               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.3.2019
            COM(2019) 112 final
            2019/0062(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 9389/1/14 REV 1

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums, ar ko izveido Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju

               Nolīgums, ar ko izveido Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju (“GFCM nolīgums”), tiecas nodrošināt dzīvo jūras resursu saglabāšanu un bioloģiskajā, sociālajā, ekonomiskajā un vidiskajā aspektā ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī ilgtspējīgu akvakultūras attīstību nolīguma apgabalā. GFCM nolīgums stājās spēkā 1952. gadā. GFCM nolīguma grozījumi tika apstiprināti 1963., 1976., 1997. un 2014. gadā.

               Eiropas Savienība ir GFCM nolīguma puse un saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/416/EK
                  1
                ir to pieņēmusi. GFCM nolīguma līgumslēdzējas puses ir arī Bulgārija, Francija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija, Slovēnija un Spānija.

               2.2.Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija

               Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) ir struktūra, kas izveidota ar GFCM nolīgumu, un tās uzdevums ir nodrošināt dzīvo jūras resursu saglabāšanu un bioloģiskajā, sociālajā, ekonomiskajā un vidiskajā aspektā ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī ilgtspējīgu akvakultūras attīstību Vidusjūrā, Melnajā jūrā un savienojošajos ūdeņos. Tā pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārvaldītu tās kompetencē ietilpstošos zvejas resursus.

               Savienībai kā GFCM loceklei ir līdzdalības tiesības un balsstiesības. Ir deklarācija par Savienības kompetenci attiecībā uz GFCM nolīgumu. Savienība īsteno to dalībvalstu balsstiesības, kas ir līgumslēdzējas puses: kad balso Savienība, neviena Savienības dalībvalsts nebalso, un otrādi. GFCM lēmumus pieņem ar divu trešdaļu klātesošo un balsojošo GFCM locekļu balsu vairākumu.

               2.3.GFCM lēmumi

               GFCM ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un pārvaldības pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un līgumslēdzējām pusēm tie ir saistoši.

               Saskaņā ar GFCM nolīguma 13. panta 3. punktu pasākumi stājas spēkā 120 dienas pēc tam, kad GFCM par tiem ir paziņojusi līgumslēdzējām pusēm. Līgumslēdzējām pusēm, kas 120 dienu laikā no paziņojuma saņemšanas iebilst pret GFCM pieņemtajiem pasākumiem, attiecīgais pasākums nav saistošs. Ja iebildumu iesniedz vairāk nekā viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu, citām līgumslēdzējām pusēm apstrīdētā pasākuma īstenošana nav obligāta.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               GFCM gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2014. gada 8. maija Lēmumu 9389/1/14 REV 1, kurā izklāstīta Savienības nostāja GFCM 2014.–2018. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī GFCM specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               Lēmums 9389/1/14 REV 1 paredz Savienības nostājas pārskatīšanu pirms gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc šajā priekšlikumā, kas aizstās Lēmumu 9389/1/14 REV 1, ir izklāstīta Savienības nostāja GFCM 2019.–2023. gada periodā.

               Lēmumā 9389/1/14 REV 1 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  3
               . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.

               Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  4
               , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  5
                un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
                  6
               .

                  Pašreizējā pārskatīšanā ir ņemtas vērā arī saistības, ko Savienība attiecībā uz Vidusjūru un Melno jūru uzņēmusies starptautiskā līmenī Maltas MedFish4Ever ministru deklarācijā
                     7
                   un Sofijas ministru deklarācijā
                     8
                  .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  9
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               GFCM ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, GFCM nolīgumu.

               Akti, kurus GFCM ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti saskaņā ar GFCM nolīguma 13. pantu ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām, un tie var būtiski ietekmēt tādu ES tiesību aktu saturu kā:

               Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  10
               ;

               Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  11
               ;

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  12
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza GFCM nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Lēmums 9389/1/14 REV 1, kas aptver 2014.–2018. gada periodu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0062 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 9389/1/14 REV 1

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 98/416/EK
                  13
                Eiropas Savienība ir noslēgusi Nolīgumu, ar ko izveido Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju (GFCM nolīgums). GFCM nolīguma līgumslēdzējas puses ir arī Bulgārija, Francija, Grieķija, Horvātija, Itālija, Kipra, Malta, Rumānija, Slovēnija un Spānija.

