title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0343

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 26.7.2005COM(2005) 343 galīgā redakcija2005/0138 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAattiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA SATURS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā Regulas priekšlikuma mērķis ir transponēt Kopienas tiesību aktos Finanšu darījumu darba grupas (FATF) īpašo ieteikumu VII par „elektroniskajiem naudas pārvedumiem” (SR VII) [1] Priekšlikumā paredzēti noteikumi attiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju, lai nodrošinātu naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas apkarojošās institūcijas ar tūlītēju pamatinformāciju, kas palīdzētu veikt tām uzticētos uzdevumus. Saskaņā ar priekšlikuma pārskatīto skaidrojošo piezīmi, kuru pieņēma 2005. gada 10. jūnijā, VII īpašais priekšlikums jātransponē līdz 2006. gada decembrim. |Vispārējais konteksts Pieaugošā terorisma eskalācija visā pasaule pēdējos desmit gados ir vienojusi starptautisko sabiedrību meklēt piemērotus līdzekļus šā fenomena apkarošanai. Pēc 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumiem Amerikas Savienotajās Valstīs cīņa pret terorismu ir kļuvusi par galveno pasaules politikas prioritāti. Eiropas Padome 2001. gada 21. septembra ārkārtas sanāksmē nolēma, ka cīņa pret terorismu vairāk kā jebkad būs Eiropas Savienības galvenais mērķis, un pieņēma Terorisma apkarošanas rīcības plānu. Pēc 2004. gada 11. marta teroristu uzbrukumiem Madridē, Eiropadome 2004. gada 25. martā pieņēma Deklarāciju par terorisma apkarošanu un pārskatīja Terorisma apkarošanas rīcības plānu. Deklarācija uzliek par pienākumu Eiropas Savienībai un tās dalībvalsīm „(…) darīt visu iespējamo cīņā ar visa veida terorismu (…)” un nosaka vairākus stratēģiskus uzdevumus, kas palīdzēs šo mērķi sasniegt. Viens no šādiem uzdevumiem ir prasība ES un tās dalībvalstīm veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai „samazinātu teroristiem iespējas piekļūt finanšu un cita veida ekonomiskajiem resursiem”. Parskatītais „Eiropas Savienības Terorisma apkarošanas rīcības plāns” apstiprina, ka ES izveidotajam tiesiskajam regulējumam terorisma apkarošanai un tiesiskās sadarbības uzlabošanai ir izšķiroša loma cīņā ar terorismu un tajā ietverti sīki izstrādāti priekšlikumi cīņai ar terorisma finansēšanu. Viens no šādiem pasākumiem paredz ciešu sadarbību ar Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanas finanšu darba grupas (FATF) un ES tiesiskā regulējuma pielāgošanu deviņiem īpašiem ieteikumiem par terorima finansēšanu, ko pieņēmusi FATF. Kopā ar 1990. gadā pieņemtajām un 2003. gadā pārskatītajām FATF četrdesmit rekomendācijām par naudas atmazgāšanu I un IX īpašais priekšlikums nosaka pamatprincipus, kas atklāj, novērš un nepieļauj terorisma finansēšanu un terora aktu rīkošanu starptautiskajā mērogā. FATF nosacījumi ir vispārpieņemti kā starptautiskais standarts cīņā ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu. ES dalībvalstis ir apņēmušās ieviest FATF standartus. Vairums FATF deviņos īpašajos ieteikumos mnēto pasākumu jau ir ieviesti vai tos ieviesīs ar Kopienas tiesību aktiem vai ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma V un VI sadaļā noteiktajām procedūrām. |Spēkā esošie noteikumi par šo priekšlikumu Padomes 2001. gada 27. decembra Regula (EK) Nr. 2580/2001[2] un Padomes 2002. gada 27. maija Regula (EK) Nr. 881/2002[3] attiecas uz teroristu finanšu līdzekļu iesaldēšanu. Tomēr minēto regulu noteikumi attiecas tikai uz konkretiem indivīdiem vai grupām, kurus par teroristiem atzīst Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome. No otras puses Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada … Direktīvā 2005/…/EK par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanai un terorisma finansēšanai ietverti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir cīnīties ar finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas nolūkā. Tomēr iepriekš minētie pasākumi pilnībā nenovērš teroristu un citu noziedznieku piekļuvi norēķinu sistēmām, lai pārskaitītu savus līdzekļus. Priekšlikums papildina minētos pasākumus, nodrošinot pamatinformācijas tūlītēju pieejamību tiesībaizsardzības iestādēm un prokuratūrai par maksātāju, kas veic naudas pārvedumus, un tas palīdz šīm iestādēm atklāt, izmeklēt un sodīt teroristus vai citus noziedzniekus, kā arī atklāt teroristu līdzekļu atrašanās vietu. |Saskanība ar politiku citās jomās un Eiropas Savienības mērķiem Priekšlikums atbilst Eiropas Padomes terorisma apkarošanas rīcības plānam, kas jo īpaši uzsver nepieciešamību Kopienai nodrošināt tiesisko regulējumu cīņai ar terorismu un uzlabot tiesisko sadarbību, kas ir pielāgoti Finanšu darbības uzdevumu grupas par naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu deviņiem īpašajiem priekšlikumiem. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētām personām |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārējais profils Komisija savā paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz „Jaunu tiesisko pamatu maksājumiem iekšējā tirgū” konsultējās ar ieinteresētajām pusēm par jautājumiem, kas izrietēja no VII īpašā ieteikuma transponēšanas Kopienas tiesību aktos. Turklāt, Komisija rīkoja plašas konsultācijas ar ieinteresētajām personām konkrētu Padomdevēja komiteju (Maksājumu sistēmu vadības ekspertu grupas, Maksājumu sistēmu tirgus grupas un Naudas atmazgāšanas Kontaktkomitejas) sanāksmēs. |Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Paziņojumā tika skatīti šādi galvenie jautājumi „Jaunu tiesisko pamatu maksājumiem iekšējā tirgū” bija: 1) VII īpašā priekšlikuma transponēšana Kopienas tiesību aktos vai valstu tiesību aktos; 2) informācijas režīms, ko piemēro ES; 3) nepieciešamība atkāpties no principa par pilnīgas informācijas par maksātāju attiecībā uz sērijveida naudas pārvedumiem jurisdikciju starpā un 4) nepieciešamība pēc atbrīvojumiem vai robežvērtībām. 1) VII īpašā priekšlikuma transponēšana Kopienas tiesību aktos vai valsts tiesību aktiem. Konsultāciju rezultāti norāda, ka lielākā daļa ieinteresēto aprindu (banku vide, valstu centralās bankas, Eiropas Centrāla banka un dalībvalstis) atbalsta VII īpašā priekšlikuma transponēšanu Kopienas tiesību aktos, nevis valstu tiesību aktos. 2) ES piemērojamais informācijas režīms: informācijas saturs par maksātāju attiecībā uz naudas pārvedumiem dalībvalstī vai starp dalībvalstīm. Saskaņā ar VII īpašo priekšlikumu informācija par maksātāju un ar to saistītiem naudas pārvedumiem jurisdikcija teritorijā var būt ierobežota, norādot tikai maksātāja konta numuru, ar nosacījumu, ka trīs darba dienu laikā pēc maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēja (PSP) pieprasījuma maksājuma saņēmēja maksājuma pakalpojumu sniedzējam (PSP) var sniegt pilnīgu informāciju par maksātāju (vārds, adrese un konta numurs). Tā kā šim noteikumam ir tiesisks spēks Kopienā, pieņemot Kopienas tiesību aktus, pietiek ar to, ka naudas pārvedumiem ES teritorijā pieprasa pievienot maksātāja konta numuru. Pilnīga informācija par maksātāju jāsniedz gadījumā, ja maksātāja vai maksājuma saņēmēja PSP atrodas ārpus ES. Tādējādi šis priekšlikums nosaka, ka vienkāršota informācija (maksātāja konta numurs vai identifikācijas numurs) jāpiemēro naudas pārvedumiem ES teritorijā, turpretim pilnīga informācija par maksātāju jāpiemēro naudas pārvedumiem starp un citām jurisdikcijām. Šāda nostāja pilnībā atbilst sbiedrisko apspriežu rezultātiem. 