|

52011PC0470

/* COM/2011/0470 galīgā redakcija - 2011/0206 (COD) */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas laša krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto

	PASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiStarptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka aptuveni 30 savvaļas lašupju krājumi, kas kopā veido Baltijas laša krājumu, ir ārpus drošām bioloģiskām robežām un tiem draud ģenētiska noplicināšanās. Starptautiskās Baltijas jūras zvejniecības komisijas ( IBSFC ) 1997. gadā pieņemtā juridiski nesaistošā pārvaldības plāna darbības termiņš beidzās 2010. gadā; ja jauns plāns netiks pieņemts, šā krājuma turpmākajai pārvaldībai netiks izvirzīti konkrēti mērķi un zvejnieki un tūrisma uzņēmumi zaudēs iespējas prognozēt situāciju. Tāpēc dalībvalstis, Baltijas jūras reģionālā konsultatīvā padome ( BSRAC ) un ieinteresētās aprindas ir vairākkārt lūgušas Eiropas Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par jaunu pārvaldības sistēmu.Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot daudzgadu plānu laša krājumu zvejniecību pārvaldībai Baltijas jūrā, lai nodrošinātu visa Baltijas laša krājuma, t. i., arī visu lašupju krājumu, labvēlīgu saglabāšanās stāvokli un ilgtspējīgu izmantošanu. Šīs iniciatīvas konkrētie mērķi ir panākt to, lai:a) Baltijas laša krājums tiktu ilgtspējīgi izmantots saskaņā ar maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma principu;b) tiktu aizsargāta Baltijas laša krājuma ģenētiskā integritāte un daudzveidība.-  Vispārīgais konteksts-  Baltijas laša krājuma pārvaldība patlaban balstās uz KPN, ko nosaka katru gadu, un tehniskiem saglabāšanas pasākumiem, piemēram, zvejas aizlieguma laikiem un zivju minimālo izkraušanas izmēru. Arī dreifējošo tīklu izmantošanas aizliegums, kas noteikts, lai aizsargātu Baltijas jūras cūkdelfīnu, ir ierobežojis lašu zvejas piepūli galvenajā baseinā. Saskaņā ar Biotopu direktīvu[1] lasis ir ES nozīmes suga, un tā iekšzemes dzīvotne ir aizsargāta ar Ūdens pamatdirektīvu[2]. Turklāt Baltijas jūras vides aizsardzības komisija ( HELCOM )[3] ir noteikusi dažus mērķus šai sugai, uz kuru attiecas HELCOM Baltijas jūras rīcības plāns[4].-  Tiecoties sasniegt KZP vispārējo mērķi zvejas resursu saglabāšanas jomā un īpaši atsaucoties uz 5. un 6. pantu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pamatregula), kurā iekļauta prasība izstrādāt daudzgadu plānus, šā plāna galvenie elementi ir šādi:-  mērķi un mērķapjomi (desmit gados pēc šīs regulas stāšanās spēkā sasniegt 75 % potenciālās smoltu produkcijas katrā savvaļas lašupē);-  KPN, kura balstās uz konstantu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju 0,1. KPN tiks noteikta tikai jūras zvejniecībām, taču aptvers arī kuģus, kuri nav zvejas kuģi, bet piedāvā atpūtas zvejas pakalpojumus;-  pienākums dalībvalstīm ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šā plāna stāšanās spēkā noteikt un īstenot tehniskus saglabāšanas pasākumus, piemēram, zvejas aizlieguma apgabalus un laikus, lai aizsargātu migrējošas nārstojošās zivis piekrastes ūdeņos;-  lai aizsargātu savvaļas krājumu ģenētisko daudzveidību, pienākums pakāpeniski pārtraukt lašu ielaišanu upēs, kurās ir cilvēka radīti šķēršļi un kurās potenciāli nevar atjaunoties pašatražojošās savvaļas laša populācijas;-  EZF finansiālā palīdzība savvaļas laša krājuma saglabāšanas pasākumam, proti, tiešai krājumu atjaunošanai upēs, kurās potenciāli var atjaunoties pašatražojošās savvaļas laša populācijas.-  Spēkā esošie ES noteikumi priekšlikuma jomāPamatregulā ir noteikti KZP vispārējie pamatprincipi un norādītas situācijas, kurās Padome pieņem daudzgadu plānus.-  Jānorāda, ka gaidāmās KZP reformas kontekstā daži no šajā priekšlikuma projektā iekļautajiem noteikumiem nākotnē mainīsies.Padomes 2005. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 2187/2005 ir noteikti tehniski saglabāšanas pasākumi Baltijas jūrā, t. i., zivju minimālais izkraušanas izmērs un zvejas aizlieguma sezonas attiecībā uz lašu zveju.Ikgadējā Padomes regulā, ar ko nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā, ir noteikti laša KPN apjomi (piemēram, 2011. gadam, — Padomes 2010. gada 29. novembra Regulā (ES) Nr. 1124/2010, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā).Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar kuru izveido ES zivsaimniecības kontroles sistēmu, ir noteiktas gan vispārējās kontroles prasības, gan arī īpašas prasības attiecībā uz daudzgadu plāniem.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemPriekšlikuma mērķi ir saskaņā ar Eiropas Savienības vides politiku, jo īpaši Biotopu direktīvas, Ūdens pamatdirektīvas un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķiem.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMSApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsTā kā lasis ir suga, par kuru lielu interesi izrāda ne tikai komerciālie zvejnieki, bet arī makšķernieki, tūrisma nozares uzņēmumi un upju interešu grupas, apspriešanās procesu centās organizēt tā, lai iesaistītu visas ieinteresētās aprindas. Tiešsaistē bija pieejams atklātas apspriešanās dokuments visās Baltijas jūras valstu valodās. Baltijas jūras dalībvalstu zivsaimniecības un vides pārvalžu un galveno ieinteresēto aprindu pārstāvji piedalījās arī apspriešanās sanāksmē, kas notika Briselē 2009. gada 28. aprīlī. Tika izveidota ietekmes novērtējuma vadības grupa, kurā darbojās pārstāvji no 6 ģenerāldirektorātiem, proti, ENV ĢD, EMPL ĢD, REGIO ĢD, ECFIN ĢD, TRADE ĢD un Ģenerālsekretariāta.Zinātnes nozares un specializācijas jomasPriekšlikuma pamatā ir ICES zinātniskais ieteikums par vides parametriem[5], Somijas Medību un zivsaimniecības pētniecības institūta veiktie sociāli ekonomiskie novērtējumi[6] un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikums[7].Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāZinātnisko ieteikumu un apspriešanās secinājumu kopsavilkums atrodams šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā.Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiVisi ieteikumi un apspriešanās procesā saņemtās atsauksmes ir atrodamas MARE ĢD tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations_en.htm-  Ietekmes novērtējumsJa ierosinātie pasākumi tiks pareizi īstenoti un apvienoti ar juridiskām saistībām vides jomā iekšzemes ūdeņos, tiks sasniegti šādi mērķi:a) attiecībā uz Baltijas laša krājumu:-  atjaunot visus Baltijas lašupju savvaļas krājumus drošās bioloģiskās robežās un labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī, ierobežojot zvejas slodzi uz novājinātiem lašupju krājumiem,-  atjaunot pašatražojošās laša populācijas upēs, kurās populācijas ir izzudušas vai ļoti vājas, tādējādi panākot lielāku kopējo savvaļas lašu produkciju,-  aizsargāt savvaļas lašu ģenētisko daudzveidību, ievērojami samazinot krājumu papildināšanu ar mākslīgi audzētiem lašiem, kam potenciāli var būt negatīva ģenētiskā ietekme;b) attiecībā uz komerciālās zvejas sektoru:-  zvejas iespēju paredzamība skaidru ieguves kontroles noteikumu rezultātā,-  lielāka savvaļas lašu produkcija un visu savvaļas lašupju krājumu stāvokļa uzlabošanās, kas ilgtermiņā nodrošinātu lielākas zvejas iespējas;c) attiecībā uz atpūtas zvejas sektoru:-  lielāka savvaļas lašu produkcija un visu savvaļas lašupju krājumu stāvokļa uzlabošanās, kas ilgtermiņā nodrošinātu lielākas zvejas iespējas;d) attiecībā uz tūrisma nozari:-  izaugsmes potenciāls, pateicoties lielākām savvaļas laša zvejas iespējām gan jūrā, gan upēs.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību[8] 43. panta 2. punkts.-  Subsidiaritātes principsSaskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Lai gan Baltijas lasis ir anadroma suga, tas jāuzskata par “jūras bioloģiskajiem resursiem” LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Šā noteikuma būtība ir nodrošināt jūras sugu efektīvu saglabāšanu visā migrācijas ciklā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  ProporcionalitāteIerosinātie pasākumi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tie neparedz vairāk kā to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi saglabāt Baltijas laša krājumu saskaņā ar KZP, un ir piemēroti, lai ilgtermiņā nodrošinātu šīs zvejniecības ilgtspējību.IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikumam nav ietekmes uz budžetu.PAPILDU INFORMāCIJA-  Pārbaude, pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikumā iekļauta pārbaudes un pārskatīšanas klauzula.2011/0206 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas laša krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmantoEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[10],pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Starptautiskās Baltijas jūras zvejniecības komisijas 1997. gadā pieņemtā Lašu rīcības plāna darbības termiņš beidzās 2010. gadā. Baltijas jūras vides aizsardzības komisijas ( HELCOM ) līgumslēdzējas puses ir mudinājušas ES izstrādāt ilgtermiņa plānu Baltijas laša krājuma pārvaldībai.2.  Zinātniskajos ieteikumos, kurus nesen izstrādājusi Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), norādīts, ka daži Baltijas laša upju krājumi ir ārpus drošām bioloģiskām robežām un Eiropas līmenī būtu jāizstrādā daudzgadu plāns.3.  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu jūras bioloģisko resursu saglabāšana ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tā kā lasis ir anadroma suga, Baltijas laša jūras krājumu saglabāšanu nevar nodrošināt, ja nav pieņemti pasākumi, lai aizsargātu šādus krājumus laikā, kad tie uzturas upēs. Lai nodrošinātu jūras sugu efektīvu saglabāšana visā to migrācijas ciklā, arī šādi pasākumi ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, un tāpēc tie būtu jāiekļauj daudzgadu plānā.4.  Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[11] lasis ir minēts kā viena no Eiropas Savienības nozīmes sugām, un pasākumiem, ko veic atbilstīgi minētajai direktīvai, jābūt izstrādātiem tā, lai nodrošinātu, ka šādu sugu izmantošana ir saderīga ar labvēlīgu saglabāšanās stāvokli. Tāpēc nepieciešams nodrošināt to, lai laša aizsardzības pasākumi, kurus veic saskaņā ar šo regulu, noritētu saskanīgi un koordinēti ar pasākumiem, kurus veic saskaņā ar minēto direktīvu.5.  Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā[12], ir izstrādāta, lai aizsargātu, saglabātu un uzlabotu ūdens vidi, kurā lasis pavada daļu dzīves cikla. Baltijas laša krājuma daudzgadu plānam būtu jāpalīdz sasniegt Direktīvas 2000/60/EK mērķus. Pasākumi, kas jau ir paredzēti minētajā direktīvā, piemēram, upju baseinu pārvaldības plāni, nebūtu atkārtoti jāparedz šajā regulā, taču ir nepieciešams nodrošināt to, lai pasākumi, kurus laša dzīvotņu aizsardzībai un uzlabošanai iekšzemes ūdeņos veic saskaņā ar šo regulu, noritētu koordinēti un saskanīgi ar pasākumiem, kurus veic saskaņā ar minēto direktīvu.6.  Īstenošanas plānā, par kuru 2002. gadā Johannesburgā vienojās Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, noteikts, ka visi komerciālie krājumi līdz 2015. gadam jāatjauno tādā apmērā, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. ICES uzskata, ka Baltijas lašupju krājumiem šis apjoms dažādās savvaļas lašupēs atbilst smoltu produkcijai 60–75 % apmērā no potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes. Šis zinātniskais ieteikums būtu jāizmanto par pamatu, nosakot daudzgadu plāna mērķus un mērķapjomus.7.  Zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka Baltijas laša krājumu ģenētiskais piesārņojums varētu izraisīt izdzīvotības rādītāju pasliktināšanos un vietējo populāciju samazināšanos un novājināt ģenētiskās spējas pretoties slimībām un pielāgoties mainīgiem vietējiem vides apstākļiem. Tāpēc Baltijas laša krājumu ģenētiskās integritātes un daudzveidības saglabāšanai ir izšķirošā nozīme krājumu saglabāšanā, un tā būtu jāiekļauj daudzgadu plānā kā viens no mērķiem.8.  Zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam jūrā un upēs vajadzētu būt tādam, lai saskaņā ar noteiktiem mērķapjomiem un termiņiem tiktu sasniegts savvaļas laša krājuma apmērs, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājs jūrā būtu jānosaka, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu.9.  Lai plāna īstenošana būtu efektīvāka un būtu iespējams mērķtiecīgāk pievērsties katras lašupes krājuma specifikai, attiecīgās dalībvalstis saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu būtu jāpilnvaro noteikt laša zvejas izraisītas mirstības rādītāju, KPN un dažus tehniskus saglabāšanas pasākumus to upēs.10.  Pieņemot pasākumus šīs regulas satvarā, dalībvalstīm būtu pilnībā jāievēro savas starptautiskās saistības, jo īpaši tās, kas izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas[13] 66. panta, kurā cita starpā paredzēts, ka anadromu krājumu izcelsmes valstij un citām attiecīgajām valstīm jāsadarbojas šo krājumu saglabāšanas un pārvaldības nolūkā.11.  Būtu jāparedz, ka Komisija periodiski novērtē dalībvalstu pasākumu piemērotību un efektivitāti, pamatojoties uz daudzgadu plānā noteiktajiem mērķapjomiem un mērķiem.12.  Zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka krājumu papildināšana var būtiski ietekmēt Baltijas laša krājuma ģenētisko daudzveidību un pastāv risks, ka liels skaits mākslīgi audzētu zivju, kuras katru gadu ielaiž Baltijas jūrā, ietekmē savvaļas laša ģenētisko integritāti, un šādi ielaidumi būtu pakāpeniski jāpārtrauc. Tāpēc šajā daudzgadu plānā būtu jāparedz ielaišanas nosacījumi.13.  Tieša krājumu atjaunošana potenciālās lašupēs konkrētos apstākļos ir uzskatāma par saglabāšanas pasākumu, jo tai ir pozitīva ietekme uz lašu kopējo skaitu un zvejniecību, tāpēc ka tādā veidā var atjaunot pašatražojošās laša populācijas. Būtu skaidri jānosaka, ka par tiešu krājumu atjaunošanu, kura atbilst šiem nosacījumiem, ir atļauts pretendēt uz finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[14] 38. panta 2. punktu.14.  Tā kā laša ielaidumi dažās dalībvalstīs pašlaik var būt obligāti un lai dotu dalībvalstīm laiku pielāgoties šīm prasībām, laša ielaidumiem, kas nav krājumu papildināšana un tieša krājumu atjaunošana, tomēr vajadzētu būt atļautiem pārejas periodā, kurš ilgst septiņus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.15.  Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pasākumu ievērošanu, būtu jāpieņem īpaši kontroles pasākumi papildus tiem, kuri paredzēti Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[15].16.  Ievērojama daļa piekrastes kuģu, kuri zvejo lašus, ir īsāki par 10 m. Tāpēc zvejas žurnāla izmantošana, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā, un iepriekšējs paziņojums, kas paredzēts tās 17. pantā, būtu jāpaplašina, lai aptvertu visus kuģus.17.  Lai nepieļautu to, ka tiek sniegti nepatiesi nozvejas ziņojumi, kuros laši reģistrēti kā taimiņi, un tāpēc notiek izvairīšanās no pienācīgas kontroles, pienākums iesniegt iepriekšējus paziņojumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. pantu būtu jāattiecina arī uz visiem kuģiem, uz kuriem paturēti taimiņi.18.  Lai nodrošinātu labākus un plašākus zinātniskos datus par laša krājumu, būtu jāatļauj elektrozveja.19.  Nesenā zinātniskā ieteikumā norādīts, ka laša atpūtas zveja jūrā ievērojami ietekmē laša krājumus, lai gan datu kvalitāte šajā jomā nav izcila. Konkrēti, atpūtas zvejā no kuģiem, kurus ekspluatē uzņēmumi, kas piedāvā savus pakalpojumus peļņas gūšanas nolūkā, var tikt iegūta nozīmīga daļa Baltijas laša nozvejas. Lai daudzgadu plāns darbotos sekmīgi, ir lietderīgi ieviest dažus īpašus pārvaldības pasākumus šādu darbību kontrolei.20.  Lai efektīvi sasniegtu šajā regulā noteiktos mērķapjomus un varētu strauji reaģēt uz krājuma stāvokļa izmaiņām, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz konkrētiem nebūtiskiem šīs regulas elementiem, kas paredzēti tās 6., 7., 11. un 25. pantā. Šajās pilnvarās būtu jāiekļauj iespēja grozīt zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju jūrā, grozīt sarakstu ar savvaļas lašupēm un konkrētu tehnisku informāciju, kas iekļauta šīs regulas pielikumos, un pieņemt pasākumus Baltijas reģiona upju krājumiem, ja dalībvalstu pasākumi saskaņā ar 9. apsvērumā minēto pilnvarojumu nav pieņemti vai tiek uzskatīti par neefektīviem.21.  Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.22.  Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas 12. pantā noteikto laša krājumu papildināšanas noteikumu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[16],IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS1. pantsPriekšmetsAr šo regulu izveido daudzgadu plānu Baltijas laša krājuma saglabāšanai un pārvaldībai (turpmāk “plāns”).2. pantsDarbības joma1. Plānu piemēro:a) komerciālai zvejai Baltijas jūrā un ar to savienotajās upēs dalībvalstu teritorijā (turpmāk “attiecīgās dalībvalstis”);b) laša atpūtas zvejai Baltijas jūrā, ja šādu zveju veic atpūtas zvejas pakalpojumu kuģi.3. pantsDefinīcijas1. Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, Direktīvas 2000/60/EK 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā noteiktās definīcijas.2. Piemēro arī šādas definīcijas:23.  “Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons;24.  “Baltijas reģiona upes” ir upes, kas savienotas ar Baltijas jūru dalībvalstu teritorijā;25.  “Baltijas laša krājums” ir visi savvaļas un mākslīgi audzētu lašu krājumi Baltijas jūrā un Baltijas reģiona upēs;26.  “savvaļas lašupe” ir I pielikumā minēta upe, kurā ir pašatražojošās savvaļas laša populācijas un kurā mākslīgi audzēti laši netiek ielaisti vai tiek ielaisti ierobežotā daudzumā;27.  “potenciāla lašupe” ir upe, kurā ir vēsturiski sastopama(-as) savvaļas laša populācija(-as) un kurā patlaban nenotiek vai notiek nepietiekama dabiskā atražošanās, un kurai ir pašatražojošās savvaļas laša populācijas atjaunošanās potenciāls;28.  “potenciālā smoltu produkcijas kapacitāte” ir smoltu produkcijas kapacitāte, kas katrai upei aprēķināta, pamatojoties uz attiecīgajiem upes parametriem;29.  “tehniski saglabāšanas pasākumi” ir pasākumi, kuri regulē sugu sastāvu, nozvejas sastāvu zivju izmēra ziņā un zvejas darbību ietekmi uz ekosistēmas komponentiem, paredzot zvejas rīku izmantošanas un uzbūves nosacījumus un ierobežojot piekļuvi zvejas apgabaliem;30.  “krājumu papildināšana” ir mākslīgi audzētu laša smoltu vai smolta stadiju nesasniegušu mazuļu apzināta ielaišana savvaļas lašupēs;31.  “tieša krājumu atjaunošana” ir mākslīgi audzētu laša smoltu vai smolta stadiju nesasniegušu mazuļu apzināta ielaišana potenciālās lašupēs;32.  “atpūtas zvejas pakalpojumu kuģis” ir kuģis, kuru ekspluatē uzņēmums, kas piedāvā pakalpojumus, tostarp nodrošina zvejas aprīkojumu, transporta un/vai zvejas gida pakalpojumus, lai Baltijas jūrā veiktu atpūtas zveju, kuras mērķsuga ir lasis;33.  “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir Baltijas laša daudzums, ko katru gadu var iegūt no attiecīgā krājuma un izkraut.II NODAĻA MĒRĶI4. pantsMērķiPlāna mērķi ir nodrošināt to, ka:a) Baltijas laša krājums tiek ilgtspējīgi izmantots saskaņā ar maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma principu;b) tiek aizsargāta Baltijas laša krājuma ģenētiskā integritāte un daudzveidība.III NODAĻA MĒRĶAPJOMI5. pantsSavvaļas lašupju krājumu mērķapjomi34.  Savvaļas lašupēs, kurās līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai ir sasniegti 50 % potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes, savvaļas smoltu produkcija piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā sasniedz 75 % no katras upes potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes.35.  Savvaļas lašupēs, kurās līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai nav sasniegti 50 % potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes, savvaļas smoltu produkcija piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā sasniedz 50 % un desmit gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā — 75 % no katras upes potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes.36.  Kad pagājuši desmit gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā, savvaļas laša smoltu produkcija katrā savvaļas lašupē tiek uzturēta vismaz 75 % apmērā no potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes.37.  Attiecīgās dalībvalstis katrai savvaļas lašupei var noteikt citādus — stingrākus mērķapjomus.IV NODAĻAIEGUVES NOTEIKUMI6. pantsKārtība, kādā nosakāma KPN upēs38.  Laša krājumu gada KPN savvaļas lašupēs nepārsniedz apjomu, kas atbilst 2. punktā minētajam zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam.39.  Laša krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju savvaļas lašupēs katra dalībvalsts nosaka saskaņā ar 5. pantā noteiktajiem mērķapjomiem un ZZTEK un ICES ekspertu viedokļiem, un šīs organizācijas tos regulāri izvērtē, kad ir pieejams vairāk informācijas vai ir mainījušies upes raksturlielumi. Šim nolūkam dalībvalstis ņem vērā potenciālo smoltu produkcijas kapacitāti, ko ICES aprēķinājusi katrai upei, pamatojoties uz attiecīgajiem upes parametriem, un šī organizācija to regulāri izvērtē, kad ir pieejams vairāk informācijas vai ir mainījušies upes raksturlielumi.40.  Ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecīgās dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 114. pantu izveidotās oficiālās tīmekļa vietnes publiski pieejamajā daļā publicē un pēc tam katru gadu pārskata zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju savvaļas lašupēs un atbilstošo laša KPN.41.  Komisija, pamatojoties uz 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem un mērķapjomiem, reizi trijos gados novērtē to pasākumu saderīgumu un efektivitāti, ko dalībvalstis veikušas atbilstīgi šim pantam.42.  Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju un/vai atbilstošo KPN savvaļas lašupēs, un/vai attiecīgās zvejas aizliegumu, ja attiecīgās dalībvalstis noteiktajā termiņā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas nav publicējušas šādus pasākumus saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu.43.  Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju un/vai atbilstošo KPN savvaļas lašupēs, un/vai attiecīgās zvejas aizliegumu, ja, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 4. punktam, dalībvalsts pasākumi tiek uzskatīti par nesaderīgiem ar 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem un mērķapjomiem vai ja tiek uzskatīts, ka ar tiem šie mērķi un mērķapjomi netiek sasniegti.44.  Komisijas pieņemto pasākumu nolūks ir nodrošināt 4. un 5. pantā noteikto mērķu un mērķapjomu sasniegšanu. Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, dalībvalsts pasākumi zaudē spēku.7. pantsKārtība, kādā nosakāma KPN jūrā45.  Laša krājumu gada KPN jūrā nepārsniedz apjomu, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam 0,1.46.  Ja skaidras pazīmes liecina, ka krājuma stāvoklis ir mainījies un/vai pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājs nav piemērots, lai sasniegt 4. pantā noteiktos mērķus, Komisija ar deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar 26. pantu, var grozīt 1. punktā noteikto zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju jūrā.47.  Pēkšņu slimības uzliesmojumu, kritiski zemu pēcsmoltu stadijas izdzīvotības rādītāju vai citu neparedzētu notikumu gadījumā Padome lemj par KPN, kas ir zemāka nekā KPN, kura atbilstu 1. punktā noteiktajam zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam.8. pantsKārtība, kādā valsts kvotu izmanto atpūtas zvejas pakalpojumu kuģiLašus, kuri jūrā nozvejoti no atpūtas zvejas pakalpojumu kuģiem, atskaita no valsts kvotas.V NODAĻATEHNISKI SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI9. pantsDalībvalstu pasākumi novājinātu krājumu aizsardzībai lašupēs48.  Attiecībā uz savvaļas lašupēm, kurās līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai nav sasniegti 50 % potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes, attiecīgās dalībvalstis ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā nosaka valsts mēroga tehniskus saglabāšanas pasākumus.49.  Tehniskos saglabāšanas pasākumus, kas minēti 1. punktā, nosaka, pamatojoties uz katras upes specifiku, lai tie dotu adekvātu ieguldījumu 4. un 5. pantā noteikto mērķu un mērķapjomu sasniegšanā. Vietu, kurā veicami šādi pasākumi, nosaka, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju par lašu migrācijas ceļiem jūrā.10. pantsPasākumi citu krājumu aizsardzībai lašupēsDalībvalstis var noteikt valsts mēroga tehniskus saglabāšanas pasākumus to Baltijas reģiona upēs attiecībā uz lašupju krājumiem, uz kuriem neattiecas šīs regulas 9. pants. Šie pasākumi palīdz sasniegt 4. un 5. pantā noteiktos mērķus un mērķapjomus.11. pantsKomisijas pasākumi50.  Komisija, pamatojoties uz 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem un mērķapjomiem, reizi trijos gados novērtē to pasākumu saderīgumu un efektivitāti, ko dalībvalstis veikušas atbilstīgi 9. un 10. pantam, jo īpaši tad, ja savvaļas lašupes plūst caur vairākām dalībvalstīm.51.  Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu vajadzīgos tehniskos saglabāšanas pasākumus, ja attiecīgās dalībvalstis noteiktajā termiņā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas nav pieņēmušas šādus pasākumus saskaņā ar 9. pantu.52.  Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu vajadzīgos tehniskos saglabāšanas pasākumus, ja, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 1. punktam, dalībvalsts pasākumi tiek uzskatīti par nesaderīgiem ar 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem un mērķapjomiem vai ja tiek uzskatīts, ka ar tiem šie mērķi un mērķapjomi netiek sasniegti.53.  Komisijas pieņemto pasākumu nolūks ir nodrošināt 4. un 5. pantā noteikto mērķu un mērķapjomu sasniegšanu. Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, dalībvalsts pasākumi zaudē spēku.VI NODAĻA IELAIDUMI12. pantsKrājumu papildināšana54.  Laša krājumu papildināšanu drīkst veikt tikai savvaļas lašupēs. Katrā upē ielaisto smoltu skaits nedrīkst pārsniegt novērtēto potenciālo smoltu produkcijas kapacitāti šajā upē.55.  Krājumu papildināšanu veic tā, lai tiktu aizsargāta dažādu lašupju krājumu ģenētiskā daudzveidība, ņemot vērā zivju sabiedrības upē, kurā veic krājumu papildināšanu, un blakus esošajās upēs, vienlaikus nodrošinot krājumu papildināšanas maksimālo efektivitāti.56.  Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai Komisija var paredzēt īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.13. pantsTieša krājumu atjaunošanaTiešu krājumu atjaunošanu potenciālās lašupēs veic tikai tad, ja:a) upē ir brīvi migrācijas ūdensceļi, piemērota ūdens kvalitāte un lašu vairošanās un augšanas vajadzībām piemērota dzīvotne;b) tiešas krājumu atjaunošanas mērķis ir izveidot vai stiprināt dzīvotspējīgu pašatražojošos savvaļas lašu populāciju;c) ir izstrādāta pirmsielaišanas un pēcielaišanas monitoringa programma ar novērtējumu;d) ir izstrādāti piemēroti un adekvāti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, lai veicinātu pašatražojošās lašu populācijas atjaunošanos attiecīgajā upē.Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu 38. panta 2. punkta piemērošanas vajadzībām krājumu tiešu atjaunošanu, ko veic saskaņā ar 1. punktu, uzskata par saglabāšanas pasākumu.14. pantsPārejas periodsLašu ielaišanu, kas nav ielaišana saskaņā ar 12. un 13. pantu, drīkst turpināt 7 gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.VII NODAĻAKONTROLE UN NOTEIKUMU IZPILDE15. pantsSaistība ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009Šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus piemēro papildus Regulā (EK) Nr. 1224/2009 paredzētajiem pasākumiem, ja vien šīs nodaļas pantos nav noteikts citādi.16. pantsZvejas žurnāliAtkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. panta, Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuriem ir lašu zvejas atļauja, neatkarīgi no kuģa garuma reģistrē darbības zvejas žurnālā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā izklāstītajiem noteikumiem.17. pantsIepriekšēji paziņojumiAtkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta ievadteikuma, Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, uz kuru kuģiem patur lašus un/vai taimiņus, neatkarīgi no kuģa garuma tūlīt pēc zvejas darbības pabeigšanas paziņo savas karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm informāciju, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punktā.18. pantsĪpašas darbības atļaujas57.  Atpūtas zvejas pakalpojumu kuģiem ir īpaša darbības atļauja lašu zvejai, kura izdota saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.58.  Attiecīgās dalībvalstis iekļauj īpašas darbības atļaujas zvejas atļauju sarakstā, kas atrodas elektroniskajā datubāzē, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 116. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Turklāt datus par īpašajām darbības atļaujām tās iekļauj datorizētajā apstiprināšanas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. pantā.19. pantsNozvejas deklarācija59.  Atpūtas zvejas pakalpojumu kuģa kapteinis aizpilda nozvejas deklarāciju saskaņā ar III pielikumu un līdz katra mēneša pēdējai dienai nosūta to atpūtas zvejas pakalpojumu kuģa karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei.60.  Līdz katra mēneša 15. datumam attiecīgās dalībvalstis nozvejas deklarācijās norādīto informāciju par iepriekšējo mēnesi reģistrē savā elektroniskajā datubāzē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 116. panta 1. punkta f) apakšpunktu, un datorizētajā apstiprināšanas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. pantā. Elektroniskos datus un nozvejas deklarācijas glabā 3 gadus.20. pantsIzkrāvumu inspekcijasAttiecīgās dalībvalstis nozvejas deklarācijās norādītās informācijas pareizību pārbauda, veicot izkrāvumu inspekcijas. Šādas izkrāvumu inspekcijas aptver vismaz 10 % no kopējā izkrāvumu skaita.21. pantsValstu kontroles rīcības programmasValstu kontroles rīcības programmās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantā, paredz vismaz arī šādu aspektu kontroli:a) saskaņā ar šīs regulas V nodaļu ieviesto tehnisko saglabāšanas pasākumu piemērošana;b) tas, kā atpūtas zvejas pakalpojumu kuģi ievēro noteikumus par kvotas izmantošanu, darbības atļaujām un nozvejas deklarācijām;c) krājumu papildināšanas un tiešas krājumu atjaunošanas noteikumu izpildes uzraudzība.VIII NODAĻADATU VĀKŠANA22. pantsDatu vākšanas nolūkos visās savvaļas lašupēs var veikt katras laša mazuļu vecumgrupas uzskaiti ar elektrozveju pirms smoltifikācijas.IX NODAĻA TURPMĀKI PASĀKUMI23. pantsDalībvalstu ziņojumi61.  Attiecīgās dalībvalstis trešajā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi trijos gados ziņo Komisijai par tehniskajiem saglabāšanas pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar V nodaļu, un par to, kā ar tiem tiek sasniegti 5. pantā noteiktie mērķi.62.  