Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0154

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu  /* COM/2005/0154 galīgā redakcija - SYN 2005/0064 */

	Briselē, 20.4.2005COM(2005) 154 galīgā redakcija2005/0064 (SYN)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Eiropadome 1997. gada 17. jūnija sanāksmē Amsterdamā vienojās par Stabilitātes un izaugsmes paktu atbilstoši Līguma principiem un procedūrām. Tomēr Eiropadome 2004. gada jūnijā atzīmēja, ka nepieciešams sekmēt ES fiskālās programmas pārredzamību un valstu atbildību, kā arī uzlabot tās normu un noteikumu izpildi. Komisija 2004. gada 3. septembrī publicēja paziņojumu par „ekonomikas pārvaldes stiprināšanu un Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas precizēšanu”, kurā tā iezīmēja Stabilitātes un izaugsmes pakta nākamās aprises un ierosināja paplašināt tā ekonomiskos pamatus, kā arī stiprināt tā uzticamību un izpildi.Pēc Komisijas paziņojuma Padome un Komisija uzsāka pārrunas, lai panāktu vienošanos par Stabilitātes un izaugsmes pakta reformu. Padome 2005. gada 20. martā pieņēma ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”. Šajā ziņojumā Padome veltīja pienācīgu uzmanību fiskālās sistēmas pārvaldes un valstu atbildības uzlabošanai, pakta preventīvai un korektīvai ekonomiskā pamatojuma un efektivitātes stiprināšanai, lai ilgtermiņā nodrošinātu valstu finanšu stabilitāti, veicinātu izaugsmi un izvairītos no pārmērīgas nastas uzkraušanas nākamajām paaudzēm.Eiropadome 22. un 23. martā apstiprināja šo ziņojumu, norādot, ka tas atjauno un papildina Stabilitātes un izaugsmes paktu, kuru veido Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 un (EK) Nr. 1467/97, un Eiropadomes 1997. gada 7. jūlija rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu.Eiropadomes prezidentvalsts secinājumos par 2005. gada 22. un 23. marta sanāksmi Eiropadome aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus Padomes regulu grozījumiem atbilstoši Padomes ziņojumam, kurā izteikta Padomes vēlme pēc iespējas mazāk mainīt esošās regulas.2. Papildus grozījumiem, kuros atspoguļota iepriekš minētā vienošanās, tiek ierosināti priekšlikumi par tehniska rakstura grozījumiem Regulā 1466/97, lai nodrošinātu saskanību ar Padomes ziņojumu. Jo īpaši pieredze liecina, ka stabilitātes un konverģences programmu pārbaudes termiņi Padomē ir pārāk īsi. Tiek ierosināta šo termiņu pagarināšana.2005/0064 (SYN)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 99. panta 5. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],saskaņā ar Līguma 252. pantā minēto procedūru,tā kā(1) Stabilitātes un izaugsmes paktu sākotnēji veidoja Padomes 1997. gada 17. jūnija Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[2], Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenosanu[3], un 1997. gada 17. jūnija Rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu[4]. Stabilitātes un izaugsmes pakts ir pierādījis savu lietderību budžeta deficīta stabilizēšanā, ievērojami veicinot makroekonomisko stabilitāti ar zemu inflāciju un zemām procentu likmēm, kas ir priekšnosacījums noturīgai izaugsmei un darba vietu radīšanai.(2) Padome 2005. gada 20. martā pieņēma ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana”, kura mērķis ir fiskālās sistēmas pārvaldes un valstu atbildības uzlabošana, pakta ekonomiskā pamatojuma un efektivitātes preventīva un korektīva stiprināšana, lai ilgtermiņā nodrošinātu valstu finanšu stabilitāti, veicinātu izaugsmi un izvairītos no pārmērīgas nastas uzkraušanas nākamajām paaudzēm. Šo ziņojumu Eiropadome apstiprināja 2005. gada 23. marta secinājumos[5], kur norādīts, ka ziņojums aktualizē un papildina Stabilitātes un izaugsmes paktu.(3) Stabilitātes un izaugsmes paktu nepieciešams nostiprināt un precizēt tā īstenošanu, tiecoties uzlabot ekonomisko politiku koordināciju un uzraudzību. Veicot šo uzdevumu, jāņem vērā mainīgie apstākļi, jo īpaši pieaugošā ekonomiskā daudzveidība 25 Kopienas dalībvalstīs un paredzamās demogrāfiskās izmaiņas.(4) Regulu (EK) Nr. 1466/97 nepieciešams grozīt, lai pilnībā varētu piemērot panākto vienošanos par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošanu.(5) Vidēja termiņa budžeta mērķu stingra ievērošana ļaus dalībvalstīm pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot 3 % no IKP salīdzināmās vērtības, un nodrošināt būtiskus panākumus finanšu noturības sasniegšanā. Ņemot vērā šos apstākļus, tas pieļaus budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts ieguldījumu jomā.(6) Vidēja termiņa budžeta mērķi konkrētām dalībvalstīm ir dažādi, ņemot vērā atšķirības to ekonomikā, budžeta stāvoklī un prognozēs. Katrai valstij jānosaka īpaši vidēja termiņa budžeta mērķi, kurus Padome pēc Komisijas ieteikuma regulāri pārskata.(7) Dalībvalstīm, kas vēl nav sasniegušas vidēja termiņa budžeta mērķus, jācenšas panākt minimālos gada uzlabojumus tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus. Uzlabojumam jābūt lielākam ekonomiski labvēlīgā situācijā; tas var būt mazāks nelabvēlīgā situācijā.(8) Pārbaudot un uzraugot stabilitātes un konverģences programmas, jo īpaši vidēja termiņa budžeta mērķus vai to mērķtiecīgas korekcijas, Padomei jāņem vērā galveno strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas, veicinot arī potenciālo pieaugumu, un tādējādi būtiski ietekmējot valsts finanšu ilgtspējību. Tāpēc stabilitātes un konverģences programmās jāsniedz galveno strukturālo reformu apraksts un visaptverošs un detalizēts novērtējums to kvantitatīvajai ietekmei uz budžetu laika gaitā.(9) Termiņi, kas Padomei noteikti stabilitātes un konverģences programmu pārbaudēm, ir pārāk īsi un tos nepieciešams pagarināt.(10) Tādēļ Regula (EK) Nr. 1466/97 ir attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pantsPadomes 1997. gada 7. jūlija Regulu Nr. 1466/97 groza šādi:(1) Iekļauj šādu 2.a. pantu:„2a. pantsKatrai dalībvalsts nosaka vidējā termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvokli, kam jābūt tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu, saskaņā ar procedūru, kas minēta Līguma 99. panta 2. punktā. Šos vidēja termiņa mērķus attiecībā uz budžeta stāvokli regulāri pārskata un attiecīgos gadījumos maina. Katrai valstij konkrētos vidēja termiņa budžeta mērķus nosaka tādā līmenī, kas ļauj dalībvalstīm pārvarēt parastās cikliskās svārstības, valsts budžeta deficītam nepārsniedzot 3 % no IKP salīdzināmās vērtības, un nodrošina būtiskus panākumus finanšu noturības sasniegšanā un, ņemot vērā šos apstākļus, pieļauj budžeta manevrēšanu, jo īpaši valsts ieguldījumu jomā.