title: Priekšlikums Padomes regula - Eiropas Zivsaimniecības fonds {SEC(2004) 965}

text:
   EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                               Briselē, 14.7.2004
                               COM(2004) 497 galīgā redakcija
                               2004/0169 (CNS)
                    Priekšlikums
               PADOMES REGULA
           Eiropas Zivsaimniecības fonds
                (Iesniegusi Komisija)
                  {SEC(2004) 965}
LV                                                            LV
 ---pagebreak---                               PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1. Kopienas rīcības kopējā zivsaimniecības politikā juridiskais pamats ir Eiropas
      Kopienas dibināšanas līguma II sadaļa un jo īpaši tā 37. pants.
   2. Šī rīcība kopš tās uzsākšanas ir bijusi nozīmīga kopējās zivsaimniecības politikas
      strukturāla sastāvdaļa. Pēdējo 20 gadu laikā ar zivsaimniecības struktūrpolitikas
      palīdzību ir modernizēts viss zivsaimniecības sektors kopumā. Šie pūliņi ir jāturpina,
      it īpaši tas jādara jaunajām dalībvalstīm. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai šajā
      sektorā uzturētu spēkā kvalitatīvu darbu un apmierinošu ekonomiskās dzīvotspējas
      līmeni, pielāgotu jaudu pieejamajiem zivsaimniecības resursiem, meklētu augstas
      kvalitātes produktus, ieviestu videi un resursiem draudzīgākas darba metodes, kā arī
      neaizmirstu nepārtraukti uzlabot dzīves un darba apstākļus.
   3. Saimnieciskie, sociālie, vides un politikas apstākļi nepārtraukti mainās. Tiem
      Kopienas instrumentiem, kas nodrošina atbalstu šīm izmainām, būs jāpielāgojas, lai
      atbilstu veicamajiem uzdevumiem un, lai būtu kopsolī ar prasībām, kas izriet no:
      izmaiņām zivsaimniecības un akvakultūras sektorā, pasaules tirgū, jaunu tehnoloģiju
      izmantošanas, samazinātajiem zivsaimniecības resursiem, nepieciešamības pēc
      ilgtspējīgas, videi draudzīgas zvejošanas, akvakultūras ūdeņu kvalitātes
      pasliktināšanās, reģionālās attīstības politikas un patērētāju prasībām.
   4. Rīkojoties saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas īpašajiem mērķiem, Kopienai
      ir jānodrošina ilgtermiņa nākotne zvejas aktivitātēm un ilgtspējīga resursu
      izmantošana, un, tādejādi, jāveic būtiska strukturāla pielāgošana, lai nodrošinātu
      zvejas resursu un jaudas līdzsvaru. Kopienai nepieciešami līdzekļi, lai paātrinātu
      virsjaudas samazināšanu un, kā galveno prioritāti, lai ekonomiski efektīvā un sociāli
      objektīvā veidā pārraudzītu zivju krājumu atjaunošanas vai pārvaldības plānus un
      citus ārkārtas pasākumus.
   5. Kopienai daudz apņēmīgāk ir jāatbalsta to zvejas metožu attīstība un izplatība, kuras
      ir labāk savienojamas ar jūras vidi un zivsaimniecības resursiem, jāveicina
      investīcijas selektīvajos zvejas rīkos, jāveido grupas vai jebkuras citas privātas vai
      kopiniciatīvas, lai veicinātu selektīvo zveju pat ārpus Kopienas likumu noteiktām
      saistībām.
   6. Akvakultūras sektora attīstībai arī ir potenciāls veidot neskaitāmas darba vietas un
      jaunas saimnieciskas darbības. Akvakultūras sektors ir jāiekļauj kvalitatīvas
      produkcijas ilgtspējīgas attīstības perspektīvā, tai pašā laikā nodrošinot, ka tiek
      samazināta ietekme uz apkārtējo vidi.
   7. Paturot prātā, ka ir nepieciešams aizsargāt zivsaimniecības resursus, vislielākā
      iespējamā vērtība ir jāpiešķir nozvejai un produkcijai, ar modernas tirdzniecības
      politikas un vietējo zivsaimniecības un akvakultūras produktu pārstrādes uzņēmumu
      attīstības palīdzību, ierobežojot visus zudumus un zivju atlaišanu. Kopienas atbalsts
      šādām darbībām, kuras it īpaši tendētās uz lielāko iespējamo, cilvēka patēriņam
      derīgo, produktu daudzumu saražošanu, būs vērsts uz mikro un mazajiem
      uzņēmumiem.
LV                                            2                                              LV
 ---pagebreak---    8.  Šajā laikā, kad zivsaimniecības sektorā notiek lielas pārmaiņas, ir jāpieņem mēri ne
       tikai, lai saglabātu zvejas rūpniecības cilvēku kapitālu, bet arī, lai iegūtu visas jaunās
       zināšanas, kas vajadzīgas, lai veicinātu ilgtspējīgu zivsaimniecības resursu
       izmantošanu un akvakultūras attīstību, it īpaši nodrošinot zivsaimniecības sektorā
       strādājošos ar atbilstošu apmācību visa darba mūža laikā, iesaistot jaunākus cilvēkus
       un sekmējot vienādas iespējas sievietēm un vīriešiem.
   9.  Zvejā iesaistīto piekrastes zonu sociālekonomiskā sabiedrība jutīs šīs izmaiņas, un
       viņiem būs jātiek galā ar ierobežojumiem, kas izrietēs, cita starpā, no izmaiņām
       zvejas un akvakultūras sektorā, pasaules tirgu attīstībā, samazinātajos
       zivsaimniecības resursos, un nepieciešamības izmantot dabas resursus un apkārtējo
       vidi ilgtspējīgā veidā, īpašu uzmanību pievēršot zvejas un akvakultūras ūdeņu
       kvalitātei. Pārveidojot zivsaimniecības sektora pārstrukturizācijā ietekmētās zonas,
       Kopienai jāspēj nodrošināt ar atbilstošiem saistītiem pasākumiem. Tomēr, būs
       nepieciešams ierobežot zonas, kurām būs tiesības uz šo palīdzību: Fonds nav
       paredzēts tam, lai aptvertu visas Kopienas piekrastes un ezeru teritorijas.
   10. Lai vairāk ņemtu vērā zvejas aktivitāšu īpašās iezīmes, kas saistītas ar
       zivsaimniecības sektora sociālo struktūru un dažādo, ar zveju saistīto, zonu
       strukturālajām un dabiskajām atšķirībām, Eiropas zivsaimniecības fondam jābūt
       spējīgam nodrošināt ar daudz tiešāku palīdzību, kur tā ir nepieciešama saskaņā ar
       piekrastes zonu ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības politiku. Šai palīdzībai pilnībā
       jāatbilst un jāpapildina pārējie Kopienas instrumenti, it īpaši tie fondi, kas paredzēti
       strukturālām izmaiņām un konverģencei .
   11. Ņemot vērā Kopienas situāciju un zonu dažādību, un subsidaritātes principu, fonda
       palīdzība piekrastes zonu attīstībai jāveido kā daļa no integrētas vietējās pieejas, kas
       centrēta uz saistītu teritoriālo stratēģiju, un ir pielāgota vietējai situācijai. Palīdzības
       modelis un īstenošana būs cik vien iespējams decentralizēta, priekšroka tiks dota
       privāto spēlētāju iesaistīšanai uz vietas un augšupejošai pieejai.
   12. Lai piešķirtu Kopienai vērtību, Eiropas zivsaimniecības fondam, līdzīgi kā
       Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentam (ZVFI), ir jāuzņemas
       dubultloma. Pirmkārt, kā finanšu instrumentam, kurš veido neatņemamu kopējās
       zivsaimniecības politikas sastāvdaļu, tam ir jāpavada resursu pārvaldības pasākumi
       un jāpalīdz pielāgot ražošanas sektora un kopējās zivsaimniecības politikas
       uzraudzības instrumentu struktūras. Otrkārt, tam ir jāuztur spēkā attiecības ar
       kohēziju saistībā ar zvejas aktivitātēs iesaistītajiem iedzīvotājiem un zonām.
   13. Kā šeit ierosināts, Eiropas zivsaimniecības fonds būs spējīgs spēlēt lielāku lomu
       zvejā iesaistītās sabiedrības sociālekonomiskā faktora attīstībā un spēkā uzturēšanā,
       kam ekonomiskās alternatīvas paliek ierobežotas, tai pat laikā ievērojot mērķus,
       kurus kopējai zivsaimniecības politikai uzliek Līgums.
   14. Fonds saglabās tādus pašus pamatojumus un principus kā citi struktūrfondi:
       daudzgadīgu programmēšanu un uzraudzību, partnerattiecības, daļēju finansēšanu,
       subsidaritāti un koncentrēšanos uz mazāk labvēlīgiem reģioniem, kā arī tiem
       reģioniem, kurus visvairāk apdraud zivju resursu atjaunošanas pasākumu ietekme.
   15. Katra dalībvalsts sastādīs valsts stratēģijas plānu, nosakot savus īpašos mērķus un
       prioritātes fonda darbībai, vadoties pēc Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām kopējai
LV                                              3                                                   LV
 ---pagebreak---         zivsaimniecības politikai. Šis stratēģiskais plāns, kurš norādīs Fonda intervenci un
        finansiālo ieguldījumu, kā arī citus nepieciešamos resursus, kalpos kā atsauces
        sistēma, lai sastādītu rīcības programmas.
   16.  Lai Fonda darbība būtu efektīvāka, ierosinātā pieeja ir pamatota uz vienkāršotiem
        instrumentiem, ar vienotu regulu un vienotu Fondu attiecībā uz Kopienas palīdzību.
        Arī rīcības programmas koncentrēsies uz ierobežotu prioritāšu skaitu, izlaižot visas
        tehniskās detaļas, kas varētu sarežģīt sekošanu šiem instrumentiem un to īstenošanu.
   17.  Pieci prioritātes stūrakmeņi ir “pasākumi, kas vajadzīgi, lai pielāgotu Kopienas
        zvejas floti,”, “akvakultūra, zivsaimniecības un akvakultūras produkcijas pārstrāde
        un tirdzniecība”, “kolektīvo interešu pasākumi”, “zvejas piekrastes zonu ilgtspējīga
        attīstība” un “tehniskā palīdzība”.
   18.  Fonda īstenošana tiks veikta, izmantojot dalīto pārvaldību, kā noteikts Finanšu
        Regulā, un tā ir pamatota uz proporcionalitātes un subsidaritātes principiem.
        Priekšlikumā ir iekļauti lielākie vienkāršošanas un decentralizācijas komponenti, jo
        īpaši:
        –      Pašreizējais trīspakāpju programmēšanas process tiek aizstāts ar divpakāpju
               pieeju, kur pirmā pakāpe pēc būtības ir stratēģija, bet otrā- darbība. Papildus,
               rīcības programmas vairs neatbalstīs, kā tas bija līdz šim, programmēšanas
               papildinājumi, kuros ir uzskaitīti sīki izstrādāti pasākumi. Šajos papildinājumos
               būs noteiktas tikai palīdzības galvenās prioritātes.
        –      Maksājumu sistēma finansiālajai pārvaldībai ir vienkāršota, un maksājumi
               vairs netiks veikti pasākumu līmenī, bet tikai prioritātes līmenī.
               Kopfinansēšana arī tiks noteikta prioritātes līmenī.
        –      No dalībvalstīm Komisija pieprasīs tikai, lai tās paredz, kas ir vajadzīgs, lai
               garantētu drošu finansiālo pārvaldību, kas dod tai iespēju uzņemties atbildību
               īstenot Kopienas budžetu. Novērtēšanā, pārbaudēs, ziņojumos un komitejas
               piederībā tiek ņemta vērā arī proporcionalitātes koncepcija.
        –      Iespējamības likumi tiks noteikti valsts līmenī, izņemot īsu negatīvo sarakstu.
               Priekšlikums ievieš arī daļējas slēgšanas iespējas.
        –      Secinājumā, reglamentējošie noteikumi ir radikāli vienkāršoti, tā kā šīs regulas
               projekts aizstās vai grozīs pašreizējo Regulu (EK) Nr. 1260/1999, (EK) Nr.
               1263/1999, (EK) Nr. 2792/1999, (EK) Nr. 366/2001 noteikumus.
   19.  Komisijas ierosinātais finansiālais asignējums fondam saskaņā ar finanšu plānu
        laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam1 ir 4 963 miljoni eiro paplašinātajai 27
        dalībvalstu Eiropai, tas ir apmēram atbilstoši tam daudzumam, kas ir piešķirts 15
        dalībvalstu Eiropai laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam (3 700 miljoni eiro).
        Finanšu resursu sadalījumam starp dalībvalstīm Komisija plāno piemērot metodi,
        kura ir pamatota uz tiem mērķu kritērijiem, kuri tika izmantoti Berlīnes Padomē
   1
       Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam. Mūsu kopējās nākotnes veidošana.
       Paplašinātas Savienības politikas izaicinājumi un budžeta līdzekļi no 2007. līdz 2013.gadam.
       KOM(2004) 101 galīgais variants, 10.2.2004.
LV                                                 4                                                LV
 ---pagebreak---        1999. gadā “Konverģences” mērķim, ņemot vērā nepieciešamību vienlīdz taisnīgi
       attiekties pret visiem tiem reģioniem, kurus ietekmēja paplašināšanās “statistiskais
       efekts”. Tos resursus, kuri tika piešķirti reģioniem, kuri nav tiesīgi pretendēt uz
       Konverģences mērķi, Komisija sadalīs starp dalībvalstīm, pamatojoties uz
       sekojošiem mērķu kritērijiem: attiecīgās dalībvalsts zivsaimniecības sektora lielums,
       zvejas intensitātei nepieciešamo pielāgojumu apmērs, zivsaimniecības sektora
       nodarbinātības līmenis un notiekošās rīcības nepārtrauktība.
   20. Eiropas konferencē, kas notika no 27. līdz 29. maijam 2004. gadā Bundoranā,
       Donegala grāfistē, Īrijā, notika konsultācijas ar sabiedrību un ieinteresētajām pusēm
       par nākotnes instrumentiem zivsaimniecības instrumentiem no 2007. līdz
       2013. gadam. Šajā konferencē apmēram 300 dalībniekiem tika dota iespēja izteikt
       savu viedokli. Šie dalībnieki pārstāvēja ne tikai sektoru kopumā un kompetentus
       valsts departamentus, bet arī patērētājus un nevalstiskas organizācijas. Konferences
       secinājumi, pēc vajadzības, ir iekļauti šīs regulas priekšlikumā.
   21. Priekšlikuma ietekmes novērtējums konstatē, ka no Eiropas Zivsaimniecības fonda
       palīdzības tiek gaidīti vairāki rezultāti, it īpaši, pastiprināti centieni sasniegt līdzsvaru
       starp pieejamiem resursiem un zvejas līmeņiem, kompensācijas pakāpi
       sociālekonomiskajām grūtībām, kuras parādījušās sektorā veikto darbību un
       veicamās pārstrukturizācijas rezultātā, ieguldījums jūras vides aizsardzībā un zvejas
       rīku selektivitātes uzlabošanā, kuģu ar klāju drošības, darba apstākļu un veselības un
       produktu kvalitātes uzlabošanā.
LV                                              5                                                    LV
 ---pagebreak---                                                          2004/0169 (CNS)
                                             Priekšlikums
                                          PADOMES REGULA
                                     Eiropas Zivsaimniecības fonds
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu2,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu3,
   ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu4,
   ņemot vērā Reģionālās komitejas atzinumu5,
   tā kā:
   (1)    Kopienas zvejas floti ir jāregulē, it īpaši saskaņā ar lēmumiem, kurus Padomei un
          Komisijai ir jāpieņem, pamatojoties uz Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas
          (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgstpējīgu
          izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku6 II nodaļu.
   (2)    Kopējās zivsaimniecības politikas mērķim ir jābūt vērstam uz to, lai nodrošinātu dzīvo
          ūdens resursu un akvakultūras ilgtspējīgu izmantošanu, piemērojoties ilgtspējīgas
          attīstības apstākļiem, līdzsvarotā veidā ievērojot vides, saimnieciskos un sociālos
          aspektus.
   (3)    Kopējās zivsaimniecības politikas darbības sfēra sevī ietver dzīvo ūdens resursu un
          akvakultūras saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, kā arī zivsaimniecības un
          akvakultūras produktu pārstrādi un tirgdarbību, ciktāl šīs aktivitātes tiek praktizētas
          dalībvalstu teritorijā, Kopienas ūdeņos vai ar Kopienas zvejas kuģiem vai dalībvalstu
          pilsoņiem.
   (4)    Saskaņā ar Līguma 33. panta 2. punktu jāievēro to zvejas aktivitāšu īpašās iezīmes, kas
          saistītas ar zivsaimniecības sektora sociālo struktūru un dažādo, ar zveju saistīto, zonu
          strukturālajām un dabiskajām atšķirībām.
   2
          OV C […], […], lpp. […].
   3
          OV C […], […], lpp. […].
   4
          OV C […], […], lpp. […].
   5
          OV C […], […], lpp. […].
   6
          OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
LV                                                 6                                                LV
 ---pagebreak---    (5)  Ilgtspējīga attīstība kā kopējās zivsaimniecības politikas sastāvdaļa kopš 1993. gada ir
        integrēta noteikumos, kas reglamentē struktūrfondus. Tās īstenošana ir jāveic ar
        Eiropas Zivsaimniecības fonda palīdzību, vadoties pēc un piemērojoties ilgtspējīgas
        attīstības apstākļiem.
   (6)  Ņemot vērā strukturālās problēmas, ar kurām jāsastopas, attīstot zivsaimniecības
        sektoru un dalībvalstīm pieejamo finanšu resursu ierobežojumus paplašinātā
        Savienībā, dalībvalstis nespēj adekvāti izpildīt kopējās zivsaimniecības politikas
        ilgtspējīgas attīstības mērķi. To var labāk sasniegt Kopienas līmenī, nodrošinot ar
        daudzpusīgu finansēšanu, kas koncentrēta uz svarīgajām prioritātēm Kopienas līmenī.
        Saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas minēts Līguma 4. pantā, Kopiena var ieviest
        pasākumus.
   (7)  Kopējā zivsaimniecības politikā ir jāiekļauj Kopienas prioritātes ilgtspējīgai attīstībai,
        kā noteikts Eiropadomēs Lisabonā un Gēteborgā.
   (8)  Programmēšanai jānodrošina fonda sadarbība ar citiem fondiem, kuri paredzēti
        ilgtspējīgai attīstībai un ar struktūrfondiem un EIB; šai sadarbībai jāaptver ar dotāciju
        un aizdevumu savienojamība.
   (9)  Fonda aktivitātei un tām darbībām, kuras tas palīdz finansēt, jābūt savienojamām ar
        citām Kopienas politikām un jāatbilst visiem Kopienas tiesību aktiem.
   (10) Kopienas rīcībai jāpapildina tās darbības, ko veic dalībvalstis, vai jācenšas tās atbalstīt,
        kā arī, lai nodrošinātu ievērojamu pievienoto vērtību, ir jāstiprina partnerattiecības.
        Tas attiecas uz reģionālajām un vietējām varas iestādēm, citām kompetentām
        iestādēm, kā arī tām iestādēm, kuras ir atbildīgas par apkārtējo vidi un sieviešu un
        vīriešu vienlīdzības veicināšanu, uz saimnieciskajiem un sociālajiem partneriem un
        citām kompetentām institūcijām. Attiecīgajiem partneriem jābūt iesaistītiem palīdzības
        sagatavošanā, uzraudzībā un novērtēšanā.
   (11) Kopiena drīkst veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kurš noteikts
        Līguma 5. pantā un saskaņā ar proporcionalitātes principu, kurš noteikts tajā pašā
        pantā. Šī regula dara tikai to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu to mērķi.
   (12) Lai vienkāršotu fondu īstenošanu un izskaidrotu dalībvalstu un Komisijas pienākumus,
        starp resursiem, kurus pielieto Komisija un dalībvalstis, var būt diferencēšana.
   (13) Lai nodrošinātu atbilstību drošas finanšu pārvaldības principiem, dalībvalstīm ir
        jāsadarbojas ar Komisiju saskaņā ar Līguma 274. pantu. Lai to panāktu, šī regula
        konkretizē nosacījumus, kas ļauj Komisijai veikt savus pienākumus Eiropas Kopienu
        vispārējā budžeta izpildei.
   (14) Ja fonda aktivitātēm jābūt efektīvām un caurskatāmām, dalībvalstu un Kopienas
        pienākumiem jābūt precīzi formulētiem. Šie pienākumi jānosaka katram
        programmēšanas, uzraudzības, novērtēšanas un pārbaudīšanas posmam. Saskaņā ar
        subsidiaritātes principu un neierobežojot Komisijas likumīgās pilnvaras, palīdzības
        īstenošanai un pārbaudīšanai jābūt galvenokārt dalībvalstu pienākumam.
   (15) Līguma 2. un 3. pants garantē nevienlīdzības novēršanu un veicina sieviešu un vīriešu
        vienlīdzību.
LV                                                7                                                  LV
 ---pagebreak---    (16) Komisijai jāveido pieejamo saistību asignējumu norādošs sadalījums, lietojot
        objektīvu un caurskatāmu metodi, īpaši koncentrējoties uz tiem reģioniem, kurus
        aptver Konverģences mērķis.
   (17) Saskaņā ar fondu pieejamie asignējumi jāindeksē, pamatojoties uz vienotu likmi
        programmēšanai, un šai indeksācijai jābūt, pēc vajadzības, pakļautai tehniskai
        pielāgošanai ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī.
   (18) Llai stiprinātu sviras efektu Kopienas resursiem, pēc iespējas vairāk atbalstot privātos
        finansēšanas avotus un vairāk ievērojot darbību rentabilitāti, no fonda pieejamās
        palīdzības formām jābūt dažādām un, lai veicinātu Kopienas interesi, palīdzības
        likmēm jābūt diferencētām, iedrošinot lietot plaša diapazona finanšu resursus un,
        ierobežojot fondu iemaksas, sekmējot atbilstošas palīdzības formas pielietošanu.
   (19) Lai pastiprinātu kopējās zivsaimniecības politikas stratēģiskā satura saskaņu ar
        Kopienas zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējīgas attīstības prioritātēm, Padomei,
        darbojoties uz Komisijas priekšlikuma pamata, ir jāpieņem stratēģiskās
        pamatnostādnes, nosakot prioritātes palīdzībai saskaņā ar Kopējo zivsaimniecības
        politiku.
   (20) Lai pilnveidotu programmēšanas procedūras, Komisijas pienākumiem jābūt skaidri
        nošķirtiem no dalībvalstu pienākumiem. Tādejādi, darbojoties uz dalībvalstu
        priekšlikuma pamata, ir jāizstrādā noteikums, ka Komisijai jāpieņem stratēģiju un
        attīstības prioritātes, kas reglamentēs programmēšanu un arī Kopienas budžeta
        iemaksu apmērus, un ar tiem saistītos īstenošanas pasākumus, savukārt dalībvalstīm
        jālemj par to piemērošanu.
   (21) Vajadzību pēc vienkāršošanas un decentralizācijas, programmēšanas un finanšu
        pārvaldības jāīsteno tikai prioritāšu līmenī, bet programmas papildinājumi un
        Kopienas atbalsta sistēmas ir jāpārtrauc.
   (22) Programmēšanas sistēma ir jāvienkāršo, piemērojot vienotu septiņu gadu
        programmēšanas periodu. Lai to panāktu, palīdzības formas un palīdzību shēmu skaits
        ir jāierobežo, un, parasti, tām jābūt kā vienai rīcības programmai uz dalībvalsti.
   (23) Lai noteiktu zonas, kuras ir tiesīgas pretendēt uz palīdzību, ir jānosaka kritēriji. Lai to
        panāktu, prioritātes reģionu un zonu noteikšanai Kopienas līmenī ir jāpamatojas uz
        reģionu klasifikācijas kopējo sistēmu, ko noteikusi Eiropas Parlamenta un Padomes
        2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo
        vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi 7.
   (24) Vajadzība Kopējo zivsaimniecības politiku nodrošināt ar pavadošiem pasākumiem, it
        īpaši, samazināt tās sociālekonomisko ietekmi, īstenojot piekrastes zonu attīstības
        politiku,
   (25) Ņemot vērā Kopienas situāciju un zonu dažādību un subsidiaritātes principu,
        piekrastes zonu attīstības politikai jābūt integrētas pieejas, kas centrēta uz atbilstošu
        teritoriālo stratēģiju un piemērota vietējiem apstākļiem, daļai. Šai politikai jābūt pēc
        iespējas decentralizētai, priekšroka jādod vietējiem spēlētājiem, jāpamatojas uz
   7
        OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp.
LV                                                8                                                 LV
 ---pagebreak---         augšupejošu pieeju, jāpieļauj iespēja apsvērt maza mēroga darbības un jānodrošina
        liela privātā sektora spēlētāju dalība.
   (26) Neapšaubāma prioritāte ir daudzgadīgi atkopšanas plāni, kas jāpieņem Padomei, un
        tiem jābūt kopā ar fonda izstrādātiem pavadošiem zvejas intensitātes pielāgošanas
        plāniem.
   (27) Zivsaimniecības nolīguma starp Kopienu un trešo valsti neatjaunošana vai ievērojams
        zvejas iespēju samazinājums saskaņā ar starptautisku nolīgumu, arī liek uzsākt
        daudzgadīgus zvejas intensitātes pārvaldības plānus, kuru mērķis ir pielāgot floti
        jaunajai situācijai.
   (28) Ir jānosaka noteikumi zvejas intensitātes pielāgošanai saistībā ar dalībvalstu vai
        Komisijas pieņemtajiem ārkārtas pasākumiem, kā paredzēts ar Regulas (EK)
        Nr. 2371/2002 attiecīgi 7. un 8. pantu.