Attiecīgās dalībvalstis sestajā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi sešos gados ziņo Komisijai par šīs regulas īstenošanu un par 5. pantā noteikto mērķu sasniegšanu. Dalībvalstu ziņojumā jo īpaši sniedz šādu informāciju:a) zvejniecības attīstība valstī, tostarp ziņas par nozvejas daļu, kas iegūta aiz piekrastes ūdeņiem, piekrastes ūdeņos un upēs un ko guvuši komerciālie zvejnieki, uzņēmumi, kuri ekspluatē atpūtas zvejas pakalpojumu kuģus, un citi atpūtas zvejas veicēji;b) par katru savvaļas lašupi — laša mazuļu un smoltu produkcija un potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes labākais pieejamais novērtējums;c) pieejamā ģenētiskā informācija par katru savvaļas lašupes krājumu;d) laša krājumu papildināšanas un tiešas atjaunošanas pasākumi;e) Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantā minētās valsts kontroles rīcības programmas īstenošana.24. pantsPlāna novērtēšanaPamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem ziņojumiem, kas minēti šīs regulas 23. pantā, un uz zinātniskajiem ieteikumiem, Komisija nākamajā gadā pēc dalībvalstu ziņojumu saņemšanas novērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz Baltijas laša krājumu un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto.X NODAĻAPIELIKUMU GROZĪJUMI25. pants Pielikumu grozījumi63.  Komisija ar deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar 26. pantu, var grozīt I pielikumā iekļauto savvaļas lašupju sarakstu, lai tas atbilstu jaunākajai zinātniskajai informācijai.64.  Lai nodrošinātu efektīvu kontroli, Komisija ar deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar 26. pantu, var grozīt II un III pielikumu.XI NODAĻAPROCEDŪRAS NOTEIKUMI26. pantsDeleģēto pilnvaru īstenošana65.  Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus.66.  Pilnvaras pieņemt 6., 7., 11. un 25. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.67.  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 6., 7., 11. un 25. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā akta derīgumu.68.  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei.69.  Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 6., 7., 11. un 25. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par 2 mēnešiem.27. pantsPilnvarojuma atsaukšanaJa attiecīgā dalībvalsts līdz noteiktajam termiņam nav noteikusi vai publicējusi 6. vai 11. pantā norādītos pasākumus vai ja šie pasākumi tiek uzskatīti par nepiemērotiem un/vai neefektīviem, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 6. panta 4. punktam vai 11. panta 1. punktam, Komisija atsauc attiecīgās dalībvalsts pilnvarojumu, kas minēts 6. vai 11. pantā. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā.28. pantsKomitejas procedūra70.  Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.71.  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.XII NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI29. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šo regulu piemēro no XXX.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsI PIELIKUMSSavvaļas lašupes Baltijas jūras reģionāSomija-  SimojokiSomija/Zviedrija-  Tornionjoki/TorneälvenZviedrija-  Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, LjunganIgaunija-  Pärnu, Kunda, Keila, VasalemmaLatvija-  Salaca, Vitrupe, Pēterupe, Irbe, Užava, SakaLatvija/Lietuva-  Bārta/BartuvaLietuva-  Nemunas upes baseins (Zeimena)II PIELIKUMSINFORMĀCIJAS MINIMUMS, KAS NORĀDĀMS ĪPAŠAJĀS DARBĪBAS ATĻAUJĀS1. ZIŅAS PAR KUĢIKuģa vārds[17]Karoga valstsReģistrācijas osta (nosaukums un valsts kods)Ārējais marķējumsStarptautiskais radio izsaukuma signāls ( IRCS )[18]2. ATĻAUJAS TURĒTĀJS, KUĢA ĪPAŠNIEKS UN KAPTEINIS[19]Fiziskās vai juridiskās personas vārds/nosaukums un adrese3. KUĢA PARAMETRIDzinēja jauda (kW)[20]Tilpība (GT)Lielākais garums4. ZVEJAS NOSACĪJUMI1. Izdošanas datums2. Derīguma termiņš3. Atļaujas nosacījumi, attiecīgā gadījumā ieskaitot sugu, zonu un zvejas rīkusIII PIELIKUMSNOZVEJAS DEKLARĀCIJASKatra attiecīgā dalībvalsts izdod saviem atpūtas zvejas pakalpojumu kuģiem oficiālu veidlapu, kura jāaizpilda kā nozvejas deklarācija. Šajā veidlapā ir vismaz šāda informācija:a) saskaņā ar šīs regulas 18. pantu izdotas īpašās darbības atļaujas atsauces numurs;b) tās fiziskās vai juridiskās personas vārds/nosaukums, kura ir saskaņā ar šīs regulas 18. pantu izdotas īpašās darbības atļaujas turētājs;c) atpūtas zvejas pakalpojumu kuģa kapteiņa vārds un paraksts;d) datums un laiks, kad kuģis izgājis no ostas un ieradies ostā, un zvejas reisa ilgums;e) izkraušanas vieta un laiks (pa zvejas reisiem);f) izmantotie zvejas rīki (pa zvejas darbībām);g) izkrauto zivju daudzumi (pa sugām un zvejas reisiem);h) izmesto zivju daudzumi (pa sugām un zvejas reisiem);i) nozvejas apgabali (pa zvejas reisiem), izteikti kā ICES statistiskie taisnstūri.[1] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK (OV L 363, 20.12.2006., 368. lpp.).[2] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).[3] Konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību, 1992. gads (stājusies spēkā 2000. gada 17. janvārī).[4] Pieņemts 2007. gada 15. novembrī Krakovā, Polijā, HELCOM ministru ārkārtas sanāksmē.[5] ICES 2008. gada īpašais ieteikums Nr. 8.3.3.3 Request to ICES for advice on management of Baltic Sea salmon.[6] Somijas Medību un zivsaimniecības pētniecības institūts, 2008. Data analysis to support development of a Baltic Sea Salmon Action Plan, SI2.491891, FISH/2007/03 – Lot 6 .[7] Ziņojums par Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas 31. plenārsēdi: (PLEN-09-02), 2009. gada 13.–17. jūlijs, Kopenhāgena.[8] OV C Nr., 9.5.2008., 1. lpp.[9] OV C […], […], […]. lpp.[10] OV C […], […], […]. lpp.[11] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK (OV L 363, 20.12.2006., 368. lpp.).[12] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).[13] OV L 179, 23.6.1998., 1.–2. lpp.[14] OV L 223, 15.8.2006., 1.–44. lpp.[15] OV L 343, 22.12.2009., 1.–50. lpp.[16] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.[17] Norāda, ja kuģim ir vārds.[18] Kuģiem, kuriem obligāti jābūt IRCS .[19] Norāda par katru attiecīgo personu.[20] Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2930/86.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0086

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa, kura gabalu diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+), importam  /* COM/2008/0086 galīgā redakcija */

	TRADE-2008-1-00-00[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2008.2.15COM(2008) 86 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa, kura gabalu diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+), importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005, 5. panta piemērošanu. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Nepiemēro. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2006. gada 20. decembrī uzsāka antidempinga procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa, kura gabalu diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+), importu. Izmeklēšanā konstatēja attiecīgā ražojuma dempingu, kas radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Izmeklēšanā tika gūti arī pierādījumi par to, ka nav nepārvaramu Kopienas interešu aspektu, kas būtu pretrunā ar antidempinga pasākumu noteikšanu. Tādēļ ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1071/2007 noteica pagaidu pasākumus. Izmeklēšanas gaitā apstiprinājās būtiskie sākotnējie secinājumi. Tādēļ Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai noteiktu galīgos pasākumus attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa, kura gabalu diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+), importu. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULA (EK) Nr. …/..([…] gada […]),ar kuru uzliek galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa, kura gabalu diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+), importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. PAGAIDU PASĀKUMI2.  Komisija 2006. gada 20. decembrī publicēja paziņojumu[2] par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk tekstā – „ĶTR”) izcelsmes akmeņogļu koksa, kura gabalu diametrs pārsniedz 80 mm (turpmāk tekstā – „kokss 80+”), importu. Komisija 2007. gada 19. septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1071/2007[3] (turpmāk tekstā – „pagaidu regula”) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes koksa 80+ importam.3.  Jāpiezīmē, ka procedūru uzsāka pēc tam, kad sūdzību iesniedza trīs Kopienas ražotāji, kuru produkcija veido apmēram 40 % no Kopienas kopējās koksa 80+ produkcijas. Jāpiezīmē, ka pagaidu regulas 2. apsvērumā bija minēts zemāks skaitlis, t.i., „vairāk nekā 30 %”; tomēr turpmākajā izmeklēšanas gaitā tika konstatēts, ka sūdzības iesniedzēju produkcija patiesībā veido apmēram 40 % no Kopienas kopējās produkcijas.4.  Kā minēts pagaidu regulas 12. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Attiecībā uz tendencēm, kas ir būtiskas kaitējuma novērtēšanai, Komisija izvērtēja datus par laika posmu no 2003. gada 1. janvāra līdz IP beigām („attiecīgais laika periods”).B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA5.  Pēc antidempinga pagaidu maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes koksa 80+ importam vairākas ieinteresētās personas rakstiski iesniedza savas piezīmes. Personām, kas to pieprasīja, sniedza iespēju tikt uzklausītām.6.  Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem secinājumiem. Komisija pastiprināja izmeklēšanu, jo īpaši ņemot vērā Kopienas interešu aspektus. Šajā sakarā pēc pagaidu pasākumu noteikšanas papildu pārbaudes apmeklējumu veica šādā uzņēmumā:7.  La Fonte Ardennaise , Vivier-Au-Court , Francija – lietotājs Kopienā.8.  Turklāt informācijas iegūšanas apmeklējumu veica Eiropas Lietuvju asociācijā ( CAEF ) Diseldorfā, Vācijā. Lai noskaidrotu iespējamās ar īstenošanu saistītās problēmas, tika veikti apmeklējumi muitas iestādēs Antverpenē, Beļģijā, un Duisburgā, Vācijā.9.  Visas ieinteresētās personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu ĶTR izcelsmes koksa 80+ importam un to attiecīgo summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt piezīmes pēc minētās informācijas saņemšanas.10.  Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstveidā iesniegtās piezīmes, un vajadzības gadījumā secinājumus attiecīgi grozīja.C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS11.  Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 13. līdz 17. apsvērumu*.12.  Ņemot vērā iepriekš teikto, tiek galīgi secināts, ka pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē attiecīgais ražojums un kokss 80+, kas ražots un pārdots analogajā valstī (ASV), un Kopienas ražošanas nozares ražotais un Kopienas tirgū pārdotais ražojums ir līdzīgi ražojumi.D. DEMPINGS13.  Tā kā par sadarbības līmeni, analogās valsts izvēli un normālās vērtības noteikšanu nav saņemtas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 18. līdz 28. apsvērumu.14.  