3) Nepieciešamība atkāpties no principa par pilnīgas informācijas par maksātāju attiecībā uz sērijveida naudas pārvedumiem starp jurisdikcijām. FATF sākotnējā skaidrojošā piezīme par VII īpašo priekšlikumu (VII skaidrojošā piezīme īpašajam priekšlikumam) atbrīvoja sērijveida naudas pārvedumiem jurisdikciju starpā no pilnīgas informācijas sniegšanas par maksātāju. Atkāpjoties no pilnīgas informācijas sniegšanas režīma, kas piemērojams jurisdikciju starpā, sērijveida naudas pārvedumos jāmin tikai maksātāja konta numurs un identifikācijas numurs. Taču termins „sērijveida” nebija definēts sākotnējā FATF VII skaidrojošajā piezīmē īpašajam ieteikumam. Šī definīcijas trūkuma dēļ atkāpes apjoms kļuvis neskaidrs. Maksājumu sistēmu kontekstā terminam „sērijveida pārvedumi” var būt atšķirīga nozīme. Bez saskaņotas definīcijas, kopēja izpratne par atkāpi no PSP ir maz iespējama, iespējams pat pilnīgi neiespējama. Banku vide un vairums dalībvalstu atzīst, ka šāda atkāpe ir nepieciešama attiecībā uz individuāliem viena maksātāja naudas pārvedumiem, kas apkopoti sērijveida maksājumu reģistrā, kas nosūtāms maksātājumu saņēmējiem ārpus ES teritorijas. Minētais process jo īpaši attiecas uz viena maksātāja individuālo naudas pārvedumu vairākiem maksājumu saņēmjiem apkopošanu (noteikta veida ikdienas maksājumi, piemēram, sociālās nodrošināšanas maksājumi), kas dēļ rentabilitātes neļauj iekļaut pilnīgu informāciju par maksātāju un katru naudas līdzekļu pārskaitījumu, bet to ļauj tikai attiecībā uz sērijveida maksājumu reģistru, kurā minētie naudas parvedumi reģistrēti. Pēc sākotnējās skaidrojošās piezīmes VII īpašajam ieteikumam tāda pati izpratne tagad tiek attiecināta FATF. Tādēļ šajā priekšlikumā ietverti īpaši noteikumi, kas ļauj viena maksatāja naudas pārvedumiem, kas iekļauti sērijveida maksājumu reģistrā, maksājumu saņēmējiem ārpus Kopienas pievienot tikai maksātāja konta numuru, ja sērijveida maksājumu reģistrā jau ir pilnīga informācija par maksātāju. 4) Nepieciešamība pēc atbrīvojumiem vai limitiem. Sākotnējā skaidrojošā piezīme VII īpašajam priekšlikumam nosaka, ka jurisdikcijās var piemērot minimālo robežvērtību (ne augstāku par USD 3 000). Minētais atbrīvojums tomēr ir iecerēts kā īslaicīgs pasākums, kuru FATF pārskatīja 2004. gadā. Atbrīvojumu pārskatīja laikā no 2004. gada februāra līdz 2005. gada jūnijam un rezultātā 2005. gada 10. jūnijā radās skaidrojošā piezīme VII īpašajam priekšlikumam. Minētais pārskats izraisīja plašas apspriedes maksājumu sektorā, kā arī dalībvalstīs. Apspriežu reziltāti liecina, ka maksājumu sektors visumā iebilst robežvērtības piemērošanai, jo tas var radīt nepieciešamību ieviest duālu sistēmu naudas pārvedumu apstrādei gan virs, gan zem robežvērtības. Citas ieinteresētās aprindas (dalībvalstis, valstu centrālālās bankas un Eiropas Centralā banka) arī visumā iebilst minētajai nostādnei. Pie tam FATF pētījums liecina, ka terorisma finansēšanai mazi apjomi var tikt izmantoti. No otras puses, pastāv bažas, ka pārāk stingras identifikācijas prasības var veicināt pagrīdes pārskaitījumus, par kuriem atbildīgajām iestādēm ir ievērojami grūtāk iegūt informāciju. Attiecīgi šis priekšlikums attiecībā uz informācijas par maksātāju iegūšanu vai pārsūtīšanu nesaglabā robežvērtību ne naudas pārvedumiem no ES, ne naudas pārvedumiem ES teritorijā. Tādēļ uz anonīmiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem ES tiek saasināta uzmanībai un piemēroti pasākumi, ko paredz, lai iegūtu trūkstošo informāciju par maksātāju. Šis priekšlikums arī nosaka, ka no ES izejošiem maksājumiem jāpievieno pilnīga informācija par maksātāju, taču, lai novērstu maksājumu nonākšanu pagrīdē, ir pieļaujama elastība attiecībā uz informācijas par maksātāju apmēru, pamatojoties uz riska novērtējumu. |Atklāta apspriede tika rīkota internetā no 02.12.2003. līdz 15.02.2004. Komisija saņēma 103 atbildes. Rezultāti pieejami http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/framework/2004-contributions_en.htm. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīga ekspertīze nebija nepieciešama. |Ietekmes novērtējums Priekšlikumu ietekmes novērtējumam neiesniedza, jo tas izriet no starptautiskajām saistībām un tam nav nozīmīgas transversālas ietekmes. Pie tam priekšlikumus pirms apspriedes iesniedza ieinteresētajām pusēm apspriešanai. Priekšlikums transponē VII īpašo FATF priekšlikumu tādā veidā, kas maksājumu sektoram samazina izmaksas, tajā pat laikā cīņai ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu nodrošinot augstu standartu. |PRIEKšLIKUMA TIESISKIE FAKTORI |Kopsavilkums par ierosināto rīcību Priekšlikums nosaka noteikumus, kas vērsti uz naudas pārvedumu izsekojamību, kas piemērojami visiem maksājumu ķēdē iesaistītajiem PSP. Maksātāja PSP jānodrošina, ka naudas pārvedumos minēta pilnīga, precīza un lietišķa informācija par maksātāju. Jebkurām starpnieku PSP jānodrošina, ka visa naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienotā informācija par maksātāju tiek saglabāta līdz ar pārvedumu vai arī minētā informācija tiek pienācīgi reģistrēta. Saņemot naudas līdzekļu parskaitījumus, jāpastāv iespējai pēc maksājuma saņēmēja PSP noteikt informācijas par maksātāju trūkumu un attiecīgi rīkoties, lai nepieļautu situāciju, kad saņemtie naudas līdzekļi ir anonīmi. Šādi rīkojoties, jāpievērš pastiprināta uzmanība šādiem naudas pārvedumiem, ņemot vērā citus būtiskus faktorus, ziņojot par aizdomīgiem darījumiem iestādēm, kas atbild par cīņu ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu. PSP arī jāreģistrē informācija, lai nekavējoties un pilnībā reaģētu uz pieprasījumiem no dalībvalstu iestādēm, kas atbild par cīņu ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanas apkarošanu. |Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pants. |Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus šāda iemesla (iemeslu) dēļ: |Dalībvalstu nekoordinēta rīcība pārrobežu naudas pārvedumos var būtiski ietekmēt maksājumu sistēmas sekmīgu darbību ES līmenī un nodarīt kaitējumu iekšējam tirgum finanšu pakalpojumu sfērā. |Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas rīcību šāda iemesla(iemeslu) dēļ: |Ar šāda mēroga rīcību Kopienas rīcībai jāgarantē vienota VII īpašā priekšlikuma transponēšana visā ES un jo īpaši tajās dalībvalstīs, kurās neizšķir maksājumus valsts iekšienē un pārrobežu maksājumus starp dalībvalstīm. Minēto principu noteica Regula (EK) Nr. 2560/2001 par pārrobežu maksājumiem eiro, kas bija pirmais būtiskais solis Vienotās maksājumu zonas radīšanaiES. |Ir panākts vienots ieinteresēto pušu (jo īpaši dalībvalstu un maksājumu sektora) pausts uzskats, ka darbības mērķus var labāk sasniegt Savienība. |Priekšlikuma darbības jomu, kas sakrīt ar VII īpašajā priekšlikumā minētajiem pasākumiem, pēc būtības un, lai izvairītos no pretrunām, nevar sadalīt Kopienas un dalībvalstu rīcībā. |Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda iemesla (iemeslu) dēļ: |Saskaņā ar apspriežu rezultātiem priekšlikums transponē VII īpašo priekšlikumu vienkāršākajā veidā, nodrošinot vienkaršotu režīmu ES un rentablu sistēmu, lai nodrošinātu naudas līdzekļu pārskaitījumu izsekojamību uz trešajām valstīm un no tām. Šis priekšlikums neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams šā priekšlikuma mērķu sasniegšanai. |Nosakot saistības, kas jāievēro maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas samazina izmaksas maksājumu sektoram, priekšlikums samazina finanšu slogu valstu valdībām, uzņēmējiem un iedzīvotājiem. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais tiesību akts: regula. |Citi tiesību aktu veidi nav piemēroti turpmāk norādītā(-o) iemesla(-u) dēļ. Maksājumu sistēmas ES ir virzībā uz integrāciju vienotajā maksājumu zonā, un līdz ar to VII īpašais priekšlikums jāīsteno saskaņotā veidā visā ES teritorijā. Visas ieinteresētās puses aicināja izmantot regulu, kas būtu visefektīvākā un garantētu vienādu ieviešanu un līdz ar to līdzvertīgus spēles noteikumus. |IETEKME UZ BUDžETU |Komitejas cīņai ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu sanāksmes. |PAPILDU INFORMāCIJA |Eiropas ekonomikas zona Tā kā šā tiesību akta priekšlikums ir nozīmīgs Eiropas ekonomikas zonai, tā piemērošanas joma jāpaplašina attiecībā uz EEZ. |1.  