               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2020
            COM(2020) 763 final
            2020/0337(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”)
                  1
               .

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Kopējās aviācijas telpas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Moldovas Republiku

               Nolīguma mērķis ir izveidot kopēju aviācijas telpu, kuras pamatā ir atvērta piekļuve Pušu tirgiem ar vienādiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošana, tostarp drošuma, drošības, gaisa satiksmes pārvaldības, sociālo aspektu un vides jomā. Kopējās aviācijas telpas noteikumu pamatā vajadzētu būt attiecīgajiem Eiropas Savienībā spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas norādīti nolīguma III pielikumā, jo īpaši drošuma, drošības un gaisa satiksmes pārvaldības jomā.

               Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 2. augustā.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Ar nolīguma 22. pantu tiek izveidota Apvienotā komiteja. Apvienotā komiteja atbild par nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pareizu īstenošanu.

               Tās galvenie uzdevumi ir īstenot sadarbību: a) pārskatot tirgus nosacījumus, kas ietekmē gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanu saskaņā ar nolīgumu; b) risinot un, cik vien iespējams, efektīvi atrisinot ar uzņēmējdarbību saistītas problēmas, kuras var, inter alia, kavēt piekļuvi tirgum un pakalpojumu netraucētu sniegšanu saskaņā ar nolīgumu, kas ir līdzeklis, ar kuru nodrošina līdzvērtīgus konkurences apstākļus un regulatīvo konverģenci un samazina regulējuma slogu komercpārvadātājiem; c) veicinot informācijas apmaiņu speciālistu līmenī par jauniem tiesību aktiem vai likumdošanas iniciatīvām un norisēm, tostarp drošības, drošuma, vides, aviācijas infrastruktūras (arī laika nišu), konkurences apstākļu, kā arī patērētāju aizsardzības jomā; d) regulāri pārbaudot nolīguma sociālo ietekmi tā īstenošanas gaitā, jo īpaši nodarbinātības jomā, un izstrādājot veidu, kā atbilstīgi reaģēt uz problēmām, kas atzītas par pamatotām; e) apsverot iespējamās jomas nolīguma turpmākai izvēršanai, arī ieteikumus par nolīguma grozījumiem; f) ar konsensu vienojoties par priekšlikumiem, pieejām vai procedurāliem dokumentiem, kas tieši saistīti ar nolīguma darbību; g) apsverot tehniskās palīdzības nepieciešamību jomās, uz kurām attiecas nolīgums, un izveidojot šādu tehnisko palīdzību; un h) sekmējot sadarbību attiecīgajos starptautiskajos forumos.

               Turklāt saskaņā ar nolīguma 6. pantu (Ieguldījumi) Apvienotā komiteja izskata jautājumus, kas saistīti ar divpusējiem ieguldījumiem akciju kontrolpaketē vai izmaiņām Pušu gaisa pārvadātāju faktiskajā kontrolē.

               Saskaņā ar nolīguma 22. panta 3. punktu Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem savu reglamentu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Pirmās sanāksmes laikā Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu (“paredzētais akts”).

               Lai būtu iespējams pareizi īstenot nolīgumu, paredzētā akta mērķis ir saskaņā ar nolīguma 22. panta 3. punktu pieņemt reglamentu, kas ir Apvienotās komitejas organizācijas un darbības pamatā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, vajadzētu būt vērstai uz to, lai pieņemtu ar nolīgumu izveidotās Apvienotās komitejas reglamentu. Nostājas pamatā vajadzētu būt Apvienotās komitejas lēmuma projektam.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

               4.1.2.Piemērošana šajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, šajā gadījumā ar Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses.

               Akts, kuru Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām, jo tas būs Pusēm saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana šajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz gaisa transportu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 100. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Apvienotās komitejas aktā tiks noteikts tās reglaments, pēc pieņemšanas tas publicējams Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0337 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/951
                  2
               , un nolīgums stājās spēkā 2020. gada 2. augustā.

               (2)Ar nolīguma 22. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir nodrošināt nolīguma pārvaldību un pareizu īstenošanu.

               (3)Nolīguma 22. panta 3. punkts paredz, ka Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

               (4)Lai nodrošinātu nolīguma pareizu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments.

               (5)Ir vajadzīgs noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, jo Apvienotās komitejas lēmums, ar ko pieņem tās reglamentu, Savienībai būs saistošs. Savienības nostāja Apvienotajā komitejā būtu jābalsta uz pievienoto Apvienotās komitejas lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Pamats nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu saskaņā ar Kopējās aviācijas telpas nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, 22. pantu izveidotās Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē, ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā par nelielām izmaiņām Apvienotās komitejas lēmuma projektā var vienoties bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/951 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (OV L 212, 3.7.2020., 8. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/951 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (OV L 212, 3.7.2020., 8. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2020
            COM(2020) 763 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses

               ES UN MOLDOVAS APVIENOTĀS KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA AR KOPĒJĀS AVIĀCIJAS TELPAS NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN MOLDOVAS REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES, LĒMUMS Nr. 1/[gads]

               (...),

               ar kuru pieņem tās reglamentu

               ES UN MOLDOVAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 22. panta 3. punktu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas pievienots šā lēmuma pielikumā.

               [Vieta] …,

               Apvienotās komitejas vārdā –

               Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

               [vārds, uzvārds]

               Moldovas Republikas delegācijas vadītājs

               [vārds, uzvārds]

               Pielikums

               Apvienotās komitejas reglaments

               1. pants

               Delegāciju vadītāji

               1. Kā paredzēts nolīguma 22. panta 1. punktā, Apvienotā komiteja sastāv no Pušu pārstāvjiem.

               2. Apvienoto komiteju kopīgi vada Pušu delegāciju vadītāji.

               2. pants

               Sanāksmes

               1. Saskaņā ar nolīguma 22. panta 4. punktu Apvienotās komitejas sanāksmes rīko pēc vajadzības. Sanāksmes sasaukšanu var pieprasīt katra no Pusēm.

               2. Apvienotā komiteja rīko sanāksmes klātienē vai, izņēmuma kārtā, ar citiem līdzekļiem (piemēram, izmantojot konferences zvanus vai videokonferences).

               3. Sanāksmes pēc iespējas notiek pārmaiņus kādā Eiropas Savienības dalībvalstī un Moldovas Republikā, ja Puses nevienojas citādi.