Attiecībā uz cenu salīdzinājumu vienīgais eksportētājs, kas sadarbojās, iebilda pret to, ka Komisija noraidīja tā prasību saistībā ar darbībām, kuras dempinga aprēķina ietvaros veica pēc sijāšanas procedūras; šis eksportētājs apgalvoja, ka līdzīga prasība tika ņemta vērā, aprēķinot kaitējumu. Tādēļ šo prasību ņēma vērā un veica normālās vērtības papildu pielāgojumu.15.  Vērtības novērtējuma pielāgojumu, kuru pagaidu posmā veica attiecībā uz fizisko īpašību atšķirībām, pārskatīja, lai ņemtu vērā analogā valstī ražotā ražojuma un no Ķīnas eksportētā ražojuma siltumietilpības vērtības rādītāju un izmēru atšķirības.16.  Tā kā par šo jautājumu nav saņemtas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 29. līdz 31. apsvērumu.17.  Galīgo dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu noteica, pamatojoties uz ražotāja vidējās svērtās normālās vērtības un ražotāja vidējās svērtās eksporta cenas salīdzinājumu. Ņemot vērā 11. un 12. apsvērumā minētos pielāgojumus, pārskatītā un galīgā valsts mēroga dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 61,8 %.E. KAITĒJUMS1. Kopienas produkcija un Kopienas ražošanas nozare18.  Tā kā par Kopienas produkcijas un Kopienas ražošanas nozares definīciju nav saņemtas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 34. un 35. apsvērumu.2. Kopienas patēriņš19.  Kā minēts pagaidu regulas 36. apsvērumā, Komisija turpināja izmeklēšanu it īpaši par vienu Kopienas patēriņa elementu, proti, par importa apjomu attiecīgajā laika posmā. Tomēr par šo jautājumu nav saņemta nekāda jauna un pamatota informācija. Minēto iemeslu dēļ un arī tādēļ, ka no ieinteresētajām personām nav saņemti apsvērumi, ar kuriem apšaubītu Kopienas patēriņa noteikšanai izmantoto metodi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 36. un 37. apsvērumu.3. Imports no attiecīgās valstsa) Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa; importa cenas20.  Kā minēts pagaidu regulas 36. un 41. apsvērumā, Komisija turpināja izmeklēšanu par importa apjomu un importa cenām attiecīgajā laika periodā. Jāpiezīmē, ka pagaidu regulas 42. apsvērumā bija pārrakstīšanās kļūda, jo no 2004. gada līdz izmeklēšanas periodam cenas saruka par 43 % un nevis par 35 %, kā minēts šajā apsvērumā.21.  Tomēr par importa apjomu un importa cenām nav saņemta nekāda jauna un pamatota informācija. Minēto iemeslu dēļ un arī tādēļ, ka no ieinteresētajām personām nav saņemti apsvērumi, ar kuriem apšaubītu attiecīgā importa apjomu un cenu noteikšanai izmantoto metodi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 38. līdz 42. apsvērumu.b) Cenu samazinājums22.  Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, un lietotājs apgalvoja, ka, salīdzinot cenas, ko Kopienas ražošanas nozare nosaka līdzīgam ražojumam, ar attiecīgā ražojuma importa cenām, pastāvošo fizisko īpašību atšķirību dēļ ir jāveic pielāgojums, lai cenu samazinājumu varētu aprēķināt taisnīgi. Daži Kopienas ražošanas nozares ražotāji savukārt apgalvoja, ka, ņemot vērā dažu Kopienas ražotāju ražotā koksa 80+ īpašās kvalitātes īpašības, augstāka cena par šo ražojumu teorētiski būtu attaisnojama, tomēr saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju lietotāji par šīm tā sauktajām labākām kvalitātes īpašībām nemaksā augstāku cenu, it īpaši tādā vidē, kurai ir raksturīgas negodīga dempinga izraisītas pazeminātas cenas. Šie Kopienas ražošanas nozares ražotāji uzskata, ka nozares lietotāju pirkšanas lēmumu pamatā ir tikai un vienīgi tā cena, kura noteikta Ķīnas ražojumam. Tādēļ pielāgojumi, kurus veiktu atšķirīgu fizisko īpašību dēļ, nav attaisnojami. Tomēr ieinteresēto personu iesniegtā un pārbaudītā informācija liecina, ka attiecībā uz līdzīgā ražojuma un attiecīgā ražojuma mitruma un pelnu saturu, gaistošo vielu daudzumu un sēra saturu pastāv atšķirības, kuras parastos tirgus apstākļos varētu ietekmēt cenas, tādēļ Ķīnas ražotāja, kas sadarbojās, kā arī lietotāja prasību pieņēma un veica papildu pielāgojumu, lai šīs atšķirības tādējādi ņemtu vērā.23.  Skaidrības labad jāatzīmē, ka, lai gan tas nebija minēts pagaidu regulas 43. apsvērumā, jau pagaidu posmā, aprēķinot cenu samazinājumu, nesaistīto importētāju peļņas normu pielāgoja, lai attiecīgo ražojumu un Kopienas ražošanas nozares saražoto koksu 80+ varētu salīdzināt vienādā tirdzniecības līmenī. Šo pielāgojumu veica, pamatojoties uz nesaistītā importētāja, kurš sadarbojās, iesniegtajiem pārbaudītajiem datiem par rentabilitāti izmeklēšanas periodā, kura sasniedza 5 līdz 10 %[4].24.  Cenu samazinājuma pagaidu starpību attiecībā uz ĶTR attiecīgi pielāgoja un secināja, ka izmeklēšanas periodā attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu Kopienā pārdeva par cenām, kas, izsakot procentos, bija par 5,7 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas.4. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis25.  Tā kā par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, izaugsmi, krājumiem, ieguldījumiem un dempinga starpības lielumu nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 46. līdz 50., 53. un 54., kā arī 60. un 61. apsvērumu.a) Pārdošanas cenas Kopienā26.  Pagaidu regulas 51. apsvērumā minētās pārdošanas cenas Kopienā grozīja, un tās ir norādītas tabulā zemāk. Šie nelielie grozījumi neietekmē pagaidu regulas 51. un 52. apsvērumā izdarītos secinājumus par pārdošanas cenām Kopienā.2003 | 2004 | 2005 | IP |Vienības cena EK tirgū (EUR par tonnu) | 154 | 191 | 243 | 198 |Indekss (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |b) Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu27.  Pagaidu regulā aprēķināto rentabilitāti pārbaudīja un izlaboja vienu kļūdu. Pareizie skaitļi, kas norādīti nākamajā tabulā, neietekmē secinājumus par Kopienas ražošanas nozares vispārējo rentabilitātes tendenci, pat neraugoties uz to, ka šie skaitļi liecina par vēl sliktāku stāvokli Kopienas ražošanas nozarē – Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ir ievērojami pasliktinājusies (no 16,2 % 2005. gadā līdz -3,8 % izmeklēšanas perioda laikā). Saistībā ar šo grozījumu pielāgoja arī datus par ienākumu no ieguldījumiem (INI), ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu uzskaites neto vērtības. Dati par naudas plūsmu nemainās salīdzinājumā ar pagaidu regulu, taču skaidrības labad tie ir norādīti nākamajā tabulā.2003 | 2004 | 2005 | IP |EK pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem rentabilitāte (% no neto pārdošanas apjoma) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | -3,8 % |Indekss (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | -47 |INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | -13,3 % |Indekss (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | -180 |Naudas plūsma (EUR 1 000) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |Indekss (2003=100) | 100 | 77 | 196 | 26 |28.  Tā kā par šo jautājumu nav saņemti jauni atzinumi, tiek apstiprināti pagaidu regulas 58. apsvērumā izklāstītie secinājumi par Kopienas spēju piesaistīt kapitālu.c) Nodarbinātība, ražīgums un algas29.  Pagaidu regulas 59. apsvērumā minētos datus par Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgumu arī laboja, un tie ir norādīti nākamajā tabulā. Šie labotie dati liecina, ka Kopienas ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, ko mēra kā produkciju (tonnās) uz cilvēku, kurš nodarbināts vienu gadu, ir nedaudz palielinājies laikā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam. Skaidrības labad dati par gada darbaspēka izmaksām uz vienu darbinieku turklāt ir norādīti detalizētāk nekā pagaidu regulā.2003 | 2004 | 2005 | IP |Darbinieku skaits | 680 | 754 | 734 | 767 |Indekss (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 1211 | 1348 | 1299 | 1266 |Indekss (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |Gada alga uz vienu darbinieku (EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |Indekss (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |5. Secinājums par kaitējumu30.  Pēc pagaidu regulā iekļauto secinājumu paziņošanas viens lietotājs, atsaucoties uz pagaidu regulas 64. un 67. apsvērumu, apgalvoja, ka Komisija savus pagaidu secinājumus par kaitējumu, un tātad arī par kaitējuma cēloni, ir veikusi, pamatojoties vienīgi uz noteiktu tirgus rādītāju šķietami negatīvo attīstību ļoti īsā laika posmā, un nevis pamatojoties uz trīs līdz četru gadu laika posmu, lai kaitējumu novērtētu atbilstoši pieņemtajai praksei. Lietotājs šo apgalvojumu pamatoja ar pieņēmumu, ka Kopienas ražošanas nozarei laikā līdz 2005. gada beigām nebija nodarīts kaitējums, jo iepriekšējie antidempinga pasākumi zaudēja spēku 2005. gada beigās. Tā kā izmeklēšanas periods beidzās 2006. gada septembrī, tas nozīmētu, ka Kopienas ražošanas nozarei kaitējums būtu nodarīts tikai dažus mēnešus 2006. gadā.31.  Te vispirms jāpiezīmē, ka pagaidu regulas 64. apsvērumu, kurā minēta noteiktu kaitējuma rādītāju attīstība laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam, jālasa saistībā ar iepriekšējo, 63. apsvērumu, kurā atspoguļota kaitējuma rādītāju attīstība laikā līdz 2005. gadam. No šiem pagaidu regulas apsvērumiem, kas attiecas uz kaitējuma rādītājiem, izriet, ka Komisija rīkojās atbilstoši pieņemtajai praksei un novērtēja kaitējuma rādītāju attīstību gandrīz četru gadu laika posmā, t.i., laikā no 2003. gada sākuma līdz 2006. gada septembrim. Kā minēts 63. apsvērumā, 2004. gads bija izņēmuma gads koksa 80+ tirgū, jo nelielā importa apmēra no ĶTR dēļ piedāvājums tirgū bija zems, turklāt Kopienā slēdza dažas rūpnīcas, kurās agrāk ražoja koksu 80+. To, ka tirgus situācija 2004. gadā bija izņēmums, kas izpaudās arī rādītājos par nākamo gadu, neapstrīdēja neviena no ieinteresētajām personām. Tieši tādēļ, ka 2004. un 2005. gadā novērotās maksimālās vērtības ir uzskatāmas par izņēmumu, Komisijai šajā gadījumā bija jāpievērš īpaša uzmanība kaitējuma rādītāju attīstībai laikā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam. Jāatgādina, ka svarīgākie finanšu rādītāji, it īpaši rentabilitāte, ievērojami kritās ne tikai laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam, bet arī salīdzinot 2003. gadu ar izmeklēšanas periodu.32.  Turklāt jāatzīmē, ka tā būtu pilnīgi spekulatīva pieeja izdarīt secinājumus par Kopienas ražošanas nozares stāvokli 2005. gada beigās, pamatojoties uz faktu, ka Kopienas ražotāji neiesniedza pieprasījumu pārskatīt iepriekšējo antidempinga pasākumu izbeigšanas termiņu.33.  