   (29) Lai Kopienas floti pielāgotu pieejamajiem un izmantojamajiem resursiem, tā ir
        jāsamazina.
   (30) Lai īstenotu zvejas flotes           pārstrukturizāciju, būs   nepieciešami    pavadoši
        sociālekonomiski pasākumi.
   (31) Aktivitāšu pagaidu pārtraukšanas vai tehnisko ierobežojumu piemērošanas konkrētam
        aprīkojumam uz kuģiem ar klāju vai konkrētām zvejas metodēm gadījumā, par
        pabalstu un finansiālu kompensāciju piešķiršanu zvejniekiem un kuģu īpašniekiem ir
        jānosaka sīki izstrādāti noteikumi.
   (32) Zivsaimniecības sektoram ir ārkārtīgi svarīgi, lai tiktu sasniegts ūdeņu resursu un to
        izmantošanas ilgtspējīgs līdzsvars, tai pat laikā pienācīgi ņemot vērā vides ietekmi.
        Tādejādi ir jānosaka attiecīgi pasākumi, kas aizsargā ne tikai pārtikas ķēdi, bet arī
        akvakultūru un pārstrādes rūpniecību.
   (33) Ir jānosaka sīki izstrādāti noteikumi par atbalsta piešķiršanu akvakultūrai,
        zivsaimniecības un akvakultūras produktu pārstrādei un tirdzniecībai, tai pat laikā
        nodrošinot, ka šie sektori saglabā saimniecisko dzīvotspēju; šim nolūkam vajag noteikt
        ierobežotu palīdzības prioritātes mērķu skaitu un koncentrēties uz strukturālo atbalstu
        mikro un mazajiem uzņēmumiem.
   (34) Fonda pasākumos jāiekļauj arī nepieciešamā kolektīvā darbība.
   (35) Lai veicinātu novatorisku pieeju un prakses pielietošanu, lai īstenošana būtu vienkārša
        un caurskatāma, fondam jānodrošina atbalsts novērtējumiem, izpētei, izmeginājuma
        projektiem un pieredzes apmaiņai tehniskās palīdzības veidā.
   (36) Šādai decentralizētai fonda darbību īstenošanai, ko veic dalībvalstis, vajadzētu
        nodrošināt ar pietiekošām garantijām attiecībā uz īstenošanas detaļām un kvalitāti,
        darbību rezultātiem un to novērtējumiem un drošu finansiālo pārvaldību un tās
        uzraudzību.
   (37) Struktūrfondu darbību efektivitāte un ietekme ir atkarīga arī no uzlabota un rūpīgāka
        novērtējuma. Šajā sakarībā ir jānosaka dalībvalstu un Komisijas pienākumi, kā arī
        pasākumi, kas nodrošinātu novērtējuma ticamību.
LV                                               9                                              LV
 ---pagebreak---    (38) Lai sagatavotu, pārskatītu un novērtētu palīdzības ietekmi un iekļautu novērtēšanas
        procesu palīdzības sekojumā, ir atbilstoši to novērtēt; lai to panāktu, ir jānosaka katra
        novērtējuma posma mērķis un saturs.
   (39) Labu darba partnerattiecību un Kopienas palīdzības atbilstīgas sekmēšana interesēs ir,
        lai par to tiktu sniegta visplašākā iespējamā informācija un atklātība. Par šo aspektu un
        par Komisijas informētību par pieņemtajiem pasākumiem ir atbildīgas iestādes, kuras
        atbild par palīdzības pārvaldīšanu.
   (40) Lai garantētu efektīvu un pareizu īstenošanu, ir jānosaka dalībvalstu saistības attiecībā
        uz pārvaldības un uzraudzības sistēmām, izdevumu sertificēšanu un Kopienas tiesību
        neprecizitāšu un pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un labošanu.
   (41) Katrai palīdzības paketei ir jāieceļ rīkotāj iestāde, sertificēšanas iestāde un revīzijas
        iestāde, kā arī jānorāda to pienākumi. Attiecīgajiem pienākumiem galvenokārt
        jāattiecas uz drošu finansiālo īstenošanu, novērtēšanas organizēšanu, to izdevumu
        sertificēšanu, kurus faktiski radījuši saņēmēji, pārbaudi un atbilstību saistībām
        attiecībā uz atklātību un saskaņā ar Kopienas tiesībām. Lai uzraudzītu palīdzību, ir
        jāpieņem noteikums par regulārām Komisijas un attiecīgo valsts iestāžu kopējām
        sanāksmēm.
   (42) Ir jāparedz, ka rīcības komiteja ir dalībvalsts iecelta institūcija, kas uzrauga palīdzību,
        pārbauda, kā to pārvalda rīkotāj iestāde un nodrošina atbilstību palīdzības vadlīnijām,
        īstenošanas noteikumiem un pārskatu novērtējumiem.
   (43) Uzraudzībai ir nepieciešami īstenošanas rādītāji un gada pārskati, tādejādi tiem jābūt
        noteiktiem tā, lai precīzi atspoguļotu palīdzības shēmu progresu un programmēšanas
        kvalitāti.
   (44) Neierobežojot Komisijas esošās pilnvaras attiecībā uz finanšu kontroli, ir jāpastiprina
        dalībvalstu un Komisijas sadarbība šajā jomā.
   (45) Ir jāvienkāršo noteikumi un procedūras, kas reglamentē saistības un maksājumus, tā,
        lai budžeta saistības tiktu izpildītas reizi gadā saskaņā ar daudzgadīgo finanšu
        perspektīvu un palīdzības finansēšanas plānu, bet maksājumi tiktu veikti avansa formā
        ar tai sekojošu faktiski radušos izdevumu atmaksāšanu. Saskaņā ar izveidojušos tiesu
        praksi jebkuri procenti, kas iegūti no avansa maksājuma ir jāuzskata par attiecīgās
        dalībvalsts resursiem, un, lai stiprinātu fondu ietekmi, tie ir jāpiešķir tam pašam
        nolūkam, kādam tika piešķirts avansa maksājums.
   (46) Droša finanšu pārvaldība ir jānodrošina, paredzot, ka izdevumiem ir jābūt pienācīgi
        attaisnotiem un sertificētiem, kā arī nodrošinot maksājumu atbilstību svarīgiem
        pienākumiem, tādiem kā programmēšanas uzraudzība, finanšu kontrole un Kopienas
        tiesību piemērošana.
   (47) Lai nodrošinātu drošu Kopienas resursu pārvaldību, ir jāuzlabo izdevumu
        prognozēšana un īstenošana. Lai to panāktu, dalībvalstīm regulāri jāsūta Komisijai
        savas prognozes par Kopienas resursu izmantošanu, un jebkurš finanšu īstenošanas
        aizkavējums rada avansa atmaksājumu un automātisku līdzekļu atsaukšanu.
LV                                               10                                                 LV
 ---pagebreak---    (48) Viens no veidiem, kā nodrošināt, lai struktūrfondu darbības būtu efektīvas, ir operatīva
        uzraudzība. Uzraudzība ir jāuzlabo un saistītajiem pienākumiem ir jābūt precīzāk
        noteiktiem. It īpaši jānošķir pārvaldības funkcijas no uzraudzības funkcijām.
   (49) Lai nodrošinātu fonda daļēji finansēto pasākumu efektivitāti, divu gadu laikā ir
        jāpiešķir avanss 7% apmērā, pēc pieejamības.
   (50) Drošas finanšu pārvaldības un efektivitātes nolūkos ir jāpiemēro atsaukšanas
        noteikums (N+2).
   (51) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko
        nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību8, pasākumi, kas
        vajadzīgi, lai īstenotu šo regulu ir jāpieņem vai nu ar padomdevēja procedūru saskaņā
        ar šī lēmuma 3. pantu, vai, pārvaldības pasākumu gadījumā, saskaņā ar 4. pantā
        izklāstīto pārvaldības procedūru.
   (52) Ir jānosaka sīki izstrādāti pārejas noteikumi, lai varētu sagatavot jaunu
        programmēšanu, tiklīdz šī regula stājas spēkā un nodrošināt, ka plānu un palīdzības
        shēmu izstrādāšanas saskaņā ar jauno sistēmu laikā palīdzība dalībvalstīm netiek
        pārtraukta.
   (53) Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/1999 un 1999. gada 17.
        decembra Regula (EK) Nr. 2792/1999, kas nosaka sīki izstrādātus Kopienas
        noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē un
        akvakultūras nozarē un to produktu pārstrādei un tirdzniecībai, kā arī citus
        noteikumus, ir jāatceļ. Tomēr, lai panāktu, ka palīdzība, darbība un projekti, kas
        apstiprināti līdz 2006. gada 31. decembrim, tiek pienācīgi izpildīti, ir jāpiemēro
        atceltie noteikumi.
   8
        OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
LV                                               11                                              LV
 ---pagebreak---    IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                            I SADAĻA
                    PALĪDZĪBAS MĒRĶI UN VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI
                                           I NODAĻA
                                Darbības sfēra un definīcijas
                                               1. pants
                                           Darbības joma
   Ar šo regulu izveido Eiropas Zivsaimniecības fondu (turpmāk tekstā “Fonds”) un nosaka
   Kopienas palīdzības sistēmu ilgtspējīgai zivsaimniecības sektora un piekrastes zvejas zonu
   attīstībai.
                                               2. pants
                                      Ģeogrāfiskā darbības joma
   1.         Šīs regulas pasākumus piemēro visā Eiropas Savienības teritorijā.
   2.         Atkāpjoties no 1 punkta par palīdzību saskaņā ar IV sadaļas IV nodaļu attiecībā uz
              piekrastes zvejas zonu ilgtspējīgu attīstību, dalībvalstis izvēlas zonas, kurām ir
              tiesības pretendēt uz palīdzību, pamatojoties uz 42. panta 3. un 4. punktā
              noteiktajiem kritērijiem.
                                               3. pants
                                              Definīcijas
   Šajā regulā:
            (a)     “zivsaimniecības nozare” apzīmē saimniecības nozari, arī visas
                    zivsaimniecības produkcijas ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības darbības;
            (b)     “zvejnieks” apzīmē jebkuru personu, kura ir nodarbināta, pēc dalībvalsts
                    atzinuma kā pamatdarbā, uz ekspluatācijā esoša zvejas kuģa klāja;
            (c)     “zivsaimniecības nozarē nodarbināta persona” apzīmē jebkuru personu, kura ir
                    nodarbināta kā pamatdarbā zivsaimniecības nozarē, kā noteikts 1. pantā;
LV                                                12                                             LV
 ---pagebreak---       (d)    “zvejas kuģis” apzīmē zvejas kuģi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta
             nozīmē;
      (e)    “akvakultūra” apzīmē ūdens organismu audzēšanu vai kultivēšanu, pielietojot
             tehnoloģiju, kas paredzēta attiecīgo organismu, kurus apkārtējā vide dabiski
             nejaudā saražot, ražošanas paaugstināšanai; visā audzēšanas vai kultūras
             stadijā, kā arī līdz un iekļaujot ražas savākšanu, šie organismi paliek fiziskas
             vai juridiskas personas īpašums;
      (f)    “mikro un mazi uzņēmumi” apzīmē mikro un mazus uzņēmumus, kā Komisijas
             2003. gada 6. maija atzinumā 2003/361/EK definēti mikro, mazi un vidēji
             uzņēmumi9 ;
      (g)    “rīcības programma” (OP) apzīmē vienotu dokumentu, kuru ir sastādījusi
             dalībvalsts un apstiprinājusi Komisija, kurā aprakstīts saskaņots prioritāšu
             kopums;
      (h)    “programmēšana” apzīmē daudzgadīgu organizēšanas, lēmumu pieņemšanas
             un finansēšanas procesu dažādos paredzētajos īstenošanas posmos, kopēju
             Kopienas un dalībvalstu darbību, lai sasniegtu Fonda prioritāšu mērķus;
      (i)    “prioritātes stūrakmens” apzīmē vienu no rīcības programmas stratēģijas
             prioritātēm, kurā ietverta grupa pasākumu, kas saistīti ar un noteikti Kopienas
             stratēģiskajās vadlīnijās;
      (j)    “pasākums” apzīmē prioritātes stūrakmeņu īstenošanai paredzēto darbību
             kopumu;
      (k)    “darbība” apzīmē viena vai vairāku saņēmēju īstenotu projektu;
      (l)    “saņēmējs” apzīmē sabiedrisku vai privātu uzņēmumu, institūciju vai firmu,
             kura ir atbildīga par darbību uzsākšanu un/vai īstenošanu. Atbalsta shēmu
             nozīmē saskaņā ar Līguma 87. pantu saņēmēji ir sabiedriskas vai privātas
             firmas, kas izpilda individuālas darbības un saņem valsts atbalstu;
      (m)    “valsts izdevumi” apzīmē jebkurus valsts izdevumus, kas radušies valsts
             iestādēm, teritoriālajām iestādēm vai no Eiropas Kopienu vispārējā budžeta,
             vai jebkurus līdzīgus izdevumus, arī to institūciju izdevumus, kuras reglamentē
             valsts likums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18/EK
             nozīmē10;
      (n)    “Konverģences mērķis” apzīmē mērķi, kas noteikts Padomes (EK) regulas nr.
             …./2004 3. panta 2. punktā, kas nosaka struktūrfondu un kohēzijas fondu
             vispārējos noteikumus11.
   9
      OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.
   10
      OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.
   11
      OV L […], […], lpp. […].
LV                                           13                                               LV
 ---pagebreak---                                            II NODAĻA
                                         Mērķi un uzdevumi
                                                4. pants
                                                 Mērķi
   Fonda palīdzības mērķis ir:
          (a)     atbalstīt kopējo zivsaimniecības politiku, lai nodrošinātu dzīvo ūdens resursu
                  izmantošanu tādā veidā, lai radītu nepieciešamos nosacījumus saimnieciskajai,
                  vides un sociālajai ilgtspējībai;
          (b)     veicināt ilgtspējīgu Kopienas flotes jaudas un resursu līdzsvaru;
          (c)     stiprināt darbojošos struktūru konkurētspēju un ekonomiski dzīvotspējīgu
                  zivsaimniecības sektora uzņēmumu attīstību;
          (d)     sekmēt vides un dabas resursu aizsardzību;
          (e)     atbalstīt dzīves kvalitātes ilgtspējīgu attīstību un uzlabošanu tajās jūras, ezeru
                  un piekrastes zonās, kuras ietekmē zvejas un akvakultūras aktivitātes;
          (f)     veicināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību zivsaimniecības sektora un piekrastes
                  zvejas zonu attīstībā.
                                                5. pants
                                               Uzdevumi
   Eiropas Zivsaimniecības fonds (turpmāk tekstā Fonds vai EZF) nodrošina atbalstu
   zivsaimniecības sektoram. Pasākumi, kas īstenoti saskaņā ar šo Regulu, sekmē vispārējo
   mērķu, kas noteikti Līguma 33. pantā un mērķu, kas noteikti kā daļa no kopējās
   zivsaimniecības politikas (KZP), sasniegšanu. Šie pasākumi pavada un papildina, pēc
   vajadzības, citus Kopienas instrumentus un politikas.
LV                                                  14                                               LV
 ---pagebreak---                                     III NODAĻA
                                    Palīdzības principi
                                           6. pants
                           Papildināšana, saskaņa un atbilstība
   1. Fonds nodrošina palīdzību, kura papildina valsts, reģionālos un vietējos pasākumus,
      integrējot tos Kopienas prioritātēs.
   2. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka Fonda palīdzība atbilst Kopienas aktivitātēm,
      politikai un prioritātēm.
   3. Dalībvalstis nodrošina, ka Fonda finansētās darbības atbilst Līguma noteikumiem,
      tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līgumu un Kopienas politikai un rīcībai, jo
      īpaši saistībā ar konkurences noteikumiem, valsts pasūtījumu piešķiršanu un vides
      aizsargāšanu un uzlabošanu.
   4. Fonda finansētas       darbības   tieši   vai netieši  neveicina zvejas  intensitātes
      paaugstināšanos.
   5. Tiek piemēroti Regulas (EK) Nr. 2371/2002 16. panta noteikumi.
                                           7. pants
                                      Valsts atbalsti
   1. Neierobežojot 2 punktu, zivsaimniecības sektora uzņēmumu atbalstam, kuru piešķir
      dalībvalstis, piemērojas Līguma 87., 88. un 89. pants.
   2. Līguma 87., 88. un 89. pants nepiemērojas obligātajām budžeta iemaksām, kuras
      dalībvalstis veic par pasākumiem, kurus daļēji finansē Kopiena, un kuras ir
      paredzētas kā daļa no rīcības programmas kā minēts III sadaļas 1 nodaļā.
   3. Ar pasākumiem, kuros ir iesaistīts valsts finansējums, ko neaptver šīs regulas
      noteikumi un kas attiecas uz obligātajām budžeta iemaksām, kā paredzēts 2 punktā,
      rīkojas kā ar pilnu paketi, pamatojoties uz 1 punktu.
                                           8. pants
                                     Partnerattiecības
   1. Komisija lemj par Fonda palīdzību ciešas Komisijas un dalībvalstu sadarbības
      (turpmāk tekstā “partnerattiecības”) ietvaros. Dalībvalsts saskaņā ar pašreizējiem
LV                                            15                                            LV
 ---pagebreak---         valsts noteikumiem un praksi organizē partnerattiecības ar iestādēm un institūcijām,
        kuras tā ieceļ, galvenokārt:
      (a)      kompetentām reģionālajām, vietējām un citām valsts iestādēm;
      (b)      saimnieciskajiem un sociālajiem partneriem;
      (c)      jebkuru citu attiecīgu institūciju, kas pārstāv pilsoņu sabiedrību, vides
               partnerus, nevalstiskas organizācijas un institūcijas, kas ir atbildīgas par
               sieviešu un vīriešu vienlīdzības veicināšanu.
   2.   Dalībvalsts ieceļ vispārstāvnieciskākos partnerus valsts, reģionālajā un vietējā līmenī
        un saimnieciskajā, sociālajā un citās sfērās (turpmāk tekstā “partneri”). Dalībvalsts
        veic plašu un efektīvu attiecīgo institūciju iesaistīšanu saskaņā ar valsts noteikumiem
        un praksi, ņemot vērā vajadzību veicināt sieviešu un vīriešu vienlīdzību un vides
        aizsardzības integrēšanas un uzlabošanas prasību ilgtspējīgu attīstību.
   3.   Partnerattiecības tiek īstenotas pilnā atbilstībā ar attiecīgo oficiālo, likumīgo un
        finansiālo jurisdikciju katrai partneru kategorijai.
   4.   Partnerattiecības aptver valsts stratēģiskā plāna, kas minēts 15. pantā, sagatavošanu
        un uzraudzību, kā arī rīcības programmu sagatavošanu, īstenošanu un uzraudzību.
        Dažādos programmēšanas posmos, katram posmam atvēlētajā laikā, dalībvalstis
        iesaista katru no attiecīgajiem partneriem.
                                            9. pants
                              Subsidiaritāte un proporcionalitāte
   1.   Rīcības programmu īstenošana ir dalībvalstu atbildība. Šī atbildība tiek īstenota
        saskaņā ar pārvaldības un kontroles prasībām, kas noteiktas šajā regulā, attiecīgajā
        teritoriālajā līmenī.
   2.   Komisijas un dalībvalstu izmantotie līdzekļi var atšķirties atbilstoši Kopienas
        iemaksu apmēram. Šādas variācijas īpaši piemērojas līdzekļiem, ko izmanto
        novērtēšanā, pārbaudēs un Komisijas līdzdalībai uzraudzības komitejās, kā paredzēts
        61. pantā, un gada pārskatiem par rīcības programmām.
                                            10. pants
                                       Dalīta pārvaldība
   1.   Kopienas budžets kas piešķirts Fondam, tiek īstenots dalītas dalībvalstu un Kopienas
        pārvaldības ietvaros saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1605/2002 53. pantu.
        Budžetu, kas paredzēts tehniskajai palīdzībai un minēts 45. panta 1. punktā, īsteno
        Komisija tiešās pārvaldības ietvaros. Dalībvalstis un Komisijas nodrošina atbilstību
        ar drošas finanšu pārvaldības principiem saskaņā ar Līguma 274. pantu.
LV                                             16                                               LV
 ---pagebreak---    2.       Komisija īsteno savu atbildību par Eiropas vispārējā budžeta īstenošanu šādos
            veidos:
          (a)      Komisija pārbauda pārvaldības un kontroles sistēmu esamību un pareizu
                   funkcionēšanu dalībvalstīs saskaņā ar VII sadaļas I nodaļu.
          (b)      Komisija pārtrauc, nepiešķir vai aiztur visus maksājumus vai daļu no tiem
                   saskaņā ar 84., 85., un 86. pantu, ja valsts pārvaldība un kontroles sistēmas cieš
                   neveiksmi, un piemēro jebkuru citu nepieciešamo finanšu korekciju saskaņā ar
                   97. un 98. pantā aprakstīto procedūru.
          (c)      Komisija pārbauda priekšfinansējuma atmaksāšanu un automātiski atsauc
                   budžeta saistības saskaņā ar 78. panta 2. punktu un 87. un 91. pantu.
   3.       Šo pasākumu piemērošana dod iespēju Komisijai pārliecināties, ka dalībvalstis
            izlieto Fondus likumīgā un pareizā veidā un saskaņā ar drošas finanšu pārvaldības
            principu Padomes Regulas (EK) Nr. 1605/2002 27. un 28. panta nozīmē.
   4.       Fonda palīdzībai piemērojas Regulas (EK) Nr. 1605/2002 otrās daļas II sadaļas
            noteikumi.
                                                11. pants
                                    Sieviešu un vīriešu vienlīdzība
   Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka sieviešu un vīriešu vienlīdzība un dzimuma
   perspektīvas integrācija tiek veicināta dažādos Fonda īstenošanas posmos, arī veidošanas,
   īstenošanas uzraudzības un novērtēšanas posmos.
   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veicinātas tās darbības, kas pastiprina sievietes lomu
   zivsaimniecības sektorā.
                                           IV NODAĻA
                                            Finanšu shēma
                                                12. pants
                                       Resursi un koncentrācija
   1.       Fonda saistībām pieejamie resursi laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam ir EUR
            4 963 miljoni pēc 2004. gada cenām saskaņā ar gada sadalījumu, kas parādīts
            I pielikumā.
   2.       Iepriekšējā punktā minēto resursu 0,8 % tiek piešķirti Komisijas tehniskajai
            palīdzībai, kā noteikts 45. pantā.
LV                                                 17                                                 LV
 ---pagebreak---    3.      Programmēšanas nolūkos un sekojošas iekļaušanas Eiropas Kopienu vispārējā
           budžetā, 1 punktā minētā summa tiek indeksēta no [….] par [….] gadā.
   4.      Budžeta resursu, kas paredzēti 1 punktā un nav piešķirti saskaņā ar iepriekšminēto 2
           punktu, sadalījums ir tāds, lai lielāka to koncentrācija būtu reģioniem, uz kuriem
           attiecas Konverģences mērķis.
   5.      Komisija nodrošina, ka kopējie gada asignējumi no Fonda jebkurai dalībvalstij,
           ievērojot šo regulu, un no ERAF un ESF, ievērojot Regulu (EK) Nr. (….), ietverot
           ERAF iemaksas, finansējot Eiropas kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumenta,
           ievērojot Regulu (EK) Nr. (….), un Pirmsiestāšanās instrumentu, ievērojot Regulu
           (EK) Nr. (….) pārobežu sfēru, un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai
           (ELFLA), ievērojot Regulu (EK) Nr. (…), kas radies no ELVGF virzības nodaļas
           iemaksām Konverģences mērķiem, nepārsniedz 4% no šīs dalībvalsts IKP, kā
           aprēķināts starpinstitucionālo nolīgumu pieņemšanas laikā.
           Citu finanšu instrumentu regulās ir ietverti līdzīgi noteikumi.
                                              13. pants
                                        Finanšu sadalījums
   Komisija veido norādošus sadalījumus dalībvalstīm par saistību asignējumiem, kas pieejami
   programmēšanas periodam no 2007. līdz 2013. gadam, tai pat laikā atdalot to daļu, kas
   jāiemaksā Konverģences mērķim, izmantojot sekojošus mērķu kritērijus: dalībvalsts
   zivsaimniecības sektora lielums, zvejas intensitātei nepieciešamais pielāgošanas līmenis,
   zivsaimniecības sektora nodarbinātības līmenis un pieejamo pasākumu nepārtrauktība.
                                           II SADAĻA
                          STRATĒĢIJAS PAMATNOSTĀDNES
                                          I NODAĻA
                             STRATĒĢIJAS PAMATNOSTĀDNES
                                              14. pants
                              Kopienas stratēģijas pamatnostādnes
   1.      Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes kopējās zivsaimniecības politikas attīstībai
           izveido Fonda sagatavošanas un īstenošanas sistēmu. Šīs pamatnostādnes nodrošina
           ar atsauces sistēmu Fonda iemaksām, kas vajadzīgas, lai īstenotu Valsts stratēģisko
           plānu, kas minēts 15. pantā.
LV                                               18                                             LV
 ---pagebreak---    2.   Padome Kopienas līmenī pieņem stratēģiskās pamatnostādnes zivsaimniecības un
        akvakultūras sektora un Kopienas piekrastes zvejas zonu ilgtspējīgai attīstībai laika
        periodam no 2007. līdz 2013. gadam.
        Šīs pamatnostādnes nosaka palīdzības prioritātes atbilstoši to stūrakmeņiem, kā
        noteikts šīs regulas IV sadaļā.
   3.   Kopienas stratēģiskās pamatnostādnes tiek pieņemtas saskaņā ar procedūru, kas
        izklāstīta Līguma 37. pantā vēlākais trīs mēnešus pēc šīs regulas spēkā stāšanās.
   4.   Pamatnostādnes tiek pakļautas, pēc vajadzības, termiņa vidusposma pārskatam,
        pamatojoties uz stratēģisko novērtējumu saskaņā ar 48. panta 4. punktu.
