title: Priekšlikums Padomes regulas grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2287/2003 attiecībā uz dienu skaitu, ko kuģi var pavadīt Ziemeļjūrā, zvejojot pikšas, un grunts traļu izmantošanu Azoru salu, Kanāriju salu un Madeiras salas ūdeņos

text:
                   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                    Briselē, 16.8.2004
                                                    COM(2004) 555 galīgā redakcija
                                                    .µ
                                         Priekšlikums
                                   PADOMES REGULAS
   grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2287/2003 attiecībā uz dienu skaitu, ko kuģi var pavadīt
   Ziemeļjūrā, zvejojot pikšas, un grunts traļu izmantošanu Azoru salu, Kanāriju salu un
                                   Madeiras salas ūdeņos
                                               .
                                     (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                        PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Padomes Regula (EK) Nr. 2287/2003, ar ko attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju
   krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas
   piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas
   ierobežojumi. Regulas grozījumi vajadzīgi, ņemot vērā jaunas zinātniskās atziņas.
   (1) Vides aizsardzības prasību integrēšanai Kopējās zivsaimniecības politikā nepieciešams
   apstiprināt pasākumus, kas veicami, lai samazinātu zvejas aktivitāšu ietekmi uz jūras
   ekosistēmu. Šīs prasības ir skaidri noteiktas Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par vides
   aizsardzības un zivsaimniecību resursu ilglaicīgu ekspluatāciju saskaņā ar Kopējās
   zivsaimniecības politiku1, 2. pantā.
   Jaunākie zinātniskie ziņojumi ir parādījuši, ka noteiktām dziļūdens dabiskām vidēm ir
   nepieciešama aizsardzība no mehāniskās erozijas, ko izraisa zvejas mehānismi. Tai skaitā
   dabiskā vide, ko veidojusi dziļūdens koraļļu (Lophelia pertusa) uzkrāšanās, termiskās atveres
   un karbonāta uzkalniņu uzbērumi. Saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem ziņojumiem un jo
   īpaši konkrētiem Starptautiskā Jūras pētniecības padomes (ICES) (ICES – International
   Council of the Exploration of the Sea) ziņojumiem vairākas no šīm dabiskajām vidēm ir
   atklātas un atzīmētas Atlantijas kartē. Ir ieprotokolēts, ka Lophelia pertusa ir sastopama
   Kanāriju salās un vairākās vietās dziļāk par 1000 metriem pie Madeiras un Azoru salām
   Atlantijā.
   Šīs dziļūdens dabiskās vides 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EC par Dabisko biotopu un
   savvaļas faunas un floras aizsardzību2 ir definētas kā Kopienu interesējošās dabiskās vides.
   Turklāt starptautiskajās debatēs par dabas aizsardzību tās iegūst arvien lielāku uzmanību.
   Piemēram, Konvencijas par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību
   (OSPAR Konvencija) (the Convention for the Protection of the Marine Environment of the
   North-East Atlantic – "OSPAR Convention") sarakstā, kurā uzskaitītas apdraudētās dabiskās
   vides, nesen ir iekļauti arī dziļūdens koraļļu rifi. Arī Apvienoto Nāciju neformālajās
   konsultācijās par okeāniem un jūras likumu (UNICPOLOS) dabiskās vides tiek aplūkotas kā
   apdraudētas, kam nepieciešama īpaša aizsardzība. Vairākas piejūras valstis visā pasaulē jau ir
   uzsākušas nepieciešamos aizsardzības pasākumus. 2003. gada 20. augustā pēc Apvienotās
   Karalistes pieprasījuma Komisija apstiprināja ar Regulas 2371/2002 7. pantu saistītos
   nepieciešamo ārkārtas pasākumus, aizliedzot grunts traļu iekārtu izmantošanu ūdeņos, kas
   atrodas uz ziemelrietumiem no Skotijas (Darwin Mounds), un vēlāk saistībā ar Komisijas
   ieteikumu Padome ar 2004. gada 22. marta Regulu (EC) 602/2004 šos pasākumus padarīja par
   saistošiem, izdarot grozījumus Regulā (EC) 850/98 par dziļūdens koraļļu rifu aizsardzību no
   tralēšanas ietekmes rajonā uz ziemeļrietumiem no Skotijas3.
   Turklāt Kopienas zvejas zona pie Azoru, Madeiras un Kanāriju salām satur vairākas zināmas
   vai potenciālas dziļūdens dabīgās vides, kas līdz šim ir bijušas pasargātas no tralēšanas
   saistībā ar speciālas pieejas režīmu, kas aprakstīts Padomes Regulā (EK) Nr. 2027/95. Tā kā
   šis režīms beidza darboties no 2003.gada 15. novembra, ir svarīgi Kopienas likumdošanā
   garantēt šo reģionu turpmāku aizsardzību. Tāpēc Komisija apstiprināja ierosinājumu aizliegt
   traļu lietošanu augstāk minēto arhipelāgu reģionos, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr.
   1
           OJ L 358, 20.12.2002, 59. lpp.
   2
           OJ L 206, 22.7.1992, 7. lpp.