(2) Regulas 3. panta 2. punktu groza šādi:(a) šā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„(a) mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai attiecībā uz valsts budžeta pārpalikumu/deficītu un paredzēto valsts parāda attiecības virzību;”(b) šā punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„(c) budžeta un citu veikto un/vai ierosināto ekonomikas politikas pasākumu aprakstu, lai sasniegtu programmas mērķus un attiecībā uz galvenajiem budžeta pasākumiem, kā arī nozīmīgām strukturālām reformām, visaptverošu un detalizētu novērtējumu to kvantitatīvajai ietekmei uz budžetu īsā, vidējā un ilgā laika posmā.”(3) Regulas 5. pantu groza šādi:(a) Šī panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:„1. Ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar 99. pantu, pārbauda, vai mēķtiecīgās korekcijas programmā ir pietiekami tālejošas, vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir ticamas un vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai veiktu mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Padome, novērtējot mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, apsver, vai attiecīgā dalībvalsts sasniedz minimālos gada uzlabojumus tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, un vai ir paredzēts nozīmīgāks uzlabojums ekonomiski labvēlīgā situācijā. Padome ņem vērā galveno strukturālo reformu īstenošanu, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas, veicinot arī potenciālo pieaugumu, un tādējādi būtiski ietekmējot valsts finanšu ilgtspējību;”(b) Šī panta 2. punktā vārdus „divos mēnešos” aizstāj ar vārdiem „trijos mēnešos”.(4) Regulas 7. panta 2. punktu groza šādi:(a) šā punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„(a) mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai attiecībā uz valsts budžeta pārpalikumu/deficītu un paredzēto valsts parāda attiecības virzību; vidēja termiņa monetārās politikas mērķi; šo mērķu saistība ar cenu un valūtas maiņas kursa stabilitāti;”(b) šā punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„(c) budžeta un citu veikto un/vai ierosināto ekonomikas politikas pasākumu aprakstu, lai sasniegtu programmas mērķus un attiecībā uz galvenajiem budžeta pasākumiem, kā arī nozīmīgām strukturālām reformām, visaptverošu un detalizētu novērtējumu to kvantitatīvajai ietekmei uz budžetu īsā, vidējā un ilgā laika posmā.”(5) Regulas 9. pantu groza šādi:(a) Šā panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:„1. Ņemot vērā novērtējumu, ko sniedz Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu, Padome, veicot daudzpusējo uzraudzību saskaņā ar 99. pantu, pārbauda, vai mēķtiecīgās korekcijas programmā ir pietiekami tālejošas, vai saimnieciskās prognozes programmas pamatā ir reālistiskas un vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi ir pietiekami, lai veiktu mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai. Padome, novērtējot mērķtiecīgas korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, apsver, vai attiecīgā dalībvalsts sasniedz minimālos gada uzlabojumus tās cikliski koriģētajā bilancē, neskaitot vienreizējos un citus īslaicīgos pasākumus, un vai ir paredzēts nozīmīgāks uzlabojums ekonomiski labvēlīgā situācijā. Padome ņem vērā galveno strukturālo reformu īstenošanu, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas, arī veicinot potenciālo pieaugumu, un tādējādi būtiski ietekmējot valsts finanšu ilgtspējību;”(b) Šā panta 2. punktā vārdus „divos mēnešos” aizstāj ar vārdiem „trijos mēnešos”.(6) Visā regulas tekstā atsauces uz 103. pantu aizstāj ar atsaucēm uz 99. pantu.2. pantsŠī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula ir uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājs

[1] OV C […].

[2] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

[3] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[4] OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.

[5] Skatīt Eiropadomes 2005. gada 22.-23. marta secinājumu 2. pielikumu.


				|

		52011PC0483

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz atmaksājamo palīdzību un finansēšanas vadību /* COM/2011/0483 galīgā redakcija - 2011/0210 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           Priekšlikuma saturs
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999
28. panta 3. punktā paredzēti dažādi
palīdzības veidi, kuru var sniegt, izmantojot struktūrfondu
ieguldījumu, proti, „tiešas, neatmaksājamas palīdzības
veidā […], kā arī citos veidos, piemēram,
atmaksājamā palīdzība, subsīdijas ar procentiem,
garantijas, līdzdalība pamatkapitālā, līdzdalība
riska kapitālā vai citā finanšu veidā.” Komisijas
Regulā (EK) Nr. 448/2004 kā vispārīgs
attiecināmības noteikums definēts tas, ka izdevumi faktiski
jāmaksā galīgajiem saņēmējiem un tie
jāpamato ar apmaksātiem rēķiniem vai
grāmatvedības dokumentiem, kam ir līdzvērtīga
pierādījuma vērtība (1. norma), kā arī
precīzāk definēti īpaši attiecināmības noteikumi
attiecībā uz struktūrfondu ieguldījumiem riska
kapitāla un aizdevuma fondos (8. norma) un garantijas fondos
(9. norma), arī nosakot to, ka maksājumi šādos fondos tiek
uzskatīti par faktiski izmaksātiem attiecināmiem izdevumiem
(1. norma, 1.3. punkts). Dalībvalstis noteica šos
palīdzības veidus struktūrfondiem 2000.-2006. gada
plānošanas periodā, izveidojot konkrētus fondus
saskaņā ar 8. un 9. normu, kā arī izmantojot
atmaksājamo palīdzību, ko sniedz ar citiem instrumentiem. Vismaz
vienā dalībvalstī neatkarīgā novērtējumā
šie instrumenti ir ieteikti kā labas prakses piemērs.
Turpretim Padomes Regulā (EK)
Nr. 1083/2006 palīdzība nav definēta kā
atmaksājama vai neatmaksājama. Minētās regulas
44. pantā ietverti noteikumi par finansēšanas vadības
instrumentiem. Šajā plānošanas periodā minētie noteikumi ir
diezgan šauri, jo tie paredz finansēt izdevumus attiecībā uz
tādu darbību, kurā ietverti ieguldījumi, lai
atbalstītu: a) finansēšanas vadības instrumentus
uzņēmumiem, b) pilsētu attīstības fondus un
c) fondus vai citus veicināšanas pasākumus
energoefektivitātei un atjaunojamās enerģijas izmantošanai
ēkās. Tā rezultātā, precīzi izsakoties un
neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1081/2006 11. panta noteikumus,
kuri jau paredz, ka palīdzību var sniegt atmaksājamas
dotācijas veidā, šķiet, ka atmaksājamā
palīdzība nav ietverta piemērojamajā regulā.
