinās profesionālo orientāciju atlaistajiem darba ņēmējiem, orientējot viņus uz konkrētiem darba piedāvājumiem.

               5. Nodarbinātības ievirze. Konsultanti palīdzēs darba ņēmējiem viņu apmācību programmas un individuālā plāna, kas saistīts ar reintegrāciju nodarbinātībā, īstenošanas laikā. Uzņēmējdarbības izveidošanā ieinteresētie dalībnieki šā posma ietvaros saņems vispārīgu atbalstu un konsultācijas par uzņēmējdarbību.

               6. Uzraudzība. Tā paredz dalībniekus uzraudzīt sešus mēnešus pēc pasākumu īstenošanas beigām. Šo darbību veiks uz dalībvalstu rēķina.

               –Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācības. Šajā pasākumā ietilpst apzinātajām darba tirgus vajadzībām atbilstošu arodmācību kursu nodrošināšana nozarēs un sektoros, kam piemīt labas izredzes attīstīties. Apmācības arī apmierinās profesionālajā orientācijā konstatētās darba ņēmēju vajadzības. Tiks piedāvāti divi apmācību veidi: arodmācību programmas (katra 300 stundu ilga), kā arī specializēti kursi, pēc kuriem var saņemt sertifikātu vai licences, un izglītības programmas. Plānotais apmācību piedāvājums atspoguļo apmācības, kuras darba ņēmēju vidū vispopulārākās bija Attica I
                  18
                gadījumā, piemēram, tādas kā uzņēmumu vadība, e-komercija, tirdzniecība, tirgvedība un sociālie plašsaziņas līdzekļi, pamatprasmes un padziļinātas prasmes IT jomā, tīmekļa vietņu izstrāde un loģistika. Tomēr galīgajā apmācību piedāvājumā tiks iegults profesionālās orientācijas rezultāts.

               –Ieguldījums uzņēmuma izveidē. Darbinieki, kuri veidos savus uzņēmumus, saņems līdz pat EUR 15 000 kā palīdzību, lai segtu sākumposma izmaksas. Grieķijā viena no lielākajām problēmām, ar kurām uzņēmēji saskaras, sākot uzņēmējdarbību, ir piekļuve finansējumam. Vairumu kredīta pieprasījumu bankas atsaka skaidras naudas trūkuma dēļ. Šā pasākuma mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību, sniedzot finansiālu atbalstu.

               –Darba meklēšanas pabalsts un mācību pabalsts. Lai segtu izdevumus, kas radušies, piedaloties profesionālās orientācijas darbībās, atbalsta saņēmēji saņems EUR 40 par katru līdzdalības dienu. Apmeklējot mācības, pabalsts būs EUR 3,33 stundā.

               –Darbā pieņemšanas stimuli. Šis maksājums darbu zaudējušiem darba ņēmējiem palīdzēs, veicinot to atkalpieņemšanu darbā citā uzņēmumā. Darbā pieņemošais uzņēmums, ar nosacījumu, ka darba ņēmējs arī pēc kompensācijas izmaksas beigām tiks paturēts darbā, vismaz sešus papildu mēnešus maksimums sešus mēnešus ilgi saņems EUR 650 mēnesī.

               25.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām atbalsttiesīgajām darbībām. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               26.Grieķija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajam uzņēmumam obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Tā ir apliecinājusi, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               27.Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 3 847 500, kas ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem EUR 3 697 500 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 150 000 apmērā.

               28.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 2 308 500 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)
                           19

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Profesionālā orientācija
                           (Επαγγελματική συμβουλευτική)

                        550

                        1250

                        687 500

                        Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācības
                           (Επαγγελματική Κατάρτιση, Εξειδικευμένη κατάρτιση)

                        550

                        1573

                        865 000

                        Ieguldījums uzņēmuma izveidē
                           (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)

                        60

                        15 000

                        900 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        –

                        2 452 500

                        (66,33 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Darba meklēšanas pabalsts

                        550

                        1000

                        550 000

                        Mācību pabalsts

                        500

                        1000

                        500 000

                        Darbā pieņemšanas stimuli
                           (Επιδότηση θέσεων εργασίας)

                        50

                        3900

                        195 000

                        Starpsumma (b)

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        –

                        1 245 000

                        (33,67 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās pasākumi

                        –

                        10 000

                        2. Pārvaldība

                        –

                        80 000

                        3. Informācija un reklāma

                        –

                        30 000

                        4. Kontrole un ziņošana

                        –

                        30 000

                        Starpsumma (c)

                        Procentuāli no kopējām izmaksām

                        –

                        150 000

                        (3,90 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c)

                        –

                        3 847 500

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        2 308 500

               29.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Grieķija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               30.Grieķija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbalsttiesīguma periods

               31.Grieķija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2018. gada 22. augustā. Tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām, ir no 2018. gada 22. augusta līdz 2020. gada 22. augustam.

               32.2018. gada 22. jūnijā Grieķijai radās pirmie administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2018. gada 22. jūnija līdz 2021. gada 22. februārim.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               33.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Grieķijas Nacionālā Ekonomikas un attīstības ministrijas Publiskā ieguldījuma programma.