   3
           OJ L 97, 01.04.2004, 30. lpp.
LV                                                2                                               LV
 ---pagebreak---    850/98 par zvejniecības resursu aizsargāšanu, nosakot tehniskus pasākumus jauno jūras
   organismu aizsardzībai4.
   Sagatavojot šo nozīmīgo priekšlikumu par jūras dabiskās vides aizsardzību, Komisija ir
   ņēmusi vērā jaunākos ICES ziņojumus. Jo īpaši ICES ir pievērsusi uzmanību tralēšanas
   ietekmei uz dabisko jūras vidi.
   Tomēr saistībā ar Eiropas Parlamenta atjaunošanu 2004. gadā šī priekšlikuma apstiprināšana,
   domājams, tiks atlikta uz dažiem mēnešiem un tas nozīmē, ka pastāv risks, ka aizsardzības
   pasākumu trūkuma dēļ tralēšanas darbības pie Azoru salām radīs grūti atjaunojamus
   bojājumus dziļūdens dabiskajās vidēs.
   Saistībā ar iepriekš minētajiem apstākļiem ir attiecīgi jāuzsāk traļu lietošanas aizliegšana
   saistītajos apgabalos, veicot grozījumus Regulā 2004 TAC (KPN), kuras IV pielikums pievērš
   īpašu uzmanību zvejas tehnisko nosacījumu pasākumiem, kas jāievēro 2004. gadā. Tas radīs
   ilgstošu dziļūdens dabiskās vides aizsardzību līdz brīdim, kad Eiropas Parlaments izskatīs
   ieteikumus un tiks pieņemts Padomes lēmums par Komisijas ierosinājumiem grozījumu
   veikšanai Regulā (EK) Nr. 850/98.
   Līdz brīdim, kad būs nopietni ilglaicīgi vides aizsardzības ieguvumi, saistībā ar metodes
   izmantošanu, zivsaimniecības industrija necietīs nozīmīgākas sekas, jo traļu izmantošana būs
   aizliegta. Turklāt flotes var turpināt zvejot aizsargātajos apgabalos, ja tiek izmantoti notauvoti
   mehānismi, kas nav kontaktā ar jūras dibenu, tādi kā okeāna traļi vai āķu jedas, riņķvadi un
   citi fiksētie mehānismi.
   (2) Apvienotās Karalistes zinātniskie dienesti ir laiduši klajā jaunu, detalizētu informāciju, ka
   mencu zvejas proporcijas flotēm, kas zvejo ārpus „mencu aizsardzības apgabala”, vienmēr ir
   bijušas zemas. Zvejas intensitātes palielināšanas gadījumā saistībā ar pieļaujamo dienu skaitu
   jūrā kuģiem, kas nezvejo mencu aizsardzības apgabalā, ir sagaidāms, ka tas radīs papildu
   risku mencu reģenerācijai. Tomēr ir nepieciešams nodrošināt, ka šādas papildu zvejas iespējas
   nav pielīdzināmas citiem kuģiem, kas zvejo saskaņā ar citiem noteikumiem.
   Padome ir lūgta pēc iespējas ātrāk apstiprināt šo priekšlikumu, lai ļautu zvejniekiem plānot
   viņu aktivitātes šajā zvejas sezonā.
   4
            OJ L 125, 27.4.1998, 1. lpp, Regula, kurā pēdējie grozījumi izdarīti saistībā ar (EK) Nr. 973/2001
            Regulu (OJ L 137, 19.5.2001, 1. lpp). [Regula, kurā pēdējie grozījumi izdarīti saistībā ar (EK)
            Nr. […/…]Regulu (OJ L …).].
LV                                                     3                                                       LV
 ---pagebreak---                                                   Priekšlikums
                                           PADOMES REGULAI
     grozījumiem Regulā (EK) Nr. 2287/2003 attiecībā uz dienu skaitu, ko kuģi var pavadīt
     Ziemeļjūrā, zvejojot pikšas, un grunts traļu izmantošanu Azoru salu, Kanāriju salu un
                                           Madeiras salas ūdeņos
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par vides
   aizsardzības un zivsaimniecību resursu ilglaicīgu ekspluatāciju saskaņā ar Kopējās
   zivsaimniecības politiku5, un jo īpaši tā 20. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)     Saskaņā ar jaunākajiem Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) (ICES –
           International Council of the Exploration of the Sea) zinātniskajiem ziņojumiem īpaši
           jutīgas dziļūdens dabiskās vides ir atklātas un iezīmētas Atlantijas kartē. Šīs dabiskās
           vides satur nozīmīgas un ļoti daudzveidīgas biocenozes. Tās definētas kā Kopienu
           īpaši interesējošās dabiskās vides 1992. gada 21. maija Direktīvā 92/43/EC par
           Dabisko biotopu un savvaļas faunas un floras aizsardzību6. Turklāt dziļūdens koraļļu
           rifi Konvencijas par Ziemeļaustrumu Atlantijas reģiona jūras vides aizsardzību
           ("OSPAR Convention") ietvaros ir iekļauti sarakstā, kurā uzskaitītas apdraudētās
           dabiskās vides.
