               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.7.2020
            COM(2020) 321 final
            2020/0143(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko groza Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saskaņā ar Padomes Lēmuma 2003/77/EK
                  1
                (2003. gada 1. februāris) pielikumu “a) Likvidējamās EOTK [Eiropas Ogļu un tērauda kopienas] aktīvus izlieto pēc vajadzības, lai izpildītu tādas atlikušās EOTK saistības kā tās neatmaksātie aizņēmumi un tās saistības, kas izriet no iepriekšējiem darbības budžetiem, kā arī visas tās neparedzamās saistības. b) Ciktāl likvidējamās EOTK aktīvi nav vajadzīgi, lai izpildītu a) apakšpunktā aprakstītās saistības, tos iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas jāizlieto, lai finansētu tās izpētes turpināšanu, kuru veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītajās nozarēs. c) Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvus iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas jāizmanto ar mērķi finansēt tās izpētes turpināšanu, kuru veic ar ogļrūpniecību un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.”

               Ņemot vērā nenomaksāto aizņēmumu neesību un EOTK saistību samazināšanos
                  2
               , likvidējamā EOTK arvien vairāk uzmanības pievērš ieguldījumu darbībai, kas ļautu gūt ienākumus pētniecības finansēšanai. Padomes Lēmums 2003/77/EK nosaka, ka Komisija pārvalda likvidējamās EOTK aktīvus, “lai nodrošinātu to, ka vajadzības gadījumā līdzekļi ir pieejami, vienlaikus gūstot pēc iespējas augstākus ienākumus un ilglaicīgi saglabājot augstu drošības un stabilitātes pakāpi” (Padomes Lēmuma 2003/77/EK pielikuma 3. punkts).

               Eiropas Komisija izmanto ieņēmumus no likvidējamās EOTK, lai atbalstītu pētniecības projektus tērauda ražošanas un ogļu ieguves nozarēs. Tomēr portfeļa spēja gūt pietiekamu peļņu, lai finansētu jēgpilnu pētniecības programmu, pēdējos gados ir pakļauta spiedienam, ko izraisījusi finanšu tirgu peļņas ilglaicīgā samazināšanās. Jau pirms nesenā tirgus krituma, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, portfelis radīja mazāku peļņu, jo pēc finanšu krīzes procentu likmes caurmērā bija zemākas. Covid-19 krīze šo ilgtermiņa strukturālo lejupslīdi paredzamajā atdevē ir saasinājusi. Pateicoties salīdzinoši konservatīvajam sastāvam, EOTK portfelis salīdzinājumā ar līdzīgiem fondiem ir relatīvi labi izturējis akūto tirgus sarukumu pēc Covid-19 krīzes. Tomēr šai krīzei būs ilgstoša ietekme uz paredzamo atdevi, un tā saasina vajadzību meklēt alternatīvas iespējas izmantot fonda līdzekļus ES politikas atbalstam.

               Tieši šajā kontekstā Komisija vēlas pastiprināt atbalstu kopīgiem pētniecības projektiem ogļu un tērauda nozarē, vienlaikus ierosinot grozīt Padomes Lēmumu 2008/376, lai to saskaņotu ar zaļā kursa mērķiem. Komisija arī vēlas atbalstīt lielus revolucionārus pētniecības projektus, kuru rezultātā tērauda ražošanas procesi līdz 2030. gadam sasniegtu gandrīz bezoglekļa līmeni, un pētniecības projektus taisnīgas pārkārtošanās pārvaldībai ogļu ieguves nozarē. Pastāvīgs gada budžets [111 miljonu] EUR apmērā tiek uzskatīts par atbilstošu šāda veida programmai. Šāda summa ir nepieciešama, lai sniegtu jēgpilnu atbalstu vērtīgiem projektiem tādā mērogā, kāds vajadzīgs shēmas darbības nodrošināšanai.

                  Lai līdz 2027. gadam nodrošinātu regulārus ikgadējos piešķīrumus [111 miljonu] EUR apmērā, ir jāmaina veids, kā tiek izmantoti un ieguldīti likvidējamās EOTK aktīvu resursi. Pašreizējā lēmumā ierosinātās izmaiņas ļaus sniegt šādu atbalstu kopīgiem pētniecības projektiem un revolucionāriem pētniecības projektiem tērauda nozarē un pētniecības projektiem taisnīgas pārkārtošanās pārvaldībai ogļu nozarē. Lai gan šie ikgadējie piešķīrumi pakāpeniski samazinās ieguldīto aktīvu kopsummu, samērīga ieguldāmo aktīvu summa tomēr saglabāsies arī laikposmam pēc 2027. gada.

               •Likvidējamās EOTK ieguldīto aktīvu nesenie rezultāti un prognozes

               2020. gada 31. martā portfeļa apjoms bija aptuveni 1,5 miljardi EUR. Portfeļa apjoms kopš 2012. gada 30. jūnija nedaudz saruka, jo līdzekļu patēriņš pētniecības finansēšanai nozarēs, kas saistītas ar ogļu un tērauda rūpniecību, pārsniedza kopējo atdevi un saņemtās jaunās iemaksas.

               Kopš 2003. gada un vēl nesen likvidējamās EOTK aktīvi ir devuši pozitīvu peļņu, kas apvienojumā ar izlīdzināšanas mehānisma resursiem ļāva ik gadu atbalstīt pētniecības projektus 50 miljonu EUR apmērā. Kopš 2017. gada beigām, kad tika pieņemts Padomes Lēmums 2003/77/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Lēmumu 2008/750/EK
                  3
               , portfeļa darbības rezultāti ir bijuši pozitīvi: summas tika izmaksātas pēc pieprasījuma, un portfeļa atdeve ir bijusi apmierinoša, ņemot vērā tirgus apstākļus un visumā konservatīvās ieguldījumu pamatnostādnes. Laikā no 2012. gada 1. jūlija līdz 2017. gada 31. decembrim portfeļa kumulatīvā pozitīvā atdeve bija +8,5 %.

               Atdeve no ieguldītajiem aktīviem ir konsekventi pārsniegusi savu etalonrādītāju un ir izrādījusies labāka alternatīva par ieguldījumiem ar bezriska dominējošām procentu likmēm, kas pēdējos gados ir kļuvušas negatīvas. Portfelis tā darbības laikā nekad iepriekš nav uzrādījis negatīvus gada darbības rezultātus un kopš tā izveides ir guvis 80 % kumulēto peļņu. Taču turpmāk pašreizējais zemais (un bieži vien negatīvais) obligāciju ienesīguma līmenis nozīmē zemāku paredzamo atdevi īstermiņā un vidējā termiņā, un būs grūti pat nodrošināt pozitīvu atdevi.

               Turklāt portfelis samazināsies vēl par aptuveni [250] miljoniem EUR
                  4
               , kā noteikts Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”).

               Ņemot vērā šo kontekstu, lai sasniegtu politikas mērķus, ir vajadzīga citāda pieeja EOTK aktīvu izmantošanai. Šajā priekšlikumā ir ierosinātas divas galvenās izmaiņas:

               ·saskaņā ar priekšlikumu grozīt Lēmumu 2003/76/EK, vajadzības gadījumā ļaujot pārdot portfeļa resursus, lai līdz 2027. gadam varētu veikt maksājumus, kas saistīti ar ikgadējo piešķīrumu [111 miljonu] EUR apmērā. Atkarībā no ieguldījumu nosacījumiem un portfeļa apjoma izmaiņām tas nozīmēs, ka pārvaldīto aktīvu apjoms pakāpeniski samazināsies;

               ·dažādot atbilstīgos ieguldījumus portfelī tā, lai stiprinātu tā riska un ienesīguma rādītājus. Tiek ierosināts paplašināt atbilstīgo aktīvu kopumu, lai palielinātu sagaidāmo atdevi no noteikta riska līmeņa.

               •Ierosinātās izmaiņas, kas ļauj nepieciešamības gadījumā izmantot aktīvus, lai nodrošinātu gada piešķīrumu [111 miljonu] EUR apmērā

               Tiek ierosināts grozīt Lēmumu 2003/77/EK, lai no 2021. gada 1. janvāra
                  5
                skaidri atļautu līdzekļu aizplūšanu saistībā ar ikgadējo piešķīrumu līdz [111 miljoniem] EUR līdz 2027. gadam, atbalstot pētniecības projektus tērauda un ogļu nozarē ārpus pētniecības pamatprogrammas. Ikgadējo piešķīrumu apjomu noteiks saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti pārskatītajā Padomes Lēmumā 2003/76/EK. Maksājumu pieprasījumus saistībā ar minēto piešķīrumu apmierinās, izmantojot neto ienākumus no ieguldījumiem un izņemot aktīvus no likvidējamās EOTK.

