				|

		52012PC0643

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm /* COM/2012/0643 final - 2012/0305 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Problēmas
apraksts un mērķi
Starptautiskie zinātniskie atzinumi
vienprātīgi aicina ierobežot vispārējo temperatūras
paaugstināšanos līdz 2ºC, lai novērstu nevēlamu ietekmi,
kas rodas klimata pārmaiņu rezultātā[1]. Attiecībā uz šo
mērķi Eiropadome, ņemot vērā līdzīgus
attīstīto valstu veiktos pasākumus, ir aicinājusi līdz
2050. gadam ES samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas par 80–95 %
salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. ES zema oglekļa dioksīda līmeņa
ceļvedis[2]
parāda, ka, lai šo mērķi sasniegtu ar viszemākajām
izmaksām, jāaptver visas nozares un visas siltumnīcefekta
gāzes, tostarp fluorētās siltumnīcefekta gāzes
(F-gāzes), jo šo gāzu sasilšanas potenciāls var būt
līdz pat 23 000 reižu lielāks nekā oglekļa dioksīdam
(CO2).
Komisija 2011. gada septembrī
publicēja ziņojumu[3]
par Regulas (EK) Nr. 842/2006[4]
piemērošanu. Ziņojumā secināts, ka ar regulu varētu
panākt būtiskus emisiju samazinājumus, ja tā tiktu
vairāk uzlabota un pilnībā piemērota. Ziņojumā
norādīts arī tas, ka būtu jādara vairāk, lai
turpinātu samazināt F-gāzu emisijas ES. Nodrošinot, ka
F-gāzes tiek aizstātas ar drošām alternatīvām, kuras
neietekmē klimatu vai to ietekmē nedaudz, gada emisijas, kas
izteiktas CO2 ekvivalentā, līdz 2030. gadam ar nosacīti
zemām izmaksām[5]
varētu samazināt par divām trešdaļām.
Pietiekami savlaicīgi pasākumi, lai
izpētītu nosacīti lētas F-gāzu emisiju
samazināšanas iespējas, ļaus izvairīties no potenciāli
augstākām izmaksām, kas saistītas ar citu siltumnīcefekta
gāzu emisiju samazināšanu citās ražošanas nozarēs[6]. Tomēr dažas
ieinteresētās personas[7]
paziņoja, ka pašreizējos tirgus apstākļos ir grūti
tirgot "zaļākas" alternatīvas tehnoloģijas. No
otras puses, Dānijā, kur piemēro stingrākus valsts
noteikumus par F-gāzēm, jaundibināti uzņēmumi un MVU
ir veiksmīgi inovējuši un tirgojuši jaunas
"zaļās" tehnoloģijas, kas šos uzņēmumus ir
padarījušas par tirgus līderiem.
Šajā kontekstā šā priekšlikuma
mērķis ir:
(1)
aizstāt Regulu (EK) Nr. 842/2006 par
dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, lai
nodrošinātu izmaksu ziņā izdevīgāku ieguldījumu
ES klimata mērķu sasniegšanā, mazinot interesi izmantot
F-gāzes, kam ir liela ietekme uz klimatu, par labu
energoefektīvām un drošām alternatīvām, un lai
turpinātu uzlabot F-gāzes saturošu produktu un iekārtu
lokalizāciju un apstrādi to ekspluatācijas beigās;
(2)
veicināt ilgtspējīgu izaugsmi,
stimulēt inovācijas un izstrādāt "zaļas"
tehnoloģijas, uzlabojot tirgus iespējas alternatīvām
tehnoloģijām un gāzēm, kam ir neliela ietekme uz klimatu;
(3)
panākt, lai ES rīkojas atbilstoši
jaunākajiem zinātniskajiem secinājumiem starptautiskā
mērogā, kā aprakstīts ANO Klimata pārmaiņu
starpvaldību padomes (IPCC) ceturtajā novērtēšanas
ziņojumā, piemēram, attiecībā uz šajā regulā
iekļautajām vielām un to globālās sasilšanas
potenciāla aprēķināšanu (GSP);
(4)
palīdzēt panākt
vienprātību par starptautisku nolīgumu, lai pakāpeniski
samazinātu fluorogļūdeņražu (HFC), kas pieder
svarīgākajai fluorēto gāzu grupai, emisijas
saskaņā ar Monreālas protokolu;
(5)
vienkāršot un precizēt Regulu (EK)
Nr. 842/2006, lai samazinātu administratīvo slogu
saskaņā ar Komisijas saistībām labāka regulējuma
jomā.
Vispārīga informācija
Saskaņā ar izmaksu ziņā
izdevīgu veidu, kā samazināt oglekļa dioksīda emisijas
ES ekonomikā, līdz 2050. gadam F-gāzu emisijas būtu
jāsamazina par 70–78 % un līdz 2030. gadam — par 72–73 %, un tas viss — par marginālām
emisiju samazināšanas izmaksām aptuveni EUR 50 par tonnu CO2 ekvivalenta.2
Kopumā F-gāzes šobrīd veido 2 % no visām
siltumnīcefekta gāzēm ES, bet tām ir daudz lielāks
atmosfēras sasilšanas potenciāls nekā CO2. Šīs
gāzes izmanto dažādās dzesēšanas un gaisa
kondicionēšanas iekārtās, izolācijas putās un
elektroiekārtās, aerosola izsmidzinātājos, kā
šķīdinātājus vai ugunsdrošības sistēmās.
Emisijas rodas galvenokārt emitējošos lietojumos (piemēram,
lietojot aerosola izsmidzinātājus vai
šķīdinātājus) vai noplūdēs, darbinot vai
likvidējot produktus un iekārtas, kas satur F-gāzes.
Lielāko daļu F-gāzu
uzņēmumi ir izstrādājuši, lai aizstātu ozona
slāni noārdošās vielas (ONV), kuras pakāpeniski tiek
aizliegts izmantot saskaņā ar Monreālas protokolu.
Labklājības un iedzīvotāju skaita pieauguma dēļ
arvien vairāk tiek pārdoti produkti un iekārtas, kurās ir
F-gāzes vai ONV. Rezultātā kopš 1990. gada pasaulē
strauji pieaugusi F-gāzu ražošana un izmantošana, kas, neko nemainot,
nākotnē radīs būtiskas emisijas atmosfērā.
Tā kā produktiem un iekārtām, kas satur F-gāzes, bieži
vien ir ilgs kalpošanas laiks, neko nedarot tagad, nākamajās
desmitgadēs atmosfērā nonāks lieli emisiju apjomi, kurus
būtu bijis iespējams novērst.
Spēkā esošā F-gāzu regula
galvenokārt ir vērsta uz F-gāzes saturošo produktu un
iekārtu lokalizāciju un pārstrādi ekspluatācijas
beigās. Ja tiks labotas nepilnības dažu pasākumu piemērošanā,
paredzams, ka pašreizējā ES politika F-gāzu jomā
stabilizēs F-gāzu emisijas ES. Tomēr, ja netiks īstenoti
papildu pasākumi, emisiju samazinājumi absolūtā
izteiksmē ir maz iespējami.
Šobrīd ir ieviesti tikai daži
pasākumi, lai izvairītos no F-gāzu izmantošanas. Tomēr
šobrīd gandrīz visos sektoros, kur izmanto F-gāzes, tās ir
iespējams pilnībā vai daļēji aizstāt ar
alternatīvām, kas ir drošas un vismaz tikpat energoefektīvas.
Tomēr politikas pasākumos jāņem vērā fakts, ka
tas skar daudzus produktu un iekārtu veidus un ka tehniskās
iespējas, izmaksas un ieguvumi, aizstājot F-gāzes, var būt
atkarīgi no produkta vai iekārtas lieluma un no izmantošanas vietas.
Starptautiskā līmenī
uzmanība tiek pievērsta arvien lielākām
problēmām, ko rada F-gāzu emisijas. 2009., 2010., 2011. un 2012.
gadā vairākas Monreālas protokola puses iesniedza priekšlikumus,
lai pakāpeniski samazinātu HFC piegādi un
patēriņu pasaulē. Šajā regulā paredzētie
pasākumi ļautu jau tagad sagatavoties emisiju samazināšanai
pasaules mērogā atbilstoši pašreizējiem priekšlikumiem
saskaņā ar Monreālas protokolu un tādējādi
sagatavotu ES šādiem pienākumiem nākotnē. ES ir
atbalstījusi šos priekšlikumus, kas papildina rīcību, lai
mazinātu klimata pārmaiņas atbilstoši ANO Vispārējai
konvencijai par klimata pārmaiņām (UNFCCC)[8]. Līdz šim sarunās
liela virzība nav panākta, jo Ķīna, Indija, Brazīlija
un citas valstis ir atteikušās apspriest šo jautājumu Monreālas
protokola kontekstā. Tomēr ANO konferencē par ilgtspējīgu
attīstību (Rio + 20) nesen tika izteikts atbalsts
pakāpeniskai HFC patēriņa un ražošanas samazināšanai[9].
Turklāt 2012. gadā tika
izveidota Klimata un tīra gaisa koalīcija, kuras mērķis ir
mazināt gaistošo klimatu piesārņojošo vielu daudzumu. Tai ir
pievienojušās G8 valstis, ANO Vides programma (UNEP), Pasaules
Banka un Eiropas Komisija. Prioritāra rīcības joma ir HFC
emisijas[10]. Eiropas Parlaments
vairākkārt ir arī aicinājis veikt
mērķtiecīgus pasākumus F-gāzu, jo īpaši HFC,
jomā[11].
Spēkā esošie ES tiesību akti
par F-gāzēm sastāv no diviem galvenajiem tiesību aktiem:
(1)
Regula (EK) Nr. 842/2006, kas vērsta uz
to, lai novērstu (galvenokārt) stacionāru iekārtu
radītu noplūdi lietošanas laikā (lokalizācija) un
ekspluatācijas beigās, un uz ierobežotu skaitu F-gāzu
izmantošanas aizliegumiem specifiskos lietojumos, kas ir precīzi definēti
(F-gāzu regula);
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/40/EK,
ar kuru nosaka ierobežojumus izmantot F-gāzes, kuru globālās
sasilšanas potenciāls (GSP) ir lielāks par 150, jaunu automobiļu
gaisa kondicionēšanas sistēmās (MAC direktīva).
Regulu (EK) Nr. 842/2006 papildina desmit
Komisijas regulas, ar kurām nosaka ziņošanas formātu[12], marķējuma formu un
marķēšanas papildu prasības[13],
noplūžu pārbaužu standartprasības[14],[15], prasības
attiecībā uz apmācību un sertifikācijas
programmām[16],[17],[18],[19],[20] un formātu to
paziņošanai[21].
Atbilstība
pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
Eiropas Savienības tiesības
rīkoties šajā jomā ir izklāstītas Līguma par
Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. un 192. pantā.
Līguma 191. pantā ir skaidri minēts mērķis
apkarot klimata pārmaiņas ES vides aizsardzības politikas
ietvaros. Rīcība šajā jomā pilnībā atbilst
subsidiaritātes principam. Klimata pārmaiņas ir pārrobežu
jautājums, kam vajadzīga ES līmeņa rīcība, jo
īpaši tāpēc, ka ES ir kopējs emisiju samazināšanas
mērķis.
Plānotie izmaksu ziņā
izdevīgie emisiju samazinājumi atbilst modelim, kas
izklāstīts ES zema oglekļa dioksīda līmeņa
ceļvedī 2050. gadam. Atbalsts jaunām alternatīvām
palīdzēs saglabāt Eiropas ekonomikas konkurētspēju un
jo īpaši palīdzēs atbalstīt "zaļu" izaugsmi
saskaņā ar „ES 2020” stratēģijas prioritāti par
ilgtspējīgu izaugsmi[22].
Atbilstoši principam „vispirms domāt par mazākajiem”[23] ir ieviesti pasākumi, lai
nodrošinātu MVU interešu aizsardzību, un īpaša uzmanība ir
pievērsta ietekmei uz energoefektivitāti, lai nodrošinātu
konsekvenci saskaņā ar darbu, ko ES ir paveikusi, lai veicinātu
ekodizaina[24]
un energoefektivitātes[25]
uzlabošanu. Visbeidzot, minētā priekšlikuma mērķis ir
arī vienkāršot tiesību aktus un nodrošināt pēc
iespējas mazāku administratīvo slogu administratīvajām
(ES vai valsts) iestādēm un uzņēmumiem.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās
ar ieinteresētajām personām un ekspertu atzinumu
pieprasīšana un izmantošana
Komisija ir apkopojusi plašus tehniska
rakstura ieteikumus no vairākiem ekspertu pētījumiem[26], [27], [28], [29], ieskaitot visaptverošu
priekšizpēti5 Regulas (EK) Nr. 842/2006
pārskatīšanai. Grupai, kuras 47 locekļi ir eksperti no
dažādiem ražošanas sektoriem, dalībvalstis un NVO, tika lūgts sniegt
norādījumus un tehnisku atbalstu šim pētījumam.
Kopīgais pētniecības centrs (JRC) arī veica
politikas risinājumu makroekonomisko analīzi.
Komisija veica plašu apspriešanos ar
ieinteresētajām personām, tostarp trīs mēnešu ilgu (no
2011. gada 26. septembra līdz 19. decembrim) sabiedrisko
apspriešanu tiešsaistē un 2012. gada 13. februārī
atklātu uzklausīšanu Briselē. Trīs ceturtdaļas no 261
ieinteresētās personas, kas piedalījās apspriešanā
tiešsaistē, bija ražošanas uzņēmumu pārstāvji. Attiecībā uz piemērotāko
politikas pieeju, ja nebūtu noteikta pakāpeniska HFC emisiju
samazināšana visā pasaulē, mazāk nekā 2 %
ieinteresēto personu izvēlētos „nekādu turpmāku
rīcību”. Trīs visbiežāk
izvēlētie politikas risinājumi bija stiprināt
pasākumus lokalizācijas un rekuperācijas jomā,
brīvprātīgi nolīgumi un kvantitatīvi ierobežojumi HFC
laišanai ES tirgū (pakāpeniska samazināšana). Daudzi respondenti uzskatīja, ka
piemēroti ir vairāki politikas pasākumi.