Dalībvalstis turpināja izmantot
atmaksājamās palīdzības veidus, pamatojoties uz
iepriekšējā plānošanas perioda (2000.-2006. gads)
pozitīvo pieredzi, un dažas minēto sistēmu aprakstu ietvēra
arī savos 2007.-2013. gada plānošanas dokumentos, kurus
apstiprināja Komisija. Turklāt dažās dalībvalstīs
pašreizējā plānošanas periodā šādas programmas jau ir
uzsāktas no jauna.
Tādēļ Regulā (EK)
Nr. 1083/2006 ir jānosaka atmaksājamās palīdzības
vispārēja definīcija un turklāt jāparedz, ka
atmaksāto atbalstu glabā atsevišķā kontā un
atkārtoti izmanto tādā pašā nolūkā vai
saskaņā ar attiecīgās programmas mērķiem.
Definīcijā „atmaksājamā palīdzība” ietver
atgūstamas dotācijas (t.i., dotācijas, kuras var
pilnībā vai daļēji atmaksāt bez procentiem) un
kredītlīnijas, kuras pārvalda vadošā iestāde ar
starpniekiestāžu palīdzību (kuras ir valsts finanšu
iestādes).
Turklāt attiecībā uz
finansēšanas vadību, t.i., instrumentiem, kuri ietverti Regulas (EK)
Nr. 1083/2006 44. pantā, saskaņā ar Komisijas
pašreizējo interpretēšanas praksi nepiemēro noteikumus par
lieliem projektiem, projektiem, no kuriem gūst ieņēmumus, un
darbību ilgumu. Ņemot vērā pašreizējo praksi,
tiesiskās noteiktības labad ir lietderīgi atbilstošā
juridiskā tekstā precizēt, ka noteikumi par lieliem projektiem,
projektiem, no kuriem gūst ieņēmumus, un darbību ilgumu
(Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 39., 55. un 57. pants) neattiecas
uz 44. pantā ietvertajām darbībām. Faktiski
attiecībā uz finansēšanas vadību saskaņā ar
44. pantu darbību veido finanšu ieguldījums
attiecīgajā finansēšanas vadības instrumentā un
turpmāka palīdzība galīgajiem saņēmējiem, ko
īsteno ar finanšu vadības instrumentiem. Šādu
palīdzību īsteno, piešķirot atmaksājamu atbalstu, un
darbībām atpakaļ nodotie attiecīgie līdzekļi
jāizmanto saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri
paredzēti Regulas (EK) Nr. 1083/2006 78. panta
7. punktā. No iepriekšminētā izriet, ka 39., 55. un
57. panta piemērošana attiecībā uz 44. pantā
ietvertajām darbībām nav ne vajadzīga, ne pamatota.
Turklāt ņemot vērā
vajadzību nodrošināt, ka tiek laikus izmantoti (attiecināmajiem
izdevumiem) līdzekļi, kuri darbības programmu ietvaros
darīti pieejami finansēšanas vadības instrumentiem, un ka
dalībvalstis un Komisija veic saskaņā ar 44. pantu
izveidoto finansēšanas vadības instrumentu atbilstošu
uzraudzību, jānosaka: i) juridisks pienākums
attiecībā uz finansēšanas vadības instrumentiem saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 78. panta 6. punkta a) līdz
e) apakšpunktu finanšu ieguldījumu, ko, veidojot šādus fondus
vai veicot tajos ieguldījumus, samaksājušas vadošās
iestādes, izmantot divu gadu laikā (pretējā
gadījumā turpmākie izdevumu pārskati tiks attiecīgi
koriģēti, atņemot neiztērētās summas);
ii) juridisks pienākums attiecībā uz īstenošanas
uzraudzību, inter alia, ar ko paredz dalībvalstīm sniegt
Komisijai atbilstīgu ziņojumu par ieviestajiem instrumentu veidiem un
attiecīgajām darbībām, kuras ar šādiem instrumentiem
veiktas praksē.
·
Vispārīgs konteksts
2007.–2013. gada plānošanas
laikposmā ir izveidoti jauni finanšu atbalsta veidi, tradicionālo
dotāciju finansējumu aizstājot ar atjaunojamiem
finansēšanas veidiem. Šie jaunie finanšu instrumenti tiek uzskatīti
par valsts un privāto līdzekļu katalizatoriem, lai sasniegtu
ieguldījuma līmeņus, kuri nepieciešami stratēģijas „ES
2020” īstenošanai.
Attiecībā uz darbības jomu
pašreizējos atjaunojamos finansēšanas veidus izmanto plašākai
darbību virknei nekā finansēšanas vadība. Jāizdara
grozījumi attiecīgajā regulā, lai tajā iekļautu
atbalstu darbībām, kurās ir paredzēta finanšu atbalsta
atmaksa, kurām nav finansēšanas vadības instrumentu
īpašību un kuras neietilpst šādā kategorijā, kā
noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 44. pantā.
Šādas darbības attiecas uz atgūstamām dotācijām
un kredītlīnijām, kuras tieši pārvalda vadošā
iestāde vai starpniekiestādes.
Tajā pašā laikā, ņemot
vērā finansēšanas vadības instrumentu pieaugošo
īstenošanas pakāpi praksē saskaņā ar 44. pantu un
līdz šim par šādiem instrumentiem Komisijai pieejamo ierobežoto
informāciju, ir jāveic grozījumi attiecīgajā
regulā, lai nodrošinātu, ka ne tikai Komisija, bet arī
dalībvalstis var pareizi uzraudzīt šos atmaksājamās
palīdzības veidus un ziņot par tiem Komisijai. Vienlaikus tas
sniegs Komisijai lietderīgu instrumentu, lai vispārīgi
novērtētu šādu palīdzības veidu darbību.
·
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma
jomā
Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006
44. pantā noteikti finansēšanas vadības instrumentu veidi,
kurus var izmantot pašreizējā plānošanas periodā, kā
arī to intervences tvērums, lai atbalstītu MVU pieeju
finansējumam, pilsētas atjaunošanu un energoefektivitāti.
Iepriekšminētās regulas 78. panta 6. punktā ir
ietverti īpaši noteikumi par tādu izdevumu atmaksu, kurus
samaksājušas dalībvalstis vai vadošās iestādes, un kuru
pamatā ir ieguldījumi šādos instrumentos.