               Gada piešķīrums būtu skaidri jāparedz lēmumā, lai nodrošinātu prognozējamu resursu plūsmu pietiekamā apmērā, kas ļautu turpināt vēlamo atbalstu kopīgai pētniecībai tērauda un ogļu nozarē.

               Likvidējamās EOTK aktīvi līdz šim ir pārvaldīti pēc tāda principa, ka pētniecības projektu finansēšanai tiek izmantota peļņa no ieguldītajiem aktīviem. Tas ir atspoguļots Padomes Lēmuma 2003/77/EK pielikuma 1. iedaļas (“Līdzekļu izlietošana”) un lēmuma 3. apsvēruma formulējumā, kas nosaka: “Viss Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu kapitāls [..] jāsaglabā neskarts”.

               Iepriekš aprakstīto iemeslu dēļ šāda pieeja būtu jāgroza, lai varētu nodrošināt tādu maksājumu līmeni, kas nepieciešams, lai jēgpilna pētniecības programma tērauda un ogļu nozarē būtu dzīvotspējīga.

               Pieņēmums, ka likvidējamās EOTK aktīvi var radīt stabilus ienākumus, kas ir pietiekami, lai finansētu Ogļu un tērauda pētniecības fondu, ja aktīvi paliek neskarti, vairs neatbilst realitātei, ņemot vērā ilgtermiņa pārmaiņas finanšu tirgus apstākļos. Tādējādi lēmums ir jāatjaunina, lai labāk atspoguļotu tās politikas vajadzības, kuras pilda likvidējamā EOTK, un problēmas, kas saistītas ar peļņas gūšanu vajadzīgajā līmenī, ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus.

               Maksājumi tiktu veikti katru gadu pēc tam, kad būs noteikti atbilstošie projekti, nekad nepārsniedzot ikgadējo piešķīrumu [111 miljonu] EUR apmērā. Ikgadējā summa, ko var piešķirt no likvidējamās EOTK, būtu [111 miljoni] EUR, lai nodrošinātu resursu ilgtspējīgu izmantošanu pētniecības finansēšanai nākotnē.

               •Ierosinātās izmaiņas, kas nodrošinātu atbilstīgo aktīvu diversifikāciju

               Līdz šim EOTK aktīvi galvenokārt tika ieguldīti euro denominētos valsts un pārvalstiskos parādos. Šāds ieguldījumu spektrs spēja nodrošināt vienmērīgu pozitīvu atdevi, vienlaikus saglabājot portfeļa risku zemā līmenī. Pēdējos gados ekonomikas un tirgus apstākļi ir mainījušies tā, ka iespējas gūt peļņu no ieguldījumiem valsts un pārvalstiskā parāda vērtspapīros ir samazinājušās uz ilgu laiku. Raugoties nākotnē, finanšu tirgi kopumā un it īpaši euroobligāciju tirgi arī turpmāk būs problemātiski sakarā ar ļoti zemo/negatīvo ienesīgumu (sevišķi vērtspapīriem, ko izdevuši emitenti ar augstāko kredītkvalitāti) un samazināto likviditāti, ko cita starpā nosaka ECB atbalstošā monetārā politika un tās obligāciju iegādes programmas. Jebkurš procentu likmju palielinājums no šīs zemās bāzes izraisīs esošo aktīvu lejupēju pārvērtēšanu, kas nozīmēs ļoti zemas vai negatīvas atdeves risku līdz brīdim, kad atkārtoti ieguldījumi ar augstāku ienesīgumu pakāpeniski kompensēs sākotnējās pārvērtēšanas ietekmi.

               Šā priekšlikuma mērķis ir padarīt EOTK portfeli noturīgāku pret šīm problēmām, paplašinot iespējas ieguldīt citās aktīvu kategorijās un izmantojot citas ieguldījumu metodes, lai aizsargātu portfeli pret atkarību tikai no fiksēta ienākuma vērtspapīriem.

               Neraugoties uz paredzēto līdzekļu izņemšanu līdz 2027. gadam, atlikušo fondu ieguldījumu periods ir samērā ilgs, tādējādi ļaujot veikt turpmāku diversifikāciju. EOTK portfelis līdz šim ir bijis relatīvi brīvs no būtiskām saistībām un nav bijis pakļauts līdzekļu aizplūšanai tādā apmērā, kas kvalitatīvi mainītu ieguldījumu periodu vai portfeļa aktīvu apjomu. Šī situācija mainīsies, kad tiks ieviesti maksājumi, kas saistīti ar ikgadējo piešķīrumu pētniecības programmas finansēšanai. Tomēr šāda apmēra paredzamiem maksājumiem nevajadzētu būtiski ietekmēt atlikušo portfeļa aktīvu ieguldījumu periodu vai riska pielaidi, turklāt maksājumi tiks veikti vairāku gadu laikā.

               Tā kā portfeļa ieguldījumu periods ir garāks, tam ir lielāka spēja nepieciešamības gadījumā turēt aktīvus, līdz tie atgūst vērtību. Tāpēc finanšu pamatnostādnēs ietverto ieguldījumu spektru tiek ierosināts paplašināt, lai pēc iespējas mazinātu zema vai negatīva ienesīguma ietekmi un palielinātu portfeļa diversifikāciju un noturību, vienlaikus īstenojot konservatīvu ieguldījumu politiku, kas ar augstu ticamības pakāpi nodrošina kapitāla saglabāšanu un, ja iespējams, palielina atdevi, ja vien tas atbilst minētajam mērķim. Ilgtermiņā atbilstīgo aktīvu kategoriju paplašināšanai būtu jāpalīdz nodrošināt stabilu un paredzamu portfeļa pārvaldību, tostarp paredzamos maksājumus, kas veikti no aktīviem un saistīti ar gada piešķīrumu, un palēnināt pamatresursu samazinājuma tempu gada maksājumu rezultātā.

               Komisija ierosina mainīt Finanšu pamatnostādnes tā, lai paplašinātu pieejamo aktīvu/instrumentu atbilstīgo spektru un iespējamās riska darījumu kombinācijas (piemēram, procentu un kredītrisku un dažus ierobežotus kapitāla vērtspapīru tirgus riskus). Jaunas ieguldījumu iespējas ļaus efektīvāk pārvaldīt portfeli (attiecībā uz diversifikāciju un kompromisu starp risku un atdevi) un sasniegt augstāku paredzamo atdevi vidējā līdz ilgā termiņā.

               Jāuzsver, ka portfeļa diversifikācija izraisa tā pakļaušanu jauniem tirgus svārstīguma avotiem, kas var ietekmēt darbības rezultātus īstermiņā un vidējā termiņā. Taču ņemot vērā ievērojamas aktīvu daļas garāko ieguldījumu periodu, EOTK portfelis ir labi piemērots tam, lai absorbētu īsus nepietiekamu rezultātu periodus kādā no aktīvu kategorijām, toties ilgākā termiņā izmantotu koriģētā riska uzlabotās atdeves iespējas. Būtu arī jāapzinās, ka diversifikācija nav garantija pret potenciāli negatīviem darbības rezultātiem noteiktā laikposmā, ja ņem vērā, ka nepietiekami rezultāti pamataktīvu klasē (valsts un pārvalstiskas obligācijas) diversifikācijas ieguvumus var neitralizēt. Šādi vispārīgi brīdinājumi ir aktīvu pārvaldības neatņemama sastāvdaļa un tiek šeit minēti, lai radītu līdzsvarotu priekšstatu par iespējamo rezultātu klāstu. Komisija kā atbildīga ES līdzekļu pārvaldītāja visumā uzskata, ka atbilstīgo ieguldījumu spektra paplašināšana ir piemērots paņēmiens ieguldīto EOTK aktīvu ilgāka termiņa darbības rezultātu uzlabošanai.

               Minēto iemeslu dēļ Komisija iesniedz šo priekšlikumu Padomes lēmumam grozīt Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai. Aktīvus pārvalda saskaņā ar prudenciālajiem noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, kā arī saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko noteicis Komisijas grāmatvedis.

               Kā paskaidrots iepriekš, lēmumā ierosināts grozīt lēmumu, ar ko reglamentē likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldību ar mērķi atļaut iespējamus ieguldījumus:

               ·plašākā naudas tirgus instrumentu klāstā (proti, naudas tirgus fondos);

               ·plašākā parāda un ar kredītu saistītu vērtspapīru klāstā;

               ·riska darījumos kapitāla tirgos un kapitālam līdzīgos produktos (sevišķi izmantojot piemērotus instrumentus, piemēram, biržā tirgotus fondus);

               ·iespējā izmantot standarta ieguldījumu metodes, piemēram, standartizētus procentu likmju nākotnes līgumus termiņu pārvaldīšanai;

               ·iespējā veikt ieguldījumus ierobežota riska darījumos ar ASV dolāriem.

