				|

		52011PC0336

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi /* COM/2011/0336 galīgā redakcija - COD 2011/0147 */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Eiropas Globalizācijas pielāgošanas
fonds (EGF) tika izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1927/2006[1] ar
mērķi paust solidaritāti un palīdzēt darbiniekiem,
kurus pārmaiņu dēļ pasaules tirdzniecības modeļos
skārusi atlaišana. Līdzfinansējot aktīvus darba tirgus
politikas pasākumus, EGF bija paredzēts, lai atvieglotu
reintegrāciju nodarbinātībā darbiniekiem reģionos, nozarēs,
teritorijās vai darba tirgus reģionos, kuri saskārušies ar ievērojamiem
ekonomikas traucējumiem. EGF atbalsta saņemšanas kritēriji ir
vismaz 1000 atlaišanas gadījumi vai nu četru mēnešu periodā
uzņēmumā un tā piegādes un pakārtotās
ražošanas uzņēmumos, vai arī deviņu mēnešu
periodā ekonomikas nozarē, kas definēta kā NACE
2. redakcijas nozare NUTS II līmeņa vienā
reģionā vai divos kaimiņu reģionos. Maksimālais EGF
ieguldījums tika noteikts 50 % apmērā no visām
aktīvo darba tirgus pasākumu izmaksām, un EGF atbalstīto
pasākumu īstenošanas periods nedrīkst pārsniegt 12 mēnešu
no pieteikuma datuma.
Ņemot vērā finanšu un
ekonomikas krīzes attīstības mērogu un ātrumu 2008.
gadā, Komisija savā Eiropas ekonomikas atveseļošanas
plānā[2]
paredzēja pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1927/2006. Ar
Regulu (EK) Nr. 546/2009[3]
īstenotās pārskatīšanas mērķis bija,
reaģējot uz Eiropas krīzi, paplašināt EGF darbības
jomu un pārvērst to par instrumentu, ar ko iespējama
savlaicīga un efektīvāka intervence saskaņā ar solidaritātes
un sociālā taisnīguma pamatprincipiem. Regulā (EK)
Nr. 1927/2006 tika izdarīti pastāvīgi grozījumi,
piemēram, prasītais atlaišanas gadījumu skaits, kas
nepieciešams, lai varētu iesniegt pieteikumu EGF atbalstam, tika
samazināts no 1000 uz 500, un EGF atbalstīto pasākumu
īstenošanas laiks tika pagarināts no 12 līdz
24 mēnešiem. Tika ieviesta pagaidu atkāpe, lai 1)
paplašinātu EGF darbības jomu, lai to attiecinātu uz
atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti finanšu un ekonomikas krīzes
tiešā rezultātā (Regulas (EK) Nr. 1927/2006
1. panta 1.a punkts) un 2) palielinātu EGF
līdzfinansējuma apjomu no 50 % uz 65 % (Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 10. panta 1. punkts). Pagaidu atkāpes
piemērošanas termiņš beidzas 2011. gada 30. decembrī,
un Regulas (EK) Nr. 1927/2006 20. panta otrajā
daļā ir paredzēta iespēja to pārskatīt.
No 2007. gada 1. janvāra
līdz 2009. gada 30. aprīlim (t. i., pirms tika noteikta
krīzes atkāpe) Komisija saņēma 15 pieteikumus EGF
atbalstam priekš 18 430 darbiniekiem, un kopējais
pieprasītā EGF atbalsta apjoms bija
EUR 78 776 367.
Kopš 2009. gada 1. maija, kad
stājās spēkā Regula (EK) Nr. 546/2009, ar kuru
groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006, pieteikumu skaits, kā
norādīts zemāks, ir ievērojami pieaudzis.
 Pieteikumi EGF atbalsta saņemšanai, kas iesniegti saskaņā ar krīzi saistīto pagaidu atkāpi
  Gads || Pieteikumu skaits || Aptverto darbinieku skaits || Pieprasītā EGF ieguldījuma summa (EUR)
 2009 || 22 || 19 381 || 99 396 898
 2010 || 24 || 25 083 || 115 353 865
 Kopā || 46 || 44 464 || 214 750 763
 Pieteikumi EGF atbalsta saņemšanai, kas iesniegti saskaņā ar tirdzniecību saistīto kritēriju
 Gads || Pieteikumu skaits || Aptverto darbinieku skaits || Pieprasītā EGF ieguldījuma summa (EUR)
 2009 || 4 || 6569 || 25 990 290
 2010 || 6 || 3074 || 17 126 749
 Kopā || 10 || 9643 || 43 117 039
Pēc Komisijas izsludinātās
apspriešanas dalībvalstis norādījušas, ka bez pagaidu
atkāpes nebūtu bijis iespējams iesniegt lielāko daļu
ar krīzi saistīto pieteikumu, tādējādi atstājot
bez EGF atbalsta 45 000 darbiniekus, kas cietuši no finanšu un ekonomikas
krīzes sekām. Turklāt palielinātais līdzfinansējums
65 % apjomā globāli samazināja EGF atbalsta pasākumu
finanšu slogu dalībvalstīm par apmēram
EUR 60 miljoniem visiem no 2009. gada 1. maija līdz
2010. gada 31. decembrim iesniegtajiem pieteikumiem[4].
2009. gadā tika pieņemts
lēmumus par krīzes pagaidu atkāpes piemērošanas izbeigšanu.
Tolaik jaunākajās pieejamajās Komisijas ekonomikas
prognozēs[5]
(2008. gada rudens) par Eiropas Savienību (ES) kopumā bija
vērojama pakāpeniska atveseļošanās, sākot ar
2009. gada vidu, ar gaidāmo IKP pieaugumu 0,2 % apmērā
2009. gadā un 1,1 % – 2010. gadā. Tika
prognozēts, ka nodarbinātība 2009. gadā
samazināsies par 0,5 % un 2010. gadā – pieaugs par
0,1 %. Tika lēsts, ka bezdarba līmenis 2009. un
2010. gadā varētu sasniegt attiecīgi 7,8 % un
8,1 % no darbaspēka. Salīdzinājumā ar minētajiem
faktoriem 2009. gada situācija izrādījās daudz sliktāka.
ES IKP samazinājās par 4,2 %, bet nodarbinātība saruka
par 1,9 %, un bezdarba līmenis sasniedza 8,9 %. Neraugoties uz
IKP pieaugumu 2010. gadā, kam pēc prognozēm būtu
jāpārsniedz iepriekš plānotos 1,8 %,
nodarbinātība ir sarukusi vēl par 0,6 %, bet bezdarba
līmenis sasniedzis rekordaugstu atzīmi, proti, 9,6 %.
Turklāt jaunākajās Komisijas
ekonomikas prognozēs (2011. gada pavasaris) norādīts, ka
ekonomikas un jo īpaši darba tirgus atveseļošanās prognozes
2011. un 2012. gadam ir sliktākas par vispārsagaidīto
2008. gada rudenī. Tas jo īpaši redzams attiecībā uz
jaunu darbavietu kritēriju un bezdarba līmeni. 2011. gadam
pavasara prognozēs plānots neliels nodarbinātības pieaugums
par 0,4 % un stabils bezdarba līmenis 9,5 %. Minētajās
prognozēs 2012. gadam paredzēts, ka nodarbinātības
pieaugums paliks nemainīgi mazs 0,7 % un bezdarba līmenis
vēl aizvien būs 9,1 %. Tas norāda, ka
nodarbinātības atveseļošanās parasti notiek pēc tam,
kad notikusi IKP atveseļošanās. Salīdzinoši vājie darba
tirgus apstākļi[6],
neraugoties uz pakāpenisku uzlabojumu iekšzemes kopprodukta (IKP)
izaugsmes prognozēs, norāda, ka līdztekus ietekmei, ko nesuši
politikas pasākumi, kas, reaģējot uz krīzi, veikti, lai
atvieglotu krīzes ietekmi uz bezdarbu, krīzes izraisīta
strukturāla pielāgošana nozarēs un uzņēmumos vēl
aizvien notiek, un tādējādi zināmu laiku sagaidāmi no
tās izrietoši papildu darba zaudējumi uzņēmumu
slēgšanas dēļ. Tā rezultātā būtiskāks
darba apstākļu uzlabojums varētu būt gaidāms
vienīgi pēc 2013. gada.
Komisija šādas maznodarbinātības
izredzes apstiprina savā gada izaugsmes pētījumā "ES
visaptverošās reakcijas uz krīzi izveide"[7]. Lai
izvairītos no riska atgriezties pie izaugsmes bez pietiekami dinamiskas
darbavietu izveides, ir būtiski risināt bezdarba problēmas un
novērst ilgu atrašanos ārpus darba tirgus. Galveno izaugsmes
dzinuļu atjaunošanai būtu nepieciešama darbaspēka un
kapitāla pārdalīšana visās nozarēs un
uzņēmumos, kā arī labāki finanšu stimuli, lai
pārietu no bezdarba uz nodarbinātību.
Atsaucoties uz Komisijas apgalvojumu,
krīze radīja lielus saimnieciskās darbības zaudējumus,
būtisku bezdarba pieaugumu, strauju produktivitātes kritumu un stipri
novājināja valsts finanses. Tie ir īpaši grūti
apstākļi, kuros dalībvalstīm jāsniedz