2005/0138 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAattiecībā uz naudas pārvedumiem pievienoto informāciju par maksātāju (Teksts ar EEA nozīm)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[7],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[8],tā kā:(1) Pēc 2001. gada 11. septembra teroristu uzbrukumiem Amerikas Savienotajās Valstīs Eiropadome 2001. gada 21. septembra ārkārtas sanāksmē atkārtoti uzsvēra, ka cīņa pret terorismu būs Eiropas Savienības galvenais mērķis. Eiropadome pieņēma rīcības plānu par pastiprinātu policijas un tiesu sadarbību, izstrādājot starptautiskus juridiskus instrumentus pret terorismu, novēršot terorisma finansēšanu, pastiprinot lidojumu drošību un lielāku visu attiecīgo darbības plānu saskaņotību. Pēc 2004. gada 11. marta teroristu uzbrukumiem Madridē Eiropadome šo rīcības plānu pārskatīja un tagad jo īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt ES izveidotā tiesiskā regulējuma terorisma apkarošanai un tiesiskās sadarbības uzlabošanai pielāgošanu deviņiem īpašajiem ieteikumiem pret terorisma finansēšanu, ko pieņēmusi Finanšu darba grupa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma apkarošanai ( FATF ).(2) Lai novērstu terorisma finansēšanu, īstenoti pasākumi, kuru mērķis ir noteiktu personu, grupu un organizāciju naudas līdzekļu iesaldēšana, ieskaitot Padomes 2001. gada 27. decembra Regulu (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām[9] un Padomes 2002. gada 27. maija Regula (EK) Nr. 881/2002 ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu[10]. Tālab pieņemti pasākumi, kuru mērķis ir pasargāt finanšu sistēmu no līdzekļu un ekonomisko resursu virzīšanas terorisma mērķiem. Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada … Direktīvā 2005/…/EK par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanai un terorisma finansēšanai[11] ietverti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir cīnīties ar finanšu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas nolūkā. Visi iepriekš minētie pasākumi pilnībā nenovērš teroristu un citu noziedznieku piekļuvi norēķinu sistēmām, lai pārskaitītu savus līdzekļus.(3) Lai veicinātu saskaņotu virzību starptautiskajā kontekstā cīņā ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu, turpmākā Kopienas rīcībā jāņem vērā attīstība šajā līmenī, proti, FATF pieņemtie deviņi īpašie ieteikumi cīņai ar terorisma finansēšanu, jo īpaši VII īpašais ieteikums (SR VII) par elektroniskajiem naudas pārvedumiem un priekšlikuma pārskatīto skaidrojošo piezīmi.(4) Naudas līdzekļu pārskaitījumu pilna izsekojamība var būt jo īpaši svarīgs un vērtīgs instruments naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un sodīšanai. Tādēļ ir lietderīgi, lai nodrošinātu informācijas nodošanu par maksātāju visas maksājumu ķēdes garumā, nodrošinot sistēmu, kas liek maksājumu pakalpojumu sniedzējiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienot precīzu un lietišķu informāciju par maksātāju.(5) Šo direktīvu piemēro, neierobežojot Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EC par personu aizsardzību attiecībā uz personīgo datu apstrādi un brīvu kustību[12].(6) Sakarā ar to, ka tāda naudas līdzekļu pārskaitīšana, kas virzās no komercparskaitījumiem vai, kuros maksātājs un maksājuma saņēmējs ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas rīkojas savā vārdā, ir mazāk pakļauta riskam par naudas atmazgāšanu vai terorisma finansēšanu, ir lietderīgi šādus pārskaitījumus atbrīvot no šīs regulas darbības jomas ar nosacījumu, ka ir iespējams vienmēr izsekot šiem pārskaitījumiem līdz maksātājam.(7) Lai līdzsvarotu risku, kad šādi pārskaitījumi tiek veikti pagrīdē dēļ pārāk stingrām identifikācijas prasībām pret potenciāliem teroristu draudiem ar maziem naudas pārskaitījumiem, jāpastāv iespējai piemērot prasību pārbaudīt vai informācija par maksātāju ir precīza, ņemot vērā risku, kas attiecas uz naudas līdzekļu parskaitījumiem ārpus ES līdz EUR 1 000.(8) Uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. decembra Regulas (EK) Nr. 2560/2001 par pārrobežu maksājumiem eiro[13] un Komisijas paziņojuma „Jauns tiesiskais regulējums maksājumiem iekšējā tirgū”[14] fona Kopienas teritorijā ir pietiekami naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienot vienkāršotu informāciju par maksātāju.(9) Lai atbildīgajām iestādēm par cīņu pret naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanas apkarošanai trešajās valstīs dotu iespēju izsekot līdzekļu avotiem, ko izmanto naudas atmazgāšanai un terorisma finansēšanai, līdzekļu pārskaitījumiem no Kopienas uz trešām valstīm jābūt pievienotai pilnīgai informācijai par maksātāju. Minētajām iestādēm piekļuve pilnīgai informācijai par maksātāju jāpiešķir vienīgi naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un sodīšanas mērķim.(10) Lai viena maksātāja naudas līdzekļus varētu pārskaitīt vairākiem maksājumu saņēmējiem jānosūta ekonomiskā veidā, savienojot vienā sūtījumā vairākus individuālos pārskaitījumus, šādiem individuāliem sūtījumiem jāpievieno tikai maksātāja konta numurs ar nosacījumu, ka sērijveida maksājumu reģistrā ir pilnīga informācija par maksātāju.(11) Lai pārliecinātos, vai pieprasītā informācija par maksātāju pievienota naudas līdzekļu pārskaitījumam, un lai pamanītu aizdomīgus darījumus, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem jāpiemēro efektīva procedūra, kurš atklāj, ka trūkst informācija par maksātāju.(12) Sakarā ar potenciāliem terorisma finansēšanas draudiem, ko rada anonīmi naudas līdzekļu pārskaitījumi būtu lietderīgi maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam izvairīties no šādām situācijām vai labot situācijas, atklājot, ka informācija par maksātāju iztrūkst vai tā ir nepilnīga. Šajā sakarībā būtu pieļaujama elastība attiecībā uz informācijas apjomu, ņemot vērā iespējamo risku. Pie tam par informācijas par maksātāju precizitāti un pilnīgumu jāatbild maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. Gadījumos, kad maksātāja maksājumu pakalpojuma sniedzējs atrodas ārpus Kopienas, sevišķi rūpīgi jāpārbauda dati par klientu saskaņā ar 11. pantu Direktīvā 2005/…/EK attiecībā uz pārrobežu korespondētājbanku attiecībām ar maksājuma pakalpojuma sniedzēju.(13) Jebkurā gadījumā maksājuma pakalpojuma sniedzējam jāpievērš saasināta uzmanība balstoties uz riska novērtējumu, ja pamanīts informācijas par maksātāju trūkums vai šīs informācijas nepilnība un jāziņo par aizdomīgiem darījumiem atbildīgajām iestādēm.(14) Ja tehniski ierobežojumi, kuru dēļ maksājumu pakalpojumu sniedzēji nevar izpildīt saistības par visas saņemtās informācijas par maksātāju nosūtīšanu, nav novērsti, visa informācija jāsaglabā maksājumu pakalpojumu sniegšanas starpniekiem. Šādi tehniski ierobežojumi jānovērš, tiklīdz maksājumu sistēmas ir modernizētas.(15) Tā kā kriminālizmeklēšanas gaitā vairākus mēnešus vai pat gadus pēc sākotnējās naudas līdzekļu pārskaitīšanas nav iespējams atklāt datus vai iesaistītās personas, ir lietderīgi likt maksājumu pakalpojumu sniedzējiem saglabāt informāciju par maksātāju, lai izmeklētu, atklātu naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanas gadījumus un un sodītu par tiem. Demokrātiskā sabiedrībā šādam termiņam jābūt ierobežotam. Ir lietderīgi piemērot piecu gadu termiņu.(16) Lai varētu nekavējoties rīkoties, cīnoties pret terorismu, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem nekavējoties jāreaģē uz dalībvalstu iestāžu, kas atbildīgas par cīņu ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanas apkarošanu, informācijas pieprasījumu par maksātāju.(17) Ņemot vērā cīņas ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanas apkarošanas nozīmību, dalībvalstīm jānosaka efektīvi, samērīgi un pārliecinoši sodi valstu tiesību aktos, ja netiek ievēroti šīs regulas noteikumi.(18) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[15].