               Lēmums neparedz šo aktīvu vai instrumentu automātisku izmantošanu. Lēmums tikai pilnvarotu Komisiju veikt šādus ieguldījumus, ja tirgus apstākļi ir labvēlīgi un ja šādi ieguldījumi atbilst ieguldījumu periodam, ņemot vērā maksājumus, kas saistīti ar ikgadējo piešķīrumu līdz 2027. gadam. Izmantojot šīs paplašinātās ieguldījumu iespējas, Komisija ievēros piesardzību un pienācīgu rūpību, lai maksimāli palielinātu pozitīvu rezultātu iespējamību. Tā ziņos par lēmumu izmantot šīs pilnvaras savos gada ziņojumos, paskaidrojot, kāpēc paplašināts ieguldījumu spektrs, kā arī par sasniegtajiem rezultātiem, tiklīdz būs pieejami attiecīgie darbības dati.

               Aktīvu izvēle balstīsies gan uz negatīvu atlasi (to darbību sarakstu, kuras izslēdz no finanšu līdzekļu ieguldīšanas, pamatojoties uz ētiskiem vai morāliem apsvērumiem), gan uz pozitīvu atlasi (lai veicinātu pozitīvu vidisko, sociālo un pārvaldības apsvērumu iekļaušanu ieguldījumu izvēlē). Vidiskā, sociālā un pārvaldības (VSP) prakse ieguldījumu atlasē kļūst arvien svarīgāka, un Komisija plāno rādīt piemēru šajā jomā.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Priekšlikums ir saistīts ar Padomes Lēmumu 2003/76/EK, ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu. Padome nesen pieņēma lēmumu par iespēju pētniecībai izmantot atbrīvotās summas
                     6
                  . Vienlaikus tiks grozīts Padomes Lēmums 2003/76/EK, ņemot vērā ierosinātos grozījumus Padomes Lēmumā 2003/77/EK.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Juridiskais pamats, kas dod ES tiesības rīkoties, ir Līgums par Eiropas Savienības darbību un ES Līgumiem pievienotais Protokols par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Eiropas Ogļu un tērauda pētniecības fondu, un jo īpaši tā 2. panta otrā daļa.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Protokola īstenošanas pasākumi ir noteikti Padomes lēmumā, kura pārskatīšana ietilpst Komisijas ekskluzīvās iniciatīvas tiesībās.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ietver papildu noteikumus, un tādējādi ir nepieciešams likvidējamās EOTK un pēc tam Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu pārvaldīšanai, ko veic Komisija.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Padomes lēmums, ar ko groza spēkā esošo Padomes Lēmumu 2003/77/EK, ir “pasākums, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu pārvaldībai”, kā paredzēts 37. protokola 2. panta 2. punktā.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Priekšlikuma pamatā ir piecu gadu ziņojuma rezultāti, kurā paredzēts regulāri pārskatīt pamatnostādņu piemērotību. Jaunākais piecu gadu ziņojums tika publicēts 2018. gada 2. martā (COM(2018) 84 final).

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas. Galvenās ieinteresētās personas ir dalībvalstis, ar kurām apspriedīsies likumdošanas procesā Padomē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Pasaules Banka 2014. gadā veica profesionālizvērtēšanu par Komisijas veiktajām aktīvu pārvaldības darbībām (tostarp par likvidējamās EOTK portfeli). Izstrādājot šo pārskatīšanas priekšlikumu, ir ņemti vērā šīs profesionālizvērtēšanas rezultāti attiecībā uz pamatnostādņu sistēmu.

                  Nesenajā Revīzijas palātas pārskatā par Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, kas publicēts 2019. gada septembrī
                     7
                  , tika secināts, ka Ogļu un tērauda pētniecības fonda finansēšana, pamatojoties tikai uz aktīvu pārvaldības ieņēmumiem, pašreizējā procentu likmju vidē nav ilgtspējīga.

               •Ietekmes novērtējums

               Ierosinātajai pārskatīšanai nav nepieciešams ietekmes novērtējums, jo tās paredzamā ekonomiskā, vidiskā vai sociālā ietekme, visticamāk, nebūs būtiska.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Priekšlikuma pamatā ir piecu gadu ziņojuma rezultāti, kurā paredzēts regulāri pārskatīt pamatnostādņu piemērotību.

               •Pamattiesības

                  Priekšlikums saskan ar pamattiesību aizsardzības principiem.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums nerada jaunas saistības, kas būtu jāsedz no vispārējā budžeta saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Kā paredzēts finanšu pamatnostādņu 7. punktā, Komisija ik pēc sešiem mēnešiem ziņo dalībvalstīm par pārvaldības darbībām, kas veiktas saskaņā ar šīm finanšu pamatnostādnēm.

               Turklāt katru gadu tiek sagatavots finanšu ziņojums, kam pievienoti revidētie finanšu pārskati, kuros apkopoti visa gada rezultāti.

                  Visbeidzot, Komisija ik pēc pieciem gadiem īpaši ziņo par finanšu pamatnostādņu piemērošanu (2. pants).

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

               Neattiecas.

               •Sīki izstrādāts skaidrojums par priekšlikuma noteikumiem, kas ļautu vairāk diversificēt atbilstīgos aktīvus

               Pašreizējās finanšu pamatnostādnēs atbilstīgie aktīvi tiek definēti samērā šauri. Piemēram, tajās ir runa par absolūtajām un nominālajām robežvērtībām (piemēram, ne vairāk kā 250 miljoni EUR katrai ES dalībvalstij), kredītreitingiem (piemēram, minimālais kredītreitings ir AA, izņemot ES dalībvalstis un ES iestādes) un maksimālo atmaksāšanas termiņu (piemēram, atlikušais termiņš ne vairāk kā 10,5 gadi iegādes brīdī).

               Šie ierobežojumi izslēdz lielu daļu finanšu tirgu.

               Piemēram:

               ·reitinga ierobežojumi gandrīz pilnībā izslēdz uzņēmumu un finanšu obligāciju tirgu, kas varētu piedāvāt diversifikāciju un lielāku atdevi un palīdzēt mazināt negatīvo likmju
                  8
                ietekmi pašreizējā vidē;

               ·līdzīgi apsvērumi rodas saistībā ar termiņa ierobežojumiem, kas nepieļauj ieguldījumus ilgāka termiņa obligācijās, kuras varētu piedāvāt līdzīgus ieguvumus
                  9
               . Izmaiņas minētajos ierobežojumos nodrošinātu diversificētu aktīvu izvietojumu ar lielāku paredzamo portfeļa atdevi, vienlaicīgi kopējo portfeļa riska līmeni saglabājot līdzīgu pašreizējam līmenim, pateicoties labvēlīgas korelācijas ietekmei;

               Pēc 2008. gada finanšu krīzes tirgus apstākļi fiksēto ienākumu aktīvu pārvaldītājiem kļuva sarežģītāki, jo saglabājās zema un bieži vien negatīva procentu likmju vide, sevišķi attiecībā uz ieguldījumiem ar zemāku kredītrisku. Šādā situācijā fiksēto ienākumu aktīvu pārvaldītājiem ir ļoti grūti nodrošināt pozitīvus rezultātus, īpaši vidēja termiņa/ilgtermiņa ieguldījumu periodā. 2020. gadā situācija vēl pasliktinājās sakarā ar koronavīrusa krīzi, kura, iespējams, liks zemo/negatīvo likmju videi saglabāties vēl tālākā nākotnē.

               Lai mazinātu šo faktoru radītās negatīvās sekas, aktīvu pārvaldītājiem ir svarīgi iegūt piekļuvi pēc iespējas plašākam ieguldījumu spektram. Šādi aktīvu pārvaldītāji var palielināt diversifikāciju un gūt labumu no aktīvu kategorijām, kurām ir atšķirīgi peļņas modeļi un zemāka korelācija. Ilgos ieguldījumu periodos izteikti diversificētiem portfeļiem pie līdzīgiem riska līmeņiem vajadzētu uzrādīt labākus rezultātus nekā mazāk diversificētiem.

               Tādēļ pašreizējās finanšu pamatnostādnes tiek ierosināts grozīt šādi.

               A. Pielāgot absolūtās robežvērtības, kredītreitingus un atmaksāšanas termiņa ierobežojumus

               Tiek ierosināts izvēlēties dinamiskāku pieeju attiecībā uz īstenošanas tehniskajiem aspektiem, kuriem nepieciešama zināma elastība (piemēram, uz riska, atmaksāšanas termiņa un koncentrācijas robežvērtību noteikšanu).

               Tādējādi tos varētu precīzāk pielāgot mainīgajiem tirgus apstākļiem un balstīties uz nesen pieņemtajām Komisijas pamatnostādnēm par kopējo uzkrājumu fondu
                  10
               , vienu no pārējiem svarīgākajiem portfeļiem, ko pārvalda Komisija. Aktīvus pārvalda, pamatojoties uz ieguldījumu stratēģiju, kas izpaužas kā stratēģiskais aktīvu izvietojums, atspoguļojot ieguldījumu mērķus un riska pielaidi. Ieguldījumu stratēģiju atspoguļo stratēģiskajā etalonrādītājā. Etalonrādītājs būtu jānosaka saskaņā ar nozarē pieņemto praksi.

               Arī riska pielaidi varētu definēt plašāk (piemēram, norādot atbilstīgo aktīvu kategorijas un tādus konkrētus riska parametrus kā riskam pakļauto vērtību). Robežvērtības varētu labāk izteikt tirgus vērtības, nevis nosacītu vērtību izteiksmē, un definēt kā kopējā portfeļa tirgus vērtības maksimālo riska darījumu procentuālo vērtību. Tas ļauj precīzāk definēt riska darījumus, jo zema vai negatīva ienesīguma vidē daudzu vērtspapīru cena ir ievērojami augstāka par nominālvērtību (100 %) un to vērtība, iespējams, vairs neatspoguļo šādu riska darījumu patieso ekonomisko vērtību. Vēl viens iemesls, kāpēc uz tirgus vērtību un procentuālu robežvērtību balstīta pieeja ir kļuvusi atbilstošāka, ir gadījumi, kad kopējā portfeļa tirgus vērtība mainās tirgus novērtējuma dēļ vai ienākošo vai izejošo plūsmu ietekmē.

               Koncentrācijas ierobežojumus varētu precizēt, kas ļautu nošķirt drošākus un riskantākus kredītriska darījumus, piemēram, pieļaujot lielākus riska darījumus tikai ar augstākās kvalitātes (augstas kategorijas
                  11
               ) emitentiem.

               Atbilstīgos instrumentus tiek ierosināts definēt aktīvu pārvaldības pamatnostādnēs, savukārt etalonrādītājs un konkrētie ieguldījumu ierobežojumi tiks noteikti Eiropas Komisijas iekšējos dokumentos.

               B. Atļaut ieguldījumus citās valūtās

               Pašlaik finanšu pamatnostādnēs nekas nav teikts par ieguldījumu ārvalstu valūtā atbilstību. Šajā kontekstā būtu jāņem vērā, ka euro denominētā ieguldījumu daļa pasaules obligāciju tirgū ir tikai aptuveni 25 %.

               Tādēļ tiek ierosināts skaidri atļaut ieguldījumus pret risku nodrošinātos ASV dolāros denominētos vērtspapīros, ko emitējušas valstis, pārvalstiskas iestādes, valsts varas apakšstruktūras un aģentūras.

               Konkrētāk, (daļējs) ieguldījums augsti likvīdos ASV dolāros denominētos vērtspapīros, ko izlaidušas šādas struktūras, ļautu piekļūt lieliem un likvīdiem tirgiem, piemēram, ASV valsts parāda vērtspapīru tirgum. Tas varētu būt lietderīgi, ņemot vērā iepriekš minētos likviditātes ierobežojumus euroobligāciju tirgos. Turklāt tas ļautu iegūt riska darījumus ar citām ienesīguma līknēm, un, iespējams, lielākām aktīva turēšanas/norunas cenas samazināšanas iespējām.

               Valūtas kursa svārstību radīto zaudējumu risku var ierobežot. Ir pieejami instrumenti šādu valūtas risku ierobežošanai, taču pašreizējās finanšu pamatnostādnēs nav norāžu par šāda veida operācijām. Komisija, vienojoties ar grāmatvedi, var nolemt, ka pret risku nodrošinātie ieguldījumi citās valūtās (kas nav ASV dolāri) var nepārprotami kļūt atbilstīgi saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti lēmuma pielikumā. Šādu instrumentu faktiskā izmantošana notiktu ierobežotā apjomā un ņemot vērā attiecīgās izmaksas un dominējošos tirgus apstākļus.

               C. Paplašināt kopīgo ieguldījumu uzņēmumu darbības jomu

               Pasaules Bankas speciālistu darba grupa 2014. gadā veica Komisijas finanšu līdzekļu un aktīvu pārvaldības darbību novērtējumu. Pasaules Banka sīki pārbaudīja Komisijas izmantotos procesus un secināja, ka Komisija sasniedz tās pārziņā esošo portfeļu pārvaldības mērķus, ievērojot drošus nozares standartus. Pasaules Banka arī sniedza dažus ieteikumus turpmākai ieguldījumu procesa un atdeves uzlabošanai.

               Konkrētāk, tādu fondu gadījumā, kuriem ir ilgtermiņa perspektīva, Pasaules Banka ierosināja ieguldīt daļu šādu fondu līdzdalības kapitālā, iespējams, izmantojot kolektīvo ieguldījumu fondu. Veicot rūpīgu izvēli, šie instrumenti ļauj veikt pietiekami diversificētus kapitāla vērtspapīru riska darījumus. Tā kā kapitāla vērtspapīriem ir salīdzinoši mazāka korelācija ar nemainīgu ienākumu ieguldījumiem, tie ilgtermiņa perspektīvā uzlabotu portfeļa riska/peļņas profilu. No otras puses, aktīvu izvietojums kapitāla vērtspapīros var palielināt portfeļa atdeves svārstīgumu īstermiņā un vidējā termiņā.

               Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi jau ir minēti pašreizējās pamatnostādnēs, taču tie ir saistīti ar prasību, lai kredītreitings nebūtu zemāks par AA, kas faktiski attiecas galvenokārt tikai uz īstermiņa nemainīgu ienākumu kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, neiekļaujot lielāko daļu nemainīgu ienākumu un kapitāla fondu, kuriem nav piešķirts kredītreitings.

               Tāpēc tiek ierosināts precizēt atbilstīgo aktīvu kategoriju un kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu tvērumu, lai atļautu kapitāla ieguldījumus, kā arī plašākus nemainīgu ienākumu ieguldījumus, tostarp šādos pietiekami diversificētos uzņēmumos.

               Rezumējot: tiek ierosināts noteikt kā atbilstīgus vairākus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu veidus (piemēram, naudas tirgus fondus, biržā tirgotus fondus vai kopieguldījumu fondus). Tie dažādā apmērā var nodrošināt diversificētu finansiālo iesaistīšanos attiecībā uz plaša tirgus indeksiem, dažiem ģeogrāfiskajiem sektoriem un/vai īpašām aktīvu kategorijām, piemēram, nemainīgu ienākumu un/vai kapitāla vērtspapīru kategorijām.

               D. Atļaut citus riska ierobežošanas instrumentus procentu likmju riska pārvaldībai

               Procentu likmju atvasinātie instrumenti ir rīki efektīvai procentu likmju riska pārvaldībai, un mūsdienās tos bieži izmanto publiskās finanšu iestādes. Parasti šie tirgi ir arī likvīdi – piemēram, finanšu krīzes laikā regulētā tirgū tirgotu nākotnes līgumu tirgus saglabāja ļoti augstu likviditāti salīdzinājumā ar valsts naudas obligāciju tirgu. Šādi instrumenti tiktu izmantoti kopā ar stingrām riska novēršanas procedūrām un IT sistēmām, lai uzraudzītu šā tirgus funkcionālās darbplūsmas un raksturīgos riskus un reaģētu uz tiem.

               Kā paskaidrots iepriekš, lēmums neparedz šo aktīvu vai instrumentu automātisku izmantošanu. Lēmums tikai pilnvarotu Komisiju veikt šādus ieguldījumus, kad tirgus apstākļi ir labvēlīgi. Izmantojot šīs paplašinātās ieguldījumu pilnvaras, Komisija ievēros piesardzību un pienācīgu rūpību, lai maksimāli palielinātu pozitīvu rezultātu iespējamību. Tā ziņos par lēmumu izmantot šīs pilnvaras savos gada ziņojumos, paskaidrojot, kāpēc paplašināts ieguldījumu spektrs, kā arī par sasniegtajiem rezultātiem, tiklīdz būs pieejami attiecīgie darbības dati.

               E. Vidisko, sociālo un pārvaldības kritēriju integrācija

               Tā kā vidiskā, sociālā un pārvaldības (VSP) prakse ieguldījumu atlasē kļūst arvien svarīgāka un Komisijai ir jārāda piemērs šajā jomā, lēmums uzsvērtu to nozīmīgumu aktīvu atlases procesā. Tas ietvertu gan pozitīvu atlasi (lai veicinātu pozitīvu vidisko, sociālo un pārvaldības apsvērumu iekļaušanu ieguldījumu izvēlē), gan negatīvu atlasi (to darbību sarakstu, kuras izslēdz no finanšu līdzekļu ieguldīšanas, pamatojoties uz ētiskiem vai morāliem apsvērumiem).

               2020/0143 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko groza Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Protokolu Nr. 37 par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību
                  12
               , un jo īpaši tā 2. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  13
               ,

               tā kā:

               (1)Lai Eiropas Savienība līdz 2050. gadam kļūtu klimatneitrāla, tai ir vajadzīgi “klimata pārmaiņu mazināšanas un resursu efektīvas izmantošanas līderi”, lai līdz 2030. gadam izstrādātu pirmos komerciālos progresīvu tehnoloģiju lietojumus galvenajās rūpniecības nozarēs, bet līdz 2030. gadam – bezoglekļa tērauda ražošanas procesu.

               (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2003/76/EK
                  14
                Komisijai ir jāpārvalda likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) aktīvi un pēc likvidācijas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvi tā, lai nodrošinātu ilgtermiņa atdevi. Padomes Lēmumā 2003/77/EK
                  15
                ir noteiktas daudzgadu finanšu pamatnostādnes šo aktīvu pārvaldībai. Saskaņā ar Lēmuma 2003/77/EK 2. pantu Komisijai ir jāpārskata vai jāpapildina šīs pamatnostādnes un atkārtoti jānovērtē to darbība un efektivitāte.

               (3)Lai sniegtu jēgpilnu atbalstu lietderīgiem kopīgiem pētniecības projektiem, kuriem ir kritiskā masa un Savienības pievienotā vērtība ilgtspējas, konkurētspējas, veselības, drošības un darba apstākļu uzlabošanā ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītajās nozarēs, ir jānodrošina, ka šādu projektu finansēšanai līdz 2027. gadam tiek veikti maksājumi, kas saistīti ar gada piešķīrumu, kā definēts un noteikts Lēmuma 2003/76/EK [2. pantā]. Šādi maksājumi būtu jāfinansē no ieguldījumu neto ieņēmumiem un no ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot aktīvu daļu, līdz sasniegta gada summa, ko Komisijas izraudzītais dienests noteicis, pamatojoties uz Lēmumu 2003/76/EK un Lēmumu 2008/376/EK.

               (4)Pieredze, kas gūta pēdējo piecu gadu laikā, kad tika īstenotas finanšu pamatnostādnes (2012.–2017. gads), un izmaiņas finanšu tirgus apstākļos liecina, ka šīs pamatnostādnes ir jāpielāgo.

               (5)Pēc izņemšanas, kas veikta līdz 2027. gadam saistībā ar gada piešķīrumu, kurš noteikts ar Lēmumu 2003/76/EK, palikušie aktīvi būtu jāpārvalda, pamatojoties uz ilgāka termiņa ieguldījumu periodu, tādējādi nodrošinot turpmāku diversifikāciju.

               (6)Kopumā lielas aktīvu daļas ieguldīšana uz ilgākiem termiņiem parasti dod lielāku peļņu, kaut gan jāpatur prātā iespēja, ka īstermiņā svārstības var palielināties. Tomēr ieguldījumi būtu jāveic tā, lai nodrošinātu pietiekamu likvīdo aktīvu apjomu gada maksājumiem, ko, pamatojoties uz Lēmumu 2003/76/EK un Lēmumu 2008/376/EK, pieprasa attiecīgais Komisijas dienests.

               (7)Finanšu pamatnostādnēm būtu jānodrošina elastīgāka pieeja attiecībā uz īstenošanas tehniskajiem aspektiem un jānosaka piemēroti ieguldījumu instrumenti, kas ļautu sasniegt ieguldījumu mērķus.

               (8)Katra aktīvu kategorija būtu jāaplūko nevis atsevišķi, bet gan atkarībā no tās lomas diversificētā portfelī. Diversifikācija pa aktīvu klasēm vēsturiski rada lielāku atdevi pie līdzvērtīga riska līmeņa. Korelācija starp aktīviem ir būtiska, pieņemot lēmumus par aktīvu sadali saistībā ar kopējo ieguldījumu risku un atdevi.

               (9)Likvidējamās EOTK aktīvi un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvi būtu jāpārvalda, pamatojoties uz ieguldījumu stratēģiju, kas jāizsaka kā stratēģisks aktīvu izvietojums/etalonrādītājs, kurš atspoguļo ieguldījumu mērķus un aktīvu riska pielaidi. Etalonrādītājs sniedz ilgtermiņa ieguldījumu norādes portfeļu pārvaldniekiem par aktīvu sadalījumu pa dažādām kategorijām.

               (10)Finanšu pamatnostādnēm būtu jāļauj veikt ieguldījumus ASV dolāros denominētās augsti likvīdās obligācijās, ko emitējušas valstis, pārvalstiskas iestādes, valsts varas apakšstruktūras un valdības aģentūras, lai veicinātu diversifikāciju, vienlaikus atbilstošā mērā ierobežojot ārvalstu valūtas kursa svārstību radīto zaudējumu risku. Komisijai vajadzētu būt iespējai ar Komisijas grāmatveža piekrišanu pieņemt lēmumu par ieguldījumiem citos aktīvos, kas denominēti citu attīstīto valstu un/vai citu dalībvalstu valūtās. Šādu lēmumu pamatā vajadzētu būt pilnībā pamatotiem pierādījumiem par attiecīgā ieguldījuma priekšrocībām attiecībā uz aktīvu darbības rezultātiem. Finanšu pamatnostādnēs būtu jāpaplašina atbilstīgo ieguldījumu klāsts, lai piedāvātu iespēju dažādot riska darījumus pa tirgus indeksiem, noteiktām ģeogrāfiskām zonām un konkrētām aktīvu kategorijām.

               (11)Finanšu pamatnostādnēs būtu jāatļauj citi finanšu instrumenti, piemēram, regulētā tirgū tirgoti nākotnes līgumi, regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi un mijmaiņas darījumi, lai pārvaldītu riskus un riska darījumus, piemēram, procentu likmju un valūtas risku.

               (12)Vidiskā, sociālā un pārvaldības (VSP) prakse ieguldījumu atlasē kļūst arvien svarīgāka, un tā jāņem vērā, pieņemot lēmumus par ieguldījumiem. Lēmums 2003/77/EK būtu arī jāgroza tā, lai ieviestu VSP praksi, iekļaujot gan pozitīvu atlasi, kas veicina vidisko, sociālo un pārvaldības apsvērumu iekļaušanu ieguldījumu izvēlē, gan negatīvu atlasi, proti, to darbību sarakstu, kuras izslēdz no finanšu līdzekļu ieguldīšanas, pamatojoties uz ētiskiem vai morāliem apsvērumiem.

               (13)Komisijas gada ziņojumā dalībvalstīm par pārvaldības darbībām, kas veiktas saskaņā ar finanšu pamatnostādnēm, būtu jāsniedz informācija par aktīvu sadalījumu pa dažādām kategorijām. Gada pārskatā būtu arī jāizskaidro visas būtiskās izmaiņas stratēģiskajā aktīvu izvietojumā.

               (14)Tādēļ Lēmums 2003/77/EK būtu attiecīgi jāgroza.

               (15)Tā kā grozījums ir strukturāli saistīts ar Lēmumu 2003/76/EK, tam būtu jāstājas spēkā tikai no dienas, kad stājas spēkā Lēmums [XXXX/XX], ar ko groza Lēmumu 2003/76/EK, ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu
                  16
               . Ņemot vērā Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas
                  17
                145. pantu, ir lietderīgi, ka šis grozījums stājas spēkā ne agrāk kā 2021. gada 1. janvārī,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmumu 2003/77/EK groza šādi.

               (1)Iekļauj šādu 1.a pantu:

                  “1.a pants

               Likvidējamās EOTK aktīvus un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvus pārvalda tā, lai nodrošinātu gada maksājumus kopīgās pētniecības finansēšanai ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs, nepārsniedzot ikgadējo piešķīrumu [111 miljonu] EUR apmērā. Gada maksājumus finansē no ieguldījumu neto ieņēmumiem un no ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot daļu no likvidējamās EOTK aktīviem un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, līdz sasniegta gada summa, ko Komisijas izraudzītais dienests noteicis, pamatojoties uz Lēmumu 2003/76/EK un Lēmumu 2008/376/EK;

               (2)pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Tas stājas spēkā no dienas, kad stājas spēkā Lēmums [XXXX/XX], ar ko groza Lēmumu 2003/76/EK, ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu
                  18
               , vai no 2021. gada 1. janvāra atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vēlāk.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 29, 5.2.2003., 25. lpp.

                     (2)

                        Jaunas un salīdzinoši apjomīgas saistības radās, 2020. gada 31. janvārī stājoties spēkā Līgumam par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV C 384I, 12.11.2019., 1. lpp.) (šā Līguma 145. pants). Tomēr summas apmērs ir zināms, un tās ietekme ir ļoti ierobežota laikā (piecas ikgadējās iemaksas 2021.–2025. gadā).

                     (3)

                        OV L 255, 23.9.2008., 28.–30. lpp.

                     (4)

                        Precīzu summu noteiks 2021. gada sākumā. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 145. panta 1. punktu “Savienībai ir saistības pret Apvienoto Karalisti par tās daļu likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas neto aktīvos 2020. gada 31. decembrī.”.

                     (5)

                        Grozījuma piemērošanas datumu tiek ierosināts atlikt, lai netraucētu Izstāšanās līguma 145. panta piemērošanu.

                     (6)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/599 (2018. gada 16. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2003/76/EK, ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu (OV L 101, 20.4.2018., 1.–2. lpp.).

                     (7)

                        Turpat, 11.–12. un 17. lpp.

                     (8)

                        Informāciju par sīkāk izstrādātu procentu likmju riska / ilguma pārvaldību skatīt tālāk D punktā.

                     (9)

                        Ieguvums no ilgtermiņa obligācijām citstarp ir atkarīgs no ienesīguma līknes stāvuma ieguldījumu veikšanas laikā. Ilgtermiņa obligāciju papildu priekšrocība ir lielāka konveksitāte; vienkārši sakot, to tirgus vērtības palielinājums, ņemot vērā likmju samazināšanos, ir lielāks nekā radītie zaudējumi līdzvērtīga likmju pieauguma gadījumā.

                     (10)

                        C(2020) 1896 final.

                     (11)

                        Termins, ar ko apzīmē AA-/Aa3 vai augstākus kredītreitingus.

                     (12)

                        Protokols Nr. 37 par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (OV C 202, 7.6.2016., 327. lpp.).

                     (13)

                        OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (14)

                        Padomes Lēmums 2003/76/EK (2003. gada 1. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu (OV L 29, 5.2.2003., 22. lpp.).

                     (15)

                        Padomes 2003. gada 1. februāra Lēmums 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju (OV L 29, 5.2.2003., 25. lpp.).

                     (16)

                        OV ., ., . lpp.

                     (17)

                        Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV C 384 I, 12.11.2019., 1. lpp.).

                     (18)

                        OV ., ., . lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.7.2020
            COM(2020) 321 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko groza Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju

               PIELIKUMS

               Finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai pēc likvidācijas pabeigšanas

               1.LĪDZEKĻU IZLIETOŠANA

               Likvidējamās EOTK aktīvus, tostarp tās aizdevumu portfeli un tās ieguldījumus, izlieto pēc vajadzības, lai izpildītu tādas atlikušās EOTK saistības kā neatmaksātie aizņēmumi un tās saistības, kas izriet no iepriekšējiem darbības budžetiem, kā arī visas tās neparedzamās saistības.

               Tiktāl, ciktāl likvidējamās EOTK aktīvi un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvi nav vajadzīgi, lai izpildītu pirmajā daļā aprakstītās saistības, šos aktīvus piesardzīgi iegulda saskaņā ar izvēlēto ieguldījumu periodu, lai gūtu peļņu, ko var izmantot, lai turpinātu finansēt pētniecību ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.

               Likvidējamās EOTK aktīvus un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvus izmanto, lai nodrošinātu gada maksājumus pētniecībai ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs, nepārsniedzot ikgadējo piešķīrumu [111 miljonu] EUR apmērā. Šos maksājumus rada neto ieņēmumi no ieguldījumiem. Ja šie neto ieņēmumi nav pietiekami, lai segtu ikgadējo piešķīrumu, tos papildina ar ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot daļu likvidējamās EOTK aktīvu, un pēc likvidācijas beigām – ar Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem. Pēc 2027. gada Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvus iegulda tā, lai nodrošinātu ienākumu, kas izmantojams ar mērķi finansēt izpētes turpināšanu ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.

               2.IEGULDĪJUMU PERIODS, MĒRĶIS UN RISKA PIELAIDE

               Likvidējamās EOTK aktīvus un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvus iegulda ar mērķi saglabāt un, ja iespējams, paaugstināt šo aktīvu vērtību (“ieguldījumu mērķis”). Ieguldījumu mērķi tiecas sasniegt visā ieguldījumu periodā, un to īsteno ar augstu ticamības līmeni.

               Aktīvus pārvalda saskaņā ar prudenciālajiem noteikumiem un pareizas finanšu pārvaldības principiem, kā arī saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko noteicis Komisijas grāmatvedis.

               Ieguldījumu mērķi sasniedz, īstenojot piesardzīgu ieguldījumu stratēģiju, kuras pamatā ir augsta diversifikācija starp atbilstīgo aktīvu kategorijām, ģeogrāfiskajiem apgabaliem, emitentiem un termiņiem (“ieguldījumu stratēģija”). Ieguldījumu stratēģiju izstrādā, ņemot vērā ieguldījumu periodu, un nodrošina, ka vajadzīgie līdzekļi ir pieejami pietiekami likvīdā veidā tad, kad tas ir nepieciešams.

               Ieguldījumu stratēģiju izsaka stratēģiskā aktīvu izvietojuma veidā, kas nosaka indikatīvo mērķizvietojumu dažādām atbilstīgo finanšu aktīvu kategorijām.

               Komisija stratēģisko aktīvu izvietojumu atspoguļo stratēģiskā etalonrādītājā (“etalonrādītājs”), ar kuru salīdzina likvidējamās EOTK aktīvu un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu rezultātus.

               Ieguldījumu stratēģiju un etalonrādītāju ierosina Komisija, un par to vienojas ar Komisijas grāmatvedi pēc apspriešanās ar Komisijas deleģētajiem kredītrīkotājiem.

               Komisija var grozīt ieguldījumu stratēģiju un etalonrādītāju, ja notiek pienācīgi dokumentētas un pamatotas izmaiņas ekonomiskajos apstākļos, būtiskas izmaiņas attiecīgo instrumentu vajadzībās un stāvoklī vai būtiskas izmaiņas ienākošo un izejošo plūsmu aplēsēs. Ieguldījumu stratēģijas grozīšanas procedūra ir tāda pati kā tās sākotnējai pieņemšanai.

               Ieguldījumu stratēģiju izveido, ņemot vērā ieguldījumu periodu un likvidējamās EOTK aktīvu un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu riska pielaidi.

               3.AKTĪVU IZVIETOŠANAS PRINCIPI UN ATBILSTĪGIE IEGULDĪJUMI

               Lai samazinātu ieguldījumu riskus, starp visām aktīvu kategorijām un to ietvaros nodrošina pietiekamu diversifikāciju. Principā, jo aktīvs ir riskantāks un/vai mazāk likvīds, jo mazāk koncentrētam būtu jābūt riska darījumam.

               Riska darījumus ar dažādām aktīvu kategorijām un diversifikāciju var panākt arī, veicot ieguldījumus kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos vai biržā tirgotos produktos.

               Likvidējamās EOTK aktīvus, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvus pēc likvidācijas pabeigšanas iegulda tikai:

               a)
                     euro denominētos naudas tirgus aktīvos;

               b)
                     fiksēta ienākuma vērtspapīros un

               c)
                     regulētos kolektīvos ieguldījumos parāda un pašu kapitālā.

               Likvidējamās EOTK aktīvus, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvus pēc likvidācijas pabeigšanas iegulda riska darījumos ar iepriekšējā daļā minētajām aktīvu kategorijām, veicot ieguldījumus šādos instrumentos vai iesaistoties šādās darbībās:

               a)
                     noguldījumi;

               b)
                     naudas tirgus instrumenti un naudas tirgus fondi, kas piedāvā dienas likviditāti un kurus regulē Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131
                  1
               ;

               c)
                     parāda instrumenti, piemēram, obligācijas, vekseļi un parādzīmes, un vērtspapīroti instrumenti saskaņā ar vienkāršiem, pārredzamiem un standartizētiem (VPS) kritērijiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2402
                  2
               ;

               d)
                     kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK
                  3
               , tajā skaitā biržā tirgoti fondi, kas veic ieguldījumus pašu kapitālā vai parāda instrumentos, kuru maksimālie zaudējumi nevar pārsniegt ieguldītās summas;

               e)
                     repo līgumi saskaņā ar Finanšu regulas
                  4
                212. panta 2. punktā noteikto principu;

               f)
                     reversie repo līgumi;

               g)
                     vērtspapīru aizdevumu operācijas ar atzītām tīrvērtes sistēmām, piemēram, Clearstream un Euroclear, vai ar vadošajām finanšu iestādēm, kas specializējas šāda veida operācijās.

               Atvasinātos instrumentus regulētā tirgū netirgotu un tirgotu nākotnes līgumu un mijmaiņas līgumu veidā izmanto tikai efektīvai portfeļa pārvaldībai, nevis spekulācijas vai pozīciju stiprināšanas nolūkā. Šos atvasinātos instrumentus var izmantot, lai koriģētu ilgumu, mazinātu kredītrisku vai citu būtisku risku vai mainītu aktīvu izvietojumu atbilstīgi ieguldījumu politikai.

               Likvidējamās EOTK aktīvus, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvus pēc likvidācijas pabeigšanas var ieguldīt augsti likvīdās obligācijās, kas denominētas ASV dolāros un ko emitējušas valsts un pārvalstiskas struktūras, vienīgi tāpēc, lai panāktu diversifikāciju un pakļautību citas procentu likmju līknes riskiem. Valūtas risku ierobežo, pienācīgi izmantojot mijmaiņas līgumus vai citus ārvalstu valūtas riska ierobežošanas instrumentus, kā noteikts iepriekšējā daļā.

               Komisija, vienojoties ar grāmatvedi, var paplašināt atbilstīgo ieguldījumu tvērumu, iekļaujot citas aktīvu kategorijas un ieguldījumu operācijas, kas atbilst ieguldījumu stratēģijai un mērķiem, kā arī citu attīstīto valstu valūtas, ko ik pa laikam norāda Starptautiskais Valūtas fonds, ar nosacījumu, ka tiek ierobežots valūtas risks. Ikvienu lēmumu par jaunu aktīvu kategoriju, ieguldījumu operāciju vai attīstīto valstu valūtu iekļaušanu attaisno ar argumentētu pamatojumu par katru aktīvu kategoriju, operāciju vai valūtu par to, kā paplašinātās ieguldījumu iespējas uzlabos likvidējamās EOTK aktīvu, kā arī Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pēc likvidācijas pabeigšanas riska un ienesīguma rādītājus. Šis pamatojums ietver novērtējumu par operatīvajām spējām, kas vajadzīgas, lai izmantotu šīs jaunās ieguldījumu iespējas.

               4.VIDISKIE, SOCIĀLIE, PĀRVALDĪBAS UN MORĀLES APSVĒRUMI

               Piemēro šādus vidiskos, sociālos un pārvaldības kritērijus:

               a)
                     likvidējamās EOTK aktīvu un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu ieguldījumus īsteno saskaņā ar Savienības politikas mērķi veicināt ilgtspējīgas finanses un sociālo taisnīgumu, ciktāl tas atbilst aktīvu kapitāla saglabāšanai;

               b)
                     ieguldījumu politikas īstenošanā nodrošina atbilstību visiem attiecīgajiem tiesību aktiem, kas veicina vidiskajiem, sociālajiem un pārvaldības (VSP) kritērijiem atbilstīgos finanšu instrumentus, un ievēro attiecīgos standartus, sistēmas, kritērijus un procesus, kas noteikti Savienības tiesiskajā regulējumā;

               c)
                     Komisija var apspriesties ar ES Tehnisko ekspertu grupu ilgtspējīga finansējuma jautājumos vai tās pēcteci par VSP faktoru īstenošanu likvidējamās EOTK aktīvu un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu ieguldījumu stratēģijā;

               d)
                     Komisija uzrauga likvidējamās EOTK aktīvu un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu VSP profilu un ziņo par to gada ziņojumā, kas minēts 7. punktā (Pārvaldības procedūras).

               Ētisku vai morālu apsvērumu dēļ izslēgto ieguldījumu darbību saraksts:

               a)
                     ieguldījumi vērtspapīros, ko emitējušas struktūras, par kurām, cik Komisijai zināms, ar galīgo spriedumu vai galīgo administratīvo lēmumu ir konstatēts, ka tās ir iesaistītas kādās no turpmāk minētajām darbībām:

               i) darbības, kuras tiek uzskatītas par nelikumīgām vai aizliegtām ētisku vai morālu apsvērumu dēļ saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu un starptautiskām konvencijām un nolīgumiem,

               ii) darbības, kuras ir saistītas ar tādas munīcijas vai ieroču izstrādi, ražošanu un tirdzniecību, ko aizliedz piemērojamie starptautiskie tiesību akti;

               b)
                     ieguldījumi vērtspapīros, ko emitējuši uzņēmumi, kas, cik Komisijai zināms, gūst vairāk nekā 25 % no saviem kopējiem gada ieņēmumiem no turpmāk uzskaitītajām darbībām:

               i) azartspēļu darbības (ar ražošanu, būvniecību, izplatīšanu, apstrādi, tirdzniecību vai programmatūru saistītas darbības),

               ii) ar tabaku saistīti produkti un darbības (to ražošana, izplatīšana, pārstrāde un tirdzniecība),

               iii) seksuālo pakalpojumu tirdzniecība un saistītā infrastruktūra, pakalpojumi un mediji.

               5.PĀRSKAITĪJUMS EIROPAS SAVIENĪBAS BUDŽETĀ

               Neto ieņēmumus no likvidējamās EOTK aktīvu ieguldījumiem un pēc likvidācijas pabeigšanas – no Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīviem, kā arī ieņēmumus no aktīvu daļas pārdošanas iekļaus Eiropas Savienības vispārējā budžetā kā īpašus ieņēmumus, un tos pārskaitīs no likvidējamās EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas – no Ogļu un tērauda pētniecības fonda, kad tas būs vajadzīgs, lai izpildītu saistības no budžeta pozīcijas, kas paredzēta pētniecības programmām ar ogļu un tērauda rūpniecību saistītās nozarēs.

               6.UZSKAITE

               Līdzekļu pārvaldīšanu iegrāmato likvidējamās EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda pētniecības fonda aktīvu gada pārskatā. Minētās darbības veic un atspoguļo saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem Komisijas grāmatvedības uzskaites noteikumiem, ņemot vērā likvidējamās EOTK un, beidzot likvidāciju, Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu īpašo raksturu. Pārskatus apstiprina Komisija un pārbauda Revīzijas palāta. Pārskatu ikgadējai revīzijai Komisija piesaista ārējus uzņēmumus.

               7.PĀRVALDĪBAS PROCEDŪRAS

               Komisija attiecībā uz likvidējamās EOTK un pēc likvidācijas pabeigšanas – Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīviem veic iepriekšminētās pārvaldības darbības saskaņā ar šīm pamatnostādnēm un saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem un procedūrām, kas ir spēkā attiecībā uz EOTK tās likvidācijas laikā, vai atbilstoši to grozījumiem pēc likvidācijas.

               Komisija reizi gadā sastāda sīki izstrādātu ziņojumu par pārvaldības darbībām, ko veic saskaņā ar šīm finanšu pamatnostādnēm, un nosūta to dalībvalstīm. Ikgadējā ziņojumā Komisija iekļauj informāciju par dažādu aktīvu kategoriju izmantošanu, par iemesliem, kāpēc tā izvēlējusies ieguldīt konkrētās aktīvu kategorijās, un par katras aktīvu kategorijas novērotajiem darbības rezultātiem.

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1131 (2017. gada 14. jūnijs) par naudas tirgus fondiem (OV L 169, 30.6.2017., 8. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2402 (2017. gada 12. decembris), ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 (OV L 347, 28.12.2017., 35. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/65/EK (2009. gada 13. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (pārstrādāta versija) (OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.), kurā vēlāk izdarīti grozījumi.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.2.2021
            COM(2021) 41 final
            2021/0024(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā attiecībā uz iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartu pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) nākamajā sanāksmē un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) nākamajā plenārsesijā saistībā ar jungu drošības pamatapmācības standarta un standarta par standartfrāzēm saziņai četrās valodās paredzēto pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.CCNR un CESNI

               Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) ir starptautiska organizācija ar regulatīvām pilnvarām Reinas iekšzemes kuģošanas transporta jautājumos. CCNR puses ir četras ES dalībvalstis (Beļģija, Francija, Nīderlande un Vācija) un Šveice.

               Pārskatītā 1868. gada 17. oktobrī Manheimā parakstītā Konvencija par kuģošanu Reinā nosaka tiesisko regulējumu, kas reglamentē Reinas kā iekšzemes ūdensceļa izmantošanu kuģošanai un nosaka CCNR pilnvaras. Pašlaik piemērojamās konvencijas redakcijas pamatā ir Konvencija, ar ko groza pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā, ko pieņēma 1963. gada 20. novembrī un kas stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī. Plenārsēdes notiek divas reizes gadā. Tajās piedalās CCNR dalībvalstu pārstāvji. Plenārsēde ir CCNR lēmumu pieņemšanas struktūra. Tā pieņem centrālās komisijas rezolūcijas, kā arī pieņem un groza centrālās komisijas tehniskos noteikumus. Katrai CCNR dalībvalstij ir viena balss, un lēmumus pieņem vienprātīgi. Rezolūcijas ir juridiski saistošas. ES nav CCNR locekle.

