               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.3.2019
            COM(2019) 97 final
            2019/0053(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9784/17

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā

               Konvencija par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (SPRFMO konvencija), izveidojot SPRFMO, tiecas nodrošināt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu konvencijas apgabalā. Konvencija stājās spēkā 2012. gada 24. augustā.

               Savienība ir SPRFMO puse un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/130/ES
                  1
                ir konvenciju ratificējusi.

               2.2.SPRFMO komisija

               SPRFMO komisija ir struktūra, kas izveidota ar SPRFMO konvenciju un ir atbildīga par zvejas resursu pārvaldību un saglabāšanu konvencijas apgabalā. Tā pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tās kompetencē ietilpstošo zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu.

               Savienībai kā SPRFMO komisijas loceklei ir līdzdalības tiesības un balsstiesības. SPRFMO komisija lēmumus parasti pieņem vienprātīgi. Tomēr tā var pieņemt lēmumus ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu, izņemot gadījumus, kad SPRFMO konvencijā skaidri prasīta vienprātība.

               2.3.SPRFMO komisijas lēmumi

               SPRFMO komisijai ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un līgumslēdzējām pusēm tie ir saistoši.

               Saskaņā ar SPRFMO konvencijas 17. panta 1. punktu pasākumi stājas spēkā 90 dienas pēc tam, kad SPRFMO par tiem ir paziņojusi līgumslēdzējām pusēm. Ja SPRFMO komisijas loceklis 60 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas iesniedz iebildumu pret lēmumu, lēmums minētajam loceklim nekļūst saistošs tiktāl, cik pret to celts iebildums. Ja ir iesniegts iebildums, 30 dienās pēc iebilšanas perioda beigām tiek izveidota pārskatīšanas komiteja, kurai jālemj par iebildumu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               SPRFMO gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2017. gada 30. maija Lēmumu 9784/17, kurā izklāstīta Savienības nostāja SPRFMO 2017.–2021. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī SPRFMO specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               Lēmums 9784/17 neparedz Savienības nostāju SPRFMO pārskatīt [agrāk kā] pirms gadskārtējās sanāksmes 2022. gadā. Tomēr lielākā daļa Padomes lēmumu, ar ko nosaka Savienības nostāju dažādās RZPO, kurās tā ir līgumslēdzēja puse, ir jāpārskata pirms minēto RZPO gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tālab, lai veicinātu Savienības nostājas saskanību visās RZPO un sinhronizētu pārskatīšanas procedūru grafiku, ir lietderīgi Savienības nostāju SPRFMO 2019.–2023. gada periodā pārskatīt agrāk un Lēmumu 9784/17 attiecīgi aizstāt.

               Lēmumā 9784/17 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  3
               . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.

               Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  4
               , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  5
                un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
                  6
               .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               SPRFMO komisija ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, SPRFMO konvenciju.

               Akti, kurus SPRFMO komisija ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti saskaņā ar SPRFMO konvencijas 17. pantu ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām, un tie var būtiski ietekmēt tādu ES tiesību aktu saturu kā:

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  8
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  9
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  10
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza SPRFMO konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Lēmums 9784/17.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0053 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9784/17

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 2011. gada 3. oktobra Lēmumu 2012/130/ES
                  11
                Savienība ir noslēgusi Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (SPRFMO konvencija), ar kuru izveido SPRFMO komisiju.

               (2)SPRFMO komisija ir atbildīga par SPRFMO konvencijas mērķu sasniegšanai vajadzīgo saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pieņemšanu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  12
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  13
                un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
                  14
               , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  15
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem SPRFMO komisijas sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā, jo SPRFMO pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  16
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  17
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  18
               .

               (7)Padomes Lēmums 9784/17 neparedz Savienības nostāju SPRFMO komisijā pārskatīt [agrāk kā] pirms gadskārtējās sanāksmes 2022. gadā. Tomēr lielākā daļa Padomes lēmumu, ar ko nosaka Savienības nostāju dažādās RZPO, kurās Savienība ir līgumslēdzēja puse, ir jāpārskata pirms minēto RZPO gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc un lai veicinātu Savienības nostājas lielāku saskanību visās RZPO un racionalizētu pārskatīšanas procesu, ir lietderīgi Padomes Lēmumu 9784/17
                  19
                pārskatīt agrāk, atcelt to un aizstāt ar jaunu lēmumu 2019.–2023. gada periodam.

               (8)Ņemot vērā SPRFMO konvencijas apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms SPRFMO komisijas sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) komisijas sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem SPRFMO komisijas sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz SPRFMO komisijas gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

               4. pants

               2017. gada 30. maija Lēmumu 9784/17 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 2011. gada 3. oktobra Lēmums 2012/130/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (5)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (9)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (11)

                        Padomes 2011. gada 3. oktobra Lēmums 2012/130/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā (OV L 67, 6.3.2012., 1. lpp.).

