				|

		52011PC0750

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām /* COM/2011/0750 galīgā redakcija - 2011/0365 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Ar brīvības,
drošības un tiesiskuma telpu saistīto politiku nozīme
pēdējo gadu laikā ir pastāvīgi palielinājusies. Šīs politikas veido kodolu Eiropas projektā, kas paredz
izveidot telpu bez iekšējām robežām, kurā Savienības
pilsoņi un trešo valstu valstspiederīgie var ieceļot,
pārvietoties, dzīvot un strādāt, līdznesot jaunas
idejas, kapitālu, zināšanas un inovāciju vai aizpildot
trūkumus valstu darba tirgū, pārliecināti, ka tiks
pilnībā ievērotas viņu tiesības un garantēta
viņu drošība. Iekšlietu politiku pieaugošo nozīmi
apliecināja 2009. gada Stokholmas programma[1],
un tā ir arī viena no jomām, kas pieredzēja būtiskas
izmaiņas saskaņā ar Lisabonas līgumu.
Iekšējās drošības jomā
tādi nozīmīgi dokumenti kā Komisijas Paziņojums par
iekšējās drošības stratēģiju[2]
ir snieguši nepārprotamus norādījumus par darbības
virzieniem turpmākajos gados. Attiecībā uz robežu
pārvaldību un vīzu politiku Paziņojums par migrāciju[3]
sīkāk raksturoja gaidāmās problēmas saistībā
ar robežu drošību un zonas izveidi bez iekšējām robežām.
Paziņojums par Šengenas pārvaldību[4]
sniedza priekšlikumus Šengenas acquis stiprināšanai, izmantojot
pārvaldības sistēmu, kas spēj efektīvi, laikus un
saskaņoti visā Savienībā risināt ārkārtas
situācijas un problēmas, kuras varētu apdraudēt Šengenas
līguma vispārējo darbību. Paziņojumā „Viedrobežas
–
risinājumi un turpmākā rīcība”[5]
izklāstīts, kā jaunās IT sistēmas, piemēram,
ieceļošanas/izceļošanas sistēma un reģistrēto
ceļotāju programma var uzlabot migrācijas plūsmu
pārvaldību Savienībā.
Kopējās integrētās robežu
pārvaldības sistēmas būtisks elements ir Savienības
solidaritātes mehānismu izveide, kas sekmē Savienības
robežu pārvaldības un kopējās vīzu politikas standartu
vienotu un kvalitatīvu piemērošanu. Dalībvalstu
operatīvās sadarbības koordinācijas veicināšana
robežkontroles jomā ar Frontex aģentūras
palīdzību ir būtisks solis šīs sistēmas izveidē.
Turklāt ar Ārējo robežu fondu Savienība apliecina
solidaritāti, sniedzot finansiālu palīdzību tām dalībvalstīm,
kuras piemēro Šengenas noteikumus par ārējām robežām
un vīzām.
Stokholmas programma
nepārprotami aicināja izveidot šo fondu, lai veicinātu
Iekšējās drošības stratēģijas īstenošanu un
saskaņotu un visaptverošu pieeju tiesībaizsardzības iestāžu
sadarbībai, tostarp Savienības ārējo robežu
pārvaldībā.
Šajā saistībā Komisija
2011. gada 29. jūnija priekšlikumā par nākamo
daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[6]
ierosināja izveidot Iekšējās drošības fondu, iekļaujot
to vienkāršotā divu fondu struktūrā, kas paredzēta
turpmākajiem izdevumiem iekšlietu jomā, kā otru veidojot
Patvēruma un migrācijas fondu. Iekšējās drošības fonda
kopējais budžets būs EUR 4648 miljoni (pašreizējās
cenās), lai sekmētu piecu Iekšējās drošības
stratēģijā noteikto stratēģisko mērķu
sasniegšanu, proti, starptautisko noziedznieku tīklu sagraušanu; terorisma
novēršanu un jautājumu risināšanu saistībā ar
vardarbīgu radikalizēšanos un vervēšanu; pilsoņu un
uzņēmumu drošības uzlabošanu kibertelpā; drošības
stiprināšanu, izmantojot robežu pārvaldību; un Eiropas
izturētspējas uzlabošanu krīzes un katastrofu gadījumos.
Tā kā dažādajiem
stratēģiskajiem mērķiem, kurus paredzēts sasniegt, ir
atšķirīgs pamats Līgumā, juridiski nav iespējams
izveidot Iekšējās drošības fondu kā vienotu finanšu
instrumentu. Tādēļ tiek rosināts veidot šo fondu kā
visaptverošu finansēšanas sistēmu, kura ietver divus
konkrētām nozarēm paredzētus priekšlikumus, no kuriem viens
ir šis priekšlikums, ko papildina horizontāls instruments, kas paredz
kopīgus noteikumus.
Tiesiskā struktūra ir
sīkāk raksturota 3. iedaļā.
2.           REZULTĀTI, KURUS DEVA
APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES
NOVĒRTĒJUMS
Ņemot vērā to, ka lielāks
uzsvars tiek likts uz novērtēšanu kā pamatotas politikas
veidošanas līdzekli, šajā priekšlikumā ir ņemti
vērā vērtējumu rezultāti, apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums.
Darbs pie paredzēto finanšu instrumentu
sagatavošanas iekšlietu jomā sākās 2010. gadā un
turpinājās 2011. gadā. Šā sagatavošanās darba
ietvaros 2010. gada decembrī tika uzsākts
vērtēšanas/ietekmes novērtējuma pētījums ar
ārēja apakšuzņēmēja palīdzību. Minēto
pētījumu pabeidza 2011. gada jūlijā, apkopojot esošo
finanšu instrumentu pieejamos vērtēšanas rezultātus, un to
izmantoja, formulējot ietekmes novērtējumā
aplūkotās problēmas, mērķus un politikas izvēles
un to iespējamo ietekmi. Pamatojoties uz šo pētījumu, Komisija
sagatavoja ietekmes novērtējuma ziņojumu, par kuru 2011. gada
9. septembrī atzinumu sniedza Ietekmes novērtējuma padome.
Ņemot vērā to, ka lielāks uzsvars tiek likts uz
novērtēšanu kā pamatotas politikas veidošanas līdzekli,
šajā tiesību akta priekšlikumā pilnā mērā
ņemts vērā arī Ārējo robežu fonda starpposma
izvērtējums. Komisija [2011. gada … novembra] ziņojumā
novērtēja šā fonda darbības kvantitatīvos un
kvalitatīvos aspektus par 2007.–2009. gadu. Ziņojumā
sniegts pārskats par konkrētām darbībām, kas fonda
ietvaros veiktas dalībvalstīs, lai valstu līmenī uzlabotu
Savienības ārējo robežu pārvaldību un vīzu
izsniegšanu. Tajā īpaša uzmanība pievērsta dalībvalstu
pasākumiem dokumentu drošības jomā, lielajām
investīcijām, kas ieguldītas, lai stiprinātu robežu
uzraudzības spējas Vidusjūras un Atlantijas reģionos, kā
arī pilotprojektiem automatizētās robežkontroles un
reģistrēto ceļotāju programmās.
Šā priekšlikuma sagatavošanā ņēma vērā
arī rezultātus, ko deva īpašā tiešsaistē
sarīkotā sabiedriskā apspriešana par iekšlietu nozares
finansēšanu nākotnē[7], kura notika laikā
no 2011. gada 5. janvāra līdz 20. martam un kurā
varēja piedalīties ieinteresētās personas no
Savienības un trešām valstīm. Pavisam tika saņemtas 115
atbildes no fiziskām personām un organizāciju vārdā,
tostarp astoņi nostājas izklāsti. Apspriešanā piedalījās
respondenti no visām dalībvalstīm, kā arī dažām
trešām valstīm.
2011. gada aprīlī
konferencē „Turpmākais ES finansējums iekšlietu jomā –
svaigs redzējums” pulcējās galvenās ieinteresētās
personas (dalībvalstu, starptautisko organizāciju, pilsoniskās
sabiedrības organizāciju u. c. pārstāvji), un tā
deva iespēju apmainīties ar viedokļiem par ES finansējuma
nākotni iekšlietu jomā. Šī konference deva arī iespēju
apstiprināt situācijas izvērtējuma un sabiedriskās
apspriešanas rezultātus.
ES finansējuma nākotne iekšlietu
jomā daudzkārt tika izskatīta un apspriesta ar
iesaistītajām iestādēm, tostarp neformālā
pusdienu diskusijā TI Padomes laikā 2011. gada
21. janvārī, neformālās brokastīs ar Eiropas
Parlamenta politiskajiem koordinatoriem 2011. gada 26. janvārī,
komisāres Malmström uzklausīšanā Parlamenta SURE
komitejas sēdē 2011. gada 10. martā un viedokļu
apmaiņas laikā starp Iekšlietu ģenerāldirektorāta
ģenerāldirektoru un Parlamenta LIBE komiteju 2011. gada
17. martā.
Konkrēti ekspertu ieteikumi par
nākotnes finanšu instrumentiem iekšējās drošības jomā
tika sniegti apspriedēs, kas notika EOS konferences laikā par
rūpniecības un drošības jautājumiem 2011. gada
9. februārī, kā arī Imigrācijas un patvēruma
komitejas sēdē 2011. gada 22. februārī. Turklāt
tehniskie aspekti, kas saistīti ar nākotnes finanšu instrumentu
ieviešanu iekšējās drošības jomā, tika apspriesti arī
2011. gada aprīlī rakstveida apspriedē ar dalībvalstu
ekspertiem vispārīgās programmas „Solidaritāte un
migrācijas plūsmu pārvaldība” kopīgās komitejas
(„SOLID komitejas”) ietvaros.
Šīs apspriedes, konferences un ekspertu
diskusijas apliecināja, ka starp galvenajām ieinteresētajām
personām valda vispārēja vienprātība par
nepieciešamību paplašināt Savienības finansējuma
piemērošanas jomu iekšējās drošības nozarē, tostarp
attiecībā uz ārējo dimensiju, un par turpmāka darba
nepieciešamību, lai vēl vairāk vienkāršotu izpildes
mehānismus un panāktu lielāku elastību, jo īpaši
ārkārtas situāciju risināšanā. Lai nodrošinātu
pievienotu vērtību, Savienības izdevumiem ir labāk
jāatspoguļo Savienības līmeņa prioritātes un
stratēģiskās apņemšanās, kā arī
jāatbalsta Savienības iekšlietu acquis ieviešana.
Ieinteresētās personas uzskatīja, ka vispārējās
tematiskās prioritātes iekšējās drošības jomā jau
ir noteiktas 2009. gada Stokholmas programmā un 2010. gada
Iekšējās drošības stratēģijā.
Tādēļ finansēšanas mehānisms nākotnē ir
jānosaka plašāks, ietverot tiesībaizsardzības, robežsardzes
un muitas nozares. Par svarīgu tika atzīta arī
nepieciešamība vairāk izmantot attiecīgās Savienības
aģentūras, piemēram, Eiropolu un Frontex. Kopumā tika
atbalstīta finanšu instrumentu skaita samazināšana, izveidojot divu
fondu struktūru, ar nosacījumu, ka tas veicinās
vienkāršošanu. Ieinteresētās personas arī piekrita, ka ir
vajadzīgs elastīgs reaģēšanas mehānisms
ārkārtas situācijām. Dalītas pārvaldības
sistēma, virzoties uz daudzgadu plānošanu, kopumā tika
atzīta par piemērotu pārvaldības veidu attiecībā
uz izdevumiem iekšlietu jomā. Tomēr nevalstiskās
organizācijas uzskatīja, ka ir jāturpina arī tiešā
pārvaldība.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Tiesības rīkoties izriet no
Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 2. punkta, kurā
noteikts: „Savienība piedāvā saviem
pilsoņiem brīvības, drošības un tiesiskuma telpu bez
iekšējām robežām, kur personu brīva pārvietošanās
ir nodrošināta saistībā ar piemērotiem pasākumiem, kas
attiecas uz ārējo robežu kontroli, patvēruma
meklētājiem, imigrāciju un noziedzības novēršanu un
apkarošanu.”
Savienības rīcības pamatojums
ir mērķi, kas izklāstīti Līguma par Eiropas
Savienības darbību (LESD, turpmāk „Līgums”)
67. pantā, kurā paredzēti līdzekļi
brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei. Vērā
tiek ņemts arī Līguma 80. pants, kurā uzsvērts, ka uz
šīm Savienības politikas jomām un to īstenošanu attiecas
solidaritātes un atbildības, tostarp tās finansiālās
ietekmes taisnīgas sadales princips starp dalībvalstīm.
Iekšējās drošības fonda
izveidei nepieciešams pieņemt divus likumdošanas instrumentus, kas
kopā veido minēto fondu. Šī kopējā struktūra tika
izvēlēta, ņemot vērā Līgumā paredzētās
saistības. Tā kā Padomē ir paredzēti
atšķirīgi balsošanas noteikumi saskaņā ar
19. protokolu (par Šengenas acquis), 21. protokolu
(Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāja attiecībā uz
brīvības, drošības un tiesiskuma telpu), un 22. protokolu
(Dānijas nostāja, tostarp par Līguma trešās daļas
V sadaļu), juridiski nav iespējams izstrādāt vienu
visaptverošu tiesību akta priekšlikumu par Iekšējās
drošības fondu, kaut arī izvirzītie politiskie mērķi
ir saskanīgi.
Tādēļ Iekšējo
drošības fondu veido kā visaptverošu finanšu sistēmu, ko veido
divi atsevišķi akti, ar kuriem izveido konkrētos fonda elementus un
nosaka to mērķus, atbilstīgās darbības un katra
elementa finansējumu:
–
regula, ar ko fonda ietvaros izveido elementu
policijas sadarbībai, noziegumu novēršanai un apkarošanai un
krīžu pārvarēšanai;
–
regula, ar ko fonda ietvaros izveido robežu
pārvaldības un kopējas vīzu politikas elementu.
Iekšējās drošības fonda
visaptverošajā finansēšanas sistēmā šī regula
attiecīgi nosaka finansiālo atbalstu robežu pārvaldībai un
kopējai vīzu politikai.
Šīs regulas juridiskais pamats ir
Līguma 77. pants.
Kopumā šī ir joma, kurā
Savienības iejaukšanās pasākumiem ir nepārprotama
pievienotā vērtība, salīdzinot ar to, ja
dalībvalstis rīkotos vienas pašas. Savienība
labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt sistēmu,
ar ko apliecina Savienības solidaritāti robežkontroles, vīzu
politikas un migrācijas plūsmu pārvaldības jomā, un
platformu, lai izstrādātu kopīgas IT sistēmas šo politiku
atbalstam. Tādēļ saskaņā ar šo regulu sniegtais
finansiālais atbalsts jo īpaši veicina valstu un Eiropas spēju
nostiprināšanu attiecīgajās jomās. Šim nolūkam regulas
mērķis inter alia ir sistemātiskāk atbalstīt
pakalpojumus, ko atsevišķās dalībvalstis sniedz, lai uzlabotu
bezrobežu zonas drošību („darbības atbalsta mehānisms”),
sekmēt iestāžu sadarbību starp robežsardzes un citām
tiesībaizsardzības iestādēm un paplašināt
dalībvalstīs pieejamā specializētā aprīkojuma
nodošanu Frontex aģentūras rīcībā, lai to
izmantotu kopīgās operācijās, kas vērstas uz bezrobežu
zonas aizsardzību. Tomēr pilnībā tiek atzīts, ka šiem
pasākumiem ir jānotiek piemērotā līmenī un
Savienības funkcijas nedrīkst pārsniegt nepieciešamās
robežas. Kā uzsvērts Budžeta pārskatīšanas
paziņojumā, „ES budžets būtu jāizmanto, lai finansētu
ES sabiedrisko labumu, pasākumus, ko dalībvalstis un reģioni
nevar finansēt paši, vai kad tas var dot labākus rezultātus”[8]
.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Komisijas priekšlikums nākamajai
daudzgadu shēmai ietver priekšlikumu Iekšējās drošības
fondam 2014.–2020. gadā atvēlēt 4648 miljonus euro
(pašreizējās cenās). Šajā kopējā
finansējumā līdzekļi, kas pieejami šīs
konkrētās regulas īstenošanai, ir EUR 3520 miljoni.
Orientējoši aptuveni 61 % šīs summas (EUR 2150 miljoni)
būtu jāizmanto dalībvalstu programmām un Lietuvas
īstenotās Īpašās tranzīta shēmas atbalstam,
31 % (1100 miljoni euro) būtu jāparedz viedrobežu
sistēmas izstrādei, bet pārējie līdzekļi
būtu jāatvēl Savienības pasākumiem, ārkārtas
darbību un tehniskās palīdzības finansēšanai,
ņemot vērā arī no Šengenas asociētajām
valstīm paredzamās iemaksas, kas tiktu pievienotas šim kopējam
finansējumam.
            Miljonos EUR
 Iekšējās drošības fonds, tostarp jaunās IT sistēmas || 4648
 - Policijas sadarbības instruments || 1128
 - Robežu instruments || 3520
Turklāt saskaņā ar
2011. gada jūnija paziņojumu ārpus Iekšējās drošības
fonda jomas atsevišķs finansējums EUR 822 miljonu
apmērā (pašreizējās cenās) paredzēts esošo
lielapjoma IT sistēmu pārvaldībai (Šengenas Informācijas
sistēma II, Vīzu informācijas sistēma un Eurodac).
Šo sistēmu pārvaldību Komisija pakāpeniski nodos
plānotajai Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu
darbības pārvaldībai brīvības, drošības un
tiesiskuma telpā („IT aģentūra”) pēc tam, kad tā
2012. gada beigās tā būs sākusi darbu.
5.           PRIEKŠLIKUMA GALVENIE ELEMENTI
5.1.        Pievēršanās
stratēģiskajām prioritātēm
Izveidojot instrumentu ārējo robežu
pārvaldības un kopējās vīzu politikas finansiālam
atbalstam 2014.–2020. gadā, Savienība spēs:
·
atbalstīt un stiprināt valstu spējas
robežkontroles un vīzu politikas jomā un tādējādi
apliecināt finansiālu solidaritāti saistībā ar
uzdevumiem, kas uzticēti atsevišķām dalībvalstīm pie
ārējām robežām un konsulātos, lai veicinātu
bezrobežu zonu kā sabiedrisku pakalpojumu, kas sniegts Savienībai
(valstu programmas, tostarp „darbības atbalsts”);
·
finansēt viedrobežu sistēmas
izstrādi, t. i., izveidot ES ieceļošanas/izceļošanas
sistēmu (EES) un ES reģistrēto ceļotāju
programmu (RTP);
·
finansēt Eiropas robežu uzraudzības
sistēmas EUROSUR ieviešanu un darbību, jo īpaši
aprīkojuma iepirkšanu, infrastruktūru un sistēmas dalībvalstīs;
·
nostiprināt Šengenas pārvaldību,
kā arī vērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai
pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu,
a) finansējot šā mehānisma darbību tiešas
pārvaldes ceļā; b) darbības atbalsta sniegšanai
dalībvalstīm ieviešot priekšnosacījumus, pamatojoties uz
atbilstību Šengenas acquis, un c) pieprasot
dalībvalstīm piešķirt (vai pārdalīt) resursus, kas
saņemti šā instrumenta programmām, prioritārā
kārtā paredzot novērst trūkumus, ja tie apzināti
šā mehānisma ietvaros;
·
palielināt Frontex aģentūras
operatīvo potenciālu, aicinot dalībvalstis savās
programmās paredzēt papildu resursus specializētam
aprīkojumam, ko iespējams nodot aģentūras
rīcībā kopīgu operāciju veikšanai;
·
atbalstīt attiecīgo Savienības
politiku izstrādi un ieviešanu Eiropas Savienībā un ar
trešām valstīm „Savienības pasākumu” ietvaros, uzlabojot
migrācijas plūsmu vispārējo pārvaldību
virzienā uz Savienību (projekti, ko vada tieši, piemēram,
pētījumi vai izmēģinājuma projekti par sadarbības
stiprināšanu ar trešām valstīm, vai netieši – saskaņā ar Finanšu
regulu[9];
·
nodrošināt atbilstīgus un uzreiz
pieejamus resursus, lai sniegtu ārkārtas palīdzību
situācijās, kad rodas steidzams vai ārkārtējs
migrācijas spiediens;
·
turpināt atbalstu Īpašās
tranzīta shēmas darbībai Lietuvā saskaņā ar ES
saistībām[10], nodrošinot atbalstu,
lai kompensētu neiekasētās nodevas par tranzīta
vīzām un papildu izmaksas, kas Lietuvai radušās, īstenojot vienkāršota
tranzīta dokumenta (FTD) un vienkāršota dzelzceļa
tranzīta dokumenta (FRTD) režīmu, piemēram, iekārtu
nomaiņas un modernizācijas, IT sistēmu, mācību un
darbības izmaksas.
Instruments ļaus visaptveroši atbalstīt
četru pakāpju piekļuves kontroles modeli, kas ir integrētas
robežu pārvaldības koncepcijas pamatā (pasākumi trešās
valstīs, sadarbība ar kaimiņvalstīm, robežkontrole un
pasākumi brīvas pārvietošanās telpā).
5.2. Resursi IT sistēmām un
viedrobežu sistēmai
Dalībvalstis saskaņā ar valstu
programmām varēs izmantot savus asignējumus, lai atbalstītu
esošo lielapjoma IT sistēmu elementu pārvaldību un vajadzības
gadījumā – to modernizāciju.
Turklāt šis instruments nodrošinās
nākotnes IT sistēmu („viedrobežu sistēma”) izstrādi un
uzturēšanu šajā jomā. Kā norādīts
paziņojumā par viedrobežām, Komisija ir paredzējusi
2012. gada pirmajā pusē iesniegt priekšlikumu par
Savienības ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (EES) un
reģistrēto ceļotāju programmu (RTP).
Tādējādi saskaņā ar šo instrumentu ir paredzēts
izveidot īpašu izdevumu programmu tikai EES un RTP
izstrādei.
Izmaksas ietvertu ne tikai šo IT sistēmu
centrālos (Savienības līmeņa) elementus, bet arī
dalībvalstu elementus pieejamo resursu ietvaros.
EES un RTP
centrālo un valstu sistēmu izveides izmaksas tiek lēstas
robežās no aptuveni viena līdz 1,3 miljardiem euro,
atkarībā no izvēlētajiem variantiem. Līdzekļus
varētu būtiski ietaupīt, ja izvēlētais EES variants
tiktu veidots kopā (t. i., uz vienas tehniskās platformas) ar
izvēlēto RTP variantu[11]. Pamatojoties uz
šiem pieņēmumiem un ņemot vērā, ka izstrāde
nesāktos agrāk kā 2015. gadā, ir ierosināts
šajā priekšlikumā minētajām divām sistēmām
paredzēt EUR 1,1 miljardu, neskarot Komisijas turpmākos
priekšlikumus par viedrobežu sistēmu un Eiropas Parlamenta un Padomes
turpmāko lēmumu.
Komisija paredz šīs programmas
īstenošanas uzdevumus uzticēt Eiropas aģentūrai lielapjoma IT
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības,
drošības un tiesiskuma telpā, kura izveidota ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011[12].
Tādā gadījumā šī regula attiecīgajā
brīdī tiktu grozīta, lai Aģentūras pamatuzdevumā
iekļautu konkrētos uzdevumus, un attiecīgās subsīdiju
summas Aģentūrai tiktu segtas no programmas darbības izdevumiem.
5.3.        Resursi dalībvalstu
programmām
Attiecībā uz līdzekļiem,
kas paredzēti vispārīgajai programmai „Solidaritāte un
migrācijas plūsmu pārvaldība”, pašreizējā prakse
perioda sākumā noteikt kritērijus piešķīrumiem, ko
dalībvalstis saņems par visu septiņu gadu laikposmu, nodrošina
nepārtrauktību un noteiktu prognozējamības līmeni.
Tomēr tā būtībā ir statiska pieeja, kas nestimulē
dalībvalstis īstenot pasākumus atbilstoši Savienības
prioritātēm, un liedz Savienībai reaģēt
situācijas un prioritāšu maiņas gadījumā, kad
nepieciešams ievērojami un koncentrēti pārdalīt resursus. Tādēļ
mehānismam, kas izvēlēts resursu sadalei un izmantošanai
nākotnes fondos, būtu jāsalāgo vajadzība pēc
nepārtrauktības un stabilitātes kā priekšnosacījuma
pareizai daudzgadu plānošanai, no vienas puses, ar vajadzību pēc
lielākas elastības un pielāgošanās izmaiņām, no
otras puses.
Ņemot vērā iepriekš
minēto, dalīti pārvaldītā finansējuma
piešķiršana ir balstīta uz šādu sadalījumu:
–
pamatsumma, ko piešķir dalībvalstīm
nākamās daudzgadu finanšu shēmas (MFF) sākumā;
–
mainīgā summa, ar ko papildina pamatsummu
un ko piešķir divos posmos.
Pamatsummu piešķir dalībvalstīm
nākamās MFF sākumā, un to aprēķina,
pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un vajadzībām. Tie
ir 60 % no kopējā finansējuma, kas paredzēts valstu
programmām un asignējumiem, kā katrai dalībvalstij norādīts
šīs regulas I pielikumā. Šie aprēķini balstīti uz
2010.–2012. gada aprēķiniem par Ārējo robežu fondu,
vienlaikus paredzot noteiktu minimālo summu katrai dalībvalstij. Tas
nodrošinās zināmu nepārtrauktību saistībā ar
pašreizējo MFF un radīs dalībvalstīm finansiālu
stabilitāti, plānojot valstu daudzgadu programmas.
·
Mainīgā summa papildinās pamatsummu
atkarībā no katras dalībvalsts gatavības savas valsts
programmas ietvaros finansēt pasākumus, kas atbilst
konkrētām Savienības prioritātēm. Šie konkrētie
pasākumi ir definēti II pielikumā, un tos var mainīt. Šie
līdzekļi tiks piešķirti divos posmos – MFF
sākumā, kad risināsies politiskais dialogs un sarunas par
attiecīgo dalībvalstu valsts programmām, un starpposma
pārskatīšanas laikā 2017. gadā.
Minētā starpposma
pārskatīšana radīs iespēju atkārtoti
izvērtēt situāciju dalībvalstīs un piešķirt
jaunus līdzekļus pārējiem MFF gadiem (2018.–2020.
gadam). Attiecībā uz šo regulu starpposma pārskatīšana tiks
balstīta uz nākotnē vērstu risku novērtējumu un
Savienības pārskatītajām prioritātēm. Tā
kā pamatsummas dalībvalstīm tika noteiktas, balstoties uz
vēsturiskiem datiem plānošanas perioda sākumā, tiks
paredzēta atjaunināšana. Minētos risku/vajadzību
novērtējumus varētu veikt ar Frontex aģentūras
palīdzību. Dalībvalstis, kurām, pamatojoties uz šiem
novērtējumiem, būs lielākas vajadzības vai kas
saskarsies ar lielākiem riskiem, saņems papildu summas,
tādējādi dodot reālu saturu solidaritātes un
dalītās atbildības principam.
5.4.      Pasākumi trešās
valstīs un saistībā ar tām
Šīs jomas ārējai dimensijai
būtu vajadzīgs mērķtiecīgs atbalsts, lai uzlabotu
sadarbību ar trešām valstīm un pastiprinātu šo valstu
robežu uzraudzības un pārvaldības spēju
svarīgākos aspektus jomās, kas ir nozīmīgas
Savienības migrācijas politikai un Savienības iekšējās
drošības mērķiem. Piemēram, EUROSUR ietvaros
varētu darīt pieejamu finansējumu, lai savienotu trešo valstu un
Savienības sistēmas un infrastruktūras, kas dotu iespēju
regulāri apmainīties ar informāciju. Šādi pasākumi nedrīkst
būt orientēti tieši uz attīstību, un vajadzības
gadījumā tiem jāpapildina finansiālā
palīdzība, ko sniedz no Savienības ārējās
palīdzības instrumentiem, kas paliek kā galvenais
finansējuma avots, lai trešām valstīm palīdzētu
izveidot attiecīgās spējas. Īstenojot šo atbalstu,
uzmanība tiks pievērsta pilnīgai atbilstībai ar
Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas
principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar
attiecīgo valsti vai reģionu. Papildināmība tiks
nodrošināta ar uzlabotu sadarbību ar Eiropas Ārējās
darbības dienestu (EĀDD) un attiecīgajiem Komisijas dienestiem.
Šīs darbības saskaņā ar
Finanšu regulu pārvaldīs tieši Komisija vai netieši – organizācijas vai
personas, kas nav dalībvalstis.
5.5.      Savienības
aģentūras
Lai iekšlietu jomā efektīvāk
izmantotu attiecīgo Savienības aģentūru kompetenci un
zināšanas, Komisija paredz izmantot arī Finanšu regulas dotās
iespējas, lai šīm aģentūrām to pamatuzdevuma ietvaros
un savienojami ar to darba programmām uzticētu konkrētu uzdevumu
īstenošanu ar resursiem, kas pieejami saskaņā ar šo regulu.
Attiecībā uz šā instrumenta ietvaros paredzētajiem
uzdevumiem tas jo īpaši attiecas uz:
–
Eiropas Aģentūru operatīvās
sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu
ārējām robežām (Frontex aģentūra)
tādām darbībām Savienībā un ārpus tās,
kam nepieciešamas operatīvās zināšanas robežkontroles jautājumos;

