|

52010PC0222

Priekšlikums Padomes regula, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam  /* COM/2010/0222 galīgā redakcija - NLE 2010/0120 */

	Briselē, 6.5.2010COM(2010)222 galīgā redakcija2010/0120 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importamPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importu, piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009[1] par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2004. gada 8. marta Regula (EK) Nr. 435/2004, ar ko uzliek galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam noteikto antidempinga pagaidu maksājumu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMA REZULTāTI |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanas laikā ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu 2008. gada 11. decembrī iesniedza “Productos Aditivos S.A.”, vienīgais ES ražotājs, kas saražo 100 % no šīs produkcijas. Konstatējusi, ka ir pietiekams pamatojums pārskatīšanas sākšanai, Komisija 2009. gada 10. martā sāka procedūru[2]. Izmeklēšanā tika atklāts, ka pastāv dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība, tāpēc tiek ierosināts noteikt antidempinga pasākumus uz vēl pieciem gadiem. Tāpēc Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas cik vien iespējams drīz jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 2. punktu. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. |Rīcības veids ir aprakstīts pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |2010/0120 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[3] (“pamatregula”), jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1.  Spēkā esošie pasākumi2.  Pēc antidempinga izmeklēšanas (“sākotnējās izmeklēšanas”) ar 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 435/2004[4] Padome Ķīnas Tautas Republikas (Ķīnas) un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam noteica galīgo antidempinga maksājumu.3.  Pašreizējā izmeklēšana4.  Pārskatīšanas pieprasījums5.  Vienīgais nātrija ciklamāta ražotājs Savienībā Productos Aditivos S.A. 2008. gada 11. decembrī iesniedza termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu.6.  Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pasākumu izbeigšana varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.7.  Pārskatīšanas sākšana8.  Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, 2009. gada 10. martā sāka izmeklēšanu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [5] publicējot paziņojumu (paziņojumu par pārskatīšanas sākšanu).9.  Izmeklēšanas periods10.  Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma iespējamību vai atkārtošanos aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (pārskatīšanas izmeklēšanas periods jeb PIP). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (attiecīgais periods).11.  Šajā izmeklēšanā iesaistītās personas12.  Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju Savienības ražotāju, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, zināmos eksportētājus ražotājus Ķīnā un Indonēzijā un attiecīgo valstu iestādes par izmeklēšanas pārskatīšanas sākšanu.13.  Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.14.  Komisija nosūtīja anketas visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem Ķīnā un Indonēzijā. Divi uzņēmumi no Ķīnas, kas abi pieder pie Honkongas grupas Rich Industrial Ltd. , un divi uzņēmumi no Indonēzijas norādīja, ka vēlas sadarboties, un atbildēja uz dempinga anketas jautājumiem.15.  Pieteicās vēl divi Ķīnas ražotāji: Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited un Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited . Sākotnēja izmeklēšanā tika konstatēts, ka šie uzņēmumi Savienības tirgū nenodarbojas ar dempingu. Tādēļ uz Fang Da Food Additive (Shenzhen) un Fang Da Food Additive (Yan Quan) neattiecas šī termiņa beigu pārskatīšana.16.  Saņemtās informācijas pārbaude17.  Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma atkārtošanās vai turpināšanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.18.  Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā19.  Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen20.  Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing21.  un saistītais uzņēmums Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong)22.  Ražotāji eksportētāji Indonēzijā23.  PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung24.  PT Tunggak Waru Semi, Solo25.  Savienības ražotājs nozarē26.  Productos Aditivos S.A. , Spānija27.  Nesaistītais importētājs/tirgotājs28.  Beneo Palatinit GmbH , Vācija29.  Lietotājs30.  Schweppes International Ltd. , Nīderlande31.  Informācijas publiskošana32.  Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika plānots ieteikt galīgu antidempinga maksājumu noteikšanu Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam.33.  Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem šīm personām tika dots laiks, kurā tās pēc informācijas publiskošanas varēja paust savu viedokli.34.  Tika izskatītas ieinteresēto personu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes vajadzības gadījumā tika attiecīgi laboti galīgie secinājumi.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS35.  Attiecīgais ražojums36.  Šī pārskatīšana attiecas uz to pašu ražojumu, uz kuru attiecas sākotnējā izmeklēšana, proti, Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamātu (NC) (attiecīgais ražojums), uz kuru pašlaik attiecas KN kods ex 2929 90 00.37.  Sākotnējā izmeklēšanā konstatēts un pašreizējā pārskatīšanā apstiprinājies, ka nātrija ciklamāts ir patēriņa produkts, ko izmanto kā pārtikas piedevu, Eiropas Savienībā un daudzas citās valstīs to atļauts lietot kā saldinātāju mazkaloriju un diētiskos pārtikas produktos un dzērienos. To plaši izmanto kā pārtikas piedevu pārtikas rūpniecībā un mazkaloriju un diētisko galda saldinātāju ražošanā. Nelielos daudzumos to izmanto arī farmācijā.38.  Līdzīgais ražojums39.  Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā tika atklāts, ka attiecīgais ražojums, ko ražo Ķīnā un Indonēzijā un pārdod Savienībai, fizikālo un ķīmisko īpašību un lietojumu ziņā ir identisks ražojumam, ko ražo un Savienības tirgū pārdod pieprasījuma iesniedzējs, kā arī ražojumam, ko ražo un iekšzemes tirgū pārdod Indonēzijā, kura tika izmantota kā analogā valsts, lai noteikto normālo vērtību Ķīnai.40.  Tādējādi šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA41.  Iepriekšējas piezīmes42.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai šajā laikā ir dempings un, ja ir, vai pasākumu piemērošanas beigšana var izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos. Saistībā ar izmeklēšanu, kas notiek saskaņa ar minēto pantu, tiek atgādināts, ka tirgus ekonomikas režīms (TER) netiek izvērtēts.43.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu tika izmantota tā pati parastā metodika, kas sākotnējā izmeklēšanā, ja vien apstākļi nebija mainījušies. Lai noteiktu dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, saskaņā ar standarta praksi izlases veidā tika pārbaudīti darījumi, ņemot datus no četriem PIP mēnešiem, no kuriem katrs bija pēdējais ceturksnī. Rezultāts tika pārbaudīts, analizējot vēl dažus citus darījumus. Neviena iesaistītā persona neiebilda pret šādu pieeju.44.  Dati no Eurostat datubāzes liecina, ka PIP laikā Savienība tika importēts 3000 līdz 5000 tonnu attiecīgā ražojuma. No tiem vairāk nekā 90 % bija no Ķīnas, un pārējie bija no Indonēzijas. No citām valstīm imports praktiski nebija reģistrēts.45.  Imports par dempinga cenām izmeklēšanas periodā46.  Ķīnas Tautas Republika47.  Analoga valsts48.  Izņemot uzņēmumus, kam tika piešķirts TER sākotnējā izmeklēšanā, normālo vērtību Ķīnai noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu.49.  Lai noteiktu normālo vērtību Ķīnai, iepriekšējā izmeklēšanā kā atbilstoša tirgus ekonomikas valsts tika izmantota Indonēzija.50.  To ierosināja Eiropas Komisija paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu, un noteiktajā termiņā neviena ieinteresētā persona neiebilda.51.  Tika uzskatīts, ka cenas Indonēzijā pamatoti ir aizstājējcenas Ķīnas cenām, jo Indonēzijai ir konkurētspējīgs iekšzemes tirgus, kurā pieaug imports no Ķīnas un kurā darbojas vismaz seši ražotāji. Turklāt izrādās, ka ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, tiek ražots tikai Savienībā, Ķīnas Tautas Republikā un Indonēzijā. Pašreizējā izmeklēšanā netika atklāti pierādījumi, kas to atspēkotu.52.  Tāpēc šīs pārskatīšanas vajadzībām Indonēzija tika izmantota kā analogā tirgus ekonomikas valsts.53.  Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās54.  Iepriekšējas piezīmes55.  Kā teikts 8. apsvērumā, šajā pārskatīšanā sadarbojās divi ražotāji, kas pieder pie vienas un tās pašas grupas Honkongā, proti, Rainbow Rich Industries . PIP laikā tie eksportēja vairāk nekā pusi no eksporta kopapjoma uz Savienību. Neņemot vērā to uzņēmumu ražošanas un pārdošanas apjomu, uz kuriem neattiecas procedūras, ražotāji, kas sadarbojās, saražoja vairāk nekā trīs ceturtdaļas no Ķīnas kopējās produkcijas un to ražošanas jauda atbilda gandrīz pusei no kopējās jaudas. Eksports uz Savienību pārsniedza 80 %. Ņemot vērā šādu sadarbības pakāpi, lai novērtētu iespējamību, ka kaitējumu izraisošs dempings no Ķīnas turpināsies vai atkārtosies, kā avots tika izmantota detalizēta informācija, kas iegūta no eksportētājiem, kas sadarbojās.56.  Vienam no uzņēmumiem, kas sadarbojās, Golden Time Enterprises (Shenzhen) , PIP laikā bija ievērojami eksporta apjomi uz Savienību, savukārt tā māsas uzņēmums Jintian Enterprises (Nanjing) kopš pasākumu noteikšanas uz ES vairs neeksportēja. Dati, kas tika savākti, apmeklējot uzņēmumu, kas neeksportēja, Jintian Enterprises (Nanjing) , tomēr neļāva gūt detalizētāku priekšstatu par Ķīnas iekšzemes tirgu, kurā uzņēmums ieguvis ievērojamu tirgus daļu un izmanto ievērojamu daļu no uzstādītās jaudas.57.  