               4. Darba valoda ir angļu valoda.

               5. Tiklīdz Puses ir vienojušās par sanāksmju datumu un vietu, sanāksmes sasauc Eiropas Komisija, attiecībā uz Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, un par gaisa transportu atbildīgā ministrija, attiecībā uz Moldovas Republiku.

               6. Ja Puses nevienojas citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas. Vajadzības gadījumā sanāksmes beigās pēc savstarpējas vienošanās var sagatavot paziņojumu presei.

               3. pants

               Delegācijas

               1. Pirms katras sanāksmes delegāciju vadītāji viens otru informē par savas delegācijas paredzēto sastāvu konkrētajā sanāksmē.

               2. Gaisa transporta nozares ieinteresēto personu pārstāvjus var uzaicināt piedalīties sanāksmēs kā novērotājus, ja Apvienotā komiteja tam piekrīt.

               3. Apvienotā komiteja, par to vienojoties, var uzaicināt citas ieinteresētās personas vai ekspertus piedalīties sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par atsevišķiem jautājumiem.

               4. pants

               Sekretariāts

               Par Apvienotās komitejas sekretāriem kopīgi darbojas Eiropas Komisijas amatpersona un Moldovas Republikas par gaisa transportu atbildīgās ministrijas amatpersona.

               5. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1. Delegāciju vadītāji, savstarpēji vienojoties, nosaka katras sanāksmes provizorisko darba kārtību. Šo provizorisko darba kārtību sekretāri ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes dienas nosūta delegāciju locekļiem.

               2. Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Apvienotā komiteja var vienoties darba kārtībā iekļaut jautājumus, kuru nav bijis provizoriskajā darba kārtībā.

               3. Ņemot vērā atsevišķa jautājuma vajadzības vai steidzamību, delegāciju vadītāji var saīsināt šā panta 1. punktā noteikto termiņu.

               6. pants

               Sanāksmes protokols

               1. Pēc katras sanāksmes tiek sagatavots Apvienotās komitejas sanāksmes protokola projekts.  Tajā norāda apspriestos jautājumus, sniegtos ieteikumus un pieņemtos lēmumus.

               2. Mēneša laikā pēc sanāksmes uzņemošās delegācijas vadītājs ar Apvienotās komitejas sekretāru starpniecību iesniedz protokola projektu otras delegācijas vadītājam apstiprināšanai, izmantojot rakstisku procedūru.

               3. Pēc apstiprināšanas delegāciju vadītāji paraksta sanāksmes protokolu divos eksemplāros, un katra no Pusēm saņem vienu oriģināleksemplāru. Delegāciju vadītāji var nolemt, ka šīs prasības izpildei pietiek ar protokola eksemplāru elektronisku parakstīšanu un apmaiņu.

               4. Apvienotās komitejas sanāksmju protokoli nav publiski pieejami, ja vien kāda no Pusēm nepieprasa citādi.

               7. pants

               Rakstiska procedūra

               Vajadzības gadījumā un ar pienācīgu pamatojumu Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru. Šajā nolūkā delegāciju vadītāji apmainās ar pasākumu projektiem, par kuriem tiek lūgts Apvienotās komitejas atzinums un kurus pēc tam var apstiprināt ar vēstuļu apmaiņu. Tomēr jebkura no Pusēm var pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu jautājuma apspriešanai.

               8. pants

               Apspriežu lēmumi

               1. Apvienotā komiteja ieteikumus formulē un lēmumus pieņem ar konsensu.

               2. Apvienotās komitejas lēmuma vai ieteikuma nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums” un pēc tā – kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts.

               3. Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus paraksta delegāciju vadītāji un pievieno sanāksmes protokolam.

               4. Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Puses īsteno saskaņā ar savu iekšējo procedūru.

               5. Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Puses var publicēt savos attiecīgajos oficiālajos izdevumos. Katra no Pusēm var izlemt par citu Apvienotās komitejas pieņemtu aktu publicēšanu. Katra no Pusēm glabā vienu lēmuma vai ieteikuma oriģināleksemplāru.

               9. pants

               Darba grupas

               1. Apvienotā komiteja var izveidot darba grupas, kas palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās pienākumus. Darba grupas darba uzdevumus apstiprina Apvienotā komiteja un iekļauj pielikumā lēmumam, ar ko izveido darba grupu.

               2. Darba grupas sastāv no Pušu pārstāvjiem.

               3. Darba grupas strādā Apvienotās komitejas pakļautībā un pēc katras sanāksmes sniedz tai ziņojumu. Darba grupas nepieņem lēmumus, taču var Apvienotajai komitejai sniegt ieteikumus.

               4. Apvienotā komiteja katrā laikā var pieņemt lēmumu par esošo darba grupu izformēšanu, mainīt to darba uzdevumus vai izveidot jaunas darba grupas, kas palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās pienākumus.

               10. pants

               Izdevumi

               1. Katra no Pusēm sedz izdevumus, kas saistīti ar tās dalību Apvienotās komitejas un darba grupu sanāksmēs, gan attiecībā uz personālu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem, gan attiecībā uz pasta un telesakaru pakalpojumiem.

               2. Visus pārējos izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz tā Puse, kur notiek sanāksme.

               11. pants

               Reglamenta grozījumi

               Apvienotā komiteja katrā laikā var grozīt šo reglamentu ar lēmumu, ko pieņem saskaņā ar nolīguma 22. pantu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.11.2020
            COM(2020) 770 final
            2020/0342(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot uz Marokas Karalisti iespēju pievienoties nolīgumam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Nolīgums par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgums)
                     1
                   stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī. Vēlāk nolīgumu atjaunināja ar nolīguma 23. pantā noteiktās Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2011
                     2
                  .

                  Interbus nolīguma ģeogrāfiskā darbības joma aptver tikai Eiropas Transporta ministru konferences (ECMT) dalībvalstis un valstis, kas minētas Interbus nolīguma 30. panta 2. punktā. Līdz ar Eiropas Savienību nolīguma Līgumslēdzējas puses patlaban ir Albānijas Republika, Andoras Firstiste, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Moldovas Republika, Turcijas Republika, Ukraina un Ziemeļmaķedonijas Republika.

