Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0827

Priekšlikums Padomes regulaI ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumu maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstus  /* COM/2004/0827 galīgā redakcija */

	Briselē, 22.12.2004COM(2004) 827 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAIar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumu maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstus(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA SATURS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Nav nepieciešams grozīt pielikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām. |Vispārējais konteksts Padomes Regulas (EK) Nr. 1346/2000 2. a) pantā minētās maksātnespējas procedūras uzskaitītas šās regulas A pielikumā. B pielikumā uzskaitītas likvidācijas procedūras, kas minētas šās regulas 2 panta c) punktā. C pielikumā ir uzskaitīti likvidatori, kas minēti 2. panta b) punktā. Lai iekļautu kandidātvalstu maksātnespējas procedūras, likvidācijas procedūras un likvidatorus, Padomes Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumus A, B un C grozīja ar 2003. gada Pievienošanās aktu. Beļģija, Spānija, Itālija, Latvija, Lietuva, Malta, Ungārija, Austrija, Polija, Portugāle un Apvienotā Karaliste ir paziņojusi Komisijai par A, B un C pielikumu sarakstos izdarītajiem grozījumiem. |Esošie noteikumi par šo priekšlikumu Tādēļ ar šo priekšlikumu ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1346/2000. |Atbilstība politikai citās jomās Šī regula atbilst Kopienas politikai citās jomās. |IEINTERESēTO PUšU KONSULTēšANA UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Ieinteresēto pušu konsultēšana |Neattiecas |Pieredzes apkopošana un izmantošana |Nebija nepieciešamības pēc ārējas kompetences. |Ietekmes novērtējums Regulas grozīšana var pozitīvi ietekmēt uzņēmējdarbības reorganizāciju. Ietekme uz nodarbinātību varētu būt pozitīva vai neitrāla. Ietekme uz apkārtējo vidi varētu būt pozitīva vai neitrāla. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI |Ierosinātās darbības kopsavilkums Grozīt Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumus, lai varētu ņemt vērā attiecīgo dalībvalstu grozījumus maksātnespējas likumos. |Juridiskais pamats Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pants. |Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ uz šo priekšlikumu subsidiaritātes princips neattiecas. |Proporcionalitātes princips Šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ: |Ar šo Komisijas priekšlikumu aizstāj Padomes Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumus A, B un C ar jauniem A, B un C pielikumiem, ņemot vērā dalībvalstu sniegto informāciju. |Regula tieši piemērojama dalībvalstīs un tai nav nepieciešami nekādi īstenošanas pasākumi. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tādēļ tās saturs ir pieejams visām ieinteresētām pusēm. |Aktu izvēle |Ierosinātais akts: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) apstākļa(-u) dēļ: Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu, grozījumus pielikumos var izdarīt vienīgi Padome, pēc dalībvalstu iniciatīvas vai pēc Komisijas priekšlikuma. |IESPAIDS UZ BUDžETU |Neatstāj nekādu iespaidu |PAPILDU INFORMāCIJA |Vienkāršošana |Šis priekšlikums nodrošina gan valsts iestāžu (ES vai atsevišķu valstu) administratīvo procedūru vienkāršošanu, gan administratīvo procedūru vienkāršošanu valsts un privātajās iestādēs. |Dalībvalstu Tiesas tiks savlaicīgi informētas par tiem maksātnespējas procesiem, kas atzīti par pamatotiem. |Kreditori, debitori, maksātnespējas procesa administratori tiks informēti par tiem maksātnespējas procesiem, kas attiecas uz šīs regulas darbības jomu. |Pārskatīšana, revīzija, programmas slēgšanas nosacījums |PriekšlikumsPADOMES REGULAIar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām A, B un C pielikumu maksātnespējas procedūru, likvidācijas procedūru un likvidatoru sarakstusEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2000.gada 29. maija Regulu (EK) Nr.1346/2000 par maksātnespējas procedūrām[1] un jo īpaši tās 45. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā(1) Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumos uzskaitīti dalībvalsts tiesību aktos sniegtie norādījumi attiecībā uz procedūrām un likvidatoriem, uz ko attiecas šī regula. Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A pielikumā uzskaitītas likvidācijas procedūras, kas attiecas uz šās regulas 2. panta a) punktu. B pielikumā ir uzskaitītas likvidācijas procedūras, kas attiecas uz šās regulas 2. panta c) punktu un C pielikumā ir uzskaitīti likvidatori, uz kuriem attiecas šās regulas 2. panta b) punkts.(2) Lai iekļautu kandidātvalstu maksātnespējas un likvidācijas procedūras, un likvidatorus, Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A, B un C pielikumus grozīja ar 2003. gada Pievienošanās aktu.(3) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1346/2000 45. pantu Beļģija, Spānija, Itālija, Latvija, Lietuva, Malta, Ungārija, Austrija, Polija, Portugāle un Apvienotā Karaliste ir paziņojusi Komisijai par grozījumiem, kas izdarīti šās regulas A, B un C pielikumu sarakstos.(4) Tādēļ Regula (EK) Nr. 1346/2000 attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1346/2000 groza šādi:(1) pielikumu A aizstāj ar šās regulas A pielikuma tekstu.(2) pielikumu B aizstāj ar šās regulas B pielikuma tekstu.(3) pielikumu C aizstāj ar šās regulas C pielikuma tekstu.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS A Maksātnespējas procedūras, kas minētas 2. panta a) punktāBELGIË/BELGIQUE-  Het faillissement / La faillite-  Het gerechtelijk akkoord / Le concordat judiciaire-  De collectieve schuldenregeling / Le règlement collectif de dettes-  De vrijwillige vereffening / La liquidation volontaire-  De gerechtelijke vereffening / La liquidation judiciaire-  De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet / Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillitesČESKÁ REPUBLIKA-  Konkurs-  Nucené vyrovnání-  VyrovnáníDEUTSCHLAND-  Das Konkursverfahren-  Das gerichtliche Vergleichsverfahren-  Das Gesamtvollstreckungsverfahren-  Das InsolvenzverfahrenEESTI-  PankrotimenetlusΕΛΛΑΣ-  Πτω΄χευση-  Η ειδικη΄ εκκαθα΄ριση-  Η προσωρινη΄ διαχει΄ριση εταιρει΄ας. Η διοι΄κηση και η διαχει΄ριση των πιστωτω΄ν-  Η υπαγωγη΄ επιχει΄ρησης υπο΄ επι΄τροπο µε σκοπο΄ τη συ΄ναψη συµβιβασµου΄ µε τους πιστωτε΄ςESPAÑA-  ConcursoFRANCE-  Liquidation judiciaire-  Redressement judiciaire avec nomination d'un administrateurIRELAND-  Compulsory winding up by the court-  Bankruptcy-  The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent-  Winding-up in bankruptcy of partnerships-  Creditors' voluntary winding up (with confirmation of a Court)-  Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution-  Company examinershipITALIA-  Fallimento-  Concordato preventivo-  Liquidazione coatta amministrativa-  Amministrazione straordinariaΚΥΠΡΟΣ-  Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο / (Compulsory winding up by the court)-  Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος / (Creditor's voluntary winding up by court order)-  Εκούσια εκκαθάριση από μέλη / (Company's (members) voluntary winding up)-  Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου / (Winding up subject to the supervision of the court)-  Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος / (Bankruptcy by court order)-  Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα / (The administration of the estate of persons dying insolvent)LATVIJA-  Bankrots-  Izlīgums-  SanācijaLIETUVA-  įmonės restruktūrizavimo byla-  įmonės bankroto byla-  įmonės bankroto procesas ne teismo tvarkaLUXEMBOURG-  Faillite-  Gestion contrôlée-  Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif)-  Régime spécial de liquidation du notariatMAGYARORSZÁG-  Csődeljárás-  Felszámolási eljárásMALTA-  Xoljiment-  Amministrazzjoni-  Stralc volontarju mill-membri jew mill-kredituri-  Stralc mill-Qorti-  Falliment f’kaz ta’ negozzjantNEDERLAND-  Het faillissement-  De surséance van betaling-  De schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH-  Das Konkursverfahren-  Das AusgleichsverfahrenPOLSKA-  Postępowanie upadłościowe-  Postępowanie układowe-  Upadłość obejmująca likwidację-  Upadłość z możliwością zawarcia układuPORTUGAL-  O processo de insolvência-  O processo de falência-  Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:- A concordata- A reconstituição empresarial- A reestruturação financeira- A gestão controladaSLOVENIJA-  Stečajni postopek-  Skrajšani stečajni postopek-  Postopek prisilne poravnave-  Prisilna poravnava