               34.Grieķija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas no EGF saņem finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               35.Grieķija ir norādījusi, ka par pieteikumu un saskaņoto individualizēto pakalpojumu paketi Atēnu dienas laikrakstu žurnālistu savienības (ΕΣΗΕΑ), Atēnu dienas preses izdevumu darbinieku asociācijas (ΕΠΗΕΑ) un Darba ministrijas pārstāvji diskutēja 2018. gada 11. maijā.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               36.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Grieķija ir informējusi Komisiju, ka finanšu ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs šādi:

               –Darba, sociālā nodrošinājuma un sociālās solidaritātes ministrijas NSRF
                  20
                izpilddirekcija pildīs pārvaldības iestādes pienākumus,

               –EDEL (Finanšu Revīzijas komiteja) pildīs revīzijas iestādes pienākumus un

               –Ekonomikas, infrastruktūras tūrisma un jūrniecības ministrijas Īpašais līdzfinansēto programmu sertifikācijas un verifikācijas dienests pildīs sertifikācijas iestādes pienākumus.

               Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts

               37.Grieķija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem attiecīgu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī netiks pieļauta nekāda veida dubultā finansēšana,

               –ierosinātās darbības papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               38.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  21
               .

               39.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 2 308 500 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               40.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  22
               .

               Saistītie tiesību akti

               41.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF līdzekļu izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 2 308 500 apmērā.

               42.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Grieķijas pieteikumu EGF/2018/003 EL/Attica publishing

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  23
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  24
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  25
                12. pantā.

               (3)Grieķija 2018. gada 22. maijā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā (NACE) 2. redakcijas 58. nodaļā (Izdevējdarbība), kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS)
                  26
                2. līmeņa Aττική (Atikas) reģionā (EL30) Grieķijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 2 308 500 apmērā saistībā ar Grieķijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 2 308 500 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]
                  27*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)

                        EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)

                        Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)

                        OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)

                        Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)

                  Avots: INE/GSEE. Hellenic economy and employment. Annual report 2017.

                     (7)

                        AMECO ir Eiropas Komisijas Ekonomika un finanšu lietu ģenerāldirektorāta ikgadējā makroekonomikas datubāze.

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tps00203.

                     (9)

                  Avots: INE/GSEE. Hellenic economy and employment. Annual report 2017.

                     (10)

                        Turpat.

                     (11)

                        Turpat.

                     (12)

                  https://www.ibhs.gr/joomla-pages/joomla-content/list-all-categories/23-news/arthrography/172-newspapers-magazines.

                     (13)

                        EGF/2009/024 NL Noord Holland and Zuid Holland publishing, COM(2010) 532.
                     EGF/2014/018 GR Attica publishing, COM(2015) 040 un pašreizējais pieteikums.

                     (14)

                  The influence of electronic media on the changing attitudes of the reading audience towards the printed press. Karamanlis Michalis, Atēnas, 2016. gada septembris.

                     (15)

                        Avots: ELSTAT,
                  2018. gada 12. aprīļa preses relīze
                  .

                     (16)

                        Avots: OAED.
                  Unemployed job-seekers registered in OAED, 2018. gada janvāris.

                     (17)

                        Turpat.

                     (18)

                        EGF/2014/018 GR Attica publishing, COM(2015) 040.

                     (19)

                        Noapaļošanas dēļ kopsummas nesakrīt.

                     (20)

                        Valsts stratēģiskā atsauces pamatprogramma (NSRF).

                     (21)

                        OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (22)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (23)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (24)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (25)

                        Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (26)

                        Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (27)
                  *
                        Datumu ievieto Parlaments pirms publicēšanas OV.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.12.2018
            COM(2018) 799 final
            2018/0410(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saskaņā ar 54. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi
                  1
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm ārējo robežu pārvaldības jomā. Šajā sakarībā tā var veikt darbības pie ārējām robežām, iesaistot vienu vai vairākas dalībvalstis un kādu trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts vismaz vienai no minētajām dalībvalstīm, pēc vienošanās ar minēto kaimiņvalsti, tostarp minētās trešās valsts teritorijā.

               Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgums ietver visus aspektus, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības. Tajā jo īpaši nosaka operācijas apmēru un vienību dalībnieku civiltiesisko atbildību un kriminālatbildību, uzdevumus un pilnvaras. Ar statusa nolīgumu nodrošina, ka šo operāciju laikā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības.

               Pamatojoties uz Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, Eiropas Komisija ar Serbijas Republiku ir risinājusi sarunas par nolīgumu par darbībām, ko Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra veic Serbijas Republikā (“statusa nolīgumu”), lai izveidotu tiesisko regulējumu, kas, izstrādājot operatīvos plānus, ļautu nekavējoties rīkoties, ja būs vajadzīga ātra reakcija. Lai gan migrācijas plūsmas šajā reģionā ir daudz mazākas nekā 2015. un 2016. gadā, organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo jauniem apstākļiem gan savus neatbilstīgu migrantu tirdzniecības maršrutus, gan arī metodes. Noslēdzot šādu statusa nolīgumu, Serbijas Republikas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, daudz labāk spēs ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm.

               Pievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir juridisks instruments, kas vajadzīgs, lai parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku.

               Komisija 2017. gada 21. februārī saņēma Padomes atļauju sākt sarunas ar Serbijas Republiku par statusa nolīgumu par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Sarunas par statusa nolīgumu tika sāktas 2017. gada 7. aprīlī, un to otrā kārta notika 2017. gada 11. maijā. Visbeidzot, vienošanās tika panākta 2018. gada 3. augustā. Statusa nolīgumu 2018. gada 20. septembrī Belgradā parafēja migrācijas, iekšlietu un pilsonības komisārs D. Avramopuls un Serbijas Republikas iekšlietu ministrs N. Stefanovičs.