                                       II NODAĻA
                              Valsts stratēģiskais plāns
                                            15. pants
                                  Valsts stratēģiskais plāns
   1.   Trīs mēnešus pēc stratēģisko vadlīniju pieņemšanas un pirms rīcības programmas
        iesniegšanas, katra dalībvalsts pieņem valsts stratēģisko plānu, kas aptver
        zivsaimniecības sektoru.
   2.   Valsts stratēģiskais plāns, pēc konsultācijām ar partneriem, tiek iesniegts Komisijai,
        ņemot vērā novērtējumā iegūto informāciju, kā paredzēts 47. pantā.
   3.   Valsts stratēģiskais plāns tiek pakļauts dalībvalstu un Komisijas dialogam.
   4.   Valsts stratēģiskais plāns aptver visus kopējās zivsaimniecības politikas aspektus un
        nosaka prioritātes, mērķus un beigu termiņus tā īstenošanai, it īpaši attiecībā uz:
      (a)     zvejas intensitātes un jaudas samazināšana un resursu un beigu termiņu
              noteikšana to mērķu sasniegšanai, kuri tendēti uz attiecīgo zivsaimniecību un
              floti;
      (b)     akvakultūras sektora, pārstrādes un tirdzniecības rūpniecības attīstība;
      (c)     īstenošanas stratēģija, lai nodrošinātu atbilstību zvejas aktivitāšu pārbaudes un
              kontroles prasībām un KZP datu un informācijas savākšanas prasībām;
      (d)     zivsaimniecības produktu piedāvājuma stratēģija un zvejas aktivitāšu attīstība
              ārpus Kopienas ūdeņiem;
      (e)     piekrastes zonu attīstības stratēģija un šo zonu noteikšanas kritēriji.
LV                                             19                                               LV
 ---pagebreak---                                             16. pants
                               Valsts stratēģiskā plāna saturs
   1.   Valsts stratēģiskais plāns satur kopēju aprakstu par:
      (a)     zivsaimniecības sektora stāvokli kopumā;
      (b)     vides ietekmes novērtējumu;
      (c)     valsts finanšu resursu, kas pieejami, lai īstenotu KZP, norādošu sadalījumu
              katrai palīdzības valsts prioritātei, norādot, pēc vajadzības, to daļu, kuru daļēji
              finansē Fonds, un to daļu, kuru finansē valsts sabiedriskie fondi.
                                      III NODAĻA
                                   Stratēģiskā pārraudzība
                                            17. pants
                      Komisijas un dalībvalstu stratēģiskais ziņojums
   1.   Dalībvalstis līdz 2011. gada 30. aprīlim iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts
        stratēģiskā plāna īstenošanu, apkopojot galvenos notikumus, tendences un
        problēmas, arī to, kas attiecas uz stratēģisko vadlīniju īstenošanu.
   2.   Līdz 2011. gada 31. oktobrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei,
        Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionālajai komitejai ziņojumu par valsts
        stratēģisko plānu un Kopienas stratēģisko vadlīniju īstenošanu.
        Komisija informē Fonda komiteju, kā paredzēts 100. pantā.
LV                                             20                                                 LV
 ---pagebreak---                                          III SADAĻA
                                   PROGRAMMĒŠANA
                                         I NODAĻA
                                 Fonda vispārējie noteikumi
                                             18. pants
                                 Rīcības programmas saturs
   1.   Rīcības programmās ir aprakstīta stratēģija, prioritātes un īpašie mērķi attiecībā uz
        kopējo zivsaimniecības politiku un citām kopējām politikām.
   2.   Palīdzība ir tikai rīcības programmu veidā. Dalībvalstis, pēc konsultācijām ar
        zivsaimniecības sektora un citu attiecīgu institūciju, atbilstoši to institucionālajai
        struktūrai, reģionālajiem, vietējiem, saimnieciskajiem un sociālajiem partneriem,
        valsts līmenī sastāda rīcības programmu.
        Katrā rīcības programma ir ietvertas:
      (a)     stratēģiskajās pamatnostādnēs noteiktās prioritātes, to īpašie mērķi pēc noteiktā
              daudzuma, kur tas vajadzīgs, sagaidāmā ietekme un to atbilstība valsts
              stratēģiskajam plānam;
      (b)     īss pamatpasākumu, kas paredzēti prioritāšu īstenošanai, apraksts;
      (c)     papildinājumi rīcībai, kas plānota saskaņā ar lauku attīstības fondu un citiem
              struktūrfondiem;
      (d)     finansēšanas plāns ar divām tabulām:
              –       pirmā tabula sniedz kopējā finanšu asignējuma lieluma, ko paredzēts
                      iemaksāt no Fonda, sadalījumu katram gadam saskaņā ar […] pantu.
                      Finansēšanas plānā asignējumi, kuri paredzēti Konverģences mērķiem
                      kopējo Fonda iemaksu ietvaros, ir izdalīti atsevišķi. Kopējās Fonda
                      iemaksas ir savienojamas ar piemērojamo Finanšu perspektīvu;
              –       otrajā tabulā ir norādīts finanšu asignējuma lielums, kas paredzēts
                      Kopienas iemaksām un valsts sabiedriskajām iemaksām visam
                      programmēšanas periodam un katrai prioritātei, Fonda iemaksu likme
                      katrai prioritātei un tehniskajai palīdzībai piešķirto līdzekļu lielums. Pēc
                      vajadzības, tabulā atsevišķi ir izdalītas Fonda iemaksas, kas paredzētas
                      Konverģences mērķu reģioniem kopā ar valsts sabiedriskajiem
                      līdziniekiem.
LV                                              21                                                 LV
 ---pagebreak---    3.   Rīcības programmas tiek sastādītas saskaņā ar stratēģiskajām vadlīnijām un valsts
        stratēģisko plānu.
                                            19. pants
                        Rīcības programmu īstenošanas noteikumi
   1.   Katra dalībvalsts saistītajos īstenošanas noteikumos iekļauj, jo īpaši:
      (a)     visas dalībvalstu ieceltās iestādes, kā paredzēts 57. pantā;
      (b)     rīcības programmu vadības procedūru aprakstu, kā paredzēts 58. pantā;
      (c)     rīcības, kuru mērķis ir uzlabot un modernizēt administratīvās struktūras kopējās
              zivsaimniecības politikas īstenošanai, un stiprināt administratīvās spējas
              pārvaldīt un pārbaudīt Fondu;
      (d)     novērtēšanas un uzraudzības sistēmu aprakstu, kā arī Uzraudzības komitejas
              sastāvu, kā paredzēts 46. pantā un attiecīgi 61. līdz 63. pantam;
      (e)     rīcības programmu īstenošanas procedūras, kā paredzēts 60. pantā;
      (f)     mobilizēšanas un apgrozības procedūru, kas paredzētas, lai nodrošinātu finanšu
              plūsmas caurskatāmību, definīcijas;
      (g)     pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstoši 50. pantam, ka rīcības
              programmas tiek padarītas atklātas;
      (h)     to procedūru aprakstus, par kurām Komisija un dalībvalstis ir vienojušās, ka tās
              vajadzīgas datorizēto datu apmaiņai, lai izpildītu maksāšanas, uzraudzības un
              novērtēšanas prasības, kas noteiktas šajā regulā;
      (i)     neatkarīgas pārbaudes iestādes, kas minēta 69. panta 3. punktā, iecelšanu.
   2.   Dalībvalstis savās rīcības programmas nosaka piemērošanas nosacījumus un
        procedūras katram palīdzības veidam, kā paredzēts IV sadaļā. It īpaši programma
        skaidri norāda katra plānotā pasākuma nolūku.
                                            20. pants
                              Sagatavošana un apstiprināšana
   1.   Katra dalībvalsts, pēc konsultācijām ar partneriem, sastāda rīcības programmu valsts
        līmenī. Rīcības programmu nosūta Komisijai trīs mēnešos pēc tam, kad dalībvalsts
        pieņem valsts stratēģisko plānu.
LV                                             22                                              LV
 ---pagebreak---    2.       Komisija novērtē ierosināto rīcības programmu, lai noteiktu, vai tā sekmēs mērķu un
            prioritāšu, kas noteiktas Kopienas stratēģiskajās vadlīnijās un valsts stratēģiskajā
            plāna, sasniegšanu, ņemot vērā ex ante (iepriekšēju) novērtējumu, kas minēts 47.
            pantā.
   3.       Ja Komisija uzskata, ka rīcības programma neatbilst Kopienas stratēģiskajām
            pamatnostādnēm vai valsts stratēģiskajam plānam, tā lūdz dalībvalsti attiecīgi
            pārskatīt ierosināto programmu.
   4.       Komisija apstiprina katru rīcības programmu vēlākais piecus mēnešus pēc tam, kad
            dalībvalsts to ir oficiāli iesniegusi, ja rīcības programma ir sastādīta saskaņā ar 18.
            pantu.
                                                21. pants
                                        Ilgums un pārskatīšana
   1.       Rīcības programmas aptver laika periodu no 2007. gada 1. janvārim līdz 2013. gada
            31. decembrim.
   2.       Katra rīcības programma tiks pārskatīta, ja ir radušās grūtības īstenošanas procesā, ja
            ir bijušas nopietnas stratēģiskās izmaiņas, drošas pārvaldības nolūkos, un, pēc
            vajadzības, kas attiecas uz pārējo periodu, pēc dalībvalsts vai Komisijas iniciatīvas,
            pēc tam, kad to ir apstiprinājusi Uzraudzības komiteja, kā paredzēts 61. pantā.
            Pārskatīšanā it īpaši tiks ņemti vērā Komisijas gada pārskati un ikviens gada
            pārbaudes secinājums, it īpaši attiecībā uz nepieciešamību pārskatīt vai stiprināt
            kopējās zivsaimniecības politikas prioritātes, un vidusposma novērtējumā iegūtā
            informācija un secinājumi, kā paredzēts 48. pantā.
   3.       Komisija pieņem lēmumu par prasību pārskatīt rīcības programmas trīs mēnešos pēc
            tam, kad dalībvalsts ir oficiāli iesniegusi šo prasību.
                                                22. pants
                                      Uzkrāšanās un pārklājums
   Laikā, kad dalībvalsts ir tiesīga pretendēt uz palīdzību, darbība ir ierobežota saņemt iemaksas
   tikai no viena fonda vai viena Kopienas finanšu instrumenta. Dalībvalstis nodrošina šī
   noteikuma ievērošanu.
LV                                                  23                                              LV
 ---pagebreak---                                              IV SADAĻA
                                         AXES PRIORITAIRES
                                            I NODAĻA
      PRIORITĀTES STŪRAKMENS 1 PASĀKUMI KOPIENAS ZVEJAS FLOTES
                                            PIEŅEMŠANAI
                                                23. pants
                                             Darbības joma
   Fonds palīdzēs finansēt:
          (a)     valsts palīdzību kuģu īpašniekiem un komandām, kurus ietekmē valsts plāni
                  pielāgot zvejas intensitāti, ja tas veido daļu no sekojošā:
                  –       atjaunošanas plāni, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. pantā;
                  –       ārkārtas pasākumi, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 7. un 8.
                          pantā;
                  –       valsts intensitātes pielāgošanas plāni, ja netiek atjaunots
                          zivsaimniecības nolīgums starp Kopienu un trešo valsti, vai ievērojami
                          samazinātas zvejas iespējas saskaņā ar starptautisku nolīgumu vai citu
                          nolīgumu;
                  –       pārvaldības plāni, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 6. pantā;
                  –       valsts plāni par iziešanu no flotes ar maksimālo ilgumu divi gadi kā daļa
                          no saistībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 11. un 16.
                          pantā, par Kopienas zvejas flotes jaudas pielāgošanu.
          (b)     investīcijas kuģiem ar klāju saskaņā ar 27. pantu,
          (c)     sociālekonomiskā kompensācija,           lai  atbalstītu  flotes pārvaldību,  arī
                  profesionālo apmācību.
                                                24. pants
                         Zvejas intensitātes pielāgošanas programmēšana
   1.       Katra dalībvalsts valsts stratēģiskajā plānā nosaka savu politiku zvejas intensitātes
            pielāgošanai. Tā saskaņo prioritātes ar to darbību finansēšanu, kas minētas 23.a panta
            pirmajā ievilkumā.
LV                                                  24                                              LV
 ---pagebreak---    2.   Valsts zvejas intensitātes pielāgošanas plānos, kas paredzēti 23.a panta pirmajā
        ievilkumā, ir iekļauti pasākumi zvejas aktivitāšu ilgstošai pārtraukšanai saskaņā ar
        25. panta noteikumiem.
   3.   Šajos plānos var būt iekļauti arī pagaidu pārtraukšanas pasākumi saskaņā ar 26. pantu
        un citiem šīs nodaļas saistītajiem pasākumiem.
   4.   To reģionu valsts zvejas intensitātes pielāgošanas plānos, kurus aptver Konverģences
        mērķi, ir iekļautas sociālekonomiskās kompensācijas, kā paredzēts 28. pantā.
   5.   Tajos reģionos, kurus neaptver Konverģences mērķi, dalībvalstīm valsts zvejas
        intensitātes pielāgošanas plānos jāiekļauj valsts sociālekonomiskie atbalsta
        pasākumi.
   6.   Valsts zvejas intensitātes pielāgošanas plānu, kas minēti 23.a pantā, ilgums
        nepārsniedz divus gadus.
        Gadījumos, kas paredzēti 23.a panta pirmajā, otrajā un ceturtajā ievilkumā,
        dalībvalstis pieņem valsts plānus divos mēnešos pēc Padomes vai Komisijas lēmuma
        datuma.
        Gadījumos, kas paredzēti 23.a panta trešajā ievilkumā, dalībvalstis pieņem ietekmēto
        kuģu un zvejnieku pārstrukturizācijas plānus divos mēnešos pēc Komisijas
        paziņojuma.
                                            25. pants
                     Valsts atbalsts ilgstošas pārtraukšanas gadījumā
   1.   Fonds nodrošina palīdzību kuģu zvejas aktivitāšu ilgstošas pārtraukšanas daļējai
        finansēšanai, ja tā ir daļa no zvejas intensitātes pielāgošanas plāna, kas minēts 23.a
        pantā. Kuģu zvejas aktivitāšu galīgu pārtraukšanu var sasniegt tikai, sagriežot kuģi
        metāllūžņos vai norīkojot to bezpeļņas darbībās.
        Valsts atbalsts, ko maksā kuģu īpašniekiem galīgas pārtraukšanas gadījumā,
        piemērojas kuģa zvejas jaudai un, pēc vajadzības, ar to saistītajām zvejas tiesībām.
   2.   Lai veicinātu valsts zvejas intensitātes pielāgošanas plānu īstenošanu, dalībvalstis
        drīkst aicināt iesniegt projekta pieteikumus vai priekšlikumus.
        Tāpat dalībvalstis drīkst noteikt valsts atbalsts līmeni, ņemot vērā vislabāko
        izmaksu/rentabilitātes koeficientu, pamatojoties uz vienu vai vairākiem sekojošiem
        mērķu kritērijiem:
      (a)     zvejas kuģa cena, kas atzīmēta valsts tirgū vai tā apdrošināšanas vērtība;
      (b)     kuģa apgrozījums;
      (c)     kuģa vecums un tonnāža vai motora jauda, izteikti attiecīgi GT vai kW.
LV                                              25                                             LV
 ---pagebreak---    3.   Katru gadu dalībvalstis ar gada īstenošanas pārskatu, kā paredzēts 65. pantā, paziņo
        par sasniegtajiem rezultātiem valsts zvejas intensitātes pielāgošanas plānu īstenošanā.
        Rezultāti jāvērtē, izmantojot rīcības programmās noteiktos saistītos rādītājus.
                                           26. pants
                             Valsts atbalsts darbības izbeigšanai
   1.   Fonds drīkst palīdzēt finansēt atbalsta pasākumus zvejniekiem un kuģu īpašniekiem
        zvejas darbības pagaidu izbeigšanas gadījumā vismaz vienu gadu, un šis periods var
        tikt pagarināts par gadu, 23.a panta pirmā, otrā un ceturtā ievilkuma minēto zvejas
        intensitātes pielāgošanas plānu nozīmē.
        Šie darbības izbeigšanas pasākumi ir pavadoši zvejas intensitātes pielāgošanas
        plānam, divos gados nodrošinot ilgstošu jaudas samazināšanu, kas ir vienlīdzīga
        vismaz zvejas intensitātes samazināšanai, kura rodas no darbības pagaidu
        izbeigšanas.
   2.   Fonds drīkst palīdzēt finansēt pagaidu izbeigšanas pabalstus zvejniekiem un kuģu
        īpašniekiem vismaz sešus mēnešus dabas katastrofu vai citu izņēmuma apstākļu
        gadījumā, kas nav radušies resursu saglabāšanas pasākumu rezultātā.
   3.   Katru gadu dalībvalstis, ar gada īstenošanas pārskatu, kā paredzēts 65. pantā, paziņo
        par sasniegtajiem rezultātiem darbības pagaidu izbeigšanas pasākumu īstenošanā.
   4.   Piešķirot pabalstus vai samaksu saskaņā ar šo regulu, periodiska sezonāla zvejas
        apturēšana netiek ņemta vērā.
                                           27.pants
                          Investīcijas zvejas kuģos un selektivitāte
   1.   Fonds drīkst palīdzēt finansēt iekārtas:
      (a)     kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 11. panta 5. punktā;
      (b)     kas vajadzīgas, lai būtu iespējams paturēt uz klāja to nozveju, kuras atlaišana
              vairs nav sankcionēta;
      (c)     kā daļu no izmēginājuma projektiem, kas aptver jaunu tehnisku pasākumu
              sagatavošanu vai izmēģināšanu ierobežotā periodā, kuru nosaka Padome vai
              Komisija;
      (d)     lai samazinātu zvejas ietekmi uz jūras dabisko vidi un jūras dibenu, kā arī uz
              nekomerciālām zivju sugām, nepieļaujot zvejas rīkus.
LV                                             26                                               LV
 ---pagebreak---    2.      Fonds drīkst palīdzēt finansēt investīcijas, kas vajadzīgas, lai sasniegtu zvejas rīku
           selektivitāti, ja attiecīgo kuģi ietekmē atjaunošanas plāns, kas minēts 23.a panta
           pirmajā ievilkumā, ja kuģis maina zvejas metodes, ja kuģis pamet attiecīgo
           zivsaimniecību, lai dotos uz citu zivsaimniecību, kur zivju resursi pieļauj zveju, un ja
           investīcijas attiecas tikai uz pirmo zvejas rīka nomaiņu.
   3.      Papildus gadījumiem, kas aprakstīti 2 punktā, Fonds drīkst palīdzēt finansēt pirmo
           zvejas rīka nomaiņu, ja jaunais rīks ir selektīvāks un atbilst atzītiem vides kritērijiem
           un praksei, kas ir ārpus esošām reglamentējošām saistībām.
                                              27.a pants
                                          Piekrastes sīkzveja
   1.      Šajā pantā “piekrastes sīkzveja” nozīmē zveju, ko veic zvejas kuģi, kuru vispārējais
           garums ir mazāks par 12 metriem, un kuri neizmanto velkamu zvejas rīku, kā minēts
           Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulas (EK) Nr. 26/2004 attiecībā uz Kopienas
           zvejas flotes reģistru12 I pielikuma 2. tabulā.
   2.      Ja Fonds nodrošina finansējumu pasākumiem saskaņā ar šīs regulas 27. pantu par
           labu piekrastes sīkzvejai, privātās finansiālās līdzdalības likme, kas norādīta II
           pielikuma tabulas 2. grupā, jāsamazina par 20%.
   3.      Ja Fonds nodrošina finansējumu pasākumiem saskaņā ar šīs regulas 28. pantu,
           jāpiemēro likmes, kas norādītas II pielikuma 3 grupā.
   4.      Fonds drīkst palīdzēt izmaksāt prēmijas piekrastes sīkzvejā iesaistītajiem
           zvejniekiem un kuģu īpašniekiem, lai:
           – uzlabotu noteiktu zvejas zonu pārvaldību un pieejamības nosacījumu kontroli;
           – veicinātu zivsaimniecības produktu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības ķēdes
              organizēšanu;
           – veicinātu brīvprātīgos pasākumus zvejas intensitātes samazināšanā, lai saglabātu
              resursus;
           – lietotu tehnoloģiskus jauninājumus (selektīvākas zvejas metodes, ko neaptver
              saistītās reglamentējošās prasības), kas nepalielina zvejas intensitāti;
   Jāpiemēro likmes, kas noteiktas šīs regulas II pielikuma 3 grupā.
   12
         OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp.
LV                                                27                                                 LV
 ---pagebreak---                                               28. pants
                       Sociālekonomiskā kompensācija flotes pārvaldībai
   1.     Fonds drīkst palīdzēt finansēt dalībvalstu ierosinātos sociālekonomiskos pasākumus
          zvejniekiem, kurus ietekmē notikumi zivsaimniecības sektorā, tai skaitā:
        (a)      aktivitāšu diversifikācija, lai vairotu darba vietas zvejas sektorā aktīvi
                 iesaistītajiem cilvēkiem;
        (b)      shēmas, lai saglabātu profesijas, kas nav saistītas ar jūras zveju;
        (c)      agrīna aiziešana no zvejas sektora, arī aiziešana pensijā.
   2.     Fonds drīkst arī palīdzēt finansēt apmācības pasākumus un apmācību maksājumus
          jauniem zvejniekiem, kuri pirmo reizi vēlas kļūt par zvejas kuģu īpašniekiem.
                                         II NODAĻA
   PRIORITĀTES STŪRAKMENS 2 AKVAKULTŪRA, ZIVSAIMNIECĪBAS UN
   AKVAKULTŪRAS PRODUKTU PĀRSTRĀDE UN TIRDZNIECĪBA
                                              29. pants
                                      Investīcijas akvakultūrā
   1.     Fonds drīkst atbalstīt investīcijas akvakultūrā saskaņā ar īpašajiem mērķiem, kuri
          jāiekļauj valsts stratēģiskajos plānos, kā paredzēts 15. pantā.
   2.     Šādas investīcijas var aptvert ražošanas iekārtu konstruēšanu, paplašināšanu,
          aprīkošanu un modernizāciju, it īpaši, lai uzlabotu apstākļus, kas saistīti ar higiēnu,
          cilvēku vai dzīvnieku veselību un produktu kvalitāti, vai, lai samazinātu negatīvo
          ietekmi uz apkārtējo vidi. Uzņēmējdarbības īpašumtiesību nodošanas gadījumā
          Kopienas atbalsts netiek piešķirts.
   3.     Ja investīcijas tiek realizētas pasākumos, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību
          nesen ieviestajiem Kopienas standartiem attiecībā uz vidi, cilvēku vai dzīvnieku
          veselību, higiēnu vai dzīvnieku labturību, atbalsts drīkst tikt piešķirts, lai nodrošinātu
          atbilstību jaunajiem standartiem, tikai Kopienas tiesību aktos noteiktajā laika
          ierobežojumā.
   4.     Fonds neatbalsta investīcijas, kas paredzētas to produktu ražošanas palielināšanai,
          kuriem nav standarta tirgus noiets vai kuriem var būt pretējs efekts uz zvejas resursu
          saglabāšanas politiku.
LV                                                28                                                 LV
 ---pagebreak---    5.   Atbalsts netiek piešķirts projektiem, kā paredzēts II pielikumā par Direktīvu
        85/337/EEK13, attiecībā uz kuru nav nodrošināta informācija, kas par šo direktīvu
        izklāstīta IV pielikumā.
                                               30. pants
                                       Piemēroti pasākumi
   1.   Fonds atbalsta investīcijas, kas palīdz realizēt vienu vai vairākus sekojošus mērķus:
      (a)     diversifikācija, kas domāta jaunām sugām un to sugu ražošanai, kurām ir labas
              tirgus perspektīvas;
      (b)     tādu audzēšanas metožu īstenošana, kas ievērojami samazina vides ietekmi
              salīdzinājumā ar parasto zivsaimniecības sektora praksi;
      (c)     atbalsts tradicionālajām akvakultūras aktivitātēm, kas vajadzīgas, lai saglabātu
              gan saimniecisko un sociālo materiālu, gan apkārtējo vidi;
      (d)     kopēju interešu pasākumi saistībā ar akvakultūru, kā paredzēts šīs sadaļas III
              nodaļā, un profesionālā apmācība;
      (e)     atlīdzība par tādu akvakultūras metožu lietošanu, kas palīdz aizsargāt vidi un
              dabu;
      (f)     sabiedrības un dzīvnieku veselības pasākumu īstenošana.
   2.   Investīciju atbalsts tiek saglabāts mikro un mazajiem uzņēmumiem.
                                               31. pants
                             Akva - vides pasākumu atbalstīšana
   1.   Fonds drīkst palīdzēt piešķirt kompensāciju par tādu akvakultūras ražošanas metožu
        lietošanu, kas palīdz aizsargāt un uzlabot vidi un aizsargāt dabu, lai izpildītu
        Kopienas mērķus attiecībā uz zveju un vidi.
   2.   Atbalsta nolūks ir veicināt:
      (a)     akvakultūras veidus, kuros ir iekļauta vides, dabas resursu un ģenētiskās
              daudzveidības aizsardzība un stiprināšana, kā arī ainavas pārvaldība un
              akvakultūras zonu tradicionālās iezīmes;
   13
      Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes
      uz vidi novērtējumu (OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu
      2003/35/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.).
LV                                                 29                                                      LV
 ---pagebreak---           (b)     dalību Kopienas eko-pārvaldībā un revīzijas struktūrā, kuras izveidotas ar
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 761/200114;
          (c)     bioloģisko akvakultūru Regulas (EEK) Nr. 2092/9115 nozīmē.