individualizēts atbalsts lielam skaitam krīzes rezultātā
vienlaicīgi atlaistu darbinieku. Paplašinātā EGF
līdzfinansējuma likme 65 % apmērā palīdzētu
savā ziņā atvieglot slogu, ko izjūt dalībvalstu finanšu
sistēmās.
Paredzamā ilgstošā krīzes
ietekme uz uzņēmumu slēgšanu un nepieciešamība veikt
fiskālu konsolidāciju dalībvalstīs attaisno ar krīzi
saistītās atkāpes piemērošanas pagarināšanu
Regulā (EK) Nr. 1927/2006.
Tādēļ tiek ierosināts
pagarināt pagaidu ar krīzi saistīto atkāpi, kuras
piemērošana beidzas 2011. gada 30. decembrī, līdz
2013. gada 31. decembrim, t. i., līdz Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 īstenošanas perioda beigām. Tas ļaus
dalībvalstīm turpināt iesniegt pieteikumus EGF atbalsta
saņemšanai par labu darbiniekiem, kuri aizvien tiek atlaisti finanšu un
ekonomikas krīzes ietekmē, kā arī ļaus tām
izmantot EGF līdzfinansējuma likmi
65 % apmērā.
·      Vispārīgais konteksts
Kopš pagaidu ar krīzi saistītās
atkāpes ieviešanas strauji pieaudzis EGF pieteikumu skaits, kā
arī palielinājies to dalībvalstu skaits, kuras pieteikušas EGF
atbalstam. Tas norāda, ka tiek vispār atzīta EGF nozīme
kā krīzes intervences instrumentam apjomīgas atlaišanas
gadījumos, kas notikusi finanšu un ekonomikas krīzes
rezultātā.
Eiropas Parlaments 2010. gada
7. septembra rezolūcijā par Eiropas Globalizācijas
pielāgošanas fonda finansēšanu un darbību[8]
aicināja pagarināt ar krīzi saistīto atkāpi. Eiropas
Parlaments uzskata, ka līdz pašreizējās daudzgadu finanšu
shēmas beigām ir jāpagarina tās atkāpes
piemērošanas laiks, kura tika ieviesta 2009. gadā, lai
palīdzētu ekonomikas un finanšu krīzes dēļ darbu
zaudējušiem strādājošajiem, un ka tāpēc
līdzfinansējuma likme ir jāsaglabā 65 %
līmenī, jo nav novērsti iemesli, kuru dēļ to apstiprināja.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Eiropas Sociālais fonds[9] (ESF)
tika izveidots, lai veicinātu Kopienas prioritāšu sasniegšanu
attiecībā uz ekonomiskās un sociālās kohēzijas
stiprināšanu, uzlabojot nodarbinātību un darba iespējas,
veicinot augstāku nodarbinātības līmeni un vairāk un
labāku darbavietu radīšanu. Tas atbalsta Eiropas nodarbinātības
stratēģiju, kā arī dalībvalstu politikas jomas, kuru
mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un darba
kvalitāti un ražīgumu, veicināt sociālo iekļaušanu,
tostarp nelabvēlīgākā situācijā esošu personu
piekļuvi darba tirgum, kā arī samazināt nodarbinātības
līmeņa atšķirības valsts, reģionālā un
vietējā līmenī.
Galvenā atšķirība starp EGF un
ESF ir tāda, ka ESF sastāv no daudzgadīgām programmām,
kuras atbalsta stratēģiskus ilgtermiņa mērķus –
īpaši izmaiņu paredzēšanu un pārvaldi, un
restrukturēšanu, ietverot, piemēram, mūžizglītības
pasākumus. Savukārt EGF sniedz vienreizēju individualizētu
atbalstu, kas paredzēts tieši darbiniekiem, kurus skārusi atlaišana
tirdzniecības globalizācijas vai finanšu vai ekonomikas krīzes
ietekmē. Lai veicinātu efektīvu atbalstu pārvietotajiem
darbiniekiem, EGF atbalsta pasākumu ilgums un instrumenta izvēle tiek
balstīta uz vērtējumu, vai atlaišanu no darba izraisīja
iespējami pagaidu darbības samazinājums attiecīgajā
uzņēmumā un tā piegādes uzņēmumos vai
nozarē, vai pastāvīgi strukturāli faktori.
·      Atbilstība ES politikai un mērķiem citās jomās
EGF sniedz ieguldījumu
stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, lai
Savienība varētu no krīzes izkļūt
spēcīgāka un vērst savu ekonomiku uz gudru,
ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, ko papildinātu augsta
līmeņa nodarbinātība, darba ražīgums un
sociālā kohēzija. Paziņojumā "Eiropa 2020 –
Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai
izaugsmei"[10]
Komisija saredz skaidru EGF nozīmi pamatiniciatīvā
"Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā",
jo īpaši attiecībā uz ātru prasmju pārdali uz strauji
augošām jaunattīstības nozarēm un tirgiem.
Mērķējot uz globalizācijas
vai finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā atlaisto darbinieku
strauju reintegrāciju nodarbinātībā, EGF sniedz
ieguldījumu šādās pamatnostādnēs[11]
dalībvalstu nodarbinātības politikā:
–
7. pamatnostādne. Palielināt sieviešu un
vīriešu dalību darba tirgū, mazināt strukturālo
bezdarbu un veicināt darba vietu kvalitāti.
–
8. pamatnostādne. Attīstīt
kvalificētu darbaspēku, kas spēj reaģēt uz darba
tirgus vajadzībām, un veicināt mūžizglītību.
–
10. pamatnostādne. Sociālā
iekļaušana un nabadzības apkarošana.
Komisija savā paziņojumā
"Jaunas prasmes jaunām darba vietām.
Saskaņotu darba tirgus vajadzību un prasmju plānošana"[12]
uzsvēra, ka Eiropas Savienībai, lai pavērtu ceļu uz
atveseļošanu, jāuzlabo cilvēkresursu kapitāls un
nodarbinātības iespējas, ceļot kvalifikāciju, kā
arī nodrošinot labāku piedāvāto prasmju un darba tirgus
pieprasījuma saderību. Kā līdzekļi
nodarbinātības un reintegrācijas sekmēšanai darba
tirgū tika minēti aktivizēšanas, pārkvalifikācijas un
kvalifikācijas celšanas pasākumi. Viens no galvenajiem EGF uzdevumiem
ir kvalifikācijas celšanas līdzfinansēšana.
·      Ietekme uz pamattiesībām
Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesībām.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Apspriešanās metodes, galvenās
mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums
Komisija divreiz apspriedās ar
dalībvalstīm. Pirmkārt, 2010. gada 26. augustā,
izmantojot aptaujas anketu, un otrkārt – 2010. gada 29. un
30. septembrī Porto notikušajā sanāksmē.
Minētās apspriešanās galvenais uzdevums bija apkopot
viedokļus par 2009. gadā ar 1. panta 1.a punktu un
10. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 1927/2006 ieviesto ar
krīzi saistīto grozījumu efektivitāti, kuru termiņš
beigsies 2011. gada 31. decembrī, un nepieciešamību tos
pagarināt līdz 2013. gada 30. decembrim.
Atbilžu
kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā
Attiecībā uz iespēju iesniegt
pieteikumus par darbiniekiem, kas atlaisti globālās finanšu un
ekonomikas krīzes tiešā rezultātā (Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 1. panta 1.a punkts), aptaujas rezultāti
liecināja, ka tas tiešām ļāvis dalībvalstīm
lūgt EGF atbalstu darbiniekiem, kas darbu zaudējuši krīzes
ietekmē, un sniegt EGF atbalstu viņu reintegrācijai
nodarbinātībā. Lielākā daļa dalībvalstu
norādīja, ka šie darbinieku nebūtu varējuši izmantot EGF
atbalstu, pamatojoties uz ar tirdzniecību saistīto
globalizācijas kritēriju. Apspriešanās liecināja arī,
ka kopumā šķitis vieglāk savākt pierādījumus, lai
norādītu uz skaidru saikni starp atlaišanas gadījumiem un
finanšu un ekonomikas krīzi, nekā attiecībā uz
globalizācijas izraisītām pārmaiņām pasaules
tirdzniecības modeļos.
Jautājumā par nepieciešamību
pagarināt ar krīzi saistītās atkāpes termiņu
līdz 2013. gada beigām lielākā daļa
dalībvalstu vēlējās saglabāt iespēju iesniegt
pieteikumus par atlaišanas gadījumiem saistībā ar globālo
finanšu un ekonomikas krīzi. Kā to atbalstoši argumenti tika
minēti komentāri par pozitīvo pieredzi saistībā ar EGF