               Komisija uzskata, ka Padomes sarunu norādēs izvirzītie mērķi ir sasniegti un statusa nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.

               Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.

               •Saskaņotība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pašlaik sešpadsmit dalībvalstīm ir spēkā divpusēji nolīgumi ar Serbijas Republiku. Tie ietver virkni tādu kopīgu pasākumu kā robežpārbaudes, novērošanu, patrulēšanu atgriešanu utt. Starp Serbijas Republikas Iekšlietu ministriju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru jau ir izveidots darba režīms, kurā jo īpaši ir ietverta Serbijas robežpolicijas pārstāvju regulāra dalība Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētās kopīgās operācijās novērotāju statusā dalībvalstu teritorijā pēc vienošanās ar uzņēmēju dalībvalsti.

               •Saskaņotība ar citām Savienības politikas jomām

               Eiropas programma migrācijas jomā
                  2
                balstās uz četriem pīlāriem. Viens no tiem ir robežu pārvaldība. Tas nozīmē, ka tiks labāk pārvaldītas ES ārējās robežas, jo īpaši solidarizējoties ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas pie ārējām robežām, un tiks uzlabota robežšķērsošanas efektivitāte. Pastiprināta Serbijas Republikas robežkontrole pozitīvi ietekmēs arī ES ārējās robežas, jo īpaši Bulgārijas, Horvātijas, Ungārijas un Rumānijas ārējās robežas, kā arī Serbijas Republikas robežas. Turpmāka drošības nostiprināšana pie ārējām robežām ir arī saskaņā ar Eiropas Drošības programmu
                  3
               .

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma Padomes lēmumam juridiskais pamats ir LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu.

               Tas, kas ES noslēdz statusa nolīgumu, ir skaidri paredzēts Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.

               Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienības ekskluzīvā kompetencē ir noslēgt starptautisku nolīgumu, ja tā slēgšana ir paredzēta Savienības leģislatīvajā aktā. Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punkts paredz šāda statusa nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un attiecīgo trešo valsti. Tāpēc pievienotais nolīgums ar Serbijas Republiku ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Ņemot vērā to, ka organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo savus maršrutus un metodes neatbilstīgu migrantu tirdzniecībā, ir nepieciešama ES iesaistīšanās, lai uzlabotu kontroli pie Serbijas Republikas robežām. Statusa nolīguma noslēgšana ir nepieciešama, lai Serbijas Republikas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, varētu ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm. Tas pēkšņa neatbilstīgu migrantu pieplūduma gadījumā ļaus Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai izvietot Serbijas Republikā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Sarunām par statusa nolīgumu ietekmes novērtējums nav bijis nepieciešams.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Tā kā šis būs jauns nolīgums, nav iespējams veikt esošo instrumentu izvērtējumu vai atbilstības pārbaudes.

               •Pamattiesības

                  Statusa nolīgumā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina, ka tiek aizsargātas to personu pamattiesības, kuras ietekmē to vienības dalībnieku darbības, kas ir iesaistīti Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētajā darbībā.

                  Noteikumi par pamattiesībām ir sīkāk paskaidroti 5. punktā “Citi elementi”.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Statusa nolīgumam kā tādam nav finansiālas ietekmes. Patiesībā izmaksas radīs reālā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību izvietošana, kas notiks, pamatojoties uz operatīvo plānu un attiecīgo dotāciju nolīgumu; tās sedz no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras budžeta. Statusa nolīgumā paredzētās turpmākās operācijas finansēs, izmantojot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pašu resursus.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Komisija nodrošinās statusa nolīguma īstenošanas pienācīgu uzraudzību.

               Serbijas Republika un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kopīgi izvērtē katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, Serbijas Republika un dalībvalstis, kas piedalās konkrētā darbībā, katras darbības beigās sagatavo ziņojumu par to, kā piemēroti nolīguma noteikumi, tostarp noteikumi par personas datu apstrādi.

               •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Nolīguma piemērošanas joma

               Saskaņā ar šo nolīgumu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var izvietot Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības, kurām ir īstenošanas pilnvaras Serbijas Republikā, kopīgu operāciju un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu veikšanai. Lai gan šis nolīgums nepaplašina darbības jomu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi (“EK un Serbijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgums”)
                  4
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienībām, veicot īpašas atgriešanas darbības, ir atļauts palīdzēt Serbijas Republikai identificēt personas, kuras jāuzņem atpakaļ Serbijas Republikā saskaņā ar EK un Serbijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības Serbijas Republikas teritorijā var izvietot tikai reģionos, kas robežojas ar ES ārējām robežām, un vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras tajās Serbijas Republikas teritorijās, kuras norādītas operatīvajā plānā.

               Darbības uzsākšana

               Aģentūra var ierosināt iniciatīvu darbības uzsākšanai. Serbijas Republikas kompetentās iestādes var pieprasīt aģentūrai apsvērt darbības uzsākšanu. Lai veiktu darbību, ir vajadzīga Serbijas Republikas kompetento iestāžu un aģentūras piekrišana.

               Operatīvais plāns

               Pirms katras kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma aģentūrai un Serbijas Republikai ir jāsaskaņo operatīvais plāns. Operatīvais plāns ir jāsaskaņo arī ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.

               Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus.

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               Parasti vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām. Viņi ievēro Serbijas Republikas tiesību aktus.

               Serbijas Republikas teritorijā vienības darbojas tikai saskaņā ar Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas darbinieku norādījumiem un to klātbūtnē.

               Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki valkā savas uniformas, redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai Serbijas Republikas valsts iestādes varētu tos nepārprotami identificēt, tie līdzi nēsā akreditācijas dokumentu.

               Vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar to piederības dalībvalsts tiesību aktiem un Serbijas Republikas tiesību aktiem. Serbijas Republikas iestādes iepriekš paziņo aģentūrai par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem.

               Vienības dalībnieki ar savas valsts un Serbijas Republikas iestāžu piekrišanu, Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar Serbijas Republikas tiesību aktiem var pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Serbijas Republikas iestādes var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku arī tad, ja tās robežsargu nav klāt. Vienības dalībnieki drīkst izmantot ieročus tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams pašaizsardzībai pret dzīvību apdraudošu tūlītēju uzbrukumu, kas vērsts pret viņiem pašiem vai citu personu, saskaņā ar Serbijas tiesību aktiem.

               Serbijas Republikas kompetentās iestādes var pēc pieprasījuma paziņot attiecīgu informāciju, kas ietverta valsts datubāzēs, vienības dalībniekiem, ja tas nepieciešams to uzdevumu veikšanai. Aģentūra var arī paziņot Serbijas kompetentajām iestādēm informāciju, kas nepieciešama operatīvo mērķu sasniegšanai.

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               Gan aģentūra, gan Serbijas Republikas iestādes var apturēt vai izbeigt darbību, ja tās uzskata, ka otra puse neievēro nolīguma noteikumus vai operatīvo plānu.

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               Attiecībā uz visām darbībām, kas veiktas, pildot oficiālas funkcijas (“pildot dienesta pienākumus”), vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju, bet šāda imunitāte uz tiem neattiecas par pārkāpumiem, kas izdarīti, “nepildot dienesta pienākumus”.

               Operatīvajā plānā ir precīzi norādītas darbības, uz kurām attiecas imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju.

               Gadījumā, ja tiek pausts pieņēmums par iespējamu noziedzīgu nodarījumu, ko izdarījuši vienības dalībnieki, aģentūras izpilddirektors pirms tiesvedības uzsākšanas apliecina Serbijas Republikas kompetentajām tiesu iestādēm, vai attiecīgā darbība ir veikta, pildot oficiālās funkcijas. Aģentūras izpilddirektors pieņem lēmumu pēc tam, kad ir rūpīgi pārbaudīts dalībvalsts kompetentās iestādes, kura ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citus attiecīgos dalībniekus, un Serbijas Republikas kompetento iestāžu faktu izklāsts.

               Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.

               Tāds pats regulējums attiecas uz vienības dalībnieku civiltiesisko un administratīvo atbildību.

               Dalībvalsts, kas ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku, var atcelt vienību dalībnieku imunitāti pret Serbijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               Nolīgumā ir paredzēts mehānisms kaitējumu atlīdzināšanai. Šāda kompensācijas mehānisma pamatā ir 42. pants Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, atbildīga ir Serbijas Republika. Ja kaitējumu ir nodarījis iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai nepildot dienesta pienākumus, Serbijas Republika var pieprasīt aģentūras izpilddirektoram, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju. Ja aģentūras personāls nodara kaitējumu, Serbijas Republika var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk kriminālprocesu vai civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, kas vajadzīgs to oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               Par aģentūrai sniegtajiem pakalpojumiem vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Serbijas Republikā. Tie Serbijas Republikā ir atbrīvoti arī no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai to dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Serbijas Republikas.

               Serbijas Republikas iestādes ļauj ievest un izvest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem.

               Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamats uzskatīt, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieku personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Serbijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.

               Akreditācijas dokuments

               Aģentūra, sadarbojoties ar Serbijas Republiku, identificēšanas nolūkos attiecībā pret Serbijas Republikas iestādēm, izsniedz vienības dalībniekiem akreditācijas dokumentu, kas apliecina šā dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kuras tam piešķirtas ar šo nolīgumu un operatīvo plānu. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot Serbijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas; darbības beigās to nodod aģentūrai. Aģentūra nodrošinās kompetentajām Serbijas iestādēm akreditācijas dokumenta paraugu pirms nolīguma piemērošanas sākuma un ikreiz, kad veidne tiek mainīta.

               Pamattiesības

               Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. Visi pasākumi, kas skar šīs pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               Katrai pusei ir jābūt sūdzību mehānismam, ar kura palīdzību izskatīt iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko izdarījis tās personāls. Aģentūra ir izveidojusi Regulas (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 72. pantā minēto sūdzību mehānismu, un tādējādi tā izpilda šo pienākumu. Serbijas Republikas Ombuds (“pilsoņu tiesību aizstāvis”) varētu izskatīt šādus iespējamos pārkāpumus, izņemot gadījumus, ja Serbijas Republikas iestādes nolemj izveidot mehānismu, kurš ir īpaši paredzēts tam, lai izskatītu sūdzības, kas iesniegtas saskaņā ar šo nolīgumu.