   3.       Lai saņemtu subsīdijas saskaņā ar šo pantu, projektu sponsoriem jāuzņemas saistības
            veicināt atbilstību akva - vides prasībām vismaz piecus gadus, un tas nozīmē, ne tikai
            piemērojot standarta labo akvakultūras praksi. Ieguvums no šīm saistībām jāparāda
            ex ante ietekmes novērtējumā, ko veic dalībvalsts iecelta institūcija.
   4.       Valsts atbalsta maksimālo gada summu, kas piešķirta kā kompensācija akva - vides
            uzņēmumiem, dalībvalsts katru gadu nosaka savā rīcības programmā, pamatojoties
            uz sekojošiem kritērijiem:
          (a)     radušos ienākumu zaudēšana;
          (b)     papildus izmaksas, kas var rasties, piemērojot akva - vides metodes, un
          (c)     vajadzība nodrošināt finansiālu atbalstu projekta turpināšanai.
                                                    32. pants
                             Sabiedrības un dzīvnieku veselības pasākumi
   Fonds drīkst palīdzēt:
          (a)     piešķirt kompensāciju vēžveidīgo zvejniekiem par audzēto molusku ievākšanas
                  pagaidu pārtraukšanu. Maksimālais ilgums, uz kādu var tikt piešķirta
                  kompensācija, ir seši mēneši visā periodā no 2007. līdz 2013. gadam.
                  Kompensāciju drīkst piešķirt, ja toksīnu ražojošu planktonu vairošanās vai tādu
                  planktonu, kas satur biotoksīnus, klātbūtnes dēļ tiek saindēti moluski un
                  sabiedrības veselības aizsardzības nolūkos tiek apturēta molusku ievākšana:
                  –         vairāk nekā četrus mēnešus pēc kārtas vai;
                  –         ja ievākšanas pārtraukšanas rezultātā radušies zaudējumi ir vairāk nekā
                            35% no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma; aprēķināts,
                            pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs gados.
          (b)     finansēt akvakultūras patoloģisko risku izskaušanu, ja iznīcināšanas plānu ir
                  apstiprinājusi Komisija saskaņā ar Lēmuma 90/424/EEK16 noteikumiem.
   14
          OV L 114, 24.4.2001., 1.lpp.
   15
          Padomes 1991. gada 24. jūnija Regula (EEK) Nr. 2092/91 par lauksaimniecības produktu bioloģisku
          ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (OV L 198,
          22.7.1991., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada 24. februāra Regulu (EK)
          Nr. 392/2004 (OV L 65, 3.3.2004.).
   16
          Padomes 1990. gada 26. jūnija Lēmums 90/424/EEK par izdevumiem veterinārajā jomā, kurā jaunākie
          grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/99 (OV
          L 325, 12.12.2003., 31. lpp.).
LV                                                     30                                                   LV
 ---pagebreak---                                            33. pants
                            Investīcijas pārstrādē un tirdzniecībā
   1.   Fonds drīkst atbalstīt saskaņā ar īpašu stratēģiju, kas jāiekļauj valsts stratēģiskajos
        plānos, investīcijas, kas paredzētas zivsaimniecības un akvakultūras produktu
        tirdzniecībai un pārstrādei tiešam cilvēku patēriņam. Šis atbalsts pienākas tikai mikro
        un mazajiem uzņēmumiem.
   2.   Šādas investīcijas var aptvert uzņēmumu konstruēšanu, paplašināšanu, aprīkošanu un
        modernizāciju, it īpaši, lai uzlabotu apstākļus, kas saistīti ar higiēnu, cilvēku vai
        dzīvnieku veselību un produktu kvalitāti, vai, lai samazinātu negatīvo ietekmi uz
        apkārtējo vidi. Uzņēmējdarbības īpašumtiesību nodošanas gadījumā Kopienas
        atbalsts netiek piešķirts.
   3.   Ja investīcijas tiek realizētas pasākumos, kas paredzēti, lai nodrošinātu atbilstību
        nesen ieviestajiem Kopienas standartiem attiecībā uz vidi, cilvēku vai dzīvnieku
        veselību, higiēnu vai dzīvnieku labturību, atbalsts drīkst tikt piešķirts, lai nodrošinātu
        atbilstību jaunajiem standartiem, tikai Kopienas tiesību aktos noteiktajā laika
        ierobežojumā.
                                           34. pants
                                     Piemēroti pasākumi
   1.   Fonds atbalsta investīcijas pārstrādes un tirdzniecības jomā, lai būvētu, paplašinātu,
        aprīkotu un modernizētu uzņēmumus.
   2.   Investīcijas saskaņā ar 1 punktu ir paredzētas, lai saglabātu vai palielinātu
        nodarbinātību zivsaimniecības sektorā un sasniegtu vienu vai vairākus sekojošus
        mērķus:
      (a)      darba apstākļu un profesionālās apmācības uzlabošana;
      (b)      sabiedrības veselības un higiēnas apstākļu vai produktu kvalitātes uzlabošana
               un uzraudzība;
      (c)      vides negatīvās ietekmes samazināšana;
      (d)      mazizmantotu sugu, blakusproduktu un atkritumu izmantošanas uzlabošana;
      (e)      jaunu tehnoloģiju piemērošana vai elektroniskās tirdzniecības attīstība;
      (f)      to produktu tirdzniecība, kuri galvenokārt rodas no vietējās flotes
               izkrāvumiem.
   3.   Kopienas atbalsts netiek piešķirts investīcijām saistībā ar mazumtirdzniecību.
LV                                             31                                                  LV
 ---pagebreak---                                             III NODAĻA
   PRIORITĀTES STŪRAKMENS 3 KOPĒJO INTEREŠU PASĀKUMI
                                                 35. pants
                                            Palīdzības principi
   Fonds drīkst palīdzēt tādām ierobežota ilguma kolektīvajām rīcībām, kuras parasti atbalsta
   privātie uzņēmumi un kuras īsteno ar pašu operatoru vai organizāciju, kuras darbojas ražotāja
   vai citu rīkotājiestādes atzītu organizāciju vārdā, aktīvu atbalstu un kuras palīdz izpildīt
   kopējās zivsaimniecības politikas mērķus.
                                                 36. pants
                                              Kopīgā rīcība
   Fonds atbalsta kopīgās rīcības, kuru mērķis ir:
           (a)       veicināt labākas resursu pārvaldības vai saglabāšanas un zivsaimniecības un
                     akvakultūras produktu tirgus caurskatāmības ilgtspējību, vai
           (b)       iesaistīt kolektīvās investīcijas vairošanās vietu attīstīšanā, atkritumu
                     pārstrādāšanā vai produkcijas, pārstrādes vai tirdzniecības iekārtu iepirkšanā,
                     vai
           (c)       veicināt zivsaimniecības      sektorā   iesaistīto zinātnieku   un    operatoru
                     partnerattiecības, vai
           (d)       sekmēt šīs regulas 27.a panta 4. punktā noteikto mērķu sasniegšanu.
                                                 37. pants
                            Pasākumi ūdens faunas aizsardzībai un attīstībai
   1.        Fonds drīkst palīdzēt kolektīvo interešu rīcībām, kas paredzētas, lai aizsargātu un
             attīstītu ūdens faunu, izņemot tiešu krājumu atjaunošanu. Šīm rīcībām jāsekmē ūdens
             vides uzlabošana.
   2.        Šīm rīcībām jāattiecas uz statisku vai pārvietojamu iekārtu, kuras paredzētas ūdens
             faunas aizsardzībai un attīstībai vai iekšzemes ūdensceļu, cita starpā, nārstošanas
             vietu un migrējošo sugu migrācijas ceļu atjaunošanai, uzstādīšanu.
   3.        Rīcības jāīsteno valsts vai pusvalstiskām iestādēm, atzītām tirdzniecības
             organizācijām vai citām institūcijām, kuras šim nolūkam ir iecēlusi rīkotājiestāde.
LV                                                   32                                              LV
 ---pagebreak---                                                   38. pants
                                               Zvejas ostas
   1.   Fonds drīkst atbalstīt investīcijas zvejas ostās visu zvejnieku, kuri izmanto ostu,
        interesēs un palīdzēt uzlabot zvejniekiem piedāvātos pakalpojumus.
   2.   Investīcijas attiecas uz:
      (a)     apstākļu, kādos zivsaimniecības produkti ostās tiek izkrauti, pārstrādāti un
              uzglabāti, uzlabošana;
      (b)     nodrošināšana ar degvielu, ledu, ūdeni un elektrību;
      (c)     zvejas kuģu apkalpošana un remonta aprīkojums;
      (d)     piestātņu uzlabošana, lai uzlabotu drošību produktu izkraušanas vai
              iekraušanas laikā;
      (e)     zvejas aktivitāšu datorizēta pārvaldība.
                                                  39. pants
                                Jaunu tirgu sekmēšana un attīstība
   1.   Fonds drīkst atbalstīt kolektīvās rīcības, kas domātas, lai īstenotu kvalitātes un
        vērtības palielināšanas politiku, sekmētu un attīstītu jaunus tirgus zivsaimniecības un
        akvakultūras produktiem.
   2.   Rīcību mērķis nedrīkst būt domātas preču zīmēm vai atsaukties uz konkrētām valstīm
        vai ģeogrāfiskajām teritorijām, izņemot, ja produkti ir atzīti saskaņā ar Padomes
        Regulas (EEK) Nr. 2081/9217 noteikumiem.
   3.   Investīcijas attiecas uz:
      (a)     nacionālu un transnonacionālu reklāmas kampaņu vadīšana;
      (b)     papildus vai pietiekami neizmantotu sugu, kuras atlaiž vai par kurām nav
              nekādas komerciālas intereses, izmantošana;
      (c)     zivsaimniecības un akvakultūras produktu kvalitātes politikas īstenošana;
      (d)     produktu, kas iegūti, lietojot metodes ar zemu vides ietekmi, atbalstīšana;
   17
      1992. gada 14. jūlija Regula par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās
      izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp.), kurā jaunākie
      grozījumi izdarīti ar 2003. gada 14. aprīļa Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).
LV                                                   33                                                     LV
 ---pagebreak---           (e)     produktu, kas atzīti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 noteikumiem,
                  atbalstīšana;
          (f)     kvalitātes sertificēšana;
          (g)     marķēšana, cita starpā tādu produktu marķēšana, kas iegūti, lietojot videi
                  draudzīgas zvejas metodes;
          (h)     produktu reklamēšanas kampaņas vai kampaņas, kas domātas, lai uzlabotu
                  zivsaimniecības sektora tēlu;
          (i)     tirgus apskatu īstenošana.
                                               40. pants
                                        Izmēģinājuma projekti
   1.       1.    Fonds drīkst atbalstīt izmēģinājuma projektus, kuru mērķis ir iegūt un izplatīt
            jaunas tehniskas zināšanas un kurus sadarbībā ar zinātnisku vai tehnisku iestādi veic
            saimnieciskais operators, atzīta tirdzniecības asociācija vai jebkura cita kompetenta
            iestāde, kuru šim nolūkam iecēlusi rīkotājiestāde.
   2.       Iepriekšējā punktā paredzētajiem izmēģinājuma projektiem ir:
          (a)     pie pēc iespējas patiesiem ražošanas sektora apstākļiem jāpārbauda jauna tipa
                  tehnoloģijas tehniskā vai finansiālā dzīvotspēja ar mērķi iegūt un izplatīt
                  tehniskās vai finansiālās zināšanas par pārbaudīto tehnoloģiju;
          (b)     jāveicina pārbaužu veikšana pārvaldības plāniem un zvejas intensitātes sadales
                  plāniem, cita starpā pēc vajadzības, ne- zvejas zonu izveidošana, lai novērtētu
                  bioloģiskās un finansiālās sekas, un eksperimentāla krājumu atjaunošana.
            Lai gūtu ievērojamus rezultātus, izmēginājuma projektā vienmēr jābūt iekļautam
            adekvātam zinātniskam sekojumam.
   3.       To projektu, kurus finansē saskaņā ar 1 punktu rezultātiem jābūt atspoguļotiem
            tehniskajos ziņojumos, kuri ir pieejami sabiedrībai.
                                               41. pants
                           Zvejas kuģu pārveidošana vai tālāknodošana
   Fonds drīkst atbalstīt zvejas kuģu pārveidošanu tikai apmācības vai izpētes nolūkos saistībā ar
   zivsaimniecības nozari. To drīkst darīt valsts vai daļējas valsts iestādes un kuģim jāpeld zem
   dalībvalsts karoga.
   Fonds drīkst atbalstīt rīcību attiecībā uz kuģa pastāvīgu norīkošanu bezpeļņas darbībās ārpus
   profesionālās zvejas.
LV                                                34                                               LV
 ---pagebreak---                                         IV NODAĻA
    PRORITĀTES STŪRAKMENS 4 PIEKRASTES ZVEJAS RAJONU ILGTSPĒJĪGA
                                           ATTĪSTĪBA
                                              42. pants
                                   Palīdzības darbības sfēra
   1.    Papildus citiem Kopienas instrumentiem kā daļu no vispārējās stratēģijas, kas mēģina
         atbalstīt kopējās zivsaimniecības politikas mērķu īstenošanu, it īpaši ņemot vērā to
         sociālekonomiskās sekas, Fonds nodrošina palīdzību to piekrastes zvejas rajonu
         dzīves kvalitātes ilgtspējīgai attīstībai un uzlabojumam, kuras ir tiesīgas pretendēt uz
         palīdzību.
   2.    Piekrastes zvejas rajonu ilgtspējīgas attīstības pasākumi mēģina:
       (a)     uzturēt šo rajonu saimniecisko un sociālo labklājību un zivsaimniecības un
               akvakultūras produktu vērtību;
       (b)     uzturēt un veidot darba vietas piekrastes zvejas zonās, atbalstot diversifikāciju
               vai to rajonu, kuras zivsaimniecības sektora izmaiņu rezultātā sastapušās ar
               sociālekonomiskajām grūtībām, saimniecisko un sociālo pārstrukturizāciju;
       (c)     veicināt piekrastes vides kvalitāti;
       (d)     atbalstīt un attīstīt nacionālo un transnacionālo piekrastes zveju rajonu
               sadarbību.
   3.    Katra dalībvalsts savā rīcības programmā iekļauj to rajonu sarakstu, kuras ir tiesīgas
         pretendēt uz Fonda atbalstu saskaņā ar piekrastes zonu ilgtspējīgu attīstību.
         Zivsaimniecības piekrastes zona parasti ir mazāka nekā NUTS III, ar jūras vai ezera
         krastu, vai ar upes estuāru, kurš saistīts ar zivsaimniecību. Zonai jābūt pieņemamai
         no ģeogrāfiskā, okeanogrāfiskā, saimnieciskā un sociālā viedokļa.
         Zonā jābūt zemam iedzīvotāju blīvumam, ievērojamam nodarbinātības līmenim
         zivsaimniecības sektorā, zvejai jābūt panīkuma stāvoklī, un nevienā municipalitātē
         nedrīkst būt vairāk par 100 000 iedzīvotājiem.
   4.    Dalībvalsts informē Komisiju par zonām, kuras ir tiesīga pretendēt uz palīdzību
         saskaņā ar 3 punktu.
LV                                               35                                               LV
 ---pagebreak---                                                43. pants
                                        Piemēroti pasākumi
   1.   Atbalsts ilgtspējīgai piekrastes zvejas rajonu attīstībai drīkst tikt piešķirts:
      (a)      saimniecisko darbību pārstrukturizācijai un virzienmaiņai, it īpaši veicinot
               lauku tūrisma attīstību, ja šīs rīcības neizraisa zvejas intensitātes
               paaugstināšanos;
      (b)      aktivitāšu dažādošanai, sekmējot daudzfunkciju nodarbinātību zivsaimniecības
               sektorā aktīvi nodarbinātām personām, radot papildus darbus vai
               aizvietotājdarbus ārpus zivsaimniecības sektora;
      (c)      vietējai komerciālai jūras pārtikas izmantošanai;
      (d)      slēgto zivsaimniecību ēku saglabāšanai un tūristu aktivitāšu sekmēšanai;
      (e)      jūras, ezeru un piekrastes vides aizsardzībai, lai saglabātu to pievilcību,
               atjaunotu un attīstītu piekrastes ciematus un ciemus; aizsargātu un finansētu
               dabas un arhitektūras mantojumu;
      (f)      ražošanas potenciāla atjaunošanai zivsaimniecībām, kuras cietušas no dabas vai
               rūpnieciskām katastrofām;
      (g)      piekrastes zvejas rajonos darbojošos starpreģionu un transnacionālas
               sadarbības atbalstīšanai, galvenokārt caur sistēmu tīkliem izplatot zināšanas par
               vislabāko praksi;
      (h)      organizēšanas un prezentēšanas iemaņu apgūšanai, lai sagatavotu un īstenotu
               vietējās attīstības stratēģiju.
   2.   Fonds drīkst sekundāri finansēt līdz 15% no iekļautajiem stūrakmeņiem pasākumus,
        kas domāti, lai uzlabotu un sekmētu profesionālās iemaņas, strādnieku pielāgošanās
        spējas un nodrošinātību ar darbu, jo īpaši sievietēm, ja šie pasākumi ir ilgtspējīgas
        piekrastes zonu attīstības stratēģijas neatņemama daļa un ir tieši saistīti ar pirmajā
        punktā aprakstītajiem pasākumiem.
   3.   Atbalsts, kas tiek piešķirts saskaņā ar 1 punktu, neattiecas uz zvejas kuģu
        atjaunošanu un modernizēšanu.
   4.   Atbalsta saņēmējiem, kā paredzēts pirmā punkta punktos (a) un (b) un šī panta 2
        punktā, jābūt personām, kuras vai nu strādā zivsaimniecības sektorā, vai strādā darbā,
        kas ir atkarīgs no šī sektora.
   5.   Ja šajā pantā minētais pasākums ir piemērots saņemt arī citu Kopienas atbalsta
        instrumentu palīdzību, dalībvalstij, sastādot programmu, ir skaidri jānorāda, vai šo
        pasākumu atbalsta Fonds, vai cits Kopienas atbalsta instruments.
LV                                                36                                             LV
 ---pagebreak---                                            44. pants
                     Dalība ilgtspējīgā piekrastes zvejas rajonu attīstībā
   1.   Rīcības, kas atbalsta piekrastes zvejas rajonu ilgtspējīgu attīstību, dotajā teritorijā
        jāīsteno vietējai valsts vai privāto partneru grupai, kas izveidota šim nolūkam,
        turpmāk tekstā “piekrastes rīcības grupa” (PRG). Katra PRG, kas izveidota saskaņā
        ar attiecīgās dalībvalsts likumiem, tiek izvēlēta, caurskatāmi sekojot sabiedrības
        ierosinājumiem.
   2.   Privātais sektors ir atbildīgs vismaz par divām projekta trešdaļām par darbību, kas
        veikta pēc PRG iniciatīvas.
   3.   PRG var pretendēt uz Fonda atbalstu, ja tā veic integrētas vietējās attīstības rīcības,
        kas pamatotas uz augšupejošu procesu un piemērotas dotajā teritorijā vai piemērotas
        konkrētai personu kategorijai vai projektu veidam. Dalībvalsts nodrošina, ka PRG ir
        pietiekamas administratīvās un finansiālās spējas, lai pārvaldītu palīdzības veidus un
        veiksmīgi pabeigtu plānotās darbības.
   4.   PRG aptvertajai teritorijai jābūt atbilstošai, ar pietiekamu cilvēku, finanšu un
        saimniecisko resursu kritisko masu, lai atbalstītu dzīvotspējīgas attīstības stratēģiju.
   5.   Dotajā dalībvalstī vai reģionā atkarībā no institucionālās struktūras īpašās rakstura,
        PRG veido apvienotu asociāciju ar statūtiem, kas garantē atbilstošu funkcionēšanu.
                                       V NODAĻA
              PRIORITĀTES STŪRAKMENS 5 TEHNISKĀ PALĪDZĪBA
                                           45. pants
                                      Tehniskā palīdzība
   1.   Pēc Kopienas iniciatīvas un/vai tās vārdā, pakļauts 0.80% griestiem no gada
        asignējumiem, Fonds drīkst finansēt sagatavošanas, uzraudzības, administratīvo un
        tehnisko atbalstu, novērtēšanas, revīzijas un pārbaudes pasākumus, kas vajadzīgi, lai
        īstenotu šo regulu. Šīs rīcības tiek īstenotas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr.
        1605/2002 53. panta 2. punktu un citiem šīs regulas noteikumiem, kā arī tās
        īstenošanas noteikumiem, kas piemērojami šāda veida budžeta izpildei.
        Šajās rīcībās ir iekļauti:
      (a)      pētījumi, kas saistīti ar Kopienas un Komisijas gada ziņojuma stratēģisko
               vadlīniju sastādīšanu;
      (b)      novērtējumi, ekspertu ziņojumi, statistika un pētījumi, cita starpā vispārējas
               dabas attiecībā uz Fonda darbībām;
LV                                            37                                                 LV
 ---pagebreak---       (c)     pasākumi, kas domāti partneriem, Fonda palīdzības saņēmējiem un sabiedrībai
              kopumā, arī informatīvi pasākumi;
      (d)     pasākumi, lai izplatītu informāciju, tīklošanai, sapratnes paaugstināšanai,
              sadarbības un pieredzes apmaiņas visā Kopienā veicināšanai;
      (e)     datorizētu pārvaldības, uzraudzības, pārbaužu un novērtēšanas sistēmu
              uzstādīšana, darbība un apvienošana;
      (f)     pasākumi, lai uzlabotu novērtēšanas metodes un pieredzes apmaiņu par šajā
              sfērā pielietoto praksi;
      (g)     ilgtspējīgā piekrastes zvejas zonu attīstībā iesaistīto darbojošos transnacionālu
              un Kopienas tīklu izveidošana, lai sekmētu pieredzes un vislabākās prakses
              apmaiņu, stimulējot un īstenojot transreģionālu un transnacionālu sadarbību un
              informācijas izplatību.
   2.   Pēc dalībvalsts iniciatīvas saskaņā ar katru rīcības programmu Fonds drīkst finansēt
        rīcības, kas attiecas uz rīcības programmu palīdzības sagatavošanu, pārvaldību,
        uzraudzību, novērtēšanu, atklātību, kontroli un revīziju līdz 5% limitam no kopējā
        palīdzības lieluma katrai rīcības programmai.
   3.   Pēc dalībvalsts iniciatīvas saskaņā ar katru rīcības programmu Fonds drīkst arī
        finansēt rīcības, kas attiecas uz to dalībvalstu administratīvo spēju uzlabošanu, kuru
        reģioni ir tiesīgi pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Konverģences mērķi.
                                          V SADAĻA
              PALĪDZĪBAS EFEKTIVITĀTE UN/VAI ATKLĀTĪBA
                                         I NODAĻA
                           RĪCĪBAS PROGRAMMU novērtējums
                                            46. pants
                                      Vispārējie noteikumi
   1.   Rīcības programmas ir pakļautas ex ante, starpposma un ex post (beigu)
        novērtējumiem saskaņā ar 47. līdz 49. panta noteikumiem.
        Novērtējumu mērķis ir uzlabot Fonda palīdzības un rīcības programmu īstenošanas
        kvalitāti un efektivitāti. Tāpat tiek izvērtēta šo novērtējumu ietekme attiecībā uz
        Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām, valsts stratēģiskajiem plāniem un to īpašajām
        problēmām, kas ietekmē dalībvalstis, tai pat laikā ņemot vērā zivsaimniecības
        sektora ilgtspējīgas attīstības vajadzības un vides ietekmi.
LV                                              38                                              LV
 ---pagebreak---    2.   Fonda palīdzības efektivitāte tiek izvērtēta, pamatojoties uz sekojošiem kritērijiem:
      (a)     vispārējāo Fonda ietekme uz šīs regulas 4. pantā noteiktajiem mērķiem;
      (b)     ietekme uz programmās iekļautajām prioritātēm.
   3.   Novērtēšanas aktivitātes, kas paredzētas 1 punktā, ir dalībvalsts vai Komisijas
        atbildība, un tās tiek organizētas, pēc vajadzības, saskaņā ar proporcionalitātes
        principu, un pamatojoties uz Komisijas un dalībvalsts partnerattiecībām.
   4.   Dalībvalstis nodrošina ar cilvēku un finanšu resursiem, kas vajadzīgi, lai veiktu
        novērtēšanu, organizētu ražošanu, savāktu nepieciešamos datus un izmantotu dažāda
        veida informāciju, kas iegūta no uzraudzības sistēmas.
   5.   Komisija lemj par novērtēšanas metodēm un standartiem, kas piemērojami saskaņā
        ar 100. panta 3. punktā minēto procedūru.
   6.   Novērtēšanu veic neatkarīgi eksperti. Rezultāti tiek publicēti, ja vien iestāde, kas
        atbildīga par novērtēšanu, neiebilst, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
        Regulas (EK) Nr. 1049/2001 noteikumiem.18
   7.   Novērtēšanu finansē no rīcības programmu tehniskās palīdzības budžeta, ja par tās
        veikšanu ir atbildīga dalībvalsts un no Komisijas tehniskās palīdzības budžeta, ja par
        tās veikšanu ir atbildīga Komisija.
                                            47. pants
                                       Ex ante novērtējums
   8.   Ex ante novērtējuma mērķis ir nodrošināt Kopienas stratēģisko vadlīniju, valsts
        stratēģisko plānu un rīcības programmu saskaņotību, kā arī optimizēt budžeta resursu
        piešķiršanu rīcības programmām un uzlabot programmēšanas kvalitāti.
   9.   Dalībvalstis veic ex ante novērtējumu rīcības programmas līmenī saskaņā ar
        proporcionalitātes principu un atbilstoši ar novērtēšanas metodēm un standartiem,
        kas noteikti saskaņā ar 46. panta 5. punktā paredzēto procedūru.