Ieinteresēto personu
uzklausīšanā, kurā piedalījās vairāk nekā 130
ieinteresēto personu, atklājās, ka liela daļa
uzņēmumu dod priekšroku vai varētu piekrist F-gāzu
piegādes pakāpeniskai samazināšanai. Tas
uzņēmumiem sniegtu zināmu elastību gadījumos, kad
alternatīvas tehnoloģijas vēl netiek uzskatītas par
piemērotām. Turpretī tie
uzskatīja, ka aizliegumi jaunām iekārtām bija
pārāk neelastīgi vai ka tiem bija vajadzīga kompleksa
atbrīvojumu sistēma. F-gāzu
iekārtu komerciālajiem lietotājiem bija svarīgi, lai
esošās iekārtas nekļūtu nevajadzīgas. NVO un ieinteresētās personas no
uzņēmumiem, kas strādā ar alternatīvām
tehnoloģijām, uzskatīja, ka ir svarīgi ieviest aizliegumus
ar nelieliem izņēmumiem. Tie
uzskatīja pakāpenisku samazināšanu kā aizliegumu
papildinājumu. Dažas
ieinteresētās personas vēlējās koncentrēties
tikai uz labāku regulas piemērošanu. Minētajā
posmā dalībvalstīm nebija oficiālas nostājas, bet
tās norādīja atbalstu pakāpeniskai samazināšanai. Vides aizsardzības aģentūru
tīkls[30]
ieteica apvienot pakāpeniskas samazināšanas mehānismu ar
aizliegumiem, lai nostiprinātu pakāpenisku samazināšanu.
Ietekmes
novērtējums
Komisija veica ietekmes novērtējumu
par politikas alternatīvu efektivitāti politikas mērķu
sasniegšanā un to ietekmi uz ieinteresētajām personām
vides, ekonomikas un sociālajā ziņā. Tika izskatīti
daudzi un dažādi politikas pasākumi, lai papildinātu
pašreizējos pasākumus. Galīgie risinājumi
ietvēra tikai tos pasākumus, kas parādīja, ka ar tiem var
panākt ievērojamus emisiju ietaupījumus ar zemām
samazināšanas izmaksām, un kas atbilst pārējām Savienības
rīcībpolitikas jomām.
F-gāzu regulas pilnīga
piemērošana tika noteikts kā pamata risinājums. Sīkāk
tika izvērtēti četri citi politikas risinājumi:
(a)
brīvprātīgi nolīgumi;
(b)
plašāka lokalizācijas un
rekuperācijas pasākumu piemērošanas joma;
(c)
kvantitatīvi ierobežojumi HFC
piegādei (pakāpeniska samazināšana);
(d)
aizliegums ES tirgū laist dažus produktus un
iekārtas, kas satur F-gāzes.
Ietekmes novērtējuma metodikas
pamatos bija detalizēta analīze par iespēju ieviest drošas,
energoefektīvas alternatīvas 28 galvenajās nozarēs,
kurās izmanto F-gāzes. Tā kā alternatīvas
tehnoloģijas tika ņemtas vērā tikai tad, ja tās tika
uzskatītas par vismaz tikpat energoefektīvām kā
parastās F-gāzu tehnoloģijas, netiešās emisijas no
elektroenerģijas patēriņa tika ņemtas vērā jau
pašā sākumā.
Tika ņemta vērā ietekme
dažādos ražošanas ķēdes posmos un dažādos lietošanas
posmos, t.i., ietekme uz ķīmisko vielu ražotājiem, produktu un
iekārtu ražotājiem, vairumtirgotājiem, rūpnieciskajiem
produktu un iekārtu lietotājiem; uzņēmumiem, kuri apkalpo
iekārtas, un gala patērētājiem.
Ietekmes novērtējums
parādīja, ka HFC emisiju pakāpeniska samazināšana,
kas līdz 2030. gadam ievieš pakāpeniski zemākus limitus šo
F-gāzu apjomiem, ko var laist ES tirgū, nodrošinātu
visvairāk emisiju ietaupījumu, līdz 2030. gadam samazinot
tagadējās emisijas par divām trešdaļām (aptuveni 70
miljoni tonnu CO2 ekvivalenta). Daži ierobežojumi
attiecībā uz F-gāzu izmantošanu ir piemēroti, it īpaši
lai nodrošinātu pakāpeniskas samazināšanas viengabalainību
un koncentrētos uz F-gāzēm, uz kurām pakāpeniska
samazināšana neattiecas. Lokalizācijas un rekuperācijas
pasākumi būtu jāattiecina arī uz dažiem transporta veidiem.
Kopā šie risinājumi visvairāk stimulētu inovācijas un
"zaļu" tehnoloģiju izstrādi. To izmaksas ekonomikai un
sabiedrībai kopumā būtu mazas (maksimālā ietekme uz
IKP –0,006 %) un nodrošinātu uzņēmumiem elastību.
Emisiju samazināšana par divām trešdaļām atbilstu
pašreizējiem priekšlikumiem saskaņā ar Monreālas protokolu
un sagatavotu ES uzņēmumus emisiju pakāpeniskai
samazināšanai. Tas palīdzētu samazināt izmaksas,
pateicoties lielākai tirgus piesātinātībai ar
alternatīvām tehnoloģijām un to apjomradītiem
ietaupījumiem, tādējādi palīdzot panākt
vienošanos par priekšlikumiem saskaņā ar Monreālas protokolu.
Administratīvās izmaksas var
saglabāt nosacīti nelielas (kopējās
administratīvās izmaksas par pakāpenisku samazināšanu ir
aptuveni divi miljoni euro gadā). Tas ir tādēļ, ka
ziņošanas sistēmā atbilstoši Regulai (EK) Nr. 842/2006 jau ir
iekļauta lielākā daļa datu, kas vajadzīgi, lai
īstenotu visus politikas risinājumus nākotnē.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Priekšlikums saglabā spēkā
esošos F-gāzu regulas noteikumus, kuri ir pielāgoti, lai
nodrošinātu tiesību akta labāku īstenošanu un noteikumu
izpildi, ko veic valsts iestādes. Daži lokalizācijas pasākumi ir
attiecināti arī uz kravas automobiļiem un piekabēm, kas
aprīkoti ar dzesēšanas iekārtām. IX pielikumā
pievienotā atbilstības tabula sniedz pārskatu par to, kā
spēkā esošie noteikumi ir iekļauti ierosinātajā
regulā.
Svarīgākais jaunais pasākums ir
kvantitatīvu ierobežojumu ieviešana HFC vielu piegādei
lielapjomā ES, kas ar laiku tiek samazināta. Šo pakāpenisko
samazināšanu papildina pasākumi, kas nodrošina, ka daudzumi, kas
izmantoti produktos un iekārtās, arī ir iekļauti šajā
mehānismā.
Pakāpeniskas samazināšanas
mehānisms ietver pakāpeniski sarūkošu limitu kopējam ES
tirgū laistajam HFC lielapjomam (tonnās CO2
ekvivalenta), šo limitu "iesaldējot" 2015. gadā, kam sekos
pirmais samazinājums 2016. gadā, lai līdz 2030. gadam
sasniegtu 21 % no 2008.–2011. gadā pārdotajiem daudzumiem.
Produktu un iekārtu ražotāji, kuri saskaras ar ierobežotu F-gāzu
piegādi, ja tas ir iespējams, pāries uz alternatīvām
tehnoloģijām.
Pakāpeniskas samazināšanas
mehānisms lielā mērā ir balstīts uz pieredzi, kas
iegūta, pakāpeniski samazinot ONV patēriņu.
Uzņēmumiem, kas lielapjomā ES tirgū laiž HFC,
jābūt tiesībām ES tirgū laist vielas lielapjomā
pirmo reizi. Komisija uzņēmumiem bez maksas iedala kvotas, pamatojoties
uz iepriekš paziņotajiem datiem, un paredzot rezervi
jaunpienācējiem. Uzņēmumiem jānodrošina, ka
viņiem ir pietiekamas tiesības, lai aptvertu produktus un
iekārtas, ko tie faktiski laiž tirgū. Tie drīkst nodot kvotas
savā starpā. Komisija nākamajā gadā pārbauda
atbilstību un veic neatkarīgu ziņojumu verifikāciju.
Paredzams, ka piedalīsies aptuveni 100 uzņēmumu, un
robežvērtība nodrošina, ka atbrīvoti tiek uzņēmumi,
kas tirgū laiž tikai nelielus daudzumus.
HFC, kas
importēti iepriekš uzpildītā iekārtā, arī
būtu jāņem vērā pakāpeniskā
samazināšanā, tāpēc ir vajadzīgi papildu
pasākumi, lai atrisinātu ar šīm gāzēm
saistītās problēmas ar mērķi nodrošināt
pakāpeniskas samazināšanas mehānisma vides integritāti[31] un vienādus
nosacījumus tirgū. Tāpēc nehermētiski noslēgtas HFC
saturošas ierīces joprojām būtu iespējams ražot vai
importēt ES, bet tās būtu jāuzpilda uzstādīšanas
vietā[32].
Tāpat no 2020. gada būs aizliegts laist tirgū
pārvietojamas gaisa kondicionēšanas iekārtas, kas satur HFC.
Daži papildu aizliegumi ir ieviesti, lai atbalstītu pakāpeniskas
samazināšanas mehānismu un ierobežotu citu F-gāzu izmantošanu,
kas nav iekļautas mehānismā un par kurām ir
konstatēts, ka tās ir izdevīgas izmaksu ziņā,
ņemot vērā kopējo nepieciešamo emisiju samazināšanas
līmeni. Kopsavilkumu skatīt 1. tabulā.
1. tabula. Kopsavilkuma pārskats par
jaunām iekārtām noteiktiem ierobežojumiem.
 Produkti un iekārtas         || Aizlieguma datums
 HFC-23 izmantošana ugunsdrošības sistēmās un ugunsdzēšamajos aparātos || 2015. gada 1. janvāris
 Mājsaimniecības ledusskapji un saldētāji, kas satur HFC, kuru GSP ir 150 vai lielāks || 2015. gada 1. janvāris
 Ledusskapji un saldētavas komerciālām vajadzībām (hermētiski noslēgtas sistēmas) || 2017. gada 1. janvāris attiecībā uz HFC, kuru GSP ir 2500 vai lielāks 2020. gada 1. janvāris attiecībā uz HFC, kuru GSP ir 150 vai lielāks
 Pārvietojamas telpu gaisa kondicionēšanas ierīces (hermētiski noslēgtas iekārtas), kas satur HFC, kuru GSP ir 150 vai lielāks || 2020. gada 1. janvāris
Turklāt no 2020. gada un
turpmāk ar HFC, kuriem ir liels globālās sasilšanas
potenciāls (>2500), nebūs atļauts uzpildīt esošās
dzesēšanas iekārtas, kuru uzpildīšanas tilpums ir lielāks
par 5 tonnām CO2 ekvivalenta, jo tirgū jau ir plaši
pieejami atbilstošāki un energoefektīvāki šķidrie
aukstumaģenti ar zemāku GSP.
SF6 izmantošanas ierobežojumi
magnija spiedienliešanā ir attiecināti arī uz
iekārtām, kas patērē mazāk par 850 kg gadā,
jo tehnoloģiju attīstības rezultātā šāda
izmantošana ir novecojusi.
Papildu ziņošanas pienākumiem
vajadzētu ļaut uzraudzīt tādu F-gāzu lietošanu, kuras
neaptver spēkā esošie tiesību akti.
Juridiskais pamats
Regulas galvenais mērķis ir
nodrošināt augsta līmeņa vides aizsardzību, jo īpaši
cīnoties pret klimata pārmaiņām. Tāpēc
priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības
darbību 192. panta 1. punkts.
Subsidiaritātes princips
Dalībvalstis nevar pietiekami labi
sasniegt priekšlikuma mērķus. ES
mērķus sasniegs veiksmīgāk šādu iemeslu dēļ.
Klimata sistēmas aizsargāšana ir
pārrobežu jautājums. Problēma nav atrisināma ar
atsevišķu dalībvalstu spēkiem. Ņemot
vērā problēmas nozīmīgumu, ir vajadzīga ES
mēroga rīcība, kā arī pasaules mēroga
rīcība. Priekšlikuma mērķis ir arī izveidot tiesisko
regulējumu, lai īstenotu starptautisku nolīgumu par HFC
emisiju pakāpenisku samazināšanu, kurā ES būtu
līgumslēdzēja puse. Nolīgums
pašlaik tiek apspriests starptautiskā līmenī.
Regula paredz aizliegt laist tirgū un
izmantot dažus produktus un iekārtas, kas satur F-gāzes.
Tāpēc tas ir svarīgi iekšējā tirgus darbībai.
Priekšlikumā galvenā uzmanība
ir pievērsta ES tiesību aktu grozīšanai un papildināšanai
un dažu noteikumu stiprināšanai, lai dalībvalstis uzlabotu
tiesību aktu īstenošanu un noteikumu izpildi.
Tāpēc tas atbilst
subsidiaritātes principam.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu. Pasākumu
pamatā ir rūpīgs novērtējums par to izdevīgumu
izmaksu ziņā. Robežvērtības
pieņemamām emisiju samazināšanas izmaksām ir
saskaņā ar zema oglekļa dioksīda līmeņa
ceļvedi[33],
kas nosaka vispārējo stratēģiju cīņai pret
klimata pārmaiņām. Pietiekami
ilgs pārejas laiks attiecīgajām nozarēm ļaus
efektīvi pielāgoties no ekonomiskā viedokļa.
Ja ir paredzēti ierobežojumi
atsevišķiem F-gāzu lietojumiem, priekšlikums nodrošina, ka ir
pieejamas tehniski un ekonomiski īstenojamas alternatīvas. Ja konkrētos apstākļos tas tā
nav, priekšlikums atļauj piešķirt atkāpes.
Nekādi sīkāki noteikumi nav
paredzēti jomās, kurās mērķus varētu labāk
sasniegt ar pasākumiem citās rīcībpolitikas jomās,
piemēram, ar tiesību aktiem par atkritumiem vai ekodizainu. Tas ir tādēļ, lai novērstu
pārklāšanos, kas varētu radīt neskaidrības par
atbildības sadalījumu un līdz ar to papildu slogu valsts
iestādēm un uzņēmumiem.
Juridisko instrumentu izvēle
Izvēlētais juridiskais instruments
ir regula, jo priekšlikuma mērķis ir aizstāt un uzlabot
spēkā esošo regulu un pakāpeniskas samazināšanas
mehānisma pamatā vajadzētu būt sistēmai, kas izveidota
ES līmenī attiecībā uz ozonu noārdošu vielu
pakāpenisku samazināšanu. Šī
sistēma ir pierādījusi savu lietderību. Izmaiņas sistēmā varētu
radīt nevajadzīgu slogu dalībvalstīm un šīs nozares
uzņēmumiem.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Eiropas
Savienības budžetu.
2012/0305 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par fluorētām siltumnīcefekta
gāzēm
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1.
punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[34],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[35],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       ANO Vispārējās
konvencijas par klimata pārmaiņām ("UNFCCC"),
kurā Savienība ir līgumslēdzēja puse[36], Klimata pārmaiņu
starpvaldību padomes ("IPCC") ceturtajā
novērtējuma ziņojumā par klimata pārmaiņām
ir norādīts, ka, pamatojoties uz esošajiem zinātniskajiem
datiem, līdz 2050. gadam attīstītajām valstīm
siltumnīcefekta gāzu emisijas būtu jāsamazina par 80–95 %
salīdzinājumā ar 1990. gada emisijām, lai ierobežotu
pasaules klimata pārmaiņas tā, lai temperatūras pieaugums
nepārsniegtu 2°C un tādējādi novērstu nevēlamu
klimata ietekmi[37].