               Personas datu apstrāde

               Vienības dalībnieki apstrādā personas datus, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi ar noteikumiem, kas piemērojami aģentūrai un ES dalībvalstīm. Personas datu apstrāde, ko veic Serbijas Republikas iestādes, notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Serbijas Republikas iestādes katras darbības beigās sagatavo kopīgu ziņojumu par vienības dalībnieku veikto personas datu apstrādi. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram, kā arī Serbijas Republikas personas datu aizsardzības kompetentajai iestādei. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības inspektors ziņo aģentūras izpilddirektoram.

               Domstarpības un interpretācija

               Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Serbijas Republikas kompetento iestāžu pārstāvji un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar Serbijas Republiku.

               Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp Serbijas Republiku un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kas robežojas ar Serbijas Republiku.

               Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai

               Serbijas Republikas kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai ir Iekšlietu ministrija. Eiropas Savienībai tā ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Kopīgās deklarācijas

               Abas puses ņem vērā, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra palīdzēs Serbijas Republikai efektīvi kontrolēt savu robežu ar jebkuru valsti, kas nav Eiropas Savienības dalībniece, izmantojot citus līdzekļus, kuri nav Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību, kam ir īstenošanas pilnvaras, izvietošana.

               Abas puses vienojas, ka nedz šis nolīgums, nedz arī kāda darbība, ko veikušas puses, vai kas veiktas to vārdā, tostarp operatīvo plānu izstrādāšana vai līdzdalība pārrobežu sadarbībā, nekādā veidā neietekmē Serbijas un Eiropas Savienības dalībvalstu teritoriju statusu un delimitāciju, uz kurām attiecas starptautiskie tiesību akti.

               Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā ir atspoguļota Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas ciešā iesaistīšanās Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               2018/0410 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624
                  5
                54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības ir izvietotas trešā valstī, lai veiktu darbības, kurās vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgumam būtu jāietver visi aspekti, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības.

               (2)Padome 2017. gada 21. februārī deva Komisijai atļauju sākt sarunas ar Serbijas Republiku par statusa nolīgumu par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               (3)Sarunas par statusa nolīgumu tika sāktas 2017. gada 7. aprīlī, un tās tika sekmīgi noslēgtas 2018. gada 20. septembrī, parafējot nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“statusa nolīgums”).

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  6
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  7
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)Tāpēc statusa nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, (“nolīgums”) parakstīšana, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.

               2. pants

               Savienības vārdā tiek apstiprinātas šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

               3. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko nolīguma sarunu vadītāja norādītajai personai vai personām piešķir visas pilnvaras parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        OV L 334, 19.12.2007., 46. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.12.2018
            COM(2018) 799 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums padomes Lēmumam
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Serbijas Republiku par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un SERBIJAS REPUBLIKA,

               turpmāk “puses”,

               TĀ KĀ var rasties situācijas, kurās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp ES dalībvalstīm un Serbijas Republiku, tostarp Serbijas Republikas teritorijā,

               TĀ KĀ būtu jāizveido tiesiskais regulējums statusa nolīguma veidā attiecībā uz situācijām, kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību dalībniekiem var būt īstenošanas pilnvaras Serbijas Republikas teritorijā,

               TĀ KĀ puses, īstenojot šo statusa nolīgumu, pienācīgi ņem vērā pievienotās deklarācijas,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, īstenojot visas darbības Serbijas Republikas teritorijā, būtu pilnībā jāievēro pamattiesības,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. pants

               Nolīguma darbības joma

               1. Šis nolīgums ietver visus Serbijas Republikas un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras sadarbības aspektus, kas nepieciešami Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbību veikšanai, kuras varētu norisināties Serbijas Republikas teritorijā un attiecībā uz kurām Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību dalībniekiem var būt īstenošanas pilnvaras.

               2.Šis nolīgums nepaplašina darbības jomu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (“ES un Serbijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgums”). Saistībā ar atgriešanas operācijām, kā tās definētas 2. panta d) punktā, šis nolīgums attiecas tikai uz operatīvā atbalsta sniegšanu atgriešanas operācijām, kuras tiek veiktas saskaņā ar ES un Serbijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               3.Šis nolīgums attiecas uz Serbijas Republiku. Šis nolīgums neattiecas uz Kosovu
                  1
               *.

               2. pants

               Definīcijas

               Nolīgumā piemēro šādas definīcijas:

               a)
                     “darbība” ir kopīga operācija, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums vai atgriešanas operācija;

               b)
                     “kopīga operācija” ir darbība, kuras mērķis ir apkarot nelegālu imigrāciju vai pārrobežu noziedzību vai arī pastiprināt tehnisko un operatīvo palīdzību pie Serbijas Republikas ārējām robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti un kura norisinās Serbijas Republikas teritorijā;

               c)
                     “ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums” ir darbība, kuras mērķis ir ātri reaģēt situācijā, kad pastāv konkrētas un nesamērīgi lielas problēmas pie Serbijas Republikas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, un kura uz ierobežotu laiku norisinās Serbijas Republikas teritorijā;

               d)
                     “atgriešanas operācija” ir operācija, kuru organizē un koordinē aģentūra un kurā ir iesaistīts vienas vai vairāku dalībvalstu sniegts tehniskais un operatīvais atbalsts, un kuras laikā personas, par kurām ir pieņemts galīgais lēmums par atgriešanu, no vienas vai vairākām dalībvalstīm piespiedu kārtā vai brīvprātīgi tiek atgrieztas Serbijas Republikā saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Serbijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti;