                                            48. pants
                                     Starpposma novērtējums
   1.   Starpposma novērtējuma mērķis ir pārbaudīt visas rīcības programmas efektivitāti,
        vai kādas tās daļas efektivitāti, ar nolūku pielāgot to, lai uzlabotu palīdzības un tās
        īstenošanas kvalitāti.
   18
      OV L 145, 31.5.2003., 43. lpp.
LV                                              39                                              LV
 ---pagebreak---    2.   Starpposma novērtējumu rīcības programmai veic saskaņā ar proporcionalitātes
        principu, pamatojoties uz reģistru, kas ļauj ņemt vērā visu informāciju gadījumā, ja
        programma tiek pagarināta.
   3.   Starpposma novērtējumi ir dalībvalstu atbildība un tiek organizēti pēc rīkotājiestādes
        iniciatīvas, konsultējoties ar Komisiju, atbilstoši novērtēšanas metodēm un
        standartiem, kas jānosaka saskaņā ar 46. panta 5. punktā paredzēto procedūru.
        Novērtējumi tiek pārsūtīti rīcības programmu Uzraudzības komitejai un Komisijai.
   4.   Komisija turpina Kopienas stratēģisko vadlīniju īstenošanas starpposma novērtēšanu,
        pamatojoties uz reģistru, kas ļauj izmantot ikviena lēmuma attiecībā uz
        programmēšanas turpināšanu rezultātus.
                                             49. pants
                                     Ex post novērtējums
   1.   Ex post novērtējums pārbauda resursu izmantošanas pakāpi, rīcības programmas
        efektivitāti un lietderību un tās ietekmi uz vispārējiem mērķiem, kas noteikti 4. pantā
        un Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām. Šīs novērtējums nosaka tos faktorus, kuri
        veicina rīcības programmu īstenošanas veiksmi vai neveiksmi, arī no ilgtspējības un
        labākās prakses viedokļa.
   2.   Ex post novērtējums ir Komisijas atbildība un to veic pēc Komisijas iniciatīvas,
        konsultējoties ar dalībvalsti un rīkotājiestādi, kura savāc novērtējuma īstenošanai
        nepieciešamo informāciju.
   3.   Ex post novērtējums jāpabeidz ne vēlāk kā 2015. gada 31. decembrī.
                                        II NODAĻA
                                   Informācija un atklātība
                                             50. pants
                                   Informācija un atklātība
   1.   Dalībvalstis nodrošina ar informāciju un atklātību par kopfinansētām programmām
        un darbībām. Šī informācija ir domāta Eiropas pilsoņiem. Tās mērķis ir pasvītrot
        Kopienas lomu un nodrošināt, ka Fonda palīdzība ir caurskatāma.
   2.   Rīkotājiestāde ir atbildīga par:
      (a)      nodrošināt, ka rīcības programma ir atklāta potenciālajiem saņēmējiem,
               tirdzniecības asociācijām, saimnieciskajiem un sociālajiem partneriem,
               organizācijām, kas veicina vienlīdzīgas tiesības un iespējas, nevalstiskām
               organizācijām vides sektorā un nevalstiskām organizācijām zivsaimniecības
LV                                              40                                              LV
 ---pagebreak---                   sektorā. Rīkotājiestāde informē visus iepriekšminētos par iespējām, kuras
                  piedāvā palīdzība un noteikumiem un metodēm, kas reglamentē pieejamību
                  finansējumam;
          (b)     informēt saņēmējus par Kopienas kopfinansējuma lielumu;
          (c)     informēt Eiropas pilsoņus par Kopienas lomu rīcības programmās un to
                  rezultātos, kā arī nodrošināt, ka saņēmēji par šo lomu informē Eiropas
                  iedzīvotājus.
   3.       Katru gadu dalībvalstis informē Komisiju par šajā pantā minēto iniciatīvu
            uzņemšanos.
                                            V SADAĻA
                              FONDA FINANSIĀLAIS IEGULDĪJUMS
                                           I NODAĻA
                                     FONDA IEGULDĪJUMS
                                               51. pants
                                     Valsts atbalsta intensitāte
   Valsts atbalsta maksimālā intensitāte ir noteikta šīs regulas II pielikumā.
                                               52. pants
                                         Fonda ieguldījums
   1.       Fonda maksimālās iemaksas katrai prioritātei nosaka ar lēmumu, ar kuru pieņem
            rīcības programmu.
   2.       Fonda iemaksas tiek aprēķinātas attiecībā uz valsts izdevumu kopsummu.
   3.       Fonda iemaksas tiek noteiktas uz katru prioritāti. Tās ir pakļautas sekojošiem
            griestiem:
          (d)     75% no valsts izdevumiem, ko daļēji finansē Fonds, reģionos, kuri ir tiesīgi
                  pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Konverģences mērķi;
          (e)     50% no valsts izdevumiem rīcības programmām reģionos, kuri nav tiesīgi
                  pretendēt uz palīdzību saskaņā ar Konverģences mērķi;
LV                                                41                                           LV
 ---pagebreak---           (f)      85% no valsts izdevumiem tai rīcības programmu daļai, kas attiecas uz
                   visattālākajiem reģioniem un tālajām Grieķu salām.
   4.       Izņēmuma gadījumā attiecībā uz griestiem, kas minēti 3 punktā, Fonda palīdzība ir
          (a)      85% no valsts izdevumiem rīcībām, kas atbilst 23.a panta pirmā ievilkuma
                   nosacījumiem, reģionos, kurus aptver Konverģences mērķis;
          (b)      65% no valsts izdevumiem rīcībām, kas atbilsts 23.a panta pirmā ievilkuma
                   nosacījumiem, reģionos, kurus neaptver Konverģences mērķis.
   5.       Minimālā Fonda iemaksa katrai prioritātei ir 20% no valsts izdevumiem.
            Pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā īstenoti tehniskās palīdzības pasākumi drīkst
            tikt finansēti pēc 100% likmes.
   6.       Vispārējais atbalsta lielums, kas darbībai piešķirts no Fonda un no citām palīdzībām,
            kas piešķirtas no Kopienas budžeta, nedrīkst pārsniegt 90% no darbībai piešķirtās
            palīdzības valsts izdevumiem.
                                               53. pants
                                            Neuzkrāšanās
   Laikā, kad prioritāte vai darbība pretendē uz palīdzību, tā drīkst saņemt iemaksas tikai no
   viena Kopienas fonda vienā reizē. Darbība drīkst saņemt iemaksas tikai no vienas rīcības
   programmas vienā reizē.
                                               54. pants
                                       Tiesības uz izdevumiem
   1.       Izdevumi ir tiesīgi pretendēt uz Fonda iemaksām, ja tos patiesi ir radījuši saņēmēji,
            veicot darbību laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. decembrim.
            Kopfinansētas darbības nedrīkst tikt pabeigtas pirms dienas, kad var sākt pieteikties
            uz palīdzību.
   2.       Izdevumi ir tiesīgi pretendēt uz Fonda iemaksām, tikai ja tie ir radušies, veicot
            darbības, par kurām ir lēmusi attiecīgās rīcības programmas rīkotājiestāde, vai ja
            darbība ir veikta tās atbildībā saskaņā ar Uzraudzības komitejas iepriekšnoteiktiem
            kritērijiem.
            Jauni izdevumi, kas ieviesti rīcības programmas pārskatīšanas laikā, ir tiesīgi
            pretendēt, sākot no dienas, kad Komisija ir saņēmusi lūgumu grozīt rīcības
            programmu.
LV                                                42                                              LV
 ---pagebreak---    3.   Izdevumu pretendēšanas noteikumi ir noteikti valsts līmenī un pakļauti izņēmumiem,
        kas paredzēti šajā regulā.
   4.   Sekojoši izdevumi nav atbilstoši:
      (a)     PVN;
      (b)     parādu procenti;
      (c)     zemes pirkums par summu, kas lielāka par 10% no attiecīgās rīcības kopējo
              attaisnoto izdevumu summas;
      (d)     mājvieta.
   5.   Šī panta 1 līdz 3 punkta noteikumi neierobežo 45. panta noteikumus.
                                          55. pants
                                       Darbību ilgums
   1.   Dalībvalsts vai rīkotājiestāde nodrošina, ka darbība saglabā fondu iemaksas tikai tad,
        ja šī darbība septiņos gados kopš kompetentas valsts iestādes vai rīkotājiestādes
        finansiālā lēmuma nav būtiski grozīta, tādejādi:
      (a)     ietekmējot darbības veidu vai īstenošanas nosacījumus, vai sniedzot
              uzņēmumam vai valsts iestādei nepienākošas priekšrocības;
      (b)     radot vai nu infrastruktūras vienības īpašumtiesību veida maiņu, vai ražīgas
              darbības pārtraukšanu vai pārvietošanu.
   2.   Rīkotājiestāde informē Komisiju par jebkuru no šiem 1 punktā paredzētajiem
        grozījumiem.
   3.   Nepiemēroti izmaksātie līdzekļi tiek atgūti saskaņā ar VIII sadaļas II nodaļu.
   4.   Dalībvalsts nodrošina, ka uzņēmumi, no kuriem tiek atgūti līdzekļi saskaņā ar 3
        punktu, nesaņem iemaksas no Fonda.
LV                                            43                                               LV
 ---pagebreak---                                         VI SADAĻA
                       PĀRVALDĪBA, UZRAUDZĪBA UN KONTROLE
                                       I NODAĻA
                              Pārvaldības un kontroles sistēma
                                           56. pants
                  Pārvaldības un kontroles sistēmas vispārējie principi
   1.   Dalībvalstu noteiktās rīcības programmu pārvaldības un kontroles sistēmas
        nodrošina:
      (a)    attiecīgo pārvaldības un kontroles iestāžu funkciju precīzu aprakstu un skaidru
             funkciju sadalījumu katrā iestādē;
      (b)    skaidru funkciju nošķiršanu starp attiecīgām pārvaldības,                 izdevumu
             sertificēšanas un kontroles iestādēm un katrā iestādē;
      (c)    adekvātus resursus katrai iestādei, lai tā varētu veikt uzdotās funkcijas;
      (d)    efektīvus iekšējās revīzijas pasākumus;
      (e)    drošas grāmatvedības, uzraudzības un finanšu atskaites sistēmas, kurām jābūt
             datorizētām;
      (f)    efektīvas atskaišu un uzraudzības sistēmas, kurās jāatspoguļo uzdevumu
             sniegums;
      (g)    veicamo funkciju procedūru rokasgrāmatu esamība;
      (h)    efektīvi pasākumi, lai pārbaudītu sistēmas pareizu darbību;
      (i)    sistēmas un procedūras, kas nodrošina adekvātu auditācijas pierakstu.
   2.   Pasākumi, kas noteikti b), c), d), f), g) un h) punktos ir pielāgoti valsts izdevumiem
        saskaņā ar attiecīgo rīcības darbību.
LV                                             44                                               LV
 ---pagebreak---                                               57. pants
                                         Iestāžu iecelšana
   1.   Dalībvalsts katrai rīcības programmai ieceļ sekojošu iestādi:
      (a)      rīkotājiestāde: dalībvalsts iecelta iestāde, valsts vai privāta, valsts, reģionāla vai
               vietēja institūcija, vai pati dalībvalsts, ja tā veic attiecīgo uzdevumu, lai vadītu
               rīcības programmu;
      (b)      sertificēšanas iestāde: institūcija, dalībvalsts iecelta vietēja, reģionāla vai valsts
               iestāde, kas sertificē izdevumu deklarācijas un maksājumu pieteikumus pirms
               tie tiek nosūtīti Komisijai;
      (c)      revīzijas iestāde: dalībvalsts iecelta iestāde katrai rīcības programmai, kas savā
               darbībā ir neatkarīga no rīkotājiestādes un sertificēšanas iestādes, un ir
               atbildīga par pārvaldības un kontroles sistēmu drošas darbības pārbaudi.
   2.   Papildus 1 punktā minētajām iestādēm, dalībvalsts ieceļ arī kompetentu institūciju,
        kas saņem maksājumus no Komisijas un institūciju vai institūcijas, kas ir atbildīgi
        par maksājumu veikšanu saņēmējiem.
   3.   Dalībvalsts nosaka noteikumus, kas reglamentē dalībvalsts attiecības ar šīm iestādēm
        un institūcijām un to attiecības ar Komisiju. Neierobežojot šo regulu, dalībvalsts
        nosaka šo iestāžu savstarpējās attiecības, un šīs iestādes veic savus uzdevumus pilnā
        saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts oficiālajām, juridiskajām un finanšu sistēmām.
   4.   Pakļauts 56. panta 1.b punktam, dažas vai visas pārvaldības, maksājumu,
        sertificēšanas un pārbaudes funkcijas var veikt viena un tā pati institūcija.
                                              58. pants
                                    Vadošās iestādes funkcijas
   1.   Vadoša iestāde ir atbildīga par rīcības programmas lietderīgu, efektīvu un pareizu
        pārvaldību un īstenošanu, jo īpaši:
      (a)      nodrošināt, ka darbības finansējuma saņemšanai tiek izvēlētas atbilstoši rīcības
               programmai piemērojamajiem kritērijiem, un ka tās visā to īstenošanas laikā
               atbilst piemērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem;
      (b)      pārbaudīt kopfinasēto produktu un pakalpojumu piegādi, un to, ka par
               darbībām deklarētie izdevumi ir tiešām bijuši un atbilst Kopienas un valsts
               noteikumiem;
      (c)      nodrošināt, ka katrai darbībai saskaņā ar rīcības programmu ir detalizētu
               grāmatvedības pārskatu datorizēta reģistrēšanas un uzglabāšanas sistēma, un ka
LV                                               45                                                   LV
 ---pagebreak---                   īstenošanas dati, kas vajadzīgi finanšu pārvaldībai, uzraudzībai, kontrolei un
                  novērtēšanai, tiek savākti;
          (d)     nodrošināt, ka saņēmēji un citas darbību īstenošanā iesaistītas institūcijas uztur
                  vai nu atsevišķu grāmatvedības sistēmu, vai adekvātu grāmatvedības kodu
                  visiem, ar darbību saistītiem, darījumiem;
          (e)     nodrošināt, ka 46. pantā minētie rīcības programmu novērtējumi tiek veikti
                  laika ierobežojumā, ko noteikusi šī regula, un atbilst kvalitātes standartiem, par
                  kuriem Komisija un dalībvalsts ir vienojušās;
          (f)     izveidot procedūras, lai nodrošinātu, ka visi dokumenti attiecībā uz
                  izdevumiem un čeki, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu adekvātu auditācijas
                  pierakstu, tiek uzglabāti atbilstoši 83. un 93. panta prasībām;
          (g)     nodrošināt, ka sertificēšanas iestāde saņem visu nepieciešamo informāciju par
                  procedūrām un pārbaudēm, kas veiktas saistībā ar izdevumiem, sertifikācijas
                  nolūkos;
          (h)     vadīt uzraudzības komiteju un nodrošināt to ar dokumentiem, kas
                  nepieciešami, lai ļautu uzraudzīt rīcības programmas īstenošanas kvalitāti,
                  ņemot vērā tās īpašos mērķus;
          (i)     sastādīt un, pēc Uzraudzības komitejas apstiprinājuma, iesniegt Komisijai
                  īstenošanas gada un galīgo ziņojumu;
          (j)     nodrošināt atbilstību informācijas un atklātības prasībām, kas noteiktas 50.
                  pantā.
   Vadošajai iestādei ir jāpiemīt arī iekšējās revīzijas funkcijai.
                                                59. pants
                                  Sertificēšanas iestādes funkcijas
   Rīcības programmas sertificēšanas iestāde ir jo īpaši atbildīga par:
   1.       sastādīt un iesniegt Komisijai datorizētā veidā apstiprinātus izdevumu pārskatus un
            maksājuma pieteikumus;
   2.       apstiprināt, ka:
          (a)     izdevumu pārskats ir precīzs un sastādīts, izmantojot drošas grāmatvedības
                  sistēmas datus, un pamatots uz pierādītiem papilddokumentiem;
          (b)     deklarētie izdevumi atbilst piemērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem
                  un radušies saistībā ar darbībām, kas izvēlētas finansējumam saskaņā ar
                  programmai piemērojamajiem kritērijiem, un atbilst piemērojamajiem
                  Kopienas un valsts noteikumiem.
LV                                                 46                                                LV
 ---pagebreak---    3.   sertificēšanas nolūkos nodrošināt, ka tā ir saņēmusi adekvātu informāciju no
        rīkotājiestādes par lietotajām procedūrām un veiktajām pārbaudēm attiecībā uz
        izdevumiem, kuri iekļauti izdevumu bilancēs;
   4.   sertificēšanas nolūkos ņemt vērā visus revīzijas iestādes vai tās atbildībā veikto
        revīziju rezultātus;
   5.   datorizētā veidā uzglabāt grāmatvedības pārskatus par Komisijai iesniegtajiem
        izdevumiem;
   6.   nodrošināt jebkuras Kopienu fonda līdzekļu summas, kura neprecizitāšu rezultātā ir
        tikusi nepiemēroti izmaksāta, atgūšanu, pēc vajadzības ar procentiem, iegrāmatot
        atgūstamās summas, un atmaksāt Komisijai atgūto summu, atvelkot to no nākošās
        izdevumu bilances, ja iespējams.
                                              60. pants
                                  Revīzijas iestādes funkcijas
   1.   Rīcības programmas pārbaudes iestāde jo īpaši ir atbildīga par:
      (a)      nodrošināt, ka, lai pārbaudītu rīcības programmas pārvaldības un kontroles
               sistēmu efektīvu funkcionēšanu, revīzijas tiek veiktas saskaņā ar
               starptautiskajiem revīzijas standartiem;
      (b)      nodrošināt, ka, lai pārbaudītu deklarētos izdevumus, darbību revīzijas tiek
               veiktas pēc attiecīga parauga;
      (c)      sešus mēnešus pēc rīcības programmas apstiprināšanas iesniegt Komisijai
               revīzijas stratēģiju, kas attiecas uz institūcijām, kuras veic revīziju, kas minēta
               a) un b) apakšpunktos, izmantojamo metodi, darbību pārbaudes parauga
               metodi, un norādošu revīzijas plānošanu, lai nodrošinātu, ka galvenās
               institūcijas tiek pārbaudītas un, ka revīzijas tiek veiktas vienmērīgi visā
               programmēšanas periodā;
      (d)      ja vairāk nekā vienai rīcības programmai piemērojas kopējas sistēmas,
               atbilstoši c) punktam var tikt iesniegta vienota apvienota revīzijas stratēģija;
      (e)      katru gadu no 2008. līdz 2016. gadam līdz 30. jūnijam:
               (i)    jāizveido gada kontroles pārskats, uzrādot revīziju, kas veiktas saskaņā ar
                      revīzijas stratēģiju attiecībā uz iepriekšējā gada rīcības programmu,
                      rezultātus un sniedzot pārskatu par atrastajiem trūkumiem programmas
                      pārvaldības un kontroles sistēmās. Informācija par 2014. un 2015. gadu
                      drīkst tikt iekļauta galīgajā ziņojumā un pievienota spēkā esamības
                      deklarācijai;
               (ii)   jāizsaka atzinums par to, vai pārvaldības un kontroles sistēmas ir
                      darbojušās efektīvi, lai pamatoti apstiprinātu Komisijai tajā gadā
LV                                               47                                                LV
 ---pagebreak---                          iesniegto izdevumu bilances pareizību un notikušo darījumu likumību un
                         sistemātiskumu,
          (f)      ja vairākām rīcības programmām tiek piemērota kopēja sistēma, nodrošināt ar
                   informāciju par revīzijām un atzinumiem, kurus var sagrupēt vienotā ziņojumā;
          (g)      nodrošināt ar programmas slēgšanas paziņojumu, novērtējot gala bilances
                   maksājuma pieprasījuma spēkā esamību un notikušo darījumu, uz kuriem
                   attiecas nobeiguma pārskats par izdevumiem, likumību un sistemātiskumu un
                   pamatojoties uz nobeiguma kontroles ziņojumu.
   2.       Ja (a) un (b) punktos minētās revīzijas veic cita institūcija, tad Revīzijas iestādei
            jānodrošina, ka šīm iestādēm ir nepieciešamā funkcionālā neatkarība un, ka darbs
            tiek veikts saskaņā ar starptautiski pieņemtajiem revīzijas standartiem.
                                           II NODAĻA
                                              Uzraudzība
                                               61. pants
                                        Uzraudzības komiteja
   Dalībvalsts, vienojoties ar rīkotājiestādi un konsultējoties ar partneriem, katrai rīcības
   programmai izveido uzraudzības komiteju. Ikviena Uzraudzības komiteja tiek izveidota trīs
   mēnešos kopš lēmuma, kas apstiprina rīcības programmu.
   Šī komiteja sastāda savus procedūru noteikumus attiecīgās dalībvalsts oficiālo, juridisko un
   finanšu sistēmas ietvaros un pieņem tos, vienojoties ar rīkotājiestādi.
                                               62. pants
                                          Komitejas sastāvs
   1.       Uzraudzības komiteju vada dalībvalsts vai rīkotājiestādes pārstāvis. Pēc savas
            iniciatīvas Komisijas pārstāvis drīkst piedalīties Uzraudzības komitejas darbā kā
            padomdevējs.
   2.       Par komitejas sastāvu lemj dalībvalsts, kā arī iekļauj tajā partnerus, kas minēti 8.
            pantā un rīkotājiestādi .
            Rīkotājiestāde koordinē uzraudzības komiteju.
LV                                                 48                                             LV
 ---pagebreak---                                                   63. pants
                                                Uzdevumi
   Uzraudzības komitejas atbildība ir pārliecināties par rīcības programmas īstenošanas
   efektivitāti un kvalitāti. Lai to panāktu, tā:
           (a)     apsver un apstiprina kritērijus, pēc kuriem izvēlas finansējamās darbības,
                   četros mēnešos pēc rīcības programmas apstiprināšanas. Izvēles kritērijus
                   pārskata saskaņā ar programmēšanas vajadzībām;
           (b)     periodiski pārskata progresu rīcības programmas īpašo mērķu sasniegšanā,
                   pamatojoties uz rīkotājiestādes iesniegtiem dokumentiem;
           (c)     pārbauda īstenošanas rezultātus, it īpaši katras prioritātes mērķu sasniegšanā un
                   48. pantā minētos starpposma novērtējumus;
           (d)     pirms nosūtīšanas Komisijai, apsver un apstiprina īstenošanas gada un
                   nobeiguma pārskatus, kas minēti 65. pantā;
           (e)     tiek informēta par gada pārbaudes pārskatu un jebkuriem komentāriem, ko
                   Komisija var izteikt par šo pārskatu;
           (f)     pēc dalībvalsts iniciatīvas var tikt informēta par 17. pantā minēto gada
                   pārskatu;
           (g)     var ierosināt rīkotājiestādei jebkuru rīcības programmas pielāgojumu vai
                   pārskatīšanu, kas varētu palīdzēt sasniegt Fonda mērķus, vai lai uzlabotu tās
                   pārvaldību, arī finanšu pārvaldību;
           (h)     apsver un apstiprina jebkuru ierosinājumu grozīt Komisijas lēmuma, par Fonda
                   iemaksām, saturu.
                                                  64. pants
                                         Uzraudzības pasākumi
   3.        Vadošā iestāde un uzraudzības iestāde nodrošina rīcības programmas īstenošanas
             kvalitāti.
   4.        Vadošā iestāde un Uzraudzības komiteja veic uzraudzību, atsaucoties uz finanšu
             rādītājiem un īstenošanas rādītājiem, un rīcības programmā noteiktajiem rezultātiem
             un ietekmi.
   5.        Ja palīdzības veids to pieļauj, statistika tiek sadalīta pēc dzimuma un saņēmēja
             uzņēmumu lieluma.
LV                                                   49                                              LV
 ---pagebreak---    6.   Komisija sadarbībā ar dalībvalsti pārbauda rādītājus, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu un
        novērtētu rīcības programmu.
                                          65. pants
                          Gada ziņojumi un nobeiguma pārskati
   1.   Vadošā iestāde nosūta Komisijai rīcības programmas īstenošanas gada pārskatu
        pirmo reizi 2008. gadā un līdz katra gada 30. jūnijam. Līdz 2016. gada 30. jūnijam
        Rīkotājiestāde nosūta Komisijai rīcības programmas īstenošanas nobeiguma
        pārskatu.
   2.   Visos īstenošanas gada un nobeiguma pārskatos jābūt iekļautiem sekojošiem
        elementiem:
      (a)    rīcības programmas un prioritāšu īstenošanas progress attiecībā uz to īpašajiem
             pierādāmajiem mērķiem, pēc kvantifikācijas, kur vien un kad vien
             kvantifikācija piemērojas, un finansiālais, īstenošanas un prioritāšu rezultātu un
             ietekmes rādītāju progress;
      (b)    izmaiņas vispārējā situācijā, kas tieši ietekmē palīdzības īstenošanu, jo īpaši
             svarīgu sociālekonomisko attīstību, izmaiņas valsts, reģionālajā vai sektorālajā
             politikā, un, pēc vajadzības, to izraisītās sekas saistībā ar atbilstību starp Fonda
             palīdzību un citu finanšu instrumentu palīdzību;
      (c)    sīki izstrādāta rīcības programmas finansiālā īstenošana katrai prioritātei,
             izdevumi, kas maksāti saņēmējiem un tiem atbilstošas valsts iemaksas, no
             Komisijas saņemto maksājumu kopsumma, un 64. panta 2. punktā minēto
             finanšu rādītāju daudzuma noteikšana;
      (d)    palīdzības finansiālā īstenošana pēc palīdzības veida saskaņā ar prioritāšu
             sadalījumu, kas paredzēts IV sadaļā;
      (e)    Rīkotājiestādes un Uzraudzības komitejas pieņemtie noteikumi, kas nodrošina
             īstenošanas efektivitāti un kvalitāti, jo īpaši:
             –      uzraudzības un novērtēšanas pasākumi, arī datu savākšanas pasākumi;
             –      jebkuru svarīgu problēmu, kas radušās rīcības programmas īstenošanā,
                    kopsavilkums un jebkuri pieņemtie pasākumi, arī atbilde uz 67. pantā
                    minētajiem komentāriem;
             –      tehniskās palīdzības noderīgums.