               (2)Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kas izstrādāti, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un ilgtspējīgu akvakultūras attīstību GFCM nolīguma apgabalā. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  14
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  15
                un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
                  16
               , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  17
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Kā norādīts secinājumos, kas izdarīti Ministru konferencē par Vidusjūras zvejniecību ilgtspēju, kura 2017. gada 30. martā pieņēma Maltas MedFish4Ever ministru deklarāciju, un Augsta līmeņa konferencē par Melnās jūras zvejniecību un akvakultūru, kura 2018. gada 7. jūnijā pieņēma Sofijas ministru deklarāciju, galvenais Savienības darba uzdevums GFCM ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un uzlabo datu vākšanu un zinātnisko izvērtēšanu, uz ekosistēmu balstītu zvejniecības pārvaldību, noteikumu ievērošanas kultūru, kas vajadzīga, lai izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, mazapjoma zvejniecību un akvakultūras ilgtspēju, lielāku solidaritāti un koordināciju.

               (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem GFCM sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā, jo GFCM pieņemtie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  18
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  19
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  20
               .

               (8)Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem GFCM sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes Lēmumu 9389/1/14 REV 1
                  21
               . Ir lietderīgi Lēmumu 9389/1/14 REV 1 atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu 2019.–2023. gada periodam.

               (9)Ņemot vērā GFCM nolīguma apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms GFCM sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem GFCM sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz GFCM gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

               4. pants

               2014. gada 8. maija Lēmumu 9389/1/14 REV 1 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                  https://ec.europa.eu/fisheries/inseparable/sites/inseparable/files/2018-01-26-declaration-malta.pdf

                     (8)

                  https://ec.europa.eu/fisheries/sites/fisheries/files/docs/2018-06-07-sofia-declaration_en.pdf

                     (9)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (10)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (11)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (12)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (13)

                        Padomes 1998. gada 16. jūnija lēmums par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai (OV L 190, 4.7.1998., 34. lpp.).

                     (14)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (18)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (19)

                        Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (20)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

                     (21)

                        Padomes 2014. gada 8. maija lēmums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.3.2019
            COM(2019) 112 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 9389/1/14 REV 1

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM)

               1.PRINCIPI

               GFCM satvarā Savienība:

               a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

               b)tiecas GFCM pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka GFCM pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar GFCM nolīgumu;

               c)nodrošina, ka GFCM pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)tiecas īstenot darbības un saistības, kuras noteiktas 2017. gada 30. martā Maltā parakstītajā MedFish4Ever ministru deklarācijā un 2018. gada 7. jūnijā parakstītajā Sofijas ministru deklarācijā un kuras jo īpaši iecerētas, lai atbalstītu un uzlabotu datu vākšanu un zinātnisko izvērtēšanu, izveidotu uz ekosistēmu balstītas zvejniecības pārvaldības satvaru, iedibinātu noteikumu ievērošanas kultūru un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, atbalstītu mazapjoma zvejniecību un akvakultūras ilgtspēju un nodrošinātu lielāku solidaritāti un koordināciju Vidusjūras reģionā;

               e)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

               f)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               g)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               h)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               i)tiecas Savienības flotei GFCM nolīguma apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               j)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina GFCM rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

               k)pēc vajadzības un atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām;

               l)veicina mehānismus, kas izmantojami sadarbībai starp RZPO, kuru pārziņā nav tunzivju, un kas ir līdzīgi tā sauktajam Kobes procesam, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt GFCM šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)GFCM nolīguma apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver GFCM reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi GFCM nolīguma apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

               c)GFCM nolīguma apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību GFCM pieņemtajiem pasākumiem;

               d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību un akvakultūras negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi GFCM nolīguma apgabalā, kas ir saskaņā ar FAO Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;

               f)darbības, kas veicina ilgtspējīgas akvakultūras attīstību saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem;

               g)vajadzības gadījumā – vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā apgabalā;

               h)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz GFCM struktūru un darba grupu ieteikumiem;

               i)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               j)pasākumi, kas ir saskaņā ar MedFish4Ever ministru deklarācijā un Sofijas ministru deklarācijā noteiktajām saistībām.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas sanāksmēs

               Pirms katras GFCM sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras GFCM sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja GFCM sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.