               e)
                     “robežkontrole” ir personu, ceļošanas dokumentu, transportlīdzekļu un priekšmetu kontrole, ko veic, šķērsojot valsts robežu, un kas ietver robežpārbaudes robežšķērsošanas vietās un robežuzraudzību starp robežšķērsošanas vietām;

               f)
                     “vienības dalībnieks” ir vai nu aģentūras darbinieks, vai robežsargu vienības dalībnieks un cits attiecīgais darbinieks no iesaistītajām dalībvalstīm, tostarp robežsargi un citi attiecīgi darbinieki, kurus dalībvalstis norīkojušas uz aģentūru un kuri jāizvieto operācijas laikā;

               g)
                     “dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

               h)
                     “piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras robežsargs vai cits attiecīgs darbinieks ir vienības dalībnieks;

               i)
                     “personas dati” ir jebkuri dati, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; un identificējama persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, t. i., unikālu pilsoņa identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai fiziskajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes parametrus;

               j)
                     “iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas piedalās operācijā Serbijas Republikā, nodrošinot tehnisko aprīkojumu, robežsargus un citus attiecīgus darbiniekus, kuri izvietoti kā daļa no vienības;

               k)
                     “aģentūra” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi.

               3. pants

               Darbības un operatīvā plāna uzsākšana

               1. Aģentūra var izteikt iniciatīvu Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm uzsākt darbību. Serbijas Republikas kompetentās iestādes var pieprasīt aģentūrai apsvērt darbības uzsākšanu.

               2. Lai veiktu darbības, ir vajadzīga gan Serbijas Republikas kompetento iestāžu, gan arī aģentūras piekrišana.

               3. Vienotajā operatīvajā plānā aģentūra un Serbijas Republika vienojas par katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu. Eiropas Komisija nodrošina, ka tiek ievēroti Regulas par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 54. panta 3. punkta noteikumi.

               Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus. Kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējumu veic kopīgi ar Serbijas Republikas kompetento iestādi un aģentūru.

               4. pants

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               1.Vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām.

               2.Vienības dalībnieki ievēro Serbijas Republikas normatīvos aktus.

               3.Vienības dalībnieki var veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras Serbijas Republikas teritorijā tikai saskaņā ar Serbijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgu policijas ierēdņu norādījumiem un tikai viņu klātbūtnē. Serbijas Republikas kompetentā iestāde vienībai vajadzības gadījumā dod norādījumus saskaņā ar operatīvo plānu. Serbijas Republikas kompetentā iestāde var atļaut vienību dalībniekiem rīkoties tās vārdā pastāvīgi ar nosacījumu, ka vispārējā atbildība un vadības un kontroles funkcijas paliek vienmēr dežūrējošo Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas ierēdņu pārziņā.

               Aģentūra ar sava koordinatora palīdzību var paziņot Serbijas Republikas kompetentajai iestādei savu viedokli par vienībai sniegtajiem norādījumiem. Tādā gadījumā Serbijas Republikas kompetentā iestāde ņem vērā šo viedokli un pēc iespējas to ievēro.

               Gadījumos, kad vienībai sniegtie norādījumi neatbilst operatīvajam plānam, koordinators nekavējoties ziņo aģentūras izpilddirektoram. Izpilddirektors var veikt atbilstošus pasākumus, tostarp apturēt vai izbeigt darbību.

               4.Vienības dalībnieki, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, valkā savas uniformas. Vienības dalībnieki nēsā vismaz redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Identificēšanas nolūkos attiecībā pret Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm vienības dalībnieki vienmēr nēsā līdzi 7. pantā minēto akreditācijas dokumentu.

               5.Veicot uzdevumus, vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar piederības dalībvalsts tiesību aktiem. Serbijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas informē aģentūru par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem. Aģentūra iepriekš iesniedz Serbijas Republikas kompetentajai iestādei sarakstu par vienības dalībnieku dienesta ieročiem, proti, informāciju par ieroču veidu un sērijas numuru, kā arī par munīcijas veidu un daudzumu.

               6.Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībniekiem ar piederības dalībvalsts un Serbijas Republikas piekrišanu Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas ierēdņu klātbūtnē un saskaņā ar Serbijas Republikas tiesību aktiem ir atļauts pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Serbijas Republika var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku, ja Serbijas Republikas robežsargu vai citu policijas ierēdņu nav klāt. Vienības dalībnieki drīkst izmantot ieročus tikai tad, ja tas ir absolūti nepieciešams pašaizsardzībai pret dzīvību apdraudošu tūlītēju uzbrukumu, kas vērsts pret viņiem pašiem vai citu personu, saskaņā ar Serbijas Republikas tiesību aktiem.

               7.Serbijas Republikas kompetentā iestāde var pēc pieprasījuma paziņot attiecīgu informāciju, kas ietverta valsts datubāzēs, vienības dalībniekiem, ja tas ir nepieciešams operatīvajā plānā norādīto operatīvo mērķu sasniegšanai un darbību īstenošanai. Vienības dalībniekiem var paziņot tikai to informāciju par attiecīgajiem faktiem, kas ir nepieciešama to uzdevumu veikšanai un pilnvaru īstenošanai. Aģentūra var paziņot Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm attiecīgu informāciju, kas ir nepieciešama operatīvajā plānā norādīto operatīvo mērķu sasniegšanai un kopīgo darbību īstenošanai.