                     (12)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (13)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (14)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (15)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (16)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (17)

                        Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (18)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

                     (19)

                        Padomes 2017. gada 30. maija lēmums, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā (SPRFMO), un atceļ Padomes 2012. gada 25. oktobra lēmumu, ar ko nosaka Savienības nostāju, kas jāapstiprina saistībā ar Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.3.2019
            COM(2019) 97 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9784/17

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā (SPRFMO)

               1.PRINCIPI

               SPRFMO satvarā Savienība:

               a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

               b)tiecas SPRFMO pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka SPRFMO pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar SPRFMO konvencijas mērķiem;

               c)nodrošina, ka SPRFMO pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

               e)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)tiecas Savienības flotei SPRFMO konvencijas apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               i)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina SPRFMO rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

               j)pēc vajadzības un atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām;

               k)veicina mehānismus, kas izmantojami sadarbībai starp RZPO, kuru pārziņā nav tunzivju, un kas ir līdzīgi tā sauktajam Kobes procesam, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt SPRFMO šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver SPRFMO reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi konvencijas apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

               c)konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību SPRFMO pieņemtajiem pasākumiem;

               d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi SPRFMO konvencijas apgabalā, kas ir saskaņā ar SPRFMO konvenciju un FAO Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;

               f)pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

               h)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               i)vajadzības gadījumā – vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā reģionā;

               j)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz SPRFMO apakšstruktūru un darba grupu ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas sanāksmēs

               Pirms katras SPRFMO komisijas sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Eiropas Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Eiropas Komisija pietiekami laicīgi pirms katras SPRFMO komisijas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja SPRFMO komisijas sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.6.2019
            COM(2019) 262 final
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē saistībā ar PMO 16. panta ieteikumu, ar ko groza harmonizēto sistēmu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.
                     Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē saistībā ar to, ka ir paredzēts pieņemt ieteikuma projektu par Harmonizētās sistēmas (HS) nomenklatūras grozīšanu.

               2.
                     Priekšlikuma konteksts

               2.1.
                     Starptautiskā preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas konvencija

               Starptautiskās preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas konvencijas (“nolīgums”) mērķis ir atvieglot starptautisko tirdzniecību un statistikas vākšanu, salīdzināšanu un analīzi, jo īpaši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību. Tajā kā pielikums ir iekļauta HS nomenklatūra, kas ir starptautiska saskaņota sistēma, kura ļauj iesaistītajām valstīm muitas vajadzībām klasificēt tirgotās preces uz kopīga pamata. HS nomenklatūra ietver preču aprakstu, kas sastāv no pozīcijām un apakšpozīcijām un to attiecīgajiem ciparu kodiem, balstoties uz sešciparu kodu sistēmu. HS nomenklatūru pārskata reizi piecos gados
                  1
               . To piemēro vairāk nekā 190 administrācijas visā pasaulē, līdz ar to vairāk nekā 98 % no visām pasaulē pārdotajām precēm ir klasificētas saskaņā ar to.

               Nolīgums stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība un visas dalībvalstis ir nolīguma Puses
                  2
               .

               2.2.
                     Pasaules Muitas organizācija (PMO)

               Pasaules Muitas organizācija (PMO), kuru 1952. gadā izveidoja kā Muitas sadarbības padomi, ir neatkarīga starpvaldību struktūra, kuras uzdevums ir uzlabot muitas administrāciju efektivitāti un lietderību. PMO saviem biedriem nodrošina dažādas konvencijas un citus starptautiskus instrumentus, kā arī tehniskās palīdzības un mācību pakalpojumus. Pašlaik PMO iekļaujas 182 muitas administrācijas visā pasaulē.

               PMO pārvaldības struktūra ir padome, kurai, pildot savas funkcijas, ar attiecīgo kompetenci un prasmēm palīdz sekretariāts un vairākas tehniskās un padomdevējas komitejas.

               Tehniskā komiteja, kas PMO ir atbildīga par nolīguma sagatavošanas darbu, ir HS komiteja. HS komitejas galvenie uzdevumi ir šādi:

               ·nodrošināt Harmonizētās sistēmas juridisko dokumentu vienādu interpretāciju un piemērošanu, tostarp risinot klasificēšanas strīdus starp līgumslēdzējām pusēm, tādējādi atvieglojot tirdzniecību;

               ·ierosināt Harmonizētās sistēmas grozījumus un atjauninājumus, lai atspoguļotu tehnoloģiju attīstību un tirdzniecības modeļu izmaiņas, kā arī citas Harmonizētās sistēmas lietotāju vajadzības;

               ·veicināt Harmonizētās sistēmas plašu piemērošanu un izskatīt ar to saistītus vispārējus un politikas jautājumus.

               PMO padome izskata HS komitejas sagatavotos nolīguma grozījumu priekšlikumus, un tā var tos ieteikt līgumslēdzējām pusēm. PMO padomes ieteiktie grozījumi tiek uzskatīti par pieņemtiem, ja neviena no līgumslēdzējām pusēm sešu mēnešu laikā pēc to paziņošanas neceļ pret tiem iebildumus.

               Nostājas, kas Savienībai jāieņem PMO par HS, saskaņo ar dalībvalstīm. Savienībai un tās dalībvalstīm PMO padomē ir tikai viena balss.

               2.3.
                     Paredzētais PMO padomes akts

               PMO padomei 133. un 134. sesijā 2019. gada 27.–29. jūnijā ir jāpieņem ieteikums saskaņā ar HS konvencijas 16. pantu par HS nomenklatūras grozījumiem (“paredzētais akts”). Pārskatītā HS nomenklatūra stāsies spēkā 2022. gadā.