v stečaju-  Likvidacija pravne osebe pred sodiščemSLOVENSKO-  Konkurzné konanie-  Nútené vyrovnanie-  VyrovnanieSUOMI/FINLAND-  Konkurssi / konkurs-  Yrityssaneeraus / företagssaneringSVERIGE-  Konkurs-  FöretagsrekonstruktionUNITED KINGDOM-  Winding up by or subject to the supervision of the court-  Creditors' voluntary winding up (with confirmation by the court)-  Administration (including appointments under paragraph 14 and 22 of Schedule B1 to the Insolvency Act 1986)-  Voluntary arrangements under insolvency legislation-  Bankruptcy or sequestrationPIELIKUMS BLikvidācijas procedūras, kas minētas 2. panta c) punktāBELGIË/BELGIQUE-  Het faillissement / La faillite-  De vrijwillige vereffening / La liquidation volontaire-  De gerechtelijke vereffening / La liquidation judiciaireČESKÁ REPUBLIKA-  Konkurs-  Nucené vyrovnáníDEUTSCHLAND-  Das Konkursverfahren-  Das Gesamtvollstreckungsverfahren-  Das InsolvenzverfahrenEESTI-  PankrotimenetlusΕΛΛΑΣ-  Πτω΄χευση-  Η ειδικη΄ εκκαθα΄ρισηESPAÑA-  ConcursoFRANCE-  Liquidation judiciaireIRELAND-  Compulsory winding up-  Bankruptcy-  The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent-  Winding-up in bankruptcy of partnerships-  Creditors' voluntary winding up (with confirmation of a court)-  Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distributionITALIA-  Fallimento-  Liquidazione coatta amministrativa-  Concordato preventivo con cessione dei beniΚΥΠΡΟΣ-  Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο / (Compulsory winding up by the court)-  Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου / (Winding up subject to the supervision of the court)-  Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) / (Creditor's voluntary winding up (with confirmation by the court))-  Πτώχευση / (Bankruptcy)-  Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα / (The administration of the estate of persons dying insolvent)LATVIJA-  BankrotsLIETUVA-  įmonės bankroto byla-  įmonės bankroto procesas ne teismo tvarkaLUXEMBOURG-  Faillite-  Régime spécial de liquidation du notariatMAGYARORSZÁG-  Felszámolási eljárásMALTA-  Stralc volontarju-  Stralc mill-Qorti-  Falliment inkluz il-hrug ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’kas ta’ negozzjant fallutNEDERLAND-  Het faillissement-  De schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH-  Das KonkursverfahrenPOLSKA-  Postępowanie upadłościowe-  Upadłość obejmująca likwidacjęPORTUGAL-  O processo de insolvência-  O processo de falênciaSLOVENIJA-  Stečajni postopek-  Skrajšani stečajni postopek-  Likvidacija pravne osebe pred sodiščemSLOVENSKO-  Konkurzné konanie-  Nútené vyrovnanie-  VyrovnanieSUOMI / FINLAND-  Konkurssi / konkursSVERIGE-  KonkursUNITED KINGDOM-  Winding up by or subject to the supervision of the court (including appointments under paragraph 14 and 22 of Schedule B1 to the Insolvency Act 1986)-  Creditors' voluntary winding up (with confirmation by the court)-  Bankruptcy or sequestrationPIELIKUMS CMaksātnespējas procedūras, kas minētas 2. panta a) punktāBELGIË/BELGIQUE-  De curator / Le curateur-  De commissaris inzake opschorting / Le commissaire au sursis-  De schuldbemiddelaar / Le médiateur de dettes-  De vereffenaar / Le liquidateur-  De voorlopg bewindvoerder / L’administrateur provisoireČESKÁ REPUBLIKA-  Správce podstaty-  Předběžný správce-  Vyrovnací správce-  Zvláštní správce-  Zástupce správceDEUTSCHLAND-  Konkursverwalter-  Vergleichsverwalter-  Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)-  Verwalter-  Insolvenzverwalter-  Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)-  Treuhänder-  Vorläufiger InsolvenzverwalterEESTI-  Pankrotihaldur-  Ajutine pankrotihaldur-  UsaldusisikΕΛΛΑΣ-  Ο συ΄νδικος-  Ο προσωρινο΄ς διαχειριστη΄ς. Η διοικου΄σα επιτροπη΄ των πιστωτω΄ν-  Ο ειδικο΄ς εκκαθαριστη΄ς-  Ο επι΄τροποςESPAÑA-  Administradores concursalesFRANCE-  Représentant des créanciers-  Mandataire liquidateur-  Administrateur judiciaire-  Commissaire à l'exécution de planIRELAND-  Liquidator-  Official Assignee-  Trustee in bankruptcy-  Provisional Liquidator-  ExaminerITALIA-  Curatore-  Commissario-  Liquidatore giudizialeΚΥΠΡΟΣ-  Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής / (Liquidator and Provisional liquidator)-  Επίσημος Παραλήπτης / (Official Receiver)-  Διαχειριστής της Πτώχευσης / (Trustee in bankruptcy)-  Εξεταστής / (Examiner)LATVIJA-  Maksātnespējas procesa administratorsLIETUVA-  Bankrutuojančių įmonių administratorius-  Restruktūrizuojamų įmonių administratoriusLUXEMBOURG-  Le curateur-  Le commissaire-  Le liquidateur-  Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariatMAGYARORSZÁG-  Vagyonfelügyelő-  FelszámolóMALTA-  Amministratur Provizorju-  Recevitur Ufficjali-  Stralcjatarju-  Manager specjali-  Kuraturi f’kas ta’ proceduri ta’ fallimentNEDERLAND-  De curator in het faillissement-  De bewindvoerder in de surséance van betaling-  De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personenÖSTERREICH-  Masseverwalter-  Ausgleichsverwalter-  Sachverwalter-  Treuhänder-  Besondere Verwalter-  KonkursgerichtPOLSKA-  Syndyk-  Nadzorca sądowy-  ZarządcaPORTUGAL-  Administrador da insolvência-  Gestor judicial-  Liquidatário judicial-  Comissão de credoresSLOVENIJA-  Poravnalni senat (senat treh sodnikov)-  Upravitelj prisilne poravnave-  Stečajni senat (senat treh sodnikov)-  Stečajni upravitelj-  Upniški odbor-  Likvidacijski senat (kot stečajni senat, če sodišče ne odloči drugače)-  Likvidacijski upravitelj (kot stečajni upravitelj, če sodišče ne odloči drugače)SLOVENSKO-  Predbežný správca-  Konkurzný správca-  Vyrovnací správca-  Osobitný správcaSUOMI / FINLAND-  Pesänhoitaja//boförvaltare-  Selvittäjä//utredareSVERIGE-  Förvaltare-  God man-  RekonstruktörUNITED KINGDOM-  Liquidator-  Supervisor of a voluntary arrangement-  Administrator-  Official Receiver-  Trustee-  Provisional Liquidator-  Judicial factor[1] OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.[2] OV C , , lpp. .


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0161

Priekšlikums Padomes regula, ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kuri paliek amatā divās jaunajās dalībvalstīs uz laiku līdz deviņpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES  /* COM/2008/0161 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.4.2008COM(2008) 161 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kuri paliek amatā divās jaunajās dalībvalstīs uz laiku līdz deviņpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSAr 1987. gada 5. oktobra Regulu ( Euratom , EOTK, EEK) Nr. 3019/87 tika grozīti Civildienesta noteikumi, pievienojot X pielikumu, kurā ir izklāstīti īpaši noteikumi un izņēmuma noteikumi, ko piemēro trešās valstīs strādājošiem Eiropas Kopienu ierēdņiem.Jo īpaši tika izveidota specifiska finanšu sistēma, un jaunā pielikuma 11., 12. un 13. panta noteikumi attiecas uz minētajās valstīs strādājošo ierēdņu atalgojumu. Saskaņā ar šo sistēmu atalgojumu izmaksā euro Beļģijā, bet to var pilnībā vai daļēji izmaksāt arī darbavietas valsts valūtā. Tādā gadījumā atalgojuma daļai, ko izmaksā vietējā valūtā, piemēro korekcijas koeficientu.Saskaņā ar minētā pielikuma 13. panta pirmo daļu Padomei reizi sešos mēnešos jānosaka korekcijas koeficienti, ko piemēro trešās valstīs.Ar 1988. gada 18. jūlija Regulu (EOTK, EEK, Euratom ) Nr. 2175/88 Padome noteica pirmos korekcijas koeficientus, ko piemēroja no 1987. gada 10. oktobra.Kopš jauno Civildienesta noteikumu stāšanās spēkā 2004. gada 1. maijā (2004. gada 22. marta Regula (EK, Euratom ) Nr. 723/2004) šī finanšu sistēma attiecas arī uz līgumdarbiniekiem.Saskaņā ar jauno Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu Padomei turpmāk reizi gadā ir jānosaka korekcijas koeficienti, ko piemēro trešās valstīs.Pēdējos korekcijas koeficientus Padome noteica ar 2007. gada 25. aprīļa Regulu (EK, Euratom ) Nr. 453/2007, un tie stājās spēkā 2006. gada 1. jūlijā.Ar 27. panta ceturto daļu aktā par divu jauno dalībvalstu pievienošanās nosacījumiem izveidoja juridisko pamatu, kas ļauj pagarināt Civildienesta noteikumu X pielikuma piemērošanu (noteikumi, kas attiecas uz ārpus Kopienas nodarbinātām personām) tiem ierēdņiem, kuri paliek amatā šajās jaunajās dalībvalstīs uz laiku līdz deviņpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES. Tādēļ arī attiecībā uz šīm jaunajām dalībvalstīm ir jānosaka ne tikai korekcijas koeficienti atbilstīgi Civildienesta noteikumu XI pielikumam, bet arī korekcijas koeficienti atbilstīgi X pielikumam.Šis priekšlikums attiecas uz to korekcijas koeficientu noteikšanu, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam.Ietekme uz budžetu ir niecīga salīdzinājumā ar delegāciju darbībai atvēlēto kopējo budžetu.