–
Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EPAB) tādām
darbībām kā robežsardzes mācības par patvēruma
jautājumiem;
–
Eiropas Policijas biroju (Eiropols) un Eiropas
Policijas akadēmiju (CEPOL) saistībā ar
tiesībaizsardzības iestāžu un robežsardzes iestāžu
sadarbību;
–
Eiropas Aģentūru lielapjoma IT
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības,
drošības un tiesiskuma telpā (IT aģentūra)
attiecībā uz jauno IT sistēmu izstrādi.
2011/0365 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko Iekšējās drošības fonda
ietvaros izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām
robežām un vīzām
Eiropas
parlaments un eiropas savienības padome,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[13],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[14],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Savienības mērķis – nodrošināt augsta
līmeņa drošību brīvības, drošības un tiesiskuma
telpā (Līguma par Eiropas Savienības darbību 67. panta
3. punkts) – būtu jāsasniedz, inter alia veicot
kopīgus pasākumus attiecībā uz personām, kuras
šķērso iekšējās robežas, un īstenojot robežkontroli
pie ārējām robežām un kopēju vīzu politiku
daudzpakāpju sistēmas ietvaros nolūkā atvieglot
likumīgu ceļošanu un risināt nelikumīgas imigrācijas
jautājumus.
(2)
ES Iekšējās drošības
stratēģija, ko Padome pieņēma 2010. gada
februārī[15], ir kopīga darba
kārtība šo kopīgo drošības problēmu risināšanai.
Komisijas 2010. gada novembra Paziņojums „ES iekšējās
drošības stratēģija darbībā”[16]
izsaka šīs stratēģijas principus un pamatnostādnes
konkrētās darbībās, izvirzot piecus stratēģiskus
mērķus – sagraut starptautisko noziedznieku tīklus; novērst
terorismu un risināt jautājumus saistībā ar vardarbīgu
radikalizēšanos un vervēšanu; uzlabot pilsoņu un
uzņēmumu drošību kibertelpā; stiprināt drošību,
izmantojot robežu pārvaldību; un uzlabot Eiropas
izturētspēju krīzes un katastrofu gadījumos.
(3)
Dalībvalstu solidaritātei,
skaidrībai par uzdevumu sadali, pamattiesību ievērošanai un
tiesiskumam, kā arī stingrai virzībai uz globālo
perspektīvu un nesaraujamajai saiknei ar ārējo drošību
vajadzētu būt galvenajiem principiem, kas dod ievirzi
Iekšējās drošības stratēģijas īstenošanā.
(4)
Lai veicinātu Iekšējās drošības
stratēģijas īstenošanu un nodrošinātu, ka tā
kļūst par ikdienas darba realitāti, dalībvalstīm
būtu jānodrošina atbilstīgs Savienības finansiālais
atbalsts, izveidojot Iekšējās drošības fondu.
(5)
Līguma V sadaļas juridisko
īpatnību dēļ juridiski nav iespējams
Iekšējās drošības fondu izveidot kā vienotu finanšu
instrumentu.
(6)
Tādēļ šis fonds būtu
jāveido kā visaptveroša ES finansiālā atbalsta sistēma
iekšējās drošības jomā, ietverot šajā regulā
paredzēto instrumentu, kā arī instrumentu, kas paredzēts
Regulā Nr. …/2012/ES, ar ko Iekšējās drošības fonda
ietvaros izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai,
noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu
pārvarēšanai. Šī vispārējā sistēma būtu
jāpapildina ar Regulu Nr. …/2012/ES, ar ko paredz
vispārīgus noteikumus Patvēruma un migrācijas fondam un
finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai,
noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu
pārvarēšanai[17], uz ko šajā
regulā būtu jāatsaucas attiecībā uz plānošanas,
finanšu pārvaldības, vadības un kontroles, grāmatojumu
noskaidrošanas, programmu slēgšanas, kā arī ziņošanas un
vērtēšanas noteikumiem.
(7)
Dalībvalstu un Savienības
solidaritāte un dalītā atbildība ārējo robežu
pārvaldībā ir viens no pieciem kopīgās ārējo
robežu pārvaldības politikas elementiem.
(8)
Iekšējās drošības fondam būtu
jāapliecina solidaritāte, sniedzot finansiālu
palīdzību tām dalībvalstīm, kuras pilnībā
piemēro Šengenas noteikumus par ārējām robežām, kā
arī tām, kuras gatavojas pilnvērtīgai dalībai Šengenas
zonā.
(9)
Dalībvalsts dalība nedrīkstētu
sakrist laikā ar tās piedalīšanos ES pagaidu finanšu
instrumentā, kas paredz atbalstu saņēmējām
dalībvalstīm, lai tās varētu inter alia
finansēt pasākumus pie jaunām ārējām
Savienības robežām, īstenojot Šengenas acquis par
robežām un vīzām, kā arī ārējo
robežkontroli.
(10)
Fonda daļa, kas attiecas uz
ārējām robežām un vīzām (turpmāk
„Instruments”), būtu jābalsta uz spēju attīstīšanas
procesu, kurš izstrādāts ar Ārējo robežu fondu, kas
izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 574/2007[18],
un būtu jāpaplašina, ņemot vērā jaunākās
norises.
(11)
Pildot uzdevumus pie ārējām
robežām un konsulātos saskaņā ar Šengenas acquis par
robežām un vīzām, dalībvalstis veic pasākumus Šengenas
zonā visu pārējo dalībvalstu interesēs un to
vārdā un tādējādi sniedz Savienībai sabiedriskos
pakalpojumus. Lai apliecinātu solidaritāti, Instrumentam būtu
jāpalīdz segt darbības izmaksas, kas saistītas ar
robežkontroli un vīzu politiku, un jānodrošina dalībvalstīm
iespēja sistemātiski uzturēt spējas, kas šim
vispārējam pakalpojumam ir visbūtiskākās.
Minētais atbalsts izpaužas kā pilnīga izvēlēto izmaksu
atlīdzināšana saistībā ar šā instrumenta
mērķiem, un tas būs neatņemama valstu programmu sastāvdaļa.