(19) Vairākas valstis un teritorijas, kas nav Kopienas teritorijas daļa, vieno monetārā savienība vai tās ir daļa no dalībvalsts un šajās valstīs un teritorijās ir spēkā šīs dalībvalsts maksājumu un mijieskaita sistēma. Lai izvairītos no ievērojamām negatīvām sekām šo valstu vai teritoriju ekonomikā, kas var rasties šīs Regulas piemērošanas gadījumā attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitīšanu starp attiecīgajām dalībvalstīm un šīm valstīm un teritorijām, lietderīgi ir nodrošināt iespēju šādus naudas līdzekļu pārskaitījumus uzskatīt par pārskaitījumu attiecīgās dalībvalsts iekšienē.(20) Lai neliktu šķēršļus ziedojumiem labdarības mērķiem, ir lietderīgi ļaut dalībvalstīm atbrīvot maksājumu pakalpojumu sniedzējus savā teritorijā no pienākuma vākt informāciju par maksātāju vākšanas, pārbaudīšanas, reģistrēšanas vai sūtīšanas, ja pārskaitītie naudas līdzekļi ir mazāki par EUR 150. Ir lietderīgi šo iespēju paredzēt labdarības organizācijām, saistot to ar obligātu nosacījumu par prasībām, kas tām jāievēro, lai dalībvalstis varētu pārliecināties, ka teroristi šo atbrīvojumu ļaunprātīgi neizmanto kā piesegu ar nolūku veicināt savas darbības finansēšanu.(21) Tā kā darbības mērķus pietiekamā kvalitātē nevar sasniegt atsevišķas dalībvalstis un tādēļ minētās iniciatīvas mēroga vai seku dēļ šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.(22) Lai sasniegtu vienotu virzību cīņai ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanas apkarošanu, šīs Regulas galvenie noteikumi piemērojami no dienas, kad tos pieņem starptautiskajā līmenī.IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I nodaļa Piemērošanas joma un definīcijas1. pants PriekšmetsŠī regula paredz noteikumus attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju ar mērķi novērst, izmeklēt, atklāt naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu un sodīt par šiem noziegumiem.2. pantsDarbības joma1. Šī regula attiecas uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem jebkurā valūtā, kurus nosūta vai saņem Kopienā reģistrēts maksājumu pakalpojumu sniedzējs.2. Šī regula neattiecas uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kas veikti kā tirdznieciski darījumi ar kredītkarti vai debetkarti vai citu līdzīgu maksājuma līdzekli, ja visiem šāda veida tirdznieciskiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienots identifikācijas numurs, kas ļauj darījumā izsekot līdz maksātājam.Šī regula neattiecas uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ja gan maksātājs, gan maksājuma saņēmējs rīkojas savā vārdā.3. pants DefinīcijasŠajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:1. „terorisma finansēšana” ir jebkurš no Direktīvas 2005/…/EK [1(3)] pantā minētajiem pārkāpumiem,2. „naudas atmazgāšana” ir jebkurš no Direktīvas 2005/…/EK [1(2)] pantā minētajiem pārkāpumiem,3. „maksātājs” ir fiziska vai juridiska persona, kuras rīcībā drīkst būt naudas līdzekļi un kura atļauj šos līdzekļus pārskaitīt maksājuma saņēmējam,4. „maksājuma saņēmējs” ir fiziska vai juridiska persona, kura ir pārskaitāmo naudas līdzekļu gala saņēmējs,5. „maksājumu pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kuras uzņēmējdarbības būtība ir sniegt maksājumu pakalpojumus maksājumu pakalpojumu saņēmējiem,6. „starpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzēji” ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas nepārstāv ne maksātāju, ne maksājuma saņēmēju, un kuri piedalās naudas līdzekļu pārskaitīšanā,7. „naudas līdzekļu pārskaitīšana” ir jebkurš darījums, kas veikts elektroniski maksātāja uzdevumā ar maksājumu pakalpojumu sniedzēja starpniecību, lai līdzekļi kļūtu pieejami maksājuma saņēmējam pie cita maksājumu pakalpojuma sniedzēja, turklāt maksātājs un maksājuma saņēmējs var būt arī viena un tā pati persona.8. „maksājumu pakalpojumu lietotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izmanto maksājumu pakalpojumu kā maksātājs vai maksājuma saņēmējs,9. „sērijveida maksājumu kopums” (batch file transfer) ir vairāku atsevišķu pārskaitījumu apkopojums vienā kopējā pārskaitījumā.II nodaļa Maksātāja maksājumu pakalpojuma sniedzēja saistības4. pantsPilnīga informācija par maksātājuPilnīga informācija par maksātāju ir maksātāja vārds, adrese un konta numurs.Adresi var aizstāt ar maksātāja dzimšanas vietu un datumu, viņa klienta identifikācijas numuru vai valsts piešķirto identifikācijas numuru.Ja maksātāja konta numurs neeksistē, maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs var to aizvietot ar identifikācijas numuru, kas ļauj pārskaitījumā izsekot līdz maksātājam.5. pants Informācijas pievienošana naudas līdzekļiem un tās saglabāšana1. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienota pilnīga informācija par maksātāju.2. Maksājumu pakalpojumu sniedzējs pirms naudas līdzekļu pārskaitīšanas pārbauda pilnīgu informāciju par maksātāju, pamatojoties uz dokumentiem, datiem un informāciju, kas iegūta no drošiem un neatkarīgiem avotiem.Taču, ja naudas līdzekļu pārskaitījums maksājuma saņēmējiem ārpus Kopienas ir līdz EUR 1 000, maksājumu pakalpojumu sniedzēji var noteikt šādas verifikācijas apjomu, ņemot vērā naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas risku.3. Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēji piecus gadus saglabā pilnīgu naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienoto informāciju par maksātāju.6. pants Naudas līdzekļu pārskaitīšana Kopienas teritorijāAtkāpjoties no 5. panta, naudas līdzekļu pārskaitīšana, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Kopienas teritorijā, maksājumam jāpievieno tikai maksātāja konta numurs vai identifikācijas numurs, kas dod iespēju izsekot darījumam līdz maksātājam.Taču, ja to prasa maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs, maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs trīs darba dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas sniegs pilnīgu informāciju par maksātāju.7. pantsNaudas līdzekļu pārskaitījumi no Kopienas maksājumu saņēmējiem ārpus Kopienas1. Naudas līdzekļu pārskaitījumiem no Kopienas maksājumu saņēmējiem ārpus Kopienas tiek pievienota pilnīga informācija par maksātāju.2. Ja tiek veikts sērijveida maksājums no viena maksātāja maksājuma saņēmējiem ārpus Kopienas, 1. punkts neattiecas uz apkopotiem individuāliem naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ja sērijveida maksājumam pievienota informācija un individuālajam pārskaitījumam pievienots maksātāja konta numurs vai identifikācijas numurs.III nodaļa Maksājumu saņēmēja maksājumu pakalpojuma sniedzēja saistības8. pantsAtklāšana, ka trūkst informācijas maksātājuMaksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēja rīcībā ir efektīvi līdzekļi, lai atklātu informāciju par maksātāju trūkumu.2.  Naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kuros maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas Kopienā, informācija nepieciešama saskaņā ar 6. pantu.3.  Naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kuros maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas, pilnīga informācija par maksātāju nepieciešama saskaņā ar 4. pantu vai, attiecīgā gadījumā, informācija nepieciešama saskaņā ar 13. pantu.9. pants Naudas līdzekļu pārskaitīšana, ja trūkst informācijas par maksātāju1. Ja maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam, kļūst zināms, ka saņemot pārskaitītos naudas līdzekļus, iztrūkst šajā regulā paredzētā informācija par maksātāju vai tā ir nepilnīga, naudas pārskaitījumu var atteikt vai pieprasīt pilnīgu informāciju par maksātāju. Pēdējā gadījumā maksājumu pakalpojumu sniedzējs var vai nu naudas līdzekļus aizturēt līdz turpmākajai izmeklēšanai vai izmaksāt tos maksājuma saņēmējam. Visos gadījumos maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam jāievēro attiecīgais likums vai administratīvie akti attiecībā uz naudas atmazgāšanu un terorisma apkarošanu, jo īpaši Regula (EK) Nr. 2580/2001, Regula (EK) Nr. 881/2002 un Direktīva 2005/…/EK, kā arī valsts izpildes pasākumi.2. Ja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atkārtoti neiesniedz pieprasīto informāciju par maksātāju, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atsaka jebkādus naudas līdzekļu pārskaitījumus no šā maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai pārtrauc darījumu attiecības ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju vai nu attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitīšanas pakalpojumiem, vai uz jebkādiem savstarpējiem pakalpojumiem.Maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ziņo par šo faktu iestādēm, kas ir atbildīgas par cīņu ar naudas atmazgāšanu vai terorisma finansēšanas apkarošanu.10. pantsRiska novērtējumsMaksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs uztver nepilnīgu informāciju par maksātāju kā faktoru, lai izvērtētu, vai naudas līdzekļu pārskaitīšana, vai jebkura cita saistīta darbība ir aizdomīga un vai par to saskaņā ar Direktīvas 2005/…/EK III nodaļas prasībām ir jāziņo iestādēm, kas ir atbildīgas par cīņu ar naudas atmazgāšanu vai terorisma finansēšanas apkarošanu.11. pantsInformācijas saglabāšanaVisu par maksātāju saņemtu informāciju maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs saglabā piecus gadus.IV nodaļa Starpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzēju saistības12. pantsNaudas līdzekļu pārskaitījumam pievienotās informācijas par maksātāju saglabāšanaStarpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzēji nodrošina visas saņemtās naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienotās informācijas par maksātāju saglabāšanu pie pārskaitījuma.13. pantsTehniskie ierobežojumi1. Ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs atrodas ārpus Kopienas teritorijas un tehniskie ierobežojumi šajā līmenī starpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzējam Kopienā liedz saņemt naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienoto informāciju par maksātāju, starpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzējs saglabā visu saņemto informāciju piecus gadus, neatkarīgi no tā, vai šī informācija ir pilnīga.2. Ja 1. pantā minētajā gadījumā, starpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzējs nesaņem pilnīgu informāciju par maksātāju, tas, pārskaitot naudas līdzekļus attiecīgi informēs maksājuma saņēmēju.3. Gadījumos, kad attiecināms 1. pants starpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzējs, pēc maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojuma sniedzēja pieprasījuma, sniegs maksājuma pakalpojuma sniedzējam pilnīgu informāciju par maksātāju trīs darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.V nodaļaVispārīgās saistības, ieviešanas un grozīšanas pilnvaras14. pantsSadarbības saistībasMaksājumu pakalpojumu sniedzēji pilnībā un bez kavēšanās sniedz informāciju iestādēm, kas ir atbildīgas par cīņu ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanas apkarošanu dalībvalstī, kurā atrodas maksājumu pakalpojumu sniedzējs, attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienoto informāciju par maksātāju un attiecīgi saglabātajiem datiem tādā termiņā un atbilstīgi tādām procedūras prasībām, ko paredz dalībvalstu tiesību akti.Minētās iestādes var izmantot šo informāciju tikai ar mērķi izmeklēt, atklāt naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu un sodīt par šiem pārkāpumiem.pants 15 SankcijasDalībvalstis nosaka noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis par šiem noteikumiem paziņo Komisijai, kā arī iestādēm, kas atbildīgas par to ieviešanu, līdz 2006. gada 31. decembrim, kā arī paziņo tai par jebkuriem turpmākiem grozījumiem.16. pantsIeviešanas un grozīšanas pilnvaras1. Komisija var saskaņā ar 17. pantā 2. punktā noteikto procedūru un ņemot vērā attīstību naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas jomā un attiecīgās izmaiņas starptautiskajos standartos, jo īpaš,i par kuriem panākta vienošanās Finanšu darījumu darba grupā par naudas atmazgāšanas un terorisma apkarošanu, veikt pasākumus 3. panta 5. punktā un 7. pantā minēto jēdzienu noskaidrošanai.2. Komisija var saskaņā ar 17. pantā 2. punktā noteikto procedūru un ņemot vērā attīstību naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas jomā un attiecīgās izmaiņas starptautiskajos standartos, jo īpaši, par kuriem panākta vienošanās Finanšu darījumu darba grupā par naudas atmazgāšanas un terorisma apkarošanu, veikt pasākumus monetāro robežvērtību atjaunināšanai saskaņā ar 5. un 19. pantu.17. pants Komiteja1. Komisijai palīdz komiteja cīņai ar naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanas novēršanu, kas izveidota ar Direktīvu 2005/…/EK (še turpmāk „Komiteja”).2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.VI nodaļaAtkāpes18. pantsVienošanās ar teritorijām un valstīm ārpus Kopienas1. Komisija var atļaut jebkurai dalībvalstij noslēgt vienošanās ar valsti vai teritoriju, kas nav daļa no Kopienas teritorijas kā tas noteikts Līguma 299. pantā, kurā ietvertas atkāpes no šīs regulas, lai atļautu naudas līdzekļu pārskaitījumus no šīs valsts vai teritorijas uz attiecīgo dalībvalsti un uzskatīt tos par šīs dalībvalsts iekšējiem naudas pārskaitījumiem.Šādas vienošanās ir pieļaujamas tikai, ja attiecīgā valsts vai teritorija atbilst šādām prasībām:a) tā ir monetārā savienībā ar attiecīgo dalībvalsti vai ir daļa no šīs dalībvalsts valūtas zonas,b) tā ir attiecīgās dalībvalsts maksājumu un mijieskaita sistēmas dalībniece,c) tā pieprasa tās jurisdikcijā esošajiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem attiecināt tos pašus noteikumus, kādi tie ir saskaņā ar šo regulu.2. Dalībvalsts, kas vēlas noslēgt 1. punktā minētās vienošanās, nosūta pieprasījumu Komisijai un sniedz tai visu nepieciešamo informāciju.Komisijai saņemot dalībvalsts pieteikumu, naudas līdzekļu pārskaitīšanu no dalībvalsts uz attiecīgo valsti vai teritoriju līdz lēmuma pieņemšanai saskaņā ar šajā pantā noteikto procedūru provizoriski uzskatīs par iekšzemes pārskaitījumu šīs dalībvalsts teritorijā.Ja Komisija uzskata, ka tās rīcībā nav visa vajadzīgā informācija, tā sazinās ar attiecīgo dalībvalsti divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas un norāda, kāda papildu informācija ir nepieciešama.Tiklīdz Komisijas rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieteikumu, tā viena mēneša laikā paziņo par to dalībvalstij un pārsūta pieprasījumu citām dalībvalstīm.3. Trīs mēnešu laikā pēc otrā punkta ceturtajā daļā minētās paziņošanas Komisija saskaņā ar 17. panta 2. punktu lemj, vai atļaut attiecīgo dalībvalsti noslēgt pirmajā daļā minēto vienošanos.Jebkurā gadījumā pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem astoņpadsmit mēnešus pēc pieteikuma iesniegšanas Komisijai.19. pantsNaudas līdzekļu pārskaitīšana labdarības organizācijām dalībvalstīDalībvalstis var atbrīvot maksājumu pakalpojumu sniedzējus savā teritorijā no 5. pantā minēto saistību pildīšanas attiecībā uz naudas līdzekļu pārvedumiem labdarības, reliģiskajām, kultūras, izglītības vai sabiedriskām organizācijām ar nosacījumu, ka uz minētajam organizācijām attiecas ziņošanas prasība un ārējais audits vai tā ir valsts iestādes pārraudzībā un naudas līdzekļu pārvedumi nepārsniedz EUR 150 katrā pārskaitījumā un darījums notiek tikai dalībvalsts teritorijā.Dalībvalsts ziņo Komisijai par pieņemtajiem pasākumiem, piemērojot 1. daļā minēto iespēju.VII nodaļaNobeiguma noteikumi20. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Tomēr 4. līdz14. pantu un 19. pantu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —LWFI_EP_PRESIDENT priekšsēdētājs[…] […]LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENTPolicy area(s): Internal Market Activit(y/ies): Internal Market for goods and services |TITLE OF ACTION: PROPOSAL FOR A REGULATION ON INFORMATION ON THE PAYER ACCOMPANYING TRANSFERS OF FUNDS |1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)12.010211.01.03 – Committee meetings2. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B): € million for commitmentn.a.2.2. Period of application:2005–20102.3. Overall multiannual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)n.a.(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)n.a.(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3)Commitments/ payments | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 |TOTAL a+b+c |Commitments | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 |Payments | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 | 0.224 |2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective[X] Proposal is compatible with existing financial programming.Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement.2.5. Financial impact on revenue:[16][X] Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)ORProposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:n.a.3. BUDGET CHARACTERISTICSType of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No [5] |4. LEGAL BASISThe action only concerns administrative expenditure.5. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention[17]5.1.1. Objectives pursuedThe present proposal for a regulation aims to transpose Special Recommendation VII (SR VII) of the Financial Action Task Force (the international body established by the Paris G7 summit in 1989 which objective is to fight against financial crime) into Community law in a way that is fully compatible with Internal Market principles. It lays down rules on payer’s information accompanying funds transfers, in order to ensure that basic information is immediately available to the authorities responsible for combating money laundering and terrorism, to assist them in their task.5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluationIn its Communication to the Council and the European Parliament concerning a “New legal framework for payments in the Internal Market” (COM (2003) 718 final) the Commission consulted interested parties on issues raised by the transposition of SR VII into Community legislation.The results of the consultation have shown overwhelming support from all stakeholders (the banking community, Central Banks, the European Central Bank and Member States) to transpose SR VII through Community legislation rather than national legislation. Payment systems in the EU are in the process of being integrated into a Single Payment Area and, consequently, SR VII should be transposed in a harmonised manner throughout the EU. All stakeholders called for the use of a regulation, which would be the most effective way of guaranteeing uniform implementation and thus a level playing field.The results of the consultation are available at:http://europa.eu.int/comm/internal_market/payments/framework/2004-contributions_en.htm.5.1.3. Measures taken following ex post evaluationn.a.5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsThe rules on payer’s information accompanying funds transfers provided for in the proposal for a regulation result in a number of obligations applicable to all payment service providers (PSPs) involved in the payment chain. The payer’s payment service provider must ensure that funds transfers contain complete, accurate and meaningful payer’s information (name, address and account number). Any intermediary payment service provider must ensure that all payer’s information that accompanies a transfer is retained with the transfer or that appropriate records are kept. The payee’s payment service provider must have effective risk-based procedures in order to identify funds transfers lacking complete payer’s information and, as appropriate, report suspicious transactions to the authorities responsible for combating money laundering and terrorism.5.3. Methods of implementationThe negotiation of the Regulation in the Council and in the European Parliament will be carried out by DG MARKT staff within existing resources. Furthermore, Article 12 of the Regulation specifies that the Commission will be assisted by a committee consisting of Member States’ representatives on certain specific issues.6. FINANCIAL IMPACTn.a.7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITUREHuman and administrative resource requirements will be covered from within the budget allocated to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.7.1. Impact on human resourcesTypes of post | Staff to be assigned to management of the action using existing | Total | Description of tasks deriving from the action |Number of permanent posts | Number of temporary posts |Officials or temporary staff | A B C | 1 0.5 | 1 0.5 | Negotiation of the Regulation in the Council and in the European Parliament and participation in FATF work Organisation of meetings of the regulatory Committee on the prevention of money laundering and terrorist financing |Other human resources |Total | 1.5 | 1.5 |7.2. Overall financial impact of human resourcesType of human resources | Amount (€) | Method of calculation * |Officials Temporary staff | EUR 162 000 | EUR 108 000 x 1.5 |Other human resources (specify budget line) |Total | EUR 162 000 |The amounts are total expenditure for twelve months.7.3. Other administrative expenditure deriving from the actionBudget line (number and heading) | Amount € | Method of calculation |Overall allocation (Title A7) Copy updated budget linesA0701 – Missions 12 01 02 11 01 – Missions 12 01 02 11 02 – Meetings, conferences 12 01 02 11 03 – Committees (consultative committee) 12 01 02 11 04 – Studies and consultations | EUR 62 400 (Regulatory Committee on the prevention of money laundering and terrorist financing) | EUR 15 600 (reimbursement of 24 experts) x 4 meetings |Information systems (A-5001/A-4300) | n.a. |Other expenditure - Part A (specify) | n.a. |Total | EUR 62 400 |The amounts are total expenditure for twelve months.Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieur de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.1 Specify the type of committee and the group to which it belongs.I. Annual total (7.2 + 7.3) II. Duration of action III. Total cost of action (I x II) | EUR 224 400 5 years EUR 1 122 000 |8. FOLLOW-UP AND EVALUATION8.1. Follow-up arrangementsn.a8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluationn.a9. ANTI-FRAUD MEASURESn.a[1] FATF ir starptautiska struktūra, kas dibināta Parīzes G7 augstākā līmeņa sanāksmes laikā 1989. gadā un, kuru uzskata par pasaules vadošo institūciju cīņā pret nelikumīgu naudas atmazgāšanu un terorisma finansēšanu.[2] Par īpaši ierobežojošiem pasākumiem, kas terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām. OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 745/2003 (OV L 106, 29. 4. 2003., 22. lpp.).[3] PADOMES REGULA (EK) Nr. 881/2002 (2002. gada 27. maijs), ar ko nosaka konkrētus, īpašus, ierobežojošus, pret noteiktām personām un organizācijām, kuras saistītas ar Osamu Bin Ladenu, organizācijas "Al-Qaida" tīklu un Taliban, vērstus pasākumus un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu. OV L 139, 29.5.2002, 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2034/2004 (OV L 353, 27.11.2004., 11. lpp.).[4] OV C […], […], […] lpp.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV C […], […], […] lpp.[8] OV C […], […], […] lpp.[9] OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 745/2003 (OV L 106, 29. 4. 2003., 22. lpp.).[10] OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2034/2004 (OV L 353, 27.11.2004., 11. lpp.).[11] OV L …, ….2005., … lpp. (tiks publicēts, 2004/0137/COD).[12] OV L 281, 23.11.1995, 31. lpp.[13] OV L 344, 28.12.2001., 13. lpp.[14] KOM (2003) 718 galīgais[15] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[16] For further information, see separate explanatory note.[17] For further information, see separate explanatory note.


