               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2017
            COM(2017) 162 final
            2017/0072(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, attiecībā uz Ukrainas pieteikumu, lai kļūtu par minētās konvencijas Līgumslēdzēju pusi

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Reģionālajā konvencijā par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem
                  1
                (turpmāk “konvencija”) ir paredzēti noteikumi par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm.

               Konvencijas 5. panta 1. punktā paredzēts, ka trešā persona var kļūt par konvencijas Līgumslēdzēju pusi ar noteikumu, ka šai kandidātvalstij vai teritorijai ar vismaz vienu no Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, kurā paredzēti preferenciāli izcelsmes noteikumi. Tālab konvencijas 5. panta 2. un 3. punktā ir paredzēts noteikums, ka trešai pusei jāiesniedz konvencijas depozitāram rakstisks pieteikums par pievienošanos konvencijai, kam savukārt jāiesniedz pieteikums izskatīšanai Apvienotajā komitejā. Konvencijas 2. punkta 2. punktā paredzēts, ka konvencijā “trešā persona” ir jebkura kaimiņu valsts vai teritorija, kas nav Līgumslēdzēja puse.

               Ukraina 2016. gada 12. septembrī konvencijas depozitāram (Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretariātam) iesniedza rakstisku pieteikumu par pievienošanos konvencijai.

               Ukrainas iestādes apstiprināja, ka Ukrainai ir brīvās tirdzniecības nolīgums ar vairākām Līgumslēdzējām pusēm, proti, ar ES, EBTA valstīm, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Melnkalni. Tādējādi Ukraina izpilda konvencijas 5. panta 1. punkta noteikumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi.

               Tādēļ saskaņā ar konvencijas 4. panta 3. punkta b) apakšpunktu pieteikums būtu jāiesniedz konvencijas Apvienotajai komitejai, lai tā pieņemtu lēmumu, ar kuru Ukrainu uzaicina pievienoties konvencijai. Padomei būtu jānosaka nostāja, kas ES jāieņem Apvienotajā komitejā.

               Komisija uzskata, ka saistībā ar Ukrainas pievienošanos nav nepieciešami pārejas pasākumi, kas noteikti konvencijas 4. panta 3. punkta c) apakšpunktā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Padomes Lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               LESD 218. panta 9. punktā ir noteikts, ka gadījumā, kad ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā jāpieņem lēmums ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma vai Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura jāieņem Savienības vārdā.

               Šis noteikums attiecas uz lēmumu, kas jāpieņem konvencijas Apvienotajai komitejai.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Konvencijas Līgumslēdzējas puses un dalībvalstis tika informētas par Ukrainas pieteikumu konvencijas Apvienotās komitejas 2016. gada 28. septembra sanāksmē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.

               •Ietekmes novērtējums

               Turklāt ietekmes novērtējumu veikt nebija nepieciešams, jo trešās personas pievienošanās gadījumā konvencijai jāizpildās tikai nosacījumam, ka tai ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums ar vismaz vienu no konvencijas Līgumslēdzējām pusēm.

               2017/0072 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, attiecībā uz Ukrainas pieteikumu, lai kļūtu par minētās konvencijas Līgumslēdzēju pusi

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Reģionāla konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (“konvencija”), kurā paredzēti noteikumi par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgajiem starp Līgumslēdzējām pusēm noslēgtajiem nolīgumiem, stājās spēkā 2012. gada 1. decembrī.

               (2)Konvencijas 5. panta 1. punktā paredzēts, ka trešā persona var kļūt par konvencijas Līgumslēdzēju pusi ar noteikumu, ka šai kandidātvalstij vai teritorijai ar vismaz vienu no Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, kurā paredzēti preferenciāli izcelsmes noteikumi.

               (3)Tālab konvencijas 5. panta 2. un 3. punktā ir paredzēts noteikums, ka trešai pusei jāiesniedz konvencijas depozitāram rakstisks pieteikums par pievienošanos konvencijai, kam savukārt jāiesniedz pieteikums izskatīšanai Apvienotajā komitejā.

               (4)Ukraina 2016. gada 12. septembrī konvencijas depozitāram iesniedza rakstisku pieteikumu par pievienošanos konvencijai.

               (5)Ukrainai ar vairākām konvencijas Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, un tādējādi tā izpilda konvencijas 5. panta 1. punkta nosacījumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi.

               (6)Konvencijas 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem aicinājumus trešām personām pievienoties konvencijai,

               (7)Eiropas Savienībai Apvienotajā komitejā būtu jāpieņem nostāja balsot par lēmumu, ar kuru Ukraina tiek aicināta pievienoties konvencijai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienībai attiecībā uz Ukrainas pieteikumu kļūt par minētās konvencijas Līgumslēdzēju pusi jāieņem Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem Apvienotajā komitejā, balstās uz Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

               Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Pēc pieņemšanas Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2017
            COM(2017) 162 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums — Padomes lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, attiecībā uz Ukrainas pieteikumu, lai kļūtu par minētās konvencijas Līgumslēdzēju pusi

               Projekts

                  REĢIONĀLĀS KONVENCIJAS par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem APVIENOTĀS KOMITEJAS
               LĒMUMS Nr. 1/2017

               (xx xx 2017)

               par Ukrainas pieteikumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi Reģionālajā konvencijā par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem

               Apvienotā komiteja,

               ņemot vērā Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem
                  1
               ,

               tā kā:

               (1)Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (“konvencija”) 5. panta 1. punktā paredzēts, ka trešā persona var kļūt par konvencijas Līgumslēdzēju pusi ar noteikumu, ka šai kandidātvalstij vai teritorijai ar vismaz vienu no Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, kurā paredzēti preferenciāli izcelsmes noteikumi.

               (2)Ukraina 2016. gada 12. septembrī konvencijas depozitāram iesniedza rakstisku pieteikumu par pievienošanos konvencijai.

               (3)Ukrainai ar vairākām konvencijas Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, un tā izpilda konvencijas 5. panta 1. punkta nosacījumu, lai kļūtu par Līgumslēdzēju pusi.

               (4)Konvencijas 4. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem aicinājumus trešām personām pievienoties konvencijai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ukraina tiek aicināta pievienoties Reģionālajai konvencijai par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā ….

               Briselē,

                  Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0101

Priekšlikums Padomes lēmums, ar kuru groza Lēmumu 2006/325/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 5. panta 2. punktu  /* COM/2009/0101 galīgā redakcija - CNS 2009/0034 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 4.3.2009COM(2009) 101 galīgā redakcija2009/0034 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru groza Lēmumu 2006/325/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 5. panta 2. punktuPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | 1. 1. Priekšlikuma(-u) pamatojums un mērķi Saskaņā ar Protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās EK līguma IV sadaļā, un tādējādi Kopienas instrumenti, kas pieņemti tiesiskās sadarbības civillietās jomā Dānijai nav saistoši un tai nav jāpiemēro. Tomēr dažu Kopienas instrumentu piemērošana ir paplašināta attiecībā uz Dāniju, izmantojot starptautiskos nolīgumus starp Eiropas Kopienu un Dāniju, kas noslēgti, pamatojoties uz EK līguma 300. pantu. Attiecīgie starptautiskie nolīgumi, kas noslēgti ar Padomes Lēmumu 2006/325/EK[1] un 2006/326/EK[2], ir šādi: Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgums par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās[3] un Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu[4]. Šie paralēlie nolīgumi (5. panta 2. punktā) paredz Eiropas Kopienas dotu piekrišanu gadījumos, ja Dānija plāno slēgt starptautiskus nolīgumus, kas var ietekmēt vai mainīt Padomes Regulas (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās darbības jomu (turpmāk tekstā – Briseles I regula)[5] vai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1393/2007 par tiesas un ārpustiesas civillietu vai komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs ("dokumentu izsniegšana"), un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1348/2000, darbības jomu (turpmāk tekstā – Regula par dokumentu izsniegšanu)[6]. Ne Padomes lēmumos par šo paralēlo nolīgumu noslēgšanu, ne pašos paralēlajos nolīgumos nav noteikts, kā Kopienai būtu jāpieņem lēmums par šādu nolīgumu. Priekšlikuma(-u) mērķis ir noteikt procedūru abu paralēlo nolīgumu 5. panta 2. punkta īstenošanai, grozot Padomes lēmumus par šo nolīgumu noslēgšanu. |120 | 1.2. Vispārīgais konteksts Paralēlajos nolīgumos (5. panta 1. punktā) paredzēts, ka starptautiskie nolīgumi, kurus Kopiena noslēgusi, pamatojoties uz attiecīgajām regulām (pievienotas paralēlajiem nolīgumiem), Dānijai nav saistoši un tajā nav piemērojami. Dānijai jāatturas no starptautisku nolīgumu slēgšanas, kas varētu ietekmēt vai mainīt attiecīgo regulu darbības jomu, ja vien tas netiek darīts, saskaņojot ar Kopienu, un ja nav veikti pietiekami pasākumi attiecībā uz minēto paralēlo nolīgumu un konkrētā starptautiskā nolīguma attiecībām. Attiecības starp Dāniju un Eiropas Kopienu saistībā ar šiem paralēlajiem nolīgumiem reglamentē starptautisko tiesību akti. Ir piemērojams EK līguma 300. pants un līdz ar to Komisija nevar uzņemties starptautiskas saistības Eiropas Kopienas vārdā, ja šādas tiesības tai nav īpaši deleģētas. Padomes lēmumos par paralēlo nolīgumu noslēgšanu un pašos nolīgumos Komisijai nav deleģētas pilnvaras dot piekrišanu Eiropas Kopienas vārdā. Tādējādi Eiropas Kopienai jānosaka īpaša iekšējā procedūra, kas Eiropas Kopienai (izņemot Dāniju) jāievēro, pieņemot lēmumus par tās piekrišanu tam, ka Dānija noslēdz starptautiskus nolīgumus, kas ietekmē attiecīgās regulas, kuras pievienotas paralēlajiem nolīgumiem. Praktisku iemeslu dēļ Komisija vienlaikus iesniedz divus priekšlikumus abu paralēlo nolīgumu īstenošanai. Kaut gan ir maz ticams, ka Dānija ierosinās noslēgt starptautiskus nolīgumus, kuros ir noteikumi par dokumentu izsniegšanu ārvalstīs, kas varētu ietekmēt paralēlo nolīgumu par dokumentu izsniegšanu, ir jānosaka procedūra arī šā paralēlā nolīguma īstenošanai. |2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |230 | 2008. gadā notika Dānijas valsts iestāžu un Komisijas pārstāvju sanāksme, lai apspriestu situāciju. Turpmākas apspriedes nenotika, jo jautājums par iekšējo procedūru, kas Eiropas Kopienai būs jāievēro, attiecas tikai uz Eiropas Kopienu, izņemot Dāniju, ņemot vērā to, ka Dānija nepiedalās EK līguma IV sadaļā un šajā kontekstā ir uzskatāma par trešo valsti. Komisija izvērtēja dažādus risinājumus īstenošanas procedūras izveidošanai, lai gan tā neveica oficiālu ietekmes novērtējumu. Viens no risinājumiem būtu ietvēris abu paralēlo nolīgumu grozīšanu, lai paredzētu īpašu īstenošanas procedūru. Tā būtu daudz sarežģītāka procedūra (vajadzība pēc sarunu pilnvarojuma Komisijai, pašas sarunas un procedūra, kas jāievēro, noslēdzot nolīgumus), un, tā kā jautājumam steidzami nepieciešams atrisinājums, šo risinājumu neizmantoja. Komisijas izvēlētais risinājums paredz vienkāršu un salīdzinoši ātru atrisinājumu, t.i., grozījumu veikšanu Padomes lēmumos par paralēlo nolīgumu noslēgšanu, iekļaujot konkrētos noteikumus par procedūru, kas Eiropas Kopienai jāievēro attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par tās piekrišanu tam, ka Dānija slēdz attiecīgo starptautisko nolīgumu. |3. PRIEKšLIKUMA(-U) JURIDISKIE ELEMENTI 3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija ierosina grozīt Padomes Lēmumu 2006/325/EK un Padomes Lēmumu 2006/326/EK, lai tajos iekļautu noteikumus par paralēlo nolīgumu 5. panta 2. punkta īstenošanu. Abu paralēlo nolīgumu īstenošanai ir paredzēta viena un tā pati procedūra. Ir norādītas divas situācijas, un katrai situācijai ir paredzēta atšķirīga procedūra tam, kā Eiropas Kopiena dod savu piekrišanu. Abām situācijām kopīgs ir tas, ka Padome pilnvaro Komisiju dot piekrišanu Eiropas Kopienas vārdā. Pirmajā situācijā ietilpst gadījumi, kad dalībvalstīm jau ir atļauts noslēgt attiecīgo starptautisko nolīgumu. Tas, piemēram, attiecas uz 2001. gada Starptautisko konvenciju par civiltiesisko atbildību attiecībā uz bunkuru eļļas piesārņojuma izraisītiem postījumiem (Bunkuru konvencija), kuru Kopiena jau ir atļāvusi dalībvalstīm Kopienas interesēs parakstīt, ratificēt vai pievienoties tai (skatīt Padomes Lēmumu 2002/762/EK, ar ko dalībvalstīm atļauj Kopienas interesēs parakstīt, ratificēt vai pievienoties 2001. gada Starptautiskajai konvencijai par civiltiesisko atbildību attiecībā uz bunkuru eļļas piesārņojuma izraisītiem postījumiem (Bunkuru konvencija)[7]). Vēl viens piemērs ir 2004. gada 12. februāra Protokols, ar kuru groza Parīzes 1960. gada 29. jūlija Konvenciju par trešās Puses atbildību kodolenerģijas jomā (skatīt Padomes Lēmumu 2003/882/EK, ar kuru dalībvalstis, kas ir Parīzes 1960. gada 29. jūlija Konvencijas par trešās Puses atbildību kodolenerģijas jomā Līgumslēdzējas puses, pilnvaro Eiropas Kopienas interesēs parakstīt protokolu, ar kuru groza minēto konvenciju[8] un Padomes Lēmumu 2004/294/EK, ar ko pilnvaro dalībvalstis, kas ir Līgumslēdzējas puses 1960. gada 29. jūlija Parīzes Konvencijai par trešās puses atbildību kodolenerģijas jomā, Eiropas Kopienas interesēs ratificēt vai pievienoties protokolam, ar ko groza minēto Konvenciju[9]). Pirmā situācija attieksies arī uz tiem gadījumiem, kad pati Kopiena ir kļuvusi par Līgumslēdzēju pusi starptautiskos nolīgumos, kas ietekmē Briseles I regulu vai Regulu par dokumentu izsniegšanu. Ņemot vērā to, ka Kopiena jau ir pārskatījusi attiecīgo starptautisko nolīgumu iespējamo ietekmi uz minētajiem Kopienas instrumentiem un vajadzības gadījumā paredzējusi drošības pasākumus, lai nodrošinātu, ka atbilstīgajos gadījumos tiek piemēroti minētie Kopienas instrumenti, aprakstītajos gadījumos ir izveidota vienkārša procedūra. Šādās situācijās Komisija būs pilnvarota dot piekrišanu Dānijai Eiropas Kopienas vārdā. Otrā situācija attiecas uz visiem tiem gadījumiem, kas neatbilst iepriekš aprakstītajai pirmajai kategorijai. Šādos gadījumos ar dalībvalstīm ir jāapspriež iespējamība, ka starptautiskais nolīgums, ko Dānija ir paredzējusi noslēgt, var ietekmēt attiecīgās regulas. Tādējādi dalībvalstis būs iesaistītas lēmumu pieņemšanas procesā, izmantojot komitoloģijas procedūru. Šādās situācijās Komisija būs pilnvarota dot piekrišanu Dānijai Eiropas Kopienas vārdā, izmantojot komitoloģijas procedūru. 3.2. Juridiskais pamats Abu priekšlikumu juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 61. panta c) punkts saistībā ar šā līguma 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu. |2009/0034 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru groza Lēmumu 2006/325/EK, lai paredzētu procedūru, ar kuru īsteno Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dānijas Karalisti par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās 5. panta 2. punktuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 61. panta c) punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[10],tā kā:(1) Ar Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumu par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, kas noslēgts ar Padomes Lēmumu 2006/325/EK[11], Padomes 2000. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās noteikumu piemērošana tika attiecināta uz Dāniju[12].(2) Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma 5. panta 2. punktā paredzēts, ka Dānija atturas no starptautisku nolīgumu slēgšanas, kas varētu ietekmēt vai mainīt Regulas (EK) Nr. 44/2001 darbības jomu, ja vien tas netiek darīts, saskaņojot ar Kopienu, un ja nav veikti pietiekami pasākumi attiecībā uz minētā nolīguma un konkrētā starptautiskā nolīguma attiecībām.(3) Ne Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīgumā, ne Lēmumā 2006/325/EK nav noteikts, kā Eiropas Kopienai jāpieņem lēmums par tās piekrišanu tam, ka Dānija noslēdz attiecīgo starptautisko nolīgumu.(4) Ir jāievieš procedūra Eiropas Kopienas un Dānijas Karalistes nolīguma 5. panta 2. punkta īstenošanai. Šādai procedūrai jānodrošina, ka lēmumus par Eiropas Kopienas piekrišanu var pieņemt ātri.(5) Jānošķir gadījumi, kad Eiropas Kopiena pati jau ir kļuvusi par starptautiska nolīguma Līgumslēdzēju pusi vai ir atļāvusi dalībvalstīm par tādām kļūt Eiropas Kopienas interesēs, un visi pārējie gadījumi.(6) Lēmums 2006/325/EK attiecīgi jāgroza, lai paredzētu šādu procedūru.(7) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgos pasākumus jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka procedūras Komisijai piešķirto izpildpilnvaru īstenošanai[13].(8) Apvienotā Karaliste un Īrija saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, piedalās šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.(9) Dānija, saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tādēļ Dānijai tas nav saistošs vai piemērojams,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsLēmumu 2006/325/EK groza šādi.Pievienots 1.a pants:" 1.a pantsNolīguma 5. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā lēmumu par Eiropas Kopienas piekrišanu pieņem Komisija, ja:1.  Eiropas Kopiena pati jau ir kļuvusi par starptautiskā nolīguma Līgumslēdzēju pusi, vai2.  Eiropas Kopiena ir atļāvusi tās dalībvalstīm to darīt Eiropas Kopienas interesēs.Visos citos gadījumos lēmumu par Eiropas Kopienas piekrišanu pieņem Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 44/2001 75. panta 2. punktā minēto konsultatīvo procedūru."Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV L 120, 5.5. 2006., 22. lpp.[2] OV L 120, 5.5.2006., 23. lpp.[3] OV L 299, 16.11.2005., 62. lpp.[4] OV L 300, 17.11.2005., 55. lpp.[5] OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.[6] OV L 324, 10.12.2007., 78. lpp.[7] OV L 256, 25.9.2002., 7. lpp.[8] OV L 338, 23.12.2003., 30. lpp.[9] OV L 97, 4.1.2004., 53. lpp.[10] OV C , , . lpp.[11] OV L 120, 5.5.2006., 22. lpp .[12] OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.[13] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0123

Priekšlikums Padomes lēmums par tādas Kopienas nostājas izstrādi, kas jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā  /* COM/2009/0123 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.3.2009COM(2009) 123 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar tādas Kopienas nostājas izstrādi, kas jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijāPASKAIDROJUMA RAKSTSSaskaņā ar EK līguma 300. panta 2. punkta otro daļu, ja struktūrām, kas izveidotas ar starptautiskiem nolīgumiem, ir jāpieņem lēmumi ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajos nolīgumos noteikto iestāžu sistēmu, Kopienas nostāju attiecībā uz šādiem lēmumiem izstrādā Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.Ņemot vērā šo pienākumu un līdzīgu priekšlikumu par Kopienas nostājas izstrādi ICCAT (Padomes 2008. gada 11. novembra Lēmums, lai izveidotu Kopienas nostāju Atlantijas tunzivju saglabāšanas starptautiskajā komisijā, dokuments Nr. 14863/08, PECH 278 RESTREINT ), Eiropas Komisija ierosina šo lēmumu, lai noteiktu Kopienas nostāju Indijas okeāna tunzivju komisijā ( IOTC ). Šajā priekšlikumā ievērota tāda pati pieeja kā Padomes lēmumā attiecībā uz ICCAT , lai nodrošinātu Kopienas nostāju saskaņotību dažādās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar tādas Kopienas nostājas izstrādi, kas jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) EK līguma 33. pants saistībā ar tā 32. pantu paredz, ka viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir nodrošināt produktu pieejamību. Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku noteikts, ka Kopiena, veicot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu ūdeņu dzīvos resursus, piemēro piesardzības pieeju ar mērķi nodrošināt to ilgtspējīgu izmantošanu un samazināt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām. Turklāt regula paredz, ka Kopienas mērķis ir pakāpeniski īstenot ekosistēmas pieeju zivsaimniecības pārvaldības jomā un veicināt efektīvas zvejas darbības ekonomiski stabilā un konkurētspējīgā zvejniecības un akvakultūras nozarē, nodrošinot pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemot vērā patērētāju intereses.(2) Eiropas Kopiena ir līgumslēdzēja puse Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas ( IOTC ) izveidi Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas paspārnē. Pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, IOTC var pieņemt pasākumus, kas paredzēti, lai saglabātu tālu migrējošo zivju krājumu populācijas (tunzivis un tunzivjveidīgās zivis), ko Indijas okeānā un ar to savienotās jūrās uz ziemeļiem no antarktiskās konverģences joslas iespējams iegūt tādā apjomā, kas nodrošina šādu krājumu ilgtspējību ilgtermiņā.(3) Saskaņā ar EK līguma 300. panta 2. punkta otro daļu Kopienas nostāja struktūrās, kas izveidotas ar reģionāliem zivsaimniecības nolīgumiem un kuras ir aicinātas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām (bet kas nemaina attiecīgajos nolīgumos noteikto iestāžu sistēmu), jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu ar Padomes lēmumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNostāja, kas Kopienas vārdā jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā, kad šī komisija ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.2. pantsLēmumu novērtē un vajadzības gadījumā pārskata Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, vēlākais līdz ikgadējai Indijas okeāna tunzivju komisijas sanāksmei 2014. gadā.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSKopienas nostāja Indijas okeāna tunzivju komisijā1. PRINCIPISaistībā ar IOTC Eiropas Kopiena:1.  rīkojas saskaņā ar Kopienas izvirzītajiem mērķiem kopējās zivsaimniecības politikas satvarā, jo īpaši ievērojot piesardzības pieeju, lai nodrošinātu IOTC reglamentēto sugu ilgtspējīgu izmantošanu, veicinātu ekosistēmas pieejas pakāpenisku īstenošanu zvejniecības pārvaldības jomā un mazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmu, kā arī veicinot ekonomiski stabilu un konkurētspējīgu Kopienas zvejniecību, nodrošinot pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kuri ir atkarīgi no zvejas darbībām, un ievērojot patērētāju intereses;2.  garantē, ka IOTC pasākumi atbilst IOTC nolīguma mērķiem;3.  nodrošina, lai IOTC pasākumi būtu saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, un jo īpaši ar noteikumiem, kas paredzēti ANO Jūras tiesību konvencijā, ANO nolīgumā attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un Nolīgumā, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem;4.  veicina nostāju saskaņotību reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijās;5.  tiecas panākt sinerģiju ar Kopienas izvirzīto politiku divpusējās attiecībās ar trešām valstīm zivsaimniecības jomā un nodrošina saskaņotību ar ārējo attiecību politiku;6.  nodrošina, ka tiek ievērotas Kopienas starptautiskās saistības.2. VirzieniEiropas Kopiena vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt IOTC šādu pasākumu pieņemšanā:7.  stingri saglabāšanas un pārvaldības pasākumi zvejas resursu jomā, kas, ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, nodrošina šo resursu ilgtspējību ilgtermiņā, šādi pasākumi attiecībā uz kuģiem zvejai ar riņķvadiem, kas zvejo lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis, kā arī līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz kuģiem zvejai ar āķu jedām, kas zvejo tunzivis vai zobenzivis;8.  pasākumi, lai kontrolētu zvejas piepūli, ar mērķi nodrošināt, ka zvejas piepūle ir samērīga ar pieejamajām zvejas iespējām;9.  pasākumi, lai mazinātu zvejas darbību ietekmi uz sugām, kas nav zvejas mērķsugas, jo īpaši haizivis;10.  uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumu izstrāde un īstenošana, kas cita starpā attiecas uz ostas valsts pasākumiem;11.  pastiprināti pasākumi cīņai pret NNN zvejas darbībām, konkrēti, saistoši pasākumi tirgus jomā, lai sekmētu to, ka noteikumus ievēro valstis, kas nav līgumslēdzējas puses;12.  kopēju pieeju izstrāde, sadarbojoties ar citām reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām, tostarp Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisiju un Starptautisko Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisiju;13.  IOTC turpmāka modernizācija pēc darbības pārskatīšanas, tostarp tās reformēšana un no Apvienoto Nāciju Organizācijas institucionāli neatkarīgas struktūras izveide.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2017
            COM(2017) 402 final
            2017/0179(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 610/2013
                  1
                (Šengenas Robežu kodeksa grozījumi) tika grozīta Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu
                  2
                (CISA), Regula (EK) Nr. 562/2006
                  3
                (Šengenas Robežu kodekss [ŠRK]) un Regula (EK) Nr. 810/2009
                  4
                (Vīzu kodekss) un – cita starpā – tika pārformulēts “īstermiņa uzturēšanās” jēdziens attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem Šengenas zonā. No 2013. gada 18. oktobra trešo valstu valstspiederīgie (neatkarīgi no tā, vai viņiem ir nepieciešama vīza vai nav), kuri plāno ieceļot Šengenas zonā saskaņā ar īstermiņa uzturēšanās režīmu, drīkst uzturēties Šengenas zonā uz laiku, kas nav ilgāks par “90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”. Pretēji definīcijai, kas bija spēkā līdz 2013. gada 18. oktobrim (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā, skaitot no pirmās ieceļošanas dienas), jaunā pieeja ir precīzāka, nosakot ilgumu dienās, nevis mēnešos. Turklāt no definīcijas ir izņemts termins “skaitot no pirmās ieceļošanas dienas”, kas bija radījis neskaidrības un jautājumus.

               Ar ŠRK grozījumiem ES vīzu un robežu tiesību aktos, t. i. CISA, ŠRK, Vīzu kodeksā un Regulā (EK) Nr. 539/2001
                  5
                tika ieviestas visas nepieciešamās izmaiņas. Tomēr jēdziens “īstermiņa uzturēšanās” ir nostiprināts arī Eiropas Savienības noslēgtajos starptautiskajos nolīgumos. Ar Antigvu un Barbudu
                  6
               , Bahamu Salām
                  7
               , Barbadosu
                  8
               , Brazīliju
                  9
               , Maurīciju
                  10
               , Sentkitsu un Nevisu
                  11
                un Seišelām
                  12
                noslēgtajos nolīgumos par vīzu režīma atcelšanu, definējot bezvīzu īstermiņa uzturēšanās ilgumu, joprojām minēta vecā definīcija (“trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā”
                  13
               ).

               Komisija 2014. gada 16. jūlijā pieņēma ieteikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību un iepriekšminētajām valstīm
                  14
               , Padome lēmumu pieņēma 2014. gada 9. oktobrī
                  15
               . Mērķis ir attiecībā uz šīm septiņām valstīm īstenot jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas noteikta ŠRK grozījumos. Turklāt “īstermiņa uzturēšanās” definīcija dienās, nevis mēnešos vīzu režīma atcelšanas nolīgumos ir vieglāk pārbaudāma un aprēķināma ar elektroniskiem/IT līdzekļiem un tādējādi tā ir piemērotāka centralizētajām robežu pārvaldības sistēmām, piemēram, ierosinātajai Ieceļošanas/izceļošanas sistēmai (IIS)
                  16
               .

               Pēc Padomes pilnvarojuma saņemšanas Komisija sāka sarunas par to, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu ar septiņām valstīm (Antigvu un Barbudu, Bahamu Salām, Barbadosu, Brazīliju, Maurīciju, Sentkitsu un Nevisu un Seišelām).

               Sarunas ar Barbadosu tika sekmīgi noslēgtas, parafējot grozošo nolīgumu 2017. gada 8. februārī. Abas puses ir vienojušās pieņemt jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju visā vīzu režīma atcelšanas nolīgumā starp ES un Barbadosu. Turklāt nolīgumā iekļautas dažu tehnisku aspektu izmaiņas (skat. turpmāk), bet ceļotājiem visi nolīguma grozījumi ir maznozīmīgi.

                  Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota nolīguma preambulā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS

               •Juridiskais pamats

               Atbilstoši nolīguma prasībām ir nepieciešams abu līgumslēdzēju pušu apstiprinājums, ko pauž saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Savienības gadījumā ir nepieciešams Padomes lēmums par nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu.

               Šis priekšlikums ir iesniegts Padomei, lai pilnvarotu Nolīguma, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu, noslēgšanu.

               Nolīgums nodrošina juridisko saskaņotību, kā arī harmonizāciju starp dalībvalstīm, piemērojot jauno ŠRK grozījumos noteikto “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas piedāvā skaidru “īstermiņa uzturēšanās” interpretāciju.

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Savienībai nav pilnvaru, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu, kas būtu saistoši četrām valstīm, kuras ir asociētās valstis Šengenas acquis, tostarp kopējās vīzu politikas īstenošanā. Lai attiecībā uz noteikumiem par atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā nodrošinātu saskaņotu pieeju un tos īstenotu, nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija, kurā norādīts, ka būtu vēlams, ka Barbadosa, no vienas puses, un Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice, no otras puses, attiecīgi groza savus spēkā esošos divpusējos nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu.

               Pievienotais priekšlikums ir juridiskais instruments nolīguma noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc tam, kad nolīgumu Savienības vārdā parakstīs Padomes prezidentūras iecelta persona un no Eiropas Parlamenta būs saņemta piekrišana saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Ja viena no starptautiska nolīguma līgumslēdzējām pusēm ir Eiropas Savienība, tad dalībvalstis pašas nevar juridiski īstenot šāda nolīguma grozījumus. Nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu ar Barbadosu ir noslēgusi Eiropas Savienība. Tādēļ ir nepieciešama rīcība Savienības līmenī.

               Turklāt, dalībvalstu noslēgtie nolīgumi par vīzu režīma atcelšanu ietekmētu Savienības acquis vīzu jomā (LESD 3. panta 2. punkts).

               •Proporcionalitāte

               Šis priekšlikums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, grozīt spēkā esošo nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu starp Barbadosu un Savienību.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

               4. EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma sarunu norādes, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Barbadosu, lai grozītu nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu starp abām pusēm. Dalībvalstis Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmēs tika informētas par sarunu norisi.

               5.CITI ELEMENTI

               •Sarunu iznākums

                  Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu norādēs, tika sasniegti un ka nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.

                  Nolīguma projekta galīgo saturu var apkopot šādi.

                  a. Uzturēšanās ilgums

                  Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Barbadosas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju uz laikposmu, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā (nevis uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā). Jauno definīciju piemēro visā nolīgumā starp Eiropas Savienību un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu.

                  b. Nobeiguma noteikumi – nolīguma apturēšana (8. panta 4. punkts)

               Nolīguma 8. panta 4. punkta pēdējo teikumu groza šādi: “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”. Pievienojot esošajam tekstam vārdus “minēto apturēšanu atceļ”, grozītajā nolīgumā precizē, ka bezvīzu režīma apturēšanu faktiski atceļ, ja zūd minētās apturēšanas iemesli. Ar šo grozījumu nolīguma par vīzu režīma atcelšanu ar Barbadosu redakcija tiek saskaņota ar visiem pārējiem vīzu režīma atcelšanas nolīgumiem, kurus Savienība parakstīja 2015. un 2016. gadā. Ar Vīzu jautājumu darba grupa 2016. gada 14. jūnijā apspriedās par šo grozījumu, un neviena dalībvalsts nav cēlusi iebildumus.

                  c. Aizvietot “Kopiena” ar “Savienību”

                  Kopš 2009. gada 1. decembra, kad stājies spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Savienība pati par sevi ir ieguvusi konsolidētu juridisko statusu. Tomēr jēdziens “Eiropas Kopiena” joprojām ir ietverts starptautiskajos nolīgumos, kas stājās spēkā pirms Lisabonas līguma, kā tas ir attiecībā uz Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu. Tādēļ visā nolīgumā par vīzu režīma atcelšanu vārdu “Kopiena” ar grozošo nolīgumu aizstāj ar “Savienība”.

                  d. Kopīgās deklarācijas

                  Nolīgumam ir pievienotas divas kopīgās deklarācijas:

                  – par to, kā interpretēt 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, un

                  – par Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu.

                  e. Stāšanās spēkā

                  Šis nolīgums stāsies spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad pēdējā līgumslēdzēja puse paziņo otrai, ka ratifikācijas procedūras ir pabeigtas. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un ļautu ceļotājiem saprast un ievērot tiesību aktus, ir vajadzīgs pietiekami ilgs pārejas periods. Kad tiks pabeigta nolīguma ratifikācija, sešu mēnešu laikposms ļaus ceļotājiem pabeigt saskaņā ar veco definīciju aprēķināto īstermiņa uzturēšanos, pirms stājas spēkā jaunā īstermiņa uzturēšanās definīcija un tās 180 dienu retrospektīvais atsauces periods.

                  Visus citus noteikumus esošajā nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu, tostarp to teritoriālo piemērošanas jomu, grozošais nolīgums neskar.

               6.SECINĀJUMS

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija ierosina Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas apstiprināt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (“nolīgums”).

               2017/0179 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  17
               ,

               tā kā:

               (1)Ar 2009. gada 30. novembra lēmumu Padome noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu. Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Barbadosas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, “ne vairāk kā uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā”.

               (2)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013
                  18
                Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (3)Nolīgumā starp Savienību un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

               (4)Komisija Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Barbadosu par nolīgumu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (“nolīgums”).

               (5)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) Nr. 2017/[...] nolīgums ir parakstīts.

               (6)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  19
               . Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  20
               . Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (8)Tāpēc nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (“nolīgums”).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu
                  21
               .

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

                     (3)
                  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

                     (4)
                  OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.

                     (5)
                  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (6)
                  OV L 169, 30.6.2009., 1. lpp.

                     (7)
                  OV L 169, 30.6.2009., 23. lpp.

                     (8)
                  OV L 169, 30.6.2009., 9. lpp.

                     (9)
                  Ar Brazīliju Eiropas Savienība noslēdza divus nolīgumus. Vienu attiecībā uz parasto pasu turētājiem (OV L 255, 21.9.2012., 4. lpp.) un vienu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (OV L 66, 12.3.2011., 2. lpp.).

                     (10)
                  OV L 169, 30.6.2009., 16. lpp.

                     (11)
                  OV L 169, 30.6.2009., 37. lpp.

                     (12)
                  OV L 169, 30.6.2009., 30. lpp.

                     (13)
                  Sal. “Mērķis” un “Uzturēšanās ilgums” nolīgumos.

                     (14)
                  COM(2014)468 final.

                     (15)
                  Padomes Lēmums, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību/Kopienu un Antigvu un Barbudu, Bahamu Salu Sadraudzību, Barbadosu, Brazīlijas Federatīvo Republiku, Maurīcijas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju un Seišelu Republiku, ko Padome pieņēma 2014. gada 9. oktobrī.

                     (16)
                  COM(2016)194 final.

                     (17)
                  Piekrišana sniegta […].

                     (18)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

                     (19)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (20)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (21)
                  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2017
            COM(2017) 402 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Barbadosu, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               no vienas puses, un

               BARBADOSA,

               no otras puses,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Barbadosu par īstermiņa vīzu atcelšanu (turpmāk “nolīgums”), kas stājās spēkā 2010. gada 1. martā,

               ATKĀRTOTI APSTIPRINOT, cik svarīgi ir atvieglot tiešos personiskos kontaktus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka šā nolīguma mērķis ir apmierināt līgumslēdzēju pušu pilsoņu vajadzības,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas sniegta nolīgumā (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā no pirmās ieceļošanas dienas) nav pietiekami precīza, un jo īpaši jēdziens “pirmā ieceļošanas diena” var radīt neskaidrības un jautājumus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ES “iekšējos” vīzu un robežu tiesību aktos ar Regulu (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs) ir ieviestas horizontālas izmaiņas un tajā īstermiņa uzturēšanās ir definēta šādi: “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ieceļošanas/izceļošanas sistēmas mērķiem, kuru paredzēts ieviest Eiropas Savienībā, ir nepieciešama vienota un skaidri definēta “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas ir piemērojama visiem trešo valstu valstspiederīgajiem,

               VĒLOTIES nodrošināt ceļotāju netraucētu plūsmu Līgumslēdzēju pušu robežšķērsošanas vietās,

               VĒLREIZ APSTIPRINOT to, ka nolīgums attiecas uz visu Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju,

               ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kuri pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Nolīgumu groza saskaņā ar šā panta noteikumiem:

               (1)nosaukumā un 3. panta 5. punktā, 6. panta 1. punktā un 8. panta 7. punktā vārdu “Kopiena” aizstāj ar vārdu “Savienība” attiecīgajā locījumā;

               (2)nolīguma 1. panta vārdus “uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikā” aizstāj ar vārdiem “uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”;

               (3)nolīguma 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “Eiropas Savienības pilsoņi var uzturēties Barbadosā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.”;

               (4)nolīguma 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “Barbadosas pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Barbadosas pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kurš nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kurās pilnībā piemēro Šengenas acquis.”;

               (5)nolīguma 4. panta 3. punktā vārdus “trim mēnešiem” aizstāj ar vārdiem “90 dienām” un vārdu “Kopienas” aizstāj ar vārdu “Savienības”;

               (6)nolīguma 8. panta 4. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

               “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”.

               2. pants

               Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām, un tas stājas spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc datuma, kad pēdējā Puse paziņo otrai Pusei par iepriekš minēto procedūru pabeigšanu.

               Nolīgums ir sagatavots divtūkstoš septiņpadsmitā gada … … …., divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Eiropas Savienības vārdā –

               Barbadosas vārdā –

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Barbadosa, no otras puses, nekavējoties groza esošos divpusējos nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā kopumā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas cita starpā nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               ________


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.4.2016
            COM(2016) 189 final
            2016/0096(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Zālamana salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  1
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti.

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  2
                grozīja Regulu (EK) Nr. 539/2001, pārceļot 19 valstis uz II pielikumu, kurā ir uzskaitītas tās trešās valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības. Minētās 19 valstis ir Apvienotie Arābu Emirāti, Austrumtimora, Dominika, Grenāda, Kiribati, Kolumbija, Māršala salas, Mikronēzija, Nauru, Palau, Peru, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Zālamana salas, Tonga, Trinidāda un Tobāgo, Tuvalu un Vanuatu. Atsaucei uz katru no II pielikumā minētajām valstīm ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka “atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā ar Eiropas Savienību noslēgts nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības”.

               Regula (ES) Nr. 509/2014 tika pieņemta 2014. gada 20. maijā un stājās spēkā 2014. gada 9. jūnijā. Komisija 2014. gada jūlijā iesniedza Padomei ieteikumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas par nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu ar katru no šādām 17 valstīm: Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Austrumtimoru, Dominiku, Grenādu, Kiribati, Māršala salām, Mikronēziju, Nauru, Palau, Sentlūsiju, Sentvinsentu un Grenadīnām, Samoa, Zālamana salām, Tongu, Trinidādu un Tobāgo, Tuvalu un Vanuatu
                  3
               . Padome 2014. gada 9. oktobrī izdeva Komisijai adresētas sarunu norādes.

               Pirmie nolīgumi par vīzu režīma atcelšanu tika parakstīti 2015. gada 6. maijā (Apvienotie Arābu Emirāti), 2015. gada 26. maijā (Austrumtimora) un 2015. gada 28. maijā (Dominika, Grenāda, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Trinidāda un Tobāgo, Vanuatu) un tos provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas, kamēr tie nav stājušies spēkā. Padome ir pilnvarojusi parakstīt otro vīzu režīma atcelšanas nolīgumu paketi ar Tonga (parakstīts 2015. gada 20. novembrī), Kolumbiju (parakstīts 2015. gada 2. decembrī), Kiribati (parakstīšanas datums vēl jānosaka) un Palau (parakstīts 2015. gada 7. decembrī). Šos četrus nolīgumus provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc nolīguma parakstīšanas dienas līdz brīdim, kad tie stājas spēkā.

               Sarunas ar Zālamana salām tika sāktas 2014. gada 19. novembrī. Šīs sanāksmes laikā bija iespējams izskatīt visu teksta projektu un turpmākas informācijas apmaiņas rezultātā tika panākta vienošanās par visiem tā aspektiem. Galvenie sarunu vedēji šo nolīgumu parafēja 2015. gada 13. novembrī Briselē. Dalībvalstis tika informētas Padomes Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmē 2015. gada 7. decembrī.

               2.JURIDISKAIS PAMATS

               No Savienības puses nolīguma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Pievienotais priekšlikums ir juridiskais instruments nolīguma noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc tam, kad nolīgumu Savienības vārdā parakstīs Padomes prezidentūras iecelta persona un no Eiropas Parlamenta būs saņemta piekrišana saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta.

               3.SARUNU REZULTĀTI

               Komisija uzskata, ka ir sasniegti Padomes sarunu norādēs noteiktie mērķi un nolīguma par vīzu režīma atcelšanu projekts ir Savienībai pieņemams.

               Tā galīgo saturu var apkopot šādi.

               Mērķis

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Zālamana salu pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem, nolīgumā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Zālamana salas var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Savienība arī var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota preambulā.

               Piemērošanas joma

               Vīzu režīma atcelšana attiecas uz visām personu kategorijām (parasto, diplomātisko, dienesta/oficiālo un īpašo pasu turētājiem), kas ceļo jebkādos nolūkos, izņemot nolūkā veikt algotu darbu. Attiecībā uz pēdējo minēto kategoriju katrai dalībvalstij un arī Zālamana salām ir rīcības brīvība piemērot vīzas prasību otras līgumslēdzējas puses pilsoņiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Lai nodrošinātu saskaņotu īstenošanu, nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija par to personu kategorijas interpretāciju, kuras ceļo nolūkā veikt algotu darbu.

               Uzturēšanās ilgums

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Zālamana salu pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt šo 90 dienu laikposmu jebkurā 180 dienu laikposmā, ir pievienota nolīgumam.

               Nolīgumā ņemta vērā to dalībvalstu situācija, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Kamēr tās vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām, vīzu atcelšana dod Zālamana salu pilsoņiem tiesības katras šādas dalībvalsts (šobrīd Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija) teritorijā uzturēties 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā neatkarīgi no laikposma, kas aprēķināts attiecībā uz visu Šengenas zonu.

               Teritoriālā piemērošana

               Nolīgumā ir iekļauti noteikumi par tā teritoriālo piemērošanu – Francijas un Nīderlandes gadījumā vīzu atcelšana dotu tiesības Zālamana salu pilsoņiem uzturēties tikai šo dalībvalstu Eiropas teritorijās.

               Deklarācijas

               Papildus iepriekš minētajām kopīgajām deklarācijām nolīgumam pievieno vēl divas kopīgās deklarācijas:

               –par Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               –par informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām un par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem,

               4.SECINĀJUMI

               Ņemot vērā iepriekšminētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas apstiprināt nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu starp Eiropas Savienību un Zālamana salām.

               2016/0096 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Zālamana salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  4
               ,

               tā kā:

               (1)Komisija Eiropas Savienības vārdā ir vedusi sarunas ar Zālamana salām par nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (turpmāk “nolīgums”).

               (2)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) Nr. 2015/[...] nolīgums ir parakstīts un to piemēro provizoriski no [...].

               (3)Ar nolīgumu izveido Apvienoto ekspertu komiteju nolīguma pārvaldei. Eiropas Savienību minētajā Apvienotajā komitejā pārstāv Komisija, kurai būtu jāpalīdz dalībvalstu pārstāvjiem.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  5
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  6
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Šis nolīgums būtu jāapstiprina.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Zālamana salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz nolīguma 8. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu
                  7
               .

               3. pants

               Komisija, kurai palīdz dalībvalstu pārstāvji, pārstāv Savienību Apvienotajā ekspertu komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 6. pantu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.).

                     (3)
                  COM (2014) 467, 17.7.2014.

                     (4)
                  Piekrišana sniegta [...].

                     (5)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (6)
                  Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmums 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (7)
                  Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.4.2016
            COM(2016) 189 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Zālamana salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Zālamana salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Zālamana salām par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

               ZĀLAMANA SALAS

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
                  1
               , inter alia 19 trešās valstis, tostarp Zālamana salas, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,

               VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Zālamana salu tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,

               ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. PANTS

               Mērķis

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Zālamana salu pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2. PANTS

               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               a)
                     “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)
                     “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

               c)
                     “Zālamana salu pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Zālamana salu pilsonība;

               d)
                     “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

               3. PANTS

               Piemērošanas joma

               1.
                     Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Zālamana salu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

               Zālamana salu pilsoņi, kuriem ir derīga Zālamana salu izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

               2.
                     Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.

               Attiecībā uz šo personu kategoriju katra dalībvalsts var saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 539/2001
                  2
                4. panta 3. punktu lemt par vīzas prasības piemērošanu vai tās atcelšanu Zālamana salu pilsoņiem.

               Attiecībā uz šo personu kategoriju Zālamana salas var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.

               3.
                     Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Zālamana salas patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

               4.
                     Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

               5.
                     Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Zālamana salu tiesību akti.

               4. PANTS

               Uzturēšanās ilgums

               1.
                     Savienības pilsoņi var uzturēties Zālamana salu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2.
                     Zālamana salu pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Zālamana salu pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

               3.
                     Šis nolīgums neietekmē Zālamana salu un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

               5. PANTS

               Teritoriālā piemērošana

               1.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

               2.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

               6. PANTS

               Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

               1.
                     Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Savienības pārstāvji un Zālamana salu pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

               2.
                     Komitejai inter alia ir šādi uzdevumi:

               a)
                     uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

               b)
                     ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

               c)
                     risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu;

               3.
                     Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

               4.
                     Komiteja izstrādā savu reglamentu.

               7. PANTS

               Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu
                  starp dalībvalstīm un Zālamana salām

               Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Zālamana salām, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā.

               8. PANTS

               Nobeiguma noteikumi

               1.
                     Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

               Šo nolīgumu piemēro provizoriski no nākamās dienas pēc tā parakstīšanas.

               2.
                     Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

               3.
                     Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

               4.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

               5.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

               6.
                     Zālamana salas var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

               7.
                     Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI
                  UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Zālamana salas, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU ATBILSTOŠI ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ PAREDZĒTAJAM

               Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.

               Šajā kategorijā neietilpst:

               –
                     uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

               –
                     sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

               –
                     žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

               –
                     uzņēmumu iekšējie praktikanti.

               Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ
                  INTERPRETĀCIJU, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU

               Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Zālamana salu pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

               _________________

                     (1)
                  OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (2)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2017
            COM(2017) 399 final
            2017/0177(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta izveidi

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Projekta priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz paredzēto lēmuma pieņemšanu par šķīrējtiesnešu saraksta izveidi.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses

               Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (turpmāk “nolīgums”) ir vērsts uz to, lai mazinātu un galu galā izskaustu nabadzību, izveidojot tirdzniecības partnerattiecības, kas būtu saderīgas ar ilgtspējīgas attīstības mērķi, tūkstošgades attīstības mērķiem un Kotonū nolīgumu.

               Nolīgums tika parakstīts 2008. gada 15. oktobrī, un to provizoriski piemēro no 2008. gada 29. decembra.

               2.2.Cariforum un ES Apvienotā padome

               Cariforum un ES Apvienotā padome principā ir atbildīga par nolīguma darbību un īstenošanu un uzrauga tā mērķu sasniegšanas pakāpi. Tā regulāri sanāk kopā ministru līmenī intervālos, kas nepārsniedz divus gadus. Lai sasniegtu nolīguma mērķus, padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus visos jautājumos, kuri ietilpst nolīguma darbības jomā. Pieņemtie lēmumi ir saistoši līgumslēdzējām pusēm un Cariforum parakstītājvalstīm, kas veic visus pasākumus, kuri vajadzīgi šo lēmumu izpildei saskaņā ar katras līgumslēdzējas puses un Cariforum parakstītājvalsts iekšējiem noteikumiem.

               2.3.Plānotais Cariforum un ES Apvienotās padomes akts

               Plānots, ka Cariforum un ES Apvienotā padome savā ceturtajā sanāksmē 2017. gada 17. novembrī pieņems lēmumu par nolīguma 221. panta 1. punktā paredzēto šķīrējtiesnešu saraksta izveidi (turpmāk “plānotais akts”).

               Plānotā akta mērķis ir atbilstoši nolīguma 221. panta 1. punktam izveidot sarakstu ar 15 personām, kurām ir speciālās zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā un kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Tas ir nepieciešams, lai varētu īstenot nolīgumā paredzētos strīdu izšķiršanas noteikumus.

               Plānotais akts pusēm būs saistošs saskaņā ar nolīguma 221. pantu, kurā noteikts: “Cariforum un EK Tirdzniecības un attīstības komiteja ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā nolīguma pagaidu piemērošanas izveido piecpadsmit (15) tādu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Katra līgumslēdzēja puse par šķīrējtiesnešiem izvēlas piecas personas. Abas līgumslēdzējas puses arī vienojas par piecām personām, kas nav nevienas līgumslēdzējas puses valstspiederīgie, kuras būs šķīrējtiesas priekšsēdētāji. Cariforum un EK Tirdzniecības un attīstības komiteja nodrošina, lai sarakstā vienmēr tiktu uzturēts šis skaits.”

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nolīguma 221. panta 1. punktā ir paredzēts izveidot sarakstu ar 15 personām, kurām ir speciālās zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā un kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Abas līgumslēdzējas puses ir izvēlējušās katra pa piecām personām un ir vienojušās arī par vēl piecām personām, kas nav nevienas līgumslēdzējas puses valstspiederīgie un būs šķīrējtiesas priekšsēdētāji.

               Pievienotā Padomes lēmuma priekšlikums un šķīrējtiesnešu saraksts tika saskaņoti ar Cariforum pusi sestajā Tirdzniecības un attīstības komitejas sanāksmē, kas notika Jamaikā 2016. gada 25. novembrī.

               Tiek ierosināta nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā, un tās mērķis ir, ka plānotais akts kļūst saistošs.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Cariforum un ES Apvienotā padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu.

               Akts, kuru Cariforum un ES Apvienotā padome ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Plānotais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar nolīguma 221. pantu.

               Plānotais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādējādi ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumiem, kurus pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir plānotajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tādējādi ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2017/0177 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta izveidi

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses
                  1
               , (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts 2008. gada 15. oktobrī, un to provizoriski piemēro no 2008. gada 29. decembra.

               (2)Plānots, ka Cariforum un ES Apvienotā padome savā ceturtajā sanāksmē 2017. gada 17. novembrī pieņems lēmumu par šķīrējtiesnešu saraksta izveidi.

               (3)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, jo minētais lēmums būs Savienībai saistošs.

               (4)Pievienotais Padomes lēmuma priekšlikums ir juridiskais instruments, ar ko atbilstoši nolīguma 221. panta 1. punktam tiek izveidots saraksts ar 15 personām, kurām ir speciālās zināšanas vai pieredze tieslietās un starptautiskajā tirdzniecībā un kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem. Tas ir nepieciešams, lai varētu īstenot nolīgumā paredzētos strīdu izšķiršanas noteikumus.

               (5)Saskaņā ar LES 17. panta 1. punktu Savienību Cariforum un ES Apvienotajā padomē pārstāv Komisija. Dalībvalstu pienākums saskaņā ar LES 4. panta 3. punktu ir atbalstīt Savienības nostāju,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotās padomes ceturtajā sanāksmē 2017. gada 17. novembrī, balstās uz šim lēmumam pievienoto Cariforum un ES Apvienotās padomes lēmuma projektu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai un dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 289, 30.10.2008., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2017
            COM(2017) 399 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Cariforum un ES Apvienotajā padomē, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta izveidi

               PIELIKUMS

               PROJEKTS

               LĒMUMS Nr. …/2017

               (XXX),

               ko pieņēmusi CARIFORUM UN ES APVIENOTĀ PADOME, kas izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta izveidi

               CARIFORUM UN ES APVIENOTĀ PADOME,

               ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Cariforum valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 221. panta 1. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Līgumslēdzējas puses pieņem šim lēmumam pievienoto 15 šķīrējtiesnešu sarakstu, kas paredzēts 221. panta 1. punktā.

               2. pants

               Šim lēmumam pievienoto šķīrējtiesnešu sarakstu var grozīt Cariforum un ES Tirdzniecības un attīstības komiteja.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […].

               [Vieta]

                        Cariforum valstu vārdā –

                        ES līgumslēdzējas puses vārdā –

               PIELIKUMS

               Šķīrējtiesnešu saraksts (221. panta 1. punkts)

               Cariforum valstu izvēlētie šķīrējtiesneši:

               Tracy BENN-ROBERTS – Antigva un Barbuda

               Nicole FOSTER – Barbadosa

               Bertha COOPER – ROSSEAU – Bahamu Salas

               Michelle A. BROWN – Jamaika

               Fabiola MEDINA GARNES – Dominikānas Republika

               ES izvēlētie šķīrējtiesneši:

               Jacques BOURGEOIS – Beļģija

               Claus-Dieter EHLERMANN – Vācija

               Pieter Jan KUIJPER – Nīderlande

               Giorgio SACERDOTI – Itālija

               Ramon TORRENT – Spānija

               Līgumslēdzēju pušu kopīgi izvēlētie šķīrējtiesneši:

               Frederick ABBOTT – Amerikas Savienotās Valstis

               James BACCHUS – Amerikas Savienotās Valstis

               Armand DE MESTRAL – Kanāda

               Claudia OROZCO – Kolumbija

               Helge SELAND – Norvēģija