Regulas (EK) Nr. 1081/2006
11. pantā norādīti ESF sniegtā atbalsta veidi:
neatmaksājami individuāli vai vispārēji
piešķīrumi, atmaksājami piešķīrumi, procentu likmju
subsīdijas, mikrokredīti, garantiju fondi un preču un
pakalpojumu iepirkumi saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem.

·
Atbilstība pārējiem ES politikas
virzieniem un mērķiem
Nepiemēro.
2.           Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un Ietekmes novērtējums
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
Savās revīzijās par ERAF
darbībām Eiropas Revīzijas palāta ir norādījusi
uz jautājumu par atmaksājamo palīdzību ārpus
44. panta darbības jomas, kā rezultātā radās šis
priekšlikums veikt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 1083/2006.
Grozījumu ierosināja pēc pamatīgas pašreizējās
situācijas apzināšanas praksē dalībvalstīs, un tas
tika apspriests ar dalībvalstīm COCOF sanāksmju ietvaros.
Turklāt, pamatojoties uz Eiropas Revīzijas palātas ieteikumu par
finansēšanas vadības instrumentu uzraudzību,
pašreizējā priekšlikumā ietverti atsevišķi noteikumi par
44. pantā minēto finansēšanas vadības instrumentu
savlaicīgu un efektīvu izmantošanu un ziņošanu par tiem.
·
Ekspertu pakalpojumu iepirkums un izmantošana
Ārēju ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
·
Ietekmes analīze
Pašreizējā priekšlikumā
precizēs atmaksājamās palīdzības veidu izmantošanu
projekta līmenī, šī prakse ir labi izveidota
2000.-2006. gada plānošanas periodā, un sniegs struktūrfondu
izmantošanai papildu nozīmi un lielāku sviras efektu.
Precizējot noteikumus par kohēzijas
politiku, dalībvalstīm tiek sniegta garantija, ka
iepriekšējā plānošanas periodā veiksmīgi
izmantotās shēmas, kuru pamatā ir atmaksājamās
palīdzības veidi, var turpināt un izmantot turpmāk. Tas
arī pozitīvi ietekmēs programmas īstenošanas gaitu,
īpaši paverot iespēju valsts, reģionālajām un
vietējām iestādēm atkārtoti izmantot
līdzekļus tādā pašā nolūkā.
Jaunais pienākums laikus izmantot
līdzekļus (divu gadu laikā no dienas, kad veikts maksājums
fondā) un ziņot par finansēšanas vadības instrumentiem,
sniegs Komisijai lietderīgu instrumentu šādu atbalsta veidu
darbības uzraudzībai un vispārīgai novērtēšanai.
Šā priekšlikuma mērķis ir viest
skaidrību par pašreizējās tiesu prakses likumību,
tādēļ gaidāmā galvenā ietekme ir juridiskā
riska samazināšana. Šim priekšlikumam būs tikai ierobežotas
praktiskas sekas, kas saistītas ar intensīvākas ziņošanas
pienākumu attiecībā uz jau ieviestajiem finansēšanas
vadības instrumentiem. Jauns budžets nav pieprasīts.
3.           Priekšlikuma juridiskie aspekti
·
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Ierosinātajos grozījumos izmantota
plašāka dažādu atbalsta veidu virkne, kā noteikts Padomes
Regulas (EK) Nr. 1260/1999 28. panta 3. punktā, un
nodrošināti vajadzīgie papildinājumi vai pielāgojumi
pašreizējā reglamentējošajā sistēmā, kā
sīkāk aprakstīts turpmāk tekstā.
Ierosinātajā 2. panta jaunajā
8. punktā ietverta atmaksājamās dotācijas
definīcija, kas paredz tiešus finanšu ieguldījumus ziedojumu
veidā, ko var pilnībā vai daļēji atmaksāt bez
procentiem.
II nodaļas III sadaļas
jaunajā 3.a iedaļā paredzēti noteikumi par
„atmaksājamo palīdzību”. Jaunajā 43.a pantā
plāno noteikt, ka struktūrfondi var finansēt izdevumus
attiecībā uz darbību, kas ietver ieguldījumus, lai
atbalstītu atmaksājamo palīdzību. Šis noteikums attiecas uz
atmaksājamajām dotācijām un kredītlīnijām,
ko pārvalda vadošā iestāde ar starpniekiestāžu
palīdzību, kuras ir valsts „iekšējās” finanšu
iestādes. Skaidrības labad mehānisms šādas
atmaksājamas palīdzības atmaksāšanai un izdevumu
pārskatu sagatavošanai par to aizvien ir tas pats, ko izmanto
neatmaksājamai palīdzībai (t.i., neatmaksājamās
subsīdijas), jo tā pamatā ir apmaksāti rēķini vai
dokumenti, kam ir līdzvērtīga pierādījuma
vērtība (kā definēts Regulas (EK) Nr. 1083/2006
78. panta 1. līdz 5. punktā).
Turklāt jaunajā 43.b pantā
paskaidrots, ka atmaksātā palīdzība iestādei, kas
sniedz palīdzību, vai citai kompetentajai attiecīgās
dalībvalsts valsts iestādei tiek glabāta atsevišķā
kontā un tiek atkārtoti izmantota tādam pašam mērķim
vai saskaņā ar attiecīgās darbības programmas
mērķiem.
Ierosinātajā jaunajā
44.a pantā plāno precizēt, ka noteikumi par lieliem
projektiem (39. pants), projektiem, no kuriem gūst
ieņēmumus (55. pants) un darbību ilgumu (57. pants)
principā neattiecas uz 44. pantā minētajiem
finansēšanas vadības instrumentiem, jo šie noteikumi ir
izstrādāti drīzāk citiem palīdzības veidiem.
Tajā pašā kontekstā tiek ieviests
jauns 67.a pants, kas paredz pienākumu ziņot par
44. pantā minētajiem finansēšanas vadības
instrumentiem. Tas tiek darīts, ņemot vērā vajadzību
nodrošināt, ka dalībvalstis un Komisija veic finansēšanas
vadības instrumentu īstenošanas atbilstīgu uzraudzību,
kā arī lai dalībvalstis varētu sniegt Komisijai atbilstošu
informāciju par ieviesto instrumentu veidiem un attiecīgajām
darbībām, kuras ar šādiem instrumentiem veiktas praksē.
Tajā pašā kontekstā Regulas (EK)
Nr. 1083/2006 78. panta ierosinātajā jaunajā
6. punktā plāno ieviest juridisku pienākumu, lai
nodrošinātu, ka vadošās iestādes veiktais finanšu ieguldījums,
izveidojot finansēšanas vadības instrumentu vai veicot tajā
ieguldījumu, ir izmantots saskaņā ar attiecināmajiem
izdevumiem divu gadu laikā kopš maksājuma iemaksas fondā.