atbalsta ietekmi uz darbinieku spēju reintegrēties darba tirgū
situācijā, kad ekonomikas krīzes ietekme būs jūtama
vēl arī pēc 2011. gada, dažādas valstis to izjutušas
dažādos laikos, kā arī tur, kur krīzes ietekme uz
nodarbinātību vēl aizvien ir spēcīgi jūtama.
Turklāt tika atzīmēts, ka ar termiņa pagarināšanu uz
diviem gadiem nevar paredzēt notikumu attīstību pēc
2013. gada.
Attiecībā uz pieteikuma
iesniedzēju iespēju saņemt līdzfinansējumu 65 %
apmērā (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta
1. punkts) apspriešanās rezultāti liecināja, ka
paaugstinātā līdzfinansējuma likme ir veicinājusi
lēmumu pieņemšanu pieteikties EGF atbalstam vairāku iemeslu
dēļ. Papildu 15 % ļāvuši sniegt attiecīgajiem
darbiniekiem papildu palīdzības ekvivalentu. Plaisa starp ESF likmi
un EGF likmi tika samazināta tām dalībvalstīm, kuras
varēja saņemt augstākas ESF likmes, un bez šādas
samazināšanas tās nebūtu iesniegušas pieteikumus EGF atbalsta saņemšanai.
Nacionālais līdzfinansējums aizvien vēl ir risināms jautājums,
taču nevis 50 %, bet gan 35 % gadījumu šī
problēma vairs nebija tik neatliekama. Liela daļa dalībvalstu
uzskatīja 65 % likmi par piemērotu krīzes laikā un
atbalstīja augstākas intervences likmes pagarināšanu līdz
2013. gada beigām.
Minētās apspriešanās
rezultāti ir atspoguļoti ierosinātajos Regulas (EK)
Nr. 1927/2006 grozījumos.
·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
·      Ietekmes novērtējums
Šim priekšlikumam ietekmes
novērtējums nebija vajadzīgs.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Lai pagarinātu pagaidu atkāpes
darbības termiņu nolūkā atbalstīt globālās
finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā atlaistos darbiniekus,
datumu, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 1. panta
1.a punktā, aizvieto ar 2013. gada 31. decembri. Minētais
grozījums automātiski pagarina paaugstinātās
līdzfinansējuma likmes 65 % piemērošanu līdz
minētajam datumam, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006
10. panta 1. punktā.
·      Juridiskais pamats
Līgums par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši 175. panta trešā daļa.
·      Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes principu piemēro,
ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā kompetencē.
Dalībvalstis nevar pietiekami labi
sasniegt priekšlikuma mērķus. Tos var sasniegt vienīgi,
izmantojot Regulas (EK) Nr. 1927/2006 grozījumu.
Priekšlikuma solidaritātes
mērķus izdosies labāk sasniegt ar Eiropas Savienības
mēroga rīcību šādu iemeslu dēļ.
ES mērogā pieejamā EGF finanšu
instrumenta pielāgošanu pašreizējās ekonomikas un finanšu
situācijas vajadzībām var īstenot vienīgi ar ES
līmeņa likumdošanas iniciatīvu.
Gatavojot šo priekšlikumu, Komisija
pamatojās uz vajadzībām, kas radušās no dalībvalstu
ekonomiskās un finanšu situācijas pašreizējā
novērtējuma un ekonomikas prognozēm laikposmam no 2012.
līdz 2013. gadam. Tās būtiski atšķiras no
novērtējuma un prognozēm, kas bija pieejamas 2008. gada
beigās un 2009. gada sākumā, kad Regulā (EK)
Nr. 1927/2006 tika ieviesti pagaidu ar krīzi saistīti
grozījumi.
Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes
principam.
·      Proporcionalitātes princips
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam šādu iemeslu dēļ.
Saskaņā ar proporcionalitātes
principu ierosinātie grozījumi Regulā (EK) Nr. 1927/2006
attiecas vienīgi uz to, kas nepieciešams EGF darbības
pielāgošanai pašreizējām prognozēm attiecībā uz
ekonomikas un finanšu krīzi un tās ietekmi uz nodarbinātību
un uz dalībvalstu deficītu, 1) saglabājot iespēju
pieteikties EGF atbalstam darbiniekiem, kas atlaisti no darba ilgstošas finanšu
un ekonomikas krīzes rezultātā un 2) nodrošinot
līdzfinansējumu 65 % un nevis 50 % apmērā.
Minētā ar krīzi
saistītā atkāpe sniedz dalībvalstīm iespēju
pieteikties EGF atbalstam darbiniekiem, kas atlaisti no darba ilgstošas finanšu
un ekonomikas krīzes rezultātā gadījumos, kad starp
minētajiem atlaišanas gadījumiem un krīzi iespējams noteikt
skaidru un uzskatāmu saikni. Ir skaidrs, ka, ja šādu gadījumu
nebūs, iespēja netiks izmantota.
Priekšlikums salīdzinājumā ar
prasībām, kas noteiktas ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 esošajos
noteikumos, neuzliek dalībvalstīm nekādu papildu
administratīvu slogu.
·      Juridiskā instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ.
Regula ir vienīgais piemērotais
juridiskais instruments, lai grozītu spēkā esošu regulu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Iestāžu nolīguma par budžeta
disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[13], ko
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pieņēma 2006. gada
17. maijā, 28. pantā noteikts, ka EGF atbalsts
nedrīkst pārsniegt maksimālo gada apjomu EUR 500 miljonu
apmērā.
Balstoties uz
datiem par iepriekšējiem EGF atbalsta lūgumiem[14],
paredzams, ka ierosinātais piemērošanas termiņa
pagarinājums ar krīzi saistītajai atkāpei Regulā (EK)
Nr. 1927/2006 nepārsniegs minēto maksimālo gada apjomu.
Minētie lūgumi 2007. gadā sasniedza EUR 51,8 miljonus, bet
2008. gadā – EUR 20,6 miljonus. Kopējais
pieprasītā EGF atbalsta apjoms 2009. gadā sasniedza EUR
131,7 miljonus, no kuriem 75 % bija ar krīzi saistīti
pieteikumi un 25 % pieteikumu bija saistīti ar tirdzniecību.
2010. gadā kopējais pieprasītā EGF atbalsta apjoms
sasniedza EUR 132,5 miljonus, no kuriem 87 % bija ar krīzi
saistīti pieteikumi un 13 % pieteikumu bija saistīti ar
tirdzniecību.
2011/0147 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006
par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo
daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[15],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[16],
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006[17] ir
izveidots Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF), kas
ļauj Savienībai atbalstīt un izrādīt solidaritāti
darbiniekiem, kuri atlaisti globalizācijas izraisītu lielu
strukturālu izmaiņu pasaules tirdzniecības modeļos
rezultātā.
(2)
Reaģējot uz finanšu un ekonomikas
krīzi, ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
18. jūnija[18]
Regulu (EK) Nr. 546/2009 tika grozīta Regula (EK) Nr. 1927/2006,
jo īpaši nodrošinot pagaidu atkāpi, kas paredzēta darbības
jomas paplašināšanai, lai tā ietvertu ar krīzi saistītus
atlaišanas gadījumus, kā arī uz laiku paaugstinot EGF
līdzfinansējuma likmi..
(3)
Ņemot vērā pašreizējo finanšu
un ekonomikas situāciju Savienībā, ir lietderīgi
pagarināt atkāpes piemērošanas termiņu pirms tā
iztecēšanas 2011. gada 30. decembrī.
(4)
Tādēļ attiecīgi būtu
jāgroza Regula (EK) Nr. 1927/2006,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (EK) Nr. 1927/2006 1. panta
1.a punktā
otro daļu aizstāj ar šādu
daļu:
"Šī atkāpe attiecas uz visiem
pieteikumiem, kas iesniegti ne vēlāk kā līdz
2013. gada 31. decembrim.".
2. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK)
Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda
izveidi.