               8. Operatīvajā plānā norādīto operatīvo mērķu sasniegšanas un darbību īstenošanas nolūkā Serbijas Republikas kompetentā iestāde un vienības dalībnieki var apmainīties ar citu informāciju un konstatējumiem.

               9. Lēmuma 1. un 3.–6. punktā minētie vienības dalībnieki nav aģentūras dalībnieki.

               5. pants

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               1. Ja Serbijas Republika pienācīgi neīsteno šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, aģentūras izpilddirektors darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to rakstiski ir informējis Serbijas Republikas kompetento iestādi. Izpilddirektors informē Serbijas Republikas kompetento iestādi par attiecīgajiem iemesliem.

               2. Ja aģentūra vai jebkura iesaistītā dalībvalsts pienācīgi neīsteno šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, Serbijas Republika darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi aģentūru. Serbijas Republikas kompetentā iestāde informē aģentūru par attiecīgajiem iemesliem.

               3. Aģentūras izpilddirektors vai Serbijas Republika var apturēt vai izbeigt darbību jo īpaši gadījumos, kad tiek pārkāptas pamattiesības, netiek ievērots neizraidīšanas princips vai datu aizsardzības noteikumi.

               4. Darbības izbeigšana neietekmē tiesības vai pienākumus, kas rodas, piemērojot šo nolīgumu vai operatīvo plānu pirms šādas izbeigšanas.

               6. pants

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               1. Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, kurus atļauts veikt saskaņā ar 6. punktu.

               2. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Gadījumā, ja pastāv pieņēmums, ka vienības dalībnieks ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu, šā nolīguma 12. panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi.

               Aģentūras izpilddirektors, pēc piederības dalībvalsts un Serbijas Republikas faktu izklāstu rūpīgas izskatīšanas un pamatojoties uz abu pušu sniegto informāciju, apliecina, vai attiecīgā darbība ir veikta, vienības dalībniekam pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Ja aģentūras izpilddirektors apliecina, ka darbība ir veikta, vienības dalībniekam pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros, vienības dalībniekam ir imunitāte pret Serbijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               3. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Serbijas Republikas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Ja kāda tiesa ierosina civiltiesvedību pret vienības dalībniekiem, šā nolīguma 12. panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde par to nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi.

               Aģentūras izpilddirektors, pēc piederības dalībvalsts un Serbijas Republikas faktu izklāstu rūpīgas izskatīšanas un pamatojoties uz abu pušu sniegto informāciju, apliecina, vai attiecīgā darbība ir veikta, vienības dalībniekam pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Ja aģentūras izpilddirektors apliecina, ka darbība ir veikta, vienības dalībniekam pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros, vienības dalībniekam ir imunitāte pret Serbijas Republikas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               4. Saskaņā ar 2. un 3. punktu piederības dalībvalsts vajadzības gadījumā var atcelt vienības dalībnieku imunitāti pret Serbijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               5. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.

               6.Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros, Serbijas Republika ir atbildīga par jebkuru kaitējumu.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Serbijas Republika ar izpilddirektora starpniecību var pieprasīt, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ, vai, ja vienības dalībnieks, kurš ir aģentūras darbinieks, darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Serbijas Republika var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Ja Serbijas Republikā kaitējums radies force majeure dēļ, ne Serbijas Republika, ne iesaistītā dalībvalsts, ne aģentūra nenes nekādu atbildību.

               7. Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk kriminālprocesu vai civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālajām funkcijām. Vienības dalībnieku īpašumu, par ko aģentūras izpilddirektors apliecina, ka tas ir vajadzīgs minētā personāla oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt, izpildot tiesas nolēmumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               8. Vienības dalībnieku imunitāte pret Serbijas Republikas jurisdikciju neatbrīvo tos no attiecīgo piederības dalībvalstu jurisdikcijas.

               9.  Attiecībā uz vienības dalībnieku sniegtiem pakalpojumiem aģentūrai vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Serbijas Republikā.

               10. Vienības dalībnieki Serbijas Republikā ir atbrīvoti no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai piederības dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Serbijas Republikas.

               11. Serbijas Republika saskaņā ar normatīvajiem aktiem, ko tā var pieņemt, ļauj ievest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem. Serbijas Republika arī ļauj šādus priekšmetus eksportēt.

               12. Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamats uzskatīt, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieku personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Serbijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               7. pants

               Akreditācijas dokuments

               1. Aģentūra sadarbībā ar Serbijas Republiku katram vienības dalībniekam izsniedz dokumentu Serbijas Republikas oficiālajā(-ās) valodā(-ās) un vienā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām identificēšanas nolūkos attiecībā pret Serbijas Republikas valsts iestādēm un nolūkā apliecināt šāda dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kas minētas šā nolīguma 4. pantā un operatīvajā plānā. Dokumentā ir iekļauti šādi dati par dalībnieku: vārds, uzvārds un valstspiederība; dienesta pakāpe vai amata nosaukums; nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā un uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā. Tajā arī norāda, ka šā dokumenta turētājam ir tiesības veicamo darbību laikā uzturēties Serbijas Republikas teritorijā bez papildu procedūrām.

               2. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot Serbijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.