               Interbus nolīgumam var pievienoties valstis, kuras ir pilntiesīgas ECMT dalībvalstis. Marokas Karaliste nav pilntiesīga ECMT dalībvalsts, tomēr tai ir novērotājas statuss ECMT.

               Interbus nolīgumā būtu jānosaka skaidrs Marokas Karalistes pievienošanās juridiskais pamats.

                  Marokas Karalistes iespējamā pievienošanās Interbus nolīgumam, papildinot to valstu loku, kuras patlaban ir Interbus nolīguma Puses, veicinās attiecību pilnveidošanos pasažieru starptautisko pārvadājumu jomā, tūrismu un kultūras apmaiņu un sekmēs to organizēšanu.

                  Padome 2014. gada 5. decembrī pilnvaroja Komisiju
                     3
                   sākt sarunas par Interbus nolīguma grozījumiem, kuru mērķis ir paplašināt tā ģeogrāfisko darbības jomu, ietverot Marokas Karalisti.

                  Pēc Padomes 2018. gada 16. jūlija Lēmuma (ES) 2018/1211
                     4
                   pieņemšanas Eiropas Savienība, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne un Turcijas Republika parakstīja protokolu, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot iespēju pievienoties nolīgumam uz Marokas Karalisti, ņemot vērā šā protokola noslēgšanu vēlāk Tomēr protokolu, kas bija atvērts parakstīšanai no 2018. gada 16. jūlija līdz 2019. gada 16. aprīlim, pirms parakstīšanas termiņa beigām nebija parakstījušas visas Līgumslēdzējas puses.

                  Padome 2020. gada 18. februārī pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas par grozījumiem protokolā par Marokas Karalisti, kuru mērķis ir veikt dažas tehniskas izmaiņas attiecībā uz tā parakstīšanu un stāšanos spēkā un atspoguļot vienas Interbus nolīguma Līgumslēdzējas puses nosaukuma maiņu.

                  Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, un attiecīgi tika sagatavota jauna redakcija protokolam par Marokas Karalisti. Ņemot vērā to, ka ne visas Līgumslēdzējas puses ir parakstījušas sākotnējo protokolu, tiek uzskatīts, ka piemērotāk ir visu protokolu aizstāt ar jaunu, nevis risināt sarunas par protokolu, ar ko groza sākotnējo protokolu.

                  Būtu jāpatur prātā, ka pasažieru starptautiskie pārvadājumi ar autobusiem ir svarīga nozare, kas Eiropas iedzīvotājiem piedāvā mobilitātes iespējas par pieejamām cenām. Šo pārvadājumu turpmāka paplašināšanās ārpus ES robežām dotu vienādu labumu ES iedzīvotājiem, ārvalstu tūristiem, tūrisma nozarei un Eiropas reģioniem.

                  Būtu jāpiedāvā Marokas Karalistei iespēja piekļūt tirgum, pamatojoties uz Interbus nolīguma noteikumiem, ar nosacījumu, ka tiek īstenots ES acquis pasažieru autopārvadājumu jomā, tostarp tādos aspektos kā ceļu satiksmes drošība, tehniskie noteikumi, autovadītāju kvalifikācija, sociālie noteikumi, pasažieru tiesības, vide un atļauja veikt profesionālo darbību.

                  Lai izvairītos no pārvaldības problēmām, visām Interbus nolīguma Līgumslēdzējām pusēm būtu jāparaksta un jāapstiprina vai jāratificē protokols, ar ko uz Marokas Karalisti attiecina iespēju pievienoties nolīgumam, pirms šī valsts var pievienoties.

                  Lai ļautu Interbus nolīguma Līgumslēdzējām pusēm parakstīt un noslēgt protokolu, ir lietderīgi protokolā neparedzēt konkrētu laikposmu, kurā tas ir atvērts parakstīšanai.

                  Protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad visas Interbus nolīguma Līgumslēdzējas puses to ir parakstījušas un apstiprinājušas vai ratificējušas.

                  Viena no Līgumslēdzējām pusēm ir pārdēvēta par Ziemeļmaķedonijas Republiku, un tas būtu jāatspoguļo protokolā.

                  Protokolā tagad arī ir norādīts, ka Andoras Firstiste ir kļuvusi par Interbus nolīguma Līgumslēdzēju pusi.

                  Padomes Sauszemes transporta jautājumu darba grupa, ko Padome iecēlusi par īpašo komiteju saskaņā ar LESD 218. panta 4. punktu, tika pastāvīgi informēta par sarunu gaitu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  Šim ierosinātajam Padomes lēmumam pievienotais protokols saskan ar ES autotransporta rīcībpolitiku un papildina to. Tas atbalsta ES kaimiņvalstu piekļuvi ES pasažieru pārvadājumu tirgum (un otrādi), tādējādi veidojot tiesisko regulējumu pārrobežu tūrisma organizēšanai abos virzienos.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikums saskan ar ES kaimiņattiecību politiku un ārējo attiecību politiku.

               2.APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana un ietekmes novērtējums

                  Paredzamā vispārējā ietekme ir labvēlīga: Interbus nolīguma atvēršana vēl vienai valstij piedāvātu jaunas iespējas gan pašreizējām Līgumslēdzējām pusēm, gan Marokas Karalistei. Nolīgums palīdzēs uz šo valsti attiecināt ES acquis pasažieru pārvadājumu jomā, tāpēc tas labvēlīgi ietekmēs tehniskos, ekonomiskos un sociālos nosacījumus, saskaņā ar kuriem attiecīgie pārvadājumi tiek veikti. Vispārējā ietekme uz vidi būtu ierobežota.

                  Tāpat kā līdz šim pārvadātāji var būt MVU ar mazāku autobusu parku vai lielāki uzņēmumi ar lielāku autobusu parku.

               •Vienkāršošana

                  Paplašinot to noteikumu ģeogrāfisko darbības jomu, kas piemērojami pasažieru neregulārajiem pārvadājumiem ar autobusiem saskaņā ar Interbus nolīgumu, tiks vienkāršoti šādi pārvadājumi uz vēl vienu trešo valsti.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Juridiskais pamats

               Juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD), un jo īpaši materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. pants saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu.

               •Instrumenta izvēle

                  LESD 218. panta 5. punktā paredzēts, ka piemērojamais instruments ir Padomes lēmums.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav.