(12)
Instrumentam būtu jāpapildina un
jāpastiprina pasākumi, kas veikti, lai izveidotu operatīvo
sadarbību, ko pārrauga Eiropas Aģentūra
operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības
dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Regulu
(EK) Nr. 2007/2004 (turpmāk „Frontex aģentūra”)[19],
tostarp jaunie pasākumi, kuri izriet no grozījumiem, kas ieviesti ar
Regulu [...][20], un
tādējādi papildus jānostiprina solidaritāte starp
tām dalībvalstīm, kas kontrolē ārējās
robežas visas Šengenas zonas interesēs un vārdā.
(13)
Šis instruments būtu jāīsteno,
pilnībā ievērojot tiesības un principus, kas paredzēti
Eiropas
Savienības Pamattiesību hartā.
(14)
Lai nodrošinātu vienotu un kvalitatīvu
ārējo robežu kontroli un atvieglotu likumīgu ceļošanu
pār ārējām robežām ES iekšējās drošības
stratēģijas ietvaros, Instrumentam būtu jāsekmē
Eiropas kopīgās integrētās robežu pārvaldības
sistēmas izveide, ietverot visus pasākumus saistībā ar politiku,
tiesību aktiem, sistemātisku sadarbību, sloga sadali,
personālu, aprīkojumu un tehnoloģijām, ko dažādos
līmeņos veic dalībvalstu kompetentās iestādes,
sadarbojoties ar Frontex aģentūru, trešām valstīm un
vajadzības gadījumā – citiem dalībniekiem, izmantojot inter
alia četru pakāpju robežas drošības modeli un veicot
integrētu Eiropas Savienības risku analīzi.
(15)
Saskaņā ar 2003. gada
Pievienošanās akta Protokolu Nr. 5 [21] par sauszemes
tranzītu starp Kaļiņingradas apgabalu un citām Krievijas
Federācijas daļām ar Instrumentu būtu jāsedz visas
papildu izmaksas, ko rada Savienības acquis īpašo noteikumu
īstenošana attiecībā uz šādu tranzītu, t. i.,
Padomes 2003. gada 14. aprīļa Regula (EK)
Nr. 693/2003, ar ko paredz īpašu vienkāršota tranzīta
dokumentu (FTD), vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumentu
(FRTD) un ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju un
Kopīgo rokasgrāmatu[22], un Padomes
Regula (EK) Nr. 694/2003 par vienotu formu vienkāršota
tranzīta dokumentam (FTD) un vienkāršota dzelzceļa
tranzīta dokumentam (FRTD), kas paredzēti Regulā (EK) Nr.
693/2003[23]. Tomēr vajadzībai
pēc pastāvīga finansiāla atbalsta attiecībā uz
neiekasētajām nodevām vajadzētu būt atkarīgai no
spēkā esošā vīzu režīma starp Savienību un
Krievijas Federāciju.
(16)
Tajā būtu jāparedz atbalsts valstu
pasākumiem un dalībvalstu sadarbībai vīzu politikas
jomā, kā arī citām pirms robežas veicamām
darbībām, kas notiek pirms ārējās robežkontroles.
Dalībvalstu dienestu trešās valstīs organizēto
pasākumu efektīva pārvaldība atbilst kopējās
vīzu politikas interesēm, jo tā ir daļa no
daudzpakāpju sistēmas ar mērķi atvieglot likumīgu
ceļošanu un risināt nelikumīgas imigrācijas jautājumus
Eiropas Savienībā, un tā ir arī kopīgās
integrētās robežu pārvaldības sistēmas neatņemama
sastāvdaļa.
(17)
Turklāt būtu jāatbalsta Šengenas
valstu teritorijā veiktie pasākumi, lai palīdzētu
izstrādāt kopīgu integrētās robežu
pārvaldības sistēmu, kas stiprina Šengenas zonas
vispārējo darbību.
(18)
Instrumentam būtu arī jāatbalsta
Eiropas Savienības veidotās IT sistēmas, lai sniegtu
dalībvalstīm rīkus, ar ko efektīvāk
pārvaldīt trešo valstu valstspiederīgo pārvietošanos pāri
robežām un nodrošināt ceļotāju labāku
identifikāciju un pārbaudīšanu („viedrobežas”).
Tādēļ būtu jāveido programma, kuras mērķis
ir segt izmaksas, ko rada minēto sistēmu centrālo un valstu
elementu izveide, nodrošinot tehnisko savietojamību, izmaksu ietaupījumus
un netraucētu īstenošanu dalībvalstīs.
(19)
Lai nekavējoties novērstu
neparedzētu migrācijas spiedienu un draudus robežu drošībai,
būtu jārada iespēja sniegt ārkārtas
palīdzību saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti
Regulā Nr. …/2012/ES, ar ko paredz vispārīgus noteikumus
Patvēruma un migrācijas fondam un finansiālā atbalsta
instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un
apkarošanai un krīžu pārvarēšanai.
(20)
Turklāt, lai veicinātu plašāku
solidaritāti Šengenas zonā kopumā, ja kādā jomā
ir atklāti trūkumi vai iespējams apdraudējums, jo
īpaši pēc Šengenas novērtējuma, attiecīgai
dalībvalstij uz to būtu atbilstoši jāreaģē,
prioritārā secībā izmantojot tās programmā
paredzētos resursus, vajadzības gadījumā papildinot ar
ārkārtas palīdzības pasākumiem.
(21)
Lai veicinātu solidaritāti un dalītu
atbildību, dalībvalstis būtu jāmudina izmantot daļu
programmās pieejamo resursu konkrētām Savienības
noteiktām prioritātēm, piemēram, lai iegādātos
tehnisko aprīkojumu, kas nepieciešams Frontex aģentūrai,
un attīstītu konsulāro sadarbību visas Savienības
labā.
(22)
Lai nodrošinātu Šengenas acquis
piemērošanu visā Šengenas zonā, kā būtisks rīks,
lai papildinātu politikas, kas nodrošina, ka personām neveic nekādu kontroli,
saskaņā ar šo regulu būtu jāatbalsta arī regulas par
novērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi, lai
pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu[24],
īstenošana.
(23)
Ņemot vērā pieredzi, ko devis
Ārējo robežu fonds un SIS un VIS izveide, par
piemērotu ir uzskatāma zināma elastība attiecībā
uz resursu iespējamo pārdalīšanu starp dažādiem Instrumenta
mērķu īstenošanas līdzekļiem, neskarot principu, ka
jau no paša sākuma jānodrošina kritiskā masa un finanšu
stabilitāte programmām un darbības atbalsts
dalībvalstīm.
(24)
Gluži tāpat būtu jāpalielina
pasākumu apjoms un jāpaaugstina to resursu maksimālā
robeža, kas paliek Savienības rīcībā („Savienības
pasākumi”), lai veicinātu Savienības spēju
attiecīgajā budžeta gadā veikt dažādas darbības
ārējo robežu pārvaldības un kopējās vīzu
politikas jomā Savienības kopējās interesēs, ja un
ciktāl rodas tāda vajadzība. Šādi Savienības
līmeņa pasākumi ietver pētījumus un
izmēģinājuma projektus, kas veicina politiku izstrādi un
piemērošanu, pasākumus vai mehānismus trešās valstīs,
lai novērstu migrācijas spiedienu no šīm valstīm un varētu
efektīvi pārvaldīt migrācijas plūsmas virzienā uz
Savienību un efektīvi organizēt saistītos uzdevumus pie
ārējām robežām un konsulātos.
(25)
Pasākumi trešās valstīs un
saistībā ar tām, kurus atbalsta no šā Instrumenta,
būtu jāveic sinerģijā un saskaņā ar citām
darbībām ārpus ES, kuras atbalsta no Savienības
ģeogrāfiskajiem un tematiskajiem ārējās
palīdzības instrumentiem. Īstenojot šādas darbības, jo
īpaši būtu jācenšas panākt pilnīgu atbilstību
Savienības ārējās darbības un ārlietu politikas
principiem un vispārīgajiem mērķiem saistībā ar
attiecīgo valsti vai reģionu. Tie nedrīkstētu būt
paredzēti, lai atbalstītu darbības, kas orientētas tieši uz
attīstību, un vajadzības gadījumā tiem būtu
jāpapildina finansiālā palīdzība, kas sniegta no
ārējās palīdzības instrumentiem. Tiks
mēģināts rast saskanīgumu arī ar Savienības
humānās palīdzības politiku, jo īpaši
saistībā ar ārkārtas pasākumu īstenošanu.
(26)
Savienības budžeta finansējums būtu
jākoncentrē uz pasākumiem, kur Savienības iejaukšanās
var nodrošināt pievienotu vērtību, salīdzinot ar
dalībvalstu atsevišķo rīcību. Tā kā Eiropas
Savienība labāk nekā dalībvalstis spēj nodrošināt
sistēmu, kas izsaka Savienības solidaritāti robežkontroles,
vīzu politikas un migrācijas plūsmu pārvaldības
jomās, un platformu, lai izstrādātu kopīgas IT
sistēmas šo politiku atbalstam, finansiālais atbalsts, kas
paredzēts šajā regulā, jo īpaši stiprina valstu un Eiropas
spējas minētajās jomās.
(27)
Lai papildinātu vai grozītu šā
instrumenta noteikumus par konkrētu darbību noteikšanu valstu
programmās, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras
pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 290. pantu. Jo
īpaši svarīgi ir, lai Komisija rīkotu atbilstošas apspriedes
sagatavošanas darba laikā, tostarp ekspertu līmenī.
(28)
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos tiesību aktus, būtu jānodrošina
attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(29)
Lai nodrošinātu šajā regulā
paredzēto darbības atbalsta sniegšanas noteikumu vienādu,
efektīvu un savlaicīgu piemērošanu un izveidotu struktūru
jauno IT sistēmu programmai, Komisijai būtu jāpiešķir
īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko
nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[25].
(30)
Tā kā šīs regulas
mērķis – nodrošināt solidaritāti un dalītu
atbildību starp dalībvalstīm un Savienību ārējo
robežu pārvaldībā un vīzu politikā – nav
pienācīgi sasniedzams, dalībvalstīm rīkojoties
atsevišķi, un ir labāk sasniedzams Savienības līmenī,
Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes
principu. Saskaņā ar tajā pašā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir
vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai.
(31)
Būtu jāatceļ Eiropas Parlamenta un Padomes
2007. gada 23. maija Lēmums Nr. 574/2007/EK, ar ko
laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas
Ārējo robežu fondu[26].
(32)
Attiecībā uz Islandi un
Norvēģiju saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp
Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas
Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī
regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz
jomu, kas minēta 1. panta A un B punktā Padomes Lēmumā
1999/437/EK (1999. gada 17. maijs)[27] par dažiem
pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai.
(33)
Attiecībā uz Šveici saskaņā ar
Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices
Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī
regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz
jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un B
punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK[28]
3. pantu.
(34)
Attiecībā uz Lihtenšteinu saskaņā
ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices
Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes
pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un
Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu
Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un
pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu
pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK
1. panta A un B punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma
2011/350/ES[29] 3. pantu.
(35)
Saskaņā ar Protokolu par Dānijas
nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija
nepiedalās tādu Padomes pasākumu noteikšanā, kas
ierosināti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības
darbību trešās daļas V sadaļu, izņemot
pasākumus, kas „nosaka, kuru trešo valstu
pilsoņiem vajadzīgas vīzas, šķērsojot dalībvalstu
ārējās robežas, vai pasākumiem, kas attiecas uz vīzu
formu vienādību”. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis,
un saskaņā ar 4. pantu Protokolā par Dānijas
nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un
Līgumam par Eiropas Savienības darbību, sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi
lēmumu par kādu priekšlikumu vai ierosinājumu, kura
mērķis ir attīstīt Šengenas acquis saskaņā
ar Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās
daļas V sadaļas noteikumiem,
Dānija izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību
aktos.
(36)
Šī regula papildina Šengenas acquis
noteikumus, kuri nav saistoši Apvienotajai Karalistei saskaņā ar
Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par
Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes
lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu
īstenošanā un turpmāko Padomes 2004. gada 22. decembra
Lēmumu 2004/926/EK par to, kā Lielbritānijas un
Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no
Šengenas acquis noteikumiem. Tādēļ Apvienotā
Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī
regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.
(37)
Šī regula ir to Šengenas acquis
noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās
saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris)
par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu
īstenošanā; tādēļ Īrija nepiedalās šīs
regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav
jāpiemēro,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Mērķis un piemērošanas
joma
1.
Ar šo regulu izveido finansiāla atbalsta
instrumentu ārējo robežu pārvaldībai un kopējai
vīzu politikai (turpmāk „Instruments”) Iekšējās
drošības fonda ietvaros (turpmāk „Fonds”).
Kopā ar Regulu Nr. .../2012/ES, ar ko
Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiālā
atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības
novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, ar šo
regulu laika posmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim izveido Iekšējās drošības fondu.
2.
Šī regula nosaka:
a)      finansiālā atbalsta mērķus
un atbilstīgos pasākumus;
b)      vispārīgo sistēmu
atbilstīgo pasākumu īstenošanai;
c)      resursus, kas saskaņā ar šo
instrumentu pieejami no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim, un to sadales kārtību;
d)      dažādu konkrēto
līdzekļu apjomu un mērķi, ar kuriem finansē
ārējo robežu pārvaldības un kopējās vīzu
politikas izdevumus.
3.
Ar šo regulu paredz Regulas (ES) Nr. …/2012
[horizontālā regula] noteikumu piemērošanas kārtību.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
a)           „ārējās robežas” ir
dalībvalstu sauszemes robežas, tostarp robežas uz upēm un ezeriem,
jūras robežas un lidostas, upju ostas, jūras ostas un ezeru ostas, uz
ko attiecas Savienības tiesiskais regulējums par ārējo robežu
šķērsošanu neatkarīgi no tā, vai tās ir pagaidu
robežas vai nav;
b)           „pagaidu ārējās
robežas” ir:
–
kopīgā robeža starp dalībvalsti,
kura pilnībā piemēro Šengenas acquis, un
dalībvalsti, kurai Šengenas acquis ir pilnībā saistošs
saskaņā ar tās Pievienošanās aktu, bet attiecībā
uz kuru vēl nav stājies spēkā Padomes lēmums, ar kuru
to pilnvaro pilnībā piemērot minēto acquis;
–
kopīgā robeža starp divām
dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir pilnībā
saistošs saskaņā ar attiecīgajiem Pievienošanās aktiem, bet
attiecībā uz kurām vēl nav stājies spēkā
attiecīgais Padomes lēmums, ar kuru tās pilnvaro
pilnībā piemērot minēto acquis;
c)           „robežšķērsošanas vieta”
ir jebkura šķērsošanas vieta, ko kompetentās iestādes
noteikušas ārējās robežas šķērsošanai un par ko
paziņots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 562/2006 34. panta
2. punktu;
d)           „Šengenas novērtēšanas un
uzraudzības mehānisms” ir Šengenas acquis pareizas piemērošanas
pārbaudes, kā paredzēts Regulā Nr. .../2012/ES[30][X];
e)           „ārkārtas situācija”
ir steidzama un ārkārtas spiediena situācija, kad liels vai
nesamērīgs skaits trešo valstu valstspiederīgo šķērso
vienas vai vairāku dalībvalstu ārējās robežas vai ir
gaidāma šāda šķērsošana.
3. pants
Mērķi
1.
Instrumenta vispārīgais mērķis
ir veicināt augsta drošības līmeņa nodrošināšanu
Eiropas Savienībā.
2.
Ievērojot 1. punktā
norādīto mērķi, saskaņā ar prioritātēm,
kas noteiktas attiecīgās ES stratēģijās,
programmās un apdraudējumu un risku novērtējumos, ar
Instrumentu veicina šādu konkrēto mērķu sasniegšanu:
a)      atbalstīt kopējo vīzu
politiku, lai atvieglotu likumīgu ceļošanu, nodrošinātu
vienlīdzīgu attieksmi pret trešo valstu valstspiederīgajiem un
novērstu nelikumīgu migrāciju;
Šā mērķa sasniegšanu
vērtē pēc tādiem rādītājiem kā, cita
starpā, aprīkoto, nodrošināto un/vai uzlaboto konsulātu
skaits, lai nodrošinātu vīzu pieteikumu efektīvu apstrādi
un sniegtu kvalitatīvus pakalpojumus vīzu pieteikumu
iesniedzējiem.
b)      atbalstīt robežu
pārvaldību, lai nodrošinātu ārējo robežu augsta
līmeņa aizsardzību, no vienas puses, un ārējo robežu
raitu šķērsošanu saskaņā ar Šengenas acquis, no otras
puses;
Šā mērķa sasniegšanu
vērtē pēc tādiem rādītājiem kā, cita
starpā, robežkontrolei paredzēta aprīkojuma attīstība
un nelikumīgi ieceļojošu trešo valstu valstspiederīgo
aizturēšana pie ārējām robežām atbilstoši
ārējās robežas attiecīgā posma riska līmenim.
3.
Lai sasniegtu šos mērķus, ar Instrumentu
palīdz īstenot šādus darbības mērķus:
a)      veicināt tādu politiku
izstrādi un īstenošanu, kas nodrošina, ka neatkarīgi no
valstspiederības nekādu kontroli neveic personām, kas
šķērso iekšējās robežas, bet pie ārējām
robežām veic personu pārbaudes un efektīvi uzrauga šo robežu
šķērsošanu,
b)      pakāpeniski izveidot integrētu
ārējo robežu pārvaldības sistēmu, tostarp
pastiprināt iestāžu sadarbību starp dalībvalstu
migrācijas un tiesībaizsardzības iestādēm pie
ārējām robežām un veikt pasākumus attiecīgā
teritorijā, kā arī nepieciešamos papildpasākumus
saistībā ar dokumentu drošību un identitātes
pārvaldību;
c)      veicināt kopīgas politikas
izstrādi un īstenošanu jautājumā par vīzām un
citām īstermiņa uzturēšanās atļaujām,
ietverot konsulāro sadarbību;
d)      izveidot un ekspluatēt IT
sistēmas, sakaru infrastruktūru un aprīkojumu migrācijas
plūsmu pārvaldībai pie Savienības ārējām
robežām;
e)      nodrošināt Savienības acquis
par robežām un vīzām efektīvu un vienotu piemērošanu,
ieskaitot Šengenas novērtēšanas un uzraudzības mehānisma
darbību;
f)       pastiprināt sadarbību starp
dalībvalstīm, kas darbojas trešās valstīs,
attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo plūsmām uz
dalībvalstu teritoriju, kā arī sadarbību ar trešām
valstīm šajā jautājumā.
4.
Ar Instrumentu veicina arī tehniskās
palīdzības finansēšanu pēc dalībvalstu un Komisijas
iniciatīvas.
4. pants
Atbilstīgie pasākumi
1.
Ievērojot 3. pantā noteiktos
mērķus un ņemot vērā saskaņotos secinājumus
pēc politiskā dialoga, kā noteikts Regulas (ES) Nr. .../2012
[horizontālā regula] 13. pantā, ar Instrumentu atbalsta
pasākumus dalībvalstīs vai dalībvalstu veiktos
pasākumus un jo īpaši turpmāk minēto:
a)      robežšķērsošanas
infrastruktūra, ēkas un sistēmas, kas nepieciešamas robežšķērsošanas
vietās un uzraudzībai starp robežšķērsošanas vietām,
kā arī ārējo robežu nelikumīgas šķērsošanas
efektīvai novēršanai;
b)      darbības aprīkojums,
transportlīdzekļi un sakaru sistēmas, kas nepieciešamas
efektīvai robežkontrolei un personu atklāšanai, piemēram,
stacionārie VIS, SIS un Eiropas attēlu arhivēšanas sistēmas
(FADO) termināļi, tostarp modernās tehnoloģijas;
c)      IT sistēmas migrācijas
plūsmu pārvaldībai pāri robežām;
d)      infrastruktūra, ēkas un
darbības aprīkojums, kas nepieciešams vīzu pieprasījumu
apstrādei un konsulārajai sadarbībai;
e)      pētījumi,
izmēģinājuma projekti un pasākumi, kuru mērķis ir
sekmēt iestāžu sadarbību dalībvalstīs un starp
dalībvalstīm, kā arī ieteikumu, darbības standartu un
paraugprakses ieviešanu, kas izriet no operatīvās sadarbības
starp dalībvalstīm un Savienības aģentūrām.
2.
Ievērojot 3. pantā noteiktos
mērķus, ar Instrumentu atbalsta pasākumus, kas attiecas uz
trešām valstīm un notiek trešās valstīs, un jo īpaši
turpmāk minēto:
a)      informācijas sistēmas,
rīki vai aprīkojums informācijas apmaiņai starp
dalībvalstīm un trešām valstīm;
b)      pasākumi, kuru mērķis ir
veicināt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un
trešām valstīm, tostarp kopīgās operācijas;
c)      pētījumi, pasākumi,
mācības, aprīkojums un izmēģinājuma projekti, lai
nodotu trešām valstīm ad hoc tehnisko un operatīvo kompetenci;
d)      pētījumi, pasākumi,
mācības, aprīkojums un izmēģinājuma projekti, lai
ieviestu konkrētus ieteikumus, darbības standartus un paraugpraksi,
kas izriet no operatīvās sadarbības starp dalībvalstīm
un Savienības aģentūrām trešās valstīs.
3.
Pasākumi, kas minēti 1. punkta
a) apakšpunktā, nav atbalstāmi attiecībā uz pagaidu
ārējām robežām.
4.
Pasākumi, kas saistīti ar robežkontroles
pagaidu ārkārtas atjaunošanu pie iekšējām robežām,
kā norādīts Šengenas Robežu kodeksā, nav atbalstāmi.
II NODAĻA
FINANŠU UN ĪSTENOŠANAS SISTĒMA
5. pants
Kopējie resursi un to izmantošana