      (f)    pieņemtie pasākumi, kas nodrošina rīcības programmas atklātību;
LV                                            50                                                  LV
 ---pagebreak---       (g)     deklarācija par atbilstību Kopienas politikām rīcības programmas īstenošanas
              periodā un, pēc vajadzības, norāde uz jebkurām sastaptajām problēmām un
              pieņemtajiem pasākumiem to novēršanai;
      (h)     Rīkotājiestādei vai citai valsts iestādei atmaksātās palīdzības noderīgums
              rīcības programmas īstenošanas periodā, pēc vajadzības.
   3.   Pārskati tiek atzīti par pieņemamiem, ja tajos ir iekļauta visa 2 punktā minētā
        informācija, un tie ļauj izprast rīcības programmas īstenošanu.
   4.   Komisija divos mēnešos pieņem lēmumu par rīkotājiestādes iesniegtā īstenošanas
        gada pārskata saturu. Rīcības programmas nobeiguma pārskatam laika ierobežojums
        ir pieci mēneši. Ja Komisija neatbild noteiktajā laika ierobežojumā, pārskats tiek
        uzskatīts par pieņemtu.
                                             66. pants
                               Komisijas nobeiguma ziņojums
   1.   Līdz 31. decembrim Komisija nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomisko
        un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šīs regulas faktisko
        īstenošanu iepriekšējā gadā. Šajā ziņojumā ir apkopoti galvenie notikumi, tendences
        un problēmas saistībā ar rīcības programmu īstenošanu.
   2.   Ziņojums ir pamatots uz Komisijas veikto dalībvalstu stratēģiskā gada pārskata, kas
        minēts 17. panta pirmajā punktā, pārbaudi un novērtējumu un jebkuru citu pieejamu
        informāciju. Ziņojums nosaka sekojuma pasākumus, kurus ir pieņēmusi vai kuri ir
        jāpieņem dalībvalstīm un Komisijai, un kuri sniedz adekvātu sekojumu ziņojuma
        sniegtajai informācijai.
   3.   Ziņojumā ir iekļauts arī:
      (a)     dalībvalsts Fonda aktivitāšu kopsavilkums, kurā ir ietverts dalībvalsts ieguldīto
              un samaksāto asignējumu sadalījums, kā arī Komisijas un dalībvalstu
              izmantotā tehniskā palīdzība;
      (b)     Fonda sadarbības ar struktūrfondiem un Eiropas Lauksaimniecības un lauku
              attīstības fondu novērtējums;
      (c)     novērtējumu, kas paredzēti 48. pantā, sniegtā informācija, tiklīdz tā ir
              pieejama;
      (d)     kopsavilkums par dalībvalstu izveidoto pārvaldības un kontroles sistēmu
              revīziju, kas veiktas Komisijas vārdā, un dalībvalstu veikto Fonda palīdzības
              revīziju iznākumu, un, pēc vajadzības, veiktajām finansiālajām korekcijām,
              tiklīdz ir iesniegts ceturtais gada pārskats un atkal, tiklīdz ir iesniegts pārskats
              par programmēšanas noslēguma gadu.
LV                                              51                                                 LV
 ---pagebreak---                                           67. pants
                               Programmu gada pārbaudes
   1. Katru gadu, kad tiek iesniegti īstenošanas un revīzijas gada pārskati, kas minēti 65.
      pantā un 60. panta 4. punktā, un saskaņā ar noteikumiem, kurus nosaka, vienojoties
      ar attiecīgo dalībvalsti un rīkotājiestādi, Komisija un rīkotājiestāde pārbauda rīcības
      programmas īstenošanas progresu, iepriekšējā gadā sasniegtos galvenos rezultātus,
      finansiālo īstenošanu un citus faktorus, kas saistīti ar īstenošanas uzlabošanu, cita
      starpā aspektus, kas attiecas uz pārvaldības un kontroles sistēmas funkcionēšanu.
   2. Pēc pārbaudes veikšanas Komisija drīkst iesniegt komentārus dalībvalstīm un
      rīkotājiestādei. Dalībvalsts informē Komisiju par rīcību attiecībā uz šiem
      komentāriem.
   3. Kad ir pieejami palīdzības, kura piešķirta no 2000. līdz 2006. gadam, ex post
      novērtējumi, pirmajā gada pārbaudē tiek pārbaudīti vispārējie rezultāti.
                                    III NODAĻA
                                         Kontrole
                                       1 IEDAĻA
                               DALĪBVALSTU ATBILDĪBA
                                          68. pants
                               Droša finansiāla pārvaldība
   1. Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu rīcības programmu drošu finansiālo
      pārvaldību un notiekošo darījumu likumību un sistemātiskumu.
   2. Dalībvalstis nodrošina, ka rīkotājiestādes, sertificēšanas iestādes, revīzijas iestādes
      un jebkuras citas attiecīgās institūcijas saņem adekvātus ieteikumus par 56. līdz 60.
      pantā minēto pārvaldības un kontroles sistēmu izveidošanu, lai nodrošinātu, ka
      Kopienas finansējums tiek izmantots lietderīgi un pareizi.
   3. Dalībvalstis novērš, atpazīst un labo neprecizitātes. Tās paziņo par neprecizitātēm
      Komisijai saskaņā ar noteikumiem, un turpina informēt Komisiju par administratīvo
      un juridisko tiesvedību.
LV                                           52                                               LV
 ---pagebreak---       Ja saņēmējam nepiemēroti izmaksātos līdzekļus nevar atgūt, dalībvalsts ir atbildīga
      par šo Eiropas Kopienas budžeta iztērēto līdzekļu atmaksāšanu, izņemot gadījumus,
      ja var pierādīt, ka radušies zaudējumi nav izraisīti dalībvalsts neprecizitātes vai
      nolaidības dēļ.
                                          69. pants
                            Pārvaldības un kontroles sistēmas
   1. Pirms rīcības programmas pieņemšanas dalībvalsts nodrošina, ka rīcības programmu
      pārvaldības un kontroles sistēmas ir izveidotas saskaņā ar 56. līdz 60. pantam.
      Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu, ka sistēmas funkcionē efektīvi visā
      programmēšanas periodā.
   2. Trīs mēnešos pēc katras rīcības programmas apstiprināšanas dalībvalstis iesniedz
      Komisijai sistēmu aprakstu, kas jo īpaši aptver rīkotāju un pārvaldības iestāžu un
      starpnieku struktūras un procedūras un iekšējo revīziju sistēmas, kas darbojas šajās
      iestādēs un institūcijās, revīzijas iestādi, un jebkuru citu institūciju, kura tās vārdā
      veic revīzijas.
   3. Šim aprakstam ir jāpievieno neatkarīgas revīzijas institūcijas ziņojums par sistēmu
      novērtējuma rezultātiem un atzinums par to atbilstību 56. līdz 60. pantam. Gadījumā,
      ja atzinumā ir šaubas, ziņojumā ir jānorāda trūkumi un to nopietnība. Dalībvalsts,
      vienojoties ar Komisiju, sastāda plānu par korektīvajiem pasākumiem, kas jāpieņem,
      un to īstenošanas grafiku.
      Neatkarīgo revīzijas institūciju ieceļ vēlākais, kad tiek pieņemta rīcības programma.
      Komisija drīkst pieņemt revīzijas iestādi kā neatkarīgu revīzijas institūciju rīcības
      programmai, ja revīzijas iestādei ir vajadzīgās spējas. Neatkarīgajai revīzijas
      institūcijai ir jābūt vajadzīgajai neatkarībai un tai ir jāveic darbs saskaņā ar
      starptautiskajiem revīzijas standartiem.
                                         2 IEDAĻA
                                 KOMISIJAS ATBILDĪBA
                                          70. pants
                                   Komisijas atbildība
   1. Komisijas saskaņā ar 69. pantā izklāstīto procedūru atbildība ir pārliecināties, ka
      dalībvalstis ir izveidojušas pārvaldības un kontroles sistēmas, pamatojoties uz gada
      kontroles ziņojumiem un pašas pārbauda, lai šīs sistēmas rīcības programmu
      īstenošanas laikā efektīvi funkcionē.
LV                                           53                                                LV
 ---pagebreak---    2. Neierobežojot dalībvalstu veiktās pārbaudes, Komisijas ierēdņi vai pilnvaroti
      pārstāvji drīkst veikt pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvas darbības pārbaudes
      uz vietas un šajās pārbaudēs var iekļaut operatīvajā sistēmā iekļauto darbību
      pārbaudi, ar vismaz vienas darba dienas iepriekšēju brīdinājumu. Dalībvalsts ierēdņi
      vai pilnvaroti pārstāvji drīkst piedalīties šajās pārbaudēs.
   3. Komisija var pieprasīt dalībvalstij veikt pārbaudes uz vietas, lai pārbaudītu, vai
      sistēmas pareizi funkcionē, vai viena vai vairāku darījumu pareizību. Komisijas
      ierēdņi vai pilnvaroti pārstāvji var piedalīties šajās pārbaudēs.
                                          71. pants
                    Sadarbība ar dalībvalstu kontroles institūcijām
   1. Komisija sadarbojas ar rīcības programmu revīzijas iestādēm, lai koordinētu to
      attiecīgos kontroles plānus un pārbaudes metodes; nekavējoties apmainītos ar
      pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaužu rezultātiem, lai pēc iespējas labāk
      izmantotu kontroles resursus un izvairītos no nepamatotas darba dublēšanās.
      Komisija un revīzijas iestādes sanāk kopā regulāri, parasti vismaz reizi gadā, lai
      kopīgi pārbaudītu gada revīzijas pārskatu, kas iesniegts saskaņā ar 60. pantu un
      apmainītos ar viedokļiem par citiem ar rīcības programmu pārvaldības un kontroles
      sistēmu uzlabošanu saistītiem jautājumiem. Komisija savus komentārus par kontroles
      stratēģiju, kas iesniegta saskaņā ar 60. pantu, nodrošina ne vēlāk kā trīs mēnešos vai
      pirmajā sanāksmē pēc tās saņemšanas.
   2. Nosakot pati savu kontroles stratēģiju, Komisija norāda tās rīcības programmas, par
      kurām sistēmas atbilstības atzinums saskaņā ar 60. pantu ir nešaubīgs; vai kur
      atbilstības atzinumā esošās šaubas ir novērstas, pielietojot korektīvos pasākumus; vai
      kur revīzijas iestādes kontroles stratēģija ir apmierinoša; un kur ir iegūta pārliecība,
      ka pārvaldības un kontroles sistēma funkcionē efektīvi, pamatojoties uz Komisijas un
      dalībvalstu veikto pārbaužu rezultātiem.
   3. Attiecībā uz šīm programmām, Komisija var informēt attiecīgo dalībvalsti, ka
      principā balstīsies uz revīzijas iestādes atzinumu, kas attiecas uz deklarēto izdevumu
      pareizību, likumību un sistemātiskumu un savas pārbaudes uz vietas veiks tikai
      izņēmuma gadījumos.
LV                                            54                                               LV
 ---pagebreak---                                         VIII SADAĻA
                                  FINANŠU PĀRVALDĪBA
                                         I NODAĻA
                                       Finanšu pārvaldība
                                            1 IEDAĻA
                                      BUDŽETA SAISTĪBAS
                                             72. pants
                                        Budžeta saistības
   Kopienas budžeta saistības rīcības programmās (turpmāk tekstā “budžeta saistības”) tiek
   īstenotas katru gadu laika posmā no 2007. gada 1. janvāra un 2013. gada 31. decembra. Pirmā
   budžeta saistība tiek īstenota, pirms Komisija pieņem lēmumu par rīcības programmas
   apstiprināšanu. Katru sekojošo saistību īsteno Komisija, pamatojoties uz lēmumu piešķirt
   Fonda iemaksas, kas minētas 20. pantā.
                                            2 IEDAĻA
                                           MAKSĀJUMI
                                             73. pants
                                  Maksājumu kopējie noteikumi
   1.       Komisijas maksājumi par Fonda iemaksām tiek veikti saskaņā ar budžeta saistībām.
            Visi maksājumi tiek paredzēti visagrākām atklātā budžeta saistībām.
   2.       Maksājumu veids ir priekšfinansējums, starpposma maksājumi un bilances
            maksājumi. Maksājumi tiek maksāti dalībvalsts ieceltai institūcijai.
   3.       Visvēlākais līdz katra gada 31. janvārim dalībvalsts nosūta Komisijai atjaunotu
            maksājuma pieprasījuma prognozi par tekošo finanšu gadu un sekojošo finanšu gadu.
LV                                              55                                             LV
 ---pagebreak---    4.       Visi ar valūtas maiņu saistītie pasākumi attiecībā uz finanšu darījumiem starp
            Komisiju un dalībvalstu ieceltām institūcijām tiek veikti elektroniskā veidā saskaņā
            ar īstenošanas noteikumiem, kurus pieņēmusi Komisija saskaņā ar 100. panta 3.
            punktā minēto procedūru.
                                                 74. pants
           Starpposma maksājumu un bilances maksājumu aprēķināšanas noteikumi
   Starpposma maksājumi un bilances maksājumi tiek aprēķināti, piemērojot kopfinansēšanas
   likmi katrai prioritātei valsts izdevumos, kuri sertificēti saskaņā ar šo prioritāti, pamatojoties
   uz izdevumu bilanci, ko sertificējusi institūcija, kas ir atbildīga par sertificēšanu.
                                                 75. pants
                                           Izdevumu bilance
   Visās izdevumu bilancēs par katru prioritāti jābūt iekļautiem izdevumiem, kurus radījuši
   saņēmēji, īstenojot darbības un atbilstošām iemaksām no valsts naudas līdzekļiem. Saņēmēju
   maksātie izdevumi tiek pamatoti ar saņemšanas faktūrrēķiniem vai grāmatvedības
   dokumentiem ar līdzvērtīgu pierādošu vērtību.
   Attiecībā uz atbalsta shēmām tikai Līguma 87. panta nozīmē, Komisijai sertificētie izdevumi
   ir saņēmēju maksāti izdevumi, par kuriem maksājumu ir veikusi institūcija, kas piešķir
   palīdzību.
                                                 76. pants
                   Priekšfinansējuma un starpposma maksājumu uzkrāšanās
   1.       Veikto priekšfinansējumu un starpposmu maksājumu kopīgā kopsumma nepārsniedz
            95% no iemaksām rīcības programmās.
   2.       Kad ir sasniegti šie griesti, sertificēšanas iestāde turpina pārsūtīt Komisijai jebkurus
            gada n 31. decembrī sertificētus izdevumus, kā arī tā gada laikā no Fonda atgūtos
            līdzekļus vēlākais līdz gada n+1 31. janvārim.
                                                 77. pants
                                   Visi maksājumi saņēmējam kopā
   Dalībvalstu atbildība ir pārliecināties, ka institūcija, kura ir atbildīga par maksājumu veikšanu,
   nodrošina, ka saņēmēji saņem iemaksas no valsts naudas līdzekļiem pilnā apmērā, cik ātri
   vien iespējams. Netiek atvilkta vai aizturēta neviena naudas summa, kā arī netiek uzlikta
LV                                                   56                                               LV
 ---pagebreak---    neviena turpmāka īpatmaksa vai cita maksa ar līdzvērtīgu efektu, kas varētu samazināt
   saņēmējam pienākošos līdzekļu apmēru.
                                             3 IEDAĻA
                                       PRIEKŠFINANSĒJUMS
                                              78. pants
                                            Maksājums
   1.       Pēc Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina Fonda iemaksas rīcības programmai,
            Komisija izmaksā dalībvalsts ieceltai institūcijai vienreizēju priekšfinansējuma
            summu. Šī priekšfinansējuma apmērs sastāda 7% no Fonda iemaksām dotajā rīcības
            programmā.
   2.       Ja divdesmit četros mēnešos no dienas, kurā Komisija samaksā pirmo
            priekšfinansējuma iemaksu, nav saņemts maksājuma pieprasījums saskaņā ar rīcības
            programmu, dalībvalsts iecelta institūcija atmaksā Komisijai kopējo summu, kas
            samaksāta kā priekšfinansējums.
   3.       Jebkuri procenti, kas radušies no priekšfinansējuma, tiek paredzēti attiecīgajai rīcības
            programmai un tie ir jāatvelk no izdevumu gala bilancē deklarētajiem valsts
            izdevumiem.
   4.       Summa, kas samaksāta kā priekšfinansējums tiek noņemta no rēķiniem, kad tiek
            slēgta rīcības programma.
                                             4 IEDAĻA
                                    STARPPOSMA MAKSĀJUMI
                                              79. pants
                                      Starpposma maksājumi
   Komisija veic starpposma maksājumus, pakļauti pieejamajam finansējumam un pēc tam, kad
   ir saņēmusi saprātīgu apstiprinājumu par to, ka dalībvalsts izveidotās rīcības programmas
   pārvaldības un kontroles sistēma atbilst 56. līdz 60. pantam. Šim apstiprinājumam jābūt
   pamatotam uz 69. panta 3. punktā minētās neatkarīgas revīzijas iestādes ziņojuma.
LV                                                57                                                 LV
 ---pagebreak---                                             80. pants
                          Maksājumu pieprasījuma pieņemamība
   1.   Katrs Komisijas veiktais starpposma maksājums tiek pakļauts sekojošiem
        nosacījumiem:
      (a)     Komisijai ir jābūt saņēmušai maksājuma pieprasījumu un izdevumu bilanci
              saskaņā ar 73. pantu;
      (b)     katras prioritātes periodam drīkst tikt piešķirts ne vairāk kā Fonda palīdzības
              maksimālais apmērs;
      (c)     rīkotājiestādei ir jābūt nosūtījušai Komisijai visjaunāko gada īstenošanas
              pārskatu līdz noteiktajam termiņam saskaņā ar 65. panta 3. punktu;
      (d)     nedrīkst būt bijis nekāds 84. pantā minēto maksājumu pārtraukums vai aizture,
              ne arī jebkāds pamatots Komisijas atzinums attiecībā uz ierobežojumiem
              saskaņā ar Līguma 226. pantu saistībā ar darbībām, par kurām radušies
              izdevumi saskaņā ar attiecīgo maksājuma pieprasījumu.
   2.   Pakļauts pieejamajam finansējumam, Komisija veic starpposma maksājumus ne
        vēlāk kā divos mēnešos pēc dienas, kurā ir reģistrēts iepriekšminētajiem
        nosacījumiem atbilstošs maksājuma pieprasījums.
   3.   Ja netiek izpildīts viens no 1 punktā minētajiem nosacījumiem, Komisija cik ātri vien
        iespējams informē dalībvalsti un sertificēšanas institūciju, kura ir atbildīga par
        maksājumu veikšanu.
                                            81. pants
                                    Maksājumu procedūra
   1.   Komisija veic starpposma maksājumu ne vēlāk kā 45 dienās kopš dienas, kad ir
        saņemts iepriekšējā pantā minētajiem nosacījumiem atbilstošs maksājuma
        pieprasījums.
   2.   Ja kāds no šiem nosacījumiem nav izpildīts, Komisija cik ātri vien iespējams informē
        dalībvalsti un sertificēšanas iestādi, kurai ir uzticēts veikt maksājumus.
   3.   Sertificēšanas iestāde nodrošina, ka rīcības programmu starpposma maksājumu
        pieprasījumi ir sagrupēti kopā un nosūtīti Komisijai, pēc iespējas, trīs atsevišķās
        reizēs gadā. Vēlākais datums, kurā Komisijai var iesniegt maksājuma pieprasījumu
        par tekošajā gadā veicamo maksājumu ir 31. oktobris.
LV                                              58                                            LV
 ---pagebreak---                                            5 IEDAĻA
                  BILANCES MAKSĀJUMS UN PROGRAMMAS SLĒGŠANA
                                            82. pants
                                Bilances maksājuma nosacījumi
   1.   Komisija apmaksā bilanci, ja līdz 2016. gada 30. jūnijam ir saņēmusi sekojošus
        dokumentus:
      (a)      bilances maksājuma pieprasījumu un izdevumu bilanci saskaņā ar 65. pantu;
      (b)      rīcības programmas īstenošanas nobeiguma ziņojumu, iekļaujot 65. pantā
               minēto informāciju;
      (c)      bilances maksājuma pieprasījuma spēkā esamības apliecinājumu, kā paredzēts
               60. panta 5. punktā, kopā ar nobeiguma revīzijas pārskatu;
        Bilances maksājums ir pakļauts īstenošanas nobeiguma pārskata un bilances
        maksājuma pieprasījuma spēkā esamības apliecinājuma pieņemšanai.
   2.   Ja visvēlākais līdz 2016. gada 30. jūnijam kāds no 1 punktā minētajiem
        dokumentiem nav nosūtīts Komisijai, bilance tiek automātiski atsaukta saskaņā ar 87.
        pantu.
   3.   Pakļauts pieejamajam finansējumam, Komisija apmaksā bilanci ne vēlāk kā 45
        dienās kopš dienas, kad tā pieņem nobeiguma pārskatu un bilances maksājuma
        pieprasījuma spēkā esamības apliecinājumu. Neierobežojot 5 punktu, budžeta
        saistību bilance tiek atsaukta sešus mēnešus pēc maksājuma.
   4.   Pēc 2016. gada 30. jūnija jebkuri turpmākie izdevumi, kas nav sertificēti līdz tai
        dienai, nedrīkst tikt pievienoti nevienai izdevumu bilancei.
   5.   Neskatoties uz jebkuru Komisijas vai Eiropas Revīzijas tiesas veikto revīziju
        rezultātiem, Komisijas apmaksātā rīcības programmas bilance var tikt grozīta 9
        mēnešos kopš dienas, kad maksājums ir veikts, vai, ja bilance ir negatīva un
        dalībvalstij tā ir jāatmaksā, deviņos mēnešos kopš dienas, kad tiek izdota debetzīme.
LV                                             59                                             LV
 ---pagebreak---                                               83. pants
                                      Dokumentu saglabāšana
   Rīkotājiestāde nodrošina, ka visi pavaddokumenti saistībā ar attiecīgās rīcības programmas
   izdevumiem un revīzijām tiek saglabāti un ir pieejami Komisijai un Eiropas Revīzijas tiesai.
   Dokumentus jāglabā un tiem jābūt pieejamiem saskaņā ar valsts noteikumiem par laika
   ierobežojumu dokumentu saglabāšanai, un vismaz piecus gadus pēc rīcības programmas
   slēgšanas. Dokumenti jāglabā vai nu oriģināla veidā, vai kopiju veidā, ar apstiprinātu
   atbilstību oriģinālam, uz kopīgi pieņemtiem datu nesējiem. Šis periods tiek pārtraukts vai nu
   juridiskās tiesvedības gadījumā, vai pēc Komisijas pamatota pieprasījuma.
                                             6 IEDAĻA
                  MAKSĀJUMU PĀRTRAUKŠANA, NEPIEŠĶIRŠANA UN AIZTURE
                                              84. pants
                                           Pārtraukšana
   1.        Maksājumu beigu termiņu pārtrauc delegācijas pilnvarots pārstāvis Finanšu Regulas
             nozīmē uz maksimālo laiku - seši mēnesi, ja pastāv šaubas par pārvaldības un
             kontroles sistēmu pareizu funkcionēšanu, vai ja šis ierēdnis pieprasa papildus
             informāciju no valsts iestādēm gada pārskata apsvērumu uzraudzības procesā.
             Komisija nekavējoties informē dalībvalsti un sertificēšanas iestādi par pārtraukšanas
             iemesliem. Dalībvalsts pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai pēc iespējas ātrāk
             labotu situāciju.
   2.        Gadījumā, ja ir nepieciešams pieņemt lēmumu atbilstoši 85. un 86. pantam,
             iepriekšminētais pārtraukšanas periods tiek pagarināts par maksimālo laiku- seši
             mēneši.
                                              85. pants
                                           Nepiešķiršana
   1.        Komisija nolemj nepiešķirt starpposma maksājumus 20% no summas, kura ir
             jāatmaksā Komisijai, ja ir īstenoti 69. panta 3. punktā minētie korektīvās rīcības
             plāna svarīgie elementi un ir labotas 60. panta 4.a punktā minētās programmas
             būtiskās nepilnības, kas minētas revīzijas iestādes gada ziņojumā, bet vēl ir jāveic
             labojumi, lai Komisijai sniegtu pamatotu pārliecību attiecībā uz pārvaldības un
             kontroles sistēmām.
LV                                               60                                                LV
 ---pagebreak---    2. Jebkuru nepiešķiršanas lēmumu Komisija pieņem pēc tam, kad ir piedāvājusi
      dalībvalstij iespēju divos mēnešos iesniegt apsvērumus.
   3. Starpposma maksājumu bilance tiek apmaksāta, kad ir pieņemti visi vajadzīgie
      pasākumi. Pretējā gadījumā var tikt piemērota finanšu korekcija saskaņā ar 96. pantu.
                                           86. pants
                                    Maksājumu aizture
   1. Komisija var aizturēt visus vai daļu no starpposma maksājumiem prioritāšu vai
      programmu līmenī, ja:
      a)     programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir nopietnas nepilnības, kas
             ietekmē maksājumu sertificēšanas procedūras, kuru veic sertificēšanas iestāde,
             uzticamību, vai attiecībā uz kurām nav pieņemti korektīvi pasākumi; vai
      b)     sertificētu izdevumu bilances izdevumi ir saistīti ar nopietnām neprecizitātēm,
             kuras nav izlabotas; vai
      c)     dalībvalsts nav izpildījusi saistības atbilstoši 69. pantam.
   2. Komisija var nolemt aizturēt starpposma maksājumus pēc tam, kad ir devusi
      dalībvalstij iespēju divos mēnešos iesniegt savus apsvērumus.