               5.IZVĒLES ELEMENTI

               •Uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Ar nolīguma 23. pantu izveidotā Apvienotā komiteja ik pa pieciem gadiem izvērtē Interbus nolīguma darbību.

               Turpmāka procedūra

               Komisija uzskata, ka jāuzsāk procedūra nolūkā parakstīt protokolu. Tāpēc Komisija iesniedz Padomei šo priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā parakstītu protokolu, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot uz Marokas Karalisti iespēju pievienoties nolīgumam.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Konkrēti ierosinātā Padomes lēmuma noteikumi

               ·Padomes lēmuma 1. pantā paredzēts Savienības vārdā parakstīt jauno Interbus nolīguma protokolu attiecībā uz Marokas Karalisti. Jaunais protokols aizstāj iepriekšējo protokolu, kas bija atvērts parakstīšanai no 2018. gada 16. jūlija līdz 2019. gada 16. aprīlim.

               ·2. pantā protokola sarunu vedējam dota atļauja norādīt personu vai personas, kam ir pilnvaras Savienības vārdā parakstīt protokolu.

               ·3. pantā noteikta Padomes lēmuma stāšanās spēkā.

               Konkrēti protokola noteikumi

               ·1. pantā paredzēts izdarīt grozījumu Interbus nolīgumā par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem, dodot Marokas Karalistei iespēju pievienoties nolīgumam.

               ·2.–6. pantā norādītas administratīvās procedūras, kas jāveic, lai protokols stātos spēkā, paredzēts, ka visām Līgumslēdzējām pusēm protokols jāparaksta un tam jāpievienojas vai tas jāratificē, pirms tas stājas spēkā un līdz ar to Marokas Karaliste var pievienoties nolīgumam, un ietverti noteikumi par valodu režīmu.

               ·7. pantā noteikts, ka šis protokols aizstāj protokolu par Marokas Karalisti, kas bija atvērts parakstīšanai no 2018. gada 16. jūlija līdz 2019. gada 16. aprīlim.

               2020/0342 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot uz Marokas Karalisti iespēju pievienoties nolīgumam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/917/EK
                  5
                Nolīgums par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgums) Savienības vārdā tika noslēgts 2002. gada 3. oktobrī un stājās spēkā 2003. gada 1. janvārī
                  6
               .

               (2)Padome 2014. gada 5. decembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par Interbus nolīguma grozījumiem, kuru mērķis ir paplašināt tā ģeogrāfisko darbības jomu tā, lai atļautu Marokas Karalistes pievienošanos, kas patlaban nolīgumā nav paredzēta.

               (3)Marokas Karalistes iespējamā pievienošanās Interbus nolīgumam, papildinot to valstu loku, kuras patlaban ir Interbus nolīguma Puses, veicinātu attiecību pilnveidošanos pasažieru starptautisko pārvadājumu jomā, tūrismu un kultūras apmaiņu. Marokas Karalistes iespējamā pievienošanās Interbus nolīgumam arī palīdzētu attiecināt uz šo valsti Savienības acquis pasažieru pārvadājumu jomā. Tai būtu labvēlīgi jāietekmē tehniskie, ekonomiskie un sociālie nosacījumi, saskaņā ar kuriem attiecīgie pārvadājumi tiek veikti. Tāpēc būtu jādod Marokas Karalistei, kam ir Eiropas Transporta ministru konferences novērotājas statuss, iespēja pievienoties Interbus nolīgumam.

               (4)Pēc Padomes Lēmuma (ES) 2018/1211
                  7
                pieņemšanas Eiropas Savienība, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne un Turcijas Republika parakstīja protokolu par Marokas Karalisti. Tomēr protokolu, kas bija atvērts parakstīšanai no 2018. gada 16. jūlija līdz 2019. gada 16. aprīlim, pirms parakstīšanas termiņa beigām nebija parakstījušas visas Līgumslēdzējas puses.

               (5)Padome 2020. gada 18. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par grozījumiem protokolā par Marokas Karalisti, kuru mērķis ir veikt dažas tehniskas izmaiņas attiecībā uz tā parakstīšanu un stāšanos spēkā.

               (6)Sarunas tika sekmīgi pabeigtas. Lai izvairītos no pārvaldības problēmām, visām Interbus nolīguma Līgumslēdzējām pusēm būtu jāparaksta un jāapstiprina vai jāratificē protokols par Marokas Karalisti, pirms protokols stājas spēkā un šī valsts var pievienoties. Nav noteikts konkrēts laikposms, kurā protokols būs atvērts parakstīšanai. Protokols stātos spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad to būs ratificējušas visas Līgumslēdzējas puses.

               (7)Turklāt protokolā ņemta vērā Līgumslēdzējas puses Ziemeļmaķedonijas nosaukuma maiņa. Protokolā tagad arī minēta Andoras Firstiste, kas ir kļuvusi par Interbus nolīguma Līgumslēdzēju pusi.

               (8)Skaidrības labad un lai atvieglotu protokola parakstīšanu un stāšanos spēkā, ir atzīts par lietderīgu sagatavot jaunu protokolu par Marokas Karalisti, kas aizstāj protokolu par Marokas Karalisti, kurš bija atvērts parakstīšanai no 2018. gada 16. jūlija līdz 2019. gada 16. aprīlim.

               (9)Tādēļ jaunais protokols par Marokas Karalisti būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā apstiprina protokola, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot uz Marokas Karalisti iespēju pievienoties nolīgumam, un kas aizstāj Interbus nolīguma protokolu, kurš bija atvērts parakstīšanai no 2018. gada 16. jūlija līdz 2019. gada 16. aprīlim, parakstīšanu, ņemot vērā minētā protokola
                  8
                noslēgšanu.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko protokola sarunu vedēja norādītajai personai vai norādītajām personām piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 321, 26.11.2002., 13. lpp.

                     (2)

                        Apvienotās komitejas, kas izveidota ar Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus), Lēmums Nr. 1/2011 (2011. gada 11. novembris), ar ko pieņem tās reglamentu un pielāgo nolīguma 1. pielikumu par pasažieru autopārvadātājiem piemērojamiem nosacījumiem, nolīguma 2. pielikumu par autobusiem piemērojamiem tehniskiem standartiem un nolīguma 8. pantā minētos noteikumus sociālajā jomā (2012/25/ES) (OV L 8, 12.1.2012., 38. lpp.).