(2)       Lai sasniegtu šo
mērķi, Eiropas Komisija zema oglekļa dioksīda
līmeņa ceļvedī ir izklāstījusi izmaksu
ziņā izdevīgu veidu, kā līdz 2050. gadam
Savienībā panākt vajadzīgos kopējos emisiju
samazinājumus[38].
Šajā ceļvedī noteikti sektoru ieguldījumi, kas
vajadzīgi sešās jomās. Ar CO2 nesaistītas emisijas
(tostarp fluorētās siltumnīcefekta gāzes, bet izņemot
lauksaimniecības nozarē radītās ar CO2
nesaistītās emisijas) līdz 2030. gadam būtu jāsamazina
par 72–73 % un līdz 2050. gadam — par 70–78 %
salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Ja pamatojas uz 2005.
atsauces gadu, līdz 2030. gadam ir vajadzīgs ar CO2
nesaistīto emisiju, izņemot lauksaimniecības nozarē
radīto emisiju, samazinājums par 60–61 %.
Aprēķināts, ka 2005. gadā fluorēto
siltumnīcefekta gāzu emisijas bija 90 miljoni tonnu (Mt) CO2
ekvivalenta. Samazinājums par 60 % nozīmē, ka līdz 2030.
gadam emisijas būtu jāsamazina līdz aptuveni 35 Mt CO2
ekvivalenta. Ņemot vērā aprēķinātās emisijas
104 Mt CO2 ekvivalenta 2030. gadā, pamatojoties uz
pašreizējo tiesību aktu pilnīgu piemērošanu, ir
vajadzīgs turpmāks samazinājums par apmēram 70 Mt CO2
ekvivalenta.
(3)       Komisijas ziņojumā[39] par Regulas (EK) Nr. 842/2006[40] piemērošanu, ietekmi un
atbilstību ir secināts, ka pašreizējiem lokalizācijas
pasākumiem, ja tos piemēro pilnībā, ir vajadzīgais
potenciāls, lai samazinātu fluorēto siltumnīcefekta
gāzu emisijas. Tāpēc šie pasākumi būtu
jāsaglabā un jāprecizē, pamatojoties uz pieredzi, kas
gūta to īstenošanā. Daži pasākumi būtu jāattiecina
arī uz citām ierīcēm, kurās izmanto ievērojamu
daudzumu fluorēto siltumnīcefekta gāzu, piemēram, kravas
automobiļiem un piekabēm, kas aprīkotas ar dzesēšanas
iekārtām. Pienākumam noteikt un uzturēt datus par
iekārtām, kuras satur šādas gāzes, būtu jāattiecas
arī uz elektrības sadales iekārtām.
(4)       Komisijas ziņojumā
arī secināts, ka iespējams izdarīt vairāk, lai
samazinātu fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisijas
Savienībā, jo īpaši izvairoties no minēto gāzu
izmantošanas, ja ir pieejamas drošas un energoefektīvas alternatīvas
tehnoloģijas, kam nav ietekmes uz klimatu vai kuru ietekme ir mazāka.
2010. gada emisiju samazinājums līdz pat divām
trešdaļām līdz 2030. gadam ir izmaksu ziņā
izdevīgs, jo daudzos sektoros ir pieejamas pierādītas un
pārbaudītas alternatīvas.
(5)       Lai veicinātu šādu
tehnoloģiju izmantošanu, to personu apmācībā, kas veic ar
fluorētām siltumnīcefekta gāzēm saistītas
darbības, būtu jāiekļauj tehnoloģijas, kas kalpo, lai
aizstātu un samazinātu fluorēto siltumnīcefekta gāzu
izmantošanu. Sertifikātiem vajadzētu būt ar ierobežotu
derīgumu, un sākotnējais derīguma termiņš būtu
jāpagarina tikai tad, ja ir izieta obligāta periodiska
apmācība, lai nodrošinātu, ka šīs personas ir
pastāvīgi informētas par jaunumiem tehnoloģiju
attīstības jomā.
(6)       Lai nodrošinātu
saskaņotību ar uzraudzības un ziņošanas prasībām
saskaņā ar UNFCCC un Lēmumu 4/CMP.7, kas pieņemts
līgumslēdzēju pušu konferencē, kas vienlaikus ir Kioto
protokola līgumslēdzēju pušu sanāksme, globālās
sasilšanas potenciāls būtu jāaprēķina, pamatojoties uz
viena kilograma gāzes globālās sasilšanas potenciālu 100
gados salīdzinājumā ar vienu kilogramu CO2. Ja
iespējams, aprēķinam būtu jāpamatojas uz ceturto
novērtēšanas ziņojumu, ko pieņēmusi Klimata
pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC).
(7)       Ņemot vērā to,
ka pastāv piemērotas alternatīvas, pašreizējais aizliegums
izmantot sēra heksafluorīdu magnija spiedienliešanā un magnija
spiedienliešanas sakausējumu pārstrādē, būtu
jāattiecina arī uz iekārtām, kas patērē
mazāk nekā 850 kg gadā. Līdzīgi, nosakot
piemērotu pārejas periodu, būtu jāaizliedz tādu
aukstumaģentu izmantošana, kuriem ir ļoti liels globālās
sasilšanas potenciāls (GSP), lai apkalpotu vai tehniski apkoptu
saldēšanas iekārtas, kuru uzpildīšanas tilpums ir
līdzvērtīgs 5 tonnām CO2 vai vairāk.
(8)       Būtu jāievieš
papildu aizliegumi laist tirgū jaunas dzesēšanai, gaisa kondicionēšanai
un ugunsdrošībai paredzētas iekārtas, kas darbojas, izmantojot
īpašas fluorētās siltumnīcefekta gāzes, ja ir
pieejamas piemērotas alternatīvas šo vielu lietojumiem. Ņemot
vērā turpmāko tehnoloģiju attīstību un to, ka ir
pieejamas izmaksu ziņā izdevīgas alternatīvas fluorēto
siltumnīcefekta gāzu izmantošanai, Komisija būtu jāpilnvaro
iekļaut citus produktus vai iekārtas vai izslēgt, arī uz
noteiktu laiku, konkrētas produktu un iekārtu kategorijas, kurās
dēļ tehniskiem vai ekonomiskiem iemesliem, kas citstarp var būt
nepietiekama alternatīvo vielu piegāde tirgū, lai
apmierinātu pieprasījumu, vai piemērojamie drošības
standarti, kas izslēdz attiecīgo alternatīvu izmantošanu, nav
pieejamas alternatīvas vielas, kuru globālās sasilšanas
potenciāls ir mazāks par norādīto limitu.
(9)       Šādi aizliegumi
būtu jāievieš tikai tad, ja rezultātā samazināsies
kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši gan no
fluorēto siltumnīcefekta gāzu noplūdes, gan no CO2
emisijām, kas saistītas ar energopatēriņu. Tāpēc
būtu jāatļauj iekārtas, kas satur fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, ja to kopējās siltumnīcefekta
gāzu emisijas ir mazākas par tām, kas rastos no
līdzvērtīgas iekārtas bez fluorētajām
siltumnīcefekta gāzēm, kurai ir maksimāli pieļaujamais
energopatēriņš, kas izklāstīts attiecīgajos
īstenošanas pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar
Direktīvu 2009/125/EK (Ekodizains)[41].
(10)     Lai nodrošinātu, ka tikai
pienācīgi sertificētas personas uzstāda nehermētiski
noslēgtas dzesēšanas, gaisa kondicionēšanas un
siltumsūkņa iekārtas, būtu jāaizliedz laist tirgū
iekārtas, kas iepriekšēji ir uzpildītas ar
fluorogļūdeņražiem. Šim pasākumam būtu arī
jānodrošina, ka uz visiem daudzumiem, kas izmantoti šādu iekārtu
uzpildīšanā pirmo reizi, attiecas emisiju samazināšanas
pasākumi.
(11)     Pakāpeniska
fluorogļūdeņražu laišanas tirgū samazināšana ir
noteikts kā efektīvākais, izmaksu ziņā
izdevīgākais veids, kā samazināt šo vielu emisijas
ilgtermiņā.
(12)     Lai īstenotu
fluorogļūdeņražu laišanas tirgū pakāpenisku
samazināšanu, Komisijai būtu jāiedala kvotas individuāliem
ražotājiem un importētājiem šo vielu laišanai tirgū ar
mērķi nepārsniegt vispārējos kvantitatīvos
ierobežojumus fluorogļūdeņražu laišanai Eiropas Savienības
tirgū.
(13)     Kvotu iedalīšana
atsevišķiem uzņēmumiem būtu jāpamato ar fluorogļūdeņražu
daudzumiem, ko tie ir saražojuši vai importējuši atsauces periodā no 2008.
gada līdz 2011. gadam. Taču, lai neizslēgtu mazos
uzņēmējus, pieci procenti no vispārējā
kvantitatīvā limita būtu jārezervē
importētājiem un ražotājiem, kas atsauces periodā nav
ieveduši vai saražojuši vairāk par 1 tonnu fluorēto
siltumnīcefekta gāzu.
(14)     Regulāri
pārrēķinot kvotas, Komisijai būtu jānodrošina, ka
jauniem operatoriem ir atļauts turpināt darbību, pamatojoties uz
vidējo apjomu, ko tie nesenā pagātnē ir laiduši tirgū.
(15)     Komisijai būtu
jānodrošina, ka ir ieviests centrāls elektronisks reģistrs, lai
pārvaldītu kvotas, pamatojoties uz tirdzniecības
licencēšanas sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009. gada 16. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2009 par
ozona slāni noārdošām vielām[42].
(16)     Lai saglabātu
elastību lielapjoma fluorogļūdeņražu tirgū, būtu
jāatļauj pārnest kvotas, arī uz ražotājiem un
importētājiem, kuri iepriekš nav darbojušies šajā sektorā.
(17)     Lai būtu iespējams
uzraudzīt regulas efektivitāti, pašreizējo ziņošanas
pienākumu piemērošanas joma būtu jāattiecina arī uz
citām fluorētām vielām, kam ir būtisks GSP vai kas
arī varētu aizstāt I pielikumā uzskaitītās
fluorētās siltumnīcefekta gāzes. Tā paša iemesla
dēļ būtu jāziņo arī par fluorēto
siltumnīcefekta gāzu iznīcināšanu un importēšanu, ja
tās ir pildītas produktos un iekārtās. Būtu
jānosaka de minimis robežvērtības, lai novērstu
nesamērīgu administratīvo slogu, jo īpaši maziem un
vidējiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem.
(18)     Komisijai būtu
pastāvīgi jāuzrauga ietekme, ko rada
fluorogļūdeņražu laišanas tirgū samazināšana, tostarp
samazināšanas ietekme uz piegādi tādām ierīcēm,
kuru kalpošanas laikā fluorogļūdeņražu izmantošana
radītu mazākas emisijas nekā tad, ja tiktu izmantotas alternatīvas
tehnoloģijas. Ar uzraudzību būtu jānodrošina arī
agrīna veselības un drošības problēmu atklāšana,
ņemot vērā negatīvo ietekmi uz zāļu
pieejamību. Līdz 2030. gadam būtu jāsagatavo visaptverošs
pārskats, lai laikus pielāgotu šīs regulas noteikumus, ņemot
vērā tās īstenošanu un notikumu attīstību un, ja
nepieciešams, pieņemtu papildu samazināšanas pasākumus.
(19)     Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, Komisijai
būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras, lai tā
varētu noteikt formātu veicamajai uzskaitei par iekārtām,
kas uzstādītas, apkalpotas, tehniski apkoptas, remontētas vai
demontētas, paziņošanai par apmācības un
sertifikācijas programmām un produktu un iekārtu marķējumiem;
lai noteiktu atsauces vērtības importētājiem un
ražotājiem, pamatojoties uz fluorogļūdeņražu daudzumiem,
kas laisti Savienības tirgū, un lai noteiktu ziņojumu
formātu un iesniegšanas veidus. Minētās pilnvaras būtu
jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[43].
(20)     Lai ņemtu vērā
tehnoloģiju attīstību un to tirgu attīstību, kurus
skar šī regula, un lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem
nolīgumiem, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu
jādeleģē Komisijai attiecībā uz šādiem aspektiem:
precizēt prasības attiecībā uz noplūžu
pārbaudēm; paplašināt to iekārtu sarakstu, uz kurām
attiecas obligāta fluorēto siltumnīcefekta gāzu
rekuperācija; precizēt minimālās prasības un
nosacījumus to mācību programmu savstarpējai
atzīšanai, kas paredzētas personām, kuras uzstāda, tehniski
apkopj, remontē vai demontē iekārtas un kuras pārbauda
noplūdes un rekuperē fluorētās siltumnīcefekta
gāzes, un šo personu un uzņēmumu sertificēšanai, kas veic
šādus uzdevumus; grozīt marķēšanas prasības; aizliegt
laist tirgū vairāk produktu un iekārtu, kas satur vai kurās
izmanto fluorētās siltumnīcefekta gāzes; grozīt
fluorogļūdeņražu maksimālo daudzumu, ko var laist
tirgū, un veselības un drošības apsvērumu dēļ no
kvotas prasības atbrīvot fluorogļūdeņražu piegādi
īpašiem kritiskiem lietojumiem; noteikt atsauces vērtību
pārrēķināšanas noteikumus fluorogļūdeņražu
laišanai tirgū, ko veic konkrēti uzņēmumi, un grozīt
vai papildināt kārtību, kādā tiek iedalītas
kvotas; pārskatīt robežvērtības ziņošanas prasībās;
noteikt prasības attiecībā uz ziņošanas sistēmām
par fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisijām un prasības
par dalībvalstu ievākto emisiju datu izmantošanu; iekļaut citas
vielas, kam ir ievērojams globālās sasilšanas potenciāls,
to vielu sarakstos, uz kurām attiecas šī regula, un atjaunināt
sarakstus, pamatojoties uz jaunākajiem zinātniskajiem atzinumiem, jo
īpaši par regulas pielikumos uzskaitīto vielu globālās
sasilšanas potenciālu.
(21)     Ir īpaši svarīgi,
lai Komisija sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas
apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(22)     Šī regula groza un
papildina Regulu (EK) Nr. 842/2006, kura tāpēc būtu
jāaizstāj,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
(1)
„fluorētās siltumnīcefekta
gāzes” ir fluorogļūdeņraži ("HFC"),
perfluorogļūdeņraži ("PFC") un sēra
heksafluorīds ("SF6") un citas siltumnīcefekta
gāzes, kas satur fluoru, kā uzskaitīts I pielikumā,
atsevišķi vai maisījumā;
(2)
"globālās sasilšanas
potenciāls" ("GSP") ir siltumnīcefekta gāzes
klimatiskais sasilšanas potenciāls attiecībā pret oglekļa
dioksīda ("CO2") klimatisko sasilšanas
potenciālu, kas aprēķināts kā viena kilograma
gāzes sasilšanas potenciāls 100 gados salīdzinājumā ar
vienu kilogramu CO2, kā noteikts I, II un III pielikumā;
(3)
“tonna(-s) CO2 ekvivalenta” ir
siltumnīcefekta gāzu vai šādas gāzes saturoša
maisījuma daudzums, kas izteikts kā siltumnīcefekta gāzu
masas (metriskajās tonnās) un to globālās sasilšanas
potenciāla reizinājums;
(4)
“operators” ir fiziska vai juridiska persona, kam
pieder iekārtas un sistēmas, uz kurām attiecas šī regula,
un kurš faktiski pārvalda to tehnisko darbību;
(5)
“lietojums” ir fluorēto siltumnīcefekta gāzu
izmantošana produktu un iekārtu ražošanā, tehniskajā apkopē
vai apkalpē, tostarp atkārtotā uzpildīšanā, vai citos
procesos;
(6)
"laišana tirgū" nozīmē
piegādāt vai darīt pieejamu trešai pusei Savienībā
pirmo reizi, par maksu vai bez maksas, vai ražotāja gadījumā —
lietot savām vajadzībām, vai importēt Savienības
muitas teritorijā saskaņā ar muitas procedūru, kas
atļauj importētās preces lietot vai darbināt
Savienībā;
(7)
„hermētiski noslēgta sistēma” ir
sistēma, kurā visas daļas, kas satur fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, to ražošanas laikā ir tikušas
hermētiski noslēgtas ar metināšanas vai cietlodēšanas
palīdzību vai citādi padarītas necaurlaidīgas,
tās pastāvīgi savienojot, un kurās nav vajadzīgs
atvērt dzesēšanas kontūru, lai uzsāktu sistēmas
darbību;
(8)
“atkārtoti neuzpildāma tvertne” ir
tvertne, kas paredzēta vienīgi fluorēto siltumnīcefekta
gāzu pārvadāšanai vai uzglabāšanai un kuru nevar
atkārtoti uzpildīt, to nepielāgojot šim nolūkam, vai kas ir
laista tirgū, neparedzot tās nodošanu atpakaļ atkārtotai
uzpildīšanai;
(9)
“rekuperācija” ir to fluorēto
siltumnīcefekta gāzu savākšana un glabāšana, kas
iegūtas no produktiem, iekārtām vai tvertnēm tehniskās
apkopes vai apkalpes laikā vai pirms produktu, iekārtu vai
tvertņu iznīcināšanas;
(10)
“otrreizēja pārstrāde” ir rekuperētas
fluorētās siltumnīcefekta gāzes atkārtota izmantošana
pēc vienkārša attīrīšanas procesa;
(11)
“reģenerācija” ir rekuperētas
fluorētās siltumnīcefekta gāzes atkārtota
pārstrāde, lai panāktu atbilstību darbības
rādītājiem, kas līdzvērtīgi nelietotas vielas darbības
rādītājiem, ņemot vērā tās paredzēto
izmantojumu;
(12)
“iznīcināšana” ir process, kurā
fluorēto siltumnīcefekta gāzi vai tās lielāko
daļu neatgriezeniski pārveido vai sadala vienā vai
vairākās noturīgās vielās, kas nav fluorētās
siltumnīcefekta gāzes;
(13)
"stacionārs" ir tāds, kas
darbības laikā nekustas;
(14)
“vienkomponenta putas” ir putu sastāvs, kas
atrodas aerosola traukā neizreaģējušā vai daļēji
izreaģējušā šķidrā veidā un kas izplešas un
sacietē, kad tas ir ārpus trauka;
(15)
“kravas automobilis ar dzesēšanas iekārtu”
ir transportlīdzeklis, kura maksimālā masa ir lielāka par 3,5 tonnām
un kas konstruēts un ražots galvenokārt preču
pārvadāšanai, un kas ir aprīkots ar dzesēšanas
vienību;
(16)
“piekabe ar dzesēšanas iekārtu” ir
transportlīdzeklis, kas konstruēts un ražots tā, lai to
piestiprinātu kravas automobilim vai traktoram, galvenokārt
preču pārvadāšanai, un kas ir aprīkots ar dzesēšanas
vienību.
II Nodaļa
Lokalizācija
2. pants
Emisiju novēršana
1.           Ir aizliegts apzināti
atmosfērā izlaist fluorētās siltumnīcefekta gāzes,
ja izlaišana nav tehniski vajadzīga paredzētajam lietojumam.
2.           Fluorētās
siltumnīcefekta gāzes saturošo iekārtu operatori veic
piesardzības pasākumus, lai novērstu to nejaušu izlaišanu
(turpmāk "noplūde").
3.           Ja ir konstatēta
minēto gāzu noplūde, operatori nodrošina, ka iekārta tiek
saremontēta bez liekas kavēšanās.
Kad ir pabeigts iekārtas remonts, operatori
nodrošina, ka viena mēneša laikā pēc remonta iekārtu
pārbauda sertificētas personas, lai pārbaudītu, vai remonts
ir veikts efektīvi.
4.           Saskaņā ar 8. pantu
sertificē personas un uzņēmumus, kas veic šādus uzdevumus:
(a)
3. panta 1. punktā minēto
iekārtu uzstādīšana, apkalpe, tehniskā apkope, remonts vai
demontāža;
(b)
fluorētās siltumnīcefekta gāzes
saturošo mobilo gaisa kondicionēšanas iekārtu apkalpe, tehniskā
apkope, remonts vai demontāža;
(c)
SF6 saturošu elektrības sadales
iekārtu uzstādīšana, apkalpe, tehniskā apkope, remonts vai
demontāža;
(d)
fluorēto siltumnīcefekta gāzu
piegāde vai saņemšana, lai veiktu uzdevumus, kas minēti a), b)
un c) apakšpunktā.
Veicot minētos uzdevumus, pirmajā
daļā minētās personas un uzņēmumi veic
piesardzības pasākumus, lai nepieļautu fluorēto
siltumnīcefekta gāzu noplūdi.
5.           Jebkura persona, kas trešai
pusei dod uzdevumu uzstādīt, apkalpot, tehniski apkopt, remontēt
vai demontēt SF6 saturošas elektrības sadales
iekārtas vai iekārtas, kas minētas 3. panta 1. punktā,
pārliecinās, ka minētajai pusei ir nepieciešamie
sertifikāti atbilstīgi 8. pantam vajadzīgo uzdevumu
veikšanai.
3. pants
Noplūdes pārbaude
1.           To iekārtu operatori, kas
satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes, kuru
globālās sasilšanas potenciāls ir līdzvērtīgs 5
tonnām CO2 un kas nav putu sastāvā, nodrošina, ka
iekārtām tiek veikta noplūdes pārbaude. Tomēr
iekārtām ar hermētiski noslēgtām sistēmām,
kas ir attiecīgi marķētas un satur fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, kuru globālās sasilšanas
potenciāls ir līdzvērtīgs mazāk nekā 10
tonnām CO2, šajā pantā paredzētās
noplūdes pārbaudes nepiemēro.
Pārbaudes veic personas, kas ir
sertificētas saskaņā ar 8. pantā paredzētajiem noteikumiem.
Šo punktu piemēro šādu
fluorētās siltumnīcefekta gāzes saturošo iekārtu
operatoriem:
(a)
stacionāras dzesēšanas iekārtas;
(b)
stacionāras gaisa kondicionēšanas
iekārtas;
(c)
stacionāri siltumsūkņi;
(d)
stacionāras ugunsdrošības sistēmas;
(e)
ar dzesēšanas iekārtu aprīkoti
kravas automobiļi un piekabes.
2.           Pārbaudes
saskaņā ar 1. punktu veic, ievērojot šādu biežumu:
(a)
iekārtām, kas satur fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, kuru globālās sasilšanas
potenciāls ir līdzvērtīgs 5 tonnām CO2 vai
vairāk, bet mazāks par 50 tonnām CO2, noplūdes
pārbaudi veic vismaz reizi 12 mēnešos;
(b)
iekārtām, kas satur fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, kuru globālās sasilšanas
potenciāls ir līdzvērtīgs 50 tonnām CO2 vai
vairāk, bet mazāks par 500 tonnām CO2, noplūdes
pārbaudi veic vismaz reizi sešos mēnešos;
(c)
iekārtām, kas satur fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, kuru globālās sasilšanas
potenciāls ir līdzvērtīgs 500 tonnām CO2
vai vairāk, noplūdes pārbaudi veic vismaz reizi trijos
mēnešos.
3.           Ja ugunsdrošības
sistēmām, kas minētas 1. punkta d) apakšpunktā,
piemēro inspekciju sistēmu, kas atbilst ISO 14520 vai EN 15004
standartiem, un ugunsdrošības sistēma tiek inspicēta tik bieži,
cik tas prasīts saskaņā ar 2. punktu, šīs inspekcijas
uzskata par atbilstīgām 1. punktā minētajiem
pienākumiem.
4.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
precizē prasības noplūžu pārbaudēm, kas jāveic
saskaņā ar šā panta 1. punktu katram iekārtu veidam,
kas norādīts minētajā punktā; ar kuriem nosaka
iekārtas daļas, kurās visiespējamāk varētu
rasties noplūde, un ar kuriem groza šā panta 1. punktā
minēto iekārtu sarakstu, lai iekļautu citus iekārtu veidus,
ņemot vērā tirgus tendences un tehnikas attīstību.
4. pants
Noplūdes konstatēšanas sistēmas
1.           To iekārtu operatori,
kas minētas 3. panta 1. punktā un kuras satur
fluorētās siltumnīcefekta gāzes, kuru globālās
sasilšanas potenciāls ir līdzvērtīgs 500 tonnām CO2
vai vairāk, nodrošina, ka iekārta ir aprīkota ar noplūdes
konstatēšanas sistēmu, kas brīdina operatoru par noplūdi.
              Noplūdes konstatēšanas
sistēmu pārbaudi veic vismaz reizi divpadsmit mēnešos, lai
nodrošinātu to pareizu darbību.
2.           Atkāpjoties no 3. panta 2.
punkta b) apakšpunkta, ja iekārta, kas satur fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, kuru globālās sasilšanas
potenciāls ir līdzvērtīgs 50 tonnām CO2 vai
vairāk, bet mazāks par 500 tonnām CO2, ir
aprīkota ar noplūdes konstatēšanas sistēmu, iekārtas
noplūdes pārbaudi veic vismaz reizi 12 mēnešos.
5. pants
Uzskaite
1.           To iekārtu operatoriem,
kuras satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes, kas nav putu
sastāvā, par katru iekārtu ievieš un veic uzskaiti par šādu
informāciju, pēc kuras identificē iekārtu:
(a)
izmantoto fluorēto siltumnīcefekta
gāzu daudzums un veids;
(b)
pievienoto fluorēto siltumnīcefekta
gāzu daudzums un pievienošanas iemesls;
(c)
rekuperēto fluorēto siltumnīcefekta
gāzu daudzums;
(d)
konstatētās noplūdes apmēri;
(e)
tā uzņēmuma vai personas
identifikācija, kas iekārtu uzstādīja, apkalpoja, tehniski
apkopa un, ja vajadzīgs, to remontēja vai demontēja;
(f)
saskaņā ar 3. panta 1. un 3. punktu
veikto pārbaužu datumi un rezultāti;
(g)
ja iekārta ir demontēta, pasākumi,
kas veikti, lai rekuperētu un likvidētu fluorētās
siltumnīcefekta gāzes.
Šo punktu piemēro SF6 saturošo
elektrības sadales iekārtu operatoriem un 3. panta 2. punktā
minēto iekārtu operatoriem.
2.           Ja 1. punktā minēto
informāciju nereģistrē datubāzē, ko izveidojušas
dalībvalstu kompetentās iestādes, 1. punktā
minētie operatori veic uzskaiti vismaz divus gadus pēc iekārtas
ekspluatācijas beigām.
Ja 1. punktā minēto informāciju
nereģistrē datubāzē, ko izveidojušas dalībvalstu
kompetentās iestādes, personas vai uzņēmumi, kas veic 1.
punkta e) apakšpunktā minētās darbības, operatoru
vajadzībām glabā ziņojumu kopijas vismaz piecus gadus.
Šos datus pēc pieprasījuma dara
pieejamus kompetentajai iestādei vai Komisijai.
3.           Komisija ar īstenošanas
aktu var noteikt 1. punktā minēto datu formātu un precizēt,
kā tie būtu jānosaka un jāatjaunina. Minēto
īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 21. pantā
minēto pārbaudes procedūru.
6. pants
Ar ražošanu saistītas emisijas
Fluorēto savienojumu ražotāji veic
visus piesardzības pasākumus, kas vajadzīgi, lai pēc
iespējas ierobežotu fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisijas
ražošanas, transportēšanas un glabāšanas laikā.
Šie ražotāji nodrošina, ka
trifluormetānu (HFC-23), kas ievērojamos daudzumos rodas
kā blakusprodukts, iznīcina ražošanas procesa ietvaros.
7. pants
Rekuperācija
1.           To iekārtu, tostarp
mobilo iekārtu, operatoriem, kuras satur fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, kas nav putu sastāvā, ievieš
pasākumus minēto gāzu rekuperācijai, ko veic personas un
uzņēmumi, kam ir attiecīgie 8. pantā paredzētie
sertifikāti, lai nodrošinātu šo gāzu atkārtotu
pārstrādi, reģenerēšanu vai iznīcināšanu.
Šis pienākums attiecas uz šādu
iekārtu operatoriem:
(a)
dzesēšanas, gaisa kondicionēšanas un
siltumsūkņa iekārtu dzesēšanas kontūri;
(b)
iekārtas, kurās ir
šķīdinātāji, kuru pamatā ir fluorētās
siltumnīcefekta gāzes;
(c)
ugunsdrošības sistēmas un
ugunsdzēšamie aparāti;
(d)
elektrības sadales iekārtas.
2.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
groza 1. punktā minēto iekārtu sarakstu, lai iekļautu
citus iekārtu veidus, ņemot vērā to arvien pieaugošo
nozīmīgumu tirdzniecības vai tehnikas attīstības
rezultātā.
3.           Pirms fluorēto
siltumnīcefekta gāzu tvertnes likvidēšanas persona, kura
izmantoja tvertni pārvadāšanai vai uzglabāšanai, nodrošina
gāzu atlikumu rekuperāciju, lai pārliecinātos, ka tie tiek
atkārtoti pārstrādāti, reģenerēti vai
iznīcināti.
4.           To produktu lietotāji un
to iekārtu operatori, kas nav uzskaitītas 1. punktā un kas satur
fluorētās siltumnīcefekta gāzes, ciktāl praktiski
iespējams, nodrošina gāzu rekuperāciju, ko veic atbilstoši
kvalificētas personas, lai pārliecinātos, ka gāzes tiek atkārtoti
pārstrādātas, reģenerētas vai iznīcinātas,
vai nodrošina to iznīcināšanu bez iepriekšējas
rekuperācijas.