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[19]

ABB darbība ĢD EMPL
2010. gada vadības plānā iekļautais Eiropas
Globalizācijas pielāgošanas fonds.

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[20]

X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz
esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Priekšlikums
atbilst pamatiniciatīvai "Rūpniecības politika
globalizācijas laikmetā", kas ir daļa no Komisijas
stratēģijas "Eiropa 2020 – Stratēģija gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei".

1.4.2.
Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības

Konkrētais mērķis Nr. 1
Saglabāt to darbinieku līdzdalību darba tirgū, kuri
atlaisti finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā un
saistībā ar pārmaiņām pasaules tirdzniecības
modeļos.
Konkrētais mērķis Nr. 2
Vairot sabiedrības izpratni par EGF kā par solidaritātes
izpausmi.
Attiecīgās ABM/ABB darbības Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF).

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Priekšlikums
ļaus Eiropas Savienībai turpināt sniegt atbalstu, izmantojot EGF
līdzfinansējuma 65 % likmi, aktīviem darba tirgus pasākumiem
tiem darbiniekiem, kas atlaisti globālās finanšu un ekonomikas
krīzes rezultātā. Turklāt minētā
līdzfinansējuma likme sniegs atbalstu arī tiem darbiniekiem,
kuri atlaisti tirdzniecības globalizācijas rezultātā.