Pretējā gadījumā turpmākais izdevumu pārskats
būs attiecīgi jākoriģē, atņemot
neiztērētās summas. Tas jādara, lai novērstu, ka nauda
tiek turēta šādos fondos un netiek izmantota ilgāku laiku.
Ierosinātais jaunais 78.a pants paredz
vispārīgu noteikumu par izdevumu pārskata prasībām.
Atsaucoties uz Padomes Regulas (EK) Nr.1605/2002 61. panta 2. punktu
par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopējam budžetam, tas
ļaus Komisijai sagatavot tādus pārskatus, kuri patiesi ataino
Kopienas līdzekļus un budžeta izpildi.
·
Juridiskais pamats
Padomes 2006. gada 11. jūlija
Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus
noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu,
Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK)
Nr. 1260/1999, noteikti kopīgi noteikumi, kurus piemēro šiem
trīs fondiem. Pamatojoties uz dalītas vadības principu, ko
īsteno Eiropas Komisija un dalībvalstis, ar šo regulu ievieš jaunu
plānošanas procesu, kā arī noteikumus par programmas
pārvaldību (tostarp finanšu pārvaldību), uzraudzību,
finanšu kontroli un projektu izvērtēšanu.
·
Subsidiaritātes princips
Šis priekšlikums atbilst subsidiaritātes
principam, ciktāl tā mērķis ir nodrošināt juridisko
drošību Eiropas Savienības līmenī, lai dalībvalstu
sniegtais atbalsts, izmantojot struktūrfondus, shēmām, kuru
pamatā ir atmaksājamā atbalsta veidi un kuras likumīgi
īstenotas iepriekšējā plānošanas periodā un/vai
uzsāktas pašreizējā periodā, bet kurām nav
finansēšanas vadības instrumentu īpašību, ir atļauts
un likumīgs saskaņā ar pašreizējiem struktūrfondu
noteikumiem. Šajā kontekstā Eiropas Savienības līmenī
arī jānosaka tas, kā rīkojas ar atbalstu, kas
atmaksāts attiecībā uz šādiem shēmu veidiem, kuriem
nav finansēšanas vadības instrumentu īpašību.
Turklāt tiek ieviests noteikums par
savlaicīgu tērēšanu (divu gadu laikā no dienas, kad veikts
maksājums fondā) un pienākums ziņot par 44. pantā
minētajiem finansēšanas vadības instrumentiem, lai
dalībvalstis varētu ātri īstenot šādus instrumentus un
sniegt atbilstošu informāciju Komisijai par ieviestajiem instrumentu
veidiem un attiecīgajām darbībām, kuras ar šādiem
instrumentiem veiktas praksē. Vienlaikus tas sniegs Komisijai
lietderīgu instrumentu, lai vispārīgi novērtētu
šādu palīdzības veidu vispārējo darbību.
·
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam.
Pašreizējais priekšlikums ir
proporcionāls, jo tas nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs
minimālo noteikumu izpildei, lai nodrošinātu juridisko drošību
dalībvalstīm attiecībā uz to, ka shēmas, kuru
pamatā ir atmaksājamā palīdzība, ko atbalsta ar
struktūrfondiem, bet kurām nav finansēšanas vadības
instrumentu īpašību, ir atļauts izmantot pašreizējā
plānošanas periodā. Lai dalībvalstis varētu izmantot
priekšrocības, ko sniedz precizējumi, visa plānošanas perioda
laikā, tie ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku.
Pienākums, ar ko paredz, ka finanšu
ieguldījums, ko vadošās iestādes veikušas finansēšanas
vadības instrumentu izveidei, jāizmanto divu gadu laikā no
šāda ieguldījuma iemaksas fondā (pretējā
gadījumā turpmākos izdevumu pārskatus būs
attiecīgi jākoriģē, atņemot neiztērētās
summas), un daži noteikumi par ziņošanu ir attiecināmi tikai uz
finansēšanas vadības instrumentiem (atšķirībā no
atmaksājamās palīdzības, kam nav 44. pantā
minēto īpašību, tos īsteno, izmantojot „fondus”) un ir
izveidoti, lai dalībvalstis nodrošinātu Komisijai tikai
vajadzīgo minimālo informācijas plūsmu par savlaicīgu
un pareizu finansēšanas vadības instrumentu īstenošanu
praksē. Turklāt pienākumu laikus iztērēt
ieguldījumu un pienākumus par turpmāku ziņošanu nepiemēro
ar atpakaļejošu spēku.
·
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šādu iemeslu dēļ.
Komisija ir izpētījusi visas
tiesiskā regulējuma piedāvātās iespējas, lai
paziņotu, ka to darbību iedibinātā prakse, kuras tieši
pārvalda starpniekiestādes vai vadošās iestādes un
kurām nav finansēšanas vadības instrumentu īpašību, ir
saderīga ar pašreizējo regulu par struktūrfondiem. Tomēr
pēc pamatīgām iekšējām apspriedēm
izrādījās, ka pārpratumu novēršanas labad šajā
ziņā ir jāizdara grozījumi Padomes Regulā (EK)
Nr. 1083/2006. Šo pārskatīšanu mērķis ir turpmāk
atvieglot ES līdzekļu mobilizāciju dažādiem projektiem,
kuri neietilpst 44. panta darbības jomā, tādējādi
palielinot projektu skaitu, kuriem var piešķirt atbalstu, izmantojot
struktūrfondus. Instrumentus, kas izveidoti saskaņā ar šīs
regulas 44. panta noteikumiem, nevarēja attiecināt uz šīm
nestandarta darbībām, jo 44. pants attiecas tikai uz fondiem,
kas iegulda MVU, pilsētu atjaunošanai un energoefektivitātei.
Pašlaik nav juridiska pienākuma
attiecīgajā plānošanas periodā noteiktā laikposmā
izmantot finanšu ieguldījumu, ko finansēšanas vadības
instrumentos ir iemaksājušas vadošās iestādes, jo šāda
ieguldījuma „dzēšana” (saistībā ar „attiecināmo izdevumu”
pārbaudi) tiek veikta tikai darbības programmas beigu posmā;
turklāt pienākumu dalībvalstīm veikt finansēšanas
vadības instrumentu uzraudzību un ziņot par tiem, ieviesa tikai
nesen pēc brīvprātības principa. Ar to nepietiek, lai
Komisijai sniegtu vispārēju priekšstatu par šo atmaksājamās
palīdzības veidu īstenošanu praksē. Turklāt Eiropas
Revīzijas palāta ir ieteikusi Komisijai veikt atbilstošu
pārbaudi par finansēšanas vadības instrumentam piešķirto
līdzekļu efektīvu izlietojumu, kā arī to darbību
īstenošanas atbilstīgu uzraudzību. Ņemot vērā
iepriekšminēto, pašreizējā priekšlikumā ietverti
atsevišķi noteikumi par i) 44. pantā minētajos
finansēšanas vadības instrumentos iemaksātā finanšu
ieguldījuma savlaicīgu izmantošanu (pretējā
gadījumā turpmākos izdevumu pārskatus būs
attiecīgi jākoriģē, atņemot neiztērētās
summas) un ii) 44. pantā minēto ziņošanu par
finansēšanas vadības instrumentiem.
4.           Ietekme uz budžetu
Saistību apropriācijas netiek
ietekmētas, jo nav ierosināti grozījumi attiecībā uz
struktūrfondu finansējuma maksimālo summu, kas paredzēta
darbības programmām plānošanas periodā no
2007. līdz 2013. gadam.
Komisija uzskata, ka ierosinātais
pasākums var uzlabot īstenošanu, pateicoties lielākai
juridiskajai drošībai, ko sniedz dalībvalstīm.
2011/0210 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko groza Padomes Regulu (EK)
Nr. 1083/2006 attiecībā uz atmaksājamo palīdzību
un finansēšanas vadību
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 177. pantu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[2],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Dalībvalstis ir guvušas pozitīvu
pieredzi, īstenojot atmaksājamās palīdzības
shēmas darbību līmenī 2000.-2006. gada plānošanas
periodā, un tādēļ ir turpinājušas īstenot
šādas shēmas vai ir sākušas īstenot atmaksājamās
palīdzības shēmas pašreizējā 2007.-2013. gada
plānošanas periodā. Dažas dalībvalstis minēto shēmu
aprakstus ir iekļāvušas arī savos plānošanas dokumentos,
kurus apstiprinājusi Komisija.
(2)
Padomes 2006. gada 11. jūlija
Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus
noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu,
Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK)
Nr. 1260/1999[3], ir
noteikti finansēšanas vadības instrumenti, kā arī to
precīzas iejaukšanās jomas un apjoms. Tomēr dalībvalstu
īstenotās shēmas atmaksājamo dotāciju un
kredītlīniju veidā, ko pārvalda vadošās iestādes
ar starpniekiestāžu palīdzību, nav pienācīgi ietvertas
ne noteikumos par finansēšanas vadības instrumentiem, ne citos
Regulas (EK) Nr. 1083/2006 noteikumos. Tādēļ analoģiski
11. panta 1. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
5. jūlija Regulā (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas
Sociālo fondu, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1784/1999[4], kurā jau paredzēts, ka
palīdzību var sniegt atmaksājamu dotāciju veidā,
Regulā (EK) Nr. 1083/2006 ir jāietver jauna iedaļa,
tajā nosakot, ka struktūrfondi var līdzfinansēt
atmaksājamo palīdzību. Minētajai iedaļai būtu
jāattiecas uz atmaksājamajām dotācijām un
kredītlīnijām, ko pārvalda vadošā iestāde ar
starpniekiestāžu palīdzību, kuras ir valsts finanšu
iestādes.
(3)
Ņemot vērā to, ka finanšu
līdzekļus, ko izmanto ar atmaksājamās palīdzības
starpniecību, daļēji vai pilnībā atmaksā
saņēmēji, jāizstrādā attiecīgi noteikumi par
to, ka atmaksāto palīdzību var atkārtoti izmantot
tādam pašam mērķim vai saskaņā ar attiecīgās
programmas mērķiem.
(4)
Jāprecizē, ka noteikumi par lieliem
projektiem, projektiem, no kuriem gūst ieņēmumus, un
darbību ilgumu principā nav jāpiemēro finansēšanas
vadības instrumentiem, jo minētie noteikumi ir paredzēti citiem
darbību veidiem.
(5)
Ņemot vērā vajadzību
nodrošināt to, ka dalībvalstis un Komisija veic finansēšanas
vadības instrumentu īstenošanas atbilstīgu uzraudzību,
kā arī lai ļautu dalībvalstīm sniegt Komisijai
atbilstošu informāciju par ieviesto instrumentu veidiem un
attiecīgajām darbībām, kuras ar šādiem instrumentiem
īstenotas praksē, jāievieš noteikums par ziņošanu. Tas
arī ļautu Komisijai labāk novērtēt finansēšanas
vadības instrumentu vispārējo darbību.
(6)
Lai nodrošinātu, ka finanšu ieguldījumi,
kurus vadošās iestādes iemaksājušas finansēšanas
vadības instrumentos un kuri ietverti izdevumu pārskatā, ir
efektīvi iztērēti noteiktā termiņā, jānosaka
pienākums attiecībā uz finansēšanas vadības
instrumentiem iztērēt ieguldījumu attiecināmajos izdevumos
divu gadu laikā no dienas, kad ir sagatavots attiecīgais
apstiprinātais izdevumu pārskats. Ja
attiecīgais ieguldījums nav iztērēts
norādītajā termiņā, turpmākais izdevumu
pārskats attiecīgi būtu jākoriģē, atņemot
neiztērētās summas.
(7)
Lai nodrošinātu atbilstību 61. panta
2. punktam Padomes Regulā (EK) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu,
ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[5], jāpieprasa, lai Komisijai
iesniedzamajā izdevumu pārskatā tiktu ietverta visa
informācija, kas vajadzīga Komisijai, lai sagatavotu pārskatus,
kuri patiesi ataino Eiropas Savienības līdzekļus un budžeta
izpildi.
(8)
Grozījumam, ar ko paredz precizēt
esošās prakses piemērošanas likumību, sākot no
attiecināmības perioda sākuma, kā paredzēts
Regulā (EK) Nr. 1083/2006, jāstājas spēkā ar
atpakaļejošu spēku no pašreizējā 2007.-2013. gada
plānošanas perioda sākuma.
(9)
Tādēļ attiecīgi būtu
jāgroza Regula (EK) Nr. 1083/2006,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 groza
šādi:
1)           regulas 2. pantā pievieno
šādu 8. punktu:
„(8)    „atmaksājama dotācija” ir tiešs
finanšu ieguldījums ziedojumu veidā, kuru var pilnībā vai
daļēji atmaksāt bez procentiem.";
2)           regulas III sadaļas
II nodaļā pievieno šādu 3.a iedaļu:
„3.a iedaļa
Atmaksājamā
palīdzība
43a. pants
Atmaksājamās
palīdzības veidi
1.       Kā daļu no darbības
programmas struktūrfondi var līdzfinansēt atmaksājamo
palīdzību atmaksājamu dotāciju veidā vai
kredītlīniju veidā, ko pārvalda vadošā iestāde ar
starpniekiestādēm, kuras ir valsts finanšu iestādes.
2.       Izdevumu pārskatu par
atmaksājamo palīdzību iesniedz saskaņā ar
78. panta 1. līdz 5. punktu.
43.b pants
Atmaksājamās
palīdzības atkārtota izmantošana
Atmaksāto palīdzību iestādei,
kas sniegusi palīdzību, vai citai kompetentajai attiecīgās
dalībvalsts valsts iestādei glabā atsevišķā kontā
un atkārtoti izmanto tādam pašam mērķim vai
saskaņā ar attiecīgās darbības programmas
mērķiem.”;
3)           regulai pievieno šādu
44.a pantu:
„44.a pants
Atsevišķu noteikumu
nepiemērošana
39., 55. un 57. pantu nepiemēro
darbībām, kuras noteiktas 44. pantā.”;
4)           regulai pievieno šādu
67.a pantu:
„67.a pants
Ziņojumi par
finansēšanas vadības instrumentu īstenošanu
1.       Līdz katra gada
31. janvārim un 15. septembrim vadošā iestāde
Komisijai nosūta īpašu ziņojumu par darbībām, kas
veiktas ar finansēšanas vadības instrumentiem par laikposmu
attiecīgi līdz 31. decembrim un 30. jūnijam.
2.       Pirmajā punktā minētajos
ziņojumos par katru finansēšanas vadības instrumentu ietver
šādu informāciju:
a)      finansēšanas vadības
instrumenta apraksts un īstenošanas pasākumi,
b)      iestādes, kuras īsteno finansēšanas
vadības instrumentu, tostarp tās, kuras rīkojas ar
ieguldījumu fondu starpniecību, kā arī to atlases procesa
apraksts,
c)      struktūrfondu atbalsta
maksājumu datumi un summas, kā arī valsts
līdzfinansējums finansēšanas vadības instrumentā,
d)      datumi un attiecīgās summas,
kas ietvertas izdevumu pārskatos, kuri iesniegti Komisijai, un Komisijas
norādītie datumi un atmaksātās summas,
e)      struktūrfondu atbalsta summas,
kā arī valsts līdzfinansējums, kas samaksāts no
finansēšanas vadības instrumenta.”;
5)           regulas 78. panta
6. punktam pievieno šādu daļu:
„Finanšu ieguldījumu, kas iemaksāts
44. pantā minētajos finansēšanas vadības instrumentos
un iekļauts izdevumu pārskatā, un kas nav izmaksāts kā
attiecināmais izdevums saskaņā ar šā punkta otro daļu
divu gadu laikā no dienas, kurā iesniegts attiecīgais
apstiprinātais izdevumu pārskats, atņem no nākamā
apstiprinātā izdevumu pārskata.”;
6)           regulai pievieno šādu
78.a pantu:
„78.a pants
Prasība sniegt
informāciju izdevumu pārskatā
Komisijai iesniedzamajos izdevumu pārskatos
ietver visu informāciju, kas vajadzīga Komisijai, lai sagatavotu
pārskatus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1605/2002
61. panta 2. punktu.
Lai nodrošinātu šā panta vienādus
piemērošanas nosacījumus, Komisija ir pilnvarota pieņemt
īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar Līguma par
Eiropas Savienības darbību 291. pantu."
2. pants
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2007. gada
1. janvāra.
Šīs regulas 1. panta,
4. punktu, 1. panta 5. punktu un 1. panta 6. punktu
piemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
Regulas 1. panta 5. punkta
nolūkā, ja finanšu ieguldījums jau bija iekļauts izdevumu
pārskatā pirms šīs regulas stāšanās spēkā,
divu gadu termiņš sākas no šīs regulas spēkā
stāšanās dienas.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS
Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI
(ES) Nr. .../2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006
attiecībā uz atmaksājamo atbalstu un finansēšanas
vadību.
2.           ABM/ABB (budžeta
līdzekļu vadība vai sadale pa darbības jomām)
Attiecīgā(s) politikas joma(s) un
saistītā(s) darbība(s):
Reģionālā politika; ABB darbība
13.03.
Nodarbinātība un sociālās
lietas, ABB darbība 04.02.
3.           BUDŽETA POZĪCIJAS
3.1.        Budžeta pozīcijas
(darbības pozīcijas un atbilstīgās tehniskā un
administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)):
Jaunās ierosinātās
darbības tiks īstenotas, pamatojoties uz šādām budžeta
pozīcijām:
·      13.031600 Konverģence (ERAF)
·      13.031700 Peace (ERAF)
·      13.031800 Reģionālā konkurētspēja un
nodarbinātība (ERAF)
·      13.031900 Teritoriālā sadarbība (ERAF)
·      04 0217 Konverģence (ESF)
·      04.0219 Reģionālā konkurētspēja un
nodarbinātība (ESF)
3.2.        Darbības un
finansiālās ietekmes ilgums
Ierosinātais pasākums var uzlabot
īstenošanu, jo tas sniedz juridisko drošību dalībvalstīm
par visu veidu atmaksājamās palīdzības veidiem.
Turklāt
attiecībā uz finansēšanas vadības instrumentiem ir ieviesta
tiesiskā prasība finanšu ieguldījumu, ko, veidojot šādus
fondus vai veicot tajos ieguldījumus, samaksājušas vadības
iestādes, iztērēt divu gadu laikā; kā arī ir
paredzēti ziņošanas pienākumi attiecībā uz finansēšanas
vadības instrumentiem, un tie ir izveidoti, lai dalībvalstis
Komisijai nodrošinātu vajadzīgo minimālo informācijas
plūsmu par finansēšanas vadības instrumentu īstenošanu
praksē. Minētās saistības nepiemēro ar
atpakaļejošu spēku. Priekšlikums neietver finanšu ietekmi uz
Savienības budžetu, jo nav pieprasīti papildu līdzekļi.
3.3.        Budžeta informācija
 Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Jauns || EFTA ieguldījums || Kandidātvalstu iemaksas || Finanšu plāna izdevumu kategorija
 13.031600 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 13.031700 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 13.031800 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 13.031900 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 04.0217 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
 04.0219 || Fakult. || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || Nr. 1b
4.           RESURSU KOPSAVILKUMS
4.1.        Finanšu resursi
4.1.1.     Saistību
apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums
Šīs tabulas parāda ierosināto
pasākumu paredzamo ietekmi no 2011. līdz 2013. gadam.