               3. Akreditācijas dokumentu darbības beigās nodod aģentūrai.

               4. Aģentūra pirms šā nolīguma piemērošanas sākuma un ikreiz, kad veidne tiek mainīta, sniedz Serbijas Republikas kompetentajai iestādei 1. punktā minētā akreditācijas dokumenta paraugu.

               8. pants

               Pamattiesības

               1. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, viņi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas dēļ. Visi pasākumi, ko darbinieki veic, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, un kas skar pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               2. Ikviena puse izmanto pastāvošo mehānismu, lai izskatītu iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko tās personāls varētu būt veicis, pildot savas oficiālās funkcijas tādas kopīgas operācijas, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma vai atgriešanas operācijas laikā, uz kuru attiecas šis nolīgums.

               9. pants

               Personas datu apstrāde

               1. Personas datu apstrādi veic tikai tad, ja tas ir nepieciešams šā nolīguma īstenošanai Serbijas Republikā, aģentūrā vai iesaistītajās dalībvalstīs.

               2. Personas datu apstrāde, ko veic Serbijas Republikas kompetentā iestāde, notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               3. Uz personas datu apstrādi administratīvos nolūkos, ko veic aģentūra un iesaistītā(-ās) dalībvalsts(-is), tostarp nosūtot personas datus uz Serbijas Republiku, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, un Regulas (ES) 2016/1624 45. panta 2. punktā minētie aģentūras pieņemtie pasākumi Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai.

               4. Gadījumā, ja apstrāde ietver personas datu nosūtīšanu, dalībvalstis un aģentūra personas datu nosūtīšanas brīdī uz Serbijas Republikas kompetento iestādi norāda ikvienu vispārīgu vai konkrētu ierobežojumu piekļuvei šiem datiem vai to izmantošanai, tostarp attiecībā uz pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu nosūtīšanas, tad tās attiecīgi informē Serbijas Republikas kompetento iestādi.

               5. Personas datus, kas darbības laikā savākti un apstrādāti administratīvos nolūkos, aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Serbijas Republikas kompetentā iestāde var apstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem.

               Šā nolīguma īstenošanas nolūkā Serbijas Republikas kompetentā iestāde glabā saskaņā ar šo pantu savāktos un apstrādātos datus. Reģistrē šādus datus: vārds un uzvārds, dzimšanas datums, dzimšanas vieta, izcelsmes valsts, personas vai citu dokumentu numurs un veids, datu apstrādes vieta un laiks un datu vākšanas un apstrādes iemesls.

               Reģistrētos datus glabā trīs gadus no to ievākšanas dienas.

               6. Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Serbijas Republika katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par 1.–5. punkta piemērošanu. Šo ziņojumu nosūta Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm, aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības amatpersonai. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības amatpersona sniedz ziņojumu aģentūras izpilddirektoram.

               10. pants

               Domstarpības un interpretācija

               1. Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Serbijas Republikas kompetentās iestādes un aģentūras pārstāvji.

               2. Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp Serbijas Republikas kompetentajām iestādēm un Eiropas Komisiju.

               3. Panta 1. un 2. punkta nolūkā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un Eiropas Komisija pastāvīgi sazinās ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.

               11. pants

               Saistība ar citiem starptautiskajiem pienākumiem

               Šis nolīgums neskar Serbijas Republikas vai Eiropas Savienības saistības, kas uzņemtas, pamatojoties uz starptautiskajiem līgumiem un nolīgumiem, saskaņā ar vispārpieņemtiem starptautisko tiesību principiem, un neskar to piemērošanu.

               12. pants

               Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai

               1. Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai Serbijas Republikā ir Iekšlietu ministrija.

               2. Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai Eiropas Savienībā ir aģentūra.

               13. pants

               Nolīguma stāšanās spēkā, darbības laiks, apturēšana un izbeigšana

               1. Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā, kad sākas otrais mēnesis pēc dienas, kad puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās iekšējās juridiskās procedūras.

               3. Nolīgumu var izbeigt vai apturēt, pusēm rakstiski vienojoties vai vienpusēji pēc vienas puses iniciatīvas. Šādā gadījumā puse, kas vēlas to izbeigt vai apturēt, par to rakstiski paziņo otrai pusei ar diplomātisko kanālu starpniecību.

               Apturēšana stājas spēkā pēc desmit (10) darba dienām pēc paziņojuma saņemšanas.

               Nolīguma darbība tiek izbeigta otrā mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas mēnesim.

               4. Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, nosūta Eiropas Savienības gadījumā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Serbijas Republikas gadījumā Serbijas Republikas Ārlietu ministrijai.

               Vieta: …, datums: ….

               Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un serbu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 2. PANTA B) PUNKTU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra palīdzēs Serbijas Republikai efektīvi kontrolēt savu robežu ar jebkuru valsti, kas nav Eiropas Savienības dalībniece, izmantojot citus līdzekļus, kuri nav Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību, kam ir īstenošanas pilnvaras, izvietošana.

               Kopīgā deklarācija par teritoriju statusu un delimitāciju

               Ne šis nolīgums, ne arī darbības, ko veikušas puses, vai kas veiktas to vārdā, tostarp operatīvo plānu izstrādāšana vai līdzdalība pārrobežu sadarbībā, nekādā veidā neietekmē Serbijas teritoriju un to teritoriju, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, statusu un delimitāciju, uz kuru attiecas starptautiskie tiesību akti.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Serbijas Republika, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par darbībām, ko Serbijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

                     (1)
                  *Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.