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus
-
Saņemto pieteikumu skaits EGF atbalstam
-
Atlaisto darbinieku skaits, kuriem paredzēta EGF palīdzība
- Atlaisto
darbinieku skaits, kuri pēc EGF atbalstītajiem pasākumiem
reintegrējušies nodarbinātībā

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

Ņemot
vērā ekonomikas un finanšu krīzi, 2009. gadā tika
grozīta Regula (EK) Nr. 1927/2006 un uz noteiktu laiku tika sniegta
ar krīzi saistīta atkāpe. Šīs atkāpes
piemērošanas termiņš beidzas 2011. gada 30. decembrī.
Tomēr jaunākās ekonomikas prognozes paredz, ka krīzes
ietekme, jo īpaši tās negatīvā iedarbība uz
restrukturizācijas tempu, darbvietu izveidi un bezdarba līmeni,
turpināsies vēl vismaz līdz 2012. gada beigām.
Minētajam priekšlikumam būtu jāļauj EGF līdz
2013. gada 31. decembrim ar intervences likmi 65 %
apmērā atbalstīt tos darbiniekus, kuri atlaisti
globālās finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā.

1.5.2.
Eiropas Savienības iesaistīšanās
pievienotā vērtība

ES
iesaistīšanās, izmantojot EGF, ļauj papildināt valsts
palīdzības veidus, kas pieejami to darbinieku reintegrācijai,
kuri atlaisti tirdzniecības globalizācijas vai globālās
finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā.
Līdzšinējā EGF pieredze šķietami norāda, ka ES
iesaistīšanās ļauj sniegt lielāku individualizētu
atbalstu ilgāku laiku, bieži vien iekļaujot tādus
pasākumus, kuri netiktu nodrošināti bez ES iesaistīšanās.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Pieredze
kopš Regulas (EK) Nr. 1927/2006 pārskatīšanas ir
izklāstīta paskaidrojuma rakstā.

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

EGF
ir saskaņots un piedāvā sinerģiju ar Eiropas Sociālo
fondu.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

–
X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
X  Priekšlikums/iniciatīva
spēkā no 2011. gada 31. decembra līdz 2013. gada
31. decembrim
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[21]

¨ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[22]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
X Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Regulas
(EK) Nr. 1927/2006 16. pantā noteikts, ka Komisija katru gadu
iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kvantitatīvu un kvalitatīvu
ziņojumu par iepriekšējā gadā veiktajām
darbībām saskaņā ar minēto regulu. Ziņojumā
ietver, inter alia, Komisijas novērojumus par pārvaldības
darbībām attiecīgajā gadā.
Saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 17. pantu Komisija līdz
2011. gada beigām ciešā sadarbībā ar
dalībvalstīm, veic EGF sasniegto rezultātu efektivitātes un
stabilitātes starpposma novērtējumu. Līdz 2014. gada
31. decembrim Komisija ar ārējo ekspertu palīdzību
veic ex-post novērtēšanu, lai noteiktu EGF ietekmi un tā
pievienoto vērtību.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

Riski
attiecas uz Kopienas fondu dalīto pārvaldību.

2.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

Pārvaldībai
un finanšu kontrolei piemērojamās prasības ir noteiktas Regulas
(EK) Nr. 1927/2006 18. pantā.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Pasākumi
pārkāpumu novēršanai, noteikšanai un labošanai ir noteikti
Regulas (EK) Nr. 1927/2006 18. panta 1. punkta
d) apakšpunktā un 18. panta 2. punktā.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts…...….] || Dif./nedif. ([23]) || no EBTA[24] valstīm || no kandidāt-valstīm[25] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1.1 ||  04.0501 Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds 04.010414 Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds — administratīvās pārvaldības izdevumi 40.0243 Rezerve Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas.
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…..] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 n.p. || n.p. || […] || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs ||
 ĢD EMPL ||   ||   ||   2012.[26]gads ||  2013. gads || KOPĀ
  Darbības apropriācijas PM ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) ||   ||   ||
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu programmu piešķīrumiem[27] ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||
 KOPĀ — ĢD EMPL apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 ||   ||   ||
 Maksājumi || =2+2a +3 ||   ||   ||
  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||
  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||
 KOPĀ —apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas EMPL IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas:
  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||
  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJĀ (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2012. gads || 2013. gads || KOPĀ
 ĢD EMPL ||
  Cilvēkresursi || Ietekmes nav. || Ietekmes nav. ||
  Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||
 KOPĀ – ĢD EMPL || Apropriācijas ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || (Saistību summa = maksājumu summa) ||   ||   ||
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || Gads  N[28] || Gads  N+1 || KOPĀ
 KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības ||   ||   ||
 Maksājumi ||   ||   ||

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
neparedz darbības apropriāciju izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2012. gads || 2013. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ ||
 ||
 Rezultāta veids[29] || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[30] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   || 2012. [31] gads  || 2013. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||
 Starpsumma —daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[32] ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||
 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||
 KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
 Paredzamās cilvēkresursu
vajadzības

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2012. gads || 2013. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||
 XX 01 04 yy[33] || - galvenajā mītnē[34] ||   ||
 -delegācijās ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||
 KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||
XX ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada
budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un
ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki ||
 Ārštata darbinieki ||

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
Nav
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[35]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
Nav

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo
personu līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu.
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2012. gads || 2013. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || ||
 2012. gads || 2013. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) ||
 …. pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Nav
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
Nav
[1]               OV L 48, 22.2.2008., 82. lpp.
[2]               COM(2008) 800, 26.11.2008.
[3]               OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.
[4]               Neskaitot atsauktos vai
noraidītos pieteikumus.
[5]               http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm

[6]               Tāpat.
[7]               COM(2011) 11, 12.1.2011.
[8]               Eiropas Parlamenta rezolūcija (2010/2072/INI).
[9]               Regula (EK) Nr. 1081/2006, OV
L 210, 31.7.2006., 12. lpp.
[10]             COM(2010) 2020, 3.3.2010.
[11]             Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmums par
dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm.
OV L 308, 24.11.2010., 46. lpp.
[12]             COM(2008) 868, 16.12.2008.
[13]             OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.
[14]             Neskaitot atsauktos un
noraidītos pieteikumus.
[15]             OV C , , . lpp.
[16]             OV C , , . lpp.
[17]             OV L 48, 22.2.2008., 82. lpp.
[18]             OV L 167, 29.6.2009, 26. lpp.
[19]             ABM – budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[20]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta a) vai b) apakšpunktā.
[21]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā.
[23]             Dif. — diferencētās apropriācijas; nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[24]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[25]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[26]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[27]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[28]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[29]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros, utt.).
[30]             Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā
“Konkrētais mērķis/konkrētie mērķi…”
[31]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[32]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[33]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
[34]             Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fondam (EZF).
[35]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0190(10)