1.
Kopējie resursi šīs regulas
īstenošanai ir 3520 miljoni euro.
2.
Gada apropriācijas apstiprina budžeta
lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu shēmas
ierobežojumus.
3.
Kopējos resursus izmanto šādiem
pasākumiem:
a)      valstu programmām saskaņā
ar 9. un 12. pantu;
b)      darbības atbalstam valstu programmu
ietvaros un saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti
10. pantā;
c)      Īpašās tranzīta shēmas
darbībai saskaņā ar 11. pantu;
d)      Savienības pasākumiem
saskaņā ar 13. pantu;
e)      ārkārtas palīdzībai
saskaņā ar 14. pantu;
f)       programmas īstenošanai, lai
izveidotu jaunas IT sistēmas migrācijas plūsmu
pārvaldībai pie Savienības ārējām robežām
saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti
15. pantā;
g)      tehniskajai palīdzībai
saskaņā ar 16. pantu.
4.
Instrumentam piešķirtā budžeta izpildi
pārvalda dalīti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../2012
[jaunā Finanšu regula] 55. panta 1. punkta b) apakšpunktu,
izņemot Savienības pasākumus, kas minēti
13. pantā, ārkārtas palīdzību, kas minēta
14. pantā, un tehnisko palīdzību, kas minēta
16. panta 1. punktā.
Budžeta izpildes metodi(-es) attiecībā
uz jaunu IT sistēmu izstrādes programmu nosaka īstenošanas
aktā, kas minēts 15. panta 2. punktā.
5.
Kopējos resursus orientējoši izmanto
šādi:
a)      2000 miljoni euro valstu
programmām dalībvalstīs;
b)      1100 miljoni euro jaunu IT
sistēmu izstrādei migrācijas plūsmu pārvaldībai
pie Savienības ārējām robežām, kā
norādīts 15. panta 2. punktā;
c)      150 miljoni euro Īpašajai
tranzīta shēmai;
d)      270 miljoni euro Savienības
pasākumiem, ārkārtas palīdzībai un tehniskajai
palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas.
6.
Kopā ar kopējiem resursiem, kas noteikti
Regulai Nr. …/2012/ES, ar ko Iekšējās drošības fonda
ietvaros izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas
sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu
pārvarēšanai, kopējie šai regulai pieejamie resursi, kā
paredzēts 1. punktā, veido Iekšējās drošības
fonda finansējumu un ir galvenā atsauce budžeta
lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras
laikā Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un
Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
17. punkta izpratnē[31].
7.
Valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā,
piedalās Instrumentā saskaņā ar šo regulu.
8.
Noslēdz vienošanās par minēto valstu
finansiālajām iemaksām šajā Instrumentā un papildu
noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par
noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un
Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.
Minēto valstu finansiālās iemaksas
pievieno kopējiem resursiem, kas pieejami no Savienības budžeta,
kā norādīts 1. punktā.
6. pants
Resursi atbilstīgiem pasākumiem
dalībvalstīs
1.
2000 miljonus euro dalībvalstīm
orientējoši piešķir šādi:
a)      1200 miljonus euro, kā
norādīts I pielikumā;
b)      450 miljonus euro, pamatojoties uz
7. pantā raksturotā mehānisma rezultātiem;
c)      starpposma pārskatīšanas
ietvaros un attiecībā uz laikposmu no 2018. gada budžeta gada
350 miljonus euro, saskaņā ar šo pantu pieejamo
apropriāciju atlikumu, vai citu summu, kas noteikta saskaņā ar
2. punktu, pamatojoties uz riska analīzes rezultātiem un
mehānismu, kas paredzēts 8. pantā.
2.
Lai pienācīgi sasniegtu šīs regulas
mērķus neparedzētos vai jaunos apstākļos un/vai
nodrošinātu saskaņā ar šo regulu pieejamā finansējuma
efektīvu izmantošanu, Komisija ir tiesīga pieņemt deleģētus
tiesību aktus saskaņā ar 17. pantu, lai koriģētu
orientējošo summu, kas minēta 1. punkta
c) apakšpunktā.
3.
Dalībvalstis, kas pievienojas Savienībai
laikposmā no 2012. gada līdz 2020. gadam, nesaņem
piešķīrumus valstu programmām saskaņā ar šo
Instrumentu, kamēr tās saņem līdzekļus no
Savienības pagaidu instrumenta, kas atbalsta saņēmējas
dalībvalstis, finansējot pasākumus pie jaunām
Savienības ārējām robežām, lai īstenotu Šengenas acquis
jautājumā par robežām un vīzām un ārējo
robežkontroli.
7. pants
Resursi konkrētiem
pasākumiem
1.
Papildus piešķīrumiem, kas
aprēķināti saskaņā ar 6. panta 1. punkta a)
apakšpunktu, dalībvalstis var saņemt papildu summas ar
nosacījumu, ka šīs summas kā tādas ir paredzētas
programmā un tiks izmantotas konkrētiem pasākumiem, kas uzskaitīti
II pielikumā.
2.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos tiesību aktus saskaņā ar 17. pantu, lai
pārskatītu konkrētās darbības, kas norādītas
II pielikumā, ja tas atzīts par nepieciešamu. Pamatojoties uz jauniem
konkrētiem pasākumiem, dalībvalstis var saņemt papildu
summas, kā paredzēts 1. punktā, ja ir pieejami resursi.
3.
Papildu summas saskaņā ar šo pantu
attiecīgajām dalībvalstīm piešķir ar atsevišķu
finansēšanas lēmumu, ar ko apstiprina vai pārskata šo valstu
programmas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta
Regulas (ES) Nr. .../2012 [horizontālā regula] 14. pantā.
8. pants
Resursi starpposma pārskatīšanas ietvaros
1.
Lai piešķirtu summu, kas norādīta
6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, Komisija līdz
2017. gada 1. jūnijam, pamatojoties uz Frontex
aģentūras sniegtajiem datiem un apspriežoties ar to, sagatavo
ziņojumu, kas saskaņā ar Frontex veikto riska
analīzi nosaka apdraudējuma līmeņus pie
ārējām robežām 2017.–2020. gadam. Apdraudējuma
līmeņi tiks balstīti uz noslogojumu robežu
pārvaldībā un apdraudējumiem, kas ietekmējuši
drošību pie dalībvalstu ārējām robežām 2014.–2016.
gadā, un tajos inter alia ņems vērā migrācijas
plūsmu iespējamās nākotnes tendences un
nelikumīgās darbības pie ārējām robežām,
ievērojot iespējamos politiskos, ekonomiskos un sociālos pavērsienus
attiecīgajās trešās valstīs, jo īpaši
kaimiņvalstīs.
Ziņojumā nosaka apdraudējuma
līmeni katram ārējās robežas posmam, reizinot
attiecīgā robežas posma garumu ar tam piesaistīto svērto
koeficientu šādā veidā:
a)      ārējā sauszemes robeža:
i)        koeficients 1 parastam
apdraudējumam;
ii)       koeficients 3 vidēja līmeņa
apdraudējumam;
iii)      koeficients 5 lielam
apdraudējumam;
b)      ārējā jūras robeža:
i)        koeficients 1 parastam
apdraudējumam;
ii)       koeficients 3 vidēja
līmeņa apdraudējumam;
iii)      koeficients 5 lielam
apdraudējumam.
Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija nosaka,
kuras dalībvalstis saņems papildu summas. Dalībvalstis,
kurām būs augstāks apdraudējuma līmenis,
salīdzinot ar to apdraudējuma līmeni, kas noteikts
aprēķinu vajadzībām 2013. budžeta gadam
saskaņā ar Lēmumu 574/2007/EK, proporcionāli saņems
papildu resursus.
2.
Lai sadalītu resursus saskaņā ar
1. punktu:
a)      robežlīniju starp rajoniem, kas
minēti 1. pantā Padomes 2004. gada
29. aprīļa Regulā (EK) Nr. 866/2004 par režīmu
saskaņā ar Pievienošanās akta 10. protokola 2. pantu,
bet ne jūras robežu uz ziemeļiem no šīs robežlīnijas,
ņem vērā, lai gan tā nav ārējā sauszemes
robeža, kamēr vien tiek piemēroti 2003. gada Pievienošanās
akta 10. protokola par Kipru 1. panta noteikumi;
b)      ārējās jūras robežas
ir dalībvalstu teritoriālo jūras ūdeņu
ārējās robežas, kā definēts saskaņā ar ANO
Jūras tiesību konvencijas 4.–16. pantu. Tomēr
gadījumos, kad ir nepieciešamas regulāras tālās distances
operācijas, lai novērstu nelikumīgu
migrāciju/nelikumīgu ieceļošanu, tās ir liela
apdraudējuma zonu ārējās robežas. Tās nosaka,
ņemot vērā attiecīgus datus par šīm
operācijām 2014.–2016. gadā, ko sniedz
iesaistītās dalībvalstis.
3.
Turklāt pēc Komisijas uzaicinājuma,
kas izteikts līdz 2017. gada 1. jūnijam, dalībvalstis
var saņemt papildu piešķīrumus, ja tie kā tādi ir
paredzēti programmā un tiks izmantoti, lai īstenotu
konkrētus pasākumus, kuri noteikti, ņemot vērā
Savienības prioritātes attiecīgajā laikā.
Tādēļ Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 17. pantu pieņemt deleģētos
tiesību aktus, lai pārskatītu konkrētos pasākumus, kas
norādīti II pielikumā.
4.
Papildu summas saskaņā ar šo pantu
attiecīgajām dalībvalstīm piešķir ar atsevišķu
finansēšanas lēmumu, ar ko apstiprina vai pārskata šo valstu
programmas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta
Regulas (ES) Nr. .../2012 [horizontālā regula] 14. pantā.
9. pants
Valstu programmas
1.
Valsts programmu, kas jāsagatavo
saskaņā ar šo Instrumentu, un tās programmas, kas
jāsagatavo saskaņā ar Regulu Nr. .../2012/ES, ar ko
Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiālā atbalsta
instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un
apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, dalībvalstis
izstrādā kopā un piedāvā Komisijai kā vienu
vienotu valsts programmu attiecībā uz Fondu, saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. .../2012 [horizontālā regula] 14. pantu.
2.
Valstu programmās, kuras
jāizvērtē un jāapstiprina Komisijai saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. .../2012 [horizontālā regula] 14. pantu,
dalībvalstis jo īpaši paredz šādus mērķus:
a)      Eiropas Robežu uzraudzības
sistēmas (EUROSUR) attīstīšana saskaņā ar
Savienības tiesību aktiem un pamatnostādnēm;
b)      ārējo robežu
pārvaldības esošo spēju atbalstīšana un paplašināšana
valstu līmenī, ņemot vērā inter alia
jaunās tehnoloģijas, sasniegumus un/vai standartus saistībā
ar migrācijas plūsmu pārvaldību;
c)      migrācijas plūsmu
pārvaldības turpmākās attīstības
atbalstīšana dalībvalstu konsulārajos un citos dienestos
trešās valstīs, lai atvieglotu likumīgu ceļošanu un
novērstu nelikumīgu migrāciju uz Savienību;
d)      integrētās robežu
pārvaldības nostiprināšana, testējot un ieviešot jaunus
rīkus, savstarpēji savietojamas sistēmas un darba metodes, kuru
mērķis ir veicināt informācijas apmaiņu
dalībvalstī vai uzlabot iestāžu sadarbību;
e)      Savienības acquis par
robežkontroli un vīzām pareizas un vienotas piemērošanas
nodrošināšana, reaģējot uz trūkumiem, kas apzināti
Eiropas līmenī un ko pierāda rezultāti, kuri iegūti
Šengenas novērtējuma mehānisma ietvaros;
f)       spēju palielināšana
risināt turpmākās problēmas, tostarp novērst
pašreizējos un nākotnes apdraudējumus un spiedienu pie
Savienības ārējām robežām, jo īpaši ņemot
vērā Frontex veikto riska analīzi.
10. pants
Darbības atbalsts
saskaņā ar dalībvalstu programmām
1.
Dalībvalsts var izmantot līdz 50 %
no summas, kas valsts programmai piešķirta no Instrumenta, lai
finansētu darbības atbalstu valsts iestādēm, kuras
atbildīgas par to uzdevumu izpildi un pakalpojumu sniegšanu, kas
vērtējami kā sabiedriski pakalpojumi Savienībai. Šie
uzdevumi un pakalpojumi attiecas uz vienu vai vairākiem mērķiem,
kas minēti 3. panta 2. punkta a), c) un d) apakšpunktā.
2.
Darbības atbalstu sniedz tikai tad, ja
attiecīgā dalībvalsts ir izpildījusi šādus
nosacījumus:
a)      atbilstība Savienības acquis
par robežām un vīzām;
b)      atbilstība Savienības
standartiem un pamatnostādnēm par robežu un vīzu labu
pārvaldību, jo īpaši Šengenas katalogam par ārējo
robežkontroli, Robežsargu rokasgrāmatai un Vīzu rokasgrāmatai.
3.
Šim nolūkam Komisija pirms valstu programmu
apstiprināšanas novērtē bāzes situāciju
dalībvalstīs, kas apliecinājušas vēlmi pieprasīt
darbības atbalstu.
Par Komisijas secinājumiem rīko
viedokļu apmaiņu ar attiecīgajām dalībvalstīm.
Pēc šīs viedokļu apmaiņas
Komisijas apstiprinājumu budžeta atbalstam dalībvalsts programmas
ietvaros var padarīt atkarīgu no vairāku konkrētu
darbību plānošanas un īstenošanas ar mērķi
nodrošināt, lai līdz budžeta atbalsta piešķiršanas brīdim
būtu pilnībā izpildīti 2. punktā minētie
nosacījumi.
4.
Darbības atbalstu koncentrē
konkrētiem uzdevumiem un/vai pakalpojumiem, lai sasniegtu III
pielikumā minētos mērķus. Tas paredz pilnībā
atlīdzināt izdevumus, kas radušies, pildot uzdevumus un/vai sniedzot
pakalpojumus, kuri noteikti valsts programmā, ievērojot programmas
finansiālos ierobežojumus un 1. punktā noteiktos griestus.
5.
Darbības atbalstu uzrauga, un Komisija un
attiecīgā dalībvalsts par to apmainās ar informāciju
saistībā ar bāzes situāciju dalībvalstī,
izvirzītajiem mērķiem un uzdevumiem, kā arī
rādītājiem panākumu novērtēšanai.
6.
Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka
ziņošanas procedūras par šā noteikuma piemērošanu un citus
praktiskos mehānismus, kas jāizveido starp dalībvalstīm un
Komisiju, lai nodrošinātu atbilstību šim pantam. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 18. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
11. pants
Darbības atbalsts Īpašajai
tranzīta shēmai
1.
Ar Instrumentu sniedz atbalstu, lai kompensētu
neiekasētās nodevas par vīzām, ko izsniedz tranzītam,
un papildu izmaksas, kas rodas, īstenojot vienkāršota tranzīta
dokumenta (FTD) un vienkāršota dzelzceļa tranzīta dokumenta
(FRTD) shēmu saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 693/2003 un
Padomes Regulu (EK) Nr. 694/2003.
2.
Līdzekļi, kurus šim nolūkam
saskaņā ar 1. punktu piešķir Lietuvai, nedrīkst
pārsniegt 150 miljonus euro par 2014.–2020. gadu, un tos nodod
Lietuvai kā īpašu papildu darbības atbalstu.
3.
Piemērojot 1. punktu, papildu izmaksas ir
izmaksas, kas tieši rodas, izpildot konkrētas prasības, lai
īstenotu Īpašo tranzīta shēmu, nevis izsniedzot vīzas
tranzītam vai citiem mērķiem.
Finansējumu var piešķirt par šādiem
papildu izmaksu veidiem:
a)      ieguldījumi
infrastruktūrā;
b)      Īpašās tranzīta
shēmas īstenošanā iesaistītā personāla
mācības;
c)      papildu darbības izmaksas, tostarp
algas darbiniekiem, kuri konkrēti īsteno Īpašo tranzīta
shēmu.
4.
Šā panta 1. punktā minētās
neiekasētās nodevas aprēķina, pamatojoties uz vīzu
nodevu līmeni un atbrīvojumiem no vīzu nodevas, kas
paredzēti nolīgumā starp Eiropas Savienību un Krievijas
Federāciju par vīzu atvieglinātu izsniegšanu, ievērojot
2. punktā noteiktās finansējuma robežas.
5.
Komisija un Lietuva pārskata šā panta
piemērošanu, ja notiek izmaiņas, kas ietekmē Īpašās
tranzīta shēmas pastāvēšanu un/vai darbību.
6.
Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka
ziņošanas procedūras par šā noteikuma piemērošanu un citus
finansiālos vai praktiskos mehānismus, kas jāizveido starp
Lietuvu un Komisiju, lai panāktu atbilstību šā panta
prasībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
7.
Lai nodrošinātu Īpašās tranzīta
shēmas netraucētu darbību, Komisija var noteikt īpašu
starpposma maksājumu kārtību, ar ko atkāpjas no Regulas
(ES) Nr. .../2012 [horizontālā regula] noteikumiem.
12. pants
Plānošana saskaņā ar
Šengenas novērtējuma un uzraudzības mehānisma
rezultātiem
Saņemot Šengenas novērtējuma
ziņojumu, kas pieņemts saskaņā ar regulu par
novērtēšanas un uzraudzības mehānisma izveidi, lai
pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu,
attiecīgā dalībvalsts kopā ar Komisiju un Frontex
aģentūru attiecīgā gadījumā izvērtē,
kā savas valsts programmas ietvaros ievērot secinājumus un
īstenot sniegtos ieteikumus.
Vajadzības gadījumā šī dalībvalsts
pārskata valsts programmu, lai ņemtu vērā minētos
secinājumus un ieteikumus.
Ja nepieciešams, apspriežoties ar Komisiju un Frontex
aģentūru, dalībvalsts pārdala savas programmas
resursus, tostarp vajadzības gadījumā arī tos, kas
programmā paredzēti darbības atbalstam, un/vai ievieš vai maina
pasākumus, kuru mērķis ir novērst trūkumus
saskaņā ar Šengenas novērtējuma ziņojuma
secinājumiem un ieteikumiem.
13. pants
Savienības pasākumi
1.
Pēc Komisijas iniciatīvas Instrumentu var
izmantot, lai finansētu transnacionālus pasākumus vai tādus
pasākumus, kas īpaši interesē Savienību („Savienības
pasākumus”) saistībā ar vispārīgajiem,
konkrētajiem un darbības mērķiem, kas minēti
3. pantā.
2.
Lai Savienības pasākumiem varētu
piešķirt finansējumu, tiem jo īpaši jāparedz šādi
mērķi:
a)      atbalstīt sagatavošanas,
uzraudzības, administratīvos un tehniskā atbalsta pasākumus
un novērtēšanas mehānismu izstrādi, kas nepieciešami
ārējo robežu un vīzu politiku īstenošanai, tostarp Šengenas
pārvaldības īstenošanai, kā noteikts Šengenas
novērtējuma un uzraudzības mehānismā, kas
paredzēts Regulā (ES) Nr. ... par novērtējuma un
uzraudzības mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis
un Šengenas Robežu kodeksa piemērošanu;
b)      uzlabot dalībvalstu situācijas
pārzināšanu un izpratni, veicot analīzi, novērtēšanu
un ciešu politikas uzraudzību;
c)      atbalstīt statistikas rīku un
metožu, kā arī kopīgu rādītāju izstrādi;
d)      atbalstīt un uzraudzīt
Savienības tiesību aktu un Savienības politikas mērķu
īstenošanu dalībvalstīs, novērtēt to efektivitāti
un ietekmi;
e)      Eiropas līmenī veicināt
tīklu veidošanu, savstarpējas mācības, paraugprakses un
novatorisku metožu apzināšanu un izplatīšanu;
f)       uzlabot iesaistīto personu un
sabiedrības informētību par Savienības politikām un
mērķiem, tostarp dienestu iekšējo komunikāciju par
Savienības politiskajām prioritātēm;
g)      attīstīt Eiropas tīklu
spējas veicināt, atbalstīt un tālāk attīstīt
Savienības politikas un mērķus;
h)      atbalstīt īpaši inovatīvus
projektus, kas izstrādā jaunas metodes un/vai tehnoloģijas,
kuras var nodot citām dalībvalstīm, jo īpaši projektus ar
mērķi testēt un validēt pētnieciskos projektus;
i)       atbalstīt pasākumus
saistībā ar trešām valstīm un trešās valstīs,
kā minēts 4. panta 2. punktā.
3.
Savienības pasākumus īsteno saskaņā
ar Regulas (ES) Nr. .../2012 [horizontālā regula] 7. pantu.
14. pants
Ārkārtas palīdzība
1.
Ar Instrumentu nodrošina finansiālu atbalstu,
lai risinātu steidzamas un konkrētas vajadzības
ārkārtas situācijās, kas definētas 2. panta
e) apakšpunktā.
2.
Ārkārtas palīdzību īsteno
saskaņā ar mehānismu, kas paredzēts Regulas (ES)
Nr. .../2012 [horizontālā regula] 8. pantā.
15. pants
Programmas izveide jaunu IT
sistēmu izstrādei
1.
Orientējošā summa, kas piešķirta
programmai par jaunu IT sistēmu izstrādi, lai pārvaldītu
trešo valstu valstspiederīgo pārvietošanos pāri robežām, ir
noteikta 1100 miljonu euro apmērā. Šo programmu īsteno
saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kuros noteiktas
jaunās IT sistēmas un to sakaru infrastruktūra, jo īpaši ar
mērķi uzlabot robežšķērsošanas plūsmu
pārvaldību un kontroli uz ārējām robežām,
pastiprinot pārbaudes un vienlaicīgi paātrinot
robežšķērsošanu regulāri ceļojošām personām.
2.
Par šīs programmas vadību atbild
Komisija. Tā pieņem daudzgadu stratēģisko shēmu,
kurā paredz:
a)      galvenos veicamos pasākumus;
b)      budžeta sadalījumu pa budžeta
gadiem;
c)      īstenošanas grafiku.
d)      pārvaldības metodes, ko izmanto
galvenajiem veicamajiem pasākumiem. Pasākumus var īstenot:
- tieši – Komisija vai ar izpildaģentūru starpniecību;
- netieši – organizācijas un personas, kas nav dalībvalstis,
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../2012 [jaunā Finanšu regula]
[57.] pantu.
Galvenajiem veicamajiem pasākumiem būtu
jo īpaši jāietver centrālā komponenta un tādu
lietojumprogrammu, kas kopīgas valstu sistēmu komponentiem,
izstrāde un testēšana, sakaru infrastruktūras izveide starp
centrālo un valstu komponentiem, koordinācija to nodošanai ekspluatācijā
un sistēmu drošības pārvaldība.
Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem
stratēģisko shēmu un jebkādus pārskatītos
variantus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
18. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
16. pants
Tehniskā palīdzība
1.
Pēc Komisijas iniciatīvas un/vai tās
vārdā no Instrumenta var atvēlēt līdz
1,7 miljoniem euro gadā tehniskajai palīdzībai
Iekšējās drošības fondam saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. .../2012 [horizontālā regula] 10. pantu.
2.
Pēc dalībvalsts iniciatīvas
līdz 5 % no dalībvalstij piešķirtās kopējās
summas no Instrumenta var atvēlēt tehniskajai palīdzībai
saskaņā ar šīs valsts programmu, ievērojot Regulas (ES)
Nr. .../2012 [horizontālā regula] 20. pantu.
III NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
17. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā
izklāstītos nosacījumus.
2.
Šajā regulā minētās
deleģēšanas pilnvaras Komisijai piešķir uz septiņiem
gadiem, sākot no regulas spēkā stāšanās dienas.
Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša
ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome vēlākais
trīs mēnešus pirms attiecīgā laikposma beigām
neiebilst pret šādu pagarināšanu.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā
laikā atsaukt šajā regulā minēto pilnvaru
deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz
attiecīgajā lēmumā norādīto pilnvaru
deleģēšanu. Tas stājas spēkā nākamajā
dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai lēmumā
norādītā vēlākā datumā. Tas neskar jau
spēkā esošu deleģēto tiesību aktu spēkā
esamību.
4.
Līdzko Komisija ir pieņēmusi
deleģētu tiesību aktu, tā par to vienlaikus paziņo
Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģēts tiesību akts, kas
pieņemts saskaņā ar šo regulu, stājas spēkā tikai
tad, ja Eiropas Parlaments vai Padome neizsaka pret to iebildumus divu
mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas
Parlamentam un Padomei vai ja Eiropas Parlaments un Padome pirms šā
laikposma beigām abi ir informējuši Komisiju, ka tiem nav iebildumu.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu var
pagarināt vēl uz diviem mēnešiem.
18. pants
Komitejas procedūra
1.
Komisijai palīdz kopīgā komiteja
„Patvērums, migrācija un drošība”, kas izveidota ar Regulas ES
Nr. .../2012 [horizontālā regula] 55. panta 1. punktu.