Ārpuskopienas atalgojuma sistēmas pamatā ir šāds princips: pirktspējas ekvivalence starp vietējā valūtā izmaksātu un Briselē izmaksātu atalgojumu.Šā principa piemērošana balstās uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja veiktiem ekonomiskās paritātes aprēķiniem. Korekcijas koeficientu iegūst, dalot ekonomiskās paritātes vērtību ar valūtas maiņas kursu. Lai noteiktu korekcijas koeficientus, jāaprēķina ekonomiskā paritāte starp dažādajām darbavietām un Briseli.Izmantojamos valūtas maiņas kursus nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem, un tie atbilst valūtas maiņas kursam korekcijas koeficientu piemērošanas dienā.A tabulā visām darbavietām ir norādīta jaunā ekonomiskā paritāte, atbilstīgie valūtas maiņas kursi un no tā izrietošie korekcijas koeficienti 2007. gada jūlijā.B tabulā visām darbavietām ir norādītas A tabulā sniegto skaitļu procentuālās izmaiņas, salīdzinot ar 2006. gada jūliju.PASKAIDROJUMA RAKSTA PIELIKUMSA TABULADARBAVIETA | Ekonomiskās paritātes, 2007. gada jūlijs | Valūtas maiņas kurss, 2007. gada jūlijs | Korekcijas koeficienti, 2007. gada jūlijs |(***) | Afganistāna | 0 | 0 | 0 |Dienvidāfrika | 5,765 | 9,572 | 60,2 |Albānija | 97,79 | 121,998 | 80,2 |Alžīrija | 83,02 | 93,5815 | 88,7 |Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 43,99 | 61,3822 | 71,7 |Angola | 130,9 | 100,696 | 130 |Saūda Arābija | 4,289 | 5,0715 | 84,6 |Argentīna | 2,373 | 4,158 | 57,1 |Armēnija | 569,4 | 461,01 | 123,5 |Austrālija | 1,786 | 1,5918 | 112,2 |(***) | Azerbaidžāna | 0 | 0 | 0 |Bangladeša | 44,66 | 92,6253 | 48,2 |Barbadosa | 3,475 | 2,67993 | 129,7 |(***) | Baltkrievija | 0 | 0 | 0 |Benina | 602,6 | 655,957 | 91,9 |Bolīvija | 5,105 | 10,6389 | 48 |Bosnija un Hercegovina | 0 | 0 | 0 |Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) | 1,539 | 1,95583 | 78,7 |Botsvāna | 4,739 | 8,40689 | 56,4 |Brazīlija | 2,426 | 2,60259 | 93,2 |Bulgārija | 1,597 | 1,9558 | 81,7 |Burkinafaso | 595 | 655,957 | 90,7 |(***) | Burundi | 0 | 0 | 0 |Kambodža | 3830 | 5490 | 69,8 |Kamerūna | 668,6 | 655,957 | 101,9 |Kanāda | 1,329 | 1,4293 | 93 |Kaboverde | 89,22 | 110,265 | 80,9 |Čīle | 502,3 | 702,8 | 71,5 |Ķīna | 7,942 | 10,2553 | 77,4 |Jordānas Rietumkrasts - Gazas josla | 5,239 | 5,68577 | 92,1 |Kolumbija | 2143 | 2610,13 | 82,1 |Kongo (Brazavilla) | 853,9 | 655,957 | 130,2 |Dienvidkoreja | 1422 | 1248,19 | 113,9 |Kostarika | 514,5 | 698,439 | 73,7 |Kotdivuāra | 657,3 | 655,957 | 100,2 |Horvātija | 7,802 | 7,3042 | 106,8 |Kuba | 1,159 | 1,3467 | 86,1 |Džibutija | 225,8 | 239,337 | 94,3 |Ēģipte | 3,806 | 7,68 | 49,6 |Salvadora | 1,025 | 1,3467 | 76,1 |Ekvadora | 0,873 | 1,3467 | 64,8 |Eritreja | 10,5 | 20,4513 | 51,3 |ASV (Ņujorka) | 1,384 | 1,3467 | 102,8 |ASV (Vašingtona) | 1,317 | 1,3467 | 97,8 |Etiopija | 10,84 | 12,2821 | 88,3 |Gabona | 807,1 | 655,957 | 123 |Gambija | 21,57 | 35,65 | 60,5 |Gruzija | 2,195 | 2,27188 | 96,6 |Gana | 8652 | 12410 | 69,7 |Gvatemala | 8,157 | 10,374 | 78,6 |Gvineja | 3271 | 4463,58 | 73,3 |Gvineja-Bisava | 660,5 | 655,957 | 100,7 |Gajāna | 168,8 | 272,008 | 62,1 |Haiti | 59,8 | 50,3218 | 118,8 |Hondurasa | 17,8 | 25,5352 | 69,7 |Honkonga | 9,981 | 10,5264 | 94,8 |Fidži salas | 1,609 | 2,18914 | 73,5 |Zālamana salas | 9,102 | 9,6062 | 94,8 |Indija | 28,83 | 54,52 | 52,9 |Indonēzija (Banda Ačeha) | 6592 | 12224,7 | 53,9 |Indonēzija (Džakarta) | 9911 | 12224,7 | 81,1 |Irāka | 0 | 0 | 0 |Izraēla | 6,224 | 5,68577 | 109,5 |Jamaika | 83,02 | 91,7645 | 90,5 |Japāna (Naka) | 167,3 | 165,61 | 101 |Japāna (Tokija) | 176,4 | 165,61 | 106,5 |Jordānija | 0,742 | 0,95481 | 77,7 |Kazahstāna (Almati) | 202,7 | 161,68 | 125,4 |Kazahstāna (Astana) | 115,7 | 161,68 | 71,6 |Kenija | 73,45 | 89,6526 | 81,9 |Kirgizstāna | 45,13 | 51,1073 | 88,3 |Kosova | 0 | 0 | 0 |Laosa | 9481 | 12772 | 74,2 |Lesoto | 5,936 | 9,572 | 62 |Libāna | 1746 | 2030,15 | 86 |(***) | Libērija | 0 | 0 | 0 |Madagaskara | 2144 | 2475,25 | 86,6 |Malaizija | 3,471 | 4,6683 | 74,4 |Malāvija | 135,8 | 189,133 | 71,8 |Mali | 557,3 | 655,957 | 85 |Maroka | 10,01 | 11,1855 | 89,5 |Maurīcija | 29,2 | 42,0185 | 69,5 |Mauritānija | 225,5 | 345,56 | 65,3 |Meksika | 10,82 | 14,5508 | 74,4 |(***) | Mikronēzija | 0 | 0 | 0 |Melnkalne | 0,697 | 1 | 69,7 |Mozambika | 27,14 | 34,915 | 77,7 |Namībija | 6,937 | 9,572 | 72,5 |Nepāla | 72,24 | 87,52 | 82,5 |Nikaragva | 14,15 | 24,822 | 57 |Nigēra | 557,6 | 655,957 | 85 |Nigērija | 145,5 | 169,033 | 86,1 |Norvēģija | 10,5 | 7,952 | 132 |Jaunkaledonija | 161,4 | 119,332 | 135,3 |Jaunzēlande | 1,92 | 1,7513 | 109,6 |Uganda | 1684 | 2183,33 | 77,1 |(***) | Uzbekistāna | 0 | 0 | 0 |Pakistāna | 40,07 | 79,068 | 50,7 |Panama | 0,821 | 1,3467 | 61 |Papua-Jaungvineja | 2,938 | 3,9563 | 74,3 |Paragvaja | 5587 | 6794,06 | 82,2 |Peru | 3,308 | 4,26971 | 77,5 |Filipīnas | 40,2 | 62,42 | 64,4 |Centrālāfrikas Republika | 781 | 655,957 | 119,1 |Moldovas Republika | 9,846 | 16,5079 | 59,6 |Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) | 969,9 | 748,807 | 129,5 |Dominikas Republika | 29,83 | 43,0181 | 69,3 |Rumānija | 2,339 | 3,1666 | 73,9 |Krievija | 42,6 | 34,742 | 122,6 |Ruanda | 672,8 | 733,7 | 91,7 |(***) | Samoa | 0 | 0 | 0 |Senegāla | 575,3 | 655,957 | 87,7 |Serbija | 53,75 | 81,3558 | 66,1 |Sjerraleone | 3019 | 4001,4 | 75,4 |Singapūra | 2,116 | 2,0649 | 102,5 |(***) | Somālija | 0 | 0 | 0 |Sudāna | 151 | 268,605 | 56,2 |Šrilanka | 79,57 | 149,434 | 53,2 |Dienvidsudāna | 0 | 0 | 0 |Šveice (Ženēva) | 1,817 | 1,6544 | 109,8 |Šveice (Berne) | 1,815 | 1,6544 | 109,7 |Surinama | 1,838 | 3,72 | 49,4 |Svazilenda | 5,46 | 9,572 | 57 |Sīrija | 47,11 | 67,91 | 69,4 |Tadžikistāna | 3,097 | 4,63184 | 66,9 |Taivāna | 37,02 | 44,22 | 83,7 |Tanzānija | 1052 | 1698,56 | 61,9 |Čada | 849 | 655,957 | 129,4 |Taizeme | 29,03 | 42,859 | 67,7 |Austrumtimora | 0,895 | 1,3467 | 66,5 |Togo | 586,3 | 655,957 | 89,4 |(***) | Tonga | 0 | 0 | 0 |Trinidāda un Tobāgo | 5,752 | 8,41745 | 68,3 |Tunisija | 1,25 | 1,7483 | 71,5 |Turcija | 1,492 | 1,7796 | 83,8 |Ukraina | 7,343 | 6,7877 | 108,2 |Urugvaja | 22,47 | 32,1794 | 69,8 |Vanuatu | 167,8 | 136,875 | 122,6 |Venecuēla | 1887 | 2895,41 | 65,2 |Vjetnama | 11108 | 21572 | 51,5 |Jemena | 206,8 | 267,408 | 77,3 |Zambija | 3325 | 5130,72 | 64,8 |(***) | Zimbabve | 0 | 0 | 0 |(*) EURO 1 = valsts valūta (Kuba, Salvadora, Ekvadora = USD) (**) Brisele = 100% |(***) Nav pieejams |B TABULADARBAVIETA | Izmaiņas (%), 2007. gada jūlijs salīdzinājumā ar 2006. gada jūliju |Ekonomiskās paritātes | Valūtas maiņas kurss | Korekcijas koeficienti |Afganistāna | - | - | - |Dienvidāfrika | 4,91 | 4,32 | 0,5 |Albānija | -3,75 | -0,65 | -3 |Alžīrija | 6,23 | 1,13 | 5 |Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 2,9 | 0,08 | 2,9 |Angola | 13,43 | -0,97 | 14,5 |Saūda Arābija | 0,19 | 5,16 | -4,7 |Argentīna | 8,6 | 7,37 | 1,2 |Armēnija | 2,95 | -11,88 | 16,8 |Austrālija | 4,87 | -7,35 | 13,2 |Azerbaidžāna | - | - | - |Bangladeša | 17,13 | 6,14 | 10,3 |Barbadosa | 10,88 | 7,49 | 3,2 |Benina | -0,45 | 0 | -0,4 |Baltkrievija | 0 | 0 | 0 |Bolīvija | 5,02 | 6,01 | -0,8 |Bosnija un Hercegovina (Banja Luka) | 0 | 0 | 0 |Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) | 1,32 | 0 | 1,3 |Botsvāna | -1,52 | 8,45 | -9,2 |Brazīlija | 13,26 | -7,39 | 22,3 |Bulgārija | 6,89 | 0 | 6,9 |Burkinafaso | 1,07 | 0 | 1,1 |Burundi | - | - | - |Kambodža | 4,7 | 5,72 | -0,9 |Kamerūna | -7,38 | 0 | -7,4 |Kanāda | 4,65 | 1,91 | 2,6 |Kaboverde | 4,6 | 0 | 4,5 |Čīle | -4,63 | 2,2 | -6,7 |Ķīna | 3,37 | 2,31 | 0,9 |Jordānas Rietumkrasts - Gazas josla | 0,46 | 1,06 | -0,6 |Kolumbija | 5 | -19,19 | 29,9 |Kongo | -0,16 | 0 | -0,2 |Dienvidkoreja | 5,1 | 3,71 | 1,3 |Kostarika | 15,98 | 8,87 | 6,7 |Kotdivuāra | -8,43 | 0 | -8,4 |Horvātija | 1,81 | 0,82 | 0,9 |Kuba | -4,69 | 7,49 | -11,3 |Džibutija | 4,73 | 7,49 | -2,6 |Ēģipte | 2,42 | 5,34 | -2,7 |Salvadora | -5,36 | 7,49 | -11,9 |Ekvadora | -1,58 | 7,49 | -8,5 |Eritreja | 8,01 | 3,83 | 3,8 |ASV (Ņujorka) | 5,41 | 7,49 | -1,9 |ASV (Vašingtona) | 4,61 | 7,49 | -2,7 |Etiopija | 15,11 | 11,77 | 3 |Gabona | 5,5 | 0 | 5,5 |Gambija | 10,22 | 1,57 | 8,4 |Gruzija | 3,78 | 2,16 | 1,6 |Gana | -5,56 | 8,24 | -12,8 |Gvatemala | 6,11 | 8,83 | -2,5 |Gvineja | -9,89 | -30,65 | 30 |Gvineja-Bisava | 0,03 | 0 | 0 |Gajāna | 9,97 | 7,43 | 2,5 |Haiti | 5,62 | -2,64 | 8,5 |Hondurasa | 0 | 7,49 | -6,9 |Honkonga | 1,24 | 8,16 | -6,4 |Fidži salas | 1,84 | -1,15 | 3,1 |Zālamana salas | 12,68 | 5,53 | 6,9 |Indija | 10,12 | -5,67 | 16,8 |Indonēzija (Banda Ačeha) | - | - | - |Indonēzija (Džakarta) | 0,7 | 4,18 | -3,3 |Izraēla | 0,89 | 1,06 | -0,1 |Irāka | 0 | 