   (2)     Saskaņā ar zinātniskām liecībām bojājumu, kas radīti dabiskajām vidēm ar traļu
           mehānismiem, kas notauvoti caur apakšējo daļu, atlīdzināšana ir vai nu neiespējama,
           vai ļoti sarežģīta un lēna. Azoru, Kanāriju un Madeiras salu apskalojošie ūdeņi satur
           vairākas zināmas vai potenciālas dziļūdens dabiskās vides, kas līdz nesenam laikam ir
           bijušas pasargātas no tralēšanas saistībā ar Padomes 1995. gada 15. jūnija Regulu
           (EEK) Nr. 2027/95 par zvejas intensitātes vadības sistēmu izveidi saistībā ar
           noteiktiem zvejas apgabaliem un resursiem7. Tādējādi ir atbilstoši aizliegt grunts traļu
           vai līdzīgu mehānismu izmantošanu Azoru, Kanāriju un Madeiras salu ūdeņos, kur šīs
           dabiskās vides ir vēlamajā saglabāšanas stāvoklī.
   5
           OJ L 358, 31.12.2002, 59.lpp.
   6
           OJ L 206, 22.7.1992, 7. lpp.
   7
           OJ L 199, 24.8.1995, p. 1. Regula, kurā pēdējie grozījumi izdarīti saistībā ar Regulu (EK) Nr 1954/2003
           (OJ L 289, 7.11.2003, 1. lpp.).
LV                                                       4                                                         LV
 ---pagebreak---    (3)    Jaunākā zinātniskā informācija apliecina, ka IV pielikuma 17. punktā minēto
          specifisko noteikumu ievērojošo zivsaimniecību mencu lomi, domājams, ir mazi un
          tātad šīs zivsaimniecības pievērš mazu uzmanību mencu reģenerēšanai. Tādējādi ir
          pamatota dienu skaita jūrā palielināšana kuģiem, kas zvejo pikšas.
   (4)    Padomes 2003. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2287/2003, ar ko attiecībā uz
          atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas
          2004. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos
          un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi8, tādējādi ir
          jāveic attiecīgi grozījumi,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                                 1.Pants
   Regulas (EK) Nr. 2287/2003 IV un V pielikumos ir veikti grozījumi saskaņā ar šīs Regulas
   pielikumu.
                                                2. Pants
   Šī regula stājas spēkā trešajā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, […]
                                                  Padomes vārdā –
                                                  Priekšsēdētājs
   8
           OJ L 344, 31.12.3003, 1. lpp.
LV                                                  5                                           LV
 ---pagebreak---                                             PIELIKUMS
   Regulas (EK) Nr. 2287/2003 pielikumos ir veikti šādi grozījumi:
   1.     IV. Pielikumā:
          Pievienoti sekojoši punkti:
   ‘19.   Tralēšanas aizliegums Azoru, Kanāriju un Madeiras salas apskalojošos ūdeņos
   Kuģiem aizliegts lietot grunts traļus vai līdzīgi vilktus tīklus, kas ir saskarsmē ar jūras dibenu
   apgabalos, kuru robežas nosaka šādas koordinātes:
   a)     Azoru salas
           Platums 36° 00’ Z      garums 23° 00’ R
           Platums 42° 00’ Z      garums 23° 00’ R
           Platums 42° 00’ Z      garums 34° 00’ R
           Platums 36° 00’ Z      garums 34° 00’ R
   b)     Kanāriju salas un Madeiras sala
           Platums 27° 00’ Z      garums 19° 00’ R
           Platums 26°00’ Z       garums 15° 00’ R
           Platums 29° 00’ Z      garums 13° 00’ R
           Platums 36° 00’ Z      garums 13° 00’ R
           Platums 36° 00’ Z      garums 19° 00’ R’
   2.     V. Pielikumā:
           Punktam ir pievienotas šādas sadaļas:
           ‘(g) Ierobežojot dienu skaitu, kas saistīts ar (a) apakšpunktu par „Zvejas iekārtu
           grupēšanu saskaņā ar 4a. punktu”, dalībvalstis var palielināt maksimālo dienu skaitu
           jūrā šajā apgabalā un ierobežojumus par būšanu ārpus ostas līdz 12 kuģiem, kas
           aprīkoti ar VMS un kam saskaņā ar IV pielikuma 17. (b) punktu ir izsniegtas īpašas
           zvejas atļaujas, kas ir derīgas vienu kalendāro mēnesi vai ilgāk.
LV                                                 6                                                  LV
 ---pagebreak---    Šādiem kuģiem:
   –    vismaz četras dienas iepriekš ir jāinformē attiecīgās vietas varas iestādes par
        piestāšanu, lai zvejotu,
   –    kā noteikts (b) apakšpunktā par periodu, kurā saskaņā ar IV pielikuma 17. (b)
        punktu nepieciešamas speciālas zvejas atļaujas, dienas nevar sadalīt, tās
        jāizmanto tikai kopumā.
   –    dienas var pārcelt tikai tā, kā noteikts 10. punktā par kuģiem, kas gūst labumu
        no zvejas dienu skaita palielināšanas saskaņā ar šo apakšpunktu.’