Izmeklēšanas laikā viens Ķīnas uzņēmums apgalvoja, ka lielākie iekšzemes ražotāji regulāri tiekas, lai noteiktu atsauces cenu Ķīnas iekšzemes tirgū. Ņemot vērā šo ražotāju dominējošo stāvokli, šis pasākums ir veiksmīgi uzturējis cenas Ķīnas iekšzemes tirgū relatīvi augstā līmenī.58.  Normālā vērtība59.  Normālā vērtība uzņēmumam Golden Time Enterprises (Shenzhen) tika aprēķināta kā visu PIP laikā iekšzemes tirgū veikto pārdevumu vidējā svērtā cena, kuru maksājuši neatkarīgi pircēji vai kura tiem jāmaksā par konkrēto ražojumu.60.  Eksporta cena61.  Golden Time Enterprises (Shenzhen) cena eksportam uz Savienību ar attiecīgiem pielāgojumiem bija cena, kas faktiski maksāta vai maksājama par ražojumu, ko pārdod eksportam uz ES.62.  Cenu salīdzinājums63.  Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar katra attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā atšķirības faktoros, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Tika izdarītas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, kredītu, apstrādes un iepakošanas izmaksu korekcijas.64.  Dempinga starpība65.  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starpību katram ražojuma veidam noteica, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējām svērtajām eksporta cenām vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums parādīja, ka PIP laikā dempinga apmērs bijis ievērojami lielāks nekā sākotnējās izmeklēšanas laikā. Vidējā svērtā dempinga starpība, izsakot procentos no CIF vērtības pie Savienības robežas, uzņēmumam Golden Time Enterprises pārsniedza 30 %.66.  Citi Ķīnas ražotāji eksportētāji67.  Iepriekšējas piezīmes68.  Pārējais importa apjoms no Ķīnas bija mazāks par 5 % Savienības patēriņa.69.  Komisija pamatoja savus secinājumus par pārējiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem ar datiem, kas tika iegūti izmeklēšanā un no oficiālās Eurostat statistikas.70.  Normālā vērtība71.  Normālā vērtība Ķīnas eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika noteikta kā iekšzemes tirgus vidējā svērtā pārdošanas cena, ko neatkarīgi pircēji maksā Indonēzijas ražotājiem, kas sadarbojās.72.  Eksporta cena73.  Šajos apstākļos eksporta cenu Ķīnas eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz faktiem, kuri bija pieejami. Nebija pieejama cita, ticamāka, informācija, tāpēc ņēma vērā vidējo CIF importa cenu pie Savienības robežas, ko uzzināja no Eurostat importa statistikas PIP laikā.74.  Cenu salīdzinājums75.  Vidējā svērtā eksporta cena, kas tika noteikta pārējiem Ķīnas eksportētājiem, tika salīdzināta ar vidējo svērto normālo vērtību pārbaudītajiem Indonēzijas ražotājiem, pamatojoties uz EXW cenu vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.76.  Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas jūras un iekšzemes pārvadājumu, apdrošināšanas, apstrādes un iepakošanas izmaksu korekcijas. Nebija pieejama ticamāka informācija, tāpēc korekcijas izdarīja, ņemot vērā pārbaudītas izmaksas Ķīnas eksportētājam, kas sadarbojās.77.  Dempinga starpība78.  Dempinga starpība tika aprēķināta kā summa, par kuru normālā vērtība, kas aprēķināta 35. apsvērumā, pārsniedza eksporta cenu, kas noteikta 36. apsvērumā. Tādējādi iegūtie rezultāti nepārprotami liecina, ka dempings turpinājies visu laiku, kamēr pasākumi bijuši spēkā, dempinga starpībai pārsniedzot 5 %.79.  Secinājumi par dempingu no Ķīnas80.  Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka dempings no Ķīnas ir turpinājies visu pasākumu piemērošanas laiku.81.  Indonēzija82.  Iepriekšējas piezīmes83.  Kā minēts 8. apsvērumā, šajā pārskatīšanā sadarbojās divi ražotāji: PT Golden Sari un PT Tunggak Waru Semi . PIP laikā to eksporta apjoms uz Savienību bija no 40 % līdz 60 %[6].84.  Dati, ko savākusi Komisija, atklāja, ka Indonēzijā ir vēl vismaz četri attiecīgā ražojuma ražotāji. Atbilstīgi šiem datiem ražotāji, kas sadarbojās, saražoja aptuveni trešdaļu no Indonēzijas kopējās produkcijas un izmantoja trešdaļu jaudas. Tāpēc šajā pārskatīšanā sadarbība Indonēzijā bija maza.85.  Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu informācija par Indonēzijas cenām iekšzemes tirgū, uz citām valstīm veiktā eksporta cenām, par produkciju un jaudu Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, tika pamatota ar pieejamajiem faktiem, ieskaitot sūdzību un atklāti pieejamo informāciju. Attiecīgajām Indonēzijas iestādēm tika paziņots par 18. panta piemērošanu un sniegts tā pamatojums. Indonēzijas iestādes par to nav sniegušas nekādas piezīmes.86.  PIP laikā no diviem ražotājiem, kas sadarbojās, tikai viens, proti, PT Golden Sari , eksportēja uz Savienību. Kaut arī dempinga starpību nevarēja noteikt uzņēmumam PT Tunggak Waru Semi , jo PIP laikā tas neeksportēja uz Savienību, tā sniegtos datus tomēr izmantoja, lai cita starpā iegūtu informāciju par produkciju, jaudu un eksportu uz trešo valstu tirgiem, no kuras varēja gūt detalizētāku ieskatu Indonēzijas iekšzemes un eksporta tirgos.87.  Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās88.  Normālā vērtība89.  Normālā vērtība uzņēmumam PT Golden Sari tika aprēķināta kā visu PIP laikā iekšzemes tirgū veikto pārdevumu vidējā svērtā cena, kuru maksājuši neatkarīgi pircēji vai kura tiem jāmaksā par konkrēto ražojumu.90.  Eksporta cena91.  Eksporta cena uzņēmumam PT Golden Sari tika noteikta, pamatojoties uz eksporta cenām, kas PIP laikā faktiski samaksātas vai maksājamas neatkarīgiem pircējiem Savienībā.92.  Cenu salīdzinājums93.  Vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma vidējo svērto uz Savienību veiktā eksporta cenu, pamatojoties EXW cenu tajā pašā tirdzniecības līmenī.94.  Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas starptautisko pārvadājumu, apdrošināšanas, iekšzemes pārvadājumu, iepakošanas un kredīta izmaksu korekcijas.95.  Dempinga starpība96.  Salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu, atklājās, ka PIP laikā uzņēmums PT Golden Sari nav nodarbojies ar dempingu.97.  Citi Indonēzijas ražotāji eksportētāji98.  Iepriekšējas piezīmes99.  Kā minēts iepriekš 43. apsvērumā, ņemot vērā mazo sadarbības pakāpi Indonēzijā, saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, eksportētājiem, kas nesadarbojās tika noteikta dempinga starpība.100.  Normālā vērtība101.  Normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto normālo vērtību, kas tika aprēķināta diviem ražotājiem, kuri sadarbojās.102.  Eksporta cena103.  Nebija pieejama cita, ticamāka, informācija, tāpēc, nosakot eksporta cenu Indonēzijas eksportētajiem, kas nesadarbojās, ņēma vērā vidējo CIF importa cenu pie Savienības robežas, ko uzzināja no Eurostat importa statistikas PIP laikā.104.  Cenu salīdzinājums105.  Šādi noteiktā vidējā svērtā eksporta cena Savienībā Indonēzijai EXW cenas līmenī tikai salīdzināta ar vidējo svērto normālo vērtību, kas tika noteikta Indonēzijas ražotājiem, kuri sadarbojas.106.  Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, attiecībā uz atšķirībām, kas saistītas ar cenu un cenas salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas. Šajā ziņā tika izdarītas starptautisko pārvadājumu, apdrošināšanas, iekšzemes pārvadājumu, apstrādes, iepakošanas un kredīta izmaksu korekcijas.107.  Dempinga starpība108.  Iepriekš noteiktās normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums norādīja, ka pastāv dempings. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no importa CIF cenas pie Savienības robežas, bija gandrīz 30 %.109.  Secinājumi par dempingu no Indonēzijas110.  Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka pasākumu piemērošanas laikā ievērojama daļa Indonēzijas ražotāju turpinājusi dempingu.111.  Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā112.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai dempings atkārtotos pēc tam, kad vairs netiktu piemēroti pašlaik spēkā esošie pasākumi pret Ķīnu un Indonēziju.113.  Lai konstatētu, vai dempings atkārtotos, ja pasākumus atceltu, Komisija pārbaudīja pieejamo informāciju par eksportētāju apstākļiem un tirgus apstākļiem. Analīze lielākoties tika balstīta uz informāciju, kuru atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza ražotāji, kas sadarbojās, un kura tika pārbaudīta pārbaudes apmeklējumos uz vietas. Tika izmantoti arī citi informācijas avoti, piemēram, Eurostat importa statistika un oficiālā eksporta un tirgus statistika no attiecīgajām valstīm.114.  Ķīna115.  Iepriekšējas piezīmes116.  Kā noteikts 26. apsvērumā, ražotāji, kas sadarbojās, saražoja vairāk nekā trīs ceturtdaļas Ķīnas produkcijas PIP laikā. Sadarbība bija liela, tāpēc tika noteikts, ka iespējams tieši no ražotāja eksportētāja ievākt uzticamu informāciju par attiecīgā ražojuma eksportu uz Savienību PIP laikā. Vispār dati par Ķīnas iekšzemes tirgu tika ievākti no abiem pārbaudītajiem ražotājiem.117.  Tiek atgādināts, ka izmeklēšana parādījusi, ka dempings no Ķīnas uzņēmumiem, uz kuriem attiecās šī pārskatīšana, ir turpinājies apmērā, kas ievērojami pārsniedz sākotnējā izmeklēšanā konstatēto.118.  Neizmantotā jauda un krājumi119.  Dati, ko izmeklēšanā savākusi Komisija, liecina, ka to uzņēmumu brīvi pieejamā ražošanas jauda, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, Ķīnā ir daudzkārt pārsniedz Savienības tirgus lielumu. Izmeklēšana parādījusi, kas iekšzemes patēriņš Ķīnā nevarētu vērā ņemami absorbēt šo papildu jaudu.120.  Viens Ķīnas ražotājs apgalvoja, ka nodomājis pēc PIP ievērojami samazināt ražošanas jaudu. Tomēr par to neiesniedza reālus pierādījumus. Pat ja teorētiski tas Ķīnā varētu izraisīt jaudas samazinājumu, tas tik un tā stimulēs pārējos Ķīnas ražotājus vairāk izmantot brīvi pieejamo jaudu, lai aizpildītu brīvo vietu Ķīnas eksportā.121.  Turklāt citu trešo valstu tirgu spēja absorbēt ievērojamus papildu daudzumus Ķīnas importa ir ierobežota. Vispirms vairākas lielas valstis neimportē attiecīgo ražojumu ar regulējumu saistītu iemeslu dēļ (tostarp ASV, Indija, Japāna, Meksika, Dienvidkoreja, visas Tuvo Austrumu valstis). Turklāt, ņemot vērā informāciju, kas ievākta izmeklēšanas laikā, atlikušie ievērojama lieluma nātrija ciklamāta tirgi (Dienvidamerika, Dienvidāfrika un Āzija) tuvākajos gados visticamāk nepalielināsies. Tāpēc Savienības tirgus paliktu galvenais ražojuma noieta tirgus, pievilcīgs ne vien lieluma dēļ, bet arī tādēļ, ka tajā ir labi zināmi, nostiprinājušies importētā ražojuma izplatīšanas kanāli.122.  