2.
Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
19. pants
Regulas (ES) Nr. ..../2012
[horizontālā regula] piemērojamība
Šim Instrumentam piemēro Regulas (ES)
Nr. …/2012 [horizontālā regula] noteikumus.
20. pants
Atcelšana
Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada
23. maija Lēmumu Nr. 574/2007/EK, ar ko izveido Eiropas
Ārējo robežu fondu, atceļ no 2014. gada
1. janvāra.
21. pants
Pārejas
noteikumi
1.
Šī regula neietekmē iespēju
turpināt vai pārveidot, tostarp pilnīgi vai daļēji
atcelt, attiecīgos projektus un gada programmas līdz to
slēgšanai vai atbalstu, ko Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz
Lēmumu Nr. 574/2007/EK vai jebkuru citu tiesību aktu, kurš 2013.
gada 31. decembrī attiecas uz minēto atbalstu.
2.
Pieņemot lēmumus par
līdzfinansējumu saskaņā ar šo instrumentu, Komisija
ņem vērā pasākumus, kas, pamatojoties uz Lēmumu
Nr. 574/2007//EK, apstiprināti līdz [publicēšanas datums
Oficiālajā Vēstnesī] un kuriem ir finansiālas sekas
laikā, uz ko attiecas konkrētais līdzfinansējums.
3.
Atvēlētās līdzfinansējuma
summas, kuras Komisija ir apstiprinājusi laikposmā no 2011. gada
1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim un par
kurām līdz noslēguma ziņojuma iesniegšanas termiņam
Komisijai nav nosūtīti darbību slēgšanai vajadzīgie
dokumenti, Komisija automātiski atceļ līdz 2017. gada
31. decembrim, prasot atmaksāt nepamatoti izmaksātās
summas.
4.
Aprēķinot summu, uz ko attiecas
automātiska saistību atcelšana, neņem vērā summas, kas
attiecas uz darbībām, kuras ir apturētas saistībā ar
tiesvedību vai administratīvu pārsūdzību, kam ir
apturoša iedarbība.
21. pants
Pārskatīšana
Pēc Komisijas priekšlikuma Eiropas
Parlaments un Padome šo regulu pārskata vēlākais līdz
2020. gada 30. jūnijam.
22. pants
Stāšanās spēkā un
piemērošana
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā                            Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Valstu programmu bāzes summas dalībvalstīs
 Dalībvalsts || Minimālā summa || Procentuālais īpatsvars 2010.–2012. gadā (vidējais) || Sadalījums, pamatojoties uz procentuālo īpatsvaru || Kopējā summa
 Austrija || 5 000 000 || 0,82 % || 8 699 674 || 13 699 674
 Beļģija || 5 000 000 || 1,13 % || 11 886 638 || 16 886 638
 Bulgārija || 5 000 000 || 3,18 % || 33 578 849 || 38 578 849
 Kipra || 5 000 000 || 1,76 % || 18 521 213 || 23 521 213
 Čehija || 5 000 000 || 0,84 % || 8 907 377 || 13 907 377
 Dānija || 5 000 000 || 0,48 % || 5 053 171 || 10 053 171
 Igaunija || 5 000 000 || 1,51 % || 15 933 661 || 20 933 661
 Somija || 5 000 000 || 2,87 % || 30 320 668 || 35 320 668
 Francija || 5 000 000 || 7,20 % || 75 956 454 || 80 956 454
 Vācija || 5 000 000 || 4,21 % || 44 390 681 || 49 390 681
 Grieķija || 5 000 000 || 14,56 % || 153 636 854 || 158 636 854
 Ungārija || 5 000 000 || 3,22 % || 34 018 515 || 39 018 515
 Islande || 5 000 000 || 0,03 % || 310 455 || 5 310 455
 Itālija || 5 000 000 || 13,62 % || 143 660 373 || 148 660 373
 Latvija || 5 000 000 || 0,95 % || 9 989 974 || 14 989 974
 Lietuva* || 5 000 000 || 1,77 % || 18 709 058 || 23 709 058
 Luksemburga || 5 000 000 || 0,04 % || 379 909 || 5 379 909
 Malta || 5 000 000 || 3,43 % || 36 173 227 || 41 173 227
 Nīderlande || 5 000 000 || 2,30 % || 24 315 326 || 29 315 326
 Norvēģija || 5 000 000 || 0,84 % || 8 846 929 || 13 846 929
 Polija || 5 000 000 || 3,97 % || 41 883 809 || 46 883 809
 Portugāle || 5 000 000 || 1,25 % || 13 197 565 || 18 197 565
 Rumānija || 5 000 000 || 5,05 % || 53 313 864 || 58 313 864
 Slovākija || 5 000 000 || 0,46 % || 4 835 168 || 9 835 168
 Slovēnija || 5 000 000 || 2,31 % || 24 371 875 || 29 371 875
 Spānija || 5 000 000 || 17,13 % || 180 746 396 || 185 746 396
 Zviedrija || 5 000 000 || 0,59 % || 6 189 272 || 11 189 272
 Šveice || 5 000 000 || 1,25 % || 13 216 801 || 18 216 801
 Horvātija || 5 000 000 || 3,22 % || 33 956 244 || 38 956 244
 Kopsumma || 145 000 000 || 100 % || 1 055 000 000 || 1 200 000 000
II pielikums
Konkrēto pasākumu saraksts
1.
Konsulārās sadarbības mehānismu
izveide starp vismaz divām dalībvalstīm, nodrošinot
apjomradītus ietaupījumus attiecībā uz pieteikumu
iesniegšanu un vīzu izsniegšanu konsulātos, tostarp kopīgos
vīzu pieteikumu centros, saskaņā ar Vīzu kodeksā
paredzētajiem sadarbības principiem.
2.
Transportlīdzekļu un operatīvā
aprīkojuma iegāde, ko Frontex aģentūra atzīst par
nepieciešamu kopīgo operāciju veikšanai, saskaņā ar
šīs aģentūras norādījumiem.
III PIELIKUMS
Darbības atbalsta mērķi valstu programmās
1. mērķis – veicināt
tādu politiku izstrādi un īstenošanu, kas nodrošina, ka
neatkarīgi no valstspiederības nekādu kontroli neveic
personām, kas šķērso iekšējās robežas, bet pie
ārējām robežām veic personu pārbaudes un efektīvi
uzrauga šo robežu šķērsošanu:
- operācijas;
- personāla izmaksas;
- apkopes izmaksas, piemēram,
uzturēšanas un remonta izmaksas;
- aprīkojuma
modernizācija/nomaiņa;
- nekustamais īpašums (amortizācija,
renovācija).
2. mērķis – veicināt
kopīgas politikas izstrādi un īstenošanu jautājumā par
vīzām un citām īstermiņa uzturēšanās
atļaujām, ietverot konsulāro sadarbību:
- operācijas;
- personāla izmaksas;
- apkopes izmaksas, uzturēšana un
remonts;
- aprīkojuma
modernizācija/nomaiņa;
- nekustamais īpašums (amortizācija,
renovācija).
3. mērķis – izveidot un
ekspluatēt IT sistēmas, sakaru infrastruktūru un aprīkojumu
migrācijas plūsmu pārvaldībai pie Savienības
ārējām robežām:
- SIS, VIS un šajā laikā no
jauna radīto sistēmu operatīvā vadība;
- personāla izmaksas;
- apkopes izmaksas, piemēram,
uzturēšanas un remonta izmaksas;
- sakaru infrastruktūra un ar
drošību saistītie jautājumi;
- aprīkojuma
modernizācija/nomaiņa;
- drošu telpu noma un/vai renovācija.
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Paziņojums
“Veidojot atvērtu un drošu Eiropu – iekšlietu budžets
2014.–2020. gadam”;
Priekšlikums
regulai, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma un
migrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas
sadarbībai, noziegumu novēršanai un apkarošanai un krīžu
pārvarēšanai;
Priekšlikums
regulai, ar ko izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas
sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu
pārvarēšanai;
Priekšlikums
regulai, ar ko Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido
finansiālā atbalsta instrumentu ārējām robežām un
vīzām.

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[32]

Pašreiz:
3. izdevumu kategorija, 18. sadaļa – Iekšlietas
Nākotnes
daudzgadu finanšu plāni: 3. izdevumu kategorija (Drošība un
pilsoniskums) – “Iekšējā drošība”
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

þ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību (iekšlietu jomas finansējums
2014.–2020. gadam)
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/ sagatavošanas darbību[33]
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.3.
Mērķi
1.3.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi,
kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Iekšlietu
jomas politikas virzienu galīgais mērķis ir izveidot telpu bez
iekšējam robežām, kurā ES pilsoņi un trešo valstu
valstspiederīgie var ieceļot, pārvietoties, dzīvot un
strādāt, līdznesot jaunas idejas, kapitālu, zināšanas
un inovāciju vai aizpildot trūkumus valstu darba tirgū,
pārliecināti, ka tiks pilnībā ievērotas viņu
tiesības un garantēta viņu drošība. Šā mērķa
sasniegšanā būtiska ir sadarbība ar ārpussavienības
valstīm un starptautiskajām organizācijām.
Iekšlietu
jomas politikas virzienu arvien pieaugošā nozīme ir apliecināta
Stokholmas programmā un tās rīcības plānā, kuru
īstenošana ir viena no Savienības stratēģiskajām
prioritātēm un aptver tādas jomas kā migrācija
(legālā migrācija un integrācija, patvērums,
nelikumīga migrācija un atgriešana), drošība (terorisma un
organizētās noziedzības novēršana un cīņa pret
to, policijas sadarbība) un ārējo robežu pārvaldība
(tostarp vīzu politika), kā arī šo politikas virzienu
ārējo dimensiju. Lisabonas līgums arī ļauj
Savienībai izrādīt lielāku apņēmību
atbildēt uz pilsoņu ikdienas bažām brīvības,
drošības un tiesiskuma jomā. Iekšlietu politikas prioritātes, jo
īpaši trešo valstu valstspiederīgo integrācija būtu
jāskata arī saistībā ar septiņām pamatiniciatīvām,
kas izklāstītas stratēģijā “Eiropa 2020”, kuras
mērķis ir palīdzēt ES pārvarēt pašreizējo
finansiālo un ekonomisko krīzi un panākt gudru, ilgtspējīgu
un integrējošu izaugsmi.
Iekšējās
drošības fonds sniegs finansiālu palīdzību, kas nepieciešama,
lai Savienības mērķus iekšlietu jomā pārvērstu
uzskatāmos rezultātos.