               Ieteikuma sagatavošana notika 2019. gada 19.–29. martā HS komitejas sešdesmit trešajā sesijā.

               Ieteikuma projekts ietver 355 grozījumu kopumus HS nomenklatūrā, kuru mērķis ir atspoguļot tirdzniecības modeļu attīstību, jaunu tehnoloģiju izstrādi un nepieciešamību modernizēt vai pielāgot nomenklatūru esošajiem apstākļiem. Ierosinātie grozījumi ir šādi.

               –Nomenklatūra tiek vienkāršota, svītrojot pozīcijas un apakšpozīcijas ar zemu tirdzniecības apjomu, tādējādi atjauninot HS atbilstīgi ražojumu attīstībai.

               –Tiek atvieglota klasifikācija saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem standartiem vai ņemot vērā jaunus ražojumus vai tvēruma izmaiņas (šūnu terapijas produkti, 3D printeri, plakanie ekrāni, jogurti, kukaiņu izcelsmes pārtikas produkti, neapstrādāta olīveļļa, jauni tabakas izstrādājumi, droni, pusvadītāji un devēji u. c.).

               –Tiek labāk saskaņotas nomenklatūras franču un angļu valodas versijas, lai nodrošinātu vienādu piemērošanu un samazinātu esošās vai iespējamās atšķirības klasifikācijā.

               –Tiek veicināta cīņa pret krāpšanu un nelikumīgu tirdzniecību un veselības un vides aizsardzība, izveidojot pozīcijas un apakšpozīcijas dažādās jomās (sintētiski dimanti, ķīmiskās vielas, kultūras preces, fentanils, atkritumi u. c.).

               Priekšlikumus iesniedza starptautiskās organizācijas (Kimberli process, FAO, Bāzeles un Roterdamas konvencijas, Starptautiskā olīveļļas padome u. c.), līgumslēdzējas puses un PMO sekretariāts. Starp grozījumiem ir vairāki ES iesniegti priekšlikumi (piemēram, fotojutīgas un termojutīgas plāksnes, laminēti audumi, piepūšamas laivas, elektroniski tekstilizstrādājumi, stikla šķiedras, 3D printeri, ugunsizturīgi keramikas materiāli, jogurti, 27. nodaļas 3. piezīme, lokāmi zīmuļi).

               Ieteikuma projekts ir iekļauts kā R pielikums HS komitejas 2019. gada martā notikušās 63. sanāksmes ziņojumam (Dok. NC2626B1b-HSC/63/March 2019).

               3.
                     Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Ierosinātās nostājas mērķis ir atbalstīt ieteikuma projektu par HS nomenklatūras grozīšanu.

               ES ir svarīgi, lai šāds ieteikums tiktu pieņemts, jo tā mērķis ir atjaunināt un modernizēt HS nomenklatūru un vienkāršot un atvieglot ražojumu klasifikāciju. Ir arī svarīgi atzīmēt, ka ES bija viens no galvenajiem šā modernizācijas procesa dalībniekiem, jo šajā pārskatīšanas ciklā tā šajā sakarā iesniedza lielu daļu priekšlikumu.

               Notika pastāvīga apspriešanās ar dalībvalstīm Muitas ekspertu grupā (HS/PMO koordinācija) un Padomē, kā arī – vajadzības gadījumā – ar Komisijas dienestiem.

               Attiecībā uz grozījumu, kas attiecas uz jauniem tabakas izstrādājumiem, ES nostāja tika izstrādāta ar Padomes lēmumu pirms iepriekš minētās HS komitejas sesijas
                  3
               . Tā kā Padomes lēmumā ir atkāpes no Komisijas priekšlikuma, Komisija nāca klajā ar deklarāciju
                  4
               , kurā atgādināja par darbu, kas pašlaik tiek veikts PVO Pamatkonvencijā par tabakas kontroli attiecībā uz to emisiju īpašībām, kuras rada jaunie tabakas izstrādājumi, un ka šā darba rezultātiem var nākties pievērsties vēlāk, ja būs jauni pierādījumi, kas saistīti ar šādu izstrādājumu objektīvo pazīmju un īpašību novērtēšanu muitas vajadzībām.

               Tāpēc ierosinātā nostāja ir šāda.

               –Attiecībā uz ieteikumu – Savienībai būtu jāatbalsta ieteikuma pieņemšana.

               –Vajadzības gadījumā Savienībai būtu arī jāatbalsta turpmāki redakcionāli grozījumi, ko var ierosināt PMO sekretariāts.

               Ierosinātā ES nostāja atbilst iedibinātajai muitas politikai un Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, saskaņā ar ko, importējot preces, tās klasificē pēc to objektīvajām pazīmēm un īpašībām.

               Ierosinātā nostāja ir nepieciešama, lai ES varētu paust savu nostāju nākamajā PMO padomē.

               4.
                     Juridiskais pamats

               4.1.1.
                     Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  5
               .

               Tāpēc ierosinātā lēmuma, ar ko nosaka nostāju, kura jāpieņem Savienības vārdā un kura attiecas uz paredzēto aktu, procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.1.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               PMO padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, 1950. gada 15. decembra Konvenciju par Muitas sadarbības padomes izveidošanu. Tā saskaņā ar Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu ir atbildīgā iestāde, kas līgumslēdzējām pusēm sniedz ieteikumus šīs konvencijas grozīšanai.