0 | 0 |Jamaika | 10,92 | 11,89 | -0,9 |Japāna (Naka) | 0,78 | 13,43 | -11,2 |Japāna (Tokija) | 0,74 | 13,43 | -11,2 |Jordānija | 15,58 | 7,49 | 7,5 |Kazahstāna (Almati) | 7,76 | 7,61 | 0,2 |Kazahstāna (Astana) | 0 | 0 | 0 |Kenija | 0,74 | -4,3 | 5,3 |Kirgizstāna | 11,49 | 1,41 | 10 |Kosova | 0 | 0 | 0 |Laosa | 3,88 | -0,28 | 4,1 |Lesoto | 4,62 | 4,32 | 0,3 |Libāna | 1,81 | 7,49 | -5,3 |Libērija | - | - | - |Madagaskara | 7,85 | -9,96 | 19,8 |Malaizija | 0,43 | 1,07 | -0,5 |Malāvija | 11,04 | 8,81 | 2 |Mali | -6,84 | 0 | -6,8 |Maroka | 4,37 | 1,28 | 3,1 |Maurīcija | 6,38 | 8,26 | -1,7 |Mauritānija | -1,36 | 2,4 | -3,5 |Meksika | 7,88 | 1,83 | 6 |Mikronēzija | 0 | 0 | 0 |Melnkalne | - | - | - |Mozambika | -99,88 | -99,89 | 12,1 |Namībija | 3,86 | 4,32 | -0,4 |Nepāla | 12,8 | -5,98 | 19,9 |Nikaragva | 5,68 | 12,5 | -6,1 |Nigēra | -4,8 | 0 | -4,8 |Nigērija | -3 | 6,67 | -9,1 |Norvēģija | 1,16 | 0,88 | 0,2 |Jaunkaledonija | 0,56 | 0 | 0,6 |Jaunzēlande | 2,24 | -16,97 | 23,1 |Uganda | 29,34 | -6,9 | 38,9 |Uzbekistāna | - | - | - |Pakistāna | 2,56 | 5,63 | -2,9 |Panama | - | - | - |Papua-Jaungvineja | 0,03 | 1,84 | -1,7 |Paragvaja | 13,63 | -2,14 | 16,1 |Peru | 3,09 | 4,26 | -1,1 |Filipīnas | -0,4 | -6,96 | 7 |Centrālāfrikas Republika | -0,85 | 0 | -0,8 |Moldovas Republika | 12,27 | -0,94 | 13,3 |Kongo Demokrātiskā Republika | 30,45 | 33,31 | -2,2 |Dominikas Republika | 3,54 | 7,35 | -3,6 |Rumānija | 3,96 | -11,7 | 17,9 |Krievija | 4 | 2,34 | 1,6 |Ruanda | 11,3 | 5,72 | 5,3 |Samoa | 0 | 0 | 0 |Senegāla | 8,73 | 0 | 8,7 |Serbija | 1,78 | -5,94 | 8,2 |Sjerraleone | 7,63 | 7,18 | 0,4 |Singapūra | 2,12 | 3,09 | -0,9 |Somālija | - | - | - |Sudāna | 6,04 | -1,69 | 7,9 |Šrilanka | 10,45 | 14,96 | -4 |Dienvidsudāna | 0 | 0 | 0 |Šveice (Ženēva) | -0,16 | 5,75 | -5,6 |Šveice (Berne) | - | - | - |Surinama | 1,55 | 6,74 | -4,8 |Svazilenda | -4,96 | 4,32 | -8,9 |Sīrija | 12,49 | 6,18 | 6 |Tadžikistāna | 7,31 | 12,69 | -4,7 |Taivāna | 0,76 | 8,22 | -6,9 |Tanzānija | 13,11 | 7,42 | 5,3 |Čada | -1,34 | 0 | -1,4 |Taizeme | -0,14 | -11,08 | 12,3 |Austrumtimora | - | - | - |Togo | -3,22 | 0 | -3,2 |Tonga | - | - | - |Trinidāda un Tobāgo | 3,98 | 7,17 | -3 |Tunisija | 3,65 | 4,12 | -0,4 |Turcija | -11,35 | -11,53 | 0,1 |Ukraina | 11,14 | 7,51 | 3,4 |Urugvaja | 2,88 | 7,46 | -4,3 |Vanuatu | 3,13 | -3,69 | 7,1 |Venecuēla | 15,06 | 7,49 | 7,1 |Vjetnama | 1,84 | 7,22 | -5 |Jemena | 22,58 | 8,15 | 13,3 |Zambija | 10,17 | 17,82 | -6,5 |Zimbabve | -100 | -100 | -100 |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kuri paliek amatā divās jaunajās dalībvalstīs uz laiku līdz deviņpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ESEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un sistēmu, ko piemēro citiem Kopienu darbiniekiem, kā noteikts Regulā (EEK, Euratom , EOTK) Nr. 259/68[1], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2104/2005[2], un jo īpaši to X pielikuma 13. panta pirmo daļu,ņemot vērā aktu par divu jauno dalībvalstu pievienošanās nosacījumiem un jo īpaši tā 27. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas ārpuskopienas valstīs, un no 2007. gada 1. jūlija attiecīgi ir jānosaka korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darbavietas valsts valūtā.(2) Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK, Euratom ) Nr. 453/2007[3], var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu.(3) Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, jāparedz izmaksas ar atpakaļejošu datumu.(4) Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.(5) Jāparedz, ka iespējamo pārmaksas atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laikposmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksu var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā attiecībā uz korekcijas koeficientiem, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsKorekcijas koeficienti, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kuru izmaksā darbavietas valsts valūtā, ir noteikti šis regulas pielikumā.Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem, un tas atbilst maiņas kursam, kas ir spēkā pirmajā daļā minētajā datumā.2. pants1. Ja pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, iestādes veic maksājumus ar atpakaļejošu datumu.2. Iestādes ar atpakaļejošu datumu samazina atalgojumu par laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, ja pielikumā paredzētie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu.Korekcijas ar atpakaļejošu datumu, lai atgūtu pārmaksātās summas, piemēro laikposmam, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārmaksu atgūst ne vairāk kā divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no tās pašas dienas.3. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSPIELIKUMS |DARBAVIETA | Korekcijas koeficienti, 2007. gada jūlijs |(***) | Afganistāna | 0 |Dienvidāfrika | 60,2 |Albānija | 80,2 |Alžīrija | 88,7 |Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 71,7 |Angola | 130 |Saūda Arābija | 84,6 |Argentīna | 57,1 |Armēnija | 123,5 |Austrālija | 112,2 |(***) | Azerbaidžāna | 0 |Bangladeša | 48,2 |Barbadosa | 129,7 |(***) | Baltkrievija | 0 |Benina | 91,9 |Bolīvija | 48 |Bosnija un Hercegovina (Banja Luka) | 0 |Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) | 78,7 |Botsvāna | 56,4 |Brazīlija | 93,2 |Bulgārija | 81,7 |Burkinafaso | 90,7 |(***) | Burundi | 0 |Kambodža | 69,8 |Kamerūna | 101,9 |Kanāda | 93 |Kaboverde | 80,9 |Čīle | 71,5 |Ķīna | 77,4 |Jordānas Rietumkrasts - Gazas josla | 92,1 |Kolumbija | 82,1 |Kongo-(Brazavilla) | 130,2 |Dienvidkoreja | 113,9 |Kostarika | 73,7 |Kotdivuāra | 100,2 |Horvātija | 106,8 |Kuba | 86,1 |Džibutija | 94,3 |Ēģipte | 49,6 |Salvadora | 76,1 |Ekvadora | 64,8 |Eritreja | 51,3 |ASV (Ņujorka) | 102,8 |ASV (Vašingtona) | 97,8 |Etiopija | 88,3 |Gabona | 123 |Gambija | 60,5 |Gruzija | 96,6 |Gana | 69,7 |Gvatemala | 78,6 |Gvineja | 73,3 |Gvineja-Bisava | 100,7 |Gajāna | 62,1 |Haiti | 118,8 |Hondurasa | 69,7 |Honkonga | 94,8 |Fidži salas | 73,5 |Zālamana salas | 94,8 |Indija | 52,9 |Indonēzija (Džakarta) | 81,1 |Indonēzija (Banda Ačeha) | 53,9 |Irāka | 0 |Izraēla | 109,5 |Jamaika | 90,5 |Japāna (Naka) | 101 |Japāna (Tokija) | 106,5 |Jordānija | 77,7 |Kazahstāna (Almati) | 125,4 |Kazahstāna (Astana) | 71,6 |Kenija | 81,9 |Kirgizstāna | 88,3 |Kosova |Laosa | 74,2 |Lesoto | 62 |Libāna | 86 |(***) | Libērija | 0 |Madagaskara | 86,6 |Malaizija | 74,4 |Malāvija | 71,8 |Mali | 85 |Maroka | 89,5 |Maurīcija | 69,5 |Mauritānija | 65,3 |Meksika | 74,4 |(***) | Mikronēzija | 0 |Melnkalne | 69,7 |Mozambika | 77,7 |Namībija | 72,5 |Nepāla | 82,5 |Nikaragva | 57 |Nigēra | 85 |Nigērija | 86,1 |Norvēģija | 132 |Jaunkaledonija | 135,3 |Jaunzēlande | 109,6 |Uganda | 77,1 |(***) | Uzbekistāna | 0 |Pakistāna | 50,7 |Panama | 61 |Papua-Jaungvineja | 74,3 |Paragvaja | 82,2 |Peru | 77,5 |Filipīnas | 64,4 |Centrālāfrikas Republika | 119,1 |Moldovas Republika | 59,6 |Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) | 129,5 |Dominikas Republika | 69,3 |Rumānija | 73,9 |Krievija | 122,6 |Ruanda | 91,7 |(***) | Samoa | 0 |Senegāla | 87,7 |Serbija | 66,1 |Sjerraleone | 75,4 |Singapūra | 102,5 |(***) | Somālija | 0 |Sudāna | 56,2 |Šrilanka | 53,2 |Dienvidsudāna | 0 |Šveice (Ženēva) | 109,8 |Šveice (Berne) | 109,7 |Surinama | 49,4 |Svazilenda | 57 |Sīrija | 69,4 |Tadžikistāna | 66,9 |Taivāna | 83,7 |Tanzānija | 61,9 |Čada | 129,4 |Taizeme | 67,7 |Austrumtimora | 66,5 |Togo | 89,4 |(***) | Tonga | 0 |Trinidada un Tobāgo | 68,3 |Tunisija | 71,5 |Turcija | 83,8 |Ukraina | 108,2 |Urugvaja | 69,8 |Vanuatu | 122,6 |Venecuēla | 65,2 |Vjetnama | 51,5 |Jemena | 77,3 |Zambija | 64,8 |(***) | Zimbabve | 0 |(***) Nav pieejams |FINANŠU PĀRSKATS1. DARBĪBAS NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2007. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kā arī atalgojumam atsevišķiem ierēdņiem, kas paliek amatā divās jaunajās dalībvalstīs uz laiku līdz deviņpadsmit mēnešiem pēc to pievienošanās ES.2. ATTIECĪGĀ BUDŽETA POZĪCIJAXX-010102-01.3. JURIDISKAIS PAMATSCivildienesta noteikumu X pielikuma 12. un 13. pants.4. FINANSIĀLĀ IETEKME4.1 Paredzamie faktiskie EUR 145 600 000 izdevumi 2007. gadā (EUR 12 133 333,33 mēnesī) (1)4.2 Paredzamā korekcijas koeficientu ietekme no 2007. gada jūlija - EUR 18 596,89 (2)4.3 Paredzamie izdevumi gadā [(2) x 12] - EUR 223 162,664.4 Ietekme, salīdzinot ar aplēsto faktisko izdevumu summu [(2) : (1)] - 0,1533 %Šī finansiālā ietekme neietver to ietekmi, kas izriet no starpposma korekcijas koeficientiem, kurus katru mēnesi nosaka Komisija.[1] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.[2] OV L 337, 22.12.2005., 7. lpp.[3] OV L 109, 26.4.2007., 22. - 27. lpp.