               CCNR 2015. gadā pieņēma rezolūciju, ar ko tika izveidota Eiropas komiteja kopēju standartu izstrādei iekšzemes kuģošanas jomā (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Tās uzdevums ir dažādu jomu tehnisko standartu pieņemšana, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi, vienota šo standartu un attiecīgo procedūru interpretācija, kā arī kuģošanas drošuma, vides aizsardzības vai citu kuģošanas jomas jautājumu apspriešana.

               CESNI sastāvā ir eksperti, kas pārstāv balsstiesīgās CCNR dalībvalstis un ES dalībvalstis (katrai valstij ir viena balss). ES nav CESNI locekle. Tomēr ES tāpat kā citas starptautiskās organizācijas, kas risina jautājumus, kuri ietilpst CESNI darbības jomās, var piedalīties CESNI darbā bez balsstiesībām.

               2.2.Paredzētais CESNI un CCNR akts

               Nākamajā plenārsēdē CESNI ir jāpieņem jungu drošības pamatapmācības standarts (sk. cesni 20_04) un standarts par standartfrāzēm saziņai četrās valodās (sk. cesni 20_39).

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Direktīvu (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK
                  1
                ir ieviesti saskaņoti profesionālās kvalifikācijas noteikumi kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem Eiropā un noteikti konkrēti standarti profesionālās kvalifikācijas jomā. Divi iepriekšminētie standarti direktīvā nav prasīti, taču CESNI tos ir izstrādājusi, lai atvieglotu to prasību īstenošanu, kas ietilpst direktīvas darbības jomā, un veicinātu saskaņošanu.

               Atbilstoši Direktīvas (ES) 2017/2397 I pielikumam, lai iegūtu jungas kvalifikācijas sertifikātu, ir jāpabeidz drošības pamatapmācība saskaņā ar valsts prasībām. CESNI jungu drošības pamatapmācības standartā ir noteiktas prasības, ko CESNI dalībvalstis varētu ievērot kā savas valsts prasības, lai nodrošinātu vienādu pakalpojumu kvalitātes līmeni.

               Saskaņā ar Direktīvas (ES) 2017/2397 II pielikumu matrožiem un kuģu vadītājiem ir jābūt iespējai izmantot standartfrāzes saziņai situācijās, kad ir saziņas problēmas.  CESNI standartā par standartfrāzēm saziņai četrās valodās ir detalizēti izklāstīta šāda saziņas sistēma.

               CESNI eksperti šos divus standartus sagatavoja 2019. un 2020. gadā, un CESNI komiteja 2020. gada 30. aprīļa sanāksmē nolēma tos pieņemt nākamajā sanāksmē.

               CESNI eksperti (CESNI/QP darba grupa) ir sagatavojuši jungu drošības pamatapmācības standartu un saziņas standartfrāžu standartu saskaņā ar CESNI darba programmām 2016.–2018. gadam un 2019.–2021. gadam. Šis jautājums tika apspriests tehniskajās sanāksmēs, un tika panākta vienošanās CESNI līmenī, proti:

               ·darba sanāksmēs (24.05.2018., 06. un 07.10.2018., 8.05.2019., 11.09.2019., 06.11.2019., 06.02.2020., 22.04.2020.) un

               ·komitejas sanāksmē (30.04.2020.).

               Visām ES dalībvalstīm īpašā tīmekļvietnē (cesni.eu) ir (aizsargāta) piekļuve iepriekšminēto standartu projektiem.

               ES-QIN standarti (Eiropas iekšzemes kuģošanas kvalifikācijas standarti) tiks atjaunināti, lai iekļautu šos divus jaunos standartus.

               CCNR pieņems rezolūciju, lai Noteikumos par Reinas kuģošanas personālu iekļautu atsauci uz ES-QIN standartu jaunāko redakciju, t. sk. minētajiem diviem standartiem.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Lēmums, kas nosaka Savienības nostāju, ir vajadzīgs, lai pienācīgi tiktu ievērotas ES intereses, pieņemot lēmumus, ar ko nosaka jungu drošības pamatapmācības standartu un standartu par standartfrāzēm saziņai četrās valodās.  Šis temats ir ES kompetencē, jo minēto standartu mērķis ir veicināt Direktīvas (ES) 2017/2397 īstenošanu.

               Ierosinātā Savienības nostāja ir atbalstīt abu standartu pieņemšanu, jo tie palīdzēs saglabāt visaugstāko drošības līmeni iekšzemes kuģošanā un veicinās saskaņošanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
                  2
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Gan CESNI, gan CCNR ir struktūras, kas izveidotas saskaņā ar starptautisku nolīgumu.

               Lai gan CESNI pieņemtie noteikumi paši par sevi nav saistoši, CCNR dalībniekiem tie kļūs saistoši brīdī, kad CCNR grozīs savu tiesisko regulējumu (Noteikumus par Reinas kuģošanas personālu), lai atsauktos uz CESNI pieņemtajiem standartiem, un noteiks šos standartus par saistošiem, piemērojot pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā. Šādu noteikumu saistošais raksturs CCNR locekļiem ir noteikts 1868. gada 17. oktobra Manheimas konvencijā
                  4
               .

               Tāpēc ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI un CCNR, lai pieņemtu iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartus.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo transporta politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 91. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0024 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā attiecībā uz iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartu pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, kura grozīta ar 1963. gada 20. novembrī pieņemto Konvenciju, ar ko groza pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā, stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī.

               (2)Atbilstoši Konvencijas 17. pantam Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR) var pieņemt prasības profesionālās kvalifikācijas jomā.

               (3)Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komiteja (CESNI) tika izveidota 2015. gada 3. jūnijā CCNR ietvaros nolūkā izstrādāt tehniskos standartus dažādām iekšzemes ūdensceļu jomām, īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi.

               (4)Gaidāms, ka nākamajā sanāksmē, kas notiks 2021. gada aprīlī, CESNI pieņems jungu drošības pamatapmācības standartu, kurā noteiktas apmācības prasības, ko dalībvalstis varētu ievērot kā valsts prasības, un standartu par standartfrāzēm saziņai četrās valodās matrožiem un kuģu vadītājiem, lai viņi spētu sazināties situācijās, kad ir saziņas problēmas. Abu standartu mērķis ir atvieglot to prasību īstenošanu, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397
                  5
               .

               (5)Turklāt ir paredzēts, ka nākamajā plenārsesijā CCNR pieņems rezolūciju, ar ko grozīs Noteikumus par Reinas kuģniecības personālu, lai iekļautu atsauci uz ES-QIN standartiem (Eiropas iekšzemes kuģošanas kvalifikācijas standartiem), t. sk. CESNI jungu drošības pamatapmācības standartu un CESNI standartu par standartfrāzēm saziņai četrās valodās.

               (6)CESNI jungu drošības pamatapmācības standartam un saziņas standartfrāžu standartam būtu jāpalīdz saglabāt visaugstāko drošības līmeni iekšzemes kuģošanā un jāveicina saskaņošana Direktīvas (ES) 2017/2397 kontekstā.

               (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI un CCNR.

               (8)Savienība nav ne CCNR, ne CESNI locekle. Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir minēto struktūru locekles,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Savienības vārdā ieņemamā nostāja Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) plenārsesijas sanāksmē, kurā lemj par Eiropas iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartiem ar atsaucēm cesni (20)_04 un cesni (20)_39, ir piekrist to pieņemšanai.

               2.Savienības vārdā ieņemamā nostāja Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsesijas sanāksmē, kurā CCNR pieņems rezolūciju, ar ko groza Noteikumus par Reinas kuģniecības personālu, iekļaujot atsauci uz Eiropas iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartiem, kā arī atsauces uz cesni (20)_04 un cesni (20)_39, ir atbalstīt visus priekšlikumus, ar kuriem Noteikumu par Reinas kuģniecības personālu prasības saskaņo ar Eiropas iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartiem.

               2. pants

               1.Lēmuma 1. panta 1. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CESNI locekles.

               2.Lēmuma 1. panta 2. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CCNR locekles.

               3. pants

               Par nenozīmīgām tehniskām izmaiņām 1. pantā noteiktajās nostājās var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397 (2017. gada 12. decembris) par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā, grozīta 1963. gada 20. novembrī.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2397 (2017. gada 12. decembris) par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).