               Paredzams, ka PMO padome jūnija sanāksmē saskaņā ar HS konvencijas 16. pantu ieteiks HS līgumslēdzējām pusēm grozīt minētās konvencijas pielikumu (HS nomenklatūru), un to uzskatīs par pieņemtu pēc sešiem mēnešiem, ja vien kāda līgumslēdzēja puse necels iebildumus. Pieņemtie grozījumi pēc to spēkā stāšanās ir saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām visām līgumslēdzējām pusēm, un katras līgumslēdzējas puses tarifu/statistikas nomenklatūra ir jāsaskaņo ar grozīto Harmonizēto sistēmu. Tādēļ, tiklīdz ieteikums būs pieņemts, tas tiks iekļauts ES tiesību aktos, proti, Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumā. Tam par iemeslu ir tas, ka minētās regulas 2. panta a) punktā ir noteikts, ka “2.  Kombinētajā nomenklatūrā ietilpst: a) harmonizētās sistēmas nomenklatūra;”.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.
                     Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.
                     Principi

               Lēmuma, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tā kā paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz muitas savienību, ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 28. panta 1. punkts.

               4.3. Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 28. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.
                     Ietekme uz budžetu

               Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.

               6.
                     Paredzētā akta publicēšana

               Nav

               2019/XXX (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas padomē saistībā ar PMO 16. panta ieteikumu, ar ko groza harmonizēto sistēmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1)
                     Starptautiskā konvencija par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“nolīgums”), ko Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 87/369
                  61, stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               2)
                     Saskaņā ar nolīguma 7. pantu Harmonizētās sistēmas komiteja var sagatavot PMO padomes priekšlikumus HS nomenklatūras grozījumiem. Saskaņā ar nolīguma 16. pantu PMO padome var ieteikt šo grozījumu līgumslēdzējām pusēm.

               3)
                     Paredzams, ka PMO padome jūnija sesijās lems par ieteikumu līgumslēdzējām pusēm saistībā ar HS nomenklatūras grozīšanu. Šāds ieteikums tiks pieņemts, pamatojoties uz Harmonizētās sistēmas komitejas sagatavotu priekšlikumu, kas jāpabeidz tās 63. sanāksmes gaitā 2019. gada 19. –29. martā. Tas stāsies spēkā 2022. gada 1. janvārī.

               4)
                     Ir ārkārtīgi svarīgi, lai HS nomenklatūra tiktu pastāvīgi atjaunināta un atbilstu tirdzniecības modeļu attīstībai un jaunu tehnoloģiju izstrādei un pēc iespējas labāk atspoguļotu lietotāju vajadzības. Ierosinātais ieteikums ietver vairākus grozījumu kopumus, kuros ņemta vērā vajadzība modernizēt vai pielāgot nomenklatūru esošajiem apstākļiem.

               5)
                     Tā kā ieteikums grozīt HS nomenklatūru ir jāpieņem PMO padomei, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, jo pēc tā pieņemšanas saskaņā ar nolīguma 16. pantu šis ieteikums būs saistošs Savienībai un var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87
                  72.

               6)
                     Daļēja ES nostāja, kas jāieņem PMO, tika izstrādāta jau pirms Harmonizētās sistēmas komitejas 63. sanāksmes
                  83.

               7)
                     Ir lietderīgi atbalstīt HS nomenklatūras grozījumu projektu un jebkādas nelielas redakcionālas izmaiņas, kas var izrādīties vajadzīgas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem PMO padomes 2019. gada jūnija sesijās, ir atbalstīt 16. panta ieteikuma projektu par Harmonizētās sistēmas grozīšanu, kas ietverts dokumenta NC2626B1b R pielikumā (Ziņojums HSC/63/March 2019).

               Savienības pārstāvji var piekrist nelielām redakcionālām izmaiņām 16. panta ieteikuma projektā, ņemot vērā norises gaidāmajās PMO padomes sesijās, apspriežoties ar dalībvalstīm vai koordinācijas sanāksmēs uz vietas bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

                     (1)

                        Kopš tās ieviešanas 1988. gadā HS nomenklatūra ir pārskatīta piecas reizes. Šīs izmaiņas stājās spēkā 1996., 2002., 2007., 2012. un 2017. gadā.

                     (2)

                        Padomes Lēmums 87/369 (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

                     (3)

                        ST 7138 2019 INIT, Padomes lēmums par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā saistībā ar Harmonizēto sistēmu.

                     (4)

                        ST 7208 2019 ADD 1, Padomes lēmums par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā saistībā ar harmonizēto sistēmu – Pieņemšana – Komisijas paziņojums.

                     (5)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61. līdz 64. punkts.

                     (6)
                  1
                        Padomes Lēmums 87/369/EEK (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

                     (7)
                  2
                        Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).

                     (8)
                  3
                        ST 7138 2019 INIT, Padomes lēmums par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā saistībā ar Harmonizēto sistēmu. ST 7208 2019 ADD 1, Padomes lēmums par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā saistībā ar harmonizēto sistēmu – Pieņemšana – Komisijas paziņojums.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.11.2019
            COM(2019) 586 final
            2019/0259(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu, ar ko 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Saskaņā ar pievienošanās akta 6. panta 2. punktu Horvātija ir apņēmusies pievienoties nolīgumiem, ko Savienība un dalībvalstis noslēgušas vai parakstījušas ar trešām valstīm. Starp šiem nolīgumiem ir Gaisa transporta nolīgums starp Amerikas Savienotajām Valstīm, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju (“Četru pušu nolīgums”), ar ko Gaisa transporta nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (“ES un ASV Gaisa transporta nolīguma”) darbības jomu paplašina, attiecinot to uz Islandi un Norvēģiju.

                  Minētais noteikums turklāt paredz, ka par Horvātijas pievienošanos šiem nolīgumiem vienojas, noslēdzot nolīguma protokolu starp Padomi, kas saskaņā ar vienprātīgu lēmumu rīkojas dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm. Turklāt Komisija dalībvalstu vārdā risina sarunas par minētajiem protokoliem.

                  Komisija ir attiecīgi risinājusi sarunas par protokolu, ar ko Četru pušu nolīgumu groza, lai nodrošinātu Horvātijas pievienošanos minētajam nolīgumam.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 218. panta 5. punktu un pievienošanās akta 6. panta 2. punktu, pieņemt Padomes lēmumu, ar ko atļauj protokola parakstīšanu Savienības un dalībvalstu vārdā un tā provizorisku piemērošanu Savienībā un dalībvalstīs saskaņā ar tā 6. pantu, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               •Vispārīgais konteksts

               Horvātijas apņemšanās saskaņā ar pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecas arī uz ES un ASV Gaisa transporta nolīgumu un uz Papildnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju, ar ko reglamentē attiecības starp šīm pusēm saskaņā ar Četru pušu nolīgumu.

               Tāpēc Komisija ir risinājusi sarunas par protokoliem, ar ko groza arī minētos nolīgumus, lai nodrošinātu Horvātijas pievienošanos tiem. Priekšlikumi Padomes lēmumiem par minēto protokolu parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, kā arī par minēto protokolu noslēgšanu ir iesniegti vienlaikus ar šo priekšlikumu, un vienlaikus ir iesniegts arī priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar ko groza Četru pušu nolīgumu.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

               ES un ASV Gaisa transporta nolīgums bija pirmais visaptverošais gaisa transporta nolīgums ar galveno Savienības partneri aviācijas jomā. Tas ir visnozīmīgākais gaisa transporta nolīgums pasaulē, kas gadā nodrošina vairāk nekā 80 miljonus sēdvietu un tādējādi ir ES aviācijas ārpolitikas stūrakmens. Nolīguma nozīmīgumu palielināja tā attiecināšana uz Islandi un Norvēģiju ar Četru pušu nolīgumu. Protokols Horvātijai dos iespēju gūt labumu no minētā nolīguma.

               •Saskanība ar esošajiem noteikumiem priekšlikuma jomā

               Protokols ļauj Horvātijai izpildīt pievienošanās akta 6. panta 2. punktā noteikto pienākumu pievienoties Četru pušu nolīgumam.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               LESD 100. panta 2. punkts sasaistē ar 218. panta 5. punktu un pievienošanās akta 6. panta 2. punkta otrā daļa.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                Protokols ļaus Horvātijai gūt labumu no Četru pušu nolīguma, kas rada līdztiesīgus un vienādus nosacījumus piekļuvei tirgum un ir pamats, uz kā balstās jaunas vienošanās par regulatīvo sadarbību un konverģenci jomās, kuras ir būtiskas drošai, neapdraudētai un efektīvai gaisa pārvadājumu veikšanai. Šīs vienošanās var panākt tikai Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Protokols attiecas tikai uz konkrēto jautājumu, proti, Horvātijas pievienošanos Četru pušu nolīgumam, un neattiecas uz citām lietām.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Starptautisks nolīgums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Ierosinātā nolīguma kopsavilkums

                  Protokolu veido pamatteksts, kas paredz Horvātijas pievienošanos Četru pušu nolīgumam, un no tā izrietošie minētā nolīguma grozījumi, kā arī kopīgs paziņojums par papildu valodu versiju autentiskuma apstiprināšanu.

               2019/0259 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu, ar ko 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu sasaistē ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Horvātijas pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Komisija saskaņā ar Padomes 2012. gada 14. septembra Lēmumu 13351/12, ar kuru Komisiju pilnvaroja sākt sarunas, ir risinājusi sarunas par Protokolu, ar ko 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

               (2)Sarunas sekmīgi noslēdzās ar protokola parafēšanu 2019. gada 8. martā.

               (3)Protokols būtu jāparaksta Savienības un tās dalībvalstu vārdā un provizoriski jāpiemēro Savienībā un tās dalībvalstīs saskaņā ar tā 6. pantu, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu, ar ko 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.

               Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

               3. pants

               Līdz protokols stājas spēkā, to provizoriski piemēro Savienībā un tās dalībvalstīs saskaņā ar tā 6. pantu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.11.2019
            COM(2019) 586 final
            PIELIKUMI
            [pie dokumenta]
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu, ar ko 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               1. pielikums

               PROTOKOLS,

               ar ko 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (turpmāk “ASV”),

               no vienas puses,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               UNGĀRIJA,

               ĪRIJA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               MALTA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību puses un Eiropas Savienības dalībvalstis (turpmāk “dalībvalstis”),

               un

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               no otras puses,

               ISLANDE,

               no trešās puses, un

               NORVĒĢIJAS KARALISTE (turpmāk “Norvēģija”),

               no ceturtās puses,

               ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. pants

               Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, kas parakstīts 2011. gada 16. un 21. jūnijā (turpmāk “2011. gada nolīgums”), Horvātijas Republikai piemēro kā Eiropas Savienības dalībvalstij.

               2. pants

               2011. gada nolīguma 2. pantu svītro pilnībā un aizstāj ar šādu:

               “2. PANTS

               Ar protokoliem grozītā Gaisa transporta nolīguma piemērošana

               un šā nolīguma pielikuma piemērošana

               Noteikumi, kuri ietverti Gaisa transporta nolīgumā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas parakstīts 2007. gada 25. un 30. aprīlī (turpmāk “Gaisa transporta nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, un kurā turpmāki grozījumi izdarīti ar 2019. gada ______ parakstīto Protokolu, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “protokoli”), kas šajā tekstā iestrādāti ar atsauci, attiecas uz visām šā nolīguma pusēm, ievērojot šā nolīguma pielikumu.  Ar protokoliem grozītā Gaisa transporta nolīguma noteikumi attiecas uz Islandi un Norvēģiju tā, it kā tās būtu Eiropas Savienības dalībvalstis, lai Islandei un Norvēģijai būtu visas dalībvalstu tiesības un pienākumi saskaņā ar minēto nolīgumu. Šā nolīguma pielikuma noteikumi ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa.”

               3. pants

               Visas atsauces uz “protokolu” 2011. gada nolīguma pielikumā aizstāj ar atsaucēm uz “protokoliem” attiecīgajā locījumā.

               4. pants

               2011. gada nolīguma pielikuma 6. punktu svītro pilnībā un aizstāj ar šādu:

               “6.  Ar protokoliem grozītā Gaisa transporta nolīguma 1. pielikuma 3. iedaļu izsaka šādā redakcijā:

               “Neskarot šā nolīguma 3. pantu, ASV aviokompānijām nav piešķirtas tiesības sniegt vienīgi kravas pārvadājumu pakalpojumus, kas nav daļa no pakalpojuma, kurā tiek apkalpotas Amerikas Savienotās Valstis, uz vai no vietām dalībvalstīs, izņemot uz vai no vietām Čehijas Republikā, Francijas Republikā, Horvātijas Republikā, Luksemburgas Lielhercogistē, Maltā, Polijas Republikā, Portugāles Republikā, Slovākijas Republikā, Vācijas Federatīvajā Republikā, Islandē un Norvēģijas Karalistē.””

               5. pants

               Šis protokols stājas spēkā — atkarībā no tā, kas ir vēlāk:

               1) dienā, kad stājas spēkā 2011. gada nolīgums,

               2) dienā, kad stājas spēkā 2019. gada ________ parakstītais Protokols, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, vai

               3) vienu mēnesi pēc dienas, kad ar pēdējo diplomātisko notu ir pabeigta notu apmaiņa starp pusēm, apliecinot, ka ir pabeigtas visas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis protokols stātos spēkā.

               6. pants

               Līdz šis protokols stājas spēkā, puses vienojas no tā parakstīšanas dienas šo protokolu piemērot provizoriski, ciktāl to atļauj piemērojamie valstu tiesību akti.

               Sagatavots …………, 2019. gada …………, četros eksemplāros.

               Amerikas Savienoto Valstu vārdā —

               Austrijas Republikas,

               Beļģijas Karalistes,

               Bulgārijas Republikas,

               Horvātijas Republikas,

               Kipras Republikas,

               Čehijas Republikas,

               Dānijas Karalistes,

               Igaunijas Republikas,

               Somijas Republikas,

               Francijas Republikas,

               Vācijas Federatīvās Republikas,

               Grieķijas Republikas,

               Ungārijas,

               Īrijas,

               Itālijas Republikas,

               Latvijas Republikas,

               Lietuvas Republikas,

               Luksemburgas Lielhercogistes,

               Maltas,

               Nīderlandes Karalistes,

               Polijas Republikas,

               Portugāles Republikas,

               Rumānijas,

               Slovākijas Republikas,

               Slovēnijas Republikas,

               Spānijas Karalistes,

               Zviedrijas Karalistes,

               Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes un

               Eiropas Savienības vārdā —

               Islandes vārdā —

               Norvēģijas Karalistes vārdā —

               2. pielikums

               Kopīgs paziņojums

               Amerikas Savienoto Valstu, Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, Islandes un Norvēģijas Karalistes pārstāvji apstiprināja, ka 2019. gada ______ parakstītā Protokola, ar ko 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokola”), teksta autentiskums citās valodās apstiprināms vai nu vēstuļu apmaiņas veidā pirms protokola parakstīšanas, vai ar apvienotās komitejas lēmumu pēc protokola parakstīšanas.

               Pārstāvji arī apstiprināja, ka termins “citas valodas” kopīgajā paziņojumā, kas ir daļa no 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstītā Gaisa transporta nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, ietver to dalībvalstu valodas, kuras pievienojas Eiropas Savienībai.

               Šis kopīgais paziņojums ir protokola neatņemama sastāvdaļa.

               Amerikas Savienoto Valstu vārdā —

                     Eiropas Savienības

               un tās dalībvalstu vārdā —

               Islandes vārdā —

                     Norvēģijas Karalistes vārdā —


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.11.2019
            COM(2019) 587 final
            2019/0260(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (“nolīgums”)
                  1
               .

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Gaisa transporta nolīgums starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm

               Nolīgums ir visaptverošs nolīgums, kas aizstāj attiecīgos noteikumus spēkā esošajos divpusējos nolīgumos, ko dalībvalstis noslēgušas ar Kanādu. Ar nolīgumu tiek atcelti visi spēkā esošie ierobežojumi attiecībā uz Savienības gaisa pārvadātāju un Kanādas gaisa pārvadātāju tiesībām veikt lidojumus starp Eiropas Savienības punktiem un punktiem Kanādā. Šajā sakarā nolīgums novērš šķēršļus Savienības gaisa pārvadātāju spējai gūt labumu no tiesībām veikt uzņēmējdarbību Savienībā, tostarp tiesībām uz nediskriminējošu piekļuvi tirgum, gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanā uz Kanādu un no tās.

               Nolīgums stājās spēkā 2019. gada 16. maijā.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Apvienotā komiteja ir izveidota ar nolīguma 17. pantu. Tās galvenie uzdevumi ir veicināt sadarbību starp pusēm un izskatīt visus jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma darbību vai īstenošanu, tostarp, bet ne tikai: a) to tirgus nosacījumu pārskatīšana, kas ietekmē gaisa pārvadājumu pakalpojumu nodrošināšanu saskaņā ar šo nolīgumu; b) informācijas apmaiņa, ieskaitot padomus par izmaiņām valsts tiesību aktos un politikā, kas ietekmē nolīgumu; c) iespējamo nolīguma turpmākās attīstības jomu apsvēršana, arī ieteikumi par nolīguma grozījumiem; d) nosacījumu, procedūru un grozījumu ieteikšana, kas vajadzīgi, lai par šā nolīguma pusēm kļūtu jaunas dalībvalstis; e) ar ieguldījumiem, īpašuma tiesībām un kontroli saistītu jautājumu apspriešana un apstiprināšana, kad tiek izpildīti nosacījumi pakāpeniskai satiksmes tiesību atvēršanai tā, kā noteikts nolīguma 2. pantā. Apvienotā komiteja attīsta sadarbību un gādā par ekspertu līmeņa apmaiņu jautājumos par jaunajiem tiesību aktiem vai regulējuma iniciatīvām.

               Apvienotā komiteja pieņem lēmumus, ja tas ir skaidri paredzēts nolīgumā, un visus lēmumus pieņem vienprātīgi. Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem savu reglamentu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Pirmās sanāksmes laikā Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu (“paredzētais akts”).

               Lai varētu īstenot minēto nolīgumu, paredzētā akta mērķis ir saskaņā ar nolīguma 17. panta 8. punktu pieņemt reglamentu, kas ir Apvienotās komitejas organizācijas pamatā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, vajadzētu būt vērstai uz Kanādas–ES Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu. Nostājas pamatā vajadzētu būt Apvienotās komitejas lēmumu projektiem.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm.

               Akts, kuru Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām, jo tas uzliek pusēm saistības saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz gaisa transportu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājumi

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 100. panta 2. punkts sasaistē ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Apvienotās komitejas aktā tiks noteikts tās reglaments, ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0260 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/702
                  2
               , un tas stājās spēkā 2019. gada 16. maijā.

               (2)Ar nolīguma 17. pantu tiek izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir sekmēt nolīguma pareizu darbību un īstenošanu.

               (3)Nolīguma 17. panta 8. punkts paredz, ka Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

               (4)Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, Apvienotās komitejas reglaments būtu jāpieņem pēc iespējas drīz.

               (5)Tādēļ Savienības nostājas Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam Apvienotās komitejas lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Gaisa transporta nolīguma starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm 17. pantu, attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/702 (2019. gada 15. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kanādu, no otras puses OV L 120, 8.5.2019., 1.–2. lpp.

                     (2)

                        OV L 120, 8.5.2019., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.11.2019
            COM(2019) 587 final
            PIELIKUMS
            priekšlikumam
            Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm

               PIELIKUMS

               Priekšlikumam Padomes lēmumam

               Lēmums Nr. 1/2019, ko pieņēmusi Kanādas/ES Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm

               (… gada …),

               ar kuru pieņem tās reglamentu

               KANĀDAS–ES APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (“nolīgums”) un jo īpaši tā 17. pantu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Ar šo pieņem Apvienotās komitejas reglamentu, kas ietverts šā lēmuma pielikumā.

               (Vieta un datums)

               Apvienotās komitejas vārdā –

               Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

               [vārds, uzvārds]

               Kanādas delegācijas vadītājs

               [vārds, uzvārds]

               Reglaments

               APVIENOTĀ KOMITEJA

               ņemot vērā Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un jo īpaši tā 17. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGLAMENTU.