|

52010PC0767

/* COM/2010/0767 galīgā redakcija - COD 2010/0370 */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. …/.. ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 17.12.2010COM(2010) 767 galīgā redakcija2010/0370 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. …/..([…] gada […]),ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salāmPASKAIDROJUMA RAKSTSPIELāGOJUMS LīGUMAM PAR EIROPAS SAVIENīBAS DARBīBU (LESD)Līgumā par Eiropas Savienības darbību skaidri nodalītas 290. pantā minētās Komisijai deleģētās pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus (deleģētus aktus), lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus, no vienas puses, un 291. pantā minētās Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt īstenošanas aktus, no otras puses.Deleģēto aktu gadījumā likumdevējs deleģē Komisijai pilnvaras pieņemt kvazileģislatīvus pasākumus. Īstenošanas aktu gadījumā situācija ir ļoti atšķirīga. Dalībvalstis pirmām kārtām ir atbildīgas par juridiski saistošu Eiropas Savienības aktu īstenošanu. Tomēr, ja leģislatīva akta piemērošanai vajadzīgi vienādi īstenošanas nosacījumi, tos pieņemt ir Komisijas pienākums.Regulas (EK) Nr. 1405/2006 pielāgošana jaunajiem Līguma noteikumiem pamatojas uz iedalījumu deleģētajās pilnvarās un to noteikumu īstenošanas pilnvarās, kurus Komisija pieņēmusi, piemērojot minēto regulu (Regula (EK) Nr. 1914/2006, ar kuru paredz atsevišķus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006).Pēc šīs pielāgošanas ir sagatavots Regulas (EK) Nr. 1405/2006 pārstrādāšanas priekšlikums. Ar šo projektu likumdevējam tiek rezervētas pilnvaras pieņemt lēmumus par būtiskiem elementiem īpašajā režīmā attiecībā uz dažiem Egejas jūras nelielo salu lauksaimniecības produktiem, lai pārvarētu grūtības, kas saistītas ar šo teritoriju izolētību, ģeogrāfisko attālinātību, atrašanos uz salām, nelielo platību, kalnaino reljefu, klimatu un ekonomisko atkarību no neliela skaita produktu.Šā režīma vispārīgās nostādnes un vispārīgos principus nosaka likumdevējs. Tādējādi ar šo īpašo režīmu ieviesto pasākumu mērķus, kā arī principus plānošanai, saderībai un saskanībai ar citām Savienības politikas jomām nosaka likumdevējs. Līdzīgā kārtā likumdevējs nosaka principus sertifikātu režīma ieviešanai un sodu, samazinājumu un izslēgumu piemērošanai.Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu likumdevējs uztic Komisijai papildināt vai grozīt dažus nebūtiskus elementus. Ar Komisijas pieņemtu deleģētu aktu tātad var noteikt papildu elementus, kas vajadzīgi likumdevēja noteiktā režīma pareizai darbībai. Tādējādi Komisija ar deleģētu aktu pieņem nosacījumus ekonomikas dalībnieku iereģistrēšanai sertifikātu reģistrā un, ja tas vajadzīgs ekonomiskās situācijas dēļ, uzliek par pienākumu iemaksāt nodrošinājumu par sertifikātu izdošanu (11. panta 2. punkts). Līdzīgā kārtā likumdevējs deleģē Komisijai pilnvaras pieņemt pasākumus attiecībā uz programmu grozījumu pieņemšanas procedūras noteikšanu (6. panta 3. punkts), pārstrādes nosacījumiem (13. panta 3. punkts), atbalsta summu noteikšanas nosacījumiem (15. panta 4. punkts un 18. panta 4. punkts) un sankcijām (14. panta 2. punkts).Dalībvalstīm saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu ir jāīsteno likumdevēja noteiktais režīms. Tomēr šķiet nepieciešami nodrošināt režīma vienādu īstenošanu Egejas jūras nelielajās salās no Grieķijas puses salīdzinājumā ar citiem šāda veida pasākumiem, lai novērstu konkurences izkropļojumus un diskrimināciju starp ekonomikas dalībniekiem. Tādēļ likumdevējs piešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras saskaņā ar Līguma 291. pantu 2. punktu, jo īpaši attiecībā uz vienādiem nosacījumiem sertifikātu sistēmas ieviešanai un ekonomikas dalībnieku saistībām, kuras tie uzņemas attiecībā uz īpašo piegādes režīmu (11. panta 3. punkts), vienādiem programmas īstenošanas nosacījumiem (6. panta 2. punkts, 15. panta 3. punkts, 18. panta 3. punkts), kā arī vispārēju regulējumu pārbaudēm, kas jāveic Grieķijai (7. pants, 12. panta 2. punkts un 14. panta 1. punkts).BūTISKI GROZīJUMITā kā Padomes Regulā (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām, kopš tās pieņemšanas dienas — 2006. gada 18. septembra — vairākkārt izdarīti grozījumi, tiek ierosināts skaidrības labad to pārstrādāt.Turklāt Kopienas tiesību aktu attīstība un šīs regulas praktiskā īstenošana kopš tās pieņemšanas prasa grozīt arī dažus tās noteikumus un pārveidot tiesību akta teksta struktūru, lai labāk pielāgotu to režīma realitātei.Šī jaunā regula skaidrāk norāda režīma galvenos mērķus, kuru īstenošana jāveicina īpašajiem pasākumiem lauksaimniecības labā Egejas jūras nelielajās salās (2. pants).Tās jaunā struktūra atspoguļo būtisko lomu, kāda piešķirta atbalsta programmai, kas noteikta Egejas jūras nelielajām salām vispiemērotākajā līmenī un ko koordinē Grieķija Šī programma attiecas uz divām galvenajām jomām, ko veido īpašais piegādes režīms un īpašie pasākumi vietējās ražošanas labā (3. pants).Regulas tekstā veikti arī mazāk nozīmīgāki grozījumi, un tie ir šādi.1.  Precizēta procedūra, saskaņā ar kuru Komisijai iesniedzama programma un tās grozījumi apstiprināšanai, lai tā būtu saskanīgāka ar pastāvošo praksi un ar vajadzību padarīt elastīgāku un efektīvāku programmas pielāgošanu faktiskajām prasībām lauksaimniecībā un Egejas jūras nelielo salu apgādē ar tai būtiskākajiem produktiem (6. pants).2.  Regulas 10. pantā noteikts, ka īpašais piegādes režīms jāizstrādā atkarībā no vietējās lauksaimnieciskās ražošanas, kuras attīstību nedrīkst ierobežot pārāk augsti to produktu piegādes atbalsti, kurus ražo arī uz vietas. Šo noteikumu uzskata par vajadzīgu, lai saderību starp abiem režīma instrumentiem padarītu par obligātu.3.  Lai nodrošinātu labu budžeta pārvaldību, Grieķijai savā programmā jānorāda to atbalstu saraksts, kuri veido tiešos maksājumus (15. panta 2. punkta d) apakšpunkts).4.  Ir lietderīgi arī norādīt, kā tiek noteikta atbalsta summa par pasākumiem vietējās lauksaimnieciskās ražošanas labā; iepriekš tas pamataktā netika norādīts (15. panta 2. punkta e) apakšpunkts).5.  Īpašā piegādes režīma finansējuma maksimālais apmērs ir paaugstināts par 20 % (18. panta 3. punkts), ņemot vērā Revīzijas palātas sniegtos datus par šo līdzekļu nepietiekamību.6.  Visbeidzot, termiņš, kādā sniedzams ikgadējais pārskats par pasākumiem, kas iepriekšējā gadā īstenoti saskaņā ar atbalsta programmu, tika pārcelts vienu mēnesi vēlāk, lai Grieķijas iestādes varētu ņemt vērā galīgo izdevumu aprēķinu attiecībā uz vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalsta pasākumiem.Regula neskar ne finanšu avotus, ne Kopienas atbalsta intensitāti.  2010/0370 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. …/..([…] gada […]),ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salāmEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[1],pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[4],tā kā:7.  Lai mazinātu grūtības, ko rada dažu Egejas jūras nelielo salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis, ar Padomes 2006. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003[5], noteikti īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā. Konkrēti pasākumi noteikti atbalsta programmā, kas ir būtisks instruments šo salu apgādei ar lauksaimniecības produktiem un vietējās lauksaimnieciskās ražošanas atbalstam. To jauno grozījumu dēļ, kuri izrādījušies vajadzīgi pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, ir nepieciešams atcelt Regulu (EK) Nr. 1405/2006 un aizstāt to ar jaunu tekstu.8.  Jānosaka galvenie mērķi, kuru sasniegšanu sekmē Egejas jūras nelielo salu labā izveidotais režīms.9.  Jāprecizē arī saturs Egejas jūras nelielo salu atbalsta programmai (turpmāk „atbalsta programma”), kura, piemērojot subsidiaritātes principu, Grieķijai jāizstrādā ģeogrāfiski vispiemērotākajā mērogā un jāiesniedz Komisijai apstiprināšanai.10.  Lai labāk īstenotu Egejas jūras nelielo salu labā izveidotā režīma mērķus, atbalsta programmā jāiekļauj pasākumi, ar ko garantē lauksaimniecības produktu piegādi, kā arī vietējās lauksaimnieciskās ražošanas saglabāšanu un attīstību. Ir jātuvina plānošanas līmenis un jāsistematizē partnerattiecību pieeja starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti.11.  Piemērojot subsidiaritātes principu un ievērojot elastību, kas ir pamatā plānošanas pieejai, kura pieņemta režīmam Egejas jūras nelielo salu labā, Grieķijas izraudzītas iestādes var ierosināt programmas grozījumus, lai pielāgotu šo programmu minēto salu realitātei. Tādā pašā kārtā programmas grozīšanas procedūra jāpielāgo katra grozījumu veida būtiskuma līmenim.12.  Dažu Egejas jūras salu īpašais ģeogrāfiskais stāvoklis rada papildu transporta izmaksas, piegādājot produktus, kas nepieciešami patēriņam cilvēka uzturā, pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi. Turklāt objektīvi faktori, ko rada salu izolētība un attālinātība, rada uzņēmējiem un ražotājiem Egejas jūras nelielajās salās papildu grūtības, kas būtiski apgrūtina viņu darbību. Dažos gadījumos uzņēmējiem un ražotājiem salu situācijas dēļ slogs ir vēl lielāks, proti, kad piegādes ķēdi veido vairākas salas. Šos apgrūtinājumus var mazināt, pazeminot minēto būtiski svarīgo produktu cenas. Tādēļ ir lietderīgi ieviest īpašu piegādes režīmu, lai garantētu piegādi Egejas jūras salām un kompensētu papildu izmaksas, ko rada to nošķirtība, izolētība un nelielā platība.13.  Egejas jūras nelielajās salās novērotās problēmas pastiprina salu mazā platība. Lai nodrošinātu paredzēto pasākumu efektivitāti, šie pasākumi būtu piemērojami tikai t.s. "nelielajām salām".14.  