                     (3)

                        Padomes 2014. gada 5. decembra Lēmums (SGS14/15073).

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/1211 (2018. gada 16. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot iespēju pievienoties nolīgumam uz Marokas Karalisti (OV L 222, 3.9.2018., 1. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2002/917/EK (2002. gada 3. oktobris) par Nolīguma noslēgšanu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus) (OV L 321, 26.11.2002., 11. lpp.).

                     (6)

                        OV L 321, 26.11.2002., 44. lpp.

                     (7)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/1211 (2018. gada 16. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot iespēju pievienoties nolīgumam uz Marokas Karalisti (OV L 222, 3.9.2018., 1. lpp.).

                     (8)

                        Protokola teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.11.2020
            COM(2020) 770 final
            PIELIKUMS
            priekšlikumam
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu protokolu, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot uz Marokas Karalisti iespēju pievienoties nolīgumam

               PROTOKOLS,

               AR KO NOLĪGUMU PAR PASAŽIERU NEREGULĀRAJIEM STARPTAUTISKAJIEM PĀRVADĀJUMIEM AR AUTOBUSIEM (INTERBUS NOLĪGUMU) GROZA, ATTIECINOT UZ MAROKAS KARALISTI IESPĒJU PIEVIENOTIES NOLĪGUMAM

               LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu)
                  1
                un jo īpaši tā stāšanos spēkā 2003. gada 1. janvārī
                  2
               ,

               ŅEMOT VĒRĀ vēlmi, papildinot to valstu loku, kuras patlaban ir tiesīgas pievienoties nolīgumam, pilnveidot attiecības pasažieru starptautisko pārvadājumu jomā, veicināt tūrismu un kultūras apmaiņu,

               VĒLOTIES atvērt Interbus nolīgumu, lai ļautu Marokas Karalistei pievienoties nolīgumam,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka protokols, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot iespēju pievienoties nolīgumam uz Marokas Karalisti (“protokols par Marokas Karalisti”), bija atvērts parakstīšanai no 2018. gada 16. jūlija līdz 2019. gada 16. aprīlim Briselē,

               ATZĪSTOT, ka minētajā laikposmā ne visas Līgumslēdzējas puses parakstīja protokolu par Marokas Karalisti,

               VĒLOTIES visām Līgumslēdzējām pusēm dot iespēju parakstīt protokolu,

               UZSKATOT, ka būtu piemērotāk, ja protokols par Marokas Karalisti stātos spēkā pēc tam, kad visas Interbus nolīguma Līgumslēdzējas puses būtu ratificējušas protokolu,

               tā kā:

               (1)Tikai Eiropas Transporta ministru konferences (ECMT) dalībvalstīm un dažām citām Eiropas valstīm ir atļauts pievienoties Interbus nolīgumam, kā noteikts minētajā nolīgumā.

               (2)Lai gan Marokas Karalistei ir novērotājas statuss ECMT, tā nav ne ECMT dalībvalsts, ne arī citādi tiesīga patlaban pievienoties Interbus nolīgumam.

               (3)Lai atvērtu Interbus nolīgumu nolūkā ļaut Marokas Karalistei pievienoties nolīgumam, Interbus nolīgumā būtu jāizdara grozījumi,

               IR NOLĒMUŠAS attiecīgi grozīt Interbus nolīgumu un

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Nolīguma par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīguma) 30. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “Šim nolīgumam var pievienoties arī Sanmarīno Republika, Andoras Firstiste, Monako Firstiste un Marokas Karaliste.”

               VISPĀRĪGI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               2. pants

               Šis protokols ir atvērts parakstīšanai Interbus nolīguma Līgumslēdzējām pusēm Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kas ir šā protokola depozitārs.

               3. pants

               Parakstītāji paraksta, apstiprina vai ratificē šo protokolu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Apstiprināšanas vai ratifikācijas instrumenti tiek nodoti glabāšanā protokola depozitāram, kas par to paziņo visām pārējām Līgumslēdzējām pusēm.

               4. pants

               Protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad visas Līgumslēdzējas puses ir nodevušas glabāšanā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam savus apstiprināšanas vai ratifikācijas instrumentus.

               5. pants

               Šo protokolu, kas sagatavots angļu, franču un vācu valodā, visiem šiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, nodod glabāšanā depozitāram, kurš katrai Līgumslēdzējai pusei nosūta apliecinātu protokola kopiju.

               6. pants

               Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina šā protokola atbilstošu tulkojumu tās oficiālajā valodā vai oficiālajās valodās, kas nav 5. pantā minētās autentiskās valodas. Visu šo tulkojumu kopijas nodod glabāšanā depozitāram, kas katra tulkojuma kopiju nosūta visām Līgumslēdzējām pusēm.

               7. pants

               Šis protokols aizstāj protokolu, ar ko Nolīgumu par pasažieru neregulārajiem starptautiskajiem pārvadājumiem ar autobusiem (Interbus nolīgumu) groza, attiecinot iespēju pievienoties nolīgumam uz Marokas Karalisti, kurš bija atvērts parakstīšanai no 2018. gada 16. jūlija līdz 2019. gada 16. aprīlim. Iepriekšējam protokolam vairs nav juridiska spēka.

               Briselē,

                  TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo protokolu.

               Atvērts parakstīšanai Briselē.

               Eiropas Savienības vārdā –

               Albānijas Republikas vārdā –

               Andoras Firstistes vārdā –

               Bosnijas un Hercegovinas vārdā –

               Moldovas Republikas vārdā –

               Melnkalnes vārdā –

               Ziemeļmaķedonijas Republikas vārdā –

               Turcijas Republikas vārdā –

               Ukrainas vārdā –

                     (1)

                        OV L 321, 26.11.2002., 13. lpp.

                     (2)

                        OV L 321, 26.11.2002., 44. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.1.2020
            COM(2020) 32 final
            2020/0016(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               “Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā” (“Nolīgums”)
                  1
                tika parakstīts 2002. gada 4. jūlijā Kopenhāgenā un noslēgts uz sākotnējo laikposmu, kas beidzās 2002. gada 31. decembrī. Nolīguma 12. panta b) punktā ir paredzēta iespēja pēc Pušu vienošanās to pagarināt uz piecu gadu laikposmu. Nolīgums pagarināts divreiz: 2011.
                  2
                un 2014.
                  3
                gadā.