1.3.2.
Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības

IEKŠĒJĀS
DROŠĪBAS FONDS
Finansiālā
atbalsta instruments policijas sadarbībai, noziedzības
novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai
Saskaņā
ar prioritātēm, kas noteiktas attiecīgās Savienības
stratēģijās, programmās, riska un apdraudējuma
novērtējumos, instruments palīdzēs sasniegt šādus
konkrētos mērķus:
a)         novērst
un apkarot pārrobežu noziedzību, smagus noziegumus un organizēto
noziedzību, tostarp terorismu, un stiprināt koordināciju un
sadarbību starp dalībvalstu tiesībaizsardzības
iestādēm un ar attiecīgām trešām valstīm;
b)         palielināt
dalībvalstu un Savienības spēju efektīvi
pārvaldīt ar drošību saistītus riskus un krīzes un
sagatavoties cilvēku un kritiskās infrastruktūras
aizsardzībai pret teroristu uzbrukumiem un citiem ar drošību
saistītiem negadījumiem.
Pašreizējā
attiecīgā ABB darbība: 18.05
Finansiālā
atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām
Saskaņā
ar prioritātēm, kas noteiktas attiecīgās ES
stratēģijās, programmās, riska un apdraudējuma
novērtējumos, instruments palīdzēs sasniegt šādus
konkrētos mērķus:
a)         atbalstīt
kopējo vīzu politiku, lai atvieglotu likumīgu ceļošanu,
nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret trešo valstu
valstspiederīgajiem un novērstu nelikumīgu migrāciju;
b)         atbalstīt
robežu pārvaldību, lai nodrošinātu ārējo robežu augsta
līmeņa aizsardzību, no vienas puses, un ārējo robežu
raitu šķērsošanu saskaņā ar Šengenas acquis, no
otras puses.
Pašreizējā
attiecīgā ABB darbība: 18.02
(attiecībā uz Ārējo robežu fondu).

1.3.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Priekšlikuma
ietekme uz saņēmējiem/mērķgrupām ir
sīkāk aprakstīta ietekmes novērtējuma
4.1.2. nodaļā.
Kopumā
visos finansēšanas procesa līmeņos un katrā
pārvaldības veidā veiktajai vienkāršošanai būs
acīmredzama labvēlīga ietekme uz finansiālā atbalsta
pārvaldības procesiem.
Policijas
sadarbība, noziedzības novēršana un apkarošana un krīžu
pārvarēšana
Galvenie
finansiālā atbalsta saņēmēji būs
dalībvalstis un to tiesībaizsardzības iestādes, kā
arī citas iestādes, kas specializējas kritiskās
infrastruktūras aizsardzībā un krīžu
pārvarēšanā, un citas attiecīgas starptautiskās un
nevalstiskās organizācijas atbilstošos gadījumos (piemēram,
noziedzības, radikalizācijas un cilvēku tirdzniecības
novēršanas un apkarošanas politikas).
Mērķgrupa,
kas gūs labumu no pārmaiņām, būs visa sabiedrība.
Galvenie sasniegumi: 1) uzlabosies dalībvalstu administratīvās
un operatīvās spējas atklāt un saukt pie atbildības
par pārrobežu noziedzību, smagiem noziegumiem un organizēto
noziedzību, tostarp terorismu, lai samazinātu šāda veida
noziedzības radītos draudus drošībai, un 2) Eiropas izturētspēja
krīžu un katastrofu gadījumos kļūs
spēcīgāka, pateicoties saskaņotākai ES riska
pārvaldības politikai, kurā politikas izstrāde būs
sasaistīta ar apdraudējuma un riska novērtējumu, no vienas
puses, un efektīvākai un labāk koordinētai ES reakcijai
krīzes gadījumā, sasaistot esošās spējas un
zināšanas, no otras puses. Nozīmīgs sasniegums būs
dalībvalstu uzlabotās spējas novērst, sagatavoties un
aizsargāt cilvēkus un kritisko infrastruktūru pret teroristu
uzbrukumiem un citiem nopietniem ar drošību saistītiem draudiem.
Ārējās
robežas un vīzas
Galvenie finansiālā atbalsta saņēmēji robežu un
vīzu joma būs dienesti, kas dalībvalstīs īsteno
ES aquis, Šengenas robežu kodeksu un Vīzu kodeksu –
robežsardze, policija un konsulārie dienesti. Mērķgrupa, kas gūs
labumu no izmaiņām, būs ceļotāji – visas personas, kas
šķērso ES ārējās robežas. Rezultātu vidū
būs uzlabotas šo dienestu spējas 1) veikt robežu uzraudzību un
sadarboties ar citiem tiesībaizsardzības dienestiem Eiropas Robežu
uzraudzības sistēmas (EUROSUR) ietvaros; 2)
pārvaldīt migrācijas plūsmas konsulārajos dienestos
(vīzu pieteikumi) un 3) uzlabot pasažieru plūsmu pārvaldi robežu
šķērsošanas vietās, nodrošinot, pirmkārt, augstu un
vienādu aizsardzības līmeni sadarbībā ar citiem
tiesībaizsardzības dienestiem un, otrkārt, raitu robežu
šķērsošanas norisi saskaņā ar aquis un godpilnas
attieksmes un cieņas principiem. Svarīgs īpašais rezultāts
būs divu ES IT sistēmu izveidošana saistībā ar trešo valstu
valstspiederīgo pārvietošanos pāri robežām (ES ieceļošanas
un izceļošanas sistēma un ES reģistrēto ceļotāju
programma).

1.3.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Tā
kā pirms valstu programmu noteikšanas nepieciešams politiskais dialogs,
šajā posmā nav iespējams noteikt galīgo
rādītāju sarakstu, kuri tiks izmantoti, lai novērtētu
sasniegumus saistībā ar minētajiem konkrētajiem
mērķiem. Tomēr
-
attiecībā uz policijas sadarbību un noziedzības
novēršanu un apkarošanu rādītāji cita starpā
būtu kopīgu pārrobežu operāciju skaits un paraugprakses
dokumentu un rīkoto pasākumu skaits. Rādītāji krīžu
pārvarēšanai un kritiskās infrastruktūras
aizsardzībai cita starpā būtu to rīku skaits, ko
dalībvalstis ieviesušas un/vai uzlabojušas, lai sekmētu kritiskās
infrastruktūras aizsardzību visās ekonomikas nozarēs, un
Savienības līmenī veikto apdraudējuma vai riska
novērtējumu skaits;
- robežu un
vīzu jomā rādītāji cita starpā būtu
aprīkoto, nodrošināto un/vai uzlaboto konsulātu skaits, lai
nodrošinātu vīzu pieteikumu efektīvu apstrādi un sniegtu
kvalitatīvus pakalpojumus vīzu pieteikumu iesniedzējiem, un
robežkontrolei paredzētā aprīkojuma attīstība un
nelikumīgi ieceļojošu trešo valstu valstspiederīgo
aizturēšana pie ārējām robežām atbilstoši
ārējās robežas attiecīgā posma riska līmenim.
Ietekmes rādītāji mērīs robežu drošības un
vīzu izsniegšanas kapacitātes palielināšanos, kā arī
spēju pieaugumu droši un raiti pārvaldīt ceļotāju
plūsmas pāri robežām.

1.4.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.4.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

Arī
laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ES saskarsies ar
būtiskiem pārbaudījumiem iekšlietu jomā.
Droša vide ir
nepieciešama un labvēlīga ES ekonomikas, kultūras un
sociālajai izaugsmei. ES ir jāspēlē izšķiroša loma,
gan piedāvājot risinājumu smagu noziegumu un organizētas
noziedzības, kibernoziedzības un terorisma radītajiem draudiem
un nodrošinot ES ārējo robežu pārvaldību, gan bez
kavēšanās reaģējot uz krīzēm cilvēka
izraisītas vai dabas katastrofas gadījumā. Globalizācijas
laikmetā, kad draudi kļūst aizvien nopietnāki un aizvien
biežāk ir starptautiski pēc savas būtības, neviena
dalībvalsts nevar efektīvi reaģēt viena pati.
Saskaņota un visaptveroša Eiropas pieeja ir nepieciešama, lai
nodrošinātu, ka tiesībaizsardzības iestādes var strādāt
efektīvi arī pāri valstu un jurisdikciju robežām.
Šo
mērķu sasniegšanā būtiska ir sadarbība ar
ārpussavienības valstīm un starptautiskajām
organizācijām. Nesenie notikumi Ziemeļāfrikā ir
pierādījuši, cik svarīgi ir tas, lai ES būtu visaptveroša
un koordinēta pieeja migrācijai, robežām un drošībai.
Tādēļ jāstiprina arvien svarīgākā ES
iekšlietu politikas virzienu ārējā dimensija, to pilnīgi
saskaņojot ar Savienības ārpolitiku.

1.4.2.
ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība

Migrācijas
plūsmu pārvaldība un drošības apdraudējumi ir
problēmas, kuras dalībvalstis nespēj atrisināt,
rīkojoties atsevišķi. Šīs ir jomas, kurās ES budžeta
izmantošanai ir acīmredzama pievienotā vērtība.
Uz dažām
dalībvalstīm gulstas smags slogs to īpašā
ģeogrāfiskā izvietojuma un to pārvaldībā esošo
Savienības ārējo robežu garuma dēļ. Iekšējo
robežu atcelšanai ir jābūt sasaistītai ar kopīgiem
pasākumiem, kas nodrošina efektīvu Savienības ārējo
robežu kontroli un uzraudzību. Tādēļ kopīgās
politikas pamatā patvēruma, imigrācijas un ārējo robežu
jomā ir dalībvalstu solidaritātes un atbildības
taisnīgas sadales princips. ES budžetā ir paredzēti
līdzekļi, lai pievērstos šā principa finansiālajai
ietekmei. Drošības jomā smagie noziegumi un organizētā
noziedzība, terorisms un citi ar drošību saistītie
apdraudējumi aizvien biežāk ir starptautiska rakstura. Starpvalstu
sadarbība un koordinācija starp tiesībaizsardzības
iestādēm ir īpaši svarīgas, lai veiksmīgi
novērstu un apkarotu šo noziedzību, piemēram, ar
informācijas apmaiņas palīdzību, kopīgām izmeklēšanām,
savietojamām tehnoloģijām un kopīgiem apdraudējuma un
riska novērtējumiem.
Saskaroties ar
migrācijas plūsmām, ES ārējo robežu
pārvaldība un ES drošība no dalībvalstīm prasa
ievērojamus resursus un iespējas. Uzlabota operatīvā
sadarbība un koordinācija, apvienojot pieejamos resursus
tādās jomās kā mācības un aprīkojums, rada
apjomradītus ietaupījumus un sinerģiju, tādējādi
nodrošinot optimālāku valsts līdzekļu izlietojumu un
stiprinot solidaritāti, savstarpējo uzticību un atbildības
par kopīgo ES politiku sadali starp dalībvalstīm. Tas ir jo
īpaši svarīgi drošības jomā, kur finansiālais atbalsts
visa veida pārobežu kopīgajām operācijām ir ļoti
būtisks, lai uzlabotu sadarbību starp policiju, muitu, robežsardzi un
tiesu iestādēm.
Attiecībā
uz iekšlietu ārējo dimensiju, skaidrs, ka pasākumu
pieņemšana un resursu apvienošana ES līmenī būtiski vairos
ES rīcības efektivitāti, kas nepieciešama, lai
pārliecinātu trešās valstis kopā ar ES iesaistīties šo
migrācijas un drošības jautājumu risināšanā, kuri pamatā
ir ES un dalībvalstu interesēs.
ES
tiesības rīkoties iekšlietu jomā izriet no Līguma par
Eiropas Savienības darbību (LESD) V sadaļas
“Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa”, jo īpaši no LESD
77. panta 2. punkta, 78. panta 2. punkta, 79. panta 2. un 4. punkta,
82. panta 1. punkta, 84. panta un 87. panta 2. punkta.
Uz sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām
organizācijām attiecas LESD 212. panta 3. punkts.
Priekšlikumos tiek ievērots subsidiaritātes princips, jo
lielākā finansējuma daļa tiks īstenota
saskaņā ar dalītas pārvaldības principu un
ievērojot dalībvalstu iestāžu kompetenci.

1.4.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Kaut arī
kopumā tiek atzīts, ka pašreizējie iekšlietu jomas finanšu
instrumenti sasniedz savus mērķus un darbojas efektīvi,
starpposma pārskatīšanā un apspriedēs ar
ieinteresētajām personām gūtās atziņas liecina,
ka nepieciešams:
–      vienkāršot un racionalizēt turpmākos iekšlietu jomas
instrumentus, samazinot finanšu programmu skaitu
līdz divām, šajā nolūkā izveidojot Patvēruma un
migrācijas fondu un Iekšējās drošības fondu. Tas ļaus
ES stratēģiskāk izmantot savus instrumentus tā, lai tie
labāk atbilstu ES politiskajām prioritātēm un vajadzībām;

–      stiprināt ES globālo procesu dalībnieces lomu, turpmākajos fondos ietverot ārējās dimensijas
komponentu, lai stiprinātu ES rīcības efektivitāti
attiecībā uz ārējās politikas dimensiju iekšpolitikas
virzienos;
–      tur, kur tas iespējams, priekšroku dot dalītai
pārvaldībai, nevis centralizētai, tādējādi
samazinot nevajadzīgu birokrātisko slogu;
–      veidot vairāk uz rezultātiem vērstu pieeju dalītai
pārvaldībai, pārejot uz daudzgadu
plānošanu, kas ietver augstākā līmeņa politisko
dialogu, tādējādi panākot, ka dalībvalstu valsts
programmas ir pilnībā saskaņotas ar ES politikas mērķiem
un prioritātēm un tajās galvenā uzmanība ir
vērsta uz rezultātu gūšanu;
–      uzlabot centralizēto pārvaldību, lai radītu
līdzekļu klāstu politikas rosinātiem pasākumiem, tostarp atbalstu starptautiskām darbībām, īpaši
inovatīvām darbībām un darbībām trešās
valstīs vai saistībā ar tām (ārējā
dimensija), kā arī ārkārtas darbībām,
pētījumiem un pasākumiem;
–      izveidot kopīgu regulējumu ar
kopīgu noteikumu kopumu par plānošanu, ziņošanu, finanšu
pārvaldību un kontroli, kas ir, cik iespējams, līdzīgs
citu dalītas pārvaldības kārtībā
pārvaldītu ES fondu regulējumam, lai panāktu, ka visas
ieinteresētās personas labāk izprot noteikumus, un
nodrošinātu augstu saskanīgumu un konsekvenci;
–      nodrošināt ātru un efektīvu reaģēšanu
ārkārtas situācijās, veidojot
fondus tā, lai ES var atbilstīgi reaģēt strauji
mainīgās situācijās;
–      stiprināt iekšlietu jomas aģentūru lomu, lai veicinātu praktisku sadarbību starp
dalībvalstīm un uzticot tām konkrētu darbību
īstenošanu, vienlaikus nodrošinot pienācīgu politisko kontroli
pār aģentūru darbībām.
Sīkāku
ieskatu var gūt katras regulas ietekmes novērtējumā un
paskaidrojuma rakstā.

1.4.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

Vairāki
citi ES instrumenti sniegs atbalstu pasākumiem, kas papildina
pasākumus, kuri tiks finansēti no Iekšējās drošības
fonda:
Galvenā
iezīme, kas ļauj nošķirt Iekšējās drošības fondu
un civilās aizsardzības finanšu instrumentu, joprojām
būs pašreizējās CIPS programmas 3. pantā
teiktais, proti, dabas katastrofas un cilvēka nejauši izraisītas
katastrofas ietilpst civilās aizsardzības jomā (nelaimes
gadījumi), bet tīši cilvēka izraisītas katastrofas attiecas
uz drošību un tāpēc ietilps Iekšējās drošības
fonda piemērošanas jomā.
Teroristu
uzbrukumi vai citi ar drošību saistīti starpgadījumi neietilps
arī ES Solidaritātes fonda piemērošanas jomā.
Precīza piemērošanas joma un apjoms, kādā LESD
222. pantu (solidaritātes klauzula) varētu izmantot, lai
atbalstītu dalībvalstis, kas kļuvušas par terorisma uzbrukuma
objektu vai cieš no dabas vai cilvēka izraisītas katastrofas, nav
pilnīgi skaidra, jo tam ir nepieciešams pieņemt īstenošanas
kārtības noteikumus, kas vēl nav ierosināti.
Ārkārtas finansēšanas pasākumus liela apmēra teroristu
uzbrukuma vai citu ar drošību saistītu notikumu gadījumā
tādējādi atbalstīs Iekšējās drošības fonds.
Plaisa, kas
izveidojusies starp pētniecību drošības jomā programmas
Apvārsnis 2020 ietvaros un šādas pētniecības
rezultātu praktisko piemērošanu, tiks novērsta, jo
Iekšējās drošības fondā būs paredzēti īpaši
mērķi un atbilstīgās darbības, kas ļaus
finansēt zinātniskās pētniecības rezultātu
(prototipu) testēšanu un validēšanu ar mērķi tos
sērijveidā piemērot praksē (publiskais iepirkums
pirmskomercializācijas posmā).
Nākotnes Tiesiskuma
programma būs cieši saistīta ar Iekšējās drošības
fondu un papildinās to, jo īpaši tā krimināltiesību
sastāvdaļas, taču tā ir vairāk vērsta uz tiesu
iestāžu sadarbību, procedūru saskaņošanu un
savstarpējo atzīšanu, kas praksē novērš ievērojamu
darbības pārklāšanos.
Iekšējās
drošības fonda ārējās dimensijas komponenti atbalstīs
darbības trešās valstīs un attiecībā uz tām,
kuras būs galvenokārt vērstas uz ES interesēm un
mērķiem, kurām būs tieša ietekme uz ES un tās dalībvalstīm
un kuras nodrošinās ES teritorijā īstenoto darbību
turpināmību. Šis finansējums tiks plānots un īstenots
saskaņā ar ES ārējo darbību un ārpolitiku. Tas
nav paredzēts tādu darbību atbalstam, kuras ir vērstas uz
attīstību, un attiecīgā gadījumā papildinās
finansiālo palīdzību, kas tiek sniegta, izmantojot
ārējās palīdzības instrumentus. Šajā
kontekstā iekšlietu jomai īpaši nozīmīgi būs Tematiskās
programmas migrācijas un patvēruma jomā un Stabilitātes
instrumenta pēcteči. Ārējās palīdzības
instrumenti vai nu atbalsta saņēmēju valstu vajadzības
attīstības jomā, vai atbalsta ES vispārējās
politiskās intereses ar stratēģiskiem partneriem, toties
iekšlietu fondi atbalstīs īpašas darbības trešās
valstīs ES migrācijas politikas un ES iekšējas drošības
mērķu interesēs. Tādējādi tie aizpildīs
specifisku robu un dos ieguldījumu ES rīcībā esošā līdzekļu
klāsta pilnīgā izveidē.