Visbeidzot tika izvērtēts, vai jaudas pārpalikums varētu tikt izmantots, lai attiecīgajos uzņēmumos ražotu citus ražojumus. Tas tomēr nešķiet iespējams, jo pārbaudītie ražotāji neražo citus ražojumus ievērojamos apmēros un nav pierādījumu, ka citi nātrija ciklamāta ražotāji Ķīnā varētu viegli pārorientēties uz citiem ražojumiem.123.  Iepriekš minētais arī liecina, ka lieli eksporta apjomi no Ķīnas arī turpmāk nonāktu Savienībā, ja pasākumus atceltu.124.  Attiecība starp cenām Savienībā un cenām Ķīnas iekšzemes tirgū125.  Komisija atklāja, ka lielie importa apjomi no Ķīnas Savienībā pārdoti par cenām, kas bijušas zemākas nekā cenas Ķīnas iekšzemes tirgū. Ņemot vērā Ķīnas importa par dempinga cenām apmēru un tirgus daļu, tā pārdošanas cena jāuzskata par atsauces cenu Savienībā: citi Ķīnas eksportētāji, kas vēlētos ienākt tirgū ar ievērojamiem daudzumiem, ļoti iespējams, pielāgotos zemajām cenām, tādējādi iesaistoties dempingā.126.  Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Ķīnas iekšzemes tirgū127.  Komisija salīdzināja pārbaudītās Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm ar pārbaudīto cenu Ķīnas iekšzemes tirgū, lai papildus pārbaudītu Ķīnas eksportētāju cenu uzvedību, gadījumā ja pasākumi tiktu izbeigti.128.  Tika atklāts, ka eksporta cenas uz trešām valstīm bijušas konsekventi zemākas nekā iekšzemes cenas un tās atbildušas eksporta cenām uz ES, uzsverot, ka dempinga piekopšana bijusi raksturīga šīs Ķīnas nozares struktūrai.129.  Attiecība starp eksporta cenām trešās valstīs un cenu līmeni Savienībā130.  Komisija salīdzināja Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm ar cenām, kas dominē Savienībā, lai konstatētu, vai būtu stimuls palielināt eksportu uz Savienību, ja pasākumi tiktu izbeigti.131.  Ķīnas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā atbilda cenu līmenim Savienībā. Tas apstiprina, ka Ķīnas eksportētāji visticamāk nepārorientētu eksportu no ES uz citiem tirgiem.132.  Secinājumi par Ķīnu133.  Novērtējot iepriekš minētos faktorus, atklājās, ka eksportētāji, uz kuriem attiecās pārskatīšana, turpinājuši uz Savienību eksportēt ļoti ievērojamus daudzumus attiecīga ražojuma par dempinga cenām. Ķīna par dempinga cenām eksportējusi arī uz citām trešām valstīm — tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba. Cenas Ķīnas iekšzemes tirgū ir augstas, un nekas neliecina, ka pārredzamā nākotnē tās varētu pazemināties. Ja pasākumus atceltu, tad, ņemot vērā lielo Ķīnas eksportētājiem pieejamo jaudu, citu lielu noieta tirgu neesību šādai jaudai un ES tirgus pievilcību, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt uz Savienības tirgu vēl lielākus daudzumus par dempinga cenām.134.  Izvērtējot iepriekšminētos datus un informāciju, tiek secināts, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, dempings no Ķīnas turpinātos vai atkārtotos.135.  Indonēzija136.  Iepriekšējas piezīmes137.  Kā paskaidrots 42. apsvērumā, sadarbojās ražotāji, kas saražo proporcionāli mazāko daļu Indonēzijas produkcijas un kam ir proporcionāli mazākā ražošanas jauda, tāpēc tika piemērots 18. pants.138.  Tiek arī atgādināts izmeklēšanas secinājums, ka dempingu no Indonēzijas PIP laikā turpinājuši ražotāji, kas nesadarbojās.139.  Neizmantotā jauda un krājumi140.  Pārskatīšanā tika konstatēts, ka kopējā brīvi pieejamā jauda Indonēzijā pārsniedz trīs ceturtdaļas Savienības tirgus lieluma. Pat ja eksportētājs, kas sadarbojās, tiktu izslēgts, pārējiem trim uzņēmumiem palikusī brīvā jauda vēl aizvien atbilstu aptuveni pusei Savienības tirgus. Oficiālā Indonēzijas statistika liecina, ka Indonēzijas ražotāji uzbrūkošās Ķīnas konkurentu cenu politikas dēļ zaudē tirgus daļu kā iekšzemes, tā starptautiskajā tirgū. Tāpēc iespējams, ka Indonēzijas brīvi pieejamā jauda tuvākajā nākotnē vēl palielināsies.141.  Tika pārbaudīts, vai kopējo brīvi pieejamo jaudu Indonēzijā varētu absorbēt pārdevumi uz trešām valstīm, bet, kā secināts 63. apsvērumā, nav gaidāms, ka trešo valstu tirgi varētu ievērojami absorbēt jaudas pārpalikumu. Tika arī pārbaudīts, vai jaudas pārpalikumu varētu absorbēt pārdevumi iekšzemes tirgū. Tomēr, kā minēts iepriekš, saskaņā ar Indonēzijas oficiālajiem datiem Indonēzijas ražotāju tirgus daļa iekšzemes tirgū samazinās Ķīnas importa spiediena dēļ. Visbeidzot tika izvērtēta iespējamība pārorientēt ražošanu uz citiem līdzīgiem ražojumiem; to pašu iemeslu dēļ, kas minēti 64. apsvērumā, nav ticams, ka jaudas pārpalikumu varētu izmantot šādā veidā.142.  Tiek secināts, ka, gadījumā ja pasākumus atceltu, tad lielā (un pieaugošā) pieejamā jauda Indonēzijā varētu tikt ievērojamā mērā virzīta uz Savienību.143.  Attiecība starp cenām Savienībā un cenām Indonēzijas iekšzemes tirgū144.  Cenas Indonēzijas iekšzemes tirgū ir augstākas nekā Savienības tirgū, kaut arī Ķīnas eksports Indonēzijas tirgū izraisa aizvien lielāku sasprindzinājumu. Ņemot vērā, cik zemas ir Ķīnas eksporta cenas Savienībā, tik homogēnam ražojumam, minētās cenas varētu būt atsauces cenas, kurām, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, Indonēzijas eksportētāji pielāgotu savas cenas, tādējādi iesaistoties dempingā. Šis apsvērums ir piemērojams gan tiem ražotājiem, kas sadarbojās, gan tiem, kas ne.145.  Ja pasākumi zaudētu spēku tikai attiecībā uz Indonēziju, nevis attiecībā uz Ķīnu, tad Savienības tirgus cenas ziņā vēl vairāk piesaistītu Indonēzijas ražotājus. Faktiski bez antidempinga maksājumiem tie varētu paaugstināt savas cenas, tādējādi izmantojot priekšrocības no antidempinga maksājuma, kas Ķīnas eksportētājiem vēl ir jāmaksā. Jāpiebilst, ka līdzīgs scenārijs būtu gaidāms attiecībā uz to Ķīnas un Indonēzijas eksportētāju cenu līmeni un cenu atšķirībām, kuri liecināja sākotnējā izmeklēšanā, un Indonēzijas eksportētāju eksporta apjoms uz ES bija ievērojams.146.  Visbeidzot jānorāda, ka Indonēzijas eksports uz ES pēc pasākumu noteikšanas ir pastāvīgi samazinājies, un tas apstiprina secinājumu, ka Indonēzijas eksportētāji nespēj vai nevēlas pārdot ievērojamus daudzumus ES tirgū par dempinga cenām, kas nav dempinga cenas.147.  Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Indonēzijas iekšzemes tirgū148.  Tika konstatēts, ka ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārbaudītās eksporta cenas uz trešām valstīm bijušas lielākas nekā cenas Indonēzijas iekšzemes tirgū.149.  Par eksportētājiem, kas nesadarbojās, izmeklēšanas laikā nebija iespējams iegūt individuālus datus. Pieejamā Indonēzijas oficiālā statistika par visa Indonēzijas eksporta vidējām cenām absolūtos skaitļos nav precīza, jo eksporta cenas norādītas pārspīlētas. Tomēr no tās pašas statistikas var secināt, ka eksporta cenas uz trešām valstīm ir zemākas nekā eksporta cenas uz Savienību. Tas norāda, ka vismaz ievērojama daļa Indonēzijas eksporta uz trešām valstīm tiek pārdota par dempinga cenām. Katrā ziņā Indonēzijas eksporta statistika norāda, ka eksporta apjomi ir krasi samazinājušies, tādējādi uzsverot, ka pašreizējā cenu līmenī Indonēzijas eksportētāji ar Ķīnu nespēj konkurēt.150.  Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Savienībā151.  Tika konstatēts, ka ražotājam, kas sadarbojās, eksporta cenas uz trešām valstīm parasti ir augstākas nekā cenas Savienībā. Tomēr par pārējiem Indonēzijas ražotājiem pieejamā Indonēzijas oficiālā statistika sniedz pretēju ainu. Tas norāda, ka ievērojama daļa Indonēzijas eksportētāju piekopj dempingu, arī eksportējot uz trešām valstīm.152.  Cenu starpība starp eksporta cenām uz Savienību un eksporta cenām uz pārējām valstīm norāda, ka Indonēzijas eksportētājiem bijis stimuls novirzīt eksportu uz Savienību. Ja pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu zaudētu spēku, šis secinājums būtu jo izteiktāks.153.  Secinājumi par Indonēziju154.  Iepriekšminēto faktoru novērtējums rāda, ka eksports no Indonēzijas uz Savienības un trešo valstu tirgiem ievērojamā apjomā bijis par dempinga cenām, un tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba. Ja pasākumus atceltu, tad, ņemot vērā lielo Indonēzijas eksportētājiem pieejamo jaudu, citu lielu noieta tirgu neesību šādai jaudai un ES tirgus pievilcību, Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls novirzīt uz Savienības tirgu lielākus daudzumus par dempinga cenām.155.  Izvērtējot iepriekš minētos datus un informāciju, tiek secināts, ka, gadījumā ja pasākumi zaudētu spēku, dempings no Indonēzijas turpinātos vai atkārtotos.156.  Piezīmes pēc informācijas publiskošanas157.  Termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par iespējamu 18. panta piemērošanu ražotājiem, kas nesadarbojas, Indonēzijas iestādes nesniedza nekādu atbildi. Tomēr pēc informācijas publiskošanas Indonēzijas iestādes un viens no Indonēzijas ražotājiem, kas sadarbojās, apgalvoja, ka divi Indonēzijas ražotāji, kuri sadarbojās, pārstāv ievērojamu Indonēzijas ražošanas nozares segmentu. Minētās personas apgalvoja, ka tādējādi jāuzskata, ka sadarbības līmenis Indonēzijā bijis ievērojams un 18. pants nav jāpiemēro. Turklāt iepriekš minētās personas apgalvoja, ka daži Indonēzijas ražotāji PIP laikā nav eksportējuši uz Savienību, tāpēc nav varējuši sadarboties. Visbeidzot tika apgalvots, ka viens no ražotājiem, kas sadarbojās, veic ļoti lielu daļu no Indonēzijas eksporta, tāpēc minētie ražotāji, kas sadarbojās, jāuzskata par reprezentatīviem eksportētājiem, un, ņemot vērā faktu, ka šim uzņēmumam nav konstatēts dempings, Indonēzijai noteiktie pasākumi nav jāpagarina.158.  Jāprecizē, ka 18. pants netika piemērots ražotājiem, kas sadarbojās, un to sniegtie dati izmeklēšanas laikā tika pilnībā ņemti vērā. Attiecībā uz 18. panta piemērošanu pārējiem Indonēzijas ražotājiem var secināt, ka bez informācijas no trešām personām Komisijas dienestiem atliek paļauties uz labākajiem pieejamajiem faktiem. Jāatgādina, ka, lai termiņa beigu pārskatīšanā novērtētu dempinga turpināšanās un / vai atkārtošanās iespējamību, Komisijas dienestiem jāizvērtē arī tie elementi, kas attiecas uz eksportētājas valsts ražošanas nozares stāvokli kopumā, piemēram, iekšzemes jauda, produkcija un cenas, eksports uz trešām valstīm.159.  