               1. pants

               Delegāciju vadītāji

               1.
                     Apvienotā komiteja sastāv no pušu pārstāvjiem.

               2.
                     Apvienoto komiteju kopīgi vada pušu delegāciju vadītāji.

               2. pants

               Sanāksmes

               1.
                     Apvienotā komiteja tiekas vismaz reizi gadā, un pušu atbildība par uzņemšanu mainās katru reizi. Turklāt katra no pusēm var pieprasīt sasaukt Apvienotās komitejas sanāksmi saskaņā ar nolīguma 17. panta 3. punktu.

               2.
                     Apvienotā komiteja var rīkot sanāksmes klātienē vai ar citiem līdzekļiem (konferences zvani vai videokonferences).

               3. pants

               Delegācijas

               1.
                     Pirms sanāksmes delegāciju vadītāji informē viens otru par savas delegācijas paredzēto sastāvu šajā sanāksmē.

               2.
                     Gaisa transporta nozares ieinteresēto personu pārstāvjus var uzaicināt piedalīties sanāksmēs par novērotājiem, ja Apvienotā komiteja tam piekrīt.

               3.
                     Apvienotā komiteja var vienoties uzaicināt citas ieinteresētās personas vai ekspertus piedalīties sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.

               4. pants

               Sekretariāts

               Par Apvienotās komitejas sekretāriem kopīgi darbojas Eiropas Komisijas amatpersona un Kanādas valdības amatpersona.

               5. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1.
                     Delegāciju vadītāji, savstarpēji vienojoties, nosaka katras sanāksmes provizorisku darba kārtību. Lai veicinātu sadalījumu un apspriešanos ar locekļiem no katras delegācijas un iespēju robežās, šī provizoriskā darba kārtība tiks noteikta ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes.

               2.
                     Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību.  Ja Apvienotā komiteja piekrīt, darba kārtībā var iekļaut jautājumus, kas nav bijuši provizoriskajā darba kārtībā.

               3.
                     Lai ņemtu vērā konkrēta gadījuma vajadzības vai steidzamību, delegāciju vadītāji var saīsināt 1. punktā noteikto termiņu.

               6. pants

               Sanāksmes protokols

               1.
                     Katras sanāksmes beigās tiek sagatavots katras Apvienotās komitejas sanāksmes protokola projekts. Tajā norāda apspriestos jautājumus un visus kopīgos secinājumus, tostarp visus pieņemtos ieteikumus un lēmumus.

               2.
                     Delegāciju vadītāji rakstiski apstiprina sanāksmes protokolu 30 dienu laikā pēc sanāksmes dienas vai līdz citai dienai, par ko vienojas nolīguma puses.

               3.
                     Pēc apstiprināšanas delegāciju vadītāji paraksta sanāksmes protokolu, un katra no pusēm saņem vienu oriģināleksemplāru. Puses var nolemt, ka šīs prasības izpildei pietiek ar elektronisku versiju parakstīšanu un apmaiņu.

               4.
                     Ja nav panākta citāda vienošanās, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas.  Sanāksmes protokols un vēstuļu apmaiņa, atkarībā no apstākļiem, ir publiska, ja vien kāda no pusēm nepieprasa citādi. Vajadzības gadījumā Apvienotā komiteja var piekrist ieteikt kopīgu paziņojumu presei.

               7. pants

               Rakstiskā procedūra

               Vajadzības gadījumā Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru. Šajā nolūkā delegāciju vadītāji apmainās ar pasākumu projektiem, par kuriem tiek lūgts Apvienotās komitejas atzinums un kurus pēc tam var apstiprināt ar vēstuļu apmaiņu.

               8. pants

               Apspriedes

               1.
                     Apvienotā komiteja pieņem lēmumus un formulē ieteikumus, pamatojoties uz vienprātību.

               2.
                     Apvienotās komitejas lēmumu vai ieteikumu nosaukumā ir vārds “lēmums” vai “ieteikums” un pēc tā – kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un temata apraksts.

               3.
                     Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus paraksta delegāciju vadītāji, un tos pievieno sanāksmes protokolam.

               4.
                     Jebkuru Apvienotās komitejas pieņemto lēmumu puses īstenos saskaņā ar savām iekšējām procedūrām.

               9. pants

               Darba grupas

               1.
                     Apvienotā komiteja var vienoties izveidot darba grupas, lai pētītu konkrētus jautājumus, kas attiecas uz nolīgumu. Darba grupas darba uzdevumus apstiprinās Apvienotā komiteja, un tie tiks iekļauti attiecīgajā sanāksmes protokolā.

               2.
                     Darba grupu sastāvu noteiks Apvienotā komiteja.

               3.
                     Darba grupas sniedz pārskatu Apvienotajai komitejai.  Tās nepieņem lēmumus, taču var sniegt ieteikumus Apvienotajai komitejai.

               4.
                     Apvienotā komiteja jebkurā laikā var vienoties par jebkuras pastāvošās darba grupas likvidāciju, mainīt to kompetenci vai izveidot jaunas darba grupas, lai palīdzētu komitejai pildīt tās pienākumus.

               10. pants

               Izdevumi

               1.
                     Katras delegācijas locekļi sedz izdevumus, kas saistīti ar viņu dalību sanāksmē vai darba grupā.

               2.
                     Visus pārējos izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz tā puse, kur norit sanāksmes.

               11. pants

               Reglamenta grozīšana

               Apvienotā komiteja jebkurā laikā var grozīt šo reglamentu ar lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 8. pantu.