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   Izdevumu veids || Iedaļa Nr. ||   ||   Gads n ||   Gads n + 1 ||   Gads n + 2 ||   Gads n + 3 ||   Gads n + 4 || n + 5 un turpmākie gadi ||   Kopā
 Darbības izdevumi[6] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Saistību apropriācijas (SA) || 8.1 || a) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Maksājumu apropriācijas (MA) ||   || b) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[7] ||   ||   ||   ||
 Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) || 8.2.4 || c) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 PAMATSUMMAS KOPAPJOMS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Saistību apropriācijas ||   || a+c || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Maksājumu apropriācijas ||   || b+c || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || 0,000
 Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[8] ||   ||
 Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) || 8.2.5 || d) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) || 8.2.6 || e) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
Kopējās orientējošās
izmaksas
 KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas ||   || a+c+d+e || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas ||   || b+c+d+e || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
Ziņas par līdzfinansējumu
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Līdzfinansētājs ||   ||   Gads n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 || n + 5 un turpmākie gadi ||   Kopā
 …………………… || f || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 KOPĀ – SA, tostarp līdzfinansējums || a+c+d+e+f || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
4.1.2.     Saderība
ar finanšu plānojumu
x     Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu
plānojumu.
¨      Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno
attiecīgā pozīcija finanšu plānā
¨      Pieņemot priekšlikumu, var būt
jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[9] (par elastības fondu vai finanšu
plāna pārskatīšanu))
4.1.3.     Finansiālā ietekme
uz ieņēmumiem
x      Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus
¨      Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem,
un tā ir šāda:
miljonos EUR (1
zīme aiz komata)
   ||   || Pirms darbības [Gads n-1] ||   || Stāvoklis pēc darbības
 Budžeta pozīcija || Ieņēmumi ||   || [Gads n] || [Gads n+1] || [Gads n+2] || [Gads n+3] || [Gads n+4] || [Gads n+5][10]
   || a) nominālie ieņēmumi ||   ||   || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 b) ieņēmumu izmaņas ||  D ||   || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
(Precizēt katru attiecīgo budžeta
ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas
budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.)
4.2.        Cilvēkresursi,
izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi,
pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt
8.2.1. punktā.
   Gada vajadzības ||   Gads n ||   n + 1 ||   n + 2 ||   n + 3 ||   n + 4 ||   n + 5 un turpmākie gadi
 Kopā — cilvēkresursi || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
5.           RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI
5.1.        Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Ņemot
vērā to, ka tas ir saistīts ar saņēmēju
reālajiem izdevumiem, maksājumu prasību atmaksa, tostarp
atmaksājamās palīdzības veidu atmaksa darbību
līmenī, pagarinās struktūrfondu intervences ietekmi
jomās un sektoros, kuros sniegta palīdzība.
5.2.        Pievienotā
vērtība no Kopienas iesaistes un priekšlikuma saskanība ar
citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģija
Turpinot
atmaksājamās palīdzības veidu labu praksi projektu
līmenī, tiks izveidoti ilgstoši instrumenti un radīsies
iespēja atkārtoti izmantot fondus.
5.3.        Priekšlikuma mērķi,
sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji
Turpmākā to noteikumu
precizēšana, kas reglamentē kohēzijas politiku, pozitīvi
ietekmēs programmu faktisko īstenošanu. Tiek aicināts
turpmāk izmantot atmaksājamās palīdzības veidus, kas
rada lielāku sviras efektu un intervenču ilglaicīgumu.
5.4.        Īstenošanas metode
(orientējoši)
Norādīt darbības
īstenošanai izvēlēto(-ās) metodi(-es).
·
kopā ar dalībvalstīm
6.           UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA
6.1.        Uzraudzības sistēma
Nav nepieciešama,
jo tā ietilpst izveidotajā struktūrfondu uzraudzībā.
6.2.        Izvērtējums
6.2.1.     Provizoriskais
novērtējums
Ņemot vērā to, ka šā
priekšlikuma mērķis ir izveidotas un pamatotas prakses
īstenošana un tas attiecas uz iztrūkstošas daļas iekļaušanu
pašreizējā regulā, nav veikts ex-ante
novērtējums.
6.2.2.     Pasākumi, kas veikti
pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā
(ex post) novērtējuma (ņemot vērā
līdzšinējo pieredzi)
Neattiecas
6.2.3.     Turpmākās
vērtēšanas noteikumi un periodiskums
Neattiecas
7.           KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI
nepiemēro.
8.           ZIŅAS PAR RESURSIEM
8.1.        Priekšlikuma mērķi
un to sasniegšanas izmaksas
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Mērķi, darbības un rezultāti || Rezultāta veids || Vidējās izmaksas || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 un turpmākie gadi || KOPSUMMA
 Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas || Rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 1 Darbības programmu īstenošanas ilgtspējas nodrošināšana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. darbība – 100 % līdzfinansējuma likme ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
 KOPĀ – IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   0,000 ||   ||   0,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   0,000
8.2.        Administratīvie izdevumi
8.2.1.     Cilvēkresursu daudzums un
veidi
 Amata veids ||   || Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/ pilna laika ekvivalents)
   ||   || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5
 Ierēdņi vai pagaidu darbinieki (XX 01 01) || A*/AD || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 B*, C*/AST || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Pārējais personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 KOPSUMMA || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
8.2.2.     No
darbības izrietošo uzdevumu apraksts
Neattiecas
8.2.3.     Cilvēkresursu
plānošana (štatā)
(Ja izvēlas vairākas
iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar
katru no tām.)
¨      Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas
pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām
vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas
¨      Amata vietas, kas iedalītas saskaņā ar gada
stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta
projekta (PBP) procedūru gadam n
¨      Amata vietas, kas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP
procedūras ciklā
¨      Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus
attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)
¨      Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav
paredzētas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam
gadam
8.2.4.     Citi pamatsummā ietvertie
administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 — administratīvās
pārvaldes izdevumi)
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 un turpmākie gadi || KOPSUMMA
 1      Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Izpildaģentūras || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 iekšējais (intra muros) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 ārējais (extra muros) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
8.2.5.     Cilvēkresursu
izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Cilvēkresursu veids || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 un turpmākie gadi
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju ) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
Aprēķins — ierēdņi
un pagaidu darbinieki
Vajadzības
gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.
nepiemēro
Aprēķins
— personāls, ko finansē atbilstīgi
XX 01 02. pantam
Vajadzības
gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.
nepiemēro
8.2.6.     Citi administratīvie
izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
 miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 un turpmākie gadi || KOPSUMMA
 XX 01 02 11 01 – Komandējumi || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 XX 01 02 11 03 — Komitejas || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
  2     Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 3      Citi administratīvie izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
 Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro || nepiemēro
Aprēķins
— citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti
pamatsummā
nepiemēro
[1]               OV L ...., lpp.
[2]               OV L ...., lpp.
[3]               OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.
[4]               OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.
[5]               OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
[6]               Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx.
sadaļas xx 01. nodaļā.
[7]               Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04.
pantā.
[8]               Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā,
izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.
[9]               Sk. Iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.
[10]             Vajadzības gadījumā, t.i., ja darbības
ilgums pārsniedz 6 gadus, jāpievieno papildu ailes.