Ņemot vērā to, ka Indonēzijas ražotāji uzņēmumi, kas nesadarbojās, veic lielu daļu no Indonēzijas ražošanas nozares eksporta uz Savienību un saražo un eksportē lielu daļu eksporta produkcijas uz trešām valstīm, Komisija apstiprina 18. panta piemērošanu attiecībā uz 43. apsvērumā minētajiem Indonēzijas ražotājiem, kas nesadarbojās.160.  Attiecībā uz pieprasījumu atcelt pasākumus Indonēzijas eksportam varētu norādīt, ka Indonēzijas iestādes nav sniegušas datus, kas varētu mainīt Komisijas secinājumus par to, cik reprezentatīvs ir eksportētājs, kas sadarbojās: kā norādīts 41. apsvērumā, PIP laikā tas eksportēja 40 % līdz 60 % no Indonēzijas eksporta kopapjoma. Tāpēc eksportētāju, kas sadarbojās un saskaņā ar konstatēto nav veicis dempingu, nevarētu uzskatīt par reprezentatīvu visam Indonēzijas eksportam. Kā norādīts 55. apsvērumā, pārējais Indonēzijas eksports noticis par dempinga cenām. Tāpēc secinājums, ka dempings turpinājies minētajai Indonēzijas eksporta daļai, tiek apstiprināts. Turklāt, ja konstatēta dempinga atkārtošanās iespējamība, kā tas ir šajā termiņa beigu pārskatīšanā, dempinga neturpināšanās pati par sevi nav pietiekams iemesls neturpināt antidempinga pasākumus. Tiek secināts, ka pieprasījumu neturpināt pasākumus, pamatojoties uz to, ka Indonēzijas eksportētājs, kas sadarbojās, nav veicis dempingu, nevar atbalstīt.161.  Indonēzijas iestādes un viens Indonēzijas ražotājs, kas sadarbojās, ir arī lūguši publiskot skaitliskos rādītājus par kopējo Indonēzijas eksportu uz Savienību. Tomēr tiek atgādināts, ka šie dati bija jānorāda ar indeksu (sk. 41. apsvērumu), lai aizsargātu Indonēzijas ražotāju eksportētāju no konfidenciālu uzņēmējdarbības datu publiskošanas. Nelielais tirgus un nelielais ieinteresēto personu skaits pamato, kāpēc šie dati bija jānorāda ar indeksu. Kopsavilkumā tiek atzīts, ka ir pietiekams iemesls saglabāt konfidencialitāti, tāpēc pieprasījumu publiskot kopējos skaitliskos rādītājus par Indonēzijas eksportu uz Savienību nevar apstiprināt.162.  Secinājums par dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību163.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka, gadījumā ja pasākumus atceltu, dempings no abām valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana, turpinātos.D. STĀVOKLIS SAVIENĪBAS TIRGŪ164.  Savienības ražošanas nozares definīcija165.  Savienībā nātrija ciklamātu ražo vienīgi pieprasījuma iesniedzējs Productos Aditivos S.A. Tāpēc tiek uzskatīts, šis uzņēmums ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.166.  Patēriņš Savienībā167.  Dati par Savienības patēriņu aprēķināti, ņemot vērā attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Savienībā (pēc Eurostat statistikas) un kopējo apstiprināto Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū. Ņemot vērā, ka minētie dati iegūti no diviem avotiem un ka dati par pieprasījuma iesniedzēja pārdevumiem ir konfidenciāli, patēriņa pārmaiņas norādītas ar indeksiem.168.  Attiecīgajā periodā nātrija ciklamāta patēriņš Savienībā bija no 5000 līdz 7000 tonnu. No 2005. līdz 2006. gadam tas palielinājies par 6 % un no 2006. līdz 2007. gadam — par 15 %. No 2007. gada līdz PIP tas samazinājies par 18 %.1. tabulaPATēRIņš SAVIENīBā2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |INDEKSS | 100 | 106 | 122 | 103 |169.  Imports no attiecīgajām valstīm170.  Novērtējums kopumā171.  Komisija apsvēra, vai ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm, jāvērtē kopumā, pamatojoties uz pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem. Minētajā pantā paredzēts, ka importam no divām vai vairāk valstīm, uz kurām vienlaikus attiecas antidempinga izmeklēšana, ietekmi vērtē kopumā tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz pamatregulas 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu un katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un b) importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto preču un līdzīgu Savienības preču konkurenci.172.  Šai sakarā vispirms tika konstatēts, ka katras attiecīgās valsts importam noteiktā dempinga starpība pārsniedza definēto minimālo apjomu. Turklāt katras šīs valsts importa apjoms par dempinga cenām nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Faktiski importa apjoms no Ķīnas un Indonēzijas bija aptuveni 50 % no Savienības patēriņa PIP laikā. Aprēķinot importa apjomu, tika izslēgts imports, kas nebija imports par dempinga cenām.173.  Izmeklēšanā vēl tika konstatēts, ka konkurences apstākļi ir līdzīgi gan importam par dempinga cenām, gan importam par dempinga cenām un līdzīgajam Savienības ražojumam. Tika konstatēts, ka neatkarīgi no izcelsmes nātrija ciklamāts, ko ražojušas/pārdevušas attiecīgās valstis, un nātrija ciklamāts, ko ražojusi/pārdevusi Savienības ražošanas nozare, savstarpēji konkurē pamatīpašību, savstarpējas aizstājamības ziņā (no lietotāju viedokļa), un tos izplata pa tiem pašiem izplatīšanas kanāliem. Cenas importam no Ķīnas, uz kuru attiecās pasākumi, un importam par dempinga cenām no Indonēzijas, arī bija tikpat lielas. Turklāt, salīdzinot cenas vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, tika atklāts, ka tās ir zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.174.  Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka attiecībā uz importu no Ķīnas, uz kuru attiecās pasākumi, un importu par dempinga cenām no Indonēzijas izpildīti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā minētie kritēriji un ka minētais imports jānovērtē kopumā.175.  Importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa176.  Imports par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā mainījušies šādi.2. tabulaImports par dempinga cenām kopā | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |Indekss | 100 | 109 | 198 | 195 |3. tabulaTirgus daļa importam par dempinga cenām | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |Indekss | 100 | 103 | 161 | 189 |177.  Apjoms un tirgus daļa importam par dempinga cenām attiecīgajā periodā ir gandrīz divkāršojušies.178.  Attiecīgā ražojuma importa cenu pārmaiņas un cenu uzvedība179.  Cenu pārmaiņas180.  Vidējā cena importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā ir mainījusies šādi.4. tabulaVidējās cenas importam par dempinga cenām | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |Indekss | 100 | 103 | 104 | 99 |181.  4. tabulas sagatavošanai izmantoti pieejamie statistikas dati, tostarp Eurostat dati. Uz Savienību veiktā importa cenām ir tendence līdz 2007. gadam pieaugt un pēc tam PIP laikā pazemināties zem 2005. gada līmeņa.182.  Cenas pazeminājums183.  Lai noteiktu cenas pazeminājumu, Komisija balstīja analīzi uz informāciju, ko izmeklēšanas laikā iesniedza Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Citiem uzņēmumiem kā no Ķīnas, tā no Indonēzijas, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, cenas pazeminājumu noteica pēc Eurostat datiem.184.  Tiek izmantota tāda pati cenu pazeminājuma aprēķina metode kā sākotnējā izmeklēšanā. Ražotāja eksportētāja importa cenas, ieskaitot antidempinga maksājumus, salīdzināja ar Savienības ražošanas nozares tās pašas kvalitātes ražojumu vidējo svērto cenu PIP laikā. Savienības ražošanas nozares uzņēmumu cenas koriģēja EXW līmenī un salīdzināja ar CIF importa cenu pie Savienības robežas, pieskaitot antidempinga maksājumus un muitas nodokļus. Šādu cenu salīdzinājumu veica vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, atskaitot atlaides un vajadzības gadījumā izdarot atbilstīgas korekcijas.5. tabulaCenu pazeminājums | 2008 (PIP) |Ķīna |- Golden Time | 21,6% |- Citi uzņēmumi | 3,2% |Indonēzija |- Citi uzņēmumi | 18,7% |185.  Imports no citām valstīmAttiecīgajā periodā imports no citām trešām valstīm bija nenozīmīgs (mazāk nekā 50 tonnu gadā), tāpēc tas nevarēja ietekmēt situāciju Savienības ražošanas nozarē.186.  Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis187.  Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu pārbaudīja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri no 2005. gada līdz PIP beigām ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli.188.  Lai ņemtu vērā konfidenciālu informāciju par darījumiem, informācija par Savienības ražošanas nozari bija jānorāda ar indeksiem.189.  Produkcija, ražošanas jauda un jaudas izmantojums190.  No 2005. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares saražotā produkcija samazinājās par 13 %. Ražošanas jauda šajā laikposmā palika nemainīga, jaudas izmantojums samazinājās par 10 % atbilstīgi pārmaiņām produkcijā.6. tabulaIndeksos | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |Ražošanas jauda | 100 | 100 | 100 | 100 |Produkcijas apjoms | 100 | 106 | 88 | 87 |Ražošanas jaudas izmantojums | 100 | 106 | 88 | 87 |191.  Pārdevumi Savienībā192.  Dati 7. tabulā nepārprotami norāda, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājies. Situāciju saasina fakts, ka kopējais patēriņš, kā norādīts 1. tabulā, šajā pašā laikā pieaudzis par 3 %. Laikposmā no 2005. gada līdz PIP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ievērojami samazinājās. Pretstatā tam attiecīgajā periodā pastāvīgi palielinājās tirgus daļas (sk. 100. apsvērumu) importam par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas kopumā. Situācijā, kad apjomi samazinājās, Savienības ražošanas nozare paaugstināja vienības pārdošanas cenas. Kaut arī Savienības ražošanas nozare paaugstināja vienības cenas, PIP laikā, pārdodot nātrija ciklamātu, tā joprojām cieta zaudējumus.7. tabulaIndeksos | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |Pārdošanas apjoms | 100 | 93 | 81 | 72 |Tirgus daļa | 100 | 88 | 66 | 70 |Vienības pārdošanas cenas | 100 | 100 | 108 | 123 |193.  Krājumi194.  