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.05.2005COM(2005) 190 galīgā redakcija2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA PAMATOJUMS UN MēRķISŠobrīd Eiropas Savienībā ir 20 decentralizētas institūcijas, kuras var nosaukt par Kopienas aģentūrām, ņemot vērā to kopīgās raksturīgās iezīmes: tās visas izveidotas ar izveides tiesību aktu, tām visām ir juridiskas personas statuss, administratīva un finansiāla autonomija, skaidri definēta kompetences un darbības joma…Šīs Kopienas aģentūras vada viens vadītājs, ko parasti sauc par direktoru un kuram atsevišķos gadījumos palīdz viens vai vairāki vietnieki. Viņu amata pilnvaru termiņš parasti ir četri līdz pieci gadi. Lielākā daļa pamatregulu tomēr paredz, ka direktoru un, vajadzības gadījumā, viņu vietnieku amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu vai vairākas reizes. Amatā iecelšanas noteikumi un amata pilnvaru termiņš ir precizēti katrā katrai aģentūrai pieņemtajā regulā.Vēl nesen iecēlējinstitūcijas vienkārši ar lēmumu pagarināja amatā esošo direktoru pilnvaru termiņu. Pēc sīkākas pamatregulu noteikumu pārbaudes Komisija ir nonākusi pie secinājuma, ka šajā praksē ir juridiska problēma.Patiesībā, izņemot Regulu Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, un nesenāko Regulu Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, Kopienas aģentūru pamatregulās, lai apzīmētu direktora amata pilnvaru termiņa pagarināšanu, ir izmantots termins „atjaunošana” („renouvellement”).Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 214. panta 1. punktā, kas attiecas uz Komisijas locekļu iecelšanu, kā arī Līguma 223. un 225. pantā, kas attiecas uz Tiesas tiesnešu iecelšanu, ir viens un tas pats noteikums. Taču abos gadījumos ir skaidrs, ka iespēja tikt atjaunotam amatā nenozīmē, ka tiek piemērota vienkāršota procedūra vai ka amata pilnvaru termiņš tiek pagarināts, neievērojot Līgumā paredzēto iecelšanas procedūru.Ievērojot šos nosacījumus, faktu, ka amata pilnvaru termiņu var atjaunot, var interpretēt tikai tādā nozīmē, ka personai, kas ir amata izpildītājs, pēc pilnvaru termiņa beigām ir jāpiesaka sava kandidatūra jaunam pilnvaru termiņam.Šo interpretāciju piemērojot aģentūrām, var secināt, ka iespēja atjaunot direktora amata pilnvaru termiņu neatbrīvo tās no pamatregulā paredzētās iecelšanas procedūras ievērošanas.Turklāt, aģentūru direktori un to vietnieki ir ne tikai pilnvarotās personas, bet arī aģentūras darbinieki, kas tiek nodarbināti saskaņā ar pagaidu darbinieku līgumu un uz kuriem attiecas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība.Tāpēc iecelšanas procedūrai jo īpaši ir jāaptver vakanta amata izsludināšana visās dalībvalstīs, un atlase ir jāveic saskaņā ar pamatregulu un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības noteikumiem.Šīs procedūras parasti ir ilgas un nosacīti dārgas. Tās var arī palēnināt vai apgrūtināt aģentūras darbību šajā laikā, ja amatā esošais direktors nolemj atkal pieteikt savu kandidatūru.Ņemot vērā aģentūru specifiskās vajadzības un pēdējo gadu praksi, šķiet, nebūtu pareizi noteikt, ka aģentūrām atkārtoti jāveic atlases procedūra ikreiz, kad beidzas direktora vai citu attiecīgo amatpersonu pirmais pilnvaru termiņš. Kompetentajām iecēlējinstitūcijām būtu jāvar izvēlēties - pagarināt pašreizējo amata pilnvaru termiņu, vai arī veikt jaunu atlases procedūru.Tāpat ir jāņem vērā fakts, ka aģentūru direktori nav tikai administratīvi darbinieki; viņu darbība nozīmīgi ietekmē arī aģentūras darbu un uzdevumu īstenošanu. Tāpēc iecelējinstitūcijām, pieņemot lēmumu, jāņem vērā abi aspekti – nepieciešamība nodrošināt nepārtrauktu aģentūras vadību un rūpes par jaunu ideju un politiku attīstību.Tādēļ lēmums par amatā esošā direktora pilnvaru termiņa pagarināšanu jāpieņem, pamatojoties uz direktora darbības un aģentūras vajadzību iepriekšēju novērtējumu, ko veic iestāde, kas piedāvā kandidātus iecelējinstitūcijai, un amata pilnvaru termiņš jāpagarina tikai vienu reizi uz noteiktu laiku, kas nedrīkst būt ilgāks par pirmo amata pilnvaru termiņu.Grozījumi pantos attiecībā uz iecelšanu ierosināti pavisam 18 aģentūrām; tādējādi iesniegti 18 priekšlikumi regulām, ar ko groza katras aģentūras pamatregulas.Grozījumi nav jāveic regulās, ar ko izveido 2 aģentūras: Padomes 2000. gada 5. decembra Regulā (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru[1] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulā (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas tīklu un informācijas drošības aģentūru[2]. Patiesībā tajās nav paredzēta iespēja atjaunot direktora amata pilnvaru termiņu, jo šo aģentūru pastāvēšanas laiks ir ierobežots.Tāpat nav priekšlikumu grozīt izveides aktus aģentūrām un citām institūcijām, kas attiecināmas uz 2. un 3. pīlāru.Visbeidzot, attiecībā uz divām aģentūrām, par kurām ir iesniegti regulu priekšlikumi, kas pašlaik tiek izskatīti vai ir pieņemšanas procesā (Eiropas Ķīmijas aģentūra[3] un Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra[4]), Komisija pēc vajadzības piedāvās priekšlikumus grozījumiem, lai saskaņotu tekstus visām Kopienas aģentūrām.JURIDISKAIS PAMATS UN PIEņEMšANAS PROCEDūRAKatra regula, ar ko izveido aģentūru, parasti ir saskaņā ar attiecīgo Līguma pantu, kas atbilst aģentūras kompetences un darbības jomai; no tā tāpat izriet piemērojamā pieņemšanas procedūra.Tāpēc atsevišķi ir jāgroza visu aģentūru izveides regulas.Regulu pieņemšanas procedūrai ir jābūt saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā aģentūras izveides laikā, vajadzības gadījumā ņemot vērā izmaiņas pēc izveides regulas pieņemšanas; tās var būt gan Līgumā noteikto Eiropas Parlamenta pilnvaru izmaiņas, gan grozījumi attiecībā uz juridisko pamatu.Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Vides Aģentūru, kā arī uz piecām regulām, kuru juridiskais pamats ir grozīts un kuru gadījumā Līguma 308. pants ir aizstāts ar juridisko pamatu minēto aģentūru darbības jomai.Runa ir par sekojošām aģentūrām: Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs, kura izveides regula tiek konsolidēta; šīs konsolidācijas laikā Padome atzina (un tam piekrita arī Komisija), ka par juridisko bāzi turpmāk ir jāizmanto 152. pants; Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (150. pants); Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (137. panta, 1. punkta a) un b) apakšpunkts); Eiropas Izglītības fonds (150. pants) un Eiropas aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā (137. panta, 1. punkta a) apakšpunkts).REGULU PRIEKšLIKUMU FORMULēJUMSTrīs apsvērumi, kas ir kopīgi visiem regulu priekšlikumiem, ir izteikti šādā redakcijā:„Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.Attiecīgi ir jāgroza Regula Nr. …/… [nosaukums aģentūru izveides pamatregulai]”Katrai grozītajai regulai ierosinātais standarta formulējums ir šāds:„Aģentūru vada direktors, ko pēc Komisijas** priekšlikuma ieceļ administratīvā valde* uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas** priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija** jo īpaši vērtē- rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;- aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”* Padome Kopienas Augu šķirņu biroja un Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja gadījumā; Komisija Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda gadījumā;** Administratīvā valde Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra, Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda gadījumā.Piedāvātie grozījumi attiecas uz sekojošām aģentūrām un regulām:-  Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs: 6. panta 2. punkts Padomes Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru;-  Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds: 8. panta 3. punkts Padomes 1975. gada 26. maija Regulā (EEK) Nr. 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi;-  Eiropas Vides aģentūra: 9. panta 1. punkta pirmais teikums Padomes 1990. gada 7. maija Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas Vides informācijas un novērojumu tīklu;-  Eiropas Izglītības fonds: 7. panta 1. punkta otrais teikums Padomes 1990. gada 7. maija Regulā (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu; regulā grozījumi izdarīti ar Padomes 1998. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1572/98;-  Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs: 9. panta 1. punkta pirmais teikums Padomes 1993. gada 8. februāra Regulā (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru;-  Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs: 120. panta 2. punkts Padomes 1993. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi;-  Eiropas aģentūra drošībai un veselības aizsardzībai darbā: 11. panta 1. punkts Padomes 1994. gada 18. jūlija Regulā (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā;-  Kopienas Augu šķirņu birojs: 43. panta 2. punkts Padomes 1994. gada 27. jūlija Regulā (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību;-  Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs: 9. panta 1. punkts Padomes 1994. gada 28. novembra Regulā (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru;-  Eiropas Novērošanas centrs rasisma un ksenofobijas jautājumos: 10. panta 1. punkts Padomes 1997. gada 2. jūnija Regulā (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos;-  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde: 26. panta 1. punkta pirmais teikums Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu;-  Eiropas Jūras drošības aģentūra: 16. panta 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu;-  Eiropas Aviācijas drošības aģentūra: 30. panta 4. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi;-  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs: 17. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru;-  Eiropas Zāļu novērtēšanas aģentūra: 64. panta 1. punkta trešais teikums Padomes 2004. gada 31. marta Regulā (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru;-  Eiropas Dzelzceļa aģentūra: 31. panta 3. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu ;-  Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde (GALILEO): 7. panta 2. punkta 3. daļa Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulā (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi;-  Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām: 26. panta 5. punkta otrais teikums Padomes 2004. gada 26. oktobra Regulā (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām.2005/0072 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu, attiecībā uz aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [5],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,[6]ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,[7]saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [8],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.(3) Tāpēc ir jāgroza Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1210/90, ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu [9],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 1210/90 9. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:„1. Aģentūru vada izpilddirektors, kuru pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz piecu gadu termiņu; pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, Komisija jo īpaši izvērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0073 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru, attiecībā uz centra direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME ,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [10],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [11],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [12],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [13],tā kā1.  Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.2.  Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.3.  Tāpēc ir jāgroza Padomes 1975. gada 10. februāra Regula (EEK) Nr° 337/75, ar ko izveido Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru[14],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 337/75 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:„2. Direktora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi; pēc administratīvās valdes priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, administratīvā valde jo īpaši izvērtē:-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti;-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā VēstnesīŠī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0074 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi attiecībā uz fonda direktora un direktora vietnieka amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [15],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [16],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [17],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [18],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi par nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas izvērtēšanas.(3) Tāpēc ir jāgroza Padomes 1975. gada 26. maija Regula (EEK) Nr° 1365/75 par Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda izveidi [19],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr° 1365/75 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:„3. Direktoru un direktora vietnieku ieceļ ne vairāk kā uz pieciem gadiem; pēc administratīvās valdes priekšlikuma un pēc izvērtējuma šo pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.Īstenojot izvērtējumu, administratīvā valde jo īpaši izvērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un to, kā tie sasniegti,-  fonda uzdevumus un vajadzības nākamajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā— Padomes vārdāPriekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0075 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1360/90, ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[20],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[21],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[22],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[23],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1990. gada 7. maija Regula (EEK) Nr. 1360/90 , ar ko izveido Eiropas Izglītības fondu[24],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 1360/90 7. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šo:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt tikai vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  fonda uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0076 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[25],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[26],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[27],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[28],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1993. gada 8. februāra Regula (EEK) Nr. 302/93, ar ko izveido Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru[29],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 302/93 9. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šo:„ 1. Uzraudzības centru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  entra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0077 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 40/94 attiecībā uz Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[30],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[31],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[32],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1993. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi[33],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 40/94 120. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš nepārsniedz piecus gadus. Pēc administratīvās valdes priekšlikuma, pēc novērtēšanas un pēc tam, kad saņemts Komisijas atzinums, to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā administratīvā valde jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  biroja uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0078 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz Kopienas Augu šķirņu biroja priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[34],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[35],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[36],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību[37],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2100/94 43. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņš nepārsniedz piecus gadus. Pēc Komisijas priekšlikuma, pēc novērtēšanas un pēc tam, kad saņemts administratīvās valdes atzinums, to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  biroja uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0079 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[38],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[39],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 28. novembra Regula (EK) Nr. 2965/94, ar ko izveido Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centru[40],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2965/94 9. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Centru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  Centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0080 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 284. un 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[41],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[42],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[43],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[44],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1997. gada 2. jūnija Regula (EK) Nr. 1035/97 par Eiropas Novērošanas centra izveidi rasisma un ksenofobijas jautājumos[45],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1035/97 10. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Centru vada direktors, kuru pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz četriem gadiem; šo pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par četriem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti,-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0081 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 attiecībā uz Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37., 95., 133. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[46],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[47],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[48],saskaņā ar Līguma 251. pantā norādīto procedūru[49],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[50],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 178/2002 26. panta 1. punktu groza šādi.1. Pirmajā teikumā svītro tekstu „ko var atjaunot”.2. Iekļauj šādas daļas:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc izvērtēšanas izpilddirektora pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Izvērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  Iestādes uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0082 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[51],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[52],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[53],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[54],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru[55],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 851/2004 17. panta 1. punktu aizstāj ar šo:« 1. Direktoru uz pieciem gadiem ieceļ Valde, izraugoties to no to kandidātu saraksta, kurus ieteikusi Komisija pēc atklāta konkursa, ko rīko pēc tam, kad Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī un citur ir publicēts uzaicinājums izteikt ieinteresētību; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  centra uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0083 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 726/2004 attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[56],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[57],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[58],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[59],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru[60],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 726/2004 64. panta 1. punktu groza šādi.1. Trešo teikumu svītro.2. Iekļauj šādas daļas:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas, izpilddirektora amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0084 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 attiecībā uz Eiropas GNSS Uzraudzības iestādes izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[61],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[62],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 2004. gada 12. jūlija Regula (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi[63],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1321/2004 7. panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šo:„Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti,-  Iestādes uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs2005/0085 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā, attiecībā uz direktora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 137. panta 1. punkta a) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[64],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[65],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[66],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[67],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 1994. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 2062/94, ar ko izveido Eiropas aģentūru drošībai un veselības aizsardzībai darbā[68],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2062/94 11. panta 1. punktu aizstāj ar šo:„ 1. Aģentūru vada direktors, ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ administratīvā valde uz pieciem gadiem; šo piecu gadu pilnvaru termiņu pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0086 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[69],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[70],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[71],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[72],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1406/2002 par Eiropas Jūras drošības aģentūras izveidošanu[73],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1406/2002 16. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„ 2. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0087 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1592/2002 attiecībā uz Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņu (Teksts ar EEA nozīmi)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[74],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[75],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[76],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[77],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 15. jūlija Regula (EK) Nr. 1592/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi[78],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1592/2002 30. panta 4. punktu aizstāj ar šo:„ 4. Izpilddirektora un direktoru amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vardā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0088 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu attiecībā uz izpilddirektora amata pilnvaru termiņuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[79],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[80],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[81],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[82],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 881/2004 par Eiropas Dzelzceļa aģentūras izveidošanu[83],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 881/2004 31. panta 3. punktu aizstāj ar šo:„ 3. Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas to var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs2005/0089 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 2007/2004 attiecībā uz Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām izpilddirektora un izpilddirektora vietnieka amata pilnvaru termiņuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[84],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[85],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[86],tā kā(1) Ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz nosacījumiem un procedūrām, ko piemēro, lai pagarinātu amata pilnvaru termiņu direktoriem, direktoru vietniekiem vai, vajadzības gadījumā, atsevišķu Kopienas aģentūru priekšsēdētājiem.(2) Ir jāparedz, ka šo amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi pēc atbilstošas novērtēšanas.(3) Attiecīgi ir jāgroza Padomes 2004. gada 26. oktobra Regula (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām[87],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2007/2004 26. panta 5. punkta otro teikumu aizstāj ar šo:„Pēc Komisijas priekšlikuma un pēc novērtēšanas Valde to amata pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi uz laiku ne ilgāku par pieciem gadiem.Novērtēšanā Komisija jo īpaši vērtē-  rezultātus, kas sasniegti pirmā amata pilnvaru termiņa laikā, un veidu, kādā tie sasniegti;-  aģentūras uzdevumus un vajadzības nākošajiem gadiem.”2. pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 306, 7.12.2000., un KOM(2004) 451 galīgais, 28.6.2004.[2] OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.[3] KOM(2003) 644 galīgais.[4] KOM(2004) 289 galīgais.[5] OV C …, …, … lpp.[6] OV C …, …, … lpp.[7] OV C …, …, … lpp.[8] Parlamenta atzinums, kas sniegts… .[9] OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 1641/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.)[10] OV C …, …, … lpp.[11] OV C …, …, … lpp.[12] OV C …, …, … lpp.[13] Eiropas Parlamenta atzinums, kas sniegts…[14] JO L 39 du 13.2.1975, p. 1. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 2051/2004 (OV L 355, 1.12.2004., 41. lpp.)[15] OV C …, …, … lpp.[16] OV C …, …, … lpp.[17] OV C …, …, … lpp.[18] Eiropas Parlamenta atzinums, kas sniegts…[19] OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr° 1649/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 25. lpp.)[20] OV C […], […], […] lpp.[21] OV C […], […], […] lpp.[22] OV C […], […], […] lpp.[23] Eiropas Parlamenta atzinums, […][24] OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.)[25] OV C […], […], […] lpp.[26] OV C […], […], […] lpp.[27] OV C […], […], […] lpp.[28] Eiropas Parlamenta atzinums, […][29] OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.)[30] OV C […], […], […] lpp.[31] OV C […], […], […] lpp.[32] OV C […], […], […] lpp.[33] OV L 11, 14.1.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 422/2004 (OV L 70, 9.3.2004., 1. lpp.)[34] OV C […], […], […] lpp.[35] OV C […], […], […] lpp.[36] OV C […], […], […] lpp.[37] OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 873/2003 (OV L 162, 30.4.2004., 38. lpp.)[38] OV C […], […], […]. lpp.[39] OV C […], […], […]. lpp.[40] OV L 314, 7.12.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1645/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 13. lpp.)[41] OV C […], […], […]. lpp.[42] OV C […], […], […]. lpp.[43] OV C […], […], […]. lpp.[44] OV C […], […], […]. lpp.[45] OV L 151, 10.6.1997., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1652/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 33. lpp.)[46] OV C […], […], […]. lpp.[47] OV C […], […], […]. lpp.[48] OV C […], […], […]. lpp.[49] Eiropas Parlamenta atzinums, […][50] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1642/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 4. lpp.)[51] OV C […], […], […]. lpp.[52] OV C […], […], […]. lpp.[53] OV C […], […], […]. lpp.[54] Eiropas Parlamenta atzinums, [...][55] OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.[56] OV C […], […], […]. lpp.[57] OV C […], […], […]. lpp.[58] OV C […], […], […]. lpp.[59] Eiropas Parlamenta atzinums, […][60] OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.[61] OV C […], […], […]. lpp.[62] OV C […], […], […]. lpp.[63] OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.[64] OV C […], […], […] lpp.[65] OV C […], […], […] lpp.[66] OV C […], […], […] lpp.[67] Eiropas Parlamenta atzinums, […][68] OV L 216, 20.8.1994., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1654/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 38. lpp.)[69] OV C […], […], […]. lpp.[70] OV C […], […], […]. lpp.[71] OV C […], […], […]. lpp.[72] Eiropas Parlamenta atzinums, […][73] OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 724/2004 (OV L 129, 29.4.2004., 1. lpp.)[74] OV C […], […], […]. lpp.[75] OV C […], […], […]. lpp.[76] OV C […], […], […]. lpp.[77] Eiropas Parlamenta atzinums, […][78] OV L 240, 7.9.2002., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1701/2003 (OV L 243, 27.9.2003., 5. lpp.)[79] OV C […], […], […]. lpp.[80] OV C […], […], […]. lpp.[81] OV C […], […], […]. lpp.[82] Eiropas Parlamenta atzinums, […][83] OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.[84] OV C […], […], […]. lpp.[85] OV C […], […], […]. lpp.[86] OV C […], […], […]. lpp.[87] OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.