   3. Komisija izbeidz aizturēt starpposma maksājumus, ja uzskata, ka dalībvalsts ir
      pieņēmusi vajadzīgos pasākumus, kas ļauj atcelt aizturi. Ja dalībvalsts nav pieņēmusi
      vajadzīgos pasākumus, Komisija var pieņemt lēmumu samazināt tīro summu vai
      atcelt Kopienas iemaksas rīcības programmā saskaņā ar 96. pantu.
                                          7 IEDAĻA
                              AUTOMĀTISKA ATSAUKŠANA
                                           87. pants
                                           Principi
   1. Komisija automātiski atsauc jebkuru budžeta saistību daļu rīcības programmā, kura
      netiek pielietota priekšfinansējuma vai starpposma maksājumiem, vai par kuru līdz
      nākošā gada, pēc budžeta saistību saskaņā ar programmu gada, 31. decembrim
      Komisija nav saņēmusi pieņemamu maksājuma prasījumu, kā noteikts 80. pantā.
LV                                             61                                            LV
 ---pagebreak---    2.        Tā saistību daļa, kas vēl ir atvērta līdz 2015. gada 31. decembrim, tiek automātiski
             atsaukta, ja Komisija līdz 2016. gada 30. jūnijam nav saņēmusi pieņemamu
             maksājuma pieprasījumu.
   3.        Ja šī regula stājas spēkā pēc 2007. gada 1. janvāra, laika periods, pēc kura drīkst tikt
             veikta pirmā automātiskā atsaukšana, kā minēts 2 punktā, pirmajai saistībai tiek
             pagarināts par mēnešu skaitu starp 2007. gada 1. janvāri un pirmās budžeta saistības
             dienu.
                                                88. pants
                              Atsaukšanas laika ierobežojuma izņēmumi
   Ja, lai sankcionētu atbalsta shēmu, ir nepieciešams sekojošs Komisijas lēmums, 87. pantā
   minētais laika ierobežojums automātiskai atsaukšanai sākas no dienas, kad Komisija pieņem
   lēmumu, kas seko lēmumam par rīcības programmas apstiprināšanu. Šajā izņēmumā iekļautās
   summas apmērs tiek noteikts, pamatojoties uz dalībvalsts iesūtītu pamatotu grafiku.
                                                89. pants
    Laika ierobežojumu pārtraukšana juridiskas tiesvedības un administratīvas apelācijas
                                                gadījumā
   Automātiskās atsaukšanas periods, kas minēts 87. pantā, tiek pārtraukts naudas summai
   saistībā ar attiecīgo darbību, juridiskās tiesvedības vai administratīvās apelācijas, kam ir
   atlikšanas efekts, laikā, ar nosacījumu, ka dalībvalsts līdz n+2. gada 31. decembrim nosūta
   Komisijai informāciju par iemesliem. Tai saistību daļai, kas vēl ir atvērta līdz 2015. gada 31.
   decembrim, 87. panta 2. punktā minētais laika ierobežojums tiek pārtraukts pie tiem pašiem
   nosacījumiem, kā tām saistību summām, kuras attiecas uz minētajām darbībām.
                                                90. pants
                                 Automātiskas atsaukšanas izņēmumi
   1.        Aprēķinot automātisku atsaukšanu, netiek ņemts vērā sekojošais:
           (a)      tā budžeta saistību daļa, par kuru ir veikts maksājuma pieprasījums, bet kurai
                    Komisija ir pārtraukusi, nepiešķīrusi vai aizturējusi atmaksāšanu n+2. gada 31.
                    decembrī. Vai šīs summas gala aprēķinos tiek ņemtas vērā vai nē, ir atkarīgs no
                    problēmas, kas izraisījusi maksājuma pārtraukšanu, nepiešķiršanu vai aizturi,
                    iznākuma.
           (b)      tā budžeta saistību daļa, par kuru ir veikts maksājuma pieprasījums, bet kuras
                    atmaksāšana ir iekonservēta, galvenokārt budžeta resursu trūkuma dēļ.
LV                                                  62                                                LV
 ---pagebreak---       (c)     tā budžeta saistību daļa, par kuru nav bijis iespējams veikt pieņemamu
              maksājuma pieprasījumu, jo force majeure apstākļi nopietni ietekmējuši rīcības
              programmas īstenošanu. Valsts iestādēm, kuras pamatojas uz force majeure
              apstākļiem, ir jāuzrāda tieša ietekme uz visas rīcības programmas īstenošanu,
              vai uz programmas kādas daļas īstenošanu.
                                          91. pants
                                         Procedūra
   1.   Komisija laicīgi informē attiecīgo dalībvalsti un iestādes, ja pastāv risks, ka tiks
        piemērota automātiska atsaukšana, kā paredzēts 2 punktā. Komisija informē attiecīgo
        dalībvalsti un iestādes par automātiskās atsaukšanas summu, pamatojoties uz savā
        rīcībā esošo informāciju.
   2.   Dalībvalstij no šīs informācijas saņemšanas dienas ir divi mēneši, lai piekristu
        minētajai summai vai iesniegtu savus apsvērumus. Komisija veic automātisku
        atsaukšanu ne vēlāk kā deviņos mēnešos pēc 87. pantā minētā laika ierobežojuma.
   3.   Fonda iemaksas rīcības programmai tiek samazinātas par automātiski atsaukto
        summu attiecīgajam gadam. Dalībvalsts sastāda pārskatītu finanšu plānu, lai
        izlīdzinātu samazināto palīdzības summu visām rīcības programmas prioritātēm. Ja
        tas netiek izdarīts, Komisija proporcionāli samazina summu, kas piešķirta katrai
        prioritātei.
                                         8 IEDAĻA
                                     DAĻĒJA SLĒGŠANA
                                          92. pants
                                       Daļēja slēgšana
   1.   Rīcības programmas daļēja slēgšana drīkst tikt veikta dalībvalsts izvēlētos periodos.
        Daļēja slēgšana attiecas uz pabeigtām darbībām, par kurām saņēmējs ne vēlāk kā n-
        1. gada 31. decembrī ir saņēmis gala maksājumu. Šajā regulā darbības tiek uzskatītas
        par pabeigtām, ja darbībā paredzētās aktivitātes ir faktiski pabeigtas un saņēmējs ir
        saņēmis gala maksājumu, vai ja saņēmējs rīkotājiestādei ir uzrādījis dokumentu ar
        līdzvērtīgu efektu.
        Maksājumu apmērs, kas atbilst pabeigtai darbībai, tiek noteikts izdevumu bilancē.
        Daļēja slēgšana tiek veikta ar nosacījumu, ka rīkotājiestāde līdz n. gada 30. jūnijam
        nosūta Komisijai sekojošo:
      (a)     attiecīgās darbības izdevumu gala bilanci;
LV                                            63                                              LV
 ---pagebreak---            (b)      spēkā esamības deklarāciju, kuru par programmu izdod revīzijas iestāde, kā
                    paredzēts 60. pantā par gala maksājuma pieprasījumu saistībā ar pabeigtām
                    darbībām, un kura apliecina notikušo darījumu likumību un sistemātiskumu.
                                                93. pants
                                               Dokumenti
   1.        Rīkotājiestāde saglabā darbību, kuras pakļautas daļējai slēgšanai un par kurām ir
             veikts gala maksājums, sarakstu. Šis saraksts ir pieejams Komisijai.
   2.        Rīkotājiestāde nodrošina, ka visi pavaddokumenti saistībā ar attiecīgo darbību
             izdevumiem un revīzijām, tiek saglabāti un ir pieejami Komisijai un Eiropas
             Revīzijas tiesai. Šie dokumenti tiek saglabāti pieejami vismaz piecus gadus pēc
             daļējas slēgšanas gada, neierobežojot noteikumus, kas reglamentē Valsts atbalstu.
             Dokumenti jāglabā vai nu oriģināla veidā, vai kopiju veidā, ar apstiprinātu atbilstību
             oriģinālam, uz kopīgi pieņemtiem datu nesējiem. Šis periods tiek pārtraukts vai nu
             juridiskās tiesvedības gadījumā, vai pēc atbilstoši pamatota Komisijas pieprasījuma.
   3.        Jebkuras finansiālas korekcijas, kas veiktas saskaņā ar 95. un 96. pantu attiecībā uz
             darbībām, kuras pakļautas daļējai slēgšanai, tiek paredzētas kā tīrās finansiālās
             korekcijas.
                                               9 IEDAĻA
                                           EIRO LIETOŠANA
                                                94. pants
                                             Eiro lietošana
   Komisijas lēmumi par rīcības programmām, Komisijas saistības un maksājumi, sertificēto
   izdevumu apmēri un dalībvalstu maksājumu prasījumi tiek nosaukti un maksāti eiro valūtā
   atbilstoši Komisijas sastādītajai kārtībai saskaņā ar 100. panta 3. punktā minēto procedūru.
LV                                                 64                                               LV
 ---pagebreak---                                      II NODAĻA
                                   Finanšu korekcijas
                                         1 IEDAĻA
                         DALĪBVALSTU FINANŠU KOREKCIJAS
                                          95. pants
                              Dalībvalstu finanšu korekcijas
   1. Vispirms dalībvalsts uzņemas atbildību izmeklēt neprecizitātes, pamatojoties uz
      pierādījumiem par jebkurām nopietnām izmaiņām, kas ietekmē īstenošanas
      nosacījumu veidu vai palīdzības pārraudzību, un veikt nepieciešamās finanšu
      korekcijas.
   2. Dalībvalsts veic nepieciešamās finanšu korekcijas saistībā ar individuālām vai
      sistemātiskām neprecizitātēm, kas pamanītas darbībās vai rīcības programmās.
      Dalībvalsts veiktās korekcijas sevī ietver Kopienas iemaksu pilnīgu vai daļēju
      atcelšanu. Dalībvalsts ņem vērā neprecizitāšu raksturu un nopietnību un Fonda
      finansiālos zaudējumus. Šādā veidā atbrīvotos Kopienas naudas līdzekļus dalībvalstis
      var atkārtoti izmantot attiecīgajai rīcības programmai līdz 2015. gada decembrim
      atbilstoši 3 punkta pasākumiem. Komisijai nosūtītajā gada īstenošanas un kontroles
      ziņojumā saskaņā ar 60. un 65. pantu dalībvalsts iekļauj atcelšanas procedūru, kuras
      uzsāktas attiecīgajā gadā, sarakstu.
   3. Atceltās Fonda iemaksas saskaņā ar 2 punktu nedrīkst tikt atkārtoti izmantotas
      darbībai vai darbībām, kuras tika pakļautas korekcijām, kā arī, ja finanšu korekcija
      tiek veikta par sistemātisku kļūdu; darbībām, kur šī sistemātiskā kļūda parādās.
      Dalībvalstis informē Komisiju ar 65. pantā minēto ziņojumu, par to, kā tās ir
      nolēmušas vai ierosina atkārtoti izmantot atceltos naudas līdzekļus, un, pēc
      vajadzības, grozīt rīcības programmas finanšu plānu.
   4. Sistemātisku neprecizitāšu gadījumā dalībvalsts paplašina savus meklējumus, lai
      aptvertu visas darbības, kas varētu būt ietekmētas.
   5. Ja atceltie naudas līdzekļi var tikt atgūti saskaņā ar1 punktu, kompetents dienests vai
      iestāde uzsāk atgūšanas procedūru un paziņo par to sertificēšanas iestādei un
      rīkotājiestādei. Par atgūšanu ir jāziņo un jāatskaitās.
LV                                            65                                              LV
 ---pagebreak---                                           2 IEDAĻA
                              KOMISIJAS FINANŠU KOREKCIJAS
                                           96. pants
                                     Korekciju kritēriji
   1.   Komisija drīkst veikt finanšu korekcijas, atceļot visas Kopienas iemaksas rīcības
        programmai vai daļu no tām, ja pēc nepieciešamās pārbaudes tā secina, ka:
      (a)      programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir nopietnas nepilnības, kas
               pakļauj riskam Kopienas jau veiktās iemaksas programmai;
      (b)      sertificētā izdevumu bilancē iekļautie izdevumi ir neprecīzi un dalībvalsts,
               pirms korekcijas procedūras uzsākšanas saskaņā ar šo punktu, nav tos
               izlabojusi;
      (c)      dalībvalsts nav izpildījusi saistības atbilstoši 68. pantam, pirms korekciju
               procedūras uzsākšanas saskaņā ar šo punktu.
   2.   Komisija savas finanšu korekcijas pamato uz noteikto neprecizitāšu individuāliem
        gadījumiem, ņemot vērā neprecizitātes sistemātisko raksturu, lai noteiktu, vai
        jāpiemēro pamatlikmes vai ekstrapolācijas korekcijas. Ja neprecizitātes gadījums
        saistīts ar izdevumu bilanci, kura pirms tam gada kontroles pārskatā ir novērtēta
        pozitīvi saskaņā ar gada kontroles pārskata 60. panta 4. punkta a) apakšpunktu, tiek
        pieņemts, ka tā ir sistemātiska problēma, kas liek piemērot pamatlikmes vai
        ekstrapolācijas korekcijas, ja vien dalībvalsts divos mēnešos var nodrošināt ar
        pierādījumiem, kas atspēko šo pieņēmumu.
   3.   Lemjot par korekciju lielumu, Komisija ņem vērā neprecizitātes nopietnību un
        lielumu un attiecīgajā rīcības programmā atrasto nepilnību finansiālo līdzdalību.
   4.   Ja Komisija pamato savu pozīciju uz faktiem, kurus atklājuši citu dienestu revizori,
        tad Komisija, pēc tam, kad ir pārbaudījusi attiecīgās dalībvalsts pieņemtos
        pasākumus atbilstoši 69. pantam, iesniegtos ziņojumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr.
        1681/94, un jebkuru dalībvalsts atbildi, sastāda pati savus secinājumus attiecībā uz
        finansiālajām sekām.
                                           97. pants
                                          Procedūra
   1.   Pirms pieņemt lēmumu par finanšu korekcijām, Komisija uzsāk procedūru,
        informējot dalībvalsti par saviem pagaidu secinājumiem un pieprasot dalībvalstij
        divos mēnešos iesniegt komentārus.
LV                                            66                                             LV
 ---pagebreak---    2.       Ja Komisija ierosina finanšu korekcijas pēc ekstrapolācijas likmes vai pamatlikmes,
            dalībvalstij tiek dota iespēja parādīt, veicot attiecīgo failu pārbaudi, ka neprecizitātes
            faktiskais apmērs ir mazāks nekā norādīts Komisijas novērtējumā. Vienojoties ar
            Komisiju, dalībvalsts drīkst ierobežot šīs pārbaudes diapazonu atbilstošā proporcijā
            vai attiecīgo failu paraugā. Izņemot pienācīgi attaisnotus gadījumus, laiks, kas
            atvēlēts šai pārbaudei, nepārsniedz turpmākus divus mēnešus pēc iepriekšminētiem
            diviem mēnešiem. Komisija ņem vērā jebkurus dalībvalsts iesniegtus pierādījumus
            dotajā laika ierobežojumā.
   3.       Ja dalībvalsts nepieņem Komisijas pagaidu secinājumus, Komisija uzaicina
            dalībvalsti uz noklausīšanos, kurā abas sadarbības puses, pamatojoties uz
            partnerattiecībām, cenšas panākt vienošanos par apsvērumiem un no tiem
            izrietošajiem secinājumiem. Ja sešos mēnešos pēc noklausīšanās dienas nav panākta
            vienošanās, Komisija pieņem lēmumu par finanšu korekcijām. Ja noklausīšanās
            nenotiek, sešu mēnešu periods sākas no dienas, kas Komisija ir saņēmusi dalībvalsts
            atteikumu piedalīties noklausīšanā.
                                                98. pants
                                             Atmaksāšana
   1.       Jebkura pienākošā atmaksāšana Komisijai jāveic pirms maksāšanas datuma, kas
            norādīts piedziņas pavēlē [sastādīts saskaņā ar Finanšu regulas, kura piemērojama
            Eiropas Kopienu 19 vispārējam budžetam, Īstenošanas noteikumu 72. pantu. Šis
            noteiktais datums ir otrā mēneša pēdējā diena pēc pavēles izdošanas.
   2.       Par jebkuru aizkavējumu veikt atmaksāšanu ir jāmaksā procenti kā par novēlotu
            maksājumu, sākot no maksāšanas datuma un beidzot ar faktiskā maksājuma datumu.
            Šādu procentu likme ir viens ar pusi procentu punktu virs likmes, kuru piemēro
            Eiropas Centrālā banka savās galvenajās refinansēšanas operācijās tā mēneša pirmajā
            darba dienā, kurā iekrīt maksāšanas datums.
                                                99. pants
                                         Dalībvalstu saistības
   Komisijas veiktā finanšu korekcija neierobežo dalībvalstu saistības celt apsūdzību par
   piedziņu saskaņā ar 96. pantu un piedzīt valsts atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999
   14. pantu.
   19
          Regula (EK) Nr. 2352/2002, OV L 351, 28.12.2002., 29. lpp.
LV                                                  67                                                 LV
 ---pagebreak---                                       IX SADAĻA
                                       KOMITEJA
                                        100. pants
                                Komiteja un procedūras
   1. Komisijai palīdz Eiropas zivsaimniecības fonda komiteja (turpmāk tekstā:
      “Komiteja”).
   2. Šo komiteju veido dalībvalstu pārstāvji un vada Komisijas pārstāvis. Komiteja tiek
      veidota Komisijas aizbildniecībā.
   3. Ja atsauce tiek dota šo pantu, tiek piemērota pārvaldības procedūra, kas izklāstīta
      Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantā.
   4. Periods, kas minēts Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā, tiek noteikts mēneša
      laikā.
   5. Komiteja pieņem savus procedūras noteikumus.
                                        101. pants
                                 Īstenošanas noteikumi
   1. Šīs regulas īstenošanas noteikumi tiek pieņemti saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta
      100. pantā.
   2. Komisijas īstenoto un 45. panta 1. punktā paredzēto tehniskās palīdzības pasākumu
      veids tiek noteikts saskaņā ar 100. pantā izklāstīto procedūru.
                                      X SADAĻA
                            NOSLĒGUMA NOTEIKUMI
                                        102. pants
                                   Pārejas noteikumi
   1. Šī regula neietekmē palīdzības, kuru apstiprinājusi Padome vai Komisija,
      pamatojoties uz Regulām (EEK) Nr. 2052/88, (EEK) 4253/88, (EK) Nr. 1164/94,
      (EK) 1260/1999 un (EK) 2792/1999, vai jebkuriem citiem tiesību aktiem, kuri
LV                                          68                                             LV
 ---pagebreak---             piemērojas šādai palīdzībai līdz 2006. gada 31. decembrim, turpināšanu, grozīšanu,
            tai skaitā pilnīgu vai daļēju atcelšanu.
   2.       Sagatavojot Kopienas palīdzību, Komisija ņem vērā jebkurus pasākumus, ko jau
            apstiprinājusi Padome vai Komisija pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un ja tā
            finansiāli atsaucas uz laiku, ko aptver šī palīdzība.
   3.       Komisija automātiski, ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī, atsauc daļējas summas,
            kas piešķirtas palīdzībai, kuru Komisija ir apstiprinājusi laika periodam no 2000.
            gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un par kurām Komisija, līdz galējā
            ziņojuma iesniegšanas noteiktajam termiņam, nav saņēmusi dokumentus, kas
            vajadzīgi, lai slēgtu šo palīdzību, sekojoši pieprasot atmaksāt to naudas summu, kas
            nepiemēroti izmaksāta. Dokumenti, kas nepieciešami, lai slēgtu palīdzību, kalpo par
            bilances maksājuma, galīgās īstenošanas un pārbaudes ziņojumu un personas vai
            departamenta, kuram ir no rīkotājiestādes neatkarīgas funkcijas, sastādīta ziņojuma,
            kurā apkopoti secinājumi par veiktajām pārbaudēm un kurš novērtē gala bilances
            maksājuma pieprasījuma spēkā esamību un darbību, ko aptver izdevumu gala
            bilance, likumību un regularitāti, pieprasījumu, kā minēts Regulas (EK) Nr.
            1260/1999 38. panta 1. punktā.
            Naudas summas, kas attiecas uz darbībām vai programmām, kuras ir tikušas atliktas,
            tiesvedības vai administratīvo apelāciju, kam ir atlikšanas efekts, dēļ, tiks ignorētas,
            aprēķinot summu, kura tiek automātiski atsaukta.
                                                103. pants
                                     Iepriekšējo regulu atcelšana
   Regulas (EK) Nr. 1263/1999 un Nr. 2792/1999 tiek atceltas ar spēkā esamības dienu no 2007.
   gada 1. janvāra, neierobežojot 102. pantu.
   Atsauces uz atceltajām regulām tiek izskaidrotas kā atsauces uz šo regulu.
                                                104. pants
                                      Šīs regulas pārskata pants
   Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Padome pārskatīs šo regulu vēlākais līdz 2013. gada
   31. decembrim.
                                                105. pants
                                             Spēkā stāšanās
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
LV                                                 69                                                LV
 ---pagebreak---    Šī regula tiek piemērota no 2007. gada 1. janvāra.
   Tomēr 14. pants tiek piemērots šīs regulas spēkā stāšanās dienā .
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, […].
                                                 Padomes vārdā-
                                                 priekšsēdētājs
                                                 […]
LV                                                 70                            LV
 ---pagebreak---                                            I PIELIKUMS
   Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 10. februāra pieņemto Paziņojumu par finanšu plānu
   ikgadējais Eiropas zivsaimniecības fonda saistību asignējuma sadalījums pēc 2004. gada
   cenām ir sekojošs:
   miljoni €
   2007         2008           2009          2010         2011          2012         2013
   655          678            701           713          726           738          752
   Saistībām pieejamie resursi, 15 dalībvalstīs, visiem reģioniem, kurus aptver Konverģences
   mērķis, pēc 2004. gada cenām ir 2 015 miljoni € laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.
   miljoni €
   2007         2008           2009          2010         2011          2012         2013
   293          293            291           288          286           283          281
   Ievērojamas pūles tiks pieliktas, lai koncentrētu budžeta resursus jaunajās dalībvalstīs, kuras
   aptver Konverģences mērķis. Šīm dalībvalstīm saistībām pieejamie resursi pēc 2004. gada
   cenām ir 1 702 miljoni € laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam.
   miljoni €
   2007         2008           2009          2010         2011          2012         2013
   184          207            232           247          262           277          293
   75% no Fondam pieejamo saistību asignējuma reālā izteiksmē jānodod reģioniem, kurus
   aptver Konverģences mērķi.
LV                                               71                                                LV
 ---pagebreak---                                            II PIELIKUMS
                       SABIEDRISKĀ ATBALSTA MAKSIMĀLĀS likmes
                                       Budžeta iemaksu likmes
   Visiem pasākumiem, kuri minēti IV sadaļā, ierobežojumi attiecībā uz Kopienas finansiālo
   ieguldījumu (A), attiecīgi dalībvalstu kopējo sabiedrisko finansiālo līdzdalību (valsts,
   reģionālo un citu) (B) un, pēc vajadzības, privāto saņēmēju finansiālo līdzdalību (C) tiek
   pakļauti sekojošiem nosacījumiem, kas izteikti kā atbilstīgo izmaksu procentu likme.
   1 grupa : (neražošanas investīcijas)
   Ilgstošas atsaukšanas prēmija (25. pants), pagaidu pārtraukšanas prēmija (26. pants);
   sociālekonomiskā kompensācija (28. pants); pasākumi ilgtspējīgai piekrastes zvejas zonu
   attīstībai (43. pants); akva - vides pasākumi (31. pants); sabiedrības un dzīvnieku veselības
   pasākumi (32. pants); kolektīvās darbības (36. pants); pasākumi, kas paredzēti ūdens faunas
   aizsardzībai un attīstībai (37. pants); zvejas ostu pakalpojumi (38. pants); jaunu tirgu
   veicināšana un attīstība (39 pants); izmēginājuma projekti (40. pants); zvejas kuģu
   pārveidošana un norīkošana citur (41. pants); tehniskā palīdzība (45. pants).
   2 grupa : (ražošanas investīcijas)
   Pasākumi piekrastes zveju zonu ilgtspējīgai attīstībai (43. pants); investīcijas zvejas kuģu
   klājiem (27. pants); investīcijas akvakultūrā (30. pants); investīcijas zivsaimniecības produktu
   pārstrādē un tirgdarbībā (34. pants); jaunu tirgu veicināšana un attīstība (39. pants).
   3 grupa
             • Zvejas intensitātes pielāgošanas sistēmas plānos, saskaņā ar 23. panta a)
                apakšpunktu, pirmais ievilkums:
                   –     Ilgstošas atsaukšanas prēmijas (25. pants) ;
                   –     Pagaidu pārtraukšanas prēmijas (26. pants) ;
                   –     Sociālekonomiskās kompensācijas (28. pants).
             • Pasākumi piekrastes sīkzvejai saskaņā ar 27.a panta 3. un 4. punktu.
   4 grupa
   Izmēģinājuma projekti, kurus neizpilda sabiedriskās organizācijas (40. punkts).
LV                                                 72                                               LV
 ---pagebreak---        Atbalsta intensitāte un budžeta iemaksu likme darbībām, ko finansē saskaņā ar šo
                                               regulu.
                                       1 grupa          2 grupa           3 grupa       4 grupa
                      Reģioni,         A≤75%           A≤30%             A≤85%          A≤60%
                      kurus                            B≥10%                            B≥20%
                      aptver           B≥25%                             B≥15%
                      Konverģenc
                                                       C≥60%(*)                         C≥20%
                      es mērķis
                      Reģioni,         A≤50%           A≤15%             A≤65%          A≤30%
                      kurus                            B≥15%                            B≥30%
                      neaptver                                           B≥35%
                      Konverģenc
                                       B≥50            C≥70%(*)                         C≥40%
                      es mērķis
                      Attālākie        A≤85%           A≤42,5%           A≤85%          A≤65%
                      reģioni un                       B≥7,5%                           B≥15%
                      tālās Grieķu     B≥15%                             B≥15%
                      salas,
                                                       C≥50% (*)                        C≥20%
                      kurām par
                      šķērsli    ir
                      tālā
                      atrašanās
                      vieta
   (*) Saskaņā ar 27.a panta 2. punktu privāto sektoru likme pasākumiem ir samazināta par 20%.