No 2005. gada līdz PIP Savienības ražotāja krājumu apjoms ievērojami svārstījās, attiecīgajā periodā samazinoties gandrīz uz pusi.8. tabulaIndekss | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |Krājumi (tonnās) | 100 | 113 | 29 | 53 |195.  Rentabilitāte196.  Kaut arī kopumā bija neliels uzlabojums, Savienības ražošanas nozares rentabilitāte attiecīgajā periodā konsekventi palika negatīva.197.  Nodarbinātība, produktivitāte un algas198.  Attiecīgajā laikposmā nodarbinātība Savienības ražošanas nozarē ir samazinājusies par 19 %. Nodarbinātā ražīgums (saražoto tonnu skaits dalīts ar nodarbināto skaitu) palielinājies. Vidējās viena nodarbinātā nodarbināšanas izmaksas attiecīgajā periodā palielinājušās par 5 %.9. tabulaIndeksos | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |Nodarbinātība | 100 | 88 | 91 | 81 |Viena nodarbinātā nodarbināšanas izmaksas | 100 | 99 | 81 | 105 |Ražīgums (uz vienu nodarbināto) | 100 | 121 | 97 | 107 |199.  Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem200.  Attiecīgajā periodā ieguldījumi samazinājās aptuveni uz pusi, tādējādi atspoguļojot kopējo negatīvo Savienības ražotāja stāvokli. Ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā vienīgā Savienības ražotāja tīrās peļņas un tās pamatlīdzekļu bruto uzskaites vērtības attiecība, rāda rentabilitātes tendenci. Attiecīgajā periodā tā strauji samazinājusies par aptuveni 80 %.10. tabulaIndeksos | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (PIP) |Ieguldījumi | 100 | 44 | 7 | 53 |Ienākums no ieguldījumiem | 100 | 54 | 20 | 21 |201.  Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu202.  Savienības ražošanas nozares naudas plūsmu varētu novērtēt vienīgi attiecībā pret Savienības ražošanas nozares kopējo darbību. 2005. gadā tā palika nedaudz pozitīva, bet nākamajā laikposmā samazinājās un kļuva negatīva pārējā attiecīgā perioda daļā. Savienības ražošanas nozarei kļuva grūtāk piesaistīt kapitālu, jo attiecīgajā periodā tā cieta zaudējumus.203.  Dempinga lielums204.  Dempings no abām attiecīgajām valstīm PIP laikā turpinājās, izņemot Indonēzijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Ņemot vērā eksporta apjomu un dempinga importa cenas no attiecīgajām valstīm, šo ietekmi nevar uzskatīt par neievērojamu.205.  Atgūšanās no iepriekšējā dempinga206.  2004. gada martā tika noteikti antidempinga pasākumi pret Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importu. Šajā periodā bija vērojama tikai daļēja Savienības ražotāju atgūšanās no šīs situācijas, kā izklāstīts iepriekš tekstā.207.  Secinājums par kaitējumu208.  Imports par zemām cenām no Ķīnas un Indonēzijas Savienības tirgū ievērojami palielinājies. Daži rādītāji, kas liecina par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, rāda, ka notikusi atgūšanās, savukārt citi —, ka izmaiņas bijušas negatīvas.209.  Ņemot vērā, ka vienīgā Savienības ražotāja situācija kopumā pasliktinās un cik liels no Ķīnas un Indonēzijas ir importa apjoms par dempinga cenām un cik ievērojams ir konstatētais cenu pazeminājums, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.210.  Ietekme, ko atstājis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un citi faktori211.  Ietekme, ko atstājis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm212.  Kā paskaidrots iepriekš 100. apsvērumā, importa par dempinga cenām kopapjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa attiecīgajā periodā ir gandrīz dubultojušies. Attiecībā uz abām attiecīgajām valstīm tika konstatēts arī ievērojams cenu pazeminājums. Ņemot vērā nepārprotamo Savienības ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos un Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes dempinga importa kopapjoma ievērojamā pieauguma vienlaicīgumu, uzskatāms, ka šis imports nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Faktiski Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes imports par dempinga cenām ir paplašinājis savu klātbūtni ES tirgū un pārņēmis ievērojamas tirgus daļas, ko iepriekš izmantoja Savienības ražotājs.213.  Citu faktoru ietekme214.  Komisija analizēja, vai papildus importam par dempinga cenām citi zināmi faktori varēja ietekmēt pastāvīgo kaitējumu Savienības ražotājam, lai šādu faktoru izraisītais iespējamais kaitējums netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām.215.  Ietekme, ko atstājis imports no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām216.  Importa apjoms no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām, attiecīgajā periodā pastāvīgi samazinājās. Šā importa attiecīgās cenas pastāvīgi bija augstākas nekā importam par dempinga cenām. Pamatojoties uz to, imports no Ķīnas un Indonēzijas, izņemot importu par dempinga cenām, neveicināja kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.217.  Veiktspēja eksporta tirgos218.  Savienības ražotāja eksporta pārdevumi ārpus ES ir mazāk nekā 25 % no pārdevumu kopapjoma. Pretēji pārdevumiem Savienībā eksporta pārdevumu rentabilitāte attiecīgajā periodā ir uzlabojusies, tāpēc tā nevarēja veicināt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.219.  Izejmateriālu cenu svārstības220.  Izejmateriālu cenu svārstības zināmā mērā negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares veiktspēju. Tomēr ar šo faktoru nepietiek, lai varētu apstrīdēt cēloņsakarību starp nodarīto kaitējumu un importu par dempinga cenām. To noteikti ietekmējušas izejmateriālu cenu izmaiņas līdzīgā samērā kā Savienības ražotāja izmaksas, jo tās ir cieši saistītas ar naftas un urīnvielas izmaksām.221.  Izmaiņas patēriņa modeļos222.  Izmaiņas patēriņa modeļos, ko izraisījusi jaunu ražojumu parādīšanās tirgū, vērā ņemamā mērā neietekmēja nātrija ciklamāta patēriņu. Faktiski šķiet, ka nātrija ciklamāts netiek tieši aizstāts jaunajiem ražojumiem.223.  Secinājums224.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas un Indonēzijas ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori neizskaidro šo cēloņsakarību.E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA225.  Plānotā apjoma un cenas ietekme uz situāciju Savienības ražošanas nozarē pasākumu atcelšanas gadījumā226.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību, novērtēja importu no valstīm, uz kurām attiecas šī pārskatīšana.227.  Attiecībā uz spēkā esošo pasākumu atcelšanas iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari atbilstīgi iepriekš apkopotajiem elementiem saistībā ar dempinga turpināšanās iespējamību tika novērtēti šādi faktori.228.  Ķīna229.  Kā secināts iepriekš 40. apsvērumā, eksportētāji, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, turpinājuši eksportu par dempinga cenām no Ķīnas. Izrādās, ka Ķīna par dempinga cenām eksportējusi arī uz citām trešām valstīm, un tas norāda, ka dempinga piekopšanai bijusi strukturāla iedaba.230.  Ķīnai pieejamās jaudas analīze parādījusi, ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecas pārskatīšana, brīvi pieejamā ražošanas jauda daudzkārt pārsniedz Savienības tirgus lielumu (sk. 61. apsvērumu). Citu trešo valstu tirgu spēja absorbēt ievērojamus papildu daudzumus Ķīnas importa arī ir ierobežota (sk. 63. apsvērumu). Tāpēc, gadījumā ja pasākumus atceltu, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls virzīt lielus eksporta apjomus par dempinga cenām uz Savienības tirgu (sk. 65. apsvērumu).231.  Novērotais ievērojamais dempinga līmenis un cenu pazeminājums liecina par to, ka iepriekš minētais apjoms tiktu eksportēts uz Savienību par dempinga cenām, kas būtu daudz zemākas par Savienības ražotāja noteiktajām cenām un izmaksām.232.  Šāda apjoma un cenu kopējā ietekme varētu veicināt Savienības ražošanas nozares jau tā nestabilās situācijas pasliktināšanos. Ļoti iespējams, ka šādas notikumu gaitas dēļ vēl vairāk pazeminātos Savienības ražošanas nozares cenas un/vai samazinātos ražošanas un pārdošanas apjomi. Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis turpinātu pasliktināties, tādējādi nodarītais kaitējums būtu jo lielāks. Šādas notikumu gaitas dēļ vienīgais Savienības ražotājs varētu beigt pastāvēšanu.233.  Indonēzija234.  Izmeklēšana liecina, ka PIP laikā dempings no Indonēzijas turpinājies. Izmeklēšanā atklājies arī, ka kopējā brīvi pieejamā jauda Indonēzijā atbilst vairāk nekā trim ceturtdaļām Savienības tirgus lieluma un, iespējams, tuvākajā nākotnē tā palielināsies (sk. 75. apsvērumu). Nekas neliecina, ka citi trešo valstu tirgi vai iekšzemes tirgus varētu absorbēt jaudas pārpalikumu, tas varētu izraisīt to, ka, gadījumā ja pasākumus nepagarinātu, uz Eiropas Savienību tiktu vairāk eksportēts par zemāku cenu.235.  Tāpat kā attiecībā uz Ķīnu novērotais ievērojamais dempinga un cenu pazeminājums liecina par to, ka iepriekš minētais apjoms no Indonēzijas uz Savienību tiktu eksportēts par dempinga cenām, kas būtu daudz zemākas par Savienības ražotāja cenām un izmaksām. Līdzīgi arī šāda apjoma un cenu kopējā ietekme varētu veicināt Savienības ražotāju jau tā nestabilās situācijas pasliktināšanos un vienīgais Savienības ražotājs varētu beigt pastāvēšanu. Tāpat kā attiecībā uz Ķīnu arī Indonēzija uz citām trešām valstīm eksportē par dempinga cenām, ciktāl tās ir zemākas nekā eksporta cenas uz Eiropas Savienību, un tas liecina par dempinga piekopšanas strukturālo iedabu.236.  Secinājums par kaitējuma turpināšanās iespējamību237.  Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir negatīvi ietekmējis imports par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskā situācija vēl aizvien ir nestabila.238.  Kā secināts iepriekš tekstā, izmeklēšana pierādījusi, ka PIP laikā Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums turpinājies. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu kaitējuma turpināšanās pati par sevi ir spēcīgs pierādījums tam, ka kaitējums nākotnē varētu turpināties, un tas norāda, ka pasākumiem jāpaliek spēkā.239.  Secinājumi par importu liecina, ka imports par dempinga cenām varētu turpināties lielos apmēros un ka cenu spiediens varētu palielināt konkurenci starp importu par dempinga cenām un Savienībā ražoto nātrija ciklamātu. Izmeklēšanā netika atklāti faktori, lai varētu apstrīdēt izteikto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.240.  