               Nolīgums notecēja 2019. gada 7. novembrī.

               Nolīguma vēlreizēja pagarināšana uz pieciem gadiem ir abu Nolīguma pušu interesēs, jo turpina veicināt ES un Ukrainas sadarbību kopīgajās zinātnes un tehnoloģiju (ZT) prioritārajās jomās, kas rada abpusēju labumu.

               Ukrainai ir ilgas zinātnes un tehnoloģiju izcilības tradīcijas, un par spīti pēdējo gadu grūtībām tai joprojām ir augstākā līmeņa zinātne un zinātnieki, un šī Savienības kaimiņvalsts ir svarīgs zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas (ZTI) subjekts. Savienības un Ukrainas sadarbība tradicionāli ir bijusi ļoti aktīva, sevišķi tādās jomās kā progresīvi/jauni materiāli, IT tehnoloģija, fizika un astronomija, inženierzinātnes, lauksaimniecības tehnoloģija, nanotehnoloģija, biotehnoloģija un to lietišķošana tādās nozarēs kā aviācija, enerģētika un biomedicīna, it īpaši vēža imūnterapija.

               Ar Nolīgumu izveidotās ES un Ukrainas Apvienotās zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības komitejas sanāksmē, kas 2019. gada 29. janvārī notika Kijevā, Puses pauda nodomu Nolīgumu vēlreiz pagarināt uz pieciem gadiem, atzīstot progresu ES un Ukrainas sadarbības paplašināšanā pētniecībā un inovācijā. Ukrainas valdība no savas puses pagarināšanu jau ir sākusi.

                  Pagarinātā Nolīguma saturs būs identisks pašreizējā Nolīguma saturam. Pagarinātais Nolīgums nevienai no Pusēm neradīs jaunas tiesības un pienākumus, taču paildzinās juridisko režīmu, kas zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības jomā Pušu starpā jau pastāv.

               •Saskanība ar attiecīgajā politikas jomā spēkā esošajiem noteikumiem

                  Iniciatīva visnotaļ saskan ar ES pētniecības un inovācijas starptautiskās sadarbības stratēģiju
                     4
                  , kā arī iepriekšējās un jaunās Komisijas ārējo sakaru darbību, kur Ukraina ES ir stratēģisks partneris pētniecības un inovācijas jomā.

                  Ar Nolīgumu tiek arī īstenota ES starptautiskās sadarbības stratēģija pētniecībā un inovācijā, kas aicina ES pētniecības un inovācijas vidi padarīt starptautiskāku un atvērtāku.

                  Šis Nolīgums papildina programmas “Apvārsnis 2020” Asociācijas nolīgumu, kurā īpaša uzmanība pievērsta noteikumiem par Ukrainas dalību “Apvārsnī 2020”. Šā ZT nolīguma pagarināšana ļautu saglabāt vispārējo plašo tiesisko regulējumu divpusējai sadarbībai ZTI jomā un raidītu svarīgu politisku signālu par to, cik lielu nozīmi ES piešķir sadarbībai ar Ukrainu ZTI jomā.

                  •
                        Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  ES globālā ārpolitikas un drošības politikas stratēģija apstiprina, ka sadarbība pētniecībā ir svarīgs ES ārlietu politikas aspekts, un sadarbību pētniecībā uzskata par sociālekonomisko saišu būtisku stiprinātāju.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Darboties starptautiskajā arēnā pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā ES pilnvaro LESD 186. pants. Priekšlikuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunkts.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Saskaņā ar LESD 4. panta 3. punktu zinātniskās izpētes un tehnoloģiju attīstības jomā Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir paralēla kompetence. Tāpēc ES rīcību nevar aizstāt ar dalībvalstu rīcību.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Šī iniciatīva neietilpst REFIT programmā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ir vajadzīgi tikai cilvēkresursi un administratīvie resursi; tie aprakstīti tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.

                  Uz minēto apsvērumu pamata Komisija aicina Padomi:

                  – Savienības vārdā pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas apstiprināt nolīguma starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināšanu vēl uz pieciem gadiem (t. i., no 09.11.2019. līdz 08.11.2024.); un

               – pilnvarot Padomes priekšsēdētāju norīkot personu(-as), kas ir tiesīga(-as) paziņot Ukrainas valdībai, ka Savienība ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras, lai pagarinātais Nolīgums varētu stāties spēkā.

               2020/0016 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  5
               ,

               tā kā:

               (1)ar Lēmumu 2003/96/EK
                  6
                Padome apstiprināja Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (“Nolīgums”)
                  7
                noslēgšanu. Nolīgums tika parakstīts 2002. gada 4. jūlijā Kopenhāgenā un stājās spēkā 2003. gada 11. februārī.

               (2)Nolīguma 12. panta b) punktā ir paredzēts, ka Nolīgumu sākumposmā noslēdz līdz 2002. gada 31. decembrim, un tas ir pagarināms, Savienībai un Ukrainai ("Puses") vienojoties par piecu gadu papildlaiku.

               (3)Ar Lēmumu 2011/182/ES
                  8
                un Lēmumu (ES) 2015/344
                  9
                Nolīgumu katru reizi pagarināja uz pieciem gadiem ar atpakaļejošu spēku attiecīgi no 2009. gada 8. novembra un 2014. gada 8. novembra. Nolīgums notecēja 2019. gada 7. novembrī.

               (4)Ukraina ir svarīgs zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas (ZTI) subjekts Savienības kaimiņos. Nolūkā arī turpmāk veicināt sadarbību kopīgajās zinātnes un tehnoloģijas (ZT) prioritārajās jomās abas Puses uzskata, ka Nolīguma pagarināšana ir abpusējās interesēs.

               (5)Abas Puses ir apstiprinājušas nodomu Nolīgumu pagarināt vēl uz pieciem gadiem. Pagarinātā Nolīguma saturam jābūt identiskam Nolīguma saturam.

               (6)Tādēļ Nolīguma pagarināšana ir jāapstiprina Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā vēlreizēja pagarināšana uz pieciem gadiem. Nolīguma pagarinājums stājas spēkā 2019. gada 8. novembrī.