				|

		52014PC0378

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko Padomes Regulu (ES) Nr. 43/2014 groza attiecībā uz dažiem nozvejas limitiem /* COM/2014/0378 final - 2014/0193 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Padomes Regulā (ES) Nr. 43/2014[1] attiecībā uz
2014. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju
krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas
Savienības ūdeņos un – attiecībā uz
Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav
Savienības ūdeņi. Zvejas iespēju spēkā
esības laikposmā tās parasti tiek vairākkārt
grozītas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
Neattiecas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto grozījumu
mērķis ir iepriekš minētajā regulā izdarīt
šādas izmaiņas.
Pamatojoties uz Grenlandes
iedalītajām zvejas iespējām un saskaņā ar
Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē (ZPN)
starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un
Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, un tam pievienoto
protokolu Savienībai pienākas 7,7 % no moivas KPN Grenlandes
ūdeņos ICES V un XIV apakšapgabalā. Laikā, kad
priekšlikumu nosūtīja pieņemšanai, nebija konkrēti
zināms ne Grenlandes piedāvājums, ne dalībvalstu viedoklis
par to. Tāpēc šī KPN minētajā priekšlikumā ir
norādīta kā “pm” (pro memoria), un tā
jāprecizē pēc priekšlikuma pieņemšanas.
Attiecībā uz sarkanasariem
starptautiskajos ūdeņos I un II zonā Regulā (ES)
Nr. 43/2014 norādīts nepareizs skaitlis (19 300 tonnu), kas
neatbilst KPN apjomam, kuru noteikusi Ziemeļaustrumu Atlantijas
zvejniecības komisija (NEAFC), proti, 19 500 tonnu. Kā
minēts zemsvītras piezīmē saistībā ar
Savienības kvotu, kura netiek grozīta, šo KPN nedrīkst zvejot
līdz 2014. gada 1. jūlijam. Kļūda atklāta
arī attiecībā uz Grenlandes paltusa KPN Grenlandes
ūdeņos V un XIV zonā: Savienības kvota, kas sadalīta
Norvēģijai, Fēru salām un atsevišķām
dalībvalstīm, ir par 200 tonnām lielāka nekā
Grenlandes piedāvātā KPN (4665 tonnas, bet vajadzēja
būt 4465 tonnām). Tāpat izlabotas dažas kļūdas
attiecībā uz makreles KPN IIIa un IV zonā, Savienības
ūdeņos IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā:
pirmkārt, no Savienības kvotas drīkst zvejot arī Fēru
salu ūdeņos; otrkārt, Fēru salām vajadzētu
būt iespējai daļu savas makreļu kvotas
(46 850 tonnu) zvejot noteiktos ES jūras apgabalos, un tas
būtu jāatspoguļo attiecīgajā tabulā. Šajā
sakarībā jāizlabo arī norādes uz tiem Savienības
ūdeņiem, kuros Fēru salu kuģiem var atļaut zvejot
makreles (Regulas (ES) Nr. 43/2014 VIII pielikums).
Visbeidzot, šajā priekšlikumā ir
iekļauti grozījumi attiecībā uz tādu pasākumu
īstenošanu, kas saistīti ar reģionālajām
zvejniecības pārvaldības organizācijām (RZPO).
Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības
komisija (WCPFC) 2012. gadā savā
8. kārtējā sesijā pieņēma saglabāšanas
un pārvaldības pasākumu, ar ko aizliedz noteiktas zvejas
darbības attiecībā uz okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus
longimanus). WCPFC 9. kārtējā sesijā tika
pieņemts līdzīgs aizliegums attiecībā uz zīdaino
haizivi (Carcharhinus falciformis). Abi šie aizliegumi būtu
jāievieš Savienības tiesību aktos.
2014/0193 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko Padomes Regulu (ES) Nr. 43/2014
groza attiecībā uz dažiem nozvejas limitiem
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Partnerattiecību
nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas
puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no
otras puses[2], un tam pievienotais
protokols[3] paredz, ka
Savienībai pienākas 7,7 % no moivas kopējās
pieļaujamās nozvejas (KPN) Grenlandes ūdeņos ICES V
un XIV zonā.
(2)       Padomes Regulā (ES)
Nr. 43/2014[4]
Savienības 2014. gada kvota moivas krājumam minētajos
Grenlandes ūdeņos noteikta 0 tonnu apmērā, un šī
kvota ir piemērojama līdz 2014. gada 30. aprīlim.
(3)       Savienība [datums]
saņēma Grenlandes iestāžu informāciju par to, ka moivas KPN
Grenlandes ūdeņos ICES V un XIV apakšapgabalā
laikposmam no [datums] līdz [datums] ir noteikta [pm]
tonnu apmērā. Tāpēc attiecīgā Savienības
kvota šim laikposmam būtu jānosaka [pm] tonnu
apmērā.
(4)       Ir jālabo sarkanasaru
krājuma KPN starptautiskajos ūdeņos I un II zonā un
Grenlandes paltusa KPN Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā.
Savienības un Fēru salu savstarpējās piekļuves režīma
dēļ ir jālabo arī makreles KPN Ziemeļjūrā un
blakus esošajos ūdeņos; turklāt attiecīgi būtu
jāizmaina arī tā apgabala robežas, kurā Fēru salu
kuģiem var atļaut zvejot makreles.
(5)       Klusā okeāna
rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC)
savā 8. kārtējā sesijā pieņēma
aizliegumu paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī,
glabāt vai izkraut okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus
longimanus). WCPFC 9. kārtējā sesijā tika
pieņemts līdzīgs aizliegums attiecībā uz
zīdainajām haizivīm (Carcharhinus falciformis). Abi šie
aizliegumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Saskaņā
ar Padomes Regulas (EK) Nr. 847/96[5]
2. pantu būtu jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas
dažādie tajā minētie pasākumi.
(6)       Regulā (ES)
Nr. 43/2014 noteiktos nozvejas limitus piemēro no 2014. gada
1. janvāra. Tāpēc arī šīs regulas noteikumi par
nozvejas limitiem principā būtu jāpiemēro no
minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu
spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās
paļāvības aizsardzības principu, jo attiecīgās
zvejas iespējas vēl nav pilnībā izmantotas. Tomēr
zīdaino haizivju zvejas aizliegums WCPFC konvencijas apgabalā
stājas spēkā no 2014. gada 1. jūlija un būtu
jāpiemēro no minētās dienas. Līdzīgi arī
labotā KPN, kas attiecas uz Grenlandes paltusu Grenlandes ūdeņos
V un XIV zonā, būtu jāpiemēro no šīs regulas
spēkā stāšanās dienas, jo tā paredz zvejas
iespēju samazinājumu Savienības kuģiem. Turklāt,
ņemot vērā moivas zvejas sezonu, attiecīgā
krājuma nozvejas limiti, kas noteikti ar šo regulu, būtu
jāpiemēro no [datums].
(7)       Tā kā nozvejas
limitu grozīšana ietekmē Savienības kuģu saimniecisko
darbību un zvejas sezonas plānošanu, šai regulai būtu
jāstājas spēkā tūlīt pēc tās
publicēšanas.
(8)       Regula (ES)
Nr. 43/2014 būtu attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 43/2014
(1)
Regulā (ES) Nr. 43/2014 iekļauj
šādu 37.a pantu:
"37.a pants
Okeāna baltspuru haizivis
1.       Aizliegts
paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, glabāt
vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus)
liemeņa daļas vai visu liemeni.