LV                                               73                                             LV
 ---pagebreak---                                 FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE
   Domaine(s) politique(s): Politique commune de la Pêche
   Activité(s): Interventions financières dans le secteur de la pêche
   DÉNOMINATION       DE L’ACTION:   RÈGLEMENT     DU CONSEIL   INSTITUANT UN FONDS EUROPÉEN
            POUR LA PECHE
   1.       LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)
   2.       DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES
   2.1      Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE
   2.2      Période d’application:
            (années de début et d’expiration)
            01 janvier 2007 au 31 décembre 2013.
   2.3      Estimation globale pluriannuelle des dépenses:
   a)       Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière)
            (cf. point 6.1.1)
                                                              Millions d'euros (à la 3e décimale)
                           Année
                              n       n+1       n+2      n+3       n+4     n + 5 et      Total
                            2007      2008      2009     2010      2011        s.
                                                                            2012 -
                                                                             2013
       Crédits          650         673       695      707       720      1478        4923
       d'engagement
       Crédits de
       paiement
   b)       Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA)
            (cf. point 6.1.2)
             CE           5         5         6        6         6          12        40
             CP           5         5         6        6         6          12        39,712
       Sous-total a+b
       CE                 655       678       701      713       726        1490      4963
       CP
LV                                                74                                              LV
 ---pagebreak---    c)      Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de
           fonctionnement
           (cf. points 7.2 et 7.3)
       CE/CP
       TOTAL a+b+c
       CE
       CP
   2.4     Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières
           [X] Proposition compatible avec la programmation financière existante.
           Cette proposition est compatible avec la proposition de la Commission pour les
           perspectives financières 2007-2013 (Com (2004) 101 final du 10.02.2004). Elle
           s’inscrit dans le cadre de la rubrique 2 « conservation et gestion des ressources
           naturelles ».
           […] Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des
                  perspectives financières,
           […] y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord
                  interinstitutionnel.
   2.5     Incidence financière sur les recettes
           [X] Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la
                  mise en œuvre d'une mesure).
           OU
           […] Incidence financière - L'effet sur les recettes est le suivant:
                                                              Millions d'euros (à la première décimale)
                                                     Avant              Situation après l'action
                                                    l'action
                                                    (année
            Ligne                 Recettes            n-1)   Année  n+1      n+2      n+3        n+4 n+5
            budgétaire                                        n3
                       a) Recettes en termes
                       absolus1
                       b)Modification des recettes2 ∆
LV                                                      75                                               LV
 ---pagebreak---    3.        CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES
      Nature de la dépense           Nouvelle       Participation         Participation Rubrique PF
                                                         AELE                  pays
                                                                             candidats
       DNO               CD             OUI               NON                  NON        N° [2]
   4.        BASE JURIDIQUE
   (Indiquer ici uniquement la base juridique principale.)
   Articles 32 et 33 du Traité.
   5.        DESCRIPTION ET JUSTIFICATION
   5.1       Nécessité d'une intervention communautaire20
   5.1.1 Objectifs poursuivis
   La présente proposition vise la mise en place d’un Fonds destiné à promouvoir le
   développement économique et social du secteur de la pêche, dans le cadre d’une gestion
   durable des ressources halieutiques conformément aux orientations arrêtées par la réforme de
   la politique commune de la pêche adoptée en Décembre 2002.
   L’excès de capacité de flotte communautaire, en dépit des efforts entrepris dans le cadre des
   programmes structurels précédents (IFOP 1994-1999 et IFOP 2000-2006), demeure l’une des
   causes de la surexploitation de certains stocks. Le Fonds européen pour la pêche (FEP) devra
   désormais contribuer de manière décisive à la réduction nécessaire des capacités, notamment
   celles des flottes exerçant une pression sur les stocks menacés. Par ailleurs le Fonds devra
   accompagner la restructuration du secteur par un dispositif de mesures sociales et
   économiques de nature à limiter l’impact lié au déclin des activités de pêche ou aux mesures
   contraignantes prises en vertu de la politique de la conservation des ressources halieutiques.
   L’aquaculture et la transformation communautaires demeurent confrontées à des problèmes
   de compétitivité, de productivité et de durabilité, ces domaines devraient faire l’objet d’un
   soutien ciblé, permettant aux entreprises de s’adapter aux contraintes de marché,
   environnementales et réglementaires auxquelles elles sont confrontées.
   Les problèmes liés à l’évolution du secteur et à la rareté de la ressource frappent l’ensemble
   des activités économiques des zones pêche, il convient donc de mettre en place une politique
   de développement des zones côtières de pêche qui s’inscrit dans une démarche intégrée autour
   d’une stratégie territoriale pertinente et adaptée au contexte local.
   Enfin, conformément aux objectifs fixés la PCP réformée, il conviendra d’accorder une
   importance accrue à la prise en compte de la dimension environnementale dans toutes les
   interventions du Fonds.
   20
            Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.
LV                                                        76                                        LV
 ---pagebreak---    L’analyse d’impact réalisée par la DG FISH et mentionnée au point 5.1.2 développe
   davantage les objectifs poursuivis par les interventions du Fonds
   5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante
   a)        d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier
             et si le(s) rapport(s) est/sont disponible(s) ou comment l'information correspondante
             a été collectée21.
   L’analyse d’impact de la présente proposition réalisée par la DG pêche a été rédigée sur la
   base des évaluations disponibles notamment
   – l’évaluation ex post des programmes IFOP pour la période 1994-1999,
   – l’évaluation à mi-parcours des programmes IFOP pour la période 2000-2006,
   – l’étude de l’impact de l’IFOP sur l’industrie de la transformation 1994-1999.
   D’autres documents stratégiques ont été également pris en compte pour l’élaboration de cette
   proposition en particulier,
   – le Livre Vert sur l’avenir de la PCP (mars 2001),
   – la Communication de la Commission intitulée « une stratégie pour le développement
      durable de l’aquaculture européenne » - COM (2002)511 final du 19.9.2002,
   – la Communication de la Commission « plan d’action pour pallier les conséquences
      sociales, économiques et régionales de la restructuration du secteur de la pêche de l’UE » -
      COM (2002) 600 du 6.11.2002.
   b)        de décrire brièvement les constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex
             ante.)
   La gestion des interventions soutenues par le Fonds sera plus décentralisée vers les Etats
   membres,,,, par analogie avec les règles de gestion qui régiront les nouveaux Fonds structurels
   et de cohésion et le nouvel instrument de développement rural. Un autre élément de
   simplification réside dans le choix d’un Fonds unique couvrant tout le territoire
   communautaire, régit par un règlement unique simplifié, se limitant à définir les principes et
   les critères d’intervention.
   Les responsabilités de la Commission et des Etats membres seront également mieux définies à
   chaque stade de la programmation, du suivi, de l’évaluation et du contrôle. Au niveau de la
   programmation, cette proposition adopte le principe d’une feuille de route déterminant les
   objectifs stratégiques tels que prévu dans les conclusions du 3ème rapport de la Commission
   sur la cohésion économique de 2004. Ainsi le Conseil dans un premier temps adopte, sur
   proposition de la Commission, après avis du Parlement, des orientations stratégiques
   définissant les priorités d’intervention de la PCP et servant de cadre de référence pour la
   programmation du Fonds par les Etats membres. Les Etats membres adoptent à leur tour des
   21
            Pour les informations minimales obligatoires à présenter en ce qui concerne les initiatives nouvelles,
            voir le document SEC(2000) 1051.
LV                                                      77                                                         LV
 ---pagebreak---    plans stratégiques nationaux conformes aux orientations du Conseil, qui portent sur
   l’ensemble des volets de la PCP et indiquent les priorités et les objectifs pour sa mise en
   œuvre. Les programmes opérationnels des Etats membre devront tenir compte.
   Les ressources du Fonds seront concentrées sur un nombre limité de priorités de manière à
   améliorer la transparence financière, la qualité et l’efficacité des interventions et faciliter
   l’évaluation de la valeur ajoutée communautaire. Ainsi la concentration de l’effort financier
   sur l’ajustement des capacités de pêche et l’atténuation des impacts socio-économiques qui en
   découlent devraient mieux contribuer à la réalisation des objectifs d’une pêche responsable et
   durable sur le plan économique, social et environnemental.
   5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation ex post
   (Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de décrire brièvement les
   enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post.)
   L’évaluation ex-post de l’impact du soutien de l’IFOP sur la période 1994-1999 montre que
   cet instrument n’a pas été suffisant pour enrayer la réduction des surcapacités de pêche, du
   fait, en partie, que l’IFOP s’est avéré difficile à gérer et inadapté pour susciter le retrait des
   navires ciblant les stocks halieutiques les plus menacés.
   L’évaluation ex-post de l’impact du soutien de l’IFOP reçu par l’industrie de la
   transformation pour la période 1994-1999 montre que, quoique la politique communautaire en
   matière d’aide au secteur de la transformation ait évolué, vers des mesures de restructuration
   et un encouragement à l’adoption de techniques de production améliorant la compétitivité, des
   progrès restent à faire non seulement au niveau de la définition des priorités mais aussi à celui
   de la simplification des mécanismes de mise en œuvre de l’IFOP.
   L’évaluation a mi-parcours des programmes relevant de la période 2000-2006 suggère que la
   programmation devrait être élaborée de manière partenariale, qu’il convient d’éliminer les
   mesures contradictoires pour la flotte (construction, modernisation versus démolition et
   déclassement) et de soutenir d’avantage des activités intra sectoriels, pour combattre la
   fragmentation du secteur. En ce qui concerne la gestion et le suivi des programmes, il est
   recommandé d’améliorer la promotion pour attirer d’avantage des projets, de simplifier les
   procédures administratives et de mieux définir les indicateurs de suivi.
   5.2       Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire
   –         L’adaptation des capacités de pêche :
             Le fonds devra répondre à l’une des priorités de la PCP à savoir l’exploitation
             durable des ressources halieutiques. Il devra par conséquent accompagner la gestion
             de la flotte communautaire, aujourd’hui encore sur capacitaire, en visant en premier
             lieu les flottes pêchant des ressources en dessous des limites biologiques raisonnable.
             Le Fonds pourra accorder des aides aux armateurs et équipages affectés par des
             mesures d’ajustement des efforts de pêche lorsque celles-ci s’inscrivent dans le
             cadre :
   – De plans de reconstitution ou de gestion de la ressource adoptés par le Conseil,
   – De mesures d’urgence adoptée par la Commission ou les Etats membres pour la
      conservation,
LV                                                  78                                                LV
 ---pagebreak---    4.     De la non reconduction d’un accord de pêche avec un pays tiers ou d’un arrangement
          international,
   – De plans de sortie de flotte adoptés par les Etats membres sur une base volontaire.
          Ces plans d’adaptation des capacités devront inclure des actions d’arrêt définitif des
          activités de pêche et pourront inclure des mesures d’arrêt temporaire.
          Les crédits non alloués au titre de la réserve feront l’objet d’une programmation
          classique pour tous les autres domaines d’intervention ci-après. Dans ce cadre, le
          fonds apportera un concours financier aux plans de sortie de flotte qui seraient
          adoptés par les Etats membres suite à la non reconduction d’un accord ou d’un
          arrangement international, ou en vue d’adapter les capacités de leur flotte de pêche
          aux ressources disponibles dans le cadre de plans d’une durée limitée adoptés
          volontairement par les Etats membre.
          Un soutien approprié sera accordé au financement d’équipements visant à améliorer
          la sécurité à bord, d’hygiène, la qualité des produits et des conditions de travail,
          l’expérimentation de nouvelles mesures techniques dans le cadre de projets pilotes et
          ou permettant de conserver les captures à bord ou de réduite l’impact de la pêche sur
          l’environnement marin.
          Au titre de cette priorité « ajustement des efforts de pêche », des compensations
          socio-économiques pourront être octroyées en faveur des pêcheurs affectés par
          l’évolution de l’activité de pêche pour leur reconversion, la diversification de leur
          activité ou leur départ anticipé du secteur.
   –      Développement durable des zones côtières de pêche :
          Le Fonds interviendra en faveur du développement durable des zones côtières, qui
          devra s’appuyer sur une stratégie territoriale pertinente et adaptée au contexte local,
          visant le maintien ou l’amélioration de la prospérité économique et sociale, la
          promotion de la valeur ajoutée des activités de pêche et d’aquaculture, le soutien à la
          diversification et à la reconversion économique et la promotion de l’environnement
          côtier. Le public visé dans ce cadre sera l’ensemble des communautés côtières liées
          au secteur, allant ainsi au-delà des pêcheurs et armateurs. La délimitation des zones
          éligibles incombera aux Etats membres sur la base de critères homogènes pour toute
          la Communauté et définis par la présente proposition. Afin de donner une préférence
          à la participation des acteurs de terrain, et de garantir une démarche ascendante à
          partir de la base, les stratégies de développement des zones côtières de pêches seront
          élaborées et mises en oeuvre par des regroupements de partenaires locaux publics et
          privés, sélectionnés par les Etats membres par le biais d’appels à propositions.
   –      Aquaculture, transformation et commercialisation des produits de la pêche et de
          l’aquaculture :
          Les investissements dans ces secteurs devront s’inscrire dans une perspective de
          développement durable et d’amélioration de la compétitivité des entreprises,
          notamment à travers l’adaptation des conditions de production, le respect de la santé
          humaine et animale, de la qualité des produits et la réduction de l’impact de ces
          activités sur l’environnement. Les aides aux investissement dans les entreprises de
LV                                                79                                              LV
 ---pagebreak---               transformation ou de commercialisation seront néanmoins limitées aux micro et
              petites entreprises.
   –          Mesures d’intérêt collectif
              Les mesures d’intérêt collectif mises en œuvre par les professionnels et destinées à la
              protection et au développement de la faune aquatique constituent un autre domaine
              d’intervention du Fonds. Ces actions doivent être mises en œuvre par des organismes
              publics ou parapublics ou des organisations professionnelles ou similaires reconnues.
              Les autres domaines d’intervention au titre des mesures collectives éligibles sont les
              investissements dans les ports de pêche contribuant à l’amélioration des services
              offerts aux pêcheurs, la promotion et la recherche de nouveaux débouchés pour les
              produits de la pêche et de l’aquaculture dans le respect du droit de la concurrence, les
              projets pilotes dans le but d’acquérir ou de diffuser de nouvelles connaissance
              techniques, la transformation des navires de pêche à des fins exclusives de formation
              ou de recherche.
   –          Assistance technique
              Dans la limite de 5 % des programmes opérationnels, le Fonds pourra concourir au
              financement d’actions de préparation, de gestion, de suivi, d’évaluation,
              d’information, de contrôle et d’audit des interventions. Par ailleurs le Fonds pourra
              apporter un soutien au renforcement de la capacité administrative nécessaire pour la
              gestion de la PCP et du Fonds, des Etats membres dont la totalité des régions
              relèvent de l’objectif de convergence.
              A son initiative et pour son compte, et dans la limite de 0,8% de la dotation totale du
              Fonds, la Commission peut financer au titre du Fonds des mesures de préparation, de
              suivi et de mise en œuvre, d’évaluation, de contrôle et d’audit nécessaire à la mise en
              œuvre du Fonds.
   Bien que ne relevant plus de la politique de cohésion pour la période 2007-2013, les
   interventions du fonds en conserveront les mêmes fondements à savoir les principes de
   partenariat, de subsidiarité et de concentration en faveur des régions les plus défavorisées. A
   ce titre, les taux d’intervention différenciés pour les différentes régions de la Communauté en
   vigueur pour les autres Fonds structurels (FEDER et FSE) seront d’application.
   5.3        Modalités de mise en œuvre
   La mise en oeuvre du Fonds relève de la gestion partagée entre la Commission et les Etats
   membres conformément à l’article 53 du règlement (CE) n° 1605/2002 à l’exception de
   l’assistance technique à l’initiative de la Commission effectuée en gestion directe. La
   Commission, sur proposition des Etats membres adopte les stratégies et les priorités de
   développement de la programmation et la participation financière communautaire. La mise en
   œuvre du Fonds et leur contrôle, en application du principe de subsidiarité, relève de la
   responsabilité des Etats membres.
LV                                                  80                                                 LV
 ---pagebreak---     6.        INCIDENCE FINANCIÈRE
    6.1       Incidence financière totale sur la partie B (opérationnelle) (pour toute la période
              de programmation)
    6.1.1     Intervention financière
                                            Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                                    Année n    n+1        n+2       n+3         n+ 4      n + 5 et     Total
            Ventilation                                                                  exercices
                                                                                suivants
   Action 1
   Action 2
                        TOTAL      650       673        695       707        720        1478       4923
    L’allocation financière pour le FEP dans le cadre des perspectives financières proposées par la
    Commission22 pour la période 2007-2013 est de EUR 4,96 milliard pour une Europe élargie à
    25, ce qui correspond approximativement aux montants alloués pour l’Europe de 15 lors de la
    période 2000-2006 (EUR 3.7 milliard).
    6.1.2     Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses
              TI (crédits d’engagement)
                                     Année     n+1        n+2       n+3        n+4        n + 5 et     Total
                                        n                                                exercices
                                                                                suivants
   1) Assistance technique       et
   administrative (ATA):
   a) Bureaux d’assistance
   technique (BAT)
   b) Autre assistance
   technique et administrative:
                                     0,5     0,5        0,5       0,5        0,5        0,1        3,5
   - intra-muros:
   - extra-muros :
                       Sous-total 1  0,5     0,5        0,5       0,5        0,5        0,1        3,5
    22
            Communication de la Commission au Conseil et au Parlement européen. Construire notre avenir
            commun. Défis politiques et moyens budgétaires de l’Union élargie – 2007-2013. Document
            COM(2004) 101 final du 10.2.2004.
LV                                                     81                                                 LV
 ---pagebreak---    2) Dépenses d’appui (DDA):
   a) Études                           0,71       0,71        0,71         0,71     0,71    1,42     4,97
   b) Réunion d’experts                0,2        0,2         0,2          0,2      0,2     0,4      1,4
   c) Information et publications      0,15       0,15        0,15         0,15     0,15    0,3      1,05
   d) Systèmes informatiques de        0,6        0,6         0,6          0,6      0,6     1,2      4,2
   suivi et d’évaluation y compris
   le registre des navires
   e) Réseaux des groupements          0          1,666       1,666        1,666    1,666   3,332    9,996
   d’actions côtiers GAC
   f)    Conférences       régionales  0          0,7         0,7          0,7      0,7     1,4      4,2
   thématiques
   g) Autres dépenses liées à la       0,474      0,474       1,474        1,474    1,474   3,848    10,396
   mise en œuvre du Fonds
   (échanges d’expérience entre
   administrations, examen et
   peer      review     des     plans
   stratégiques des EM
                         Sous-total 2
                             TOTAL
                                       5          5           6            6        6       12       40
    6.2.       Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (opérationnelle) (pour toute
               la période de programmation)23
    (Dans le cas où il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à
    prendre pour chaque action, les précisions nécessaires à l'estimation du volume et du coût
    des réalisations.)
    Les programmes opérationnels qui seront élaborés par les Etats membres se déclineront en 5
    axes prioritaires pour les Etats membres concernés par des mesures relatives à la flotte et 4
    axes prioritaires pour les pays qui ne seront pas concernés par ces mesures.
    Ces axes sont détaillés au titre IV de la présente proposition, il s’agit respectivement de
    l’adaptation de la flotte de pêche communautaire ; de l’aquaculture, de la transformation et de
    la commercialisation des produits,,,, des mesures d’intérêt collectif, du développement des
    zones côtières de pêche ; et de l’assistance technique .
    La répartition des crédits à l’intérieur de chaque enveloppe est de la compétence des Etats
    membres, elle doit néanmoins être compatible avec les orientations stratégiques prévues à
    l’article 13 de la présente proposition.
    7.         INCIDENCE              SUR         LES       EFFECTIFS            ET     LES    DÉPENSES
               ADMINISTRATIVES
    Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la
    dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.
    23
              Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.
LV                                                          82                                              LV
 ---pagebreak---    L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine
   Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux
   nouvelles perspectives financières.
   7.1.        Incidence sur les ressources humaines
                               Effectifs à affecter à la gestion de l’action
                                                                                Description des tâches découlant de
                                par utilisation des ressources existantes
                                                                                l’action
                                          et/ou supplémentaires
       Types d’emplois                                                          Total
                               Nombre d’emplois         Nombre d’emplois
                                   permanents               temporaires
   Fonctionnaires ou A
   agents                 B
   temporaires            C
   Autres         ressources
   humaines
   Total
   7.2         Incidence financière globale des ressources humaines
                   Type de ressources humaines                     Montants en euros            Mode de calcul *
   Fonctionnaires
   Agents temporaires
   Autres ressources humaines
                                (indiquer la ligne budgétaire)
                                                          Total
   Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.
   7.3         Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action
   Ligne budgétaire
   (n° et intitulé)                                                  Montants en euros             Mode de calcul
   Enveloppe globale (Titre A7)
   A0701 – Missions
   A07030 – Réunions
   A07031 – Comités obligatoires (1)
   A07032 – Comités non obligatoires (1)
   A07040 – Conférences
   A0705 – Études et consultations
       Autres dépenses (indiquer lesquelles)
   Systèmes d’information (A-5001/A-4300)
   Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles)
                                                          Total
   Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.
   (1)
       Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient :
LV                                                            83                                                     LV
 ---pagebreak---    I.      Total annuel (7.2 + 7.3)
   II.     Durée de l’action
   III.    Coût total de l’action (I x II)
   8.        SUIVI ET ÉVALUATION
   8.1       Système de suivi
   Un comité de pilotage est créé pour chaque programme opérationnel par l'État membre, en
   accord avec l'autorité de gestion après consultation des partenaires. Le comité de pilotage
   s'assure de l'efficacité et de la qualité de la mise en oeuvre de l'intervention. Il examine et
   approuve les critères de sélection des opérations financées, évalue périodiquement les progrès
   réalisés pour atteindre les objectifs spécifiques du programme opérationnel, examine les
   résultats de la mise en œuvre et examine et approuve le rapport annuel d'exécution et le
   rapport final d'exécution avant leur envoi à la Commission
   L'autorité de gestion et le comité de pilotage assurent le suivi au moyen d'indicateurs de
   résultat, y compris les indicateurs physiques, d’impact et financiers définis dans le programme
   opérationnel. Ces indicateurs se réfèrent au caractère spécifique du secteur de l’Etat membre
   et aux objectifs poursuivis. La Commission en partenariat avec les Etats membres et en
   conformité avec le principe de proportionnalité examine les indicateurs nécessaires au suivi et
   à l’évaluation du programme opérationnel.
   L'autorité de gestion envoie un rapport annuel d'exécution et de contrôle du programme
   opérationnel à la Commission, dans les six mois suivant la fin de chaque année civile entière
   de mise en oeuvre. Avant leur transmission à la Commission, chaque rapport est examiné et
   approuvé par le comité de pilotage.
   8.2       Modalités et périodicité de l’évaluation prévue
   Les programmes opérationnels des Etats membres pour la mise en œuvre du Fonds font
   l’objet d’une évaluation ex-ante, d’une évaluation intermédiaire et d’une évaluation ex-post
   conformément à des modalités convenues entre la Commission et les Etats membres. Le
   principe de proportionnalité est applicable aux évaluations.
   L’évaluation ex-ante vise à assurer la cohérence entre les orientations stratégiques au niveau
   de la Communauté,,,, les plans stratégiques nationaux et les programmes opérationnels ainsi
   qu’à optimiser l’allocation des ressources budgétaires des programmes opérationnels et à
   améliorer la qualité de la programmation. Elle est conduite sous la responsabilité de l’Etat
   membre.
   L’évaluation intermédiaire vise à examiner l’efficacité des programmes opérationnels en vue
   de leur adaptation pour améliorer la qualité des interventions et leur mise en œuvre. Elle est
   organisée à l’initiative de l’autorité de gestion, en concertation avec la Commission. Elle doit
   être conduite selon un calendrier permettant de tenir compte de ses conclusions en cas de
   reconduction du programme.
   L’évaluation ex-post est conduite sous la responsabilité de la Commission en concertation
   avec l’Etat membre et l’autorité de gestion qui doit assurer la collecte des données nécessaires
   à sa réalisation. Elle est finalisée au plus tard deux ans à la fin de la période de
   programmation.
LV                                                  84                                              LV
 ---pagebreak---    9.        MESURES ANTIFRAUDE
   La Commission s’assure de l’existence et du bon fonctionnement dans les Etats membres des
   systèmes de gestion et de contrôle. Elle se base également sur les rapports annuels de contrôle
   et sur ses propres contrôles sur place pour vérifier le bon fonctionnement des ces systèmes. La
   Commission coopère avec les autorités nationales d’audit des programmes opérationnels, avec
   lesquelles elles se réunit au moins une fois par an.
   En cas de défaillance des systèmes de gestion et de contrôle nationaux, la Commission
   interrompt, retient ou réduit tout ou partie des paiements.
   La Commission peut effectuer des corrections financière en annulant tout ou partie de la
   contribution communautaire pour un programme opérationnel lorsqu’elle constate qu’il existe
   des déficiences dans les systèmes de gestion et de contrôle qui mettent en péril les
   contributions communautaires déjà octroyées, que les déclarations des dépenses sont
   irrégulières et n’ont pas fait l’objet de mesures de correction par les Etats membres ou que les
   Etats membres n’ont pas donné suite aux observations formulées par la Commission sur le
   rapport annuel d’exécution et de contrôle établit par l’autorité de gestion.
LV                                                 85                                               LV