Ja pasākumi tiktu izbeigti, Savienības ražošanas nozares situācija pasliktinātos un vienīgā Savienības ražotāja pastāvēšana būtu apdraudēta.241.  Tāpēc tiek secināts, ka, no Ķīnas un Indonēzijas turpinoties importam par dempinga cenām, nepārprotami turpinātos kaitējums Savienības ražošanas nozarei.F. SAVIENĪBAS INTERESES242.  Ievads243.  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Atbilstība Savienības interesēm tika noteikta, novērtējot dažādās intereses, proti, pieteikuma iesniedzēja Savienības ražotāja, importētāju, piegādātāju un patērētāju intereses.244.  Pieteikuma iesniedzēja Savienības ražotāja intereses245.  Attiecībā uz Savienības ražotāju jānorāda, ka situācijā, kas uzņēmumam nes zaudējumus, tas nonācis tādēļ, ka bija grūti konkurēt ar importu par zemajām dempinga cenām, kurš jau attiecīgā perioda sākumā bija ieņēmis būtisku tirgus daļu un attiecīgā perioda laikā ievērojami palielinājis savu tirgus daļu.246.  Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana nāktu par labu Savienības ražotājam, kurš tādā gadījumā varētu vismaz palielināt apjomu un, iespējams, pārdošanas cenas, tādējādi gūstot ieņēmumus tādā apmērā, lai varētu turpināt ieguldījumus savās ražotnēs. Pretēji, ja pasākumus neturpinātu, atveseļošana tiktu apturēta un tas izraisītu Savienības ražotājam nodarītā kaitējuma turpināšanos un pastiprināšanos. Tas nopietni apdraudētu Savienības ražotāja dzīvotspēju un tādējādi tas varētu pat beigt pastāvēšanu, samazinot piegādi un konkurenci tirgū.247.  Importētāju intereses248.  Sākot procedūru, divdesmit nesaistītiem importētājiem tika nosūtīta anketa. Trīs no tiem atbildēja, ka vairs nedarbojas attiecīgā ražojuma tirgū. Divi citi importētāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Nesaistītie importētāji, kas sadarbojās, atbilda 7 % no kopējā attiecīgā importa.249.  Izmeklēšanā tika atklāts, ka ir būtiski, lai būtu dažādi nātrija ciklamāta piegādātāji. Kvalitātes un pārtikas nekaitīguma dēļ importētājiem ir jāpaļaujas uz Āzijas un Eiropas piegādes avotiem.250.  Lietotāju intereses251.  Sākotnēji trīspadsmit potenciālajiem lietotājiem tika nosūtīta anketa, bet tikai divi no tiem Komisijai atbildēja.252.  Attiecīgā ražojuma galvenie lietotāji Savienībā ir pārtikas, dzērienu un farmācijas nozare. Tāpēc pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma ir atkarīgs no situācijas minētajās nozarēs.253.  Lietotāji, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, atklāja, ka pakārtotajiem ražojumiem, kuriem izmanto nātrija ciklamātu, ir izteiktas peļņas normas. Faktiski antidempinga maksājumu ietekme uz kopējām pārdošanas cenām bija tik maza (mazāka par 1 %), ka spēkā esošie pasākumi tās neproporcionāli neietekmēja.254.  Piegādātāju intereses255.  Anketas tika nosūtītas astoņiem potenciālajiem piegādātājiem, bet neviens no tiem Komisijai neatbildēja. No pieejamās informācijas redzams, ka to uzņēmējdarbībā nātrija ciklamātam ir visai maza nozīme. Katrā ziņā vienīgā Savienības ražotāja stāvokļa tālāka pasliktināšanās varētu negatīvi netieši, kaut arī ierobežotā mērā, ietekmēt vienīgā ražotāja izejmateriālu piegādātājus. Pamatojoties uz to, ir iemesls pieņemt, ka pasākumi varētu arī nākt par labu piegādātājiem, jo palīdzētu saglabāt viena to klienta stabilitāti.256.  Secinājums par Savienības interesēm257.  Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu nenoteikt antidempinga pasākumus.G. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI258.  Ņemot vērā iepriekš tekstā gūtos secinājumus, spēkā esošie pasākumi, kas piemērojami Ķīnas un Indonēzijas izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, jāpatur spēkā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo tiek noteikts galīgs antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas un Indonēzijas izcelsmes nātrija ciklamāta importam, kuru pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2929 90 00 ( TARIC kods 2929 90 00 10).2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā norādītajiem ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda:Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (EUR par kilogramu) | TARIC papildu kods |Ķīnas Tautas Republika | Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Ķīnas Tautas Republika | 0 | A471 |Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Ķīnas Tautas Republika | 0 | A472 |Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Ķīnas Tautas Republika | 0,11 | A473 |Visi pārējie uzņēmumi | 0,26 | A999 |Indonēzija | PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonēzija | 0,24 | A502 |Visi pārējie uzņēmumi | 0,27 | A999 |3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā, un tādēļ, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu aprēķina proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[7], antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta saskaņā ar 2. punktu, samazina par procentuālo daudzumu, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas daļai.4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […] [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV C 56, 10.3.2009., 42. lpp.[3] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[4] OV L 72, 11.3.2004., 1. lpp.[5] OV C 56, 10.3.2009., 42. lpp.[6] Konfidencialitātes labad tas izteikts kā intervāls, jo PIP laikā tikai viens Indonēzijas uzņēmums, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību.[7] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.


				|

		52011PC0819

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības /* COM/2011/0819 galīgā redakcija - 2011/0385 (COD) */

			   	2011/0385 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par to eurozonas dalībvalstu
ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir
vai kuras apdraud finansiālās stabilitātes grūtības
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 136. pantu
saistībā ar 121. panta 6. punktu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas
Centrālās bankas atzinumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Nepieredzētā globālā
krīze, kas skārusi pasauli pēdējo trīs gadu
laikā, ir radījusi nopietnu kaitējumu tautsaimniecības
izaugsmei un finanšu stabilitātei un izraisījusi dalībvalstu
budžeta deficīta un parāda situācijas spēcīgu
pasliktināšanos, liekot vairākām dalībvalstīm
meklēt finansiālo palīdzību ārpus Eiropas
Savienības.
(2)
Eiropas Savienības tiesību aktos
būtu jānodrošina pilnīga atbilstība starp Līgumā
paredzēto ES daudzpusējās uzraudzības sistēmu un
iespējamiem politiskajiem nosacījumiem, kas saistīti ar
šādu finansiālo palīdzību. To dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro, ekonomiskā
un finansiālā integrācija liek pastiprināt uzraudzību,
lai novērstu to, ka atsevišķu dalībvalstu finansiālās
stabilitātes problēmas radītu negatīvu ietekmi arī
pārējā eurozonā.
(3)
Ekonomiskās un fiskālās
uzraudzības intensitātei būtu jābūt
proporcionālai attiecīgās valsts finanšu grūtību
pakāpei, un tajā būtu jāņem vērā saņemtās
finansiālās palīdzības veids, kas var būt gan tikai
piesardzības pasākums, pamatojoties uz atbilstības
nosacījumiem, gan pilna makroekonomikas korekciju programma, kurā
paredzēti stingri politiskie nosacījumi.
(4)
Dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir
euro, vajadzētu piemērot pastiprinātu uzraudzību, ja
tās saskaras ― vai riskē saskarties ― ar nopietnām
grūtībām finanšu jomā, lai nodrošinātu, ka tajās
ātri atjaunojas normāla situācija, un aizsargātu citas
eurozonas dalībvalstis no iespējamās negatīvās
ietekmes. Šādai pastiprinātai uzraudzībai vajadzētu ietvert
plašāku piekļuvi informācijai, kas nepieciešama stingrai
ekonomikas, nodokļu un finanšu stāvokļa pārraudzībai,
un regulāru ziņošanu Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) vai
jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem norīkojusi.
Tādu pašu uzraudzības režīmu vajadzētu piemērot
dalībvalstīm, kuras pieprasa palīdzību piesardzības
pasākumu veidā no Eiropas Finanšu stabilizācijas instrumenta
(EFSI), Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM), Starptautiskā
Valūtas fonda (SVF) vai citas starptautiskas finanšu iestādes.
(5)
Ekonomikas un finanšu situācijas
uzraudzība būtu ievērojami jāpastiprina
dalībvalstīm, uz kurām attiecas makroekonomikas korekciju
programma. Ņemot vērā šādas programmas visaptverošo
raksturu, citas ekonomiskās un fiskālās uzraudzības
procedūras būtu jāaptur, kamēr ir spēkā
makroekonomikas korekciju programma, lai izvairītos no ziņošanas
pienākumu dublēšanās.
(6)
Būtu jāparedz noteikumi, lai
veicinātu dialogu starp Eiropas Savienības institūcijām, jo
īpaši starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, kā arī lai
nodrošinātu lielāku pārskatāmību un atbildību.
(7)
Lēmumā par dalībvalsts un tās
korekciju programmas neatbilstību tiktu paredzēts arī
apturēt Savienības līdzekļu maksājumus vai
saistības, kā paredzēts 21. panta 6. punktā
Regulā (ES) Nr. XXX, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo
fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz
kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un
vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās
attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006.
IR
PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1.           Šajā regulā tiek
paredzēti noteikumi, lai stiprinātu ekonomikas un budžeta
uzraudzību dalībvalstīs, kurās ir vai kuras apdraud
nopietnas finansiālās stabilitātes grūtības un/vai
kuras saņem vai varētu saņemt finanšu palīdzību no
vienas vai vairākām citām valstīm, Eiropas finanšu
stabilizācijas instrumenta (EFSI), Eiropas finanšu stabilizācijas
mehānisma (EFSM) vai citas starptautiskas finanšu iestādes,
piemēram, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF).
2.           Šī regula attiecas uz
tām dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro.