               2. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu(-as), kas ir tiesīga(-as) Savienības vārdā un saskaņā ar Nolīguma 12. panta a) punktu paziņot Ukrainai, ka Savienība ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras, lai pagarinātais Nolīgums varētu stāties spēkā.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās rīcībpolitikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķi

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Aplēstā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Aplēstā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums – Padomes Lēmums pagarināt Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā.

               1.2.Attiecīgās rīcībpolitikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  10

                  Politikas stratēģija un koordinēšana, it īpaši starp Ģenerālsekretariātu, Juridisko dienestu, EĀDD un ģenerāldirektorātiem AGRI, BUDG, CLIMA, CNECT, EAC, ENER, GROW, JRC, MARE un MOVE.

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻
                  11
                Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību

               ☑ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Šī iniciatīva ļaus abām Pusēm uzlabot un padarīt intensīvāku sadarbību kopīgo zinātnisko un tehnoloģisko interešu jomās. Ar Nolīgumu izveidotās ES un Ukrainas Apvienotās zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības komitejas sanāksmē, kas 2019. gada 29. janvārī notika Kijevā, Puses pauda nodomu Nolīgumu pagarināt vēl uz pieciem gadiem.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr.

                  Šis lēmums ļaus abām Pusēm uzlabot sadarbību un attīstīt stratēģiskāku partnerību, paplašinot pastāvošās sadarbības mērogu un jomu un globālu problēmu risināšanai, veicinot savstarpēju piekļūšanu programmām un finansējumam.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                     Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām.

                  Šis lēmums ES un Ukrainai dos abpusēju labumu no zinātnes un tehnikas sasniegumiem, kas panākti ar pastāvīgu sadarbību. Tas ļaus apmainīties ar specifiskām zināšanām un nodot tālāk zinības, radot ieguvumu zinātnes pasaulei, rūpniecībai un abu Pušu pilsoņiem.

               1.4.3.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Komisija regulāri uzraudzīs visas atbilstīgi nolīgumam īstenotās darbības, ieskaitot sadarbības darbības. Pārskatē citu starpā tiks aptverti šādi jautājumi:

                  a) sadarbības rādītāji – analīze par Ukrainas subjektu dalību ES finansētajās programmās pēc skaita un veida (piem., priekšlikumu skaits, parakstīto dotācijas līgumu skaits, galvenās sadarbības saites, galvenie temati; radītais iznākums) un otrādi (kad vien dati pieejami);

                  b) darbības rādītāji – ES pamatprogrammās piedalošos Ukrainas subjektu dalības sekmes, salīdzinot ar citām ārpussavienības valstīm un dalībvalstīm; dalības kvalitātes analīze (piem., programmā piedalošos augstākā ranga augstskolu skaits, kopīgo pētniecības projektu radīto patentu un publikāciju skaits);

                  c) datu vākšana par sadarbības pasākumiem un saitēm, kas neietilpst attiecīgajās pētniecības finansēšanas programmās, kā arī šādu pasākumu, piemēram, dalības daudzpusējās iniciatīvās un darba grupās, ietekmes novērtēšana.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Šis lēmums ļaus abām Pusēm turpināt uzlabot un intensificēt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomās, abām gūstot labumu.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  ES un Ukrainas sadarbība pētniecībā un inovācijā pēdējos gados nemitīgi pastiprinās. ES iesaistīšanās ļauj darboties plašākā mērogā un lielākā apjomā, visu dalībvalstu labā. Nolīguma pagarināšana ļaus ES labāk piekļūt zinātnes atziņām, kas iegūtas Ukrainā, un iesaistīties plašākā sadarbībā, kuras rezultātā notiktu plašāka zinību un tehnoloģiju apmaiņa.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Ņemot vērā līdzšinējo sadarbības pieredzi zinātnes un tehnoloģiju jomā, tiek uzskatīts par abpusēji lietderīgu pētniecībā turpināt sadarbību ar Ukrainu, kas ir stratēģiska ES partnere pētniecībā un inovācijā.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem aktiem

                  Nolīguma ar Ukrainu pagarināšana uzskatāma par pilnīgi iederīgu pētniecības un inovācijas starptautiskās sadarbības vispārējā politiskajā satvarā (COM(2012) 497).

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☑ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –☑
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.

               –☑
                     Finansiālā ietekme: no GGGG. līdz GGGG. gadam.

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar sākuma laikposmu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  12

               ☑ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, ieskaitot personālu Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (specificēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēta sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, tādā mērā, kādā tie dod pienācīgas finansiālas garantijas;

               –◻ dalībvalsts privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri dod pienācīgas finansiālas garantijas;

               –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Ar Nolīguma 6. panta a) punktu izveidotās Apvienotās komitejas sanāksmēs regulāri tiks sekots Ukrainas subjektu dalībai Pētniecības un inovācijas pamatprogrammā un citos Nolīgumā paredzētajos sadarbības pasākumos.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Konstatētie riski

                  Sanāksmes un divpusējie kontakti notiek regulāri, nodrošinot sistemātisku dalīšanos informācijā un tās kontroli. Kontroles sistēmā nav konstatēti riski.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Neattiecas.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Neattiecas.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Ja pamatprogrammas īstenošanai būs nepieciešams izmantot ārējus darba veicējus vai piešķirt finansiālus līdzekļus trešām personām, Komisija attiecīgā gadījumā veiks finanšu revīziju, īpaši tad, ja būs pamats apšaubīt paveiktā vai darbības pārskatos aprakstītā darba faktiskumu.

                  Savienība veiks finanšu revīziju vai nu pašu darbinieku spēkiem, vai pieaicinot saskaņā ar revidējamās puses tiesību normām atzītus grāmatvedības ekspertus. Savienība izvēlēsies ekspertus pēc saviem ieskatiem, izvairoties no interešu konflikta briesmām, uz ko tai var norādīt revidējamais subjekts. Turklāt, veicot pētniecības darbību, Komisija nodrošinās, ka Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar efektīvām pārbaudēm un pārkāpumu atklāšanas gadījumā – preventīviem un proporcionāliem pasākumiem un sodiem.