Lai sasniegtu mērķi pazemināt cenas Egejas jūras nelielajās salās un mazinātu papildu izmaksas, ko rada šo teritoriju nošķirtība un novietojums uz salām, vienlaikus saglabājot ES produktu konkurētspēju, būtu jāpiešķir atbalsts par ES produktu piegādi Egejas jūras nelielajām salām. Piešķirot šādu atbalstu, ir jāņem vērā papildu izmaksas, kas rodas, transportējot produktus uz Egejas jūras nelielajām salām, un — attiecībā uz lauksaimnieciskās ražošanas resursiem un pārstrādei paredzētiem produktiem — ar atrašanos uz salām un nelielo platību saistītās papildu izmaksas.15.  Lai novērstu spekulācijas, kas kaitētu galapatērētājiem Egejas jūras nelielajās salās, ir jāprecizē, ka atbalstu saskaņā ar īpašo piegādes režīmu var saņemt vienīgi par kvalitatīviem, atbilstīgiem un tirdzniecībai piemērotiem produktiem.16.  Tā kā daudzumi, uz ko attiecas īpašais piegādes režīms, ir tikai daudzumi, kas atbilst Egejas jūras nelielo salu piegādes vajadzībām, šis režīms netraucē iekšējā tirgus pareizu darbību. Tāpat īpašā piegādes režīma saimnieciskās priekšrocības nedrīkstētu radīt novirzes attiecīgo produktu tirdzniecībā. Tādēļ ir jāaizliedz šo produktu nosūtīšana vai eksportēšana no Egejas jūras nelielajām salām. Tomēr ir jāatļauj šo produktu nosūtīšana vai eksportēšana, ja īpašā piegādes režīma rezultātā gūtais labums tiek atmaksāts.17.  Attiecībā uz pārstrādātiem produktiem ir jāatļauj preču apmaiņa starp nelielajām salām, lai nodrošinātu tirdzniecību starp tām. Ir jāņem vērā arī preču plūsmas reģionālās tirdzniecības ietvaros un tradicionālais eksports un preču sūtījumi uz Savienību vai trešām valstīm un attiecīgi jāatļauj pārstrādātu produktu eksportēšana, kas atbilst tradicionālajai tirdzniecības plūsmai.18.  Lai sasniegtu minētā režīma mērķus, īpašā piegādes režīma ekonomiskajām priekšrocībām jāatsaucas uz produktu cenām un jāpazemina tās arī galapatērētāja posmā. Tādēļ minētās priekšrocības piešķiramas vienīgi ar nosacījumu, ka tām ir faktiska tālāka ietekme, un jāveic attiecīgas pārbaudes.19.  Ir jāparedz režīma darbības noteikumi, jo īpaši attiecībā uz ekonomikas dalībnieku reģistra un sertifikātu sistēmas radīšanu, par paraugu ņemot sertifikātus, kas minēti 161. pantā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”)[6].20.  Ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006 noteiktā Savienības politika vietējās ražošanas atbalstam Egejas jūras nelielajās salās attiecas uz visdažādākajiem produktiem un pasākumiem, kas veicina to ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi. Šie pasākumi ir izrādījušies efektīvi un ir nodrošinājuši lauksaimnieciskās darbības nepārtrauktību un attīstību. Savienībai ir jāturpina atbalstīt šo ražošanu, kas ir Egejas jūras nelielo salu ekoloģiskā, sociālā un saimnieciskā līdzsvara pamatelements. Pieredze rāda, ka līdzīgi lauku attīstības politikai ciešākas partnerattiecības ar vietējām iestādēm var palīdzēt mērķtiecīgāk risināt konkrētos jautājumus, kas iespaido attiecīgās salas. Tādēļ ir jāturpina vietējās ražošanas atbalsts, izmantojot atbalsta programmu, ko ieviesa ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006.21.  Ir jānosaka minimālie elementi, kas iekļaujami atbalsta programmā, lai precizētu pasākumus vietējās lauksaimnieciskās ražošanas labā, jo īpaši attiecīgās situācijas, piedāvātās stratēģijas, mērķu un pasākumu apraksts. Ir jāprecizē arī principi, saskaņā ar kuriem nodrošina saskanību ar citām Savienības politikas jomām, lai novērstu atbalstu savstarpēju nesaderību un pārklāšanos.22.  Lai atbalsta programmu īstenotu, tajā var iekļaut arī pasākumus izpētes, demonstrēšanas projektu, mācību un tehniskās palīdzības finansēšanai.23.  Egejas jūras nelielo salu lauksaimnieki ir jāmudina piegādāt kvalitatīvus produktus, un ir jāsekmē šādu produktu tirdzniecība.24.  Lai mazinātu Egejas jūras nelielo salu lauksaimnieciskās ražošanas darbības īpašās grūtības, ko rada šo teritoriju izolētība, ģeogrāfiskā attālinātība, atrašanās uz salām, nelielā platība, kalnainais reljefs, klimata īpatnības un tautsaimniecības atkarība no maza skaita produktu, var noteikt atkāpi no Komisijas konsekventās politikas neatļaut darbības valsts atbalstu tādu lauksaimniecības produktu ražošanai, pārstrādei un tirdzniecībai, uz kuriem attiecas Līguma I pielikums.25.  Šīs regulas īstenošana nedrīkstētu ietekmēt tā īpašā atbalsta apjomu, ko līdz šim ir saņēmušas Egejas jūras nelielās salas. Tādēļ, lai izpildītu attiecīgos pasākumus, Grieķijas rīcībā nepieciešamas attiecīgas atbalsta summas, kas līdzvērtīgas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1405/2006 jau piešķirtajam ES atbalstam.26.  Kopš 2007. gada pieprasījums pēc galvenajiem produktiem Egejas jūras nelielajās salās ir pieaudzis — ganāmpulka palielināšanās un demogrāfiskā spiediena pieauguma dēļ Tāpēc ir jāpalielina tā Grieķijas budžeta daļa, kuru tā var izmantot īpašajam piegādes režīmam Egejas jūras nelielajās salās.27.  Lai novērtētu visus aspektus saistībā ar atbalsta programmas īstenošanu iepriekšējā gadā un iesniegtu Komisijai pilnīgu ikgadējo novērtējuma ziņojumu, minētā ziņojuma iesniegšanas termiņu ir lietderīgi pārcelt no pārskata gadam sekojošā gada 30. jūnija uz 31. jūliju.28.  Jāparedz iespēja Komisijai pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai papildinātu vai grozītu dažus šīs regulas nebūtiskus elementus. Ir jānosaka jomas, attiecībā uz kurām šīs pilnvaras var izmantot, kā arī nosacījumus, ar kādiem deleģēšana īstenojama.29.  Lai režīms Egejas jūras nelielajās salās tiktu īstenots tāpat kā citu līdzīgu režīmu gadījumos un novērstu konkurences izkropļojumus vai diskrimināciju starp ekonomikas dalībniekiem, jāparedz iespēja Komisijai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. panta 2. punktu. Tādēļ vajadzētu piešķirt Komisijai īstenošanas pilnvaras saskaņā ar minēto noteikumu konkrēti attiecībā uz vienādajiem nosacījumiem, ar kādiem produktus, uz kuriem attiecina īpašo piegādes režīmu, ieved, izved un laiž apgrozībā Egejas jūras nelielajās salās, attiecībā uz vienādajiem programmas īstenošanas nosacījumiem, kā arī attiecībā uz to pārbaužu minimālajām prasībām, kas Grieķijai jāveic.30.  Komisijai minētie īstenošanas akti būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. Xxx/xxx, ar ko nosaka noteikumus un vispārīgos principus attiecībā uz mehānismiem, ar kuriem dalībvalstis kontrolē to, kā Komisija izmanto savas īstenošanas pilnvaras[7],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I NODAĻAPIEMĒROŠANAS JOMA1. PANTSDarbības joma31.  Ar šo regulu nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā, lai mazinātu grūtības, kas rodas Egejas jūras nelielo salu (turpmāk „nelielās salas”) izolētības, ģeogrāfiskās attālinātības, izvietojuma uz salām un nelielās platības dēļ.32.  Šajā regulā „nelielās salas” nozīmē jebkuru Egejas jūras salu, izņemot Krētas un Eibojas salu.2. pantsMērķi1. Regulas 1. pantā minētie īpašie pasākumi veicina šādu mērķu sasniegšanu:a) nodrošināt nelielo salu apgādi ar produktiem, kas būtiski cilvēka uzturam vai pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi, tādējādi mazinot papildu izmaksas, ko rada šo teritoriju attālinātība, atrašanās uz salām un nelielā platība;b) saglabāt un attīstīt nelielo salu lauksaimniecisko ražošanu, ieskaitot vietējo produktu ražošanu, pārstrādi un laišanu tirdzniecībā.2. Šā panta 1. punktā izklāstītos mērķus īsteno, izmantojot III, IV un V nodaļā minētos pasākumus.II NODAĻAATBALSTA PROGRAMMA3. PANTSAtbalsta programmas izveide33.  Regulas 1. pantā paredzētos pasākumus nelielajām salām nosaka, izveidojot atbalsta programmu, kurā ietilpst:a) īpašs piegādes režīms, kā paredzēts III nodaļā, unb) īpaši pasākumi vietējās lauksaimnieciskās ražošanas labā, kā paredzēts IV nodaļā.34.  Atbalsta programmu izveido tādā ģeogrāfiskajā mērogā, kādu Grieķija uzskata par vispiemērotāko. To sagatavo kompetentās iestādes, ko izraudzījusies minētā dalībvalsts, kura, apspriedusies ar kompetentām iestādēm un organizācijām attiecīgajā teritoriālajā līmenī, iesniedz to Komisijai apstiprināšanai saskaņā ar 6. pantu.4. pantsSavstarpēja atbilstība un saskaņotība35.  Pasākumiem, kas veikti saskaņā ar atbalsta programmu, jāatbilst Savienības tiesību aktiem un jāsaskan ar pārējām Savienības politikas jomām un pasākumiem, kas veikti saskaņā ar tām.36.  Ir jānodrošina to pasākumu saderība, kas veikti atbilstīgi atbalsta programmai, ar pasākumiem, kas īstenoti saskaņā ar citiem kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem, un jo īpaši ar kopējām tirgus organizācijām, lauku attīstību, produktu kvalitāti, dzīvnieku labturību un vides aizsardzību.Jo īpaši jāievēro, ka saskaņā ar šo regulu pasākumus nevar finansēt:a) kā papildu atbalstu piemaksu vai atbalsta shēmām, kas izveidotas saistībā ar kopīgu tirgus organizāciju, izņemot ārkārtējas vajadzības gadījumos, kas pamatoti ar objektīviem kritērijiem;b) kā atbalstu pētniecības projektiem, pasākumus pētniecības projektu atbalstam vai pasākumus, par kuriem ir tiesības saņemt Savienības finansējumu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK[8];c) kā atbalstu pasākumiem [Padomes] Regulas (EK) Nr. 1698/2005[9] darbības jomā.5. pantsAtbalsta programmas satursAtbalsta programmā ietilpst:a) pasākumu īstenošanas grafiks un provizoriska vispārīga gada finanšu tabula, kurā uzrādīti līdzekļi, ko atvēlēs;b) pamatojums tam, ka programmas dažādie pasākumi ir savstarpēji atbilstīgi un saskaņoti, kā arī kritēriji un kvantitatīvie rādītāji, ko izmanto uzraudzībai un izvērtēšanai;c) noteikumi, lai nodrošinātu efektīvu un pareizu programmas īstenošanu, tostarp reklāmas, uzraudzības un izvērtēšanas pasākumi, kā arī kvantitatīvu izvērtēšanas rādītāju definīcija;d) to kompetento iestāžu un struktūru izraudzīšana, kas atbild par programmas īstenošanu, un attiecīgā līmeņa asociēto iestāžu vai struktūru un sociāli ekonomisko partneru izraudzīšana, kā arī veikto apspriežu iznākums.6. pantsProgrammas apstiprināšana un grozīšana37.  