LV                                       7                                              LV


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0364

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu  /* COM/2007/0364 galīgā redakcija - COD 2007/0130 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.6.2007COM(2007) 364 galīgā redakcija2007/0130 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) Priekšlikuma konteksts-  Priekšlikuma pamatojumsEK Līguma 191. pantā atzīta Eiropas līmeņa politisko partiju būtiskā loma, un tas ir juridiskais pamats Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gadā pieņemtajai Regulai par politiskajām partijām. Lai stiprinātu un optimizētu Eiropas Savienības demokrātisko infrastruktūru, šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot un pielāgot esošo regulu, ņemot vērā pēdējo četru gadu laikā gūto pieredzi[1].Ir pierādījies, ka regula sekmīgi nodrošina nepieciešamo regulējumu Eiropas līmeņa politisko partiju darbībai un finansējumam. To Eiropas līmeņa politisko partiju skaits, kuras saņem finansējumu saskaņā ar šo regulu, palielinājies no astoņām līdz veselām desmit, un tās pārstāv ļoti plašu Eiropas politisko spēku spektru. Finansējums paredzēts ES budžeta I. iedaļas (Parlaments) IV sadaļas 40. nodaļas 402. budžeta pozīcijā. Neraugoties uz to, ka regula līdz šim darbojusies sekmīgi, nepieciešamība pielāgot regulējumu, ņemot vērā gūto pieredzi, ir pilnīgi saprotama. Tādējādi šā priekšlikuma mērķis ir ieviest noteiktu skaitu izmaiņu Regulā (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu, kuru pieņēma 2003. gada jūnijā.-  Vispārīgais kontekstsEiropas Savienībai aizvien bijis stingrs politisks mērķis veicināt Eiropas sabiedrisko sfēru, lai rosinātu pilsoņus, balstoties uz gūto informāciju, līdzdarboties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē. Viena no svarīgajām atziņām, kādas gūtas, Komisijai „Plāna D” ietvaros veicinot demokrātiju, dialogu un diskusijas, ir tāda, ka ir gan nepieciešams, gan iespējams veikt pasākumus, lai stiprinātu un izvērstu politisko dialogu.Baltajā grāmatā par Eiropas komunikācijas politiku Komisija uzsvēra, ka politiskajām partijām ir svarīga loma Eiropas sabiedriskās sfēras veidošanā. Apspriešanās par Balto grāmatu apstiprināja, ka politiskajām partijām ir svarīgi vairāk iesaistīties Eiropas līmeņa darbībā, izvēršot pārrobežu sabiedriskās diskusijas visā Eiropā. Tas arī varētu kalpot kā atbalsts, lai veicinātu piedalīšanos Eiropas vēlēšanās. Tāpat Komisijas paziņojumā „Eiropas Parlamenta 2004. gada vēlēšanas” norādīts, ka Eiropas politisko partiju loma var būt arī veicināt ES pilsoņu labāku dalību demokrātijas procesā Eiropas un valstu līmenī[2].Nav vienkārša veida – un katrā ziņā ne viena vienīga risinājuma, kā atsaukties pilsoņu demokrātiskiem un līdzdalības centieniem. Skaidrs ir tas, ka šie centieni jāveicina ar ļoti plašu iniciatīvu un pasākumu klāstu, no kuriem īpaši vērtīgas ir no lejas uz augšu vērstās iniciatīvas, kam pamatā ir pilsoņu aktīva iesaiste. Svarīgi nodrošināt pēc iespējas plašāku pilsoņu, tostarp īpaši jauniešu, līdzdalību Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē, lai nodrošinātu, ka ikviens tiek uzklausīts.Eiropas mērogs var līdzēt veicināt šo mērķu sasniegšanu. Tas bija un joprojām ir galvenais iemesls Eiropas līmeņa politisko partiju dibināšanai, kurām ir būtiska loma, likvidējot plaisu starp valsts un Eiropas līmeņa politiku un radot iespēju Eiropas tautām paust savu viedokli.2) EIROPAS PARLAMENTA VEIKTAIS ESOšāS REGULAS NOVēRTēJUMSRegulas 12. pantā Eiropas Parlaments tika aicināts publicēt ziņojumu, kurā novērtēta šīs regulas piemērošana. 12. pantā noteikts, ka ziņojumā „…vajadzības gadījumā norāda iespējamos grozījumus, kas jāizdara finansēšanas sistēmā”. Eiropas Parlaments 2006. gada 23. martā pieņēma rezolūciju, izdarot secinājumus[3].Eiropas Parlamenta rezolūcijā konstatētas vairākas problēmas attiecībā uz regulas darbību un iekļauti ieteikumi izdarāmiem grozījumiem.Ieteikumus var iedalīt trīs kategorijās.a) Ieteikumi regulas finanšu noteikumu pārskatīšanai, lai tos pielāgotu Eiropas līmeņa politisko partiju īpašajām vajadzībāmŠī kategorija konkrēti ietver atļauju veidot finanšu rezerves, pamatojoties uz finansējumu, kas saņemts no avotiem ārpus ES budžeta, finansējuma pārvietošanas starp dažādām budžeta kategorijām ierobežojumu atvieglošanu, ilgtermiņa plānošanai nepieciešamās