1.5.
Ilgums un finansiālā ietekme

þ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
þ    Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 1.1.2014.
līdz 31.12.2020.
–
þ    Finansiālā ietekme no 2014. gada līdz
2023. gadam
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.

1.6.
Paredzētie pārvaldības veidi[34]

þKomisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība
þ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot:
–
þ    izpildaģentūrām
–
þ    Kopienu izveidotām struktūrām[35]

–
þ    valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨    personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
þ Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
þDecentralizēta pārvaldība kopā ar trešām
valstīm
þ Pārvaldība kopā ar
starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Priekšlikumi
tiks galvenokārt īstenoti ar dalītu pārvaldību,
izmantojot daudzgadu valstu programmas.
Valstu
programmās sasniedzamos mērķus papildinās “Savienības
darbības” un ātrās reaģēšanas mehānisms ārkārtas
situāciju risināšanai. Tās galvenokārt būs
dotācijas un iepirkums saskaņā ar centralizētu tiešu
pārvaldību un ietvers darbības trešās valstīs un
saistībā ar tām.
Tiks izmantoti
visi pieejamie līdzekļi, lai nepieļautu sadrumstalošanos,
koncentrējot resursus uz neliela skaita ES mērķu sasniegšanu un
attiecīgā gadījumā izmantojot galveno ieinteresēto
personu speciālās zināšanas, pamatojoties uz
partnerattiecību nolīgumiem un pamatnolīgumiem.
Pēc
Komisijas iniciatīvas sniegtā tehniskā palīdzība tiks
īstenota, izmantojot centralizētu tiešu pārvaldību.
Valstis, kas
asociētas Šengenas aquis piemērošanā,
īstenošanā un izstrādē, arī piedalīsies abos
Iekšējās drošības fonda instrumentos, kas papildina Šengenas aquis
(robežu un vīzu instruments un policijas sadarbības instruments),
dalībvalstu statusā saskaņā ar Šengenas asociēšanas
nolīgumiem. Tās piedalīsies instrumentos saskaņā ar
regulas noteikumiem, īstenojot savas daudzgadu valstu programmas, un
varēs pieteikties finansējumam Savienības darbību ietvaros utml.
Tāpat kā Ārējo robežu fonda gadījumā, tiks
paredzēti īpaši kārtības noteikumi, lai precizētu
papildnoteikumus, kas nepieciešami to dalībai (noteikumi, kas izriet no
Finanšu regulas, tas īstenošanas noteikumiem un Līgumiem, tostarp
Revīzijas palātas tiesības īstenot revīziju). Tā
kā šīs valstis veiks iemaksas ES budžetā par šiem diviem
instrumentiem proporcionāli savam IKP, kārtības noteikumiem
būs arī jānosaka, kādas iemaksas šīm valstīm
jāveic saistībā ar atbildības sadali par Šengenas
pārvaldību, neatkarīgi no tā, cik lieli būs viņu
piešķīrumi saskaņā ar instrumentiem. Pašlaik
asociētās valstis ir Norvēģija, Islande, Šveice un
Lihtenšteina.

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Dalītai
pārvaldībai tiek ierosināta
saskanīga un efektīva ziņošanas, uzraudzības un
izvērtēšanas sistēma. Attiecībā uz katru valsts
programmu dalībvalstīm tiks prasīts izveidot Uzraudzības
komiteju, kurā var piedalīties Komisija.
Ik gadu
dalībvalstis ziņos par daudzgadu programmas īstenošanu. Šie
ziņojumi ir priekšnoteikums gada maksājumiem. Saistībā ar
starpposma pārskata sagatavošanu dalībvalstīm
2017. gadā tiks lūgts sniegt papildu informāciju par
mērķu īstenošanā gūtajiem panākumiem.
Līdzīgs pasākums tiks veikts 2019. gadā, lai
attiecīgā gadījumā varētu veikt pielāgojumus
pēdējā finanšu gada (2020. gada) laikā.
Atbalstot uz
izvērtēšanu balstītas darba vides izveidi iekšlietu jomā,
fondiem būs kopīga izvērtēšanas un uzraudzības
sistēma ar plašu politikā pamatotu rādītāju
klāstu, kuri uzsvērs fondiem piemītošo uz rezultātiem
vērsto pieeju un būtisko lomu, kāda tiem varētu būt
politisko virzienu kopumā, lai sasniegtu mērķi – izveidot
brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Šie
rādītāji attiecas uz ietekmi, kāda varētu būt fondiem:
kopīgas darba vides izveide robežu drošības, policijas
sadarbības un krīžu pārvarēšanas jomā; migrācijas
plūsmu uz ES efektīva pārvaldība; taisnīga un
vienlīdzīga attieksme pret trešo valstu valstspiederīgajiem;
solidaritāte un sadarbība dalībvalstu starpā, risinot
migrācijas un iekšējās drošības jautājumus, un
kopīga ES pieeja attiecībā uz trešām valstīm gan
migrācijas, gan drošības jomā;
Lai
nodrošinātu, ka izvērtēšanā tiek piemēroti
adekvāti principi, un paturot prātā praktisko pieredzi,
kāda izvērtēšanā gūta dalībvalstīs
pašreizējā ES finansējuma ietvaros iekšlietu jomā, Komisija
un dalībvalstis darbosies kopīgi, lai izstrādātu
kopīgu izvērtēšanas un uzraudzības sistēmu, cita
starpā nosakot paraugus un kopīgos rezultatīvos
rādītājus.
Visi
pasākumi tiks izveidoti plānošanas perioda sākumā,
tādējādi ļaujot dalībvalstīm izveidot savas
ziņošanas un izvērtēšanas sistēmas, pamatojoties uz
kopīgiem noteiktiem principiem un prasībām.
Lai
mazinātu administratīvo slogu un panāktu sinerģiju starp
ziņošanu un izvērtēšanu, izvērtēšanas ziņojumos
sniedzamā informācija pamatosies uz informāciju, ko sniedz
dalībvalstis savu valsts programmu gada īstenošanas pārskatos,
un papildinās to.
Komisija
2018. gadā arī iesniegs ziņojumu par starpposma
pārskatīšanu, kas tiks veikta attiecībā uz valstu
programmām.
Plašākā
tvērumā Komisija līdz 30.06.2024.
iesniegs starpziņojumu par fondu īstenošanu, bet līdz 30.6.2024.
– ex post novērtējuma ziņojumu, aptverot visu
īstenošanu (t.i., ne tikai valstu programmas dalītas pārvaldības
ietvaros).

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

HOME ĢD nav saskāries ar būtisku kļūdu risku
savās izdevumu programmās. To apliecina tas, ka Revīzijas
palātas gada pārskatos vairākkārtīgi nav bijis
būtisku konstatējumu, kā arī HOME ĢD (un
iepriekš JLS ĢD) gada darbības pārskatos iepriekšējo
gadu laikā atlikušo kļūdu biežums virs 2 % nav
konstatēts.
Dalītā
pārvaldībā vispārīgie riski
saistībā ar pašreizējo programmu īstenošanu
galvenokārt ietilpst trīs kategorijās:
–      risks, ka līdzekļi netiek izmantoti efektīvi vai
pietiekami mērķtiecīgi;
–      kļūdas, kuru pamatā ir noteikumu
sarežģītība un trūkumi pārvaldības un kontroles
sistēmās,
–      administratīvo resursu neefektīva izmantošana (prasību
ierobežots samērīgums).
Vērts
pieminēt arī konkrētus elementus attiecībā uz
četriem fondiem vispārējās programmas “Solidaritāte un
migrācijas plūsmu pārvaldība” ietvaros.
–      Gada programmu sistēma nodrošina, ka galīgie maksājumi
tiek veikti regulāri, pamatojoties uz apstiprinātiem un
revidētiem izdevumiem. Tomēr gada programmu atbilstības periods
nav piesaistīts ES finanšu gadam, tāpēc, neraugoties uz
ļoti izvērsto sistēmu, ticamības apstiprināšanas
ķēde nav pilnībā apmierinoša.
–      Sīki izstrādātus atbilstības noteikumus nosaka
Komisija. Tādējādi principā tiek nodrošināts
finansēto izdevumu viendabīgums. Tomēr tas rada arī
nevajadzīgu darba slodzi valstu iestādēm un Komisijai un
palielina kļūdu iespējamību no saņēmēju
un/vai dalībvalstu puses ES noteikumu nepareizas interpretācijas
dēļ.
–      Pašreizējās pārvaldības un kontroles sistēmas
ir ļoti tuvas tām, kas tiek izmantotas attiecībā uz
struktūrfondiem. Tomēr tajās ir vērojamas nelielas
atšķirības, konkrēti, atbildības ķēdē starp
sertifikācijas iestādēm un revīzijas iestādēm.
Tas vieš neskaidrību dalībvalstīs, īpaši, ja iestādes
rīkojas attiecībā uz abu veidu fondiem. Tas arī palielina
kļūdu iespējamību un prasa intensīvāku
uzraudzību.
Šajā
priekšlikumā šie elementi tiks būtiski mainīti:
–      Pārvaldības un kontroles sistēmas atbildīs VSS
fondos noteiktajām vispārējām prasībām un pilnībā
ievēros jaunās prasības, kas noteiktas jaunajā Finanšu
regulā: esošās trīs iestādes tiks aizstātas ar
divām iestādēm (atbildīgā iestāde un
revīzijas iestāde), kuru lomas ir precizētas nolūkā
panākt lielāku ticamību.
–      Daudzgadu plānošana kopā ar grāmatojumu ikgadēju
noskaidrošanu, pamatojoties uz maksājumiem, ko veikusi atbildīgā
iestāde, saskaņos atbilstības periodus ar Komisijas gada
pārskatiem, nepalielinot administratīvo slogu salīdzinājumā
ar pašreizējo sistēmu.
–      Pirmā līmeņa kontroles ietvaros atbildīgā
iestāde veiks pārbaudes uz vietas, kas tiks izmantotas tās
ikgadējā vadības ticamības deklarācijā.
–      Atbilstības noteikumu precizēšana un vienkāršošana,
kā arī to saskaņošana ar citiem ES finansiālā atbalsta
instrumentiem, tādējādi mazinot kļūdas, ko pieļauj
atbalsta saņēmēji, kuri izmanto palīdzību no
dažādiem avotiem. Šie atbilstības noteikumi tiks noteikti valsts
līmenī, izņemot dažus pamatprincipus, kas ir līdzīgi
tiem, kurus izmanto VSS fondi.
–      Tiek rosināts izmantot vienkāršotu izmaksu iespējas,
īpaši attiecībā uz mazām dotācijām.
Centralizētā
pārvaldībā galvenie riski ir šādi:
–      risks, ka saņemtajiem projektiem būs vāja saistība
ar HOME ĢD politiskajām prioritātēm;
–      risks, ka izraudzītajiem projektiem būs slikta kvalitāte
un projekts tehniski tiks slikti īstenots, mazinot programmu ietekmi; šis
risks ir neadekvātu atlases procedūru, speciālo zināšanu
trūkuma vai nepietiekamas uzraudzības dēļ;
–      risks, ka piešķirtos līdzekļus izmantos neefektīvi
vai neekonomiski, – gan attiecībā uz dotācijām (faktisko
attiecināmo izmaksu sarežģīta atmaksāšana un turklāt
ierobežotas iespējas dokumentāri pārbaudīt
attaisnojamās izmaksas), gan attiecībā uz iepirkumu
(dažkārt trūkst tādu piegādātāju, kuriem ir
vajadzīgās speciālās zināšanas, un
tādēļ nav pietiekamu iespēju salīdzināt cenu
piedāvājumus);
–      risks, kas saistīts (īpaši) ar mazāku organizāciju
spēju efektīvi kontrolēt izdevumus un nodrošināt
īstenoto darbību pārredzamību;
–      reputācijas risks Komisijai, ja atklājas krāpšana vai
noziedzīgas darbības; no trešo personu iekšējām kontroles
sistēmām ir gūstamas tikai daļējas garantijas, jo ir
diezgan daudz dažādu līgumslēdzēju un
saņēmēju, kuri katrs strādā ar savu kontroles
sistēmu, kam bieži vien ir šaurs tvērums.
Paredzēts,
ka lielākā daļa minēto risku tiks mazināti, pateicoties
priekšlikumu lielākai mērķtiecībai un vienkāršotu
elementu izmantošanai, kas iekļauti jaunajā Finanšu regulā.

2.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

Dalīta
pārvaldība
Dalībvalstu
līmenī ierosinātā pārvaldes
un kontroles sistēmu uzbūve ir izstrādāta, balstoties uz
2007.–2013. gadā izmantoto struktūru, un tajā ir
saglabāta lielākā daļa funkciju, ko veic
pašreizējā periodā, tostarp administratīvās
pārbaudes un pārbaudes uz vietas, pārvaldības un kontroles
sistēmu revīzijas un projektu revīzijas. Tomēr ir
mainīta šo funkciju secība, nosakot, ka pārbaudes uz vietas
nepārprotami ir atbildīgās iestādes pienākums
saistībā ar gada grāmatojumu noskaidrošanu.
Lai
pastiprinātu pārskatatbildību, atbildīgās
iestādes akreditēs valsts akreditācijas struktūra, kas ir
atbildīga par šo iestāžu pastāvīgu uzraudzību. Ar
iestāžu skaita samazināšanu, vairs neparedzot sertificējošo
iestādi, un fondu skaita samazināšanu ir paredzēts mazināt
administratīvo slogu un veicināt iespēju attīstīt
spēcīgākas administratīvās spējas, kā
arī radīt iespēju skaidrāk nodalīt pienākumus.
Pašlaik nav
pieejamas ticamas aplēses par dalīti pārvaldīto fondu
kontroles izmaksām iekšlietu jomā. Vienīgā pieejamā
aplēse attiecas uz ERAF un Kohēzijas fondu, kur ar kontroli
saistīto uzdevumu izmaksas (valsts līmenī, izņemot
Komisijas izmaksas) tiek lēstas aptuveni 2 % apmērā no
2007.–2013. gadā pārvaldītā kopējā
finansējuma. Šīs izmaksas ir saistītas ar šādām
kontroles jomām: 1 % saistīts ar valsts koordināciju un
programmu sagatavošanu, 82 % attiecas uz programmu pārvaldību,
4 % uz sertifikāciju un 13 % uz revīziju.
Kontroles
izmaksas palielinās šādi priekšlikumi:
–      akreditācijas struktūras izveide un darbība un
sistēmas nomaiņa kopumā;
–      pārvaldības deklarācijas iesniegšana kopā ar gada
pārskatiem;
–      pārbaudes uz vietas, kas jāveic atbildīgajai
iestādei;
–      nepieciešamība pēc papildu revīzijas darba, ko veic
revīzijas iestādes, revidējot pārvaldības
deklarāciju.
Tomēr ir
arī šādi priekšlikumi, kas samazinās kontroles izmaksas:
–      vairs nepastāvēs sertifikācijas iestāde. Kaut
arī tās funkcijas tiks daļēji nodotas atbildīgajai
iestādei, tas ļaus dalībvalstij ietaupīt ievērojamu
daļu no izmaksām saistībā ar sertifikāciju,
pateicoties lielākai administratīvajai efektivitātei,
mazākai vajadzībai pēc koordinācijas un mazākam
revīzijas apjomam;
–      kontrole, ko paredzēts veikt revīzijas iestādei,
būs vairāk vērsta uz atbildīgās iestādes veikto
administratīvo pārbaužu un pārbaužu uz vietas (izlases)
atkārtotu veikšanu. Tas paātrinās savstarpējo
procedūru un nodrošinās, ka pirms gada pārskatu iesniegšanas
tiek veiktas visas nepieciešamās pārbaudes;
–      vienkāršotu izmaksu izmantošana samazinās
administratīvās izmaksas un slogu visos līmeņos gan
pārvaldes iestādēm, gan saņēmējiem;
–      gada slēgšana un grāmatojumu atbilstības noskaidrošanas
perioda ierobežojums līdz 36 mēnešiem samazinās periodu,
cik ilgi publiskajām iestādēm un saņēmējiem
dokumenti jāglabā kontroles nolūkā;
–      elektroniskās komunikācijas plūsmas izveide starp
Komisiju un dalībvalstīm būs obligāta.
Minētajam
jāpievieno 2.2.1. nodaļā uzskaitītie
vienkāršošanas elementi, kas arī palīdzēs samazināt
saņēmēju administratīvo slogu un tādējādi ir
uzskatāmi par paralēlu kļūdu rašanās riska un
administratīvā sloga samazināšanas līdzekli.
Tādējādi
kopumā sagaidāms, ka šo priekšlikumu rezultātā kontroles
izmaksas tiks drīzāk pārdalītas nekā palielinātas
vai samazinātas. Tomēr gaidāms, ka šī izmaksu
pārdalīšana (visās funkcijās un, pateicoties
samērīgām kontroles procedūrām, arī visās
dalībvalstīs un programmās) ļaus efektīvāk
samazināt riskus un panākt labāku un ātrāku
ticamības apstiprināšanas ķēdi.
Komisijas
līmenī nav paredzams, ka plānošanas
perioda pirmajā pusē samazināsies pārvaldības un
kontroles izmaksas dalītajai pārvaldībai. Tas tā
pirmkārt ir tāpēc, ka summas un politikas jomas, uz kurām
attiecas dalītā pārvaldība, ievērojami pieaugs un
paplašināsies salīdzinājumā ar pašreizējo periodu. Tādēļ,
lai saglabātu tādus pašus resursus vien, jau būs nepieciešama
lielāka efektivitāte. Turklāt pirmais gads būs
raksturīgs ar to, ka būs vienlaikus jāveic daudzi svarīgi
uzdevumi: jānoslēdz 2007.–2013. gada programmas
(pēdējie noslēgšanas ziņojumi jāiesniedz līdz
2016. gada 31. martam), jārisina politiskie dialogi un
jāapstiprina daudzgadu valstu programmas laikposmam no 2014. gada
līdz 2020. gadam, jāizveido jauna grāmatojumu
noskaidrošanas sistēma. Perioda otrajā pusē pieejamie
potenciālie resursi tiks izmantoti, lai uzlabotu vērtēšanu un
uzraudzību.
Centralizēta
pārvaldība
Attiecībā
uz centralizētu pārvaldību Komisija arī turpmāk
piemēros savu pašreizējo kontroles sistēmu, kas sastāv no
šādiem pamatelementiem: darbību pārraudzība, ko veic
darbības direktorāti, ex-ante kontrole, ko veic Budžeta un
kontroles nodaļa, Iekšējā iepirkuma komiteja (JPS/HPC),
dotāciju ex-post kontrole vai iekšējās revīzijas struktūrvienības
un/vai iekšējās revīzijas dienesta revīzijas. Ex-post
kontroles sektors piemēro “atklāšanas stratēģiju”, kuras
mērķis ir atklāt pēc iespējas lielāku skaitu no
neatbilstībām, lai atgūtu nepareizi izmaksātās summas.
Pamatojoties uz šo stratēģiju, tiek veikta projektu izlases
pārbaude, kuri tiek atlasīti, gandrīz pilnīgi balstoties uz
riska analīzi.
Pateicoties
šādam ex-ante un ex-post kontroles apvienojumam, kā
arī dokumentārām pārbaudēm un revīzijām uz
vietas, iepriekšējos gados skaitliski izsakāmais vidējais
atlikušo kļūdu biežums bija mazāks par 2 %. Tāpēc
uzskatāms, ka HOME ĢD iekšējās kontroles
sistēma, kā arī tās izmaksas ir adekvātas, lai
sasniegtu mērķi – zemāku kļūdu procentuālo
rādītāju.
Tomēr
šīs sistēmas ietvaros HOME ĢD turpinās izskatīt
iespējas stiprināt pārvaldību un panākt lielāku
vienkāršību. Konkrēti, cik vien iespējams, tiks izmantotas
visas vienkāršotās iespējas, kādas sniedz jaunā
Finanšu regula, jo sagaidāms, ka tās palīdzēs
samazināt administratīvo slogu saņēmējiem un tādējādi
vienlaikus mazinās kļūdu risku un administratīvo slogu
Komisijai.
Jaunas
jomas
Priekšlikumos
ir paredzētas jaunas jomas ES finansējumam iekšlietu jomā,
piemēram, ES aģentūrās esošo speciālo zināšanu
labāka izmantošana, ārējās dimensijas attīstīšana
un ārkārtas mehānismu stiprināšana.
Šajā sakarā HOME ĢD būs nepieciešamas jaunas
pārvaldības un kontroles metodes.
Šīm jaunajām jomām atvēlamās summas vēl nav
noteiktas, tomēr nav paredzams, ka tās būs ievērojamas
salīdzinājumā ar kopējo budžetu iekšlietu jomā.
Tomēr būs ļoti svarīgi cik iespējams agri šajā
periodā izveidot iekšējos līdzekļus un darba
kārtību šo jauno uzdevumu īstenošanai, pilnībā
ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus.
Sniegtā
analīze skaidri parāda, ka, neraugoties uz visiem ieviestajiem
vienkāršojumiem, cilvēkresursi, kas nepieciešami HOME ĢD
palielinātā budžeta īstenošanai, būs jāpastiprina.
Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot
attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Papildus visu
regulatīvo kontroles mehānismu piemērošanai HOME ĢD
izstrādās krāpšanas apkarošanas stratēģiju
saskaņā ar Komisijas jauno krāpšanas apkarošanas
stratēģiju (CAFS), kuru pieņēma 2011. gada
24. jūnijā, lai cita starpā nodrošinātu, ka tā
iekšējās kontroles saistībā ar krāpšanas apkarošanu
pilnībā saskan ar CAFS un ka tā krāpšanas riska
pārvaldības pieeja ir vērsta uz to, lai noteiktu jomas,
kurās pastāv krāpšanas risks, un izstrādātu atbilstošu
rīcību. Vajadzības gadījumā tiks izveidotas kontaktu
grupas un attiecīgi IT rīki, lai analizētu krāpšanas
gadījumus saistībā ar fondiem.
Attiecībā
uz dalīto pārvaldību CAFS ir skaidri noteikta
nepieciešamība Komisijas priekšlikumos 2014.–2020. gada regulām
prasīt dalībvalstīm ieviest krāpšanas novēršanas
pasākumus, kas ir efektīvi un samērīgi ar apzinātajiem
krāpšanas riskiem. Šā priekšlikuma 5. pantā ir skaidri
noteikta prasība dalībvalstīm novērst, atklāt un labot
pārkāpumus un ziņot Komisijai. Sīkāk šie pienākumi
tiks izklāstīti detalizētajos noteikumos par
atbildīgās iestādes funkcijām, kā paredzēts
24. panta 5. punkta c) apakšpunktā.
Turklāt
41. pantā ir nepārprotami norādīts, ka atkārtoti
izmanto līdzekļus, kas tiek iegūti finanšu korekciju
rezultātā, balstoties uz Komisijas vai Revīzijas palātas
konstatējumiem.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija   || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs || Dif.[36] || no EBTA valstīm[37] || no kandidātvalstīm[38] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 3 ||   || Dif. || NAV || NAV || NAV || NAV
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs 3. izdevumu kategorija || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 3 || 18 01 04 bb – Iekšējās drošības fonds – Policija un noziedzība – Tehniskā palīdzība || Nedif. || NAV || NAV || JĀ || NAV
 3 || 18 02 bb – Iekšējās drošības fonds – Policija un noziedzība || Dif. || NAV || NAV || JĀ || NAV
 3 || 18 01 04 cc – Iekšējās drošības fonds – Robežas un vīzas – Tehniskā palīdzība || Nedif. || NAV || NAV || JĀ || NAV
 3 || 18 02 cc – Iekšējās drošības fonds – Robežas un vīzas || Dif. || NAV || NAV || JĀ || NAV
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Trešo valstu iemaksas attiecas uz abām
Iekšējās drošības fonda daļām.
ES un asociētajām valstīm
atsevišķas procedūras ietvaros ir jāvienojas par šo iemaksu
aprēķina kritērijiem un metodi.
Pieņemot, ka procentuālā
attiecība būs līdzīga tai, ko pašlaik izmanto ĀRF,
asociētās valstis varētu iemaksāt aptuveni 210 miljonus
euro Robežu un vīzu daļā un aptuveni 50 miljonus euro Policijas
sadarbības daļā.