8. pants
Apmācība un sertifikācija
1.           Dalībvalstis izveido
apmācības un sertifikācijas programmas šādām
personām:
a)      personas, kuras uzstāda, apkalpo,
tehniski apkopj, remontē vai demontē iekārtas, kas uzskaitītas
3. panta 1. punkta trešajā daļā;
b)      personas, kuras uzstāda, apkalpo,
tehniski apkopj, remontē vai demontē elektrības sadales
iekārtas, kas satur SF6;
c)      personas, kas veic 3. panta 1.
punktā paredzētās noplūdes pārbaudes;
d)      personas, kas rekuperē fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, kā paredzēts 7. pantā.
2.           Apmācības
programmas, kas paredzētas 1. punktā, aptver šādus
aspektus:
a)      piemērojamie noteikumi un tehniskie
standarti;
b)      emisiju novēršana;
c)      fluorēto siltumnīcefekta
gāzu rekuperācija;
d)      droša rīkošanās ar iekārtu
atbilstoši sertifikātā norādītajam veidam un izmēriem;
e)      tehnoloģijas, lai aizstātu vai
samazinātu fluorēto siltumnīcefekta gāzu lietošanu, un to
droša izmantošana.
3.           Sertifikātus
saskaņā ar sertifikācijas programmām, kas paredzētas 1.
punktā, izdod, ja pieteikuma iesniedzējs ir pabeidzis
mācību programmu, kas izveidota saskaņā ar 1. un 2. punktu.
4.           Dalībvalstis izveido
sertificēšanas programmas uzņēmumiem, kas veic 1. punkta
a) līdz d) apakšpunktā minētās darbības
trešo personu vajadzībām.
5.           Sertifikāti, kas
paredzēti 1. un 3. punktā, ir derīgi ne ilgāk kā 5
gadus. Dalībvalstis var pagarināt 1. punktā paredzēto
sertifikātu termiņu, ja attiecīgā persona iziet
obligātu periodisku apmācību reizi piecos gados, lai
atjauninātu zināšanas par 2. punktā minētajiem
tematiem.
6.           Dalībvalstis Komisijai
par apmācības un sertifikācijas programmām paziņo
līdz 2015. gada 1. janvārim. Tās atzīst
sertifikātus, kas ir izdoti citā dalībvalstī. Tās
nedrīkst ierobežot pakalpojumu sniegšanas brīvību vai brīvību
veikt uzņēmējdarbību, ja sertifikāts ticis izdots
citā dalībvalstī.
7.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
nosaka obligātās prasības apmācībai un
sertifikācijai, kas paredzēta 1. punktā, un nosaka sertifikātu
savstarpējas atzīšanas nosacījumus.
8.           Komisija ar īstenošanas
aktiem nosaka 6. punktā minētā paziņojuma formātu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 21. pantā
minēto pārbaudes procedūru.
III Nodaļa
Laišana tirgū un lietošanas kontrole
9. pants
Ierobežojumi laišanai tirgū
1.           Konkrētu III
pielikumā uzskaitīto produktu un iekārtu laišanu tirgū
aizliedz no minētajā pielikumā norādītā datuma,
attiecīgā gadījumā šķirojot pēc tajos esošās
fluorētās siltumnīcefekta gāzes veida vai
globālās sasilšanas potenciāla.
Lai aprēķinātu globālās
sasilšanas potenciālu fluorēto siltumnīcefekta gāzu
maisījumiem, kurus satur minētie produkti vai iekārtas, izmanto
IV pielikumā noteikto metodi.
2.           Šā panta 1. punktā
noteikto aizliegumu nepiemēro iekārtām, par kurām ekodizaina
prasībās, kas pieņemtas saskaņā ar Direktīvu 2009/125/EK[44], ir noteikts, ka lielākas
energoefektivitātes dēļ to darbības laikā dzīves
cikla CO2 emisijas būtu zemākas nekā
salīdzinājumā ar līdzvērtīgu iekārtu, kas
atbilst attiecīgajām ekodizaina prasībām un nesatur
fluorogļūdeņražus.
3.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza
III pielikumā pievienoto sarakstu, lai iekļautu citus produktus
un iekārtas, kas satur fluorētās siltumnīcefekta
gāzes, kuru globālās sasilšanas potenciāls ir 150 vai
lielāks, vai kuru darbībai ir vajadzīgas šādas gāzes,
ja ir noteikts, ka ir pieejamas alternatīvas fluorēto
siltumnīcefekta gāzu lietojumam vai konkrētu
siltumnīcefekta gāzu veidu lietojumam, un ja to lietošanas
rezultātā samazinātos kopējās siltumnīcefekta
gāzu emisijas un lai vajadzības gadījumā uz konkrētu
laiku no pielikuma izslēgtu konkrētas produktu vai iekārtu
kategorijas, kam tehnisku, ekonomisku vai drošības apsvērumu
dēļ nav pieejamas alternatīvas vielas, kuru globālās
sasilšanas potenciāls ir mazāks par norādīto limitu.
10. pants
Marķējums un informācija par produktu
1.           Produktus un iekārtas,
kas satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes, nedrīkst
laist tirgū bez marķējuma.
Šo punktu piemēro šādiem iekārtu
veidiem:
(a)
dzesēšanas iekārtas;
(b)
gaisa kondicionēšanas iekārtas;
(c)
siltumsūkņi;
(d)
ugunsdrošības sistēmas;
(e)
elektrības sadales iekārtas;
(f)
aerosola baloniņi, kas satur
fluorētās siltumnīcefekta gāzes;
(g)
visas fluorēto siltumnīcefekta gāzu
tvertnes.
2.           Marķējumā, kas
paredzēts saskaņā ar 1. punktu, norāda:
(a)
informāciju, ka produkts vai iekārta
satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes;
(b)
fluorēto siltumnīcefekta gāzu
nosaukumu, izmantojot nozarē pieņemtu apzīmējumu, vai, ja
šāds apzīmējums nav pieejams, — ķīmisko nosaukumu;
(c)
no 2017. gada 1. janvāra —
produktā vai iekārtā esošo siltumnīcefekta gāzu
daudzumu, kas izteikts ar masu un CO2 ekvivalentu.
Ja fluorētās siltumnīcefekta
gāzes atrodas hermētiski noslēgtā sistēmā, šo
faktu norāda uz marķējuma.
3.           Marķējumam
jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam un jāatrodas
blakus ventiļiem fluorēto siltumnīcefekta gāzu
uzpildīšanai vai rekuperācijai, vai uz tās produkta vai
iekārtas daļas, kas satur fluorēto siltumnīcefekta gāzi.
4.           Putas, kas satur
fluorētās siltumnīcefekta gāzes, nedrīkst laist
tirgū, ja fluorētās siltumnīcefekta gāzes nav
identificētas marķējumā, kurā norādīts
nozarē pieņemts apzīmējums, vai, ja šāds
apzīmējums nav pieejams, — ķīmiskais nosaukums.
Marķējumā skaidri norāda, ka putas satur
fluorētās siltumnīcefekta gāzes.
Putuplākšņu gadījumā šī
informācija ir skaidri un neizdzēšami norādīta uz
plāksnēm.
5.           Informāciju, kas
minēta šā panta 2. un 3. punktā, iekļauj šādu produktu
un iekārtu lietošanas rokasgrāmatās. Tādu produktu un
iekārtu gadījumā, kas satur fluorētās siltumnīcefekta
gāzes, kuru globālās sasilšanas potenciāls ir 150 vai
lielāks, šo informāciju arī ietver reklamēšanai
izmantotajā aprakstā.
6.           Komisija ar īstenošanas
aktiem var noteikt 1. un 3. punktā minēto marķējumu
formātu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā
ar 21. pantā minēto pārbaudes procedūru.
7.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza
marķēšanas prasības, kas izklāstītas 1. un 3.
punktā, un ar kuriem groza 1. punktā minēto produktu un
iekārtu sarakstu, lai vajadzības gadījumā iekļautu
citus produktus un iekārtas, ņemot vērā tirdzniecības
vai tehnikas attīstību.
11. pants
Lietošanas kontrole
1.           SF6 izmantošana
magnija spiedienliešanā un magnija spiedienliešanas sakausējumu
otrreizējā pārstrādē ir aizliegta. Attiecībā
uz iekārtām, kurās izmantotā SF6 daudzums ir
mazāks par 850 kg gadā, šo aizliegumu piemēro tikai no 2015.
gada 1. janvāra.
2.           SF6 izmantošana,
lai uzpildītu transportlīdzekļu riepas, ir aizliegta.
3.           No 2020. gada 1. janvāra
aizliedz izmantot fluorētās siltumnīcefekta gāzes vai
maisījumus, kas satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes,
kuru globālās sasilšanas potenciāls ir 2500 vai lielāks,
lai apkalpotu vai tehniski apkoptu dzesēšanas iekārtas ar
uzpildīšanas tilpumu, kas līdzvērtīgs 5 tonnām CO2
vai vairāk.
Šā noteikuma piemērošanas
nolūkā globālās sasilšanas potenciālu
maisījumiem, kas satur fluorētās siltumnīcefekta
gāzes, aprēķina saskaņā ar IV pielikumu.
12. pants
Iekārtas iepriekšēja uzpildīšana
1.           No [dd/mm/gggg] [ievietot
datumu — 3 gadi pēc šīs regulas stāšanās
spēkā] dzesēšanas, gaisa kondicionēšanas un
siltumsūkņa iekārtas neuzpilda ar
fluorogļūdeņražiem, pirms tās laiž tirgū vai pirms
tās dara pieejamas gala lietotājam iekārtas
uzstādīšanai pirmo reizi.
Iekārtu uzpilda paredzētajā
lietošanas vietā, un to dara personas, kas ir sertificētas
saskaņā ar 8. pantu.
2.           Šā panta 1. punkts
neattiecas uz hermētiski noslēgtām iekārtām vai
iekārtām, kuras satur tādu fluorogļūdeņražu
daudzumu, kas atbilst mazāk nekā 2 % no iekārtas
paredzētās maksimālās ietilpības.
IV Nodaļa
Fluorogļūdeņražu laišanas tirgū samazināšana
13. pants
Fluorogļūdeņražu laišanas tirgū samazināšana
1.           Komisija nodrošina, ka
fluorogļūdeņražu daudzums, ko ražotāji un
importētāji drīkst laist tirgū Eiropas Savienībā
ik gadu, nepārsniedz maksimālo daudzumu, kas attiecīgajam gadam
aprēķināts saskaņā ar V pielikumu. Katrs
ražotājs un importētājs nodrošina, ka
fluorogļūdeņražu daudzums, kas aprēķināts saskaņā
ar V pielikumu un ko tas laiž tirgū, nepārsniedz kvotas, kas tam
iedalītas saskaņā ar 14. panta 5. punktu vai nodotas
saskaņā ar 16. pantu.
2.           Šo pantu nepiemēro
fluorogļūdeņražiem, kas importēti Savienībā, lai
tos iznīcinātu.
To nepiemēro uzņēmumiem, kas saražo
vai importē mazāk nekā 1000 tonnu
fluorogļūdeņražu CO2 ekvivalenta gadā.
3.           Šo pantu un 14., 16., 17. un 22.
pantu arī piemēro fluorogļūdeņražiem, kas
iekļauti poliola maisījumos.
4.           Saskaņā ar 20. pantu
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem:
(a)
groza maksimālos daudzumus, kas noteikti
V pielikumā, ņemot vērā izmaiņas
fluorogļūdeņražu tirgū un saistītās emisijas; un
(b)
atbrīvo laišanu tirgū konkrētiem
lietojumiem no kvotas prasības, kas noteikta 1. punktā, ja
fluorogļūdeņražu lietošana ir vajadzīga veselības vai
drošības apsvērumu dēļ un ja pietiekama piegāde
citādi netiktu nodrošināta.
14. pants
Kvotu iedalīšana fluorogļūdeņražu laišanai tirgū
1.           Līdz 2014. gada 31.
oktobrim Komisija ar īstenošanas lēmumiem katram ražotājam vai
importētājam, kurš paziņojis datus saskaņā ar Regulas
(EK) Nr. 842/2006 6. pantu, nosaka atsauces vērtību,
pamatojoties uz gada vidējo fluorogļūdeņražu daudzumu, par
kuru ražotājs vai importētājs paziņoja, ka ir to saražojis
vai importējis laikā no 2008. gada līdz 2011. gadam.
Lai noteiktu atsauces vērtību, neņem vērā
paziņoto daudzumu, kas pārsniedz kvotu. Atsauces vērtības
aprēķina saskaņā ar šīs regulas V pielikumu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 21. pantā minēto pārbaudes
procedūru.
2.           Ražotāji un
importētāji, kas nav paziņojuši saražotos vai importētos
daudzumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 842/2006 6. pantu
attiecībā uz 1. punktā minēto atsauces periodu, var
paziņot par savu nodomu ražot vai importēt
fluorogļūdeņražus nākamajā gadā.
Paziņojumu adresē Komisijai,
norādot fluorogļūdeņražu veidus un daudzumus, ko
paredzēts laist tirgū.
Komisija izziņo minēto paziņojumu
iesniegšanas termiņu. Pirms paziņojuma iesniegšanas saskaņā
ar 2. un 3. punktu uzņēmumi reģistrējas 15. pantā
paredzētajā reģistrā.
3.           Līdz 2017. gada 31. oktobrim
un pēc tam ik pēc trim gadiem Komisija pārrēķina 1. un
2. punktā minētajiem ražotājiem un importētājiem
noteiktās atsauces vērtības, pamatojoties uz gada vidējo
fluorogļūdeņražu daudzumu, kas saražots vai importēts
pēc 2015. gada 1. janvāra, kā ziņots saskaņā ar 17.
pantu. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka šīs atsauces
vērtības.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 21. pantā minēto pārbaudes
procedūru.
4.           Ražotāji un
importētāji, kam ir noteiktas atsauces vērtības, var
paziņot papildu paredzamo daudzumu saskaņā ar procedūru,
kas izklāstīta 2. punktā.
5.           Komisija iedala kvotas
fluorogļūdeņražu laišanai tirgū katram ražotājam un
importētājam katram gadam, sākot no 2015. gada un
piemērojot kvotu iedalīšanas mehānismu, kas noteikts
VI pielikumā.
6.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
nosaka mehānismu, lai pārrēķinātu atsauces
vērtības saskaņā ar 3. punktu, un groza vai papildina kvotu
iedalīšanas mehānismu, kas noteikts VI pielikumā.
15. pants
Kvotu reģistrs
1.           Izveido elektronisku
reģistru fluorogļūdeņražu laišanai tirgū
paredzētajām kvotām. Komisija veic pasākumus, lai izveidotu
minēto elektronisko reģistru un nodrošinātu tā
darbību.
Elektroniskajā reģistrā pēc
pieprasījuma reģistrē šādu informāciju:
(a)
ražotāji un importētāji, kam
saskaņā ar 14. panta 5. punktu ir iedalīta kvota laišanai
tirgū;
(b)
ražotāji un importētāji, kam kvota
ir nodota saskaņā ar 16. pantu;
(c)
ražotāji un importētāji, kas
paziņojuši par nodomu iesniegt paziņojumu saskaņā ar 14.
panta 2. punktu.
2.           Komisija nodrošina, ka
ražotāji un importētāji un dalībvalstu kompetentās
iestādes ar reģistra starpniecību ir informētas par
iedalīto kvotu, un par visām tās izmaiņām
iedalīšanas periodā.
16. pants
Kvotu nodošana
Jebkurš ražotājs vai
importētājs, kam atsauces vērtība ir noteikta
saskaņā ar 14. panta 1. vai 3. punktu un kam ir
iedalīta kvota saskaņā ar 14. panta 5. punktu, var
nodot šo kvotu par visu vai jebkādu citu daudzumu otram
uzņēmumam Savienībā, kurš ir reģistrēts 15. panta
1. punktā minētajā reģistrā. Par šādu
nodošanu iepriekš paziņo Komisijai.
V nodaļa
Ziņošana
17. pants
Ziņošana par ražošanu, importu, eksportu un iznīcināšanu
1.           Līdz 2014. gada 31.
martam un pēc tam ik gadu katrs ražotājs, importētājs un
eksportētājs, kas iepriekšējā kalendāra gadā
saražojis, importējis vai eksportējis vairāk nekā vienu
metrisko tonnu vai vairāk par 1000 tonnām CO2
ekvivalenta fluorēto siltumnīcefekta gāzu un gāzu, kas
uzskaitītas II pielikumā, paziņo Komisijai
VII pielikumā norādītos datus par katru no šīm
vielām minētajā kalendāra gadā.
2.           Līdz 2014. gada 31.
martam un pēc tam ik gadu katrs uzņēmums, kas
iepriekšējā kalendāra gadā iznīcinājis
vairāk nekā vienu metrisko tonnu vai vairāk par 1000 tonnām
CO2 ekvivalenta fluorēto siltumnīcefekta gāzu un
gāzu, kas uzskaitītas II pielikumā, paziņo Komisijai
VII pielikumā norādītos datus par katru no šīm
vielām minētajā kalendāra gadā.
3.           Līdz 2014. gada 31.
martam un pēc tam ik gadu katrs uzņēmums, kas
iepriekšējā kalendāra gadā ir laidis tirgū vairāk
nekā 10 000 tonnu CO2 ekvivalenta fluorēto
siltumnīcefekta gāzu un gāzu, kas uzskaitītas II
pielikumā un kas iekļautas produktos vai iekārtās,
paziņo Komisijai VII pielikumā norādītos datus par katru no
šīm vielām attiecīgajā kalendāra gadā.
4.           Katrs uzņēmums, kam
saskaņā ar 1. un 3. punktu ir jāziņo par vairāk
nekā 10 000 tonnu CO2 ekvivalenta
fluorogļūdeņražu laišanu tirgū iepriekšējā
kalendāra gadā, pirms ziņojuma iesniegšanas nodrošina, ka datu
precizitāti pārbauda neatkarīgs revidents, kas pilnvarots
saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK[45]
vai pilnvarots verificēt finanšu pārskatus saskaņā ar
attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.
Uzņēmums glabā verifikācijas
ziņojumu vismaz piecus gadus. Verifikācijas ziņojumu pēc
pieprasījuma dara pieejamu kompetentajai iestādei un Komisijai.
5.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
vajadzības gadījumā groza kritērijus pienākumiem, kas
paredzēti 1., 2. un 3. punktā, ņemot vērā tirgus
attīstību, lai izvairītos no tā, ka ievērojams
daudzums saražoto, importēto vai eksportēto fluorēto
siltumnīcefekta gāzu netiek uzraudzīts, vai lai mazinātu
administratīvo slogu gadījumos, kad paziņotie daudzumi ir
nenozīmīgi.
6.           Komisija ar īstenošanas
aktiem var noteikt formātu un veidu, kādā jāiesniedz
šajā pantā minētie ziņojumi.
Minētos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 21. pantā minēto pārbaudes
procedūru.
7.           Komisija veic attiecīgus
pasākumus, lai aizsargātu tās informācijas
konfidencialitāti, kas tai iesniegta saskaņā ar šo pantu.
18. pants
Emisiju datu vākšana
1.           Dalībvalstis vāc
datus par fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisijām.
Šim nolūkam tās attiecīgi izveido
vienu no šādām sistēmām:
a)      sistēma, ar kuru valsts
līmenī tiek uzturēta datubāze, lai vāktu datus, kas
reģistrēti saskaņā ar 5. panta 1. punktu;
b)      sistēma, ar kuras
palīdzību veic apsekojumus par emisijām no reprezentatīvas
to operatoru izlases, uz kuriem attiecas 5. panta 1. punkta noteikumi, un ar
kuru ekstrapolē rezultātus no šiem apsekojumiem.
2.           Saskaņā ar 1.
punktu savāktos datus pēc pieprasījuma dara pieejamus Komisijai.
Komisija var izplatīt šo informāciju citām
dalībvalstīm.
3.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
paredz prasības datu vākšanas sistēmām, kas minētas
šā panta 1. punkta otrajā daļā, un ar kuriem nosaka to, vai
konkrētām nozarēm tiks izstrādāta sistēma
saskaņā ar šā panta 1. punkta otrās daļas a) vai
b) apakšpunktu.
VI Nodaļa
Nobeiguma noteikumi
19. pants
Pārskatīšana
1.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem groza
I pielikumu, lai iekļautu sarakstā vielas, kurām ir
ievērojams globālās sasilšanas potenciāls un kuras izmanto
kā aizstājējas vielas, kas jau ir iekļautas
minētajā pielikumā, un kuras eksportē, importē, ražo
vai laiž tirgū ievērojamos daudzumos.
2.           Komisija saskaņā ar
20. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
atjaunina I, II un IV pielikumu, pamatojoties uz jauniem zinātniskajiem
datiem, jo īpaši par pielikumā iekļauto vielu globālās
sasilšanas potenciālu.
3.           Pamatojoties uz
informāciju par laišanu tirgū, kas paziņota saskaņā ar
17. pantu, un informāciju par fluorēto siltumnīcefekta gāzu
emisijām, kas darīta pieejama saskaņā ar 18. panta 2.
punktu, Komisija uzrauga šīs regulas piemērošanu un ietekmi.
Ne vēlāk kā 2020. gada 31. decembrī
Komisija publicē ziņojumu par fluorogļūdeņražu
pieejamību Savienības tirgū, jo īpaši medicīniskiem
lietojumiem.
Ne vēlāk kā 2024. gada 31.
decembrī tā publicē visaptverošu ziņojumu par šīs
regulas ietekmi, tostarp prognozes par turpmāko
fluorogļūdeņražu pieprasījumu pēc 2030. gada.
20. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus, kas minēti 3. panta 4. punktā, 7. panta 2.
punktā, 8. panta 7. punktā, 9. panta 3. punktā, 10. panta 7.
punktā, 13. panta 5. punktā, 14. panta 6. punktā,
17. panta 5. punktā, 18. panta 3. punktā un 19. panta
1. un 2. punktā, piešķir Komisijai uz nenoteiktu laiku,
sākot no [dd/mm/gggg] [ievietot datumu, kurā šī regulas
stājas spēkā].
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
var jebkurā laikā atsaukt 3. panta 4. punktā, 7. panta 2.
punktā, 8. panta 7. punktā, 9. panta 3. punktā, 10. panta 7.
punktā, 13. panta 5. punktā, 14. panta 6. punktā,
17. panta 5. punktā, 18. panta 3. punktā un 19. panta
1. un 2. punktā minētās deleģētās pilnvaras.
Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā
norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā
norādīta. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša
deleģētā akta derīgumu.
4.           Tiklīdz Komisija
pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus par to informē
Eiropas Parlamentu un Padomi.
5.           Saskaņā ar 3. panta
4. punktu, 7. panta 2. punktu, 8. panta 7. punktu, 9. panta
3. punktu, 10. panta 7. punktu, 13. panta 5. punktu, 14. panta
6. punktu, 17. panta 5. punktu, 18. panta 3. punktu un
19. panta 1. un 2. punktu pieņemtais deleģētais akts
stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad
minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas
Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā
laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai
Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
21. pants
Komitejas procedūra
1.           Komisijai palīdz
komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
22. pants
Sankcijas
1.           Dalībvalstis paredz
noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas
pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām
jābūt iedarbīgām, samērīgām un
atturošām.
Dalībvalstis paziņo šos noteikumus
Komisijai vēlākais līdz [dd/mm/gggg] [datums, kurā
stājas spēkā piemērošana] un nekavējoties to
informē par vēlākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.
2.           Papildus šā panta 1.
punktā minētajām sankcijām uzņēmumiem, kuri ir
pārsnieguši fluorogļūdeņražu laišanai tirgū
paredzētās kvotas, kas tiem iedalītas saskaņā ar 14. panta
5. punktu vai nodotas saskaņā ar 16. pantu, iedalīšanas
periodā var piešķirt tikai samazinātu kvotu pēc tam, kad
pārsniegums ir atklāts.
Samazinājums atbilst 200 % no daudzuma,
par kādu kvota tika pārsniegta. Ja samazinājums ir lielāks
par daudzumu, kas jāiedala saskaņā ar 14. panta 5. punktu
kā kvota iedalīšanas periodā pēc tam, kad ir
konstatēts pārsniegums, minētajā iedalīšanas
periodā neiedala nevienu kvotu un kvotu nākamajos iedalīšanas
periodos līdzīgā veidā samazina līdz brīdim, kad
ir atvilkts viss daudzums.
23. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 842/2006 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar
atbilstības tabulu VIII pielikumā.
24. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši
piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, kas minētas 1. panta 1. punktā
  Viela || Globālās sasilšanas potenciāls[46]
 Rūpnieciskais apzīmējums || Ķīmiskais nosaukums (Vispārpieņemtais nosaukums) || Ķīmiskā formula
 1. iedaļa.              Fluorogļūdeņraži (HFC)
 HFC-23 || Trifluormetāns (fluoroforms) || CHF3 || 14800
 HFC-32 || Difluormetāns || CH2F2 || 675
 HFC-41 || Fluormetāns (metilfluorīds) || CH3F || 92
 HFC-125 || Pentaflouretāns || CHF2CF3 || 3 500
 HFC-134 || 1,1,2,2-tetrafluoretāns || CHF2CHF2 || 1 100
 HFC-134a || 1,1,1,2-tetrafluoretāns || CH2FCF3 || 1 430
 HFC-143 || 1,1,2-trifluoretāns || CH2FCHF2 || 353
 HFC-143a || 1,1,1-trifluoretāns || CH3CF3 || 4 470
 HFC-152 || 1,2-difluoretāns || CH2FCH2F || 53
 HFC-152a || 1,2-difluoretāns || CH3CHF2 || 124
 HFC-161 || Fluoretāns (etilfluorīds) || CH3CH2F || 12
 HFC-227ea || 1,1,1,2,3,3,3-heptafluorpropāns || CF3CHFCF3 || 3 220
 HFC-236cb || 1,1,1,2,2,3-heksafluorpropāns || CH2FCF2CF3 || 1 340
 HFC-236ea || 1,1,1,2,3,3-heksafluorpropāns || CHF2CHFCF3 || 1 370
 HFC-236fa || 1,1,1,3,3,3-heksafluorpropāns || CF3CH2CF3 || 9 810
 HFC-245ca || 1,1,2,2,3-pentafluorpropāns || CH2FCF2CHF2  || 693
 HFC-245fa || 1,1,1,3,3-pentafluorpropāns || CHF2CH2CF3 || 1030
 HFC-365 mfc || 1,1,1,3,3-pentafluorbutāns || CF3CH2CF2CH3 || 794
 HFC-43-10 mee || 1,1,1,2,2,3,4,5,5,5-dekafluorpentāns || CF3CHFCHFCF2CF3 || 1 640
 2. iedaļa.              Perfluorogļūdeņraži (PFC)
  PFC-14 || Perfluormetāns (tetrafluorogleklis) || CF4 || 7 390
  PFC-116 || Heksafluoretāns (perfluoretāns) || C2F6 || 12 200
  PFC-218 || Oktafluorpropāns (perfluorpropāns) || C3F8 || 8 830
  PFC-3-1-10 (R-31-10) || Dekafluorbutāns (perfluorbutāns) || C4F10 || 8 860
  PFC-4-1-12 (R-41-12) || Dodekafluorpentāns (perfluorpentāns) || C5F12 || 9 160
  PFC-5-1-14 (R-51-14) || Tetradekafluorheksāns (perfluorheksāns) || C6F14 || 9 300
  PFC-c-318 || Oktafluorciklobutāns              (perfluorciklobutāns) || c-C4F8 || 10 300
 3. iedaļa.              Citi perfluorētie savienojumi
   || Sēra heksafluorīds || SF6 || 22 800
II PIELIKUMS
Citas
fluorētās gāzes, par kurām jāziņo
saskaņā ar 17. pantu
 Viela || Globālās sasilšanas potenciāls[47]
 Vispārpieņemtais nosaukums/rūpnieciskais apzīmējums || Ķīmiskā formula