Saistībā ar 18. panta 2. un 3. punktā minēto finanšu piešķīrumu Grieķija iesniedz Komisijai atbalsta programmas projektu.Programmas projektā ietver provizoriskās piegādes bilances projektu, kurā norādīti produkti, to daudzumi un Savienības piegādes atbalsta summa, kā arī vietējās ražošanas atbalsta programmas projektu.Komisija novērtē ierosināto atbalsta programmu un ar īstenošanas aktu lemj par tās apstiprināšanu.38.  Atkarībā no atbalsta programmā ietverto pasākumu izpildes ikgadējās novērtējuma, Grieķija var iesniegt Komisijai priekšlikumus šīs programmas grozīšanai saistībā ar 18. panta 2. un 3. punktā minēto finanšu piešķīrumu, lai labāk pielāgotu to nelielo salu prasībām un ierosinātajai stratēģijai. Komisija ar īstenošanas aktu pieņem vienādus noteikumus par programmas grozījumu priekšlikumu iesniegšanu.39.  Lai ņemtu vērā ierosināto grozījumu dažādos veidus, kā arī termiņu, kurā tie jāpiemēro, Komisija ar deleģētu aktu nosaka grozījumu apstiprināšanas procedūru.7. pantsPārbaudes un turpmāka uzraudzībaGrieķija pārbaudes veic, izmantojot administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas. Lai nodrošinātu vienādu piemērošanu, Komisija ar īstenošanas aktu nosaka to pārbaužu minimālās prasības, kas Grieķijai jāveic.Ar tāda paša veida aktu Komisija pieņem arī procedūras un fiziskos un finanšu rādītājus, lai nodrošinātu programmas īstenošanas efektīvu uzraudzību.III NODAĻAĪPAŠAIS PIEGĀDES REŽĪMS8. PANTSProvizoriskā piegāžu bilance40.  Ar šo ievieš īpašu piegādes režīmu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti Līguma I pielikumā (turpmāk „lauksaimniecības produkti”) un kam nelielajās salās attālākajos reģionos ir būtiska nozīme cilvēku uzturā, citu produktu ražošanā vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursiem41.  Grieķija tādā ģeogrāfiskā mērogā, kādu tā uzskata par vispiemērotāko, izveido provizorisku piegādes bilanci, lai attiecībā uz lauksaimniecības produktiem noteiktu nelielo salu gada piegāžu vajadzīgo daudzumu.Iepakošanas un pārstrādes uzņēmumu vajadzībām, kuru produkti paredzēti vietējam tirgum, tiek nosūtīti uz pārējo Savienību vai eksportēti uz trešām valstīm tradicionālās tirdzniecības ietvaros 13. panta 2. un 3. punkta nozīmē, var izstrādāt atsevišķu provizorisko bilanci.9. pantsRežīma darbība42.  Atbalstu piešķir par lauksaimniecības produktu piegādi nelielajām salām.Atbalsta apmēru nosaka par katru attiecīgo produktu, ņemot vērā papildu izmaksas, kas saistītas ar šo produktu tirdzniecību nelielajās salās un kuras aprēķina, ņemot vērā attālumu no parastajām nosūtīšanas ostām kontinentālajā Grieķijā un attālumu no tranzīta vai iekraušanas salu ostām līdz galamērķa salām. Ražošanas resursu vai pārstrādei paredzētu produktu gadījumā atbalstu nosaka, ņemot vērā papildu izmaksas, ko rada teritorijas atrašanās uz salām un nelielā platība.43.  Īpašo piegādes režīmu attiecina vienīgi uz lauksaimniecības produktiem, kuriem ir laba, atbilstīga un tirdzniecībai piemērota kvalitāte.10. pantsĪstenošanaĪstenojot īpašo piegādes režīmu, jo īpaši ņem vērā:a) nelielo salu īpašās vajadzības un kvalitātes prasības;b) tradicionālās tirdzniecības plūsmas uz kontinentālās Grieķijas ostām un starp Egejas jūras salām;c) paredzētā atbalsta ekonomisko aspektu;d) attiecīgā gadījumā — vajadzību neradīt šķēršļus vietējās ražošanas potenciālai attīstībai.11. pantsSertifikāti44.  Šīs regulas 9. panta 1. punktā paredzēto atbalstu piešķir, ja tiek uzrādīts sertifikāts.Sertifikātus izdod tikai tiem ekonomikas dalībniekiem, kas ir reģistrēti kompetento iestāžu uzturētā reģistrā.Sertifikāti nav nododami tālāk.45.  Lai garantētu, ka ekonomikas dalībnieki var pilnībā īstenot tiesības piedalīties īpašajā piegādes režīmā, Komisija ar deleģētu aktu nosaka, ar kādiem nosacījumiem ekonomikas dalībnieki ierakstāmi reģistrā, un, ja vajadzīgs, uzliek par pienākumu iemaksāt nodrošinājumu par sertifikātu izdošanu.46.  Komisija ar īstenošanas aktu pieņem visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Grieķija vienādi piemēro šo pantu, jo īpaši attiecībā uz sertifikātu režīma īstenošanu, izņemot sertifikātu nodrošinājuma iemaksu, un attiecībā uz ekonomikas dalībnieku saistībām reģistrējoties.12. pantsSaimnieciskā izdevīguma pārnese1. Labums no īpašā piegādes režīma, ko sniedz saņemtais atbalsts, ir atkarīgs no saimnieciskā izdevīguma faktiskas pārneses uz galaizmantotāju, kas katrā attiecīgā gadījumā var būt vai nu patērētājs, ja produkti ir paredzēti tiešajam patēriņam, vai arī pēdējais pārstrādātājs vai iepakotājs, ja produkti paredzēti pārstrādes vai iepakošanas rūpniecībai, vai arī lauksaimnieks, ja produkti paredzēti lopbarībai vai kā lauksaimnieciskās ražošanas resursi.2. Lai nodrošinātu 1. punkta vienādu piemērošanu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem sīki izklāstītus noteikumus tā piemērošanai un jo īpaši nosacījumus, ar kādiem dalībvalsts kontrolē saimnieciskā izdevīguma faktisku pārnesi uz galaizmantotāju.13. pantsEksports uz trešām valstīm un sūtījumi uz pārējo Savienību47.  Produktus, uz ko attiecas īpašais piegādes režīms, var eksportēt uz trešām valstīm vai nosūtīt uz pārējo Savienību tikai saskaņā ar vienādiem nosacījumiem, kurus Komisija nosaka ar īstenošanas aktu.Šādos nosacījumos jo īpaši iekļauj tā atbalsta atlīdzinājumu, kas saņemts īpašā piegādes režīma ietvaros.Eksportējot uz trešām valstīm produktus, uz kuriem attiecina īpašo piegādes režīmu, sertifikāts nav jāuzrāda.48.  Šā panta 1. punkta pirmā daļa neattiecas uz nelielajās salās pārstādātiem produktiem, kuri iegūti, pārstrādājot lauksaimniecības produktus, uz kuriem attiecas īpašais piegādes režīms, ja šos produktus:a) eksportē uz trešām valstīm vai nosūta uz pārējo Savienību, nepārsniedzot tradicionālajiem sūtījumiem un tradicionālajam eksportam atbilstošos daudzumus. Komisija ar īstenošanas aktu nosaka minētos daudzumus;b) eksportē uz trešām valstīm reģionālās tirdzniecības ietvaros, ievērojot galamērķus un nosacījumus, ko Komisija nosaka ar īstenošanas aktu;c) nosūta starp nelielajām salām.Eksportējot uz trešām valstīm produktus, kas minēti pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, sertifikāts nav jāuzrāda.Par produktiem, kas minēti pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, eksporta kompensāciju nepiešķir.49.  Lai labumu, ko saņem no īpašā piegādes režīma piemērošanas, novirzītu tradicionālai tirdzniecībai, Komisija ar deleģētu aktu nosaka, kādi ir nosacījumi, kas piemērojami pārstrādes darbībām, kuru rezultātā var tikt veikti tradicionāli sūtījumi vai tradicionāls eksports.14. pantsPārbaudes un sankcijas50.  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kuriem piemēro īpašo piegādes režīmu, veic administratīvu pārbaudi, kad tos ieved nelielajās salās, kā arī tad, kad tos izved vai nosūta no tām.Lai nodrošinātu šā noteikuma vienādu piemērošanu, Komisija ar īstenošanas aktu pieņem to pārbaužu minimālās prasības, kas Grieķijai jāveic.51.  Ja ekonomikas dalībnieks nepilda saistības, ko tas uzņēmies, piemērojot 11. pantu, — izņemot nepārvaramas varas vai ārkārtējas klimatiskas situācijas gadījumus — sertifikāta turētājam piešķirto labumu atgūst un to svītro no reģistra uz laiku vai pavisam atkarībā no pārkāpuma smaguma pakāpes.Lai nodrošinātu, ka ekonomikas dalībnieki, kuri piedalās īpašajā piegādes režīmā, pilda savas saistības, Komisija ar deleģētu aktu nosaka vajadzīgos nosacījumus pirmās daļas piemērošanai un attiecīgā ekonomikas dalībnieka jaunu pieteikumu izskatīšanu.IV NODAĻAPASĀKUMI VIETĒJĀS LAUKSAIMNIECISKĀS RAŽOŠANAS ATBALSTAM15. PANTSPasākumi52.  Atbalsta programmā iekļauj pasākumus, kas vajadzīgi, lai nelielajās salās nodrošinātu vietējās lauksaimnieciskās ražošanas nepārtrauktību un attīstību Līguma Trešās daļas III sadaļas piemērošanas jomā.53.  Programmas daļā, kas veltīta pasākumiem vietējās lauksaimnieciskās ražošanas labā, ietilpst vismaz šādi elementi:a) pašreizējā lauksaimnieciskās ražošanas stāvokļa kvantitatīvs apraksts, ņemot vērā pieejamo novērtējumu rezultātus, parādot attīstības atšķirības, nepilnības un potenciālu, atvēlētos finanšu resursus;b) ierosinātās stratēģijas apraksts, izvēlētās prioritātes un kvantitatīvi izteikti vispārīgie un darbības mērķi, kā arī novērtējums, kurā uzrādīta sagaidāmā ietekme uz ekonomiku, vidi un sabiedrību, ieskaitot ietekmi uz nodarbinātību;c) iecerēto pasākumu un jo īpaši to īstenošanai paredzēto atbalsta shēmu apraksts, kā arī attiecīgā gadījumā informācija par to, kādi pētījumi, demonstrācijas projekti, mācības vai tehniskās palīdzības darbības ir vajadzīgas saistībā ar attiecīgo pasākumu sagatavošanu, īstenošanu vai pielāgošanu;d) to atbalstu saraksts, kuri veido tiešos maksājumus Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta d) punkta nozīmē;e) atbalsta apjoms, kas noteikts katram pasākumam vai darbībai, lai sasniegtu vienu vai vairākus programmā noteiktus mērķus.54.  Komisija ar īstenošanas aktu pieņem vienādus noteikumus par 2. punktā minēto atbalstu izmaksāšanu.55.  