2. pants
Dalībvalstis, kam piemēro pastiprinātu uzraudzību
1.           Komisija var nolemt, ka
dalībvalstij, kura saskaras ar lielām finansiālās
stabilitātes grūtībām, tiek piemērota
pastiprināta uzraudzība. Attiecīgajai dalībvalstij pirms
tam tiek dota iespēja paust savu nostāju. Ik pēc sešiem
mēnešiem Komisija lemj, vai pagarināt pastiprinātās
uzraudzības režīmu.
2.           Komisija lemj piemērot
pastiprinātu uzraudzību dalībvalstij, kas saņem
finansiālu palīdzību piesardzības pasākumu veidā
no vienas vai vairākām citām valstīm, EFSI, ESM vai jebkuras
citas starptautiskas finanšu iestādes, piemēram, SVF. Komisija
izveido sarakstu ar attiecīgajiem instrumentiem finansiālās
palīdzības sniegšanai piesardzības pasākumu veidā un
pastāvīgi to atjaunina, lai ņemtu vērā
iespējamās izmaiņas EFSI, ESM vai citu starptautisko finanšu
iestāžu finansiālā atbalsta politikā.
3.           Šā panta 2. punktu
nepiemēro dalībvalstij, kas piesardzības pasākuma ietvaros
saņem finansiālo palīdzību kredītlīnijas
veidā, kura nav piesaistīta nosacījumam, ka attiecīgajai
dalībvalstij būtu jāpieņem jauni politikas pasākumi,
kamēr vien kredītlīnija netiek izmantota.
3. pants
Pastiprināta uzraudzība
1.           Dalībvalstis, kurām
piemēro pastiprinātu uzraudzību, apspriežoties un sadarbojoties
ar Komisiju, kas rīkojas saziņā ar Eiropas Centrālo banku
(ECB), pieņem pasākumus, lai novērstu grūtību
cēloņus vai potenciālos cēloņus.
2.           Stingrāku
fiskālās situācijas pārraudzību, kā
izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. XXX
7. panta 2., 3. un 6. punktā, dalībvalstij, uz kuru
attiecas pastiprināta uzraudzība, piemēro neatkarīgi no
tā, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.
Ziņojumu saskaņā ar šā panta 3. punktu iesniedz reizi
ceturksnī.
3.           Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalsts, kurai piemēro pastiprinātu
uzraudzību,
(a)
prasītajā biežumā paziņo Komisijai,
ECB un Eiropas Banku iestādei (EBI) detalizētu informāciju par
to finanšu iestāžu finansiālo stāvokli, kuras ir šīs valsts
uzraudzības iestādes uzraudzībā;
(b)
Eiropas Banku iestādes
pārraudzībā veic Komisijas un ECB noteiktus stresa testus un
jutīguma analīzes, un kas vajadzīgas, lai novērtētu
banku sektora spēju pretoties dažādiem makroekonomiskajiem un finanšu
satricinājumiem, un detalizēti informē Komisiju un ECB par
rezultātiem;
(c)
Eiropas Banku iestādes veiktā
īpašā izvērtējuma ietvaros tiek regulāri novērtēta
attiecībā uz tās iespējām īstenot banku sektora
uzraudzību;
(d)
paziņo visu informāciju, kas
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. XXX par to,
kā novērst un koriģēt makroekonomisko
nelīdzsvarotību, vajadzīga, lai pārraudzītu makroekonomikas
nelīdzsvarotību.
4.           Komisija saziņā ar
ECB veic regulāras pārskata misijas dalībvalstī, kurai
piemēro uzraudzību, lai pārbaudītu rezultātus, kas
gūti, īstenojot 1., 2. un 3. punktā minētos pasākumus.
Katru ceturksni tā paziņo savus secinājumus Ekonomikas un
Finanšu komitejai (EFK) vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem
mērķiem norīkojusi, un jo īpaši novērtē, vai ir
vajadzīgi turpmāki pasākumi. Šīs pārskatīšanas
misijas aizstāj Regulas (EK) Nr. 1467/97 10.a panta
2. punktā paredzēto pārraudzību klātienē.
5.           Ja, pamatojoties uz
4. punktā paredzēto novērtējumu, ir nolemts, ka
vajadzīgi turpmāki pasākumi un attiecīgās
dalībvalsts finansiālā situācija būtiskā
mērā nelabvēlīgi ietekmē finanšu stabilitāti
eurozonā, Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc
Komisijas priekšlikuma, var ieteikt attiecīgajai dalībvalstij
lūgt finansiālo palīdzību un sagatavot makroekonomikas
korekciju programmu. Padome var nolemt publiskot šo ieteikumu.
6.           Ja ieteikums
saskaņā ar 5. pantu tiek publiskots,
(a)
attiecīgā Eiropas Parlamenta komiteja var
uzaicināt attiecīgās dalībvalsts pārstāvjus
piedalīties viedokļu apmaiņā;
(b)
attiecīgās dalībvalsts parlaments
var uzaicināt Komisijas pārstāvjus piedalīties
viedokļu apmaiņā.
4. pants
Informācija par plānotajiem finansiālās palīdzības
pieprasījumiem
Dalībvalsts, kas vēlas saņemt
finansiālu palīdzību no vienas vai vairākām citām
valstīm, EFSI, ESM, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vai citas
iestādes, kas nav Savienības iestāde, nekavējoties
informē par šo nodomu Komisiju, Padomi un Eiropas Centrālo banku
(ECB). Pēc tam, kad no Komisijas ir saņemts novērtējums,
Ekonomikas un finanšu komitejā vai jebkurā apakškomitejā, ko
tā šiem mērķiem norīkojusi, notiek pārrunas par šo
plānoto pieprasījumu.
5. pants
Novērtējums par valdības parāda atmaksājamību
Ja finansiālo palīdzību
lūdz no EFSI vai ESM, Komisija saziņā ar ECB un, ja
iespējams, ar SVF sagatavo analīzi par attiecīgās
dalībvalsts valdības parāda atmaksājamību, tostarp par
dalībvalsts iespējām atmaksāt paredzēto
finansiālo palīdzību, un nosūta to Ekonomikas un finanšu
komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem
norīkojusi.
6. pants
Makroekonomikas korekciju programma
1.           Dalībvalsts, kas
saņem finansiālo palīdzību no vienas vai vairākām
citām valstīm, SVF, EFSI vai ESM, vienojoties ar Komisiju, kas
darbojas saziņā ar ECB, sagatavo projektu korekciju programmai, kuras
mērķis ir atjaunot stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas un
finanšu situāciju un atjaunot tās spēju pilnībā
finansēt pašai sevi finanšu tirgos. Korekciju programmas projektā
pienācīgi ņem vērā spēkā esošos ieteikumus,
kas adresēti attiecīgajai dalībvalstij saskaņā ar
Līguma 121., 126. un/vai 148. pantu, un tās darbības šo
ieteikumu īstenošanai, un izvirza mērķi paplašināt,
nostiprināt un padziļināt prasītos politikas
pasākumus.
2.           Padome, rīkojoties
pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu vairākumu
apstiprina korekciju programmu.
3.           Komisija saziņā ar
ECB pārrauga panākumus, kas gūti, īstenojot korekciju
programmu, un ik pēc trim mēnešiem informē Ekonomikas un finanšu
komiteju vai jebkuru apakškomiteju, ko tā šiem mērķiem
norīkojusi. Attiecīgā dalībvalsts pilnībā
sadarbojas ar Komisiju. Tā jo īpaši sniedz Komisijai visu
informāciju, ko Komisija uzskata par nepieciešamu programmas
pārraudzībai. Piemēro 3. panta 3. punktu.
4.           Komisija — saziņā
ar ECB — kopā ar attiecīgo dalībvalsti izskata izmaiņas,
kas var būt vajadzīgas tās korekciju programmā. Padome,
rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, ar kvalificētu balsu
vairākumu lemj par jebkādām izmaiņām, kas veicamas
korekciju programmā.
5.           Ja, veicot
3. punktā minēto pārraudzību, tiek konstatētas
būtiskas novirzes no makroekonomikas korekciju programmas, tad Padome,
pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc
Komisijas ierosinājuma, var nolemt, ka attiecīgā
dalībvalsts neatbilst korekciju programmā iekļautajām
politikas prasībām.
6.           Dalībvalsts, uz kuru
attiecas korekciju programma, bet kurai ir nepietiekamas
administratīvās iespējas vai nopietnas grūtības
īstenot korekciju programmu, vēršas pie Komisijas pēc
tehniskās palīdzības.
7.           Attiecīgā Eiropas
Parlamenta komiteja var uzaicināt attiecīgās dalībvalsts
pārstāvjus piedalīties viedokļu apmaiņā par
korekciju programmas izpildes gaitu.
8.           Attiecīgās
dalībvalsts parlaments var uzaicināt Komisijas pārstāvjus
piedalīties viedokļu apmaiņā par korekciju programmas
izpildes gaitu.
7. pants
Atbilstība pārmērīga budžeta deficīta novēršanas
procedūrai
1.           Uzskatāms, ka korekciju
programma un izmaiņas tajā saskaņā ar šīs regulas
6. pantu aizstāj stabilitātes programmas iesniegšanu, kas
paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā.
2.           Ja uz attiecīgo
dalībvalsti attiecas ieteikums saskaņā ar Līguma
126. panta 7. punktu vai paziņojums saskaņā ar
Līguma 126. panta 9. punktu par pārmērīga budžeta
deficīta novēršanu:
(a)
uzskatāms, ka šīs regulas
6. pantā paredzētā korekciju programma attiecīgā
gadījumā aizstāj arī ziņojumus, kas paredzēti
Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktā un
5. panta 1.a punktā;
(b)
uzskatāms, ka korekciju programmas gada
budžeta mērķi, kas paredzēti šīs regulas 6. panta
3. punktā, attiecīgā gadījumā aizstāj gada
budžeta mērķus, kas paredzēti saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu un 5. panta 1. punktu
minētajā ieteikumā un paziņojumā. Ja uz attiecīgo
dalībvalsti attiecas paziņojums saskaņā ar Līguma 126. panta
9. punktu, uzskatāms, ka šīs regulas 6. panta
3. punktā paredzētā korekciju programma aizstāj
arī norādes par pasākumiem, kas sekmē paziņojumā
noteikto mērķu sasniegšanu, saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1467/97 5. panta 1. punktu.
(c)
uzskatāms, ka šīs regulas 6. panta
3. punktā paredzētā pārraudzība aizstāj
pārraudzību, kas paredzēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97
10. panta 1. punktā un 10.a pantā, un pārraudzību,
kas pamato jebkura Regulas (EK) Nr. 1467/97 4. panta
2. punktā un 6. panta 2. punktā paredzētā
lēmuma pieņemšanu.