 1. iedaļa.              Nepiesātinātie fluorogļūdeņraži
 HFC-1234yf || CF3CF=CH2 || 4 Fn [48]
 HFC-1234ze || trans — CHF=CHCF3 || 7 Fn 48
 2. iedaļa.              Fluorētie ēteri
 HFE-125 || CHF2OCF3 || 14 900
 HFE-134 || CHF2OCHF2 || 6 320
 HFE-143a || CH3OCF3 || 756
 HCFE-235da2 || CHF2OCHClCF3 || 350
 HFE-245cb2 || CH3OCF2CF3 || 708
 HFE-245fa2 || CHF2OCH2CF3 || 659
 HFE-254cb2 || CH3OCF2CHF2 || 359
 HFE-347 mcc3 || CH3OCF2CF2CF3 || 575
 HFE-347pcf2 || CHF2CF2OCH2CF3 || 580
 HFE-356pcc3 || CH3OCF2CF2CHF2 || 110
 HFE-449sl (HFE-7100) || C4F9OCH3 || 297
 HFE-569sf2 (HFE-7200) || C4F9OC2:5 || 59
 HFE-43-10pccc124 (H-Galden 1040x) || CHF2OCF2OC2F4OCHF2 || 1 870
 HFE-236ca12 (HG-10) || CHF2OCF2OCHF2 || 2 800
 HFE-338pcc13 (HG-01)  || CHF2OCF2CF2OCHF2 || 1 500
   || (CF3)2CFOCH3 || 343
   || CF3CF2CH2OH || 42
   || (CF3)2CHOH || 195
 HFE-227ea || CF3CHFOCF3 || 1 540
 HFE-236ea2 || CHF2OCHFCF3 || 989
 HFE-236fa || CF3CH2OCF3 || 487
 HFE-245fa1 || CHF2CH2OCF3 || 286
 HFE 263fb2 || CF3CH2OCH3 || 11
 HFE-329 mcc2 || CHF2CF2OCF2CF3 || 919
 HFE-338 mcf2 || CF3CH2OCF2CF3 || 552
 HFE-347 mcf2 || CHF2CH2OCF2CF3 || 374
 HFE-356 mec3 || CH3OCF2CHFCF3 || 101
 HFE-356pcf2 || CHF2CH2OCF2CHF2 || 265
 HFE-356pcf3 || CHF2OCH2CF2CHF2 || 502
 HFE 365 mcf3 || CF3CF2CH2OCH3 || 11
 HFE-374pc2 || CHF2CF2OCH2CH3 || 557
   || - (CF2)4CH (OH) - || 73
   || (CF3)2CHOCHF2 || 380
   || (CF3)2CHOCH3 || 27
 3. iedaļa.              Citi perfluorētie savienojumi
 PFPMIE || CF3OCF(CF3)CF2OCF2OCF3 || 10 300
 Slāpekļa trifluorīds || NF3 || 17 200
 Trifluormetilsēra pentafluorīds || SF5CF3 || 17 700
 Perfluorciklopropāns || c-C3F6 || 17 340 Fn [49]
III PIELIKUMS
Aizliegumi
laist tirgū, kas minēti 9. panta 1. punktā
 Produkti un iekārtas Attiecīgā gadījumā fluorētās siltumnīcefekta gāzes saturošo maisījumu globālās sasilšanas potenciālu (GSP) aprēķina saskaņā ar IV pielikumu, kā paredzēts 9. panta 1. punkta 2. daļā || Aizlieguma datums
 1.      Atkārtoti neuzpildāmas tvertnes fluorētām siltumnīcefekta gāzēm, ko izmanto, lai apkalpotu, tehniski apkoptu vai piepildītu dzesēšanas, gaisa kondicionēšanas vai siltumsūkņa iekārtas, ugunsdrošības sistēmas vai elektrības sadales iekārtas, vai ko izmanto kā šķīdinātājus || 2007. gada 4. jūlijs
 2.      Vaļējas tiešas iztvaicēšanas sistēmas, kuras satur HFC, PFC kā aukstumaģentus || 2007. gada 4. jūlijs
 3.      Ugunsdrošības sistēmas un ugunsdzēšamie aparāti || kas satur PFC || 2007. gada 4. jūlijs
 kas satur HFC-23 || 2015. gada 1. janvāris
 4.      Logi mājsaimniecības vajadzībām, kas satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes || 2007. gada 4. jūlijs
 5.      Citi logi, kas satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes || 2008. gada 4. jūlijs
 6.      Apavi, kas satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes || 2006. gada 4. jūlijs
 7.      Riepas, kas satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes || 2007. gada 4. jūlijs
 8.      Vienkomponenta putas (izņemot gadījumus, kad jāievēro nacionālie drošības standarti), kas satur fluorētās siltumnīcefekta gāzes, kuru GSP ir 150 vai lielāks || 2008. gada 4. jūlijs
 9.      Aerosola ģeneratori, ko tirgo un kas ir paredzēti pārdošanai plašam patērētāju lokam izklaides un dekoratīvos nolūkos, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1907/2006[50] XVII pielikuma 40. punktā, un signāltaures, kas satur HFC, kuru GSP ir 150 vai lielāks || 2009. gada 4. jūlijs
 10.    Mājsaimniecības ledusskapji un saldētāji, kas satur HFC, kuru GSP ir 150 vai lielāks || 2015. gada 1. janvāris
 11.    Ledusskapji un saldētāji produktu glabāšanai, izvietošanai vitrīnā vai izplatīšanai mazumtirdzniecībā un ēdināšanas sektorā ("komerciāls lietojums") – hermētiski noslēgtās sistēmās || kas satur HFC, kuru GSP ir 2500 vai lielāks || 2017. gada 1. janvāris
 kas satur HFC, kuru GSP ir 150 vai lielāks || 2020. gada 1. janvāris
 12.    Pārvietojamas telpu gaisa kondicionēšanas ierīces (hermētiski noslēgtas iekārtas, ko galalietotājs var pārvietot no vienas telpas uz otru), kas satur HFC, kuru GSP ir 150 vai lielāks || 2020. gada 1. janvāris
IV PIELIKUMS
9. panta
1. punktā un 11. panta 3. punktā minētā metode, lai
aprēķinātu maisījuma kopējo globālas sasilšanas
potenciālu
Fluorētās siltumnīcefekta
gāzes saturoša maisījuma kopējo globālās sasilšanas
potenciālu (GSP) aprēķina kā svērto vidējo, kas
iegūts no atsevišķu vielu, tostarp vielu, kas nav fluorētās
siltumnīcefekta gāzes, masas frakciju summas un reizināts ar to
GSP, ja vien nav norādīts citādi.
Σ (viela X % x GSP) + (viela Y % x GSP) +
… (viela N % x GSP),
kur % ir īpatsvars ar precizitāti
+/- 1 %.
Piemērs: piemērojot formulu
gāzu maisījumam, kas sastāv no 60 % dimetilētera, 10 %
HFC-152a un 30 % izobutāna:
Σ (60 % x 1) + (10 % x 125) + (30 %
x 4)
→ Kopējais GSP = 14,3
Lai aprēķinātu maisījumu
GSP, izmanto turpmāk minēto nefluorēto vielu GSP. Citām
vielām, kas nav uzskaitītas šajā pielikumā, piemēro
noklusējuma vērtību 0.
 Viela || Globālās sasilšanas potenciāls[51]
 Vispārpieņemtais nosaukums || Rūpnieciskais apzīmējums || Ķīmiskā formula
 Metāns ||   || CH4 || 25
 Slāpekļa oksīds ||   || N2O || 298
 Dimetilēteris ||   || CH3OCH3 || 1
 Metilēnhlorīds ||   || CH2Cl2 || 9
 Metilhlorīds ||   || CH3Cl || 13
 Hloroforms ||   || CHCl3 || 31
 Etāns || R-170 || CH3CH3 || 6
 Propāns || R-290 || CH3CH2CH3 || 3
 Butāns || R-600 || CH3CH2CH2CH3 || 4
 Izobutāns || R-600a || CH(CH3)2CH3 || 3
 Pentāns || R-601 || CH3CH2CH2CH2CH3 || 20
 Izopentāns || R-601a || (CH3)2CHCH2CH3 || 4
 Etoksietāns (dietilēteris) || R-610 || CH3CH2OCH2CH3 || 4
 Metilformiāts || R-611 || HCOOCH3 || 25
 Ūdeņradis || R-702 || H2 || 6
 Amonjaks || R-717 || NH3 || 0
 Etilēns || R-1150 || C2H5 || 4
 Propilēns || R-1270 || C3H6 || 2
V PIELIKUMS
Maksimālā
daudzuma, atsauces vērtību un kvotu aprēķins
fluorogļūdeņražu laišanai tirgū
Maksimālo daudzumu, kas minēts 13.
panta 1. punktā, aprēķina, piemērojot šādus
procentuālos daudzumus gada vidējam kopējam daudzumam, kas
saražots un importēts Savienībā laikposmā no 2008. gada
līdz 2011. gadam.
 Gads ||
 2015 || 100 %
 2016–17 || 93 %
 2018–20 || 63 %
 2021–23 || 45 %
 2024–26 || 31 %
 2027–29 || 24 %
 2030 || 21 %
Maksimālo
daudzumu, atsauces vērtības un kvotas fluorogļūdeņražu
laišanai tirgū, kas minētas 13. un 14. pantā, aprēķina
kā visu veidu fluorogļūdeņražu kopējos daudzumus, kas
izteikti tonnās CO2 ekvivalenta.
Lai aprēķinātu atsauces
vērtības un kvotas fluorogļūdeņražu laišanai
tirgū, kas minētas 13. un 14. pantā, par pamatu izmanto
fluorogļūdeņražu daudzumus, ko ražotāji un
importētāji ir laiduši Savienības tirgū kvotas
iedalīšanas periodā.
Daudzumus, kas nodoti uzņēmumam un
kas jāeksportē tajā pašā iedalīšanas periodā,
neņem vērā, aprēķinot kvotu vai izvērtējot
atbilstību 13. panta 2. punktam, ar nosacījumu, ka eksportu
veic tajā pašā periodā un eksportētājs par to
paziņo saskaņā ar 17. panta 1. punktu. Darījums
ir jāpārbauda saskaņā ar 17. panta 4. punktu
neatkarīgi no iesaistītajiem daudzumiem.
VI PIELIKUMS
Kvotu
iedalīšanas mehānisms, kas minēts 14. pantā
1.           Tā daudzuma noteikšana,
kas iedalāms uzņēmumiem, kuriem atsauces vērtība ir
noteikta saskaņā ar 14. panta 1. un 3. punktu
Katrs uzņēmums, kuram ir noteikta
atsauces vērtība, saņem kvotu, kas atbilst 95 % no atsauces
vērtības, kas reizināta ar V pielikumā
norādīto procentuālo daudzumu attiecīgajā gadā.
2.           Tā daudzuma noteikšana,
kas iedalāms uzņēmumiem, kuri ir iesnieguši paziņojumu
saskaņā ar 14. panta 2. punktu
Saskaņā ar 1. punktu
iedalīto kvotu summu atskaita no maksimālā daudzuma
attiecīgajā gadā, kas norādīts V pielikumā,
lai noteiktu daudzumu, kas iedalāms uzņēmumiem, kuriem atsauces
vērtība nav noteikta un kuri ir iesnieguši paziņojumu
saskaņā ar 14. panta 3. punktu (daudzums, kas iedalāms
aprēķina 1. posmā).
2.1.        Aprēķina 1. posms
Katrs uzņēmums saņem kvotas
iedalījumu, kas atbilst paziņojumā pieprasītajam daudzumam,
bet ne vairāk par pro-rata daļu no daudzuma, kas iedalāms
1. posmā.
Pro-rata daļu
aprēķina, dalot 100 ar to uzņēmumu skaitu, kuri ir
iesnieguši paziņojumu. 1. posmā iedalīto kvotu summu
atskaita no 1. posmā iedalāmā daudzuma, lai noteiktu
daudzumu, kas iedalāms 2. posmā.
2.2.        Aprēķina 2. posms
Katrs uzņēmums, kas nav ieguvis 100 %
no paziņojumā pieprasītā daudzuma 1. posmā, saņem
papildu iedalījumu, kas atbilst starpībai starp pieprasīto
daudzumu un daudzumu, kas iegūts 1. posmā. Tomēr tas
nedrīkst pārsniegt pro-rata daļu no daudzuma, kas
iedalāms 2. posmā.
Pro-rata daļu
aprēķina, dalot 100 ar to uzņēmumu skaitu, kuri var
pretendēt uz iedalījumu 2. posmā. 2. posmā
iedalīto kvotu summu atskaita no 2. posmā iedalāmā
daudzuma, lai noteiktu daudzumu, kas iedalāms 3. posmā.
2.3.        Aprēķina 3. posms
2. posmu atkārto, līdz
atlikušais daudzums, kas iedalāms nākamajā posmā, ir
mazāks par 1000 tonnām CO2 ekvivalenta.
3.           Tā daudzuma noteikšana,
kas iedalāms uzņēmumiem, kuri ir iesnieguši paziņojumu
saskaņā ar 13. panta 4. punktu
Saskaņā
ar 1. un 2. punktu iedalīto kvotu summu atskaita no
maksimālā daudzuma attiecīgajā gadā, kas
norādīts V pielikumā, lai noteiktu daudzumu, kas iedalāms
uzņēmumiem, kuriem atsauces vērtība ir noteikta un kuri ir
iesnieguši paziņojumu saskaņā ar 14. panta 4. punktu.
Piemēro iedalīšanas mehānismu,
kas izklāstīts 2.1. un 2.2. punktā.
VII PIELIKUMS
Dati,
kas jāpaziņo saskaņā ar 17. pantu
1.           Katrs ražotājs, kas
minēts 17. panta 1. punktā, ziņo par:
(a)
katras vielas kopējo saražoto daudzumu
Savienībā, norādot galvenās lietojuma kategorijas,
kurās vielu izmanto;
(b)
katras vielas daudzumu, ko tas laidis tirgū
Savienībā;
(c)
katras vielas daudzumu, kas attiecīgi ir
atkārtoti pārstrādāts, reģenerēts vai
iznīcināts;
(d)
iespējamiem uzkrājumiem ziņošanas
perioda sākumā un beigās.
2.           Katrs importētājs,
kas minēts 17. panta 1. punktā, ziņo par:
(a)
katras vielas daudzumu, ko tas importējis
Savienībā, norādot galvenās lietojuma kategorijas,
kurās vielu izmanto;
(b)
katras vielas daudzumu, kas attiecīgi ir
atkārtoti pārstrādāts, reģenerēts vai iznīcināts.
3.           Katrs eksportētājs,
kas minēts 17. panta 1. punktā, ziņo par:
(a)
katras vielas daudzumu, ko tas eksportējis no
ES mērķiem, kas nav atkārtota pārstrāde,
reģenerēšana vai iznīcināšana;
(b)
katras vielas daudzumu, ko tas ir eksportējis
attiecīgi atkārtotai pārstrādei, reģenerēšanai
vai iznīcināšanai.
4.           Katrs uzņēmums, kas
minēts 17. panta 2. punktā, ziņo par:
(a)
katras vielas daudzumiem, kas iznīcināti,
tostarp par daudzumiem, kas atrodas produktos vai iekārtās;
(b)
katras vielas krājumiem, kas paredzēti
iznīcināšanai, tostarp par daudzumiem, kas atrodas produktos vai
iekārtās;
(c)
iznīcināšanai izmantoto tehnoloģiju.
5.           Katrs uzņēmums, kas
minēts 17. panta 3. punktā, ziņo par:
(a)
produktu vai iekārtu kategorijām;
(b)
vienību skaitu;
(c)
katras vielas daudzumu, kas atrodas produktos vai
iekārtās.