3.       Nejauši
nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem
netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ
ūdenī.";
(2)
iekļauj šādu 37.b pantu:
"37.b pants
Zīdainās haizivis
1.       Aizliegts
paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, glabāt
vai izkraut zīdainās haizivs (Carcharhinus falciformis)
liemeņa daļas vai visu liemeni.
2.       Nejauši
nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem
netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ
ūdenī.";
(3)
Regulas (ES) Nr. 43/2014
IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;
(4)
Regulas (ES) Nr. 43/2014
IB pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas
II pielikumu;
(5)
Regulas (ES) Nr. 43/2014
VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas
III pielikumu.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šīs regulas 1. panta 2) punktu
piemēro no 2014. gada 1. jūlija.
Šīs regulas 1. panta 3) un
5) punktu un II pielikuma c) punktu piemēro no
2014. gada 1. janvāra.
Šīs regulas II pielikuma
a) punktu piemēro no [datums].
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Padomes 2014. gada 20. janvāra
Regula (ES) Nr. 43/2014, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu
zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras
piemērojamas Savienības ūdeņos un –
attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos
ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 24,
28.1.2014., 1.–145. lpp.).
[2]               OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.
[3]               OV L 293, 23.10.2012., 5. lpp.
[4]               OV L 24, 28.1.2014., 1.–145. lpp.
[5]               Padomes 1996. gada 6. maija Regula (EK)
Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai
kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei
(OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.).
PIELIKUMI
dokumentam
priekšlikums Padomes regulai,
ar ko Padomes Regulu (ES) Nr. 43/2014
groza attiecībā uz dažiem nozvejas limitiem
I PIELIKUMS
IA pielikuma ierakstu par makreli IIIa un
IV zonā, Savienības ūdeņos IIa, IIIb,
IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā aizstāj ar
šādu:
 "Suga: || Makrele ||   ||   || Zona: || IIIa un IV; Savienības ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.–32. apakšrajonā
   || Scomber scombrus ||   ||   || (MAC/2A34.) ||
 Beļģija ||   ||  768 || (2) (5) || Analītiskā KPN ||   ||
 Dānija ||   || 26 530 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Vācija ||   ||  800 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Francija ||   || 2 417 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Nīderlande || 2 434 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Zviedrija ||   || 7 101 || (1) (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 2 254 || (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Savienība ||   || 42 304 || (1) (2) (5) ||   ||   ||   ||
 Norvēģija ||   || 256 936 || (3) ||   ||   ||   ||
 Fēru salas || 46 850 || (4) ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN ||   || Nepiemēro ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Īpašs nosacījums: ieskaitot turpmāk norādīto apjomu tonnās, kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-): ||
   ||   ||  247 ||   ||   ||   ||   ||
   || Zvejojot saskaņā ar šo īpašo nosacījumu, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāatskaita no šo sugu kvotām.
 (2)  Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4AN.). ||   ||   ||
 (3)  Jāatvelk no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver šādu Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu :
   ||   || 74 500 ||   ||   ||   ||   ||
   || Šo kvotu drīkst izmantot tikai IVa zonā (MAC/*04A.), izņemot turpmāk norādīto apjomu tonnās, ko drīkst nozvejot IIIa zonā (MAC/*03A.):
   ||   || 3 000 ||   ||   ||   ||   ||
 (4)  Jāatvelk no Fēru salu KPN daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst zvejot tikai VIa zonā uz ziemeļiem no 56°30′ N (MAC/* 6AN56). Laikā no 1. oktobra līdz 31. decembrim drīkst zvejot arī IIa, IVa zonā uz ziemeļiem no 59°N (ES zona) (MAC/* 24N59).
 (5)  Drīkst nozvejot arī Fēru salu ūdeņos, ievērojot katras dalībvalsts kvotu un nepārsniedzot turpmāk norādīto kopējo daudzumu, kas pieejams Savienībai (MAC/*FRO):
   ||   || 46 850 ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par
 šādiem daudzumiem. ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || IIIa || IIIa un IVbc || IVb || IVc || VI zona, starptautiskie ūdeņi IIa zonā – no 2014. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2014. gada decembrī ||   ||
   || (MAC/*03A.) || (MAC/*3A4BC) || (MAC/*04B.) || (MAC/*04C.) || (MAC/*2A6.) ||   ||
 Dānija || 0 || 4 130 || 0 || 0 || 14389 ||   ||
 Francija || 0 ||  490 || 0 || 0 || 0 ||   ||
 Nīderlande || 0 ||  490 || 0 || 0 || 0 ||   ||
 Zviedrija || 0 ||  0 || 390 || 10 || 2742 ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 0 ||  490 || 0 || 0 || 0 ||   ||
 Norvēģija || 3000 ||  0 || 0 || 0 || 0" ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
II PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 43/2014
IB pielikumu groza šādi:
 (a)                    ierakstu par moivu Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā aizstāj ar šādu:
 "Suga: || Moiva ||   || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Mallotus villosus ||   || (CAP/514GRN)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Vācija || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Zviedrija || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||   ||
 Visas dalībvalstis || pm || (1) ||   ||
 Savienība || pm || (2) ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||   ||
 (1)  Dānija, Vācija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste "visu dalībvalstu" kvotu drīkst izmantot tikai tad, kad tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. Tomēr dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % Savienības kvotas, "visu dalībvalstu" kvotu neizmanto vispār.";
   ||   ||
 (b)                    ierakstu par Grenlandes paltusu Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā aizstāj ar šādu:
   ||   ||   ||   ||
 "Suga: || Grenlandes paltuss || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
   || Reinhardtius hippoglossoides ||   || (GHL/514GRN)
 Vācija ||  3 591 ||   || Analītiskā KPN
 Apvienotā Karaliste ||   189 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība ||  3 780 || (1) || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Norvēģija ||   575 ||   ||   ||
 Fēru salas ||   110 ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||   ||
 (1)  Vienlaikus jāzvejo ne vairāk kā 6 kuģiem."; ||
   ||   ||   ||   ||
 (c)                    ierakstu par sarkanasariem starptautiskajos ūdeņos I un II zonā aizstāj ar šādu:
   ||   ||   ||   ||
 "Suga: || Sarkanasari ||   || Zona: || Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
   || Sebastes spp. ||   || (RED/1/2INT)
 Savienība || Nepiemēro || (1) (2) || Analītiskā KPN
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 KPN ||  19 500 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 (1)  Zveju drīkst veikt tikai laikposmā no 2014. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim. Zveju pārtrauc, kad NEAFC Līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN. Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC Līgumslēdzējām pusēm, ka KPN ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem aizliedz sarkanasaru specializēto zveju.
 (2)  Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.".
   ||   ||   ||   ||
III PIELIKUMS
"VIII PIELIKUMS
ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE
LIMITI
TREŠO‑VALSTU KUĢIEM, KAS ZVEJO SAVIENĪBAS ŪDEŅOS
 Karoga valsts || Zvejniecība || Zvejas atļauju skaits || Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits
 Norvēģija || Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N || 20 || 20
 Fēru salas || Makreles, VIa (uz ziemeļiem 56° 30′ N), IIa, IVa zona (uz ziemeļiem no 59° N) Stavrida, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIIe, VIIf, VIIh zona || 14 || 14
 Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N || 21 || 21
 Siļķe, IIIa zona || 4 || 4
 Rūpnieciskā Esmarka mencas zveja IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju) || 15 || 15
 Jūras līdaka un brosme || 20 || 10
 Putasu II, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIb, VII zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W) || 20 || 20
 Zilā jūras līdaka || 16 || 16
 Venecuēla[1] || Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) || 45 || 45"
[1]               Lai izdotu minētās zvejas atļaujas, ir
jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas
iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes
uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir
noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas
saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā
kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās
varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē.
Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu
apstiprinājums, lai nodrošinātu, ka līgums atbilst gan
līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai
jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem.
Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu
līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas
iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai
un norāda atteikuma pamatojumu.