Programmā var iekļaut pasākumus nelielo salu lauksaimniecības produktu ražošanas, pārstrādes vai tirdzniecības atbalstam.Katru pasākumu var veidot vairākas darbības. Katrai darbībai programmā nosaka vismaz šādus elementus:a) saņēmēji;b) atbilstības nosacījumi;c) individuālais atbalsts;d) atbalsta maksimālā summa.Lai atbalstītu produktu tirdzniecību ārpus reģiona, kur tos ražo, Komisija ar deleģētu aktu var pieņemt nosacījumus tā atbalsta summas noteikšanai, kuru piešķir par tirdzniecību, un, ja vajadzīgs, maksimālos daudzumus, uz kādiem šis atbalsts var attiekties.16. pantsPārbaudes un nepamatoti izmaksāta atbalsta atmaksāšana56.  Šajā nodaļā minēto pasākumu pārbaudes veic, izmantojot administratīvās pārbaudes un pārbaudes uz vietas.57.  Ja atbalsts izmaksāts nepamatoti attiecīgajam saņēmējam ir pienākums atmaksāt attiecīgās summas. Komisijas Regulas (EK) Nr. 1122/2009[10] 80. pantu piemēro mutatis mutandis.V NODAĻAPAPILDU PASĀKUMI17. PANTSValsts atbalsts58.  Attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, uz kuriem attiecas Līguma I pielikums un kuriem piemēro minētā līguma 107., 108. un 109. pantu, Komisija saskaņā ar Līguma 108. pantu var atļaut darbības atbalstu minēto produktu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības nozarei, lai mazinātu tās konkrētās grūtības nelielo salu lauksaimniecībā, ko rada šo teritoriju izolētība, attālinātība, atrašanās uz salām, nelielā platība, kalnainais reljefs, klimatiskie apstākļi un to tautsaimniecības atkarība no neliela produktu skaita.59.  Grieķija var piešķirt papildu finansējumu atbalsta programmas īstenošanai. Šādā gadījumā Grieķija paziņo Komisijai par valsts atbalstu un Komisija saskaņā ar šo regulu to var apstiprināt kā atbalsta programmas daļu. Šādi paziņotu atbalstu uzskata par paziņotu Līguma 108. panta 3. punkta pirmā teikuma nozīmē.60.  Neskarot šā panta 1. un 2. punktu un atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1234/2007 180. panta pirmās daļas un Padomes Regulas (EK) Nr. 1184/2006[11] 3. panta, Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko atbilstīgi šai regulai Grieķija veic saskaņā ar šīs regulas III un IV nodaļu.VI NODAĻAFINANŠU NOTEIKUMI18. PANTSFinanšu piešķīrums61.  Šajā regulā paredzētie pasākumi veido intervenci, kas paredzēta, lai stabilizētu lauksaimniecības tirgus Padomes Regulas (EK) Nr. 1290/2005[12] 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.62.  Savienība finansē III un IV nodaļā paredzētos pasākumus, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 23,93 miljonus gadā.63.  Summa, ko gadā piešķir, lai finansētu III nodaļā minēto īpašo piegādes režīmu, nedrīkst pārsniegt EUR 6,56 miljonus.Komisija ar īstenošanas aktu nosaka vienādus nosacījumus, ar kādiem Grieķija var grozīt to finanšu resursu izmantojumu, kas katru gadu piešķirti par dažādiem produktiem, uz kuriem attiecas īpašais piegādes režīms.64.  Lai nodrošinātu saprātīgu un proporcionālu piešķīrumu izpētes, demonstrēšanas projektu, mācību un tehniskās palīdzības pasākumu finansēšanai, Komisija ar deleģētu aktu nosaka gada maksimālo apjomu, kādu var piešķirt par šiem pasākumiem.VII NODAĻAVISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI19. PANTSValstu pasākumiGrieķija veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu, jo īpaši attiecībā uz pārbaudēm un administratīvajām sankcijām, un informē par to Komisiju.20. pantsPaziņojumi un pārskati65.  Grieķija katru gadu ne vēlāk kā 15. februārī paziņo Komisijai par apropriācijām, kas ir tās rīcībā un ko tā ir paredzējusi nākamajā gadā izmantot provizoriskās piegādes bilances īstenošanai un katra atbalsta programmā iekļautā lauksaimnieciskās ražošanas pasākuma īstenošanai.66.  Grieķija katru gadu ne vēlāk kā 31. jūlijā iesniedz Komisijai pārskatu par šajā regulā paredzēto pasākumu īstenošanu iepriekšējā gadā.67.  Komisija ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī un turpmāk ik pēc pieciem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārēju pārskatu, kurā norādīta to darbību ietekme, kas veiktas, piemērojot šo regulu, to vajadzības gadījumā papildinot ar attiecīgiem priekšlikumiem.21. pantsKomisijas pilnvarasKomisija, saņēmusi pilnvaras, deleģētu aktu gadījumā rīkojas saskaņā ar 22. pantā minēto procedūru, bet īstenošanas aktu gadījumā — saskaņā ar 25. pantā minēto procedūru.22. pantsDeleģējuma īstenošana68.  Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus.69.  Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.70.  Pilnvaras deleģēto aktu pieņemšanai Komisijai piešķir saskaņā ar 23. un 24. panta noteikumiem.23. pantsDeleģējuma atsaukšana71.  Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 22. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģējumu.72.  Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģējumu, vēlākais vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otro likumdevēju iestādi un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras ir jāatsauc, un atsaukšanas pamatojumu.73.  Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā vai nu nekavējoties, vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.24. pantsIebildumi pret deleģētiem aktiem74.  Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus par deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par vienu mēnesi.75.  Ja minētajā termiņā ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu vai ja pirms šīs dienas gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir pieņēmuši lēmumu neizteikt iebildumus, deleģētais akts stājas spēkā tā noteikumos paredzētajā dienā.76.  Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, tas spēkā nestājas. Iestāde, kura pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šādu iebildumu iemeslus.25. pantsĪstenošanas akti — komiteja1. Komisijai palīdz Tiešo maksājumu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 141. pantu.2. Pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar šo regulu, piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/yyyy] [5]. pantu [Jāizpilda pēc tam, kad pieņemta regula par kontroles mehānismiem, kas minēti LESD 291. panta 3. punktā; pašlaik to apspriež Eiropas Parlaments un Padome]. (pārbaudes procedūra).26. pantsAtcelšanaAr šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1405/2006.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar pielikumā ievietoto atbilstības tabulu.27. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .[To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.]Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.…[vieta], [datums]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULARegula (EK) Nr. 1405/2006 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants | 3. panta 1. punkts |3. pants | 8. pants |4. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkts |4. panta 2. punkts | 10. pants |4. panta 3. punkts | 12. panta 1. punkts |5. pants | 13. pants |7. panta 1. punkts | 15. panta 1. punkts |7. panta 2. punkts | 3. panta 2. punkts |8. pants | 4. pants |9. panta a) un b) punkts | 15. panta 2. punkts |9. panta c), d), e) un f) punkts | 5. pants |10. pants | 7. panta otrā daļa |11. pants | 17. pants |12. pants | 18. pants |13. pants | 6. panta 1. punkts |14. panta a) punkts | 6. panta 2. un 3. punkts |14. panta b) punkts | 7. panta pirmā daļa un 14. panta 1. punkta otrā daļa |16. pants | 19. pants |17. pants | 20. pants |18. pants | 26. pants |21. pants | 27. pants |FINANŠU PĀRSKATS | Fichefin/10/642710 RVDE |6.13.2010.1 |DATUMS: |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 02 11 04 & 05 03 02 51 | APROPRIĀCIJAS: EUR 231 milj. & EUR 18 milj. |2. | PASĀKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. …/…, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma 42. un 43. pants |4. | PASĀKUMA MĒRĶI: Pielāgojums Līgumam par Eiropas Savienības darbību |5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU LAIKPOSMS (miljonos EUR) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS [2010] (miljonos EUR) | NāKAMAIS FINANŠU GADS [2011] (miljonos EUR) |5.0 | IZDEVUMI, KO SEDZ - NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) - VALSTS IESTĀDES - CITI | [1] | - | - |5.1 | IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) - VALSTS | - | - | - |2012 | 2013 | 2014 | 2015 |5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | (1) | (1) | (1) | (1) |5.2 | APRĒĶINU METODE: |6.0 | VAI IESPĒJAMS PASĀKUMU FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS PAREDZĒTAS ATTIECĪGAJĀ ŠĀGADA BUDŽETA NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI IESPĒJAMS PASĀKUMU FINANSĒT, PĀRVIRZOT LĪDZEKĻUS NO VIENAS ŠĀGADA BUDŽETA NODAĻAS UZ CITU? | JĀ NĒ |6.2 | VAI IR JĀPAREDZ PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI JĀPAREDZ APROPRIĀCIJAS TURPMĀKO GADU BUDŽETĀ? | JĀ NĒ |PIEZĪMES: Šīm programmām ir augsts izpildes līmenis. Lai gan ierisinātie grozījumi Padomes Regulā (EK) Nr. 1405/2006 nemaina gada maksimālo summu, īpašajam piedāges režīmam paredzētā maksimālā summa ir grozīta un tā ir EUR 6,56 miljoni, kā rezultātā mainās resursu sadalījums, kas, savukārt, var ietekmēt izdevumu grafiku. Tomēr šobrīd iespējamā ietekme nav nosakāma. |[1] OV C [..], [..], [..]. lpp.[2] OV C [..], [..], [..]. lpp.[3] OV C [..], [..], [..]. lpp.[4] OV C [..], [..], [..]. lpp.[5] OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.; ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp).[6] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[7] OV C [..], [..], [..]. lpp.[8] OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.[9] [OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.][10] OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.[11] OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.[12] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.