VIII PIELIKUMS
Atbilstības
tabula
 Regula (EK) Nr. 842/2006 || Šī regula
 1. pants || -
 2. pants || 1. pants
 3. panta 1. punkts || 2. panta 2. punkts
 3. panta 2. punkta pirmā daļa || 3. panta 1. punkts
 3. panta 2. punkta otrā daļa || 2. panta 3. punkta otrā daļa
 3. panta 2. punkta trešā daļa || 3. panta 1. punkta pirmā daļa
 3. panta 3. punkts || 3. panta 3. punkts
 3. panta 4. punkts || 3. panta 4. punkts
 3. panta 5. punkts || 3. panta 5. punkts
 3. panta 6. punkts || 4. panta 1. punkts
 3. panta 7. punkts || 3. panta 6. punkts
 4. panta 1. punkts || 6. panta 1. punkts
 4. panta 2. punkts || 6. panta 3. punkts
 4. panta 3. punkts || 6. panta 4. punkts
 4. panta 4. punkts || 6. panta 5. punkts
 5. panta 1. punkts || 8. panta 7. punkts
 5. panta 2. punkta pirmais teikums || 8. panta 1. un 4. punkts
 5. panta 2. punkta otrais teikums || 8. panta 6. punkta pirmais teikums
 5. panta 2. punkta trešais teikums || 8. panta 6. punkta otrais teikums
 5. panta 3. punkts || 2. panta 5. punkts
 5. panta 4. punkts || 2. panta 4. punkta d) apakšpunkts
 5. panta 5. punkts || 8. panta 8. punkts
 6. panta 1. punkta pirmā daļa || 17. panta 1. punkta pirmā daļa
 6. panta 1. punkts || 17. panta 1. punkts un VII pielikums
 6. panta 2. punkts || 17. panta 5. punkts
 6. panta 3. punkts || 17. panta 6. punkts
 6. panta 4. punkts || 18. panta 1. punkts
 7. panta 1. punkta pirmās daļas pirmais              teikums || 10. panta 1. punkts
 7. panta 1. punkta otrās daļas            otrais un trešais teikums || 10. panta 2. un 3. punkts
 7. panta 2. punkts || 10. panta 1. punkta pirmā daļa
 7. panta 3. punkta pirmais teikums || 10. panta 6. punkts
 7. panta 3. punkta otrais teikums || 10. panta 7. punkts
 8. panta 1. punkts || 11. panta 1. punkts
 8. panta 2. punkts || 11. panta 2. punkts
 9. panta 1. punkts || 9. panta 1. punkts
 9. panta 2. punkts || -
 9. panta 3. punkts || -
 10. pants || 19. panta 3. punkts
 11. pants || -
 12. pants || 21. pants
 13. panta 1. punkts || 22. panta 2. punkta pirmā daļa
 13. panta 2. punkts || 22. panta 2. punkta otrā daļa
 14. pants || -
 15. pants || 24. pants
 I pielikuma 1. daļa || I pielikums
 I pielikuma 2. daļa || IV pielikums
 II pielikums || III pielikums
[1]               Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC),
"III darba grupas ieguldījums Klimata pārmaiņu
starpvaldību padomes ceturtajā novērtēšanas
ziņojumā par klimata pārmaiņām", 2007. g. www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html.
[2]               "Ceļvedis virzībai uz
konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda
emisiju līmeni 2050. g.", COM (2011)112 galīgā
redakcija.
                eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:EN:NOT.

[3]               Komisijas ziņojums par to, kā notiek regulas
par dažām fluorētām gāzēm (Regula (EK) Nr. 842/2006)
piemērošana, kāda ir tās ietekme un cik tā ir
piemērota, COM(2011) 581 galīgā redakcija.
[4]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija
Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām
siltumnīcefekta gāzēm, OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.
[5]               Schwarz et al., 2011. g., "Priekšizpēte,
lai pārskatītu Regulu (EK) Nr. 842/2006 par dažām
fluorētām siltumnīcefekta gāzēm" (Preparatory
study for a review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated
greenhouse gases), Öko-Recherche et al.
[6]               Ieskatam: izmaksu ziņā izdevīgi, ikgadēji
F-gāzu emisiju samazinājumi, ko iespējams panākt līdz 2030. gadam,
atbilst aptuveni tam, cik daudz emisiju ražošanas uzņēmumiem, kuri
iekļauti ES emisijas kvotu tirdzniecības
sistēmā (ETS), šobrīd ir jāsamazina divu gadu laikā.
[7]               "Kā ātrāk tirgū darīt
pieejamus dabīgus aukstumaģentus" (How to bring natural
refrigerants faster to market), ATMOsphere 2010. gada
kopsavilkuma ziņojums, starptautisks seminārs par dabīgiem
aukstumaģentiem.
[8]               Padomes 2011. gada 10. oktobra secinājumi par
gatavošanos ANO Vispārējās konvencijas par klimata
pārmaiņām (UNFCCC) līgumslēdzēju pušu
konferences septiņpadsmitajai sesijai (LPK 17) un Kioto protokola
līgumslēdzēju pušu sanāksmes septītajai sesijai (CMP
7) Durbanā.
[9]               http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html.
[10]             http://www.unep.org/CCAC/.
[11]             Eiropas Parlamenta 2011. gada 14. septembra
rezolūcija, “Visaptveroša pieeja ar CO2 nesaistītām
klimatu ietekmējošām antropogēnajām emisijām", P7_TA-PROV(2011)0384,
un Eiropas Parlamenta 2012. gada 15. marta rezolūcija,
“Konkurētspējīga ekonomika ar zemu oglekļa dioksīda
emisiju līmeni 2050. gadā — EP rezolūcija par ceļvedi
virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa
dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā”, P7_TA-PROV(2012)0086.
[12]             Komisijas 2007. gada 17. decembra
Regula (EK) Nr. 1493/2007 (OV L 332, 18.12.2007., 7. lpp.).
[13]             Komisijas 2007. gada 17. decembra
Regula (EK) Nr. 1494/2007 (OV L 332, 18.12.2007., 25. lpp.).
[14]             Komisijas 2007. gada 19. decembra
Regula (EK) Nr. 1516/2007 (OV L 335, 20.12.2007., 10. lpp.).
[15]             Komisijas 2007. gada 18. decembra
Regula (EK) Nr. 1497/2007 (OV L 333, 19.12.2007., 4. lpp.).
[16]             Komisijas 2008. gada 2. aprīļa
Regula (EK) Nr. 303/2008 (OV L 92, 3.4.2008., 3. lpp.).
[17]             Komisijas 2008. gada 2. aprīļa
Regula (EK) Nr. 304/2008 (OV L 92, 3.4.2008., 12. lpp.).
[18]             Komisijas 2008. gada 2. aprīļa
Regula (EK) Nr. 305/2008 (OV L 92, 3.4.2008., 17. lpp.).
[19]             Komisijas 2008. gada 2. aprīļa
Regula (EK) Nr. 306/2008 (OV L 92, 3.4.2008., 21. lpp.).
[20]             Komisijas 2008. gada 2. aprīļa
Regula (EK) Nr. 307/2008 (OV L 92, 3.4.2008., 25. lpp.).
[21]             Komisijas 2008. gada 2. aprīļa
Regula (EK) Nr. 308/2008 (OV L 92, 3.4.2008., 28. lpp.).
[22]             http://ec.europa.eu/europe2020/priorities/sustainable-growth/index_en.htm.
[23]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm.
[24]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/ecodesign/index_en.htm.
[25]             http://ec.europa.eu/energy/efficiency/index_en.htm.
[26]             SKM Enviros, 2012. g., "Sīkāks
novērtējums par politikas risinājumiem ONV un F-gāzu
krājumu pārvaldībai un iznīcināšanai ES" (Further
Assessment of Policy Options for the Management and Destruction of Banks of ODS
and F-Gases in the EU). http://ec.europa.eu/clima/policies/ozone/research/docs/ods_f-gas_destruction_report_2012_en.pdf.
[27]             Becken et al., 2010. g.
"Izvairīšanās no fluorētajām siltumnīcefekta
gāzēm — pakāpeniskas emisiju samazināšanas
iespējas" (Avoiding Fluorinated Greenhouse Gases — Prospects for
Phasing Out), Umweltbundesamt, Desava, Vācija. http://www.umweltbundesamt.de/uba-info-medien-e/3977.html.
[28]             ANO Vides programmas (UNEP) Tehnoloģijas un
ekonomikas novērtēšanas grupa (TEAP), Nairobi, 2009. gads. “HCFC
un HFC alternatīvu novērtējums un TEAP 2005. gada
papildu ziņojuma datu atjauninājums" (Assessment of
Alternatives to HCFCs and HFCs and Update of the TEAP 2005 Supplement Report
Data), UNEP Tehnoloģijas un ekonomikas novērtēšanas
grupas ziņojums.
                http://ozone.unep.org/teap/Reports/TEAP_Reports/teap-may-2009-decisionXX-8-task-force-report.pdf.
[29]             Clodic et al., 2011. g., “Auksumaģentu
reģistrēšana laikā no 1990.gada līdz 2010. gadam
Eiropā — Prognozes par krājumiem un emisijām laikā no 2006.
gada līdz 2030. gadam Eiropas Savienībā" (1990 to 2010
Refrigerant Inventories for Europe — Previsions on banks and emissions from 2006
to 2030 for the European Union), Armines/ERIE.
                http://www.epeeglobal.org/refrigerants/F-Gas-review/.
[30]             Eiropas Vides aizsardzības aģentūru
tīkla vadītāju vēstule komisāriem J. Potočnikam,
K. Hēdegordai, A. Tajani un G. Etingeram, 2012. gada 15. maijs.
[31]             Aprēķināts, ka 2030. gadā gandrīz
20 % no tirgū laistajiem fluorogļūdeņražu daudzumiem
būs importētās iekārtās. Ja importētām
iekārtām nebūtu jāsaskaras ar tādiem pašiem
F-gāzu ierobežojumiem kā iekārtām, kas ražotas ES,
iespējams, ka importēto iekārtu procentuālā daļa
un līdz ar to nekontrolēta F-gāzu piegāde būtu
vēl lielāka.
[32]             HFC iekārtu uzpildīšana
uzstādīšanas vietā arī kliedētu pakalpojumu nozares
(galvenokārt MVU) bažas, ka šobrīd jaunas iekārtas bieži vien
netiek uzstādītas pareizi un netiek piesaistīti sertificēti
eksperti, kā tas prasīts F-gāzu regulā. Tas ir iemesls
papildu emisijām. AREA, 2010. g., "Nostājas dokuments:
Regulas (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām
siltumnīcefekta gāzēm pārskatīšana — iepriekš
uzpildītas gaisa kondicionēšanas iekārtas, kas nav monobloka
tipa iekārtas." www.area-eur.be.
[33]             Ceļvedis virzībai uz
konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda
emisiju līmeni 2050. g., COM(2011) 112 galīgā
redakcija.
[34]             OV C , , … lpp.
[35]             OV C , , … lpp.
[36]             Padomes 1993. gada 15. decembra Lēmums, kas
attiecas uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās
konvencijas par klimata pārmaiņām noslēgšanu,
OV L 33, 7.2.1994., 11. lpp.
[37]             Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC),
"III darba grupas ieguldījums Klimata pārmaiņu
starpvaldību padomes ceturtajā novērtējuma
ziņojumā par klimata pārmaiņām, 2007. g.”, Klimata
pārmaiņu mazināšana, 13.3.3. nodaļa.
[38]             Ceļvedis virzībai uz
konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda
emisiju līmeni 2050. g., COM(2011) 112 galīgā
redakcija.
[39]             Komisijas ziņojums par to, kā tiek
piemērota regula par dažām fluorētām siltumnīcefekta
gāzēm (Regula (EK) Nr. 842/2006), kāda ir tās ietekme
un cik tā ir atbilstīga, COM(2011) 581 galīgā
redakcija.
[40]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 17. maija
Regula (EK) Nr. 842/2006 par dažām fluorētām
siltumnīcefekta gāzēm, OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.
[41]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra
Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina
prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009.,
10. lpp.).
[42]             OV L 286, 31.10.2009., 1. lpp.
[43]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[44]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra
Direktīva 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina
prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (OV L 285, 31.10.2009.,
10. lpp.).
[45]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra
Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu
izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā
(OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).
[46]             Ja nav norādīts citādi, pamatojoties uz
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes pieņemto ceturto
novērtējuma ziņojumu.
[47]             Ja nav norādīts citādi, pamatojoties uz
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes pieņemto ceturto
novērtējuma ziņojumu.
[48]             GSP saskaņā ar ziņojumu par Monreālas
protokola zinātniskās vērtēšanas grupas (SAP) 2010.
gada novērtējumu, 1.–11. tabula, citējot divas salīdzinoši
novērtētas zinātniskās atsauces.
                http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml.
[49]             Minimālā vērtība saskaņā ar UNFCCC
turpmākas rīcības pieprasījumu (Forward Action Request).
[50]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra
Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju
reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH),
OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.
[51]             Ja nav norādīts citādi, pamatojoties uz Klimata
pārmaiņu starpvaldību padomes pieņemto ceturto
novērtējuma ziņojumu.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0024

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku  /* COM/2009/0024 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.1.2009COM(2009) 24 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 tika noteikti konkrēti ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Irāku saskaņā ar Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP un ANO Drošības padomes Rezolūciju 1483 (2003). Cita starpā Regulā (EK) Nr. 1210/2003 ir paredzēti īpaši režīmi attiecībā uz maksājumiem par Irākas naftas, naftas produktu un dabasgāzes eksportu un attiecībā uz dažu Irākas aktīvu imunitāti pret tiesvedību; šie pasākumi ir izklāstīti attiecīgi Regulas 2. un 10. pantā.2.  ANO Drošības Padome 2007. gada 18. decembra Rezolūcijā 1790 cita starpā nolēma, ka minētie īpašie režīmi ir jāpiemēro līdz 2008. gada 31. decembrim. Saskaņā ar Kopējo nostāju 2008/186/KĀDP ar Regulu (EK) Nr. 195/2008 attiecīgi tika grozīta Regula (EK) Nr. 1210/2003.3.  ANO Drošības Padome 2008. gada 22. decembra Rezolūcijā 1859 nolēma, kā bija lūgusi Irāka, pagarināt īpašo režīmu termiņu līdz 2009. gada 31. decembrim. Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1210/2003.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar IrākuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā Kopējo nostāju 2009/…/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP par Irāku[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:4.  Atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1483(2003) ar 2. pantu Regulā (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96[2] atcelšanu noteica īpašus režīmus attiecībā uz maksājumiem par naftu, naftas produktiem un dabasgāzi, ko eksportē no Irākas, savukārt ar minētas regulas 10. pantu tika noteikti īpaši režīmi attiecībā uz konkrētu Irākas aktīvu imunitāti pret tiesvedību. Šos īpašos režīmus piemēroja līdz 2008. gada 31. decembrim.5.  ANO Drošības padomes Rezolūcijā 1859(2008) un Kopējā nostājā 2009/…/KĀDP ir paredzēts, ka abi īpašie režīmi ir jāpiemēro līdz 2009. gada 31. decembrim. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 1210/2003.6.  Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1210/2003 18. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:„3. Regulas 2. un 10. pantu piemēro līdz 2009. gada 31. decembrim.”2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L …, … 2009., … lpp.[2] OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.