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

miljonos euro (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Nr. 3 || Drošība un pilsoniskums
 Iekšlietu ĢD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Pēc 2020. || KOPĀ
  Darbības apropriācijas (pašreizējās cenās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb Iekšējās drošības fonds – Policija un noziedzība || Saistības || (1a) || 135.076 || 143.047 || 151.283 || 159.791 || 168.578 || 177.653 || 187.022 ||   || 1,122.450
 Maksājumi || (2a) || 15.714 || 43.881 || 71.419 || 111.709 || 147.854 || 156.248 || 164.918 || 410.707 || 1,122.450
 18 02 cc  Iekšējās drošības fonds – Robežas un vīzas || Saistības || (1a) || 422.310 || 447.186 || 472.886 || 499.435 || 526.856 || 555.173 || 584.412 || - || 3,508.258
 Maksājumi || (2a) || 59.999 || 120.794 || 223.204 || 350.813 || 461.098 || 487.256 || 514.275 || 1,290.818 || 3,508.258
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb            Iekšējās drošības fonds – Policija un noziedzība ||   ||   || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 || 0.800 ||   || 5.600
 18 01 04 cc             Iekšējās drošības fonds – Robežas un vīzas ||   ||   || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 || 1.700 ||   || 11.900
 KOPĀ HOME ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4.648,208
 Maksājumi || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1.701,525 || 4.648,208
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
miljonos euro (3 zīmes aiz komata)
Tā kā
Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās drošības
fonda īstenošanai ir kopīgi elementi, piemēram, politisks
dialogs ar katru dalībvalsti un, paredzot, ka HOME ĢD
iekšējā struktūra varētu mainīties, lai
nodrošinātu jauno fondu pārvaldību (kā arī pašlaik
pārvaldīto programmu noslēgšanu), nav iespējams
nošķirt Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās
drošības fonda administratīvos izdevumus.
Tādēļ
uz 5. izdevumu kategoriju attiecīgie skaitļi atbilst
kopējiem administratīvajiem izdevumiem, kas tiek uzskatīti par
nepieciešamiem, lai nodrošinātu, ka ĢD pārvalda abus fondus, un
nav piešķīrumu kopā.
miljonos euro (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Pēc 2020. g. || KOPĀ
 HOME ĢD ||
  Cilvēkresursi || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 ||   || 145.887
  Citi administratīvie izdevumi || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 KOPĀ HOME ĢD || Apropriācijas || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa kopā) || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 ||   || 147.044
miljonos euro (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. ||
 Maksājumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
þ  Priekšlikums paredz darbības apropriāciju izmantošanu
šādā veidā:
Iekšlietu politika tiek īstenota galvenokārt ar dalīto
pārvaldību. Lai gan izdevumu prioritātes ir noteiktas ES
līmenī, faktiskā ikdienas pārvaldība ir uzticēta
atbildīgajām iestādēm valsts līmenī. Kopīgos
rezultatīvos rādītājus un mērķus kopā
noteiks Komisija un atbildīgā iestāde savas valsts programmas
ietvaros, un tos apstiprinās Komisija. Tāpēc ir
sarežģīti norādīt sasniedzamos gala mērķus,
kamēr programmas nav izstrādātas, apspriestas un
apstiprinātas, kas notiks 2013./2014. gadā.
Arī attiecībā uz centralizētu pārvaldību HOME
ĢD nevar sniegt visu to rezultātu izsmeļošu sarakstu, kurus
paredzēts sasniegt ar finansiālu intervenci fondu ietvaros, to
vidējām izmaksām un skaitu, kā prasīts šajā
sadaļā. Pašlaik nav statistikas rīku, kas ļautu
jēgpilni aprēķināt vidējās izmaksas, pamatojoties
uz pašreizējām programmām, un šāda precīza noteikšana
būtu pretrunā principam, ka turpmākajām programmām
būtu jābūt pietiekami elastīgām, lai pielāgotos
politiskajām prioritātēm laikposmā no 2014. gada
līdz 2020. gadam. Tas jo īpaši attiecas uz ārkārtas
palīdzību un darbībām trešās valstīs un
saistībā ar tām.
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || gads N || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || … iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[40] || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopā izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[41]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
þ Priekšlikumā paredzēts administratīvo apropriāciju
izmantojums šādā veidā.
Tā kā
Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās drošības
fonda īstenošanai ir kopīgi elementi, piemēram, politisks
dialogs ar katru dalībvalsti un, paredzot, ka HOME ĢD
iekšējā struktūra varētu mainīties, lai
nodrošinātu jauno fondu pārvaldību (kā arī pašlaik
pārvaldīto programmu noslēgšanu), nav iespējams
nošķirt Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās
drošības fonda administratīvos izdevumus.
Tādēļ
uz 5. izdevumu kategoriju attiecīgie skaitļi atbilst
kopējiem administratīvajiem izdevumiem, kas tiek uzskatīti par
nepieciešamiem, lai nodrošinātu, ka ĢD pārvalda abus fondus, un
nav piešķīrumu kopā.
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata) HOME
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas[42] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 Cilvēkresursi HOME || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 20.841 || 145,887
 Citi administratīvie izdevumi || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || 20.997 || 21.000 || 21.003 || 21.006 || 21.009 || 21.013 || 21.016 || 147.044
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas[43] 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[44] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 Cilvēkresursi HOME || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 0.640 || 4.480
 Citi administratīvi izdevumi || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 1.860 || 13.020
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 2.500 || 17.500
 KOPĀ || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p.

3.2.3.2.
 Paredzamās cilvēkresursu vajadzības

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
þ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
turpmāk tabulā norādītajā veidā. Skaitļi,
kas norādīti par “n” gadu, ir skaitļi, kas attiecas uz
2011. gadu.
Tā kā
Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās drošības
fonda īstenošanai ir kopīgi elementi, piemēram, politisks
dialogs ar katru dalībvalsti un, paredzot, ka HOME ĢD
iekšējā struktūra varētu mainīties, lai
nodrošinātu jauno fondu pārvaldību (kā arī pašlaik
pārvaldīto programmu noslēgšanu), nav iespējams
nošķirt Patvēruma un migrācijas fonda un Iekšējās
drošības fonda administratīvos izdevumus.
Tādēļ
uz 5. izdevumu kategoriju attiecīgie skaitļi atbilst
kopējiem administratīvajiem izdevumiem, kas tiek uzskatīti par
nepieciešamiem, lai nodrošinātu, ka ĢD pārvalda abus fondus, un
nav piešķīrumu kopā.
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
 ||   || gads N || gads N+1 || gads N+2  || gads N+3 || gads N+4 || gads N+5 || gads N+6
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) HOME ||
 || 18 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)[45] ||
 || 18 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 bb[46]   || - galvenajā mītnē[47] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || - delegācijās || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 cc[48]   || - galvenajā mītnē[49] || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || - delegācijās || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citi 13 01 04 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p. || n.p.
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu vajadzības tiks
nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau
ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā
un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus. Ārpakalpojumu procesa
gadījumā, iesaistot izpildaģentūru, summas un
aprēķinus koriģē.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki galvenajā mītnē || Veicamie uzdevumi ietver visus uzdevumus, kas nepieciešami finanšu programmas pārvaldībai, piemēram: - sniegt ieguldījumu budžeta procedūrā;          - risināt politikas dialogus ar dalībvalstīm;      - sagatavot gada darba programmas/finansēšanas lēmumus, noteikt gada prioritātes, apstiprināt valstu programmas;         - pārvaldīt valstu programmas, uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus un tiem sekojošās atlases procedūras;    - sazināties ar ieinteresētajām personām (potenciālajiem/faktiskajiem saņēmējiem, dalībvalstīm, utt.); - izstrādāt norādes dalībvalstīm;        - pārvaldīt projektus no darbības un finanšu viedokļa; - veikt iepriekš aprakstīto kontroli (ex ante pārbaude, iepirkuma komiteja, ex post revīzija, iekšējā revīzija, grāmatojumu noskaidrošana);  - veikt uzskaiti;     - izstrādāt un pārvaldīt dotāciju un valsts programmu pārvaldības IT rīkus;             - uzraudzīt un ziņot par mērķu sasniegšanu, tostarp gada darbības pārskatos un kredītrīkotāja pastarpinātās deleģēšanas ziņojumos
 Ārštata darbinieki || Uzdevumi ir līdzīgi ierēdņu un pagaidu darbinieku uzdevumiem, izņemot tos uzdevumus, kurus ārštata darbinieki nevar veikt.
 Darbinieki delegācijās || Lai piedalītos politikas īstenošanā iekšlietu jomā un jo īpaši tās ārējā dimensijā, ES delegācijām būs nepieciešamas pietiekamas speciālās zināšanas iekšlietu jomā. Tās varētu nodrošināt Eiropas Komisijas un/vai Eiropas Ārējās darbības dienesta darbinieki.

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
þ  Priekšlikums/iniciatīva atbilst nākamajai
daudzgadu finanšu shēmai.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[50].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
þ Priekšlikums paredz, ka Eiropas finansējumu ir nepieciešams
līdzfinansēt. Precīzu summu nevar aprēķināt.
Regula nosaka maksimālās līdzfinansējuma likmes, kas
diferencētas atbilstoši darbību veidiem:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru || DV || DV || DV || DV || DV || DV || DV ||
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas || jānosaka || jānosaka || jānosaka || jānosaka || jānosaka || jānosaka || jānosaka ||

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
miljonos euro (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[51]
 gads N || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 Pants …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.
[2]               COM (2010) 673 galīgā
redakcija.
[3]               COM (2011) 248 galīgā
redakcija.
[4]               COM (2011) 561 galīgā
redakcija.
[5]               COM(2011)680 galīgā
redakcija.
[6]               COM(2011) 500 galīgā
redakcija.
[7]               Šīs apspriešanas dokumenti un
ziņojums par apspriešanas rezultātiem ir pieejams Iekšlietu
ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_en.htm.
[8]               “ES budžeta pārskatīšana”, COM (2010) 700,
19.10.2010.
[9]               Komisijas priekšlikums – Regula par finanšu noteikumiem,
ko piemēro Savienības gada budžetam (COM(2010)815 galīgā
redakcija, 22.12.2010). Ar minēto priekšlikumu Komisija oficiāli
atsauc iepriekšējos likumdošanas priekšlikumus – COM(2010)71
gadīgā redakcija un COM(2010)260 galīgā redakcija.
[10]             Saskaņā ar Lietuvas
Pievienošanās līguma 5. protokolu Eiropas Savienība
attiecībā uz regulu īstenošanu par īpašu vienkāršota
tranzīta dokumentu (FTD) un vienkāršota dzelzceļa
tranzīta dokumentu (FRTD) (OV L 99, 17.4.2003.,
8. lpp.; OV L 99, 17.4.2003., 15. lpp.) sedz šīs shēmas
papildu izmaksas un kompensē Lietuvai nepieprasītās nodevas,
izdodot attiecīgos dokumentus Krievijas pilsoņiem, kuri
tranzītā caur ES dodas uz Kaļiņingradas reģionu un no
tā.
[11]             Pielikums par aplēstajām
sistēmu izmaksām
–
COM(2011)680
galīgā redakcija.
[12]             OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.
[13]             OV C , ... , lpp.
[14]             OV C , ... , lpp.
[15]             Padomes dokuments 7120/10.
[16]             COM(2010) 673 galīgā redakcija.
[17]             [OV L … aizpildīt].
[18]             OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.
[19]             OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.
[20]             OV – aizpildīt.
[21]             OV L 236, 23.9.2003., 946. lpp.
[22]             OV L 99, 17.4.2003., 8. lpp.
[23]             OV L 99, 17.4.2003., 15. lpp.
[24]             COM(2011) 559 galīgā redakcija.
[25]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[26]             OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.
[27]             OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.
[28]             OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.
[29]             OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.
[30]             COM(2011) 559 galīgā redakcija.
[31]             COM(2011) 403 galīgā redakcija.
[32]             ABM — budžeta vadība pa darbības
jomām; ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[33]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta a) vai b) apakšpunktā.
[34]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[35]             Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā.
[36]             Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[37]             EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[38]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[39]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[40]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.)
[41]             Kā aprakstīts 1.4.2. punktā
“Konkrētie mērķi…”.
[42]             Kopējais finansējums, pamatojoties uz 2011. gada
galīgo piešķīrumu cilvēkresursiem, ietverot
ierēdņus un ārējo personālu.
[43]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[44]             Ārējais personāls, ko finansē no
kādreizējām BA pozīcijām, pamatojoties uz
2011. gada galīgo piešķīrumu cilvēkresursiem, tostarp
ārējais personāls galvenajā mītnē un
delegācijās.
[45]             CA — līgumdarbinieks; INT — pagaidu
darbinieki („Intérimaire”); JED — Jeune Expert en Délégation
(jaunākie eksperti delegācijās); LA — vietējais
darbinieks; SNE — norīkots valsts eksperts.
[46]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
[47]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF).
[48]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
[49]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF).
[50]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.
[51]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.