                  Lai panāktu šo mērķi, visos līgumos, kas tiek izmantoti pamatprogrammas īstenošanai, tiks iekļauti noteikumi par pārbaudēm, pasākumiem un sodiem, atsaucoties uz Regulām Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 un Nr. 883/2013.

                  Sevišķi līgumos būs jāparedz šādi aspekti:

                  - īpašu līguma pantu iekļaušana, lai aizsargātu ES finansiālās intereses, veicot pārbaudes un kontrolējot veikto darbu;

                  - administratīvo pārbaužu veikšana kā daļa no krāpšanas apkarošanas pasākumiem atbilstīgi Regulām Nr. 2185/96, Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999;

                  - administratīvo sodu piemērošana par visiem līgumu īstenošanā tīši vai netīši izdarītiem pārkāpumiem atbilstīgi Pamatregulai Nr. 2988/95, ieskaitot iekļaušanu melnajā sarakstā;

                  - tas, ka pārkāpumu un krāpšanas gadījumā visiem piedzīšanas rīkojumiem jābūt izpildāmiem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 299. pantam.

                  Bez tam atbildīgais Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (R&I ĢD) personāls īstenos sadarbības zinātnisko un budžetāro aspektu kārtējo pārbaužu programmu. R&I ĢD Iekšējās revīzijas nodaļa veiks iekšējo revīziju, un Eiropas Savienības Revīzijas palāta veiks pārbaudes objektos.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Izdevumu kategorija 1a – Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        Dif./nedif.
                           13
                        .

                        no EBTA valstīm
                           14

                        no kandidātvalstīm
                           15

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1a

                        08.01.05.01.

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        1a

                        08.01.05.03.

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

               ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Nr.
                        [Pozīcija ………………………………………]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem

               [Šī iedaļa jāaizpilda ar

                  administratīvu budžeta datu izklājlapu

                (otro dokumentu šā finanšu pārskata pielikumā) un jāielādē CISNET dienestu savstarpējo konsultāciju vajadzībām.]

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        1a

                        “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”

                        ĢD – RTD

                        2019
                           16

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcijas numurs:

                        Saistības

                        (1)

                        Maksājumi

                        (2)

                        Budžeta pozīcijas numurs:

                        Saistības

                        (1a)

                        Maksājumi

                        (2a)

                        Administratīvas apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           17

                        Budžeta pozīcijas numurs: 08.01.05.01.

                        (3)

                        0,010

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,050

                        0,300

                        Budžeta pozīcijas numurs: 08.01.05.03.

                        (3)

                        0,002

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,010

                        0,060

                        KOPĀ –
                        RTD ĢD apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        0,010

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,050

                        0,300

                        Maksājumi

                        (5)

                        0,010

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,050

                        0,300

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        0,002

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,010

                        0,060

                        KOPĀ –
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        <1a> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ –
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJĀ
                        (atsauces summa)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        KOPĀ

                        ĢD – RTD

                        • Cilvēkresursi

                        • Citi administratīvie izdevumi

                        KOPĀ RTD ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ –
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019
                           18

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        KOPĀ

                        KOPĀ –
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ

                        Saistības

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        Maksājumi

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

               3.2.2.Aplēstā ietekme uz darbības apropriācijām

               –☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        N

                        N+1

                        N+2

                        N+3

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        IZNĀKUMI

                        Veids
                           19

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           20
                        …

                        - Iznākums

                        - Iznākums

                        - Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...

                        - Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

               3.2.3.Aplēstā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvas apropriācijas

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvas apropriācijas šādi:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019
                           21

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           22

                        Cilvēkresursi

                        0,010

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,050

                        0,300

                        Citi administratīvi izdevumi

                        0,002

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,010

                        0,060

                        Starpsumma –
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

                        KOPĀ

                        0,012

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,072

                        0,060

                        0,360

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi

               –☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        08 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        0,1

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,4

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot pilnslodzes ekvivalentā FTE)
                           23

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           24

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        KOPĀ

                        0,1

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,4

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Saskaņā ar Nolīguma 6. panta a) punktu izveidotās Apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un rīkošana, kā arī Nolīguma darbības un īstenošanas vēlākā uzraudzīšana.

                        Aprēķini veikti proporcionāli Nolīguma darbības ilgumam.

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva sader ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu.

                  2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēma Eiropas Parlamentam un Padomei vēl jāpieņem.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.

               –

               Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N

                        N+1

                        N+2

                        N+3

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansētāju struktūru

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           25

                        N

                        N+1

                        N+2

                        N+3

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        [...]. pants

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir „piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgās izdevumu pozīcijas.

               Norādīt, pēc kādas metodes aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)

                        OV L 036, 12.2.2003., 32. lpp.

                     (2)

                        Padomes Lēmums 2011/182/ES (2011. gada 9. marts) par to, lai atjauninātu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (OV L 79, 25.3.2011., 3. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2015/344 par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (OV L 60, 4.3.2015., 37. lpp).

                     (4)

                        Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja, COM(2012) 497.

                     (5)

                        OV C , , . lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2003/96/EK (2003. gada 6. februāris) attiecībā uz Nolīguma par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā starp Eiropas Kopienu un Ukrainu slēgšanu (OV L 36, 12.2.2003., 31. lpp.).

                     (7)

                        Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (OV L 36, 12.2.2003., 32. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums 2011/182/ES (2011. gada 9. marts) par to, lai atjauninātu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā (OV L 79, 25.3.2011., 3. lpp.).

                     (9)

                        Padomes Lēmums (ES) 2015/344 (2015. gada 17. februāris) par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (OV L 60, 4.3.2015., 37. lpp).

                     (10)

                        ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (11)

                        Norādīts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (12)

                        Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu sk. BudgWeb tīmekļa vietnē
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (13)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (14)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (15)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos.

                     (16)

                        2019. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Summas 2019. un 2024. gadam atbilst attiecīgi diviem un desmit mēnešiem.

                     (17)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (18)

                        2019. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Summas 2019. un 2024. gadam atbilst attiecīgi diviem un desmit mēnešiem.

                     (19)

                        Iznākumi ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (20)

                        Aprakstīts 1.4.2. punktā. “Konkrētie mērķi...”

                     (21)

                        2019. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Summas 2019. un 2024. gadam atbilst attiecīgi diviem un desmit mēnešiem.

                     (22)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (23)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (24)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                     (25)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.