finanšu drošības garantēšanu un atļauju pārcelt apropriāciju noteiktu procentuālu daļu no viena gada uz nākamā gada pirmo ceturksni.b) Ieteikumi Komisijai iesniegt priekšlikumus par atbalstu Eiropas politiskajiem fondiem, kas ir saistīti ar Eiropas līmeņa politiskajām partijāmŠajā ieteikumā galvenā uzmanība veltīta nepieciešamībai rosināt Eiropas politisko fondu attīstību, lai stiprinātu un sekmētu Eiropas politisko partiju centienus veicināt politisko informētību un diskusijas, un tajā Komisija ir īpaši aicināta nākt klajā ar priekšlikumu par to, kā atbalstīt Eiropas politiskos fondus.c) Dažādi ieteikumi pārskatīt citus regulas aspektus saistībā ar attiecīgo ieinteresēto personu ieteikumiemTie īpaši attiecas uz problēmām, kādas rada vienota juridiskā statusa trūkums Eiropas politiskajām partijām. Turklāt ziņojumā norādīts, ka trūkst skaidrības attiecībā uz noteikumiem par Eiropas līmeņa politisko partiju piedalīšanos vēlēšanu kampaņās. Parlamenta ziņojumā arī aicināts šajā kontekstā ņemt vērā Eiropas jaunatnes politiskās organizācijas.3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsKomisija, izstrādājot šo priekšlikumu, ir rūpīgi apsvērusi Eiropas Parlamenta ieteikumus.Jāuzsver, ka arī Parlaments ir īstenojis vairākas iniciatīvas, lai pievērstos trūkumiem, kādi konstatēti Parlamenta rezolūcijā, 2006. gada 1. februārī izdarot grozījumus Parlamenta Prezidija 2004. gada 29. marta Lēmumā attiecībā uz piemērošanas noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003[4]. Tas nozīmē, ka šā regulas grozīšanas priekšlikuma mērķis ir pievērsties vienīgi tiem trūkumiem, kuru dēļ nepieciešams veikt izmaiņas pašā regulā un ko Parlaments nevar uzņemties viens pats. Kā iepriekš minēts, attiecīgā budžeta pozīcija ir ietverta ES budžeta iedaļā „Parlaments”, un Parlaments ir kredītrīkotājs.Komisijas ierosinātos grozījumus var iedalīt trīs galvenajos punktos. Attiecībā uz to finanšu noteikumu uzlabošanu, kuri regulē Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanu, ierosināts šos noteikumus grozīt divējādā ziņā. Pirmkārt, tiek ierosināts, atkāpjoties no Finanšu regulas 109. pantā paredzētā bezpeļņas noteikuma, atļaut politiskajām partijām noteiktu procentu (25 %) no gada kopējiem ienākumiem pārcelt no viena gada uz nākamā gada pirmo ceturksni. Šis noteikums ļaus partijām labāk reaģēt uz politiskās situācijas un prioritāšu izmaiņām, kuras grūti paredzēt, izstrādājot partiju gada budžetus un darba programmas.Otrkārt, tiek ierosināts atļaut Eiropas līmeņa politiskajām partijām veidot finanšu rezervi, uzkrājot pašu partiju gūtos ienākumus, kas pārsniedz jauno samazināto līdzfinansējuma minimālo apjomu – 15 %. Jaunais 9. panta 8. punkts, kas arī ir atkāpe no Finanšu regulas 109. pantā paredzētā bezpeļņas noteikuma, dos partijām lielāku finanšu drošību un plānošanas iespējas, vienlaikus radot partijām spēcīgu stimulu stiprināt savus resursus un tādējādi samazināt savu atkarību no Eiropas līmeņa publiskā finansējuma. Lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru, tiek ierosināts ļaut visām partijām veidot uzkrājumus, kas atbilstu 100 % to vidējo gada ienākumu. Ja partija pārsniedz šo uzkrājumu apjomu, attiecīgi tiks samazināts turpmāko publisko dotāciju apjoms.Attiecībā uz Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem Komisija uzskata, ka šādiem fondiem patiešām ir nozīmīga loma Eiropas līmeņa politisko partiju darbības un mērķu stiprināšanā un veicināšanā. Eiropas politiskie fondi var stiprināt un papildināt politisko partiju darbību, īstenojot daudzus pasākumus, kas veicina diskusijas par Eiropas politikas jautājumiem un Eiropas integrāciju, turklāt kalpojot par katalizatoriem jaunām idejām, analīzei un politikas risinājumiem. Tādējādi Eiropas politiskie fondi var pulcēt vienkop visdažādākos attiecīgos procesa dalībniekus, tostarp valstu politiskos fondus un akadēmiskās aprindas, kas spēj bagātināt sabiedriskās diskusijas un izstrādāt jaunus un inovatīvus politikas priekšlikumus.Politiskajiem fondiem jau tagad ir nozīmīga loma daudzu dalībvalstu politiskajās sistēmās, cita starpā tāpēc, ka politiskajiem fondiem ir iespējas īstenot dažādus un ilgāka termiņa pasākumus nekā Eiropas līmeņa politiskajām partijām, kas acīmredzamu iemeslu dēļ vairāk uzmanības velta reaģēšanai uz Eiropas Savienības ikdienas politiskajām norisēm. Starp pasākumiem, ko varētu īstenot politiskie fondi, varētu uzsvērt šādus pasākumus:-  