8. pants
Atbilstība pārmērīgas nelīdzsvarotības
novēršanas procedūrai
Regulas (ES) Nr. XXX par to, kā
novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību,
īstenošanu aptur attiecībā uz dalībvalstīm, kurām
piemēro makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome
saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu. Šo
apturēšanu piemēro, kamēr ir spēkā makroekonomikas
korekciju programma.
9. pants
Atbilstība Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadam
Uzskatāms, ka šīs regulas
6. panta 3. punktā paredzētā pārraudzība
aizstāj Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada
uzraudzību un novērtēšanu atbilstīgi 2.a pantam Regulā
(EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un
ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu.
10. pants
Atbilstība Regulai (ES) Nr. XXX par kopīgiem noteikumiem budžeta
plānu projektu pārraudzībai un novērtēšanai, un
pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas
dalībvalstīs
Regulas (ES) Nr. XXX par kopīgiem
noteikumiem budžeta plānu projektu pārraudzībai un
novērtēšanai, un pārmērīga budžeta deficīta
novēršanai eurozonas dalībvalstīs īstenošanu aptur
attiecībā uz dalībvalstīm, kurām piemēro
makroekonomikas korekciju programmu, ko apstiprinājusi Padome
saskaņā ar šīs regulas 6. panta 2. punktu. Šo
apturēšanu piemēro, kamēr ir spēkā makroekonomikas
korekciju programma.
11. pants
Uzraudzība pēc programmas darbības beigām
1.           Dalībvalstij
piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām,
kamēr nav atmaksāti vismaz 75 % no finansiālās
palīdzības, ko tā saņēmusi no vienas vai
vairākām citām dalībvalstīm, EFSM, EFSI vai ESM.
Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas
priekšlikuma, drīkst pagarināt pēc programmas darbības
beigām veicamās uzraudzības ilgumu.
2.           Piemēro 3. panta
3. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts arī
sniedz informāciju, kas minēta 7. panta 3. punktā
Regulā (ES) Nr. XXX par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu
projektu pārraudzībai un novērtēšanai, un
pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas
dalībvalstīs.
3.           Komisija saziņā ar
ECB regulāri pārskata misijas dalībvalstī, kurai
piemēro uzraudzību pēc programmas darbības beigām, lai
novērtētu tās ekonomisko, fiskālo un finansiālo stāvokli.
Katru pusgadu tā paziņo savus secinājumus Ekonomikas un Finanšu
komitejai vai jebkurai apakškomitejai, ko tā šiem mērķiem
norīkojusi, un jo īpaši novērtē, vai ir vajadzīgi
korektīvi pasākumi.
4.           Padome, lemjot ar
kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma, var
ieteikt dalībvalstij, kurai piemēro uzraudzību pēc
programmas darbības beigām, pieņemt korektīvus
pasākumus.
12. pants
Balsošana Padomē
Par 2. panta 1. punktā,
3. pantā, 6. panta 2. un 4. punktā un
11. panta 4. punktā minētajiem pasākumiem balso tikai
tie Padomes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas
vienība ir euro, un Padome rīkojas, neņemot vērā
tā Padomes locekļa balsi, kurš pārstāv attiecīgo
dalībvalsti.
Pirmajā daļā minēto
Padomes locekļu kvalificēto balsu vairākumu aprēķina
saskaņā ar Līguma 238. panta 3. punkta b) apakšpunktu.

13. pants
Palīdzības un aizdevumu veidi, kuriem nepiemēro 5. un
6. pantu
5. un 6. panta noteikumus
nepiemēro finansiālajai palīdzībai, kas piešķirta
piesardzības pasākumu veidā, un aizdevumiem, kas piešķirti
finanšu iestāžu rekapitalizācijai.
14. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs


|

52010PC0693

Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. […]/2011, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā  /* COM/2010/0693 galīgā redakcija - NLE 2010/0336 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 25.11.2010COM(2010) 693 galīgā redakcija2010/0336 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. […]/2011,ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrāPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS110-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiAtbilstīgi Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku KZP mērķis ir nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu izmantošanu ilgtspējīgos ekonomiskajos, vides un sociālajos apstākļos. Tāpēc ir svarīgi katru gadu noteikt zvejas iespējas, izsakot tās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas piepūles limitu veidā.Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstu zvejas iespējas attiecībā uz komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Melnajā jūrā 2011. gadā.-  Vispārīgais kontekstsKomisijas paziņojums “Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam” (COM(2010) 241 galīgā redakcija) iepazīstina ar priekšlikuma būtību.Zinātnisko ieteikumu par zvejas iespējām Melnajā jūrā 2011. gadā Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) sniegs 2010. gada novembrī.Priekšlikumam ir viena daļa, kura attiecas uz Melnās jūras zvejniecību pārvaldību 2011. gadā un kurā noteiktas KPN un kvotas.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāZvejas iespējas un veids, kā tās iedalāmas dalībvalstīm, katru gadu tiek noteikti no jauna. Jaunākais tiesību akts ir Padomes 2009. gada 27. novembra Regula (EK) Nr. 1287/2009, ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemIerosinātie pasākumi ir saskanīgi ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaGalvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusZinātniskā organizācija, ar kuru apspriedās, ir Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).Katru gadu Kopiena lūdz ZZTEK sniegt zinātnisko ieteikumu par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Paredzams, ka ieteikums aptvers visus Melnās jūras krājumus, kuriem ierosināta KPN.-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās ar ieinteresētajām aprindām notika, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam”. Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu nodrošināja ZZTEK.-  Ietekmes novērtējumsJa ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, nozvejas apjoma ziņā ES kuģu zvejas iespējas Melnajā jūrā varētu mainīties, taču zinātniskais ieteikums šajā sakarībā vēl nav saņemts.Priekšlikumā ir atspoguļoti ne tikai īstermiņa problēmjautājumi, bet arī ilgtermiņa pieeja, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski jāpielāgo līdz ilgtermiņā noturīgam apjomam.Tāpēc priekšlikumā iestrādātās pieejas rezultātā vidējā līdz ilgā termiņā zvejas iespējas varētu samazināties, toties ilgtermiņā tiktu iegūtas stabilas vai pieaugošas kvotas. Paredzams, ka zvejas darbību pielāgošanas rezultātā saskaņā ar šo pieeju ilgtermiņā tiks panākta mazāka ietekme uz vidi un nemainīgi vai lielāki izkrāvumi. Zvejas darbību ilgtspējība ilgtermiņā palielināsies.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsLai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas limiti, kas piemērojami ES zvejniecībām un starptautiskām zvejniecībām, kurās darbojas ES kuģi.-  Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas jomā.Ar attiecīgo Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis pēc vajadzības var sadalīt šādas iespējas starp reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi izlemt par sociālajiem/ekonomiskajiem modeļiem, ko tās izvēlējušās, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas.Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Šis ir priekšlikums par zvejniecības pārvaldību, kurš pamatojas uz LESD 43. panta 3. punktu un ir saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu.IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē ES budžetu.PAPILDU INFORMāCIJA-  VienkāršošanaPriekšlikums nav saistīts ar vienkāršošanu.-  Pārbaude, pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2011. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta.-  Sīkāks skaidrojumsPriekšlikumā 2011. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas dalībvalstīm, kas zvejo Melnajā jūrā.Zinātniskais ieteikums būs pieejams tikai novembrī. Pagaidām KPN ir noteiktas “pro memoriam”. Kad ieteikums būs saņemts, priekšlikumā tiks norādīti skaitļi, kuru pamatā ir zinātniskais ieteikums.Dalībvalstīm iedalītās KPN un kvotas tiks norādītas pielikumā.2010/0336 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. […]/2011,ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.2.  Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] paredzēts, ka jāpieņem pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamo zinātnisko ieteikumu un jo īpaši ziņojumu, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).3.  Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka ar tām funkcionāli saistīti konkrēti nosacījumi. Zvejas iespējas jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.4.  KPN jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām.5.  Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[2], un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.6.  Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[3], ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.7.  Lai nodrošinātu ES zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju sākt 2011. gada 1. janvārī,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I NODAĻA Darbības joma un definīcijas1. pants PriekšmetsAr šo regulu 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas Melnajā jūrā.2. pants Darbības jomaŠo regulu piemēro ES kuģiem, kas darbojas Melnajā jūrā.3. pants DefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) “ GFCM ” ir Vidusjūras Vispārējā zvejniecības komisija;b) “Melnā jūra” ir GFCM teritorijas ģeogrāfiskais apakšapgabals atbilstīgi definīcijai rezolūcijā GFCM/33/2009/2;c) “ES kuģis” ir zvejas kuģis, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;d) “kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma;e) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij.II NODAĻAZvejas iespējas4. pants KPN un tās sadalījumsKPN, šo KPN sadalījums starp dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar to funkcionāli saistīti nosacījumi ir noteikti pielikumā.5. pants Īpaši noteikumi par sadalījumuŠajā regulā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu;c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105. un 107. pantu.6. pants Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumiZivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:a) nozveju guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vaib) nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.III NODAĻANobeiguma noteikumi7. pants Datu nosūtīšanaKad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.8. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs PIELIKUMSNozvejas limiti, ko piemēro ES kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN (pa sugām un apgabaliem)Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās) un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistītie nosacījumi.Zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |Suga: | Akmeņplekste | Zona: | Melnā jūra |Psetta maximar | TUR/F3742C. |Bulgārija | pm | (1)(2)(3) (4) | Piesardzības KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Rumānija | pm | (1)(2)(3) (4) |ES | pm | (1)(2)(3) (4) |KPN | Nepiemēro |_________ |(1) Jāievēro šādi nosacījumi: nav atļauts zvejot pirms 2011. gada 15. februāra. Visas piezvejas, kas pirms 2011. gada 15. februāra gūtas citās zvejniecībās, izkrauj un atskaita no attiecīgajām kvotām. (2) Jāievēro šāds nosacījums: no 15. aprīļa līdz 15. jūnijam zvejas darbības nav atļautas. (3) Jāievēro šāds nosacījums: minimālais atļautais linuma acs izmērs pie grunts nostiprinātiem zvejas rīkiem, ko izmanto akmeņplekstes zvejai, ir 400 mm. (4) Jāievēro šāds nosacījums: minimālais izkrāvuma izmērs ir 45 cm, mērot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 18. pantu. Visas nozvejotās zivis, kuras atbilst minimālajam izkrāvuma izmēram vai ir lielākas par to, izkrauj un atskaita no attiecīgajām kvotām. |Suga: | Brētliņa | Zona: | Melnā jūra |Sprattus sprattus | SPR/F3742C |Bulgārija | pm | Piesardzības KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |Rumānija | pm |ES | pm |KPN | Nepiemēro |_________ |[1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[2] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.[3] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.