Tādēļ apgalvojums par to, ka Komisija pārbaudīja kaitējuma attīstību, ņemot vērā tikai dažus 2006. gada mēnešus, ir noraidāms.34.  Iepriekš pārskatītie faktori, proti, Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un ražīgums neietekmē pagaidu regulā izklāstītās tendences. Arī pārskatītā cenu samazinājuma starpība joprojām krietni pārsniedz minimālo līmeni. Pamatojoties uz iepriekš minēto, nav mainīti pagaidu regulā izklāstītie secinājumi, saskaņā ar kuriem Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. Tā kā nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, šie secinājumi tiek galīgi apstiprināti.F. CĒLOŅSAKARĪBA1. Ietekme, ko radīja imports par dempinga cenām35.  Kā minēts 22. apsvērumā, tiek galīgi secināts, ka vidējās cenas importam no ĶTR izmeklēšanas periodā bija par 5,7 % zemākas nekā vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas. Grozītā cenu samazinājuma starpība neietekmē pagaidu regulas 67. līdz 69. apsvērumā izklāstītos secinājumus par ietekmi, ko radīja imports par dempinga cenām.2. Valūtas kursa svārstības36.  Viens lietotājs apgalvoja, ka attīstība tirgū pēc izmeklēšanas perioda beigām liecina par to, ka izmeklēšanas perioda laikā dominēja izņēmuma stāvoklis, un pēc izmeklēšanas perioda beigām cenas atkal pieauga. Šis lietotājs apgalvoja, ka īslaicīgo cenu kritumu izmeklēšanas periodā laikā lielākoties izraisījis nelabvēlīgais valūtas maiņas kurss ( USD pret EUR ) un fakts, ka koksa 80+ cenas pasaules tirgū parasti nosaka ASV dolāros, kā arī grūtības, pielāgojot cenas, par kurām parasti vienojas ik gadu, jaunajai valūtas situācijai. Te jāpiezīmē, ka izmeklēšanā noskaidrojās, ka Kopienas ražošanas nozares ražotāju pārdošanas cenas Eiropas Savienībā parasti nenosaka ASV dolāros, bet gan euro vai citās Eiropas valūtās. Turklāt šā lietotāja apgalvojums par cenu kāpumu, kas norisinājās pēc izmeklēšanas perioda beigām laikā, kad ASV dolārs salīdzinājumā ar euro bija vēl vājāks, ir pretrunā ar argumentu, ka nelabvēlīga valūtas maiņas kursa USD / EUR attīstība būtu izraisījusi koksa 80+ cenu kritumu.3. Pašizraisīts kaitējums37.  Viens lietotājs apgalvoja, ka iespējamo, krītošu cenu radīto kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei galvenokārt izraisīja agresīvā cenu politika, kuru īstenoja daži Eiropas ražotāji, pārdodot savus ražojumus par cenām, kas ir zemākas par Ķīnas importa cenām. Tomēr izmeklēšanā nekonstatēja pierādījumus „agresīvai cenu politikai” dažu Eiropas ražotāju vidū. Konstatēja, ka konkurence Eiropas ražotāju vidū galvenokārt ir vērojama reģionālos tirgos, nevis Kopienas līmenī, jo ievērojamo transporta izmaksu dēļ ražotāji savus ražojumus parasti pārdod netālu no ražotnes atrašanās vietas. Ja daži ražotāji, iespējams, ir iekasējuši zemākas cenas, tie tādēļ nav nodarījuši kaitējumu citiem Eiropas ražotājiem. Turklāt fakts, ka noteikti Eiropas ražotāji konkurē savā starpā, nenozīmē to, ka Ķīnas importa dempinga cenu dēļ šie ražotāji nebija spiesti savas cenas pazemināt vairāk, nekā tie tās būtu pazeminājuši tad, ja Ķīnas ražotāji ievērotu godīgu konkurenci, un šis fakts nenozīmē to, ka šie Eiropas ražotāji nebija spiesti pārdot savus ražojumus par nepastāvīgām cenām.38.  Šis lietotājs arī apgalvoja, ka lielākā daļa no patēriņa pieauguma laikā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam ir attiecināma uz Kopienas ražotājiem, nevis uz importu no Ķīnas. Lai gan šis apgalvojums varētu būt patiess absolūtā izteiksmē, relatīvā izteiksmē tā tas nav, proti, izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnas importa tirgus daļa, kas 2003. gadā bija 24 %, laikā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam veidoja gandrīz pusi no patēriņa pieauguma.39.  Tas pats lietotājs arī apgalvoja, ka iemesls, kāpēc pieaugoša patēriņa laikā Kopienas ražošanas nozare nevarēja palielināt savu tirgus daļu, bija tas, ka tā nepalielināja savu ražošanas jaudu. Tādēļ Kopienas patēriņa pieaugumu varēja segt tikai ar Ķīnas importa palīdzību. Tomēr fakts, ka Kopienas ražošanas nozare nepalielināja savu ražošanas jaudu atbilstoši patēriņa pieauguma ātrumam, drīzāk ir jāvērtē kā nedrošas ieguldījumu vides sekas, kuras izraisīja cenu spiediens no Ķīnas importa par dempinga cenām, nevis kā iemesls Kopienas ražošanas nozarei nodarītajam kaitējumam.40.  Jāpiezīmē, ka Kopienas ražošanas nozares neizmantotā jauda izmeklēšanas perioda laikā bija apmēram 120 000 tonnas, šīs jaudas izmantošana nebija ekonomiski izdevīga cenu spiediena dēļ, kuru izraisīja Ķīnas imports par dempinga cenām. Turklāt viens Kopienas ražotājs laikā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam būtiski samazināja savu ražošanas apmēru un pēc izmeklēšanas perioda beigām pārtrauca koksa 80+ ražošanu. Šīs ražošanas nozares īpatnība ir apstāklis, ka, uz laiku apturot ražošanas procesu, tiek iznīcinātas ražošanas iekārtas (krāsnis), un ražošanas atsākšanai būtu vajadzīgi ievērojami papildu ieguldījumi. Tirgus situācijā, kuru raksturo ievērojams cenu spiediens, ekonomiski nebija izdevīgi ieguldīt līdzekļus atslēgtu krāšņu darbības atjaunošanā vai jaunu krāšņu ierīkošanā.41.  Viena ieinteresētā persona apgalvoja arī, ka darbaspēka izmaksu pieaugums bija viens no galvenajiem Kopienas ražošanas nozarei nodarītā varbūtējā kaitējuma iemesliem. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozares vispārējais darbinieku skaita pieaugums ir saistīts tikai ar vienu ražotāju, kas vienlaikus palielināja savu ražīgumu. Citi Kopienas ražošanas nozares ražotāji saglabāja savu darbinieku skaitu diezgan nemainīgu, neraugoties uz samazinātu ražošanas apjomu. Tas ir izskaidrojams ar šīs nozares ražošanas procesa īpatnībām, proti, to darbinieku skaits, kas vajadzīgi, lai uzturētu ražošanas iekārtas darbību, paliek gandrīz nemainīgs neatkarīgi no tā, vai uzņēmums strādā ar pilnu jaudu vai nē, tādēļ samazinoties ražošanas apjomam, samazinās ražīgums.42.  Tomēr, pat ja dažiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem laikā, kad to ražošanas apjoms samazinājās, bija jāsaskaras ar nevajadzīgi lielām darbaspēka izmaksām, tas nevar būt nozīmīgs kaitējuma iemesls, ņemot vērā to, ka darbaspēka izmaksu izmaiņas būtiski neietekmēja Kopienas ražošanas nozares vispārējo rentabilitāti. Salīdzinājumam var minēt to, ka ar darbaspēku izmaksu pieaugumu (par 1,8 miljoniem euro) var izskaidrot mazāk nekā 1 procentu punktu no Kopienas ražošanas nozares vispārējās rentabilitātes krituma, kura laikposmā no 2005. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās no 16,2 % līdz -3,8 % (tas atbilst peļņas samazinājumam aptuveni 39 miljonu euro apmērā).4. Izejvielu cenas; dabiskie ierobežojumi attiecībā uz izejvielu pieejamību43.  Attiecībā uz pagaidu regulas 75. apsvērumā sīki atspoguļotajām izejvielu cenām jāpiezīmē, ka grozītie aprēķini liecina, ka attiecīgajā laika posmā izmaksas par pamatizejvielu (koksa oglēm), ko izmanto koksa 80+ ražošanā, veidoja aptuveni 60 % no koksa 80+ ražošanas izmaksām Kopienas ražošanas nozarē.44.  Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pamatizejvielas (koksa ogļu) paaugstinātās izmaksas smagāk skāra Kopienas ražošanas nozari nekā Ķīnas ražošanas nozari, jo tai izejvielas esot vieglāk pieejamas, tādējādi Kopienas ražošanas nozare būtu bijusi konkurētnespējīga pat tad, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Šajā sakarā vispirms jāpiezīmē, ka, ņemot vērā ļoti vājo sadarbību no Ķīnas ražotāju eksportētāju puses, nav iespējams izdarīt vispārējus secinājumus par Ķīnas ražotāju eksportētāju iespējām piekļūt izejvielām. Tāpat jāatzīmē, ka viens Kopienas ražošanas nozares ražotājs, uz kuru ir attiecināma ievērojama Kopienas ražošanas nozares kopējā ražošanas apjoma daļa, izmanto vietējās izcelsmes koksa ogles. Turklāt, kā jau minēts pagaidu regulas 76. apsvērumā, izejvielas cenu paaugstinājums laika posmā līdz izmeklēšanas periodam ietekmēja Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas. Turklāt jāpiezīmē, ka, balstoties uz pieejamo tirgus informāciju, arī Ķīna daļēji izmanto ievestas izejvielas un pašreiz ievērojamos daudzumos ieved koksa ogles no Austrālijas.45.  Cita ieinteresētā persona norādīja, ka cēloņsakarības analīze ir veikta kļūdaini, proti, šī persona apšauba, ka Kopienas ražošanas nozare, kas 2003. gadā guva peļņu, izmeklēšanas periodā ir cietusi zaudējumus un nav spējusi segt augstās izejvielu izmaksas, lai gan Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu pieaugums laikā no 2003. gada līdz izmeklēšanas periodam bija ievērojami lielāks nekā izejvielu cenu pieaugums.46.  Šajā sakarā jāpiezīmē, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas izmeklēšanas periodā patiešām bija augstākas nekā 2003. gadā (skatīt pagaidu regulas 51. apsvērumu), tomēr izejvielu cenas, kas veido lielāko daļu no ražošanas izmaksām, proporcionāli bija vēl augstākas (skatīt pagaidu regulas 75. apsvērumu, kā arī šīs regulas 41. apsvērumu). Tādēļ prasība tiek noraidīta.5. Secinājums par cēloņsakarību47.  Tā kā nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 67. līdz 80. apsvērumu, izņemot 67. līdz 75 apsvērumā veiktos labojumus, kā minēts iepriekš.48.  Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts pagaidu secinājums, ka starp Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas importu par dempinga cenām pastāv cēloņsakarība.G. KOPIENAS INTERESES1. Pēc izmeklēšanas perioda notikušās izmaiņas49.  No dažiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, kā arī ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, un lietotājiem tika saņemtas par nepieciešamību ņemt vērā atsevišķas būtiskas izmaiņas, kas notikušas pēc izmeklēšanas perioda. Šīs piezīmes īpaši attiecas uz būtisku koksa 80+ tirgus cenu pieaugumu gan attiecībā uz Ķīnas importa cenām, gan arī uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām.50.  Minētās ieinteresētās personas saistīja importa cenu pieaugumu galvenokārt ar konkrētiem pasākumiem, kurus pēdējā laikā veica Ķīnas valdība, lai neatbalstītu energoietilpīgu materiālu, tostarp koksa, eksportu, piemēram paaugstināts eksporta nodoklis un ierobežojumi eksporta licenču izsniegšanā. Viens lietotājs apgalvoja, ka šie pasākumi, iespējams, ir ilglaicīgi, ņemot vērā strukturālās pārmaiņas Ķīnas politikā, saskaņā ar kurām pusapstrādātus energoproduktus, piemēram, koksu 80+ patur vietējā tirgū, lai tādējādi radītu vietējas izcelsmes pievienoto vērtību. Kopienas ražošanas nozares ražotāji savukārt apgalvoja, ka pašreizējais augstais cenu līmenis ir īslaicīgs, un tas mainīsies atkarībā no ĶTR valdības ieskatiem. Tas pats lietotājs arī apgalvoja, ka Kopienas ražotāju rentabilitāte pašlaik ir paaugstinājusies tāpēc, ka pēc izmeklēšanas perioda ir ievērojami pieaugušas pārdošanas cenas. Šis lietotājs uzskata, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas ilgtermiņā turpinās pieaugt, jo ievērojami pieaug patēriņs akmens vates ražošanas nozarē, Eiropas Savienībā nepalielinās ražošanas jauda, turklāt Ķīnas politikā veiktas ļoti nozīmīgas pārmaiņas, kuru dēļ būtiski samazinās eksporta apjoms no ĶTR.51.  