vērot un analizēt Eiropas politikas jautājumus un Eiropas integrācijas procesu un veicināt diskusijas par tiem;-  atbalstīt Eiropas seminārus, mācības, konferences un pētījumus par šiem jautājumiem galveno ieinteresēto personu vidū;-  kalpot par satvaru valstu politisko fondu un akadēmisko aprindu sadarbībai Eiropas līmenī, ietverot arī jaunatnes organizācijas un citus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.Tā kā politiskie fondi ir cieši saistīti ar Eiropas politiskajām partijām, tiek ierosināts, ka tiem jāiesniedz pieteikums finansējumam ar tās Eiropas līmeņa politiskās partijas starpniecību, ar kuru tie ir saistīti (sal. jauno 4. panta 4. punktu). Lai nodrošinātu pārskatāmību, un saskaņā ar principu, ka budžeta plānošanā jābalstās uz pasākumiem, apropriācijas Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem varētu noteikt kā atsevišķu budžeta pozīciju ES budžeta I iedaļas (Parlaments) IV sadaļas 40. nodaļā.Visbeidzot, tiek ierosināts skaidri noteikt, ka no ES budžeta saņemtās apropriācijas var izlietot arī Eiropas līmeņa politisko partiju vadīto kampaņu finansēšanai saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām, ja tā nav valstu politisko partiju vai to kandidātu tieša vai netieša finansēšana. Šis grozījums loģiski izriet no tā, ka saskaņā ar esošo regulu nepieciešams, lai Eiropas līmeņa politiskās partijas būtu piedalījušās Eiropas Parlamenta vēlēšanās vai izteikušas nodomu to darīt.2007/0130 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 191. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[6],tā kā:(1) Regulas (EK) Nr. 2004/2003 12. pantā paredzēts, ka Eiropas Parlaments publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu, vajadzības gadījumā norādot iespējamos grozījumus, kas jāizdara finansēšanas sistēmā.(2) Savā 2006. gada 23. marta Rezolūcijā par Regulas (EK) Nr. 2004/2003 piemērošanu[7] Eiropas Parlaments pauda viedokli, ka regula jāuzlabo attiecībā uz vairākiem punktiem, ņemot vērā pieredzi, kāda gūta kopš tās stāšanās spēkā 2003. gadā.(3) Šīs regulas kontekstā jānosaka noteikumi par finansiālo atbalstu Eiropas līmeņa politiskajiem fondiem, jo Eiropas līmeņa politiskie fondi, kas ir saistīti ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām, var ar saviem pasākumiem atbalstīt un stiprināt Eiropas politisko partiju mērķus, jo īpaši dodot ieguldījumu debatēs par Eiropas politikas jautājumiem un Eiropas integrācijas procesu, tostarp kalpojot par katalizatoru jaunām idejām, analīzei un politikas risinājumiem.(4) Joprojām svarīgs mērķis ir nodrošināt pēc iespējas plašāku pilsoņu līdzdalību Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē. Šajā kontekstā jaunatnes politiskajām organizācijām var būt īpaša loma, veicinot jauniešu interesi un stabilas zināšanas par Eiropas Savienības politisko sistēmu, aktīvi veicinot viņu līdzdalību demokrātiskos pasākumos Eiropas līmenī.(5) Noteikumi par Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanu jāpielāgo, lai labāk ņemtu vērā īpašos apstākļus, kādos politiskās partijas darbojas, tostarp izmaiņas politiskajos problēmjautājumos un plānos, kam ir ietekme uz budžetu un kuras politiskās partijas nevar paredzēt, izstrādājot savas gada darba programmas un budžetus. Šajā nolūkā jāievieš ierobežota iespēja pārcelt finansējumu no viena gada uz nākamā gada pirmo ceturksni.(6) Lai stiprinātu partiju ilgtermiņa finanšu plānošanas spējas, ņemtu vērā atšķirības starp finansējuma vajadzībām dažādos gados un stimulētu partijas nepaļauties vienīgi uz publisko finansējumu, Eiropas līmeņa politiskajām partijām jāatļauj veidot ierobežotu finanšu rezervi, pamatojoties uz pašu resursiem, kas iegūti no citiem avotiem nekā Eiropas Savienības budžets.(7) Lai radītu apstākļus, kas veicinātu Eiropas līmeņa politisko partiju finansēšanu, vienlaikus rosinot tās nodrošināt pienācīgu ilgtermiņa finanšu plānošanu, jāpielāgo minimālā līdzfinansējuma prasība.(8) Nolūkā tālāk stiprināt un veicināt Eiropas Parlamenta vēlēšanu Eiropas garu, skaidri jānosaka, ka no ES budžeta saņemtās apropriācijas var izlietot arī Eiropas līmeņa politisko partiju vadīto kampaņu finansēšanai saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām, ja tā nav valstu politisko partiju vai to kandidātu tieša vai netieša finansēšana,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 2004/2003 groza šādi.(1) Regulas 2. pantu papildina ar šādu 4. punktu:„4. „Eiropas līmeņa politiskie fondi” ir struktūra vai struktūru tīkls, kas ir juridiska persona kādā no dalībvalstīm, ir saistīta ar kādu Eiropas līmeņa politisko partiju un ar savām darbībām stiprina un papildina Eiropas politiskās partijas mērķus, jo īpaši veicot šādus uzdevumus:-  vērot un analizēt Eiropas politikas jautājumus un Eiropas integrācijas procesu un veicināt diskusijas par tiem;-  organizēt un atbalstīt seminārus, mācības, konferences un pētījumus par šiem jautājumiem attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp jaunatnes organizāciju un citu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju vidū;-  kalpot par satvaru valstu politisko fondu, akadēmisko aprindu un citu attiecīgu procesa dalībnieku sadarbībai Eiropas līmenī.”(2) Regulas 3. pantu groza šādi:Pēc d) apakšpunkta pievieno šādu otro un trešo daļu:„Eiropas līmeņa politiskais fonds atbilst šādiem nosacījumiem:(a) tam jābūt saistītam ar kādu no Eiropas līmeņa politiskajām partijām, kas atzītas saskaņā ar 3. pantu, un pēdējai tas jāapliecina;(b) tas, īpaši savā programmā un darbībā, ievēro principus, pamatojoties uz kuriem dibināta Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principus.Šīs regulas ietvaros katra Eiropas līmeņa politiskā partija un fonds paši nosaka savu attiecību īpašo kārtību, tostarp pienācīgu ikdienas pārvaldības un pārvaldes struktūru nodalījuma pakāpi starp Eiropas līmeņa politisko fondu, no vienas puses, un Eiropas līmeņa politisko partiju, ar kuru tas ir saistīts, no otras puses.”(3) Regulas 4. pantu papildina ar šādu 4., 5., 6. un 7. punktu:„4. Eiropas līmeņa politiskais fonds var pieteikties finansējumam ar tās Eiropas līmeņa politiskās partijas starpniecību, ar kuru tas ir saistīts.5. Finansējumu Eiropas līmeņa politiskajam fondam piešķir, pamatojoties uz tā saistību ar kādu no Eiropas līmeņa politiskajām partijām, piemērojot 10. panta 1. punkta noteikumus. Šādi piešķirtiem līdzekļiem piemēro 9. pantu.6. Eiropas līmeņa politiskam fondam piešķirto finansējumu drīkst izmantot vienīgi tā darbību finansēšanas nolūkos saskaņā ar 2. panta 4. punktu.7. Izvērtējot pieteikumus finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, 1. un 3. punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro Eiropas līmeņa politiskiem fondiem.”(4) Regulas 5. pantu papildina ar šādu 4., 5. un 6. punktu:„4. Panta 2. punkta noteikumus mutatis mutandis piemēro Eiropas līmeņa politiskiem fondiem.5. Ja Eiropas līmeņa politiskā partija, ar kuru ir saistīts Eiropas līmeņa politiskais fonds, zaudē savu statusu, attiecīgajam Eiropas līmeņa politiskajam fondam vairs nepiešķir šajā regulā paredzēto finansējumu.6. Ja Eiropas Parlaments konstatē, ka kāds no 3. panta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem vairs netiek ievērots, attiecīgajam Eiropas līmeņa politiskajam fondam vairs nepiešķir šajā regulā paredzēto finansējumu.”(5) Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:„6. pantsAr finansēšanu saistītie pienākumi1. Eiropas līmeņa politiskā partija, kā arī Eiropas līmeņa politiskais fonds(a) ik gadus publicē savus ieņēmumus un izdevumus, kā arī pārskatu par saviem aktīviem un pasīviem;(b) deklarē savus finansējuma avotus, iesniedzot sarakstu, kurā norādīti līdzekļu devēji un ziedojumi, kas saņemti no katra līdzekļu devēja, izņemot ziedojumus, kuri nepārsniedz 500 EUR.Tā/tas nepieņem(a) anonīmus ziedojumus,(b) ziedojumus no Eiropas Parlamenta politisko grupu budžetiem,(c) ziedojumus no uzņēmumiem, attiecībā uz kuriem valsts iestādes var tieši vai netieši īstenot dominējošu ietekmi atbilstīgi savām īpašumtiesībām uz tiem, savai finansiālai līdzdalībai tajos vai noteikumiem, kuri attiecas uz šiem uzņēmumiem,(d) ziedojumus, kas pārsniedz EUR 12 000 gadā un pārsniedz šo summu uz vienu līdzekļu devēju no jebkuras fiziskas vai juridiskas personas, izņemot uzņēmumus, kas minēti c) apakšpunktā, neskarot 2. un 3. punktu.2. Valstu politisko partiju, kas ir Eiropas līmeņa politiskās partijas dalībnieces, iemaksas Eiropas līmeņa politiskajai partijai ir pieļaujamas. Šīs iemaksas nedrīkst pārsniegt 40 % no minētās partijas gada budžeta.3. Valstu politisko fondu, kas ir Eiropas līmeņa politiskā fonda dalībnieki, kā arī Eiropas līmeņa politisko partiju iemaksas Eiropas līmeņa politiskajam fondam ir pieļaujamas. Šīs iemaksas nedrīkst pārsniegt 40 % no minētā fonda gada budžeta.”(6) Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu:„7. pantsFinansēšanas aizliegums1. Eiropas līmeņa politisko partiju finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta vai no jebkāda cita avota nedrīkst izmantot, lai tieši vai netieši finansētu citas politiskās partijas, un jo īpaši valstu partijas, uz kurām arī turpmāk attiecas valstu tiesību akti.2. Eiropas līmeņa politisko fondu finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta nedrīkst izmantot, lai tieši vai netieši finansētu Eiropas vai valsts līmeņa politiskās partijas vai valsts līmeņa fondus.”(7) Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:„8. pantsIzdevumu veidsNeskarot politisko fondu finansējumu, apropriācijas, kas saņemtas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar šo regulu, var izmantot tikai, lai segtu izdevumus, kas tieši saistīti ar mērķiem, kuri izklāstīti 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajā politiskajā programmā.Šie izdevumi ir administratīvie izdevumi un izdevumi, kas ir saistīti ar tehnisko palīdzību, sanāksmēm, pētniecību, pārrobežu pasākumiem, pētījumiem, informāciju un publikācijām.Šie izdevumi var būt arī Eiropas līmeņa politisko partiju vadīto kampaņu finansēšana saistībā ar Eiropas Parlamenta vēlēšanām, kurās tās piedalās, kā noteikts 3. panta d) apakšpunktā. Saskaņā ar 7. pantu ar šīm apropriācijām tieši vai netieši nefinansē valstu politiskās partijas vai to kandidātus.”(8) Regulas 9. pantu groza šādi:(a) 1. punktu aizstāj ar šādu:„1. Apropriācijas Eiropas līmeņa politisko partiju, kā arī Eiropas līmeņa politisko fondu finansēšanai nosaka saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru un īsteno saskaņā ar Finanšu regulu (Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002*) un tās īstenošanas kārtību, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002**).Šīs regulas īstenošanas procedūras nosaka kredītrīkotājs.”(b) 3. punktu aizstāj ar šādu:„3. Tā finansējuma, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, kontroli veic saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2005 un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.Kontroli veic arī, pamatojoties uz ikgadēju revīziju, ko veic neatkarīgs ārējais revidents. Šādu revīzijas apliecinājumu sešu mēnešu laikā pēc attiecīgā finanšu gada beigām iesniedz Eiropas Parlamentam.c) Papildina ar šādu 7., 8. un 9. punktu:„7. Ja Eiropas līmeņa politiskās partijas ienākumi tā finanšu gada beigās, par kuru tā saņēma darbības dotāciju, pārsniedz izdevumus, daļu no šā pārpalikuma apjomā līdz 25 % no šā gada kopējiem ienākumiem var, atkāpjoties no Regulas (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 109. pantā noteiktā bezpeļņas noteikuma, pārcelt uz nākamo gadu ar nosacījumu, ka tā tiks izlietota līdz šā nākamā gada pirmā ceturkšņa beigām.8. Bezpeļņas noteikuma pārbaudes nolūkos neņem vērā pašu resursus, īpaši ziedojumus un biedra naudas, kas savāktas Eiropas līmeņa politiskās partijas gada darbībās un kas pārsniedz 15 % no saņēmēja sedzamajām atbilstīgajām izmaksām.9. Panta 8. punkta noteikumus nepiemēro, ja Eiropas līmeņa politiskās partijas finanšu rezerve pārsniedz 100 % no tās vidējiem gada ienākumiem.”___________________* OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.** OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.(9) Regulas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:„2. Finansējums, ko maksā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nepārsniedz 85 % no Eiropas līmeņa politiskās partijas vai fonda budžeta. Pierādīšanas pienākums ir attiecīgajai Eiropas līmeņa politiskajai partijai.”(10) Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:„12. pantsNovērtējumsEiropas Parlaments vēlākais 2011. gada 15. februārī publicē ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un finansētajām darbībām. Ziņojumā vajadzības gadījumā norāda iespējamos grozījumus, kas jāizdara finansēšanas sistēmā.”2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 297, 15.11.2003., 1. lpp.[2] COM(2006) 790. Eiropas parlamenta 2004. gada vēlēšanas: Komisijas ziņojums par Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņu līdzdalību vēlēšanās dzīvesvietas valstī (Direktīva 93/109/EK) un vēlēšanu procedūru (Lēmums 76/787/EK, kas grozīts ar Lēmumu 2002/772/EK, Euratom).[3] OV C 292E, 1.12.2006., 127. lpp.[4] OV C 150, 28.6.2006., 9. lpp.[5] OV C […] […], […] lpp.[6] OV C […] […], […] lpp.[7] OV C 292E, 1.12.2006., 6. lpp.