Tā kā šis lietotājs netieši norādīja, ka i) Ķīnas eksporta šķietamo ilgtermiņa ierobežojumu dēļ un ii) Kopienas ražošanas nozares šķietami augstā rentabilitātes līmeņa dēļ antidempinga maksājumu piemērošana nav attaisnojama, vispirms jāatzīmē, ka, kaut gan Ķīnas valdība patiešām ir veikusi pasākumus energoietilpīgu materiālu eksporta ierobežošanai, tomēr nav pieejama tāda informācija, kas ļautu izdarīt secinājumus par šo pasākumu ilgumu. Gluži otrādi – pagātnē, konkrēti 2004. un 2005. gadā, gūtā pieredze liecināja, ka eksporta ietekmēšanas politiku var diezgan ātri atcelt. Otrkārt, saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu parasti neņem vērā to informāciju par dempingu un kaitējumu, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda.52.  Tomēr novēroto būtisko cenu paaugstinājumu koksa 80+ importam no Ķīnas atzina jau pagaidu regulas 112. apsvērumā, un to ņēma vērā, izvēloties minimālo importa cenu („MIC”) par pasākuma veidu. To, ka augstu, kaitējumu izraisošu importa cenu tendence bija vērojama arī pēc pagaidu regulas publicēšanas, apstiprināja publicēti tirgus ziņojumi, kā arī Komisijas rīcībā esoša informācija par koksa 80+ importu no ĶTR laikposmā pēc pagaidu pasākumu noteikšanas. Šo apstākli savukārt ņēma vērā, izvēloties ierosināto galīgo pasākumu (minimālo importa cenu), kā tas turpmāk minēts 75. apsvērumā.53.  Daži Kopienas ražošanas nozares ražotāji apgalvoja, ka pēc izmeklēšanas perioda vērojamo augsto importa cenu līmeni izraisīja arī jūras pārvadājumu vedmaksas likmes beramkravām, šīm likmēm pēc izmeklēšanas perioda ievērojami pieaugot un tādējādi paaugstinot attiecīgā ražojuma CIF cenu. Šie ražotāji apgalvoja, ka, izmantojot minimālo importa cenu, nav iespējams novērst importa par dempinga cenām problēmu, jo minimālo importa cenu nosaka, pamatojoties uz CIF , un importa cena sasniedz minimālās importa cenas līmeni, ja importa cenā iekļauj jūras pārvadājumu vedmaksas likmi. Šajā sakarā vispirms jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu parasti neņem vērā to informāciju par dempingu, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda. Turklāt minētie Kopienas ražošanas nozares ražotāji pat neizskaidroja, kā pēc viņu domām būtu jāņem vērā minētais jūras pārvadājumu vedmaksas likmes kāpums.54.  Minētie Kopienas ražošanas nozares ražotāji arī apgalvoja, ka, izmantojot minimālo importa cenu, kuras pamatā ir izmaksas par izejvielām izmeklēšanas periodā, nevar pienācīgi novērst importa par dempinga cenām izraisīto kaitējumu, jo ievērojamais jūras pārvadājumu vedmaksas likmes kāpums laikposmā pēc izmeklēšanas perioda ietekmē izmaksas par pamatizejvielu (koksa oglēm), kuru Kopienas ražošanas nozarei piegādā galvenokārt pa jūras ceļu. Šajā sakarā vēlreiz jāatkārto, ka saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu parasti neņem vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda. Turklāt Kopienas ražošanas nozares ražotāji nav snieguši informāciju par to, cik lielā mērā šķietamais jūras pārvadājumu vedmaksas likmes kāpums ietekmētu koksa 80+ ražošanas izmaksas Kopienas ražošanas nozarē, izņemot dažus publicētus tirgus ziņojumus par jūras pārvadājumu vedmaksas likmēm. Tomēr uz šo ziņojumu pamata nevar pietiekami sīki aprēķināt ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari kopumā, īpaši ņemot vērā, ka Kopienas ražošanas nozares ražotāji savas izejvielas iegādājas no vairākiem piegādātājiem un ka vienu no nozīmīgākajiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem jūras pārvadājumu vedmaksas likmes kāpums neietekmētu, jo šis ražotājs izmanto vietējas izcelsmes izejvielas. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares ražotāju apsvērumi ir jānoraida.2. Kopienas ražošanas nozares intereses55.  Papildus 47. līdz 50. apsvērumā minētajām piezīmēm par izmaiņām pēc izmeklēšanas perioda viens lietotājs arī apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares interešu analīzes saistībā ar pasākumu ieviešanu pamatā ir tikai tie atklātie dati, kas attiecas uz izmeklēšanas periodu, neatspoguļojot visu kaitējuma izmeklēšanas periodu. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka analīze par sekām, ar ko Kopienas ražošanas, iespējams, nozare saskarsies, ja antidempinga pasākumi tiktu vai netiktu piemēroti, ir balstīta uz kaitējuma analīzi, kuru Komisija veica (kā minēts 28. un 29. apsvērumā), ņemot vērā kaitējuma rādītāju attīstību visā attiecīgajā periodā. Tādēļ šo apgalvojumu noraida.56.  Tā kā par šo jautājumu nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 82. līdz 84. apsvērumā izdarītos secinājumus par Kopienas ražošanas nozares interesēm.3. Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses Kopienā57.  Tā kā piezīmes no importētājiem/tirgotājiem nav saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 85. līdz 87. apsvērumā izdarītos secinājumus.4. Lietotāju interesesa) Akmens vates ražotāji58.  Tā kā par šo jautājumu nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 89. līdz 91. apsvērumu. Tādējādi tiek arī apstiprināts, ka antidempinga maksājumam, kas sasniedz cenu samazinājuma starpības līmeni, ir tikai ļoti ierobežota ietekme uz akmens vates ražotāja, kas sadarbojās, ražošanas izmaksām, proti, šīs izmaksas maksimāli palielinātos par aptuveni 1 %, kā minēts pagaidu regulas 98. apsvērumā.b) Lietuves59.  Pēc pagaidu posma Komisija pastiprināja izmeklēšanu par pasākumu iespējamo ietekmi uz lietotājiem, īpaši uz lietuvēm. Šai nolūkā pieprasīja papildu informāciju no CAEF un valstu lietuvju asociācijām. Saņemtā informācija apstiprina pagaidu secinājumu, kura pamatā, kā minēts pagaidu regulas 93. un 94. apsvērumā, ir lietotāju atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar kuru koksa 80+ izmaksu īpatsvars kopējās lietuvju ražošanas izmaksās ir samērā neliels. Kaut arī koksa 80+ izmaksu īpatsvars lietotāju ražošanas izmaksās ir atkarīgs no konkrētā ražojuma, tomēr izmeklēšanas rezultāti liecina, ka tas parasti ir no 2 % līdz 5 %.60.  Attiecībā uz pagaidu regulas 93. apsvērumā minēto lietuvju rentabilitāti izmeklēšanas rezultāti liecina, ka tā ir 2 % līdz 6 % robežās. Tas atbilst CAEF iesniegtajai informācijai, kuras pamatā ir 2003. gadā veikts pētījums par 93 lietuvju rentabilitāti, kurā konstatēja, ka vidējā rentabilitāte lietuvju nozarē bija 4,4 % (to lietuvju gadījumā, kas savus ražojumus piegādā autoražošanas nozarei, vidējais lielums bija 2,8 % un 6,4 % to lietuvju gadījumā, kuras savus ražojumus piegādā mašīnbūves nozarei).61.  Ar iepriekš minēto papildu informāciju arī apstiprināja pagaidu secinājumu, ka antidempinga maksājumam, kas sasniedz cenu samazinājuma starpības līmeni, ir tikai ļoti ierobežota ietekme uz lietuvju ražošanas izmaksām, proti, šīs izmaksas maksimāli varētu palielināties par aptuveni 1 %. Jāpiezīmē, ka attiecībā uz lielāko daļu to lietuvju, kuras iekļāva pagaidu regulas 93. apsvērumā minētajā pētījumā, šis procentuālais daudzums pat ir ievērojami zemāks par 1 %.62.  Tomēr dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka, ņemot vērā Eiropas lietuvju zemo vidējo peļņas normu, lietuves ilgtermiņā nespēj izturēt būtisku koksa 80+ cenu pieaugumu, jo tām gandrīz nav iespējams šo cenu pieaugumu novirzīt uz saviem klientiem. Šajā sakarā jāpiezīmē, ka nevar izslēgt iespēju, ka dažas lietuves nespēj izturēt pašreizējo koksa 80+ cenu līmeni ilgtermiņā. Tomēr cenu pieaugums pēc izmeklēšanas perioda, šķiet, nav saistīts ar antidempinga pasākumiem, jo minimālā importa cena, ko piemēroja ar pagaidu regulu, ir ievērojami zemāka par pašreizējo tirgus cenu līmeni, un cenas sāka palielināties jau pirms pagaidu pasākumu piemērošanas.c) Piegādes drošība63.  Daži lietotāji arī atkārtoja savas iepriekšējās piezīmes saistībā ar koksa 80+ piegādes drošību un apgalvoja, ka antidempinga pasākumi ļoti būtiski ietekmēs Eiropas Kopienas lietotāju nozari, kurai koks 80+ ir stratēģiski svarīga izejviela. Tomēr vienlaikus šie lietotāji apgalvoja, ka antidempinga pasākumu piemērošanai būs ļoti neliela ietekme uz importu no Ķīnas vai arī ietekmes nebūs. Turklāt šajā lietā pieņemto antidempinga pasākumu veids un apmērs ir tādi, ka šie pasākumi paredzēti kā „drošības tīkls” Kopienas ražošanas nozarei bez mākslīgas tirgus izkropļošanas, nekaitējot lietotāju nozarei. Izmeklēšanā konstatēja, ka piegādes drošību varētu apdraudēt vienīgi varbūtējs vietējā pieprasījuma pieaugums Ķīnā, kā arī pašreizējā Ķīnas politika, kuras nolūks ir neatbalstīt energoietilpīgu materiālu eksportu, bet ne antidempinga pasākumi.5. Secinājums par Kopienas interesēm64.  Iepriekš izskaidrotā Kopienas lietotāju interešu papildu analīze nemaina pagaidu secinājumus šajā jomā. Pat tad, ja dažos gadījumos slogs pilnībā skars lietotāju/importētāju, negatīvā finansiālā ietekme uz tiem jebkurā gadījumā nebūs ievērojama. Pamatojoties uz to, jāuzskata, ka pagaidu regulā iekļautie secinājumi par Kopienas interesēm nav jāgroza. Tā kā nav saņemtas citas piezīmes, šie secinājumi tādēļ tiek galīgi apstiprināti.H. GALĪGIE PASĀKUMI1. Kaitējuma novēršanas līmenis65.  Peļņas norma pirms nodokļiem, kuru pagaidu regulā izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai, balstījās uz vidējo peļņas normu, ko Kopienas ražošanas nozare guva no 2003. līdz 2005. gadam un kas pēc pagaidu aprēķiniem bija 15,3 % no apgrozījuma. Tika uzskatīts, ka šādu peļņas normu pirms nodokļiem varētu gūt šīs nozares uzņēmums, darbojoties normālas konkurences apstākļos, t.i., gadījumā, ja tirgū nebūtu importu par dempinga cenām.66.  Vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja sākotnēji izmantotās peļņas normas apmēru. Viens lietotājs apgalvoja, ka 15,3 % peļņas apmērs ir pārāk augsts, jo peļņas līmenis, ko Kopienas ražošanas nozare guva 2004. un 2005. gadā, jāvērtē kā izņēmums, kas bija vērojams laikā, kad Ķīnas koksa 80+ trūkums bija tik izteikts, ka toreizējos antidempinga pasākumus pārtrauca. Šis lietotājs apgalvoja, ka nav nopietna pamatojuma izmantot peļņas normu, kas ievērojami pārsniedz iepriekšējā izmeklēšanā izmantoto peļņas normu. Jāpiezīmē, ka iepriekšējās izmeklēšanas galīgajā posmā izmantotā peļņas norma bija 10,5 %.67.  Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iebilda, ka sākotnēji izmantotā peļņas norma nav attaisnojama lielās peļņas dēļ, kuru 2004. un 2005. gadā guva sakarā ar ārkārtas tirgus apstākļiem. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka kokss 80+ ir pamatizstrādājums un ka 5 % peļņas norma vairāk atbilst tām peļņas normām, kuras uz šāda veida ražojumiem attiecināja līdz šim.68.  Daži Kopienas ražošanas nozares ražotāji savukārt apgalvoja, ka 15,3 % peļņas norma nav pietiekama kaitējuma novēršanai, jo minētie ražotāji agrāk (tajā laikā, kad nebija vērojams importa par dempinga cenām izraisīts cenu kritums) guva lielāku peļņu. Šie ražotāji arī apgalvoja, ka 15,3 % peļņas norma neļaus Kopienas ražotājiem veikt ieguldījumus, kas nepieciešami, lai izpildītu obligātās vides aizsardzības prasības un atjauninātu ražošanas iekārtas vai no jauna uzsāktu darbību slēgtajās ražošanas iekārtās. Tika apgalvots, ka šāda Kopienas ražošanas nozares atjaunošana ļaus Kopienas ražotājiem apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc koksa 80+. Tomēr attiecīgie Kopienas ražotāji nav norādījuši precīzu, pēc viņu uzskata piemērotu peļņas normas lielumu.69.  Pirmkārt, ir jāpiezīmē, ka, ņemot vērā 25. apsvērumā minētos labotos secinājumus par rentabilitāti, tika konstatēts, ka vidējā svērtā rentabilitāte laika posmā no 2003. līdz 2005. gadam bija 13,1 %, nevis 15,3 %, kā bija minēts pagaidu regulas 107. apsvērumā.70.  Otrkārt, pēc piezīmju saņemšanas pārskatīja metodi kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. Tika uzskatīts, ka tos gadus, kuri kalpoja par aprēķinu bāzi, patiešām nevar uzskatīt par reprezentatīviem normālos apstākļos, jo 2004. gadā tika gūta neparasti liela peļņa (15 %) sakarā ar ievērojamo Ķīnas koksa 80+ trūkumu tirgū. Šī īpašā situācija bija novērojama arī 2005. gadā (16,2 %). Turpretim 2003. gadā Kopienas ražošanas nozare acīmredzot joprojām atguvās no iepriekšēja dempinga izraisītajām sekām, par ko liecina nedaudz mazāka peļņas norma (8,1 %). Turpretim iepriekšējā izmeklēšanā izmantotā 10,5 % peļņas normas pamatā bija dati par trim secīgiem gadiem (1995.–1997. gads), proti, laiku pirms Ķīnas izcelsmes importa palielinātas izplatības tirgū. Tādēļ šāds peļņas normas lielums ir piemērotāks, lai atspoguļotu šāda veida ražošanas nozarē gūto rentabilitāti tajā gadījumā, ja nebūtu importu par dempinga cenām.71.  Attiecībā uz noteiktu Kopienas ražotāju prasībām noteikt tādu peļņas normu, kas ļautu veikt ieguldījumus, jāpiezīmē, ka šāds kritērijs nav svarīgs, aprēķinot kaitējuma novēršanas līmeni. Aprēķinot attiecīgā kaitējuma novēršanai piemēroto mērķa cenu, ir pieļaujama tikai tādas peļņas normas pielietošana, kuru Kopienas ražošanas nozare varētu gūt normālas konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.72.  Ņemot vērā iepriekš minēto, jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozare gadījumā, ja nebūtu importa par dempinga cenām, varētu pamatoti plānot gūt peļņas normu 10,5 % apmērā pirms nodokļu nomaksas, tādēļ šo peļņas normu izmantoja galīgajos secinājumos.73.  Cenu samazinājuma aprēķināšanai izmantotās (skatīt 20. un 21. apsvērumu), pielāgotās Ķīnas importa cenas izmeklēšanas periodā salīdzināja ar kaitējumu neradošu cenu līdzīgam ražojumam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada kaitējumu, savukārt ieguva, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai atspoguļotu pielāgoto peļņas normu (skatīt 70. apsvērumu). Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no kopējās importa CIF vērtības, un tā bija 23,0 %, t. i., zemāka par konstatēto dempinga starpību.74.  Ņemot vērā to, ka neviens no ražotājiem eksportētājiem nepieprasīja atsevišķu režīmu, visiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā tika aprēķināts vienots valsts kaitējuma novēršanas līmenis.2. Galīgie pasākumi75.  Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, jāpiemēro galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības līmenī saskaņā ar mazāka nodokļa noteikumu. Šajā gadījumā maksājumu likmi attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī.76.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgā maksājuma likmei jābūt 23,0 %.3. Pasākumu veids77.  Ar pagaidu regulu noteica antidempinga maksājumu minimālās importa cenas (MIC) veidā. Ņemot vērā, ka pagaidu regulas 112. apsvērumā minētie apstākļi saistībā ar MIC izvēli par pasākumu veidu joprojām ir spēkā, un, tā kā nav saņemti iebildumi pret šo izvēli, ar šo apstiprina MIC par pasākuma veidu.78.  Kā minēts pagaidu regulas 117. apsvērumā, Komisija izvērtēja indeksācijas sistēmas, kas jāpiemēro MIC, īstenošanas iespējamību. Šajā nolūkā Komisija apskatīja dažādas indeksācijas iespējas, jo īpaši koksa ogļu, kas ir koksa 80+ ražošanas galvenā izejviela, cenas attīstību. Daži Kopienas ražošanas nozares ražotāji arī pieprasīja saistīt MIC ar koksa ogļu izmaksām. Tomēr izmeklēšanā konstatēja, ka koksa 80+ cenas svārstības nevar pietiekami izskaidrot ar koksa ogļu vai kādas citas nozīmīgas izejvielas cenas attīstību. Tādēļ tika nolemts, ka MIC nav jāindeksē.79.  Minimālā importa cena izriet no kaitējuma starpības piemērošanas eksporta cenām, kuras izmeklēšanas periodā izmantoja kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai. Tādējādi aprēķinātā galīgā minimālā importa cena ir EUR 215 par tonnu.4. Īstenošana80.  Tā kā par pasākumu īstenošanu nav saņemtas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 114. līdz 116. apsvērumu.81.  Saistībā ar šo pasākumu piemērojamību tika paustas bažas par mērīšanas metodi, kuru izmanto, lai noteiktu koksa 80+ un koksa 80– attiecīgo daudzumu jauktās kravās. Izmeklēšanā konstatēja, ka koksa 80+ importētāji nosaka stingrus kritērijus cita starpā izmēram un mitruma saturam un ka, ievedot iegādāto ražojumu Kopienā, importētājs veic kontrolmērījumus, lai nodrošinātu šo kritēriju ievērošanu. Galvenie koksa lietotāji Eiropas Kopienā ir sertificēti atbilstoši ISO 9001:2000 vai līdzvērtīgām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām, saskaņā ar kurām katrai kravai ir jābūt izcelsmes sertifikātiem un atbilstības sertifikātam. Šādus atbilstības sertifikātus, ar kuriem arī apstiprina ražojuma izmērus, var pieprasīt muitas iestādes, lai tādējādi pārbaudītu deklarācijas datu pareizību.82.  Ražošanas nozarē tiek izmantotas divas ISO normas, proti, ISO 728:1995 un ISO 18238:2006, ar kurām attiecīgi nosaka mērīšanas metodi un pārbaudāmā koksa paraugu ņemšanas metodi. Apstāklis, ka importētāji jau piemēro šos standartus, liecina, ka šie standarti ir piemērojami un tādēļ ir atbilstoši šo pasākumu īstenošanā.I. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA83.  Ņemot vērā konstatēto dempinga starpības apmēru un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, uzskata, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteikto galīgo maksājumu summu. Tā kā galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu, atmaksā pagaidu iekasētās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma likmi,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa, kura gabalu diametrs pārsniedz 80 mm (kokss 80+), importam, ko deklarē ar KN kodu ex 2704 00 19 ( Taric kods 2704 00 19 10). Gabalu diametru nosaka saskaņā ar normu ISO 728:1995.2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro 1. punktā minētajiem ražojumiem, ir starpība starp minimālo importa cenu, kas ir EUR 215 par tonnu, un Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas visos gadījumos, kad pēdējā ir mazāka par minimālo importa cenu.3. Antidempinga maksājumu proporcionāli piemēro arī akmeņogļu koksam gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, ja ražojumu pārvadā jauktās kravās, kas satur gan akmeņogļu koksu gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, gan akmeņogļu koksu gabalos, kuru diametrs ir mazāks, ja vien nav noteikts, ka daudzums, ko veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, nav lielāks par 20 % no jauktās kravas sausa neto svara. Daudzumu, ko jauktās kravās veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, var noteikt, pamatojoties uz paraugiem saskaņā ar 68. līdz 70. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92[5], kur cita starpā ir noteikts, ka muitas iestādes, lai pārbaudītu muitas deklarācijā iekļauto datu pareizību, var pieprasīt deklarētājam uzrādīt citus dokumentus un var preces pārbaudīt un ņemt paraugus preču analīzei vai sīkai pārbaudei. Gadījumos, kad daudzumu, ko veido akmeņogļu kokss gabalos, kuru diametrs pārsniedz 80 mm, nosaka, pamatojoties uz paraugiem, paraugu izvēlas saskaņā ar normu ISO 18238:2006.4. Gadījumos, kad preces pirms laišanas brīvā apgrozībā ir sabojātas un tādēļ faktiski samaksāto vai maksājamo cenu proporcionāli sadala muitas vērtības noteikšanas nolūkā saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93[6] 145. pantu, iepriekš minēto minimālo importa cenu procentuāli samazina atbilstīgi faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam. Tad maksājamā summa ir vienāda ar starpību starp samazināto minimālo importa cenu un samazināto Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenu pirms muitošanas.5. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodevām.2. pantsSummas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1071/2007, ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes akmeņogļu koksa importam (gabalu diametrs lielāks par 80 mm (koks 80+)) piemēro pagaidu antidempinga maksājumu, galīgi iekasē atbilstoši galīgajai maksājuma likmei, kas noteikta 1. pantā. Pagaidu iekasētās summas, kas pārsniedz galīgā antidempinga maksājuma apmēru, tiek atmaksātas.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā –priekšsēdētājs[…] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV C 313, 20.12.2006., 15. lpp.[3] OV L 244, 19.9.2007., 3. lpp.* Skaidrības labad jāpiezīmē, ka pagaidu regulas 14. apsvērumā angļu valodas versijā izmantotais termins „ isolation industries ” bija pārrakstīšanās kļūda un tam bija jābūt „ insulation industries ”.[4] Konfidencialitātes dēļ ir norādīts tikai rentabilitātes diapazons.[5] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).[6] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp).