title: Priekšlikums Padomes lemumam ar ko Grieķijai un Portugālei atļauj ieviest īpašus pasākumus, atkāpjoties no 21. panta 1. punkta Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem (Autentisks ir tikai teksts grieķu un portugāļu valodā)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0263

Priekšlikums Padomes Lemumam ar ko Grieķijai un Portugālei atļauj ieviest īpašus pasākumus, atkāpjoties no 21. panta 1. punkta Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem (Autentisks ir tikai teksts grieķu un portugāļu valodā)  /* COM/2006/0263 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.6.2006COM(2006) 263 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko Grieķijai un Portugālei atļauj ieviest īpašus pasākumus, atkāpjoties no 21. panta 1. punkta Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(Autentisks ir tikai teksts grieķu un portugāļu valodā)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar 27. panta 1. punktu Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas, nolūkā vienkāršot procedūru, kādā iekasē nodokli, vai novērst noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai apiešanu. Portugāle vēstulē, kas 2005. gada 19. septembrī reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest pasākumus, atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punkta. Komisija saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu 2006. gada 8. martā informēja pārējās dalībvalstis par Portugāles lūgumu. Komisija 2006. gada 9. martā paziņoja Portugālei, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu lūguma izvērtēšanai. Grieķijas iestādes vēstulē, kas 2006. gada 15. martā reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza pagarināt spēkā esošo atkāpi, kas tām piešķirta atbilstoši Lēmumam 2002/736/EK (kas grozīts ar Lēmumu 2004/227/EK). Vienlaikus tās lūdza atbrīvojumu nomainīt pret apgriezto nodokļa iekasēšanu, atkāpjoties no Padomes Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punkta. Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu Komisija ar 2006. gada 28. marta vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Grieķijas lūgumu. Komisija ar 2006. gada 31. marta vēstuli paziņoja Grieķijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu lūguma izvērtēšanai. |120 | Vispārējais konteksts Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punktā, kā izklāstīts tās 28.g pantā, paredzēts, ka iekšējā sistēmā par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) samaksu parasti atbild ar nodokli apliekamā persona, kura piegādā pakalpojumus vai preces. Grieķija un Portugāle vēlētos piemērot apgrieztās nodokļa iekasēšanas procedūru, kad ar nodokli apliekamā persona, kurai preces vai pakalpojumus piegādā, kļūst atbildīga par PVN samaksu saistībā ar šādu preču piegādi: (1) dzelzs un krāsaino metālu atkritumu, lūžņu un lietotu materiālu, tostarp krāsaino metālu apstrādes, ražošanas vai kausēšanas rezultātā iegūtus pusfabrikātus, piegāde; (2) pusapstrādātu dzelzs un krāsaino metālu produktu un dažu ar tiem saistītu apstrādes pakalpojumu piegāde; (3) tādu atlikumu un citu otrreiz pārstrādājamu materiālu, kuri sastāv no dzelzs un krāsainajiem metāliem, to sakausējumiem, izdedžiem, pelniem, katlakmens, un rūpniecisku atlikumu, kas satur metālus vai to sakausējumus, piegāde, kā arī šo produktu atlases, sagriešanas, sadalīšanas un presēšanas pakalpojumu sniegšana; (4) dzelzs atkritumu un dažu ar tiem saistītu apstrādes pakalpojumu sniegšana, kā arī atgriezumu, lūžņu, atkritumu un lietota un otrreiz pārstrādājama materiāla, kas sastāv no lauskām, stikla, papīra, kartona, lupatām, kauliem, ādas, mākslīgās ādas, pergamenta, jēlādām, cīpslām un stiegrām, auklām, virvēm, trosēm, kabeļiem, gumijas un plastmasas, piegāde; (5) to materiālu piegāde, kas minēti 4. punktā, pēc to apstrādes notīrot, pulējot, atlasot, sagriežot vai lejot lietņos; (6) izejvielu apstrādes lūžņu un atkritumu piegāde. Apgrieztā nodokļa iekasēšana attiektos tikai uz Grieķijā un Portugālē veiktām piegādēm. Portugāle norādīja uz grūtībām, ar kādām tā saskaras, iekasējot PVN, kas atkritumu tirdzniecības nozarē jāmaksā sakarā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Raksturīgākais veids, kā atkritumu materiālu piegādes tīkla uzņēmums izvairās no nodokļa maksāšanas, ir tāds, ka tas nodokļu administrācijai pēc izejvielu tālākpārdošanas nemaksā PVN, par kuru piesūtīts faktūrrēķins, jo tā klienti vēl joprojām var likumīgi atskaitīt nodokli. Tā rezultātā samazinās valsts ieņēmumi, un piegādātājs negodīgi gūst labumu tirgū, kas negatīvi ietekmē uzņēmumus, kuri darbojas likumīgi. Pēc Portugāles aplēsēm 2005. gadā PVN netika samaksāts saistībā ar 44% PVN deklarāciju, kas iesniegtas atkritumu apsaimniekošanas nozarē. Arī Grieķijā šajā nozarē bija ieņēmumu zaudējumi. Atbilstīgi Padomes Lēmumam 2004/227/EK, ar kuru pagarināja Padomes Lēmuma 2002/736/EK darbības ilgumu, Grieķijai līdz 2005. gada beigām atļāva piemērot atbrīvojumu dažu otrreiz pārstrādājamu atkritumu piegādēm un Kopienas iekšējām piegādēm, ko veica ar nodokli apliekamas personas, kurām šādu ražojumu pārdošanas apjomi iepriekšējā gadā kļuva mazāki par €900 000. No nodokļa samaksas atļāva atbrīvot arī krāsaino metālu atkritumu piegādes un Kopienas iekšējās iegādes, neņemot vērā ar nodokli apliekamās personas apgrozījumu. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu vērtējumu atbrīvojumam nebija gaidītā rezultāta, kāds bija paredzēts, lai novērstu nodokļa nemaksāšanu vai apiešanu. Tie uzņēmumi, kuriem pienākas atbrīvojums, atrodas nelabvēlīgā stāvoklī, jo nevar atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (PVN), kas maksājams, veicot piegādes, tāpēc ir pasliktinājusies to konkurētspēja. Tā rezultātā palielinājās to uzņēmumu skaits, kuri pieprasīja, un, lai gan tiem atļāva, neizmantoja atbrīvojumu. Tā bija Lēmumā 2002/736/EK paredzētā iespēja. Grieķijas valdība kopā ar Portugāli un vairākām citām dalībvalstīm vēlētos piemērot apgrieztās nodokļa iekasēšanas procedūru. Minētā procedūra neatceltu piegādātāja tiesības atskaitīt nodokli, bet dotu iespēju plašāk piemērot šo pasākumu, tādējādi novēršot lielāku nodokļa summu aizplūšanu. Šis priekšlikums ļauj izmantot apgriezto nodokļa iekasēšanu līdz 2009. gada 31. decembrim. Tomēr jāņem vērā, ka 2005. gada 16. martā Komisija iesniedza priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu PVN iekasēšanas kārtību un palīdzētu apkarot izvairīšanos no nodokļa maksāšanas vai tā nemaksāšanu, un atceļ dažus lēmumus, ar kuriem piešķir atkāpes (27. panta atkāpju racionalizēšana). Šajā priekšlikumā, cita starpā, ir ietverti tiesību akti, kas ir līdzīgi prasītajam pasākumam. Tāpēc ierosinātā atkāpe, ciktāl uz to attiecas racionalizācijas direktīva, būs spēkā tikai līdz brīdim, kad šajā jomā stāsies spēkā direktīvā ietvertie pasākumi, kas izriet no racionalizācijas priekšlikuma. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Citām dalībvalstīm saistībā ar Direktīvas 77/388/EK 21. pantu 1. punktā ir piešķirtas līdzīgas atkāpes. |141 | Saskanība ar Eiropas Savienības mērķiem un politiku citās jomās Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Nepiemēro. |Ekspertu atzinumi un to izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija nepieciešams. |230 | Ietekmes novērtējums Lēmuma priekšlikuma mērķis ir vienkāršot nodokļu iekasēšanas kārtību un apkarot iespējamo izvairīšanos no PVN samaksas vai arī tā nemaksāšanu, tāpēc potenciāli tas labvēlīgi ietekmēs ekonomiku. Jebkurā gadījumā šī ietekme būs ierobežota atkāpes šaurās darbības jomas dēļ. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Atļauja Grieķijai un Portugālei piemērot pasākumu, atkāpjoties no 21. panta 1. punktā Padomes Sestajā Direktīvā 77/388/EEK, attiecībā uz apgrieztā nodokļa iekasēšanas mehānisma izmantošanu saistībā ar atsevišķu atkritumu materiālu piegādēm iekšzemes tirgū. |310 | Juridiskais pamats 27. panta 1. punkts Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķina bāze. |329 | Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc uz šo priekšlikumu subsidiaritātes princips neattiecas. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. |331 | Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko pēc to pieprasījuma piešķir divām dalībvalstīm, un tas neuzliek nekādus pienākumus. |332 | Tā kā atkāpes piemērošanas joma ir ierobežota, īpašais pasākums ir proporcionāls izvirzītajam mērķim. |Instrumentu izvēle |341 | Ierosinātie instrumenti: pārējie. |342 | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Atbilstīgi 27. pantam Padomes Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir iespējama vienīgi tad, ja Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu to atļauj. Vienīgais piemērotais instruments ir Padomes lēmums. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Pārbaudes/pārskatīšanas/termiņa izbeigšanās klauzula |533 | Priekšlikums ietver termiņa izbeigšanās klauzulu. |1.  PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMar ko Grieķijai un Portugālei atļauj ieviest īpašus pasākumus, atkāpjoties no 21. panta 1. punkta Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(Autentisks ir tikai teksts grieķu un portugāļu valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1977. gada 17. maija Sesto Direktīvu 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze[1], un jo īpaši tās 27. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:2.  Padome atbilstoši Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 1. punktam pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas, nolūkā vienkāršot procedūru, kādā iekasē nodokli, vai novērst noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai apiešanu.3.  Portugāle vēstulē, kas 2005. gada 19. septembrī reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punktā.4.  Komisija saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu ar 2006. gada 8. marta vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Portugāles lūgumu. Komisija ar 2006. gada 9. marta vēstuli paziņoja Portugālei, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu lūguma izvērtēšanai.5.  Grieķija vēstulē, kas 2006. gada 15. martā reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā, lūdza atļauju ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punktā.6.  Komisija saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu ar 2006. gada 28. marta vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Grieķijas lūgumu. Komisija ar 2006. gada 31. marta vēstuli paziņoja Grieķijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu lūguma izvērtēšanai.7.  Ar pasākumu, ar kuru atkāpjas no Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punktā, ir paredzēts atļaut Grieķijai un Portugālei nepieļaut nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa samaksas atkritumu apsaimniekošanas nozarē. Parasti uzņēmēji, kuri darbojas atkritumu materiālu tirdzniecības tīklā, liela daļa no kuriem pazūd, pēc izejvielu tālākpārdošanas nemaksā nodokļu administrācijām PVN. Tomēr to klientiem, kuri saņem spēkā esošu faktūrrēķinu, joprojām ir tiesības uz nodokļa atskaitīšanu.8.  Šis pasākums ir proporcionāls izvirzītajiem mērķiem, jo to nav paredzēts piemērot vispārīgi, bet gan konkrētām nozarēm un piegādēm, kas rada ievērojamas problēmas attiecībā uz izvairīšanos no nodokļa maksāšanas vai tā nemaksāšanu.9.  Lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļa maksāšanas vai tā nemaksāšanu, citām dalībvalstīm ir piešķirtas līdzīgas atkāpes, un ir konstatēts, ka tās ir efektīvas.10.  Atļaujai jābūt spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim, lai, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta līdz minētajai dienai, varētu novērtēt, vai atkāpe ir vai nav pamatota. Tomēr Komisija 2005. gada 16. martā izteica priekšlikumu direktīvai, ar ko racionalizē atkāpes atbilstoši Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam. Tāpēc ir jāierobežo to šā lēmuma daļu piemērošanas periods, uz kurām attiecas priekšlikums, līdz dienai, kad ierosināta direktīva stājas spēkā.11.  Atkāpei nav negatīvas ietekmes uz Kopienas pašu resursiem, kas gūti no PVN,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAtkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 21. panta 1. punkta, kā izklāstīts tās 28.g pantā, Grieķijai un Portugālei atļauj iecelt ar nodokli apliekamo personu, kurai piegādā šā lēmuma 2. pantā minētos pakalpojumus un preces, par personu, kura atbild par PVN samaksu.2. pantsPar personu, kura atbild par PVN samaksu, var iecelt šādu pakalpojumu un preču piegāžu saņēmēju:(1) dzelzs un krāsaino metālu atkritumu, lūžņu un lietotu materiālu, ietverot krāsaino metālu apstrādes, ražošanas vai kausēšanas rezultātā iegūtus pusfabrikātus, piegāde;(2) pusapstrādātu dzelzs un krāsaino metālu produktu un dažu ar tiem saistītu apstrādes pakalpojumu piegāde;(3) tādu atlikumu un citu otrreiz pārstrādājamu materiālu, kuri sastāv no dzelzs un krāsainajiem metāliem, to sakausējumiem, izdedžiem, pelniem, katlakmens, un rūpniecisku atlikumu, kas satur metālus vai to sakausējumus, piegāde, kā arī šo produktu atlases, sagriešanas, sadalīšanas un presēšanas pakalpojumu sniegšana;(4) dzelzs atkritumu un dažu ar tiem saistītu apstrādes pakalpojumu sniegšana, kā arī atgriezumu, lūžņu, atkritumu un lietota un otrreiz pārstrādājama materiāla, kas sastāv no lauskām, stikla, papīra, kartona, lupatām, kauliem, ādas, mākslīgās ādas, pergamenta, jēlādām, cīpslām un stiegrām, auklām, virvēm, trosēm, kabeļiem, gumijas un plastmasas, piegāde;(5) šā panta 4. punktā minēto materiālu piegāde pēc to apstrādes notīrot, pulējot, atlasot, sagriežot vai lejot lietņos;(6) izejvielu apstrādes lūžņu un atkritumu piegāde.3. pantsSaskaņā ar šā lēmuma 1. pantu piešķirtās atļaujas termiņš beidzas dienā, kad stājas spēkā direktīva, ar ko racionalizē atkāpes atbilstoši Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam, ciktāl šā lēmuma 2. pantā minētās piegādes ir ietvertas minētajā direktīvā, vai 2009. gada 31. decembrī, atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.4. pantsŠis lēmums ir adresēts Grieķijas Republikai un Portugāles Republikai.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/18/EK (OV L 51, 22.2.2006., 12. lpp.).[2] OV C […], […], […]. lpp..


				|

		52013PC0679

			Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko groza Padomes Īstenošanas lēmumu 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai /* COM/2013/0679 final - 2013/0326 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Lai būtu
iespējams pienācīgi novērtēt Īrijas
makroekonomikas korekcijas programmas nosacījumu izpildi un lai
nodrošinātu pēdējā pārskata pabeigšanu finanšu
palīdzības termiņā, Padomes Īstenošanas lēmums
2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu
Īrijai būtu jāgroza. Ierosinātie grozījumi ir tehniska
rakstura, un tie attiecas uz finanšu palīdzības pieejamības
perioda pagarinājumu no trīs gadiem līdz trīs gadiem un
diviem mēnešiem. Makroekonomikas korekcijas programmas galvenie parametri,
jo īpaši programmas ilgums un vispārējais finansējums,
paliek nemainīgi.
Saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 473/2013, kas spēkā stājās
2013. gada 30. maijā, 4. pantu par kopīgiem budžeta
termiņiem Īrijas iestādes publicēs savu budžeta projektu vēlākais
līdz 2013. gada 15. oktobrim. Turklāt bilanču
izvērtējuma rezultāti par katru programmu ir gaidāmi
līdz 2013. gada novembra beigām. Lai nodrošinātu
vispusīgu un rūpīgu programmas nosacījumu izpildes
novērtējumu, ir būtiski ņemt vērā budžeta projektā
ietverto informāciju un banku diagnostiku. Tādēļ
12. pēdējā pārskata misija saskaņā ar
Īrijas programmu nevar sākties pirms 2013. gada
15. oktobra. Padomes Īstenošanas lēmums 2011/77/ES pašreiz
nosaka, ka finanšu palīdzība ir pieejama trīs gadus, sākot
no pirmās dienas pēc šā lēmuma stāšanās
spēkā, kas nozīmē, ka palīdzības pieejamības
periods beidzas 2013. gada 8. decembrī. Pārskata
pabeigšanai un nepieciešamo dokumentu sagatavošanai nepieciešamie procesi
būtu jāpabeidz pirms šī datuma nedaudzajās atlikušajās
nedēļās, riskējot ar laika trūkumu, lai veiktu
pienācīgas pārbaudes izpildes novērtēšanai, kā
arī riskējot neparedzētu notikumu dēļ nokavēt
termiņu, kā rezultātā kavētos pēdējās
aizdevuma daļas izmaksa Īrijai. Lai mazinātu šos riskus,
programmas pieejamības periodu varētu pagarināt par diviem
mēnešiem.
Jāatzīmē,
ka šāds lēmums sekmēs aizdevuma daļas izmaksas
prognozējamību minētās programmas ietvaros. Tajā
pašā laikā tas uzlabos pārskata vērtējuma
kvalitāti. Šādi rezultāti ir izdevīgi gan kreditorvalstīm,
gan debitorvalstīm, tādējādi veicinot stabilitāti
eurozonā.
Ņemot vērā minētos
paskaidrojumus, Komisija uzskata, ka izmaiņas, kas ietver finanšu
palīdzības pieejamības perioda pagarināšanu, ir
lietderīgas programmas mērķu sasniegšanai.
2013/0326 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,
ar ko groza Padomes Īstenošanas
lēmumu 2011/77/ES par Savienības finanšu palīdzības
piešķiršanu Īrijai
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2010. gada
11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas
finanšu stabilizācijas mehānismu[1],
un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Pēc Īrijas
lūguma Padome Īrijai piešķīra finanšu palīdzību
(Īstenošanas lēmums 2011/77/ES[2]),
lai atbalstītu spēcīgu ekonomikas un reformu programmu, kuras
mērķis ir atjaunot uzticību, ļaut ekonomikai atkal
uzsākt ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošināt finansiālo
stabilitāti Īrijā, eurozonā un Savienībā.
(2)       Komisija 2013. gada
10. jūlijā pabeidza desmito Īrijas ekonomikas reformu
programmas pārskatu.
(3)       Finanšu palīdzības
pieejamības perioda neliels pagarinājums ir nepieciešams, jo tas
ļautu vispusīgi un ar pienācīgu rūpību
novērtēt reformu programmas nosacījumu izpildi pēdējā
pārskata ietvaros un nodrošinātu, ka laikā tiek pieņemts
lēmums par finanšu palīdzības pēdējās daļas
izmaksu.
(4)       Ņemot vērā
iepriekš minēto, būtu jāgroza Padomes Īstenošanas
lēmums 2011/77/ES,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Padomes Īstenošanas lēmuma 2011/77/ES
1. panta 2. punktā vārdus “trīs gadus” aizstāj ar
vārdiem “trīs gadus un divus mēnešus”.
2. pants
Šis lēmums ir
adresēts Īrijai.
3. pants
Šo lēmumu
publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē,
                                                                       Komisijas
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.
[2]               OV L 30, 4.2.2011., 34. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.6.2016
            COM(2016) 412 final
            2016/0191(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu lūgumu par PTO atbrīvojumu, lai pagarinātu preferenciālo režīmu, kas piešķirts Klusā okeāna salu bijušajai aizbildnības teritorijai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu lūgumu atjaunot PTO atbrīvojumu, un tādējādi ļaut Eiropas Savienībai atbalstīt minēto atbrīvojuma piemērošanas lūgumu.

               Ja Amerikas Savienoto Valstu lūgums atjaunot PTO atbrīvojumu tiktu izpildīts, ASV varētu arī turpmāk nodrošināt preferenciālu režīmu attiecināmiem Klusā okeāna salu bijušās aizbildnības teritorijas (Māršala Salu Republika, Mikronēzijas Federatīvās Valstis, Ziemeļu Marianas Salu Sadraudzība un Palau Republika) produktiem, kuri importēti Amerikas Savienoto Valstu muitas teritorijā līdz 2026. gada 31. decembrim.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

               Nav piemērojams.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Nav piemērojams.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir noteikts, ka gadījumā, kad ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā jāpieņem lēmums ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura jāieņem Savienības vārdā. Šis noteikums attiecas uz tāda atbrīvojuma piemērošanu, kas ļauj Amerikas Savienotajām Valstīm piešķirt preferenciālu režīmu attiecināmiem Klusā okeāna salu bijušās aizbildnības teritorijas produktiem, jo lēmums tiek pieņemts ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā (PTO Vispārējā padomē vai Ministru konferencē) un ietekmē ES tiesības un pienākumus.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Nav piemērojams.

               •Proporcionalitāte

               Nav piemērojams.

               •Instrumenta izvēle

               Nav piemērojams.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Nav piemērojams.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav piemērojams.

               5.CITI ELEMENTI

               Komisija būs pilnvarota ieņemt nostāju Eiropas Savienības vārdā, lai atbalstītu Amerikas Savienoto Valstu lūgumu par PTO atbrīvojumu, ciktāl tas ir nepieciešams, lai ļautu Amerikas Savienotajām Valstīm nodrošināt preferenciālu režīmu attiecināmiem Klusā okeāna salu bijušās aizbildnības teritorijas produktiem līdz 2026. gada 31. decembrim.

               Amerikas Savienotās Valstis lūdz pagarināt tām piemēroto atbrīvojumu (WT/L/694, 2007. gada 1. augusts) no GATT 1994 I panta 1. punkta noteikumiem, lai arī turpmāk piešķirtu vēsturiskās preferences Klusā okeāna salu bijušajai aizbildnības teritorijai saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām.

               Amerikas Savienoto Valstu sniegtā informācija liecina, ka šo salu eksporta preferenciālās ievešanas režīms Amerikas Savienoto Valstu tirgū ir pamatots gan vēsturisku, gan ekonomisku iemeslu dēļ.

               Amerikas Savienotās Valstis Aizbildnības līgumā ar ANO Drošības padomi 1947. gadā uzņēmās pienākumus nodrošināt drošību un ekonomisko attīstību Klusā okeāna salu bijušajā aizbildnības teritorijā.

               Pamatojoties uz Aizbildnības līgumu, ASV ir izveidojušas ilgstošu vēsturisko saikni ar Klusā okeāna salu bijušo aizbildnības teritoriju, un, raugoties no ekonomiskā viedokļa, ilgtermiņā šā režīma galvenais mērķis ir bijis veicināt saņēmējvalstu tirdzniecības ekspansiju un ekonomikas attīstību saskaņā ar GATT mērķiem un saņēmējvalstu vajadzībām tirdzniecības, finanšu un attīstības jomā. Amerikas Savienotās Valstis savā lūgumā norāda arī, ka šis mērķis ir kļuvis vēl svarīgāks, jo bijušie aizbildnības apgabali ir kļuvuši par pašpārvaldes vienībām.

               Ar lūgto atbrīvojuma piemērošanu preferenciālais tarifu režīms tiktu pagarināts trešo reizi. Amerikas Savienotajām Valstīm 1948. gada 8. septembrī tika atļauts uz nenoteiktu laiku piemērot atbrīvojumu no pienākumiem, kas paredzēti GATT 1947 I panta 1. punktā. Saskaņā ar GATT 1994 1. punkta b) apakšpunkta iii) punktu atbrīvojumu pārskatīja un iekļāva GATT 1994 ar divu gadu beigu termiņu, kad 1995. gada 1. janvārī stājās spēkā Marrākešas līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”). Atzīstot, ka 1948. gada 8. septembrī piešķirtais atbrīvojums, ja tas nebūtu pagarināts, būtu beidzies 1996. gada 31. decembrī, kā noteikts 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību paredzētās Vienošanās par atbrīvojumiem no pienākumiem 2. punktā, tas tika pagarināts 1996. gada 14. oktobrī. Otrreiz to pagarināja 2007. gada 1. augustā, aptverot laikposmu līdz 2016. gada 31. decembrim.

               Eiropas Savienībai šis atbrīvojuma piemērošanas lūgums nerada ekonomiskas problēmas, jo nav paredzams, ka preferenču režīms negatīvi ietekmēs ES tirdzniecību ar saņēmējvalstīm.

               Ņemot vērā minētos apsvērumus, Eiropas Savienībai vajadzētu pievienoties jau gandrīz panāktajam konsensam PTO Vispārējā padomē, atbalstot lūgumu piemērot atbrīvojumu.

               2016/0191 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu lūgumu par PTO atbrīvojumu, lai pagarinātu preferenciālo režīmu, kas piešķirts Klusā okeāna salu bijušajai aizbildnības teritorijai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marrākešas līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) IX panta 3. un 4. punktā ir noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām atbrīvo no pienākuma, kas pusei uzlikts ar PTO līgumu vai jebkuriem citiem daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem.

               (2)Amerikas Savienotajām Valstīm tika piešķirts atbrīvojums no 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (“GATT 1994”) I panta 1. punktā paredzētajiem pienākumiem, kas pēdējoreiz tika pagarināts 2007. gada 1. augustā līdz 2016. gada 31. decembrim.

               (3)Amerikas Savienotās Valstis saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu iesniedza lūgumu tās līdz 2026. gada 31. decembrim atbrīvot no pienākumiem, kas paredzēti GATT 1994 I panta 1. punktā, ciktāl tas ir nepieciešams, lai ļautu Amerikas Savienotajām Valstīm arī turpmāk nodrošināt preferenciālu režīmu attiecināmiem Klusā okeāna salu bijušās aizbildnības teritorijas (Māršala Salu Republika, Mikronēzijas Federatīvās Valstis, Ziemeļu Marianas Salu Sadraudzība un Palau Republika) produktiem, kuri importēti Amerikas Savienoto Valstu muitas teritorijā.

               (4)Ja Amerikas Savienoto Valstu lūgums par PTO atbrīvojumu tiktu izpildīts, nav paredzams, ka tas negatīvi ietekmēs Eiropas Savienības ekonomiku vai tirdzniecības attiecības ar valstīm, kuras izmanto atbrīvojumu.

               (5)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem PTO Vispārējā padomē, lai atbalstītu Amerikas Savienoto Valstu lūgumu piemērot atbrīvojumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē, ir atbalstīt Amerikas Savienoto Valstu lūgumu tās atbrīvot no pienākumiem, kas paredzēti 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību I panta 1. punktā, līdz 2026. gada 31. decembrim saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu atbrīvojuma piemērošanas lūguma noteikumiem.

               Šo nostāju pauž Komisija.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs


title: Priekšlikums Padomes lemumam par pagaidu aizliegumu Francijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu vasaras rapsi (Brassica napus L. ssp. oleifera), kas iegūts, transformējot Topas 19/2, atbilstoši direktīvai 2001/18/EK

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0166

Priekšlikums padomes Lemumam par pagaidu aizliegumu Francijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu vasaras rapsi (Brassica napus L. ssp. oleifera), kas iegūts, transformējot Topas 19/2, atbilstoši Direktīvai 2001/18/EK  /* COM/2005/0166 galīgā redakcija */

	Briselē, 26.4.2005COM(2005) 166 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar pagaidu aizliegumu Francijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu vasaras rapsi ( Brassica napus L. ssp. oleifera ), kas iegūts, transformējot Topas 19/2, atbilstoši Direktīvai 2001/18/EK(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Attiecībā uz ģenētiski modificēta vasaras rapša ( Brassica napus L. ssp. oleifera ), kas iegūts, transformējot Topas 19/2, laišanu tirgū, ar Komisijas 1998. gada 22. aprīļa Lēmumu 98/291/EK atbilstoši Padomes Direktīvai 90/220/EEK ir nolemts dot piekrišanu šā produkta laišanai tirgū.2. Apvienotās Karalistes iestādes 1998. gada 9. jūnijā deva piekrišanu šā produkta laišanai tirgū.3. Atbilstoši 35. panta 1. punktam Direktīvā 2001/18/EK, kas aizstāja Direktīvu 90/220/EEK, paziņojumu procedūras par ģenētiski modificētu organismu laišanu tirgū, kas nebija pabeigtas līdz 2002. gada 17. oktobrim, ir pakļautas Direktīvas 2001/18/EK prasībām.4. Atbilstoši Direktīvas 90/220/EEK 16. pantam Francijas iestādes 1998. gada 20. novembrī informēja Komisiju par to lēmumu uz diviem gadiem aizliegt izmantot un pārdot attiecīgo ģenētiski modificēto vasaras rapsi un minēja iemeslus tam. Šo pasākumu atjaunoja 2001. gada 26. jūlijā.5. Augu zinātniskā komiteja uzskatīja, ka Francijas sniegtajā informācijā nebija ietverti atbilstošie jaunie zinātniskie dati, kas netika ņemti vērā dokumentācijas sākotnējā novērtējumā, un tādēļ būtu nepieciešama tās sākotnējā atzinuma pārskatīšana attiecībā uz šo produktu.6. Francija 2003. gada 6. oktobrī un 2004. gada 27. augustā informēja Komisiju par savu lēmumu atjaunot iepriekšminēto aizliegumu uz vienu gadu, attiecīgi līdz 2006. gada 17. oktobrim, minot iemeslus atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam.7. Grieķija 2004. gada 5. martā iesniedza Komisijai papildu informāciju, lai pamatotu valsts pasākumus attiecībā uz vasaras rapsi, kas iegūts, transformējot Topas 19/2, kam ir tieša saistība ar pašreizējo Francijas veikto valsts pasākumu zinātnisko novērtējumu.8. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde uzskatīja, ka Grieķijas sniegtajā informācijā nebija ietverti atbilstošie jaunie zinātniskie dati, kas atzītu par spēkā neesošu vides riska novērtējumu attiecībā uz vasaras rapsi, kas iegūts, transformējot Topas 19/2.9. Šādos apstākļos saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 23. pantu Komisijai ir jāpieņem lēmums atbilstoši kārtībai, kas noteikta šīs direktīvas 30. panta 2. punktā, kam piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.10. Tā kā gan Augu zinātniskā komiteja, gan Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde uzskatīja, ka šis produkts nav bīstams ne cilvēka veselībai, ne videi, Komisija sagatavoja lēmuma projektu, aicinot Franciju atcelt tās pasākumus attiecībā uz vasaras rapsi, kas iegūts, transformējot Topas 19/2.11. Atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 2. punktam lēmuma projektu iesniedza komitejai, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK 30. pantam, lai tā sniegtu atzinumu.12. Pēc apspriešanās 2004. gada 29. novembrī komiteja nesniedza atzinumu, tādēļ Komisijai atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 4. punktam tūlīt jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem un jāinformē Eiropas Parlaments.13. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzēts, ka Padome, ja vajadzīgs, ņemot vērā visas šādas nostājas, var pieņemt lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu trīs mēnešu laikā atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 2. punktam. Ja šo trīs mēnešu laikā Padome ar kvalificētu balsu vairākumu ir norādījusi, ka tā iebilst priekšlikumam, Komisija to izskata atkārtoti. Ja minētā termiņa beigās Padome nav pieņēmusi ierosināto ieviešanas aktu vai norādījusi savus iebildumus, tad ierosināto ieviešanas aktu pieņem Komisija.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAMpar pagaidu aizliegumu Francijā izmantot un pārdot ģenētiski modificētu vasaras rapsi ( Brassica napus L. ssp. oleifera ), kas iegūts, transformējot Topas 19/2, atbilstoši Direktīvai 2001/18/EK(Dokuments attiecas uz EEZ) (Autentisks ir tikai teksts franču valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[1] un jo īpaši tās 23. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kāKomisijas 1998. gada 22. aprīļa Lēmumā 98/291/EK par ģenētiski modificēta pavasara [vasaras] rapša (Brassica napus L. ssp. oleifera) laišanu tirgū saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/220/EEK[2] ir nolemts dot piekrišanu laist šo produktu tirgū.Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes 1998. gada 9. jūnijā deva piekrišanu šā produkta laišanai tirgū.Atbilstoši 35. panta 1. punktam Direktīvā 2001/18/EK, kas aizstāja Direktīvu 90/220/EEK[3], paziņojumu procedūras par ģenētiski modificētu organismu laišanu tirgū, kas nebija pabeigtas līdz 2002. gada 17. oktobrim, ir pakļautas Direktīvas 2001/18/EK prasībām.Francija 1998. gada 20. novembrī informēja Komisiju par tās lēmumu uz diviem gadiem aizliegt izmantot un pārdot attiecīgo ģenētiski modificēto vasaras rapsi un minēja iemeslus tam atbilstoši Direktīvas 90/220/EEK 16. panta 1. punktam. Šo pasākumu atjaunoja 2001. gada 26. jūlijā.Augu zinātniskā komiteja uzskatīja, ka Francijas sniegtajā informācijā nebija ietverti atbilstošie jaunie zinātniskie dati, kas netika ņemti vērā dokumentācijas sākotnējā novērtējumā, un tādēļ būtu nepieciešama tās sākotnējā atzinuma pārskatīšana attiecībā uz šo produktu.Francija 2003. gada 6. oktobrī un 2004. gada 27. augustā informēja Komisiju par savu lēmumu atjaunot iepriekšminēto aizliegumu uz vienu gadu, attiecīgi līdz 2006. gada 17. oktobrim[4],[5], minot iemeslus atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK 23. pantam.Grieķija 2004. gada 5. martā iesniedza Komisijai papildu informāciju, lai pamatotu valsts pasākumus attiecībā uz vasaras rapsi, kas iegūts, transformējot Topas 19/2, kam ir tieša saistība ar pašreizējo Francijas veikto valsts pasākumu zinātnisko novērtējumu.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde uzskatīja, ka Grieķijas sniegtajā informācijā nebija ietverti atbilstošie jaunie zinātniskie dati, kas atzītu par spēkā neesošu vides riska novērtējumu attiecībā uz vasaras rapsi, kas iegūts, transformējot Topas 19/2.Šādos lietas apstākļos nav pamata uzskatīt, ka produkts ir bīstams cilvēka veselībai vai videi.Tādēļ Francijai jāatceļ savi pasākumi.Komiteja, kura izveidota atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK 30. pantam, pēc apspriešanās 2004. gada 29. novembrī nesniedza atzinumu par pasākumiem, kas noteikti Komisijas lēmuma projektā, atbilstoši kārtībai, kas noteikta šīs Direktīvas 30. panta 2. punktā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsFrancijas veiktie pasākumi, lai aizliegtu izmantot un pārdot ģenētiski modificētu vasaras rapsi, ko atļauts laist tirgū atbilstoši Lēmumam 98/291/EK, nav pamatoti saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 23. panta noteikumiem.2. pantsFrancija veic vajadzīgos pasākumus, lai šo lēmumu izpildītu vēlākais 20 dienas pēc tā paziņošanas.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.Briselē, 2005. gada […]Padomes vārdā–priekšsēdētājs

[1] OV L 106, 17.04.2001., 1. lpp

[2] OV L 131, 05.05.1998., 26. lpp

[3] OV L 117, 08.05.1990., 15. lpp

[4] Arrêté du 25 juillet 2003 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française, Nr. 187, 14.08.2003., 14061. lpp

[5] Arrêté du 19 juillet 2004 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française, Nr. 194, 21.08.2004., 28. lpp


|

52010PC0462

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām (2012. gads)  /* COM/2010/0462 galīgā redakcija - COD 2010/0242 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 6.9.2010COM(2010) 462 galīgā redakcija2010/0242 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Eiropas gadu aktīvām vecumdienām (2012. gads)(Dokuments attiecas uz EEZ)SEC(2010) 1002PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSKā uzsvērusi Komisija savā otrajā ziņojumā par demogrāfiju „Novecojošas sabiedrības vajadzību nodrošināšana” 2008. gadā, Eiropas Savienību skar ievērojams iedzīvotāju novecošanas process. Saskaņā ar jaunākajām Eurostat prognozēm, kas izdotas 2008. gadā, Eiropas Savienībā 2060. gadā uz katru personu vecumā virs 65 gadiem būs tikai divas personas darbspējīgā vecumā (15–64 gadi), savukārt pašlaik šī attiecība ir viens pret četri. Paredzams, ka lielākais samazinājums notiks laikposmā no 2015. gada līdz 2035. gadam, kad demogrāfiskā sprādziena paaudze būs aizgājusi pensijā. Šīs pārmaiņas izraisa zems dzimstības līmenis apvienojumā ar pieaugošu dzīves ilgumu. Mūsdienās eiropieši dzīvo ilgāk un veselīgāk nekā jebkad iepriekš. Kopš 1960. gada dzīves ilgums ir pieaudzis par astoņiem gadiem, un saskaņā ar demogrāfiskajām prognozēm turpmākajos 40 gados paredzams pieaugums vēl par pieciem gadiem. Šis ir vēsturisks sasniegums, kurš ir pienācīgi jāatzīmē.ES iedzīvotāju vecuma piramīda skaidri liecina par iedzīvotāju skaita pieaugumu uzreiz pēc Otrā pasaules kara beigām, kas iezīmēja demogrāfiskā sprādziena sākumu. Saskaņā ar scenāriju, kurā ņemts vērā iespējamais imigrācijas un dzimstības līmeņa pieaugums[1], darbspējīga vecuma iedzīvotāju skaits Eiropā sāks samazināties no 2012. gada, turpretī iedzīvotāju skaits vecuma grupā virs 60 gadiem turpinās pieaugt par aptuveni diviem miljoniem iedzīvotāju gadā.Šīs demogrāfiskās pārmaiņas rada gan problēmas, gan iespējas. Iedzīvotāju novecošana var pastiprināt spiedienu uz valstu budžetiem un pensiju sistēmām, kā arī uz veco ļaužu aprūpes dienestu un sociālo dienestu personāla komplektēšanu. Vecumdienas joprojām bieži vien tiek saistītas ar slimībām un atkarību, un vecāka gadagājuma cilvēki mēdz justies atstumti no darba tirgus, kā arī no ģimenes dzīves un sabiedriskās dzīves. Pastāv bažas, ka vecākās paaudzes var kļūt par smagu nastu jaunākiem cilvēkiem darbspējas vecumā un ka tas var radīt paaudžu nesaskaņas.Tomēr šajā viedoklī nav ņemts vērā ievērojamais faktiskais un potenciālais devums, ko vecāka gadagājuma cilvēki un jo īpaši demogrāfiskā sprādziena paaudzes cilvēki var sniegt sabiedrībai. Tāpēc, lai risinātu sabiedrības novecošanās problēmu un saglabātu starppaaudžu solidaritāti, ir svarīgi nodrošināt, lai demogrāfijas sprādziena paaudze ilgāk paliek darba tirgū un iespējami ilgi saglabā labu veselību, aktivitāti un autonomiju.Saistībā ar Nodarbinātības stratēģiju dalībvalstis ir sākušas īstenot priekšlaicīgas pensionēšanās tendencei pretējus pasākumus un panākušas, ka 27 ES dalībvalstīs nodarbinātības līmenis iedzīvotāju vecuma grupā no 55 līdz 64 gadiem ir pieaudzis no 36,9 % 2000. gadā līdz 46 % 2009. gadā. Lai iedrošinātu vecākus darbiniekus turpināt stādāt, darba apstākļi ir jāuzlabo un jāpielāgo vecāku darbinieku veselības stāvoklim un vajadzībām, jāatsvaidzina viņu prasmes, sniedzot labāku piekļuvi mūžizglītībai, un jāpārskata nodokļu un pabalstu sistēmas, lai nodrošinātu efektīvus stimulus ilgāk palikt darba tirgū.Aktīvas vecumdienas ir arī efektīvs instruments vecuma nabadzības problēmas risināšanai. Eiropas Savienībā 19 % cilvēku vecumā virs 65 gadiem 2008. gadā apdraudēja nabadzība. Ievērojams skaits vecāka gadagājuma cilvēku vecumdienas izjūt kā atstumtības laiku. Labākās nodarbinātības iespējas vecākiem cilvēkiem var palīdzēt novērst dažus nabadzības cēloņus šajā vecuma grupā, savukārt aktīva līdzdalība brīvprātīgos pasākumos var samazināt veco cilvēku izolāciju. Milzīgo ieguldījumu, ko vecāki cilvēki var sniegt sabiedrībai kā brīvprātīgie vai aprūpētāji, ir iespējams efektīvāk mobilizēt, likvidējot šķēršļus, kas pastāv attiecībā uz neatalgotu darbu, un izstrādājot atbilstošu sistēmu.Komisijas paziņojumā „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ir noteikti risinājumi izkļūšanai no krīzes un ES ekonomikas sagatavošanai turpmākajai desmitgadei. Saistībā ar integrējošu izaugsmi Komisija uzsver to, ka svarīgi veicināt novecojošās sabiedrības veselību un aktivitāti, lai cita starpā palīdzētu sasniegt augstu nodarbinātības līmeni, veikt ieguldījumus prasmju uzlabošanā un samazināt nabadzību.Ierosinātais Eiropas gads aktīvām vecumdienām veicinātu un atbalstītu dalībvalstu un to reģionālo un vietējo iestāžu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības centienus veicināt aktīvu dzīvesveidu vecumdienās un pastiprināt darbību demogrāfiskā sprādziena paaudzei piemītošā potenciāla mobilizācijas jomā.To var uzskatīt par kulmināciju plašākā pasākumu klāstā, ko paredzēts īstenots laika posmā no 2011. gada līdz 2014. gadam, kad ES daudzas savas programmas un politikas pasākumus orientēs uz aktīvu vecumdienu jautājumu un ieviesīs sistēmu jaunu iniciatīvu un partnerību veicināšanai un popularizēšanai aktīvu vecumdienu atbalstam visos līmeņos (dalībvalsts, reģionālajā, vietējā, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības līmenī).Valsts iestādes, sociālie partneri un pilsoniskās sabiedrības organizācijas visos līmeņos 2011. gadā tiks aicinātas uzņemties konkrētus mērķus aktīvu vecumdienu jomā, pamatojoties uz Eiropas gadā sasniegtajiem rezultātiem. Šie mērķi būs norādīti Eiropas tīmekļa vietnē, kas kļūs par Eiropas gadam veltītu tīmekļa vietni un tiks izmantota arī kā uzraudzības un novērtēšanas instruments.Eiropas gada galvenā uzmanība 2012. gadā tiks pievērsta tam, lai sāktu īstenot 2011. gadā panāktās apņemšanās, uzlabotu sabiedrības informētību, popularizētu šīs iniciatīvas ar plašsaziņas līdzekļu starpniecību un iesaistītu citus informācijas izplatītājus. Tiks izplatīti to aktīvu vecumdienu projektu rezultāti, kuriem ir piešķirts finansējums no budžeta līdzekļiem un programmām.2. APSPRIEŠANĀS REZULTĀTI AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN PAREDZAMĀ IETEKME2.1. ApspriešanāsTā kā Komisija ir apņēmusies izstrādāt un īstenot ES politiku saskaņā ar atvērtu pieeju, tā aicināja ieinteresētās personas paust viedokli jautājumā par aktīvām vecumdienām un starppaaudžu solidaritāti un par Eiropas gada iespējamo norises formu, lai iegūtu informāciju, uz kuru pamatojoties, tā varētu sagatavot savu oficiālo priekšlikumu, uzlabot pārskatāmību un veicināt savlaicīgu koordināciju.Apspriešanās notika, izmantojot tiešsaistes anketu, kurā dalībvalstis, sociālie partneri, nevalstiskās organizācijas un citas ieinteresētās personas un eksperti varēja paust savu viedokli. Tā bija pieejama tīmekļa vietnē „Jūsu balss Eiropā”, kas jau ilgāk nekā divus mēnešus ir Eiropas Komisijas nodrošināts vienotais piekļuves punkts dažādām apspriedēm. Aptauja bija veltīta šādiem jautājumiem: problēmas un iespējas, ko novecošanās rada attiecībā uz starppaaudžu solidaritāti; ieteicamie politikas pasākumi; ES īpašā nozīme piemērotu politikas atbildes pasākumu veicināšanā; Eiropas gada tematika un pasākumi; ieinteresēto personu iesaistīšana.Respondenti kopumā atbalstīja ideju par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām. Tie atzinīgi novērtēja informētības uzlabošanas aspektu, kas veicinātu svarīgāko jautājumu nostiprināšanos politiskajā un sabiedriskās politikas dienaskārtībā. Tie arī uzskatīja, ka tas nodrošinātu atpazīstamību un atbalstu cilvēkiem, kuri jau strādā ar šiem jautājumiem, veicinātu labas prakses izplatīšanu, radītu novatoriskas pieejas un jaunas sinerģijas starp pašlaik iesaistītajiem dalībniekiem. Respondenti pauda cerību, ka Eiropas gadam būs ilgstoša ietekme, kas daļēji tiktu nodrošināta, radot ilgtermiņa iniciatīvas. Visu veidu respondenti (pilsoniskās sabiedrības organizācijas, valsts iestādes, sociālie partneri u. c.) pauda augstu ieinteresētību piedalīties Eiropas gada pasākumos, norādīja pasākumus, kurus tie plāno īstenot šajā saistībā, un sniedza ierosinājumus papildu projektiem.2.2. Paredzamā ietekmePolitikas pasākumi aktīvu vecumdienu jomā galvenokārt ietilpst dalībvalstu kompetencē, un dalībvalstis pastiprina savus centienus mobilizēt vecāka gadagājuma cilvēku potenciālu. Tomēr saņemtās atbildes liecināja par to, ka dalībvalstu iestādes pārliecinoši atbalsta ideju par rīcību ES līmenī un jo īpaši ideju par Eiropas gadu. Tās norādīja, ka Eiropas Savienība varētu atbalstīt to centienus, radot atsaucīgāku vidi ar augstāku politikas veidotāju un sabiedrības informētības līmeni un palīdzot mobilizēt politikas veidotājus un ieinteresētās personas visos līmeņos, veicinot pieredzes apmaiņu Eiropā, uzraugot progresu un palīdzot noteikt kopīgus mērķus un uzdevumus.Pasākumi, kas pašlaik tiek īstenoti ES līmenī, nespēj pienācīgi nodrošināt pastāvošās vajadzības: 1) uzlabot sabiedrības, politikas veidotāju un citu ieinteresēto personu informētību par aktīvu vecumdienu jautājuma būtisko nozīmi un par vajadzību pastiprināt demogrāfijas sprādziena paaudzes potenciāla mobilizācijas pasākumus; 2) veicināt informācijas un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām; 3) sniegt dalībvalstīm un ieinteresētajām personām iespēju attīstīt politiku, īstenojot konkrētus pasākumus un apņemoties sasniegt konkrētus mērķus.Būs vajadzīgs plašs atbalsts visos sabiedrības līmeņos un no daudzām dažādām ieinteresētajām personām. Grūtākais uzdevums ir mobilizēt ieinteresētās personas tā, lai radītu ievērojamu darbību valsts, reģionālajā, vietējā un uzņēmumu līmenī visā ES. Nodrošinot lielāku politisko impulsu un uzlabojot aktīvu vecumdienu politikas pasākumu pamanāmību, politikas veidotājus var iedrošināt izstrādāt vērienīgākas iniciatīvas.Eiropas gadā īstenojot ES līmenī koordinētus pasākumus, Komisija spētu nodrošināt, ka šie pasākumi ir saderīgi ar citām ES iniciatīvām un programmām.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTILīguma par Eiropas Savienības darbību 151. pantā noteikts, ka Savienība un dalībvalstis par saviem mērķiem izvirza „nodarbinātības veicināšanu, dzīves un darba apstākļu uzlabošanu nolūkā tos saskaņot, turpinot ieviest uzlabojumus, kā arī pienācīgu sociālo aizsardzību, dialogu starp darba devējiem un darba ņēmējiem, cilvēkresursu attīstību, kas vērsta uz pastāvīgi augstas nodarbinātības uzturēšanu un cīņu pret sociālo atstumtību”. Lai sasniegtu šos mērķus, Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbību attiecībā uz darba apstākļiem, tādu personu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un sociālās atstumtības apkarošanu (LESD 153. panta 1. punkts).Priekšlikums Lēmumam par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām (2012. gads) ir izstrādāts, pamatojoties uz Līguma 151. pantā minētajiem mērķiem, un tā nolūks ir veicināt un atbalstīt dalībvalstu, to reģionālo un vietējo iestāžu, sociālo parteru un pilsoniskās sabiedrības centienus veicināt aktīvu dzīvesveidu vecumdienās.Priekšlikums atbilst 153. panta 1. punktam, jo tā mērķis ir uzlabot vispārējo informētību, stimulēt diskusiju un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, lai veicinātu labākas iespējas un darba apstākļus vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalībai darba tirgū un apkarotu sociālo atstumtību.Galvenais nolūks ir veicināt aktīvu nodarbinātību vecumdienās, radot labākas iespējas vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalībai, un veicināt aktīvu sabiedrisko dzīvi vecumdienās, mazinot sociālo atstumtību ar brīvprātīgu darbu, veselīgu dzīvesveidu un autonomu dzīvošanu.Lēmuma priekšlikuma juridiskais pamats attiecīgi ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 153. panta 2. punkts.Lēmuma priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā, jo, ņemot vērā vajadzību nodrošināt informācijas pārrobežu apmaiņu un labas prakses izplatīšanu visā Eiropā, ierosinātā Eiropas gada mērķus nav iespējams pilnīgi sasniegt dalībvalstu līmenī, un tāpēc paredzētās darbības apjoma dēļ tie ir labāk sasniedzami ES līmenī.4. IETEKME UZ BUDŽETUEiropas gadam nav nepieciešams papildu finansējums. Gada vai daudzgadu prioritāšu izvirzīšana, pamatojoties uz Nodarbinātības ģenerāldirektorāta budžeta pozīcijām un programmām un arī uz citām saistītām programmām, ir pietiekami elastīga, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu Eiropas gada pasākumu īstenošanai iepriekšējiem Eiropas gadiem līdzīgā apjomā. Administratīvie resursi ir pieejami arī no pašreizējiem administratīvajiem budžetiem.2010/0242 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Eiropas gadu aktīvām vecumdienām (2012. gads)(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Saskaņā ar Līguma 147. pantu Savienība palīdz nodrošināt augstu nodarbinātības līmeni, rosinot dalībvalstu sadarbību un atbalstot, kā arī vajadzības gadījumā papildinot to rīcību.2.  Saskaņā ar Līguma 153. panta 1. punktu Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbību attiecībā uz darba apstākļiem, tādu personu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus, un sociālās atstumtības apkarošanu.3.  Saskaņā ar Pamattiesību hartas 25. pantu Savienība atzīst un ievēro vecāka gadagājuma cilvēku tiesības uz cilvēka cienīgu un neatkarīgu dzīvesveidu, kā arī uz līdzdalību sociālajā un kultūras dzīvē.4.  Jau vairākās secīgās Eiropadomēs ir atzīta nepieciešamība risināt iedzīvotāju novecošanas ietekmi uz Eiropas sociālajiem modeļiem. Svarīgs atbildes pasākums straujām vecuma struktūras pārmaiņām ir aktīva dzīvesveida veicināšana, tādējādi nodrošinot labas nodarbinātības un aktīvas sabiedriskās līdzdalības iespējas demogrāfiskā sprādziena paaudzei, kas kopumā ir veselīgāka un labāk izglītota nekā tās priekšteči.5.  Pieaugošais vecāka gadagājuma cilvēku īpatsvars Eiropā ir paaugstinājis veselīgu vecumdienu veicināšanas nozīmi vairāk nekā jebkad iepriekš. Veselīgas vecumdienas var paaugstināt vecāka gadagājuma cilvēku līdzdalību darba tirgū, ļaut tiem ilgāk saglabāt sabiedrisko aktivitāti, uzlabot to individuālo dzīves kvalitāti un samazināt slogu veselības un sociālās aprūpes sistēmām.6.  Viedokli par ES demogrāfiskajām problēmām un šo problēmu iespējamiem risinājumiem Komisija ir izklāstījusi savā 2006. gada 12. oktobra paziņojumā „Eiropas demogrāfiskā nākotne — problēma un tās risinājumi” un 2009. gada 21. aprīļa paziņojumā „Kā risināt Eiropas Savienības iedzīvotāju novecošanās ietekmi”.7.  Padome 2007. gada 22. februārī pieņēma rezolūciju „Eiropas demogrāfisko pārmaiņu radītās iespējas un problēmas. Vecāka gadagājuma cilvēku devums ekonomiskajai un sociālajai attīstībai”, kurā uzsvērta vajadzība uzlabot aktīvas līdzdalības iespējas vecāka gadagājuma cilvēkiem, jaunas saimnieciskās darbības iespējas („sirmgalvju ekonomika”), ko rada pieaugošais vecāka gadagājuma cilvēku pieprasījums pēc noteiktām precēm un pakalpojumiem, kā arī vecāka gadagājuma cilvēku pozitīva sabiedriskā tēla būtiskā nozīme.8.  Padome 2009. gada 8. jūnijā pieņēma secinājumus „Vienlīdzīgas iespējas sievietēm un vīriešiem. Aktīvas un cilvēka cienīgas vecumdienas”, kuros atzīts, ka Eiropas Savienībā vecāka gadagājuma sievietes un vīrieši saskaras ar būtiskām problēmām, kas apgrūtina to centienus dzīvot aktīvi un novecot ar cieņu, un ierosināti vairāki pasākumi dalībvalstīm un Komisijai.9.  Padome 2009. gada 20. novembrī pieņēma secinājumus „Veselīgas un cilvēka cienīgas vecumdienas”, kuros Komisija inter alia ir aicināta „izstrādāt informētības uzlabošanas pasākumus, lai veicinātu aktīvu dzīvesveidu vecumdienās, tostarp, iespējams, Eiropas gadu aktīvām vecumdienām un starppaaudžu solidaritātei 2012. gadā”.10.  Komisijas paziņojumā „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” ir uzsvērts tas, ka, lai panāktu sociālo kohēziju un augstāku ražīgumu, Eiropas Savienībā ir svarīgi veicināt iedzīvotāju veselīgu un aktīvu novecošanu. Paziņojumā ierosināta pamatiniciatīva „Jaunu prasmju un darbavietu programma”, saskaņā ar kuru dalībvalstīm būtu jāveicina aktīvu vecumdienu politika, un pamatiniciatīva „Eiropas platforma cīņai pret nabadzību”. Šo politikas mērķu īstenošanai ir nepieciešama visu līmeņu valsts iestāžu un dažādu nevalstisku ieinteresēto pušu līdzdalība; Savienības līmenī atbalstu savai darbībai tās var gūt no Eiropas gada pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot informētību un veicināt informācijas apmaiņu par labu praksi. Valstu koordinatoriem ir jānodrošina koordinācija rīcībai valsts līmenī un tas, lai šī rīcība atbilstu Eiropas gada vispārējiem mērķiem. Plānots, ka piedalīsies arī citas organizācijas un ieinteresētās personas.11.  Padome 2010. gada 7. jūnijā pieņēma secinājumus „Aktīvas vecumdienas”, kuros tā aicina Komisiju „sagatavot Eiropas gadu aktīvām vecumdienām 2012. gadā, kurā būtu iespējams uzsvērt aktīvu vecumdienu sniegto labumu un to devumu starppaaudžu solidaritātei un popularizēt daudzsološas iniciatīvas aktīvu vecumdienu atbalstam visos līmeņos”.12.  Komisijas 2010. gada 27. aprīļa priekšlikumā Padomes Lēmumam „Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes” dalībvalstis 7. un 8. pamatnostādnē ir aicinātas paaugstināt līdzdalību darba tirgū, izmantojot aktīvu vecumdienu veicināšanas politiku, paaugstināt vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātības līmeni, izmantojot novatoriskus darba organizācijas pasākumus, un uzlabot vecāka gadagājuma cilvēku piemērotību darba tirgum, pilnveidojot to prasmes un nodrošinot līdzdalību mūžizglītības programmās. Lēmuma priekšlikuma 10. pamatnostādnē uzsvērta nepieciešamība uzlabot sociālās aizsardzības sistēmas, mūžizglītību un aktīvas integrācijas politiku ar mērķi radīt iespējas cilvēkiem dažādos dzīves posmos un aizsargāt tos pret sociālās atstumtības risku.13.  Paziņojumā „Digitālā programma Eiropai”, kas ir pirmā EU2020 pamatiniciatīva, pieņemta 2010. gada 19. maijā, Komisija ir uzsvērusi informācijas un sakaru tehnoloģijas būtisko nozīmi pilnvērtīgu vecumdienu nodrošināšanā un ierosinājusi pastiprināt apvienotās programmas „Interaktīva automatizēta dzīves vide” ( AAL ) īstenošanu. Digitālajā programmā Eiropai ir arī ieteikts rīkoties saskaņoti, lai uzlabotu visu eiropiešu prasmes digitālajā jomā, tostarp vecāka gadagājuma cilvēku prasmes, kas veido lielāko daļu no tiem 150 miljoniem iedzīvotāju vai aptuveni 30 % no kopējā iedzīvotāju skaita, kuri nekad nav lietojuši internetu.14.  Komisija īsteno Eiropas rīcības plānu invaliditātes jomā, kurā, ņemot vērā saistību starp invaliditāti un novecošanu, ir noteikti atbilstīgi pasākumi attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem. Īpaši būtiski ir pieejamības uzlabošanas pasākumi atbilstoši plašam lietotāju lokam paredzētu pakalpojumu un produktu izstrādes ( design-for-all ) pieejām. Turklāt ES un visas dalībvalstis ir parakstījušas ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā iekļauti noteikumi arī attiecībā uz vecāka gadagājuma cilvēkiem.15.  Uz aktīvu vecumdienu jautājumu attiecas vairākas Savienības programmas, piemēram, Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, PROGRESS programma, Mūžizglītības programma, Sabiedrības veselības aizsardzības programma, īpašas programmas informācijas un sakaru tehnoloģijas un sociāli ekonomisko zinātņu un humanitāro zinātņu jomā Septītajā pamatprogrammā pētniecībai un attīstībai, rīcības plāns „Pilnvērtīgas vecumdienas informācijas sabiedrībā”, pētniecībai un jauninājumiem veltītā apvienotā programma „Interaktīva automatizēta dzīves vide” ( AAL ), Konkurētspējas un jauninājumu programma ar informācijas un sakaru tehnoloģijas ieviešanas pilotprojektiem pilnvērtīgu vecumdienu nodrošināšanas nolūkā un Rīcības plāns par mobilitāti pilsētās. Savienības līdzfinansējums Eiropas gada pasākumiem atbilst tām prioritātēm un noteikumiem, kurus piemēro pašreizējām gada vai daudzgadu programmām un autonomām budžeta pozīcijām nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju jomā. Vajadzības gadījumā Eiropas gada pasākumiem var piesaistīt atbalstu no citu jomu programmām un politikām, piemēram, no izglītības un kultūras, veselības aizsardzības, pētniecības, informācijas sabiedrības, reģionālās politikas un transporta politikas jomas.16.  Dalībvalstis nespēj pilnīgi sasniegt ierosinātā Eiropas gada aktīvām vecumdienām mērķus, jo ir nepieciešama valstu savstarpējā informācijas apmaiņa un labas prakses izplatīšana visā Savienībā, un tāpēc paredzētās darbības apjoma dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā ir paredzēti vienīgi tādi pasākumi, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants TematsAr šo 2012. gads tiek pasludināts par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām (turpmāk „Eiropas gads”).2. pantsMērķiEiropas gada vispārējais mērķis ir veicināt un atbalstīt dalībvalstu un to reģionālo un vietējo iestāžu, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības centienus veicināt aktīvu dzīvesveidu vecumdienās un pastiprināt potenciāla mobilizācijas pasākumus to iedzīvotāju strauji augošajā grupā, kuri ir gandrīz sasnieguši 50 gadu vecumu vai ir vecāki par 50 gadiem, tādējādi saglabājot starppaaudžu solidaritāti. Aktīvas vecumdienas nozīmē labāku iespēju un darba apstākļu radīšanu, lai ļautu vecāka gadagājuma darbiniekiem palikt darba tirgū, sociālās atstumtības apkarošanu, veicinot aktīvu līdzdalību sabiedrības dzīvē, un veselīga dzīvesveida veicināšanu vecumdienās. Pamatojoties uz to, Eiropas gada mērķi ir:17.  uzlabot sabiedrības informētību par aktīvu vecumdienu būtisko nozīmi, lai uzsvērtu lietderīgo devumu, ko vecāka gadagājuma cilvēki sniedz sabiedrībai un tautsaimniecībai, veicinātu aktīvu dzīvesveidu vecumdienās un pastiprinātu vecāka gadagājuma cilvēku potenciāla mobilizēšanas pasākumus;18.  stimulēt diskusijas un attīstīt pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām visos līmeņos, lai veicinātu aktīvu vecumdienu politiku, noteiktu un izplatītu labu praksi un veicinātu sadarbību un sinerģijas;19.  piedāvāt pamatu saistībām un konkrētai rīcībai, lai ļautu dalībvalstīm un ieinteresētajām personām visos līmeņos izstrādāt politiku, izmantojot konkrētus pasākumus, un uzņemties ar aktīvām vecumdienām saistītu konkrētu mērķu īstenošanu.3. pantsPasākumu saturs20.  Pasākumi, kurus īsteno, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, ir šādas darbības Savienības, valstu, reģionālā vai vietējā līmenī:21.  konferences, pasākumi un iniciatīvas, lai sekmētu diskusijas, uzlabotu informētību un veicinātu konkrētu saistību uzņemšanos;22.  informācijas, reklāmas un izglītošanas kampaņas;23.  informācijas, pieredzes un labas prakses apmaiņa;24.  pētījumi un apsekojumi Savienības un valstu līmenī, un rezultātu izplatīšana.25.  Komisija vai dalībvalsts var apzināt citas darbības, kuras veicinātu Eiropas gada mērķu sasniegšanu, un atļaut izmantot Eiropas gada nosaukumu šo darbību popularizēšanā, ciktāl tas palīdz sasniegt 2. pantā izklāstītos mērķus.26.  Eiropas gada īstenošanā Komisija un dalībvalstis ņem vērā dzimumu līdztiesības integrēto pieeju.4. pantsKoordinācija ar dalībvalstīmKatra dalībvalsts ieceļ valsts koordinatoru, kas atbild par tās dalības Eiropas gadā organizēšanu. Valstu koordinatori nodrošina arī to, lai valstī veiktie pasākumi būtu pienācīgi saskaņoti.5. pantsKoordinācija Savienības līmenīKomisija organizē sanāksmes ar valstu koordinatoriem, lai nodrošinātu koordināciju Savienības līmenī un apmainītos ar informāciju, tostarp par uzņemtajām saistībām un to īstenošanu dalībvalstīs.Savienības līmenī koordinācija notiek arī pastāvošajās politikas komitejās un padomdevēju grupās.Komisija arī organizē sanāksmes, kurās pārstāvētas tās Eiropas organizācijas vai iestādes, kas darbojas aktīvu vecumdienu jomā, lai saņemtu to palīdzību Eiropas gada īstenošanā.Eiropas gada pasākumos būs iesaistīts Eiropas Parlaments, dalībvalstis, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja.6. pantsKonsekvence un savstarpējā papildināmībaKomisija kopā ar dalībvalstīm nodrošina šajā lēmumā paredzēto pasākumu saderību ar citām Savienības, valsts vai reģionu shēmām un iniciatīvām, kas veicina Eiropas gada mērķu sasniegšanu.7. pantsNovērtēšanaKomisija līdz 2014. gada 30. jūnijam iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Eiropas Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu.8. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .9. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.[vieta],Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] Otrais Eiropas ziņojums par demogrāfiju: Meeting Social Needs in an Ageing Society. SEC (2008) 2911http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=502&newsId=419&furtherNews=yes.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Brisel?, 24.4.2017
            COM(2017) 186 final
            2017/0082(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Pievienotais priekšlikums ir tiesību akts, kas paredzēts, lai parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses. Šā protokola mērķis ir ņemt vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

               Saskaņā ar Pievienošanās aktu Horvātija pievienosies starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               Ar Padomes 2012. gada 14. septembra
                  1
                lēmumu Komisija tika pilnvarota sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas ar Uzbekistānas Republiku tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               Ar ierosināto protokolu Horvātijas Republiku līgumslēdzējas puses statusā iekļauj nolīgumā un uzliek Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju horvātu valodā.

               Komisija ir atzinusi sarunu rezultātus par apmierinošiem un lūdz Padomei pilnvarojumu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

               2017/0082 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Horvātijas Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par Horvātijas pievienošanos Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”)
                  2
               , ir jāvienojas nolīguma protokolā. Saskaņā ar attiecīgā pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecībā uz šādu pievienošanos ir piemērojama vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru Padome dalībvalstu vārdā, rīkojoties uz vienprātīga lēmuma pamata, ar attiecīgajām trešām valstīm noslēdz protokolu.

               (2)Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Uzbekistānu nolīguma pielāgošanas nolūkā.
                  3
                Sarunas tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               (3)Tāpēc protokols Savienības un tās dalībvalstu vārdā būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (4)Lai nodrošinātu protokola efektīvu piemērošanu, tas būtu jāpiemēro provizoriski no Horvātijas pievienošanās dienas Savienībai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina Protokola parakstīšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.

               Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts sagatavo pilnvaru, lai protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu, parakstītu persona vai personas, ko izraudzījies protokola sarunvedējs.

               3. pants

               Protokolu saskaņā ar tā 4. panta 3. punktu piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Padomes un Komisijas Lēmums 1999/593/EK, EOTK, Euratom (1999. gada 31. maijs) par noslēgto Partnerības un sadarbības nolīgumu par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekijas Republiku, no otras puses, (OV L 229, 31.8.1999., 1. lpp.).

                     (3)
                  Padomes Lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dok. 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.4.2017
            COM(2017) 186 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu Partnerības un sadarbības nolīgumam, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS
                  PARTNERĪBAS UN SADARBĪBAS NOLĪGUMAM, AR KO IZVEIDO PARTNERĪBU STARP EIROPAS KOPIENĀM UN TO
                  DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN UZBEKISTĀNAS REPUBLIKU,
                  NO OTRAS PUSES, LAI ŅEMTU VĒRĀ

               HORVĀTIJAS REPUBLIKAS PIEVIENOŠANOS

               EIROPAS SAVIENĪBAI

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀS KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību, Līguma par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma līgumslēdzējas puses (turpmāk “dalībvalstis”)

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”, un

               EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA,

                  no vienas puses,

               UN

               UZBEKISTĀNAS REPUBLIKA,

                  no otras puses,

               (turpmāk visas kopā “līgumslēdzējas puses”),

               TĀ KĀ Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, turpmāk “nolīgums”, tika parakstīts 1996. gada 21. jūnijā Florencē;

               TĀ KĀ Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai tika parakstīts 2011. gada 9. decembrī Briselē;

               TĀ KĀ saskaņā ar Horvātijas Republikas Pievienošanās akta 6. panta 2. punkta nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumā par Eiropas Savienību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu;

               ŅEMOT VĒRĀ Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā;

               IR vienojušās šādi.

               1. PANTS

               Ar šo Horvātijas Republika kļūst par Līgumslēdzēju pusi Partnerības un sadarbības nolīgumā, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, kurš parakstīts 1996. gada 21. jūnijā Florencē. Horvātijas Republika tāpat kā citas Eiropas Savienības dalībvalstis pieņem un ievēro nolīgumu, tajā pašā dienā parakstītajam Nobeiguma aktam pievienotās kopīgās deklarācijas, deklarācijas un vēstuļu apmaiņu, kā arī 2004., 2008. un 2011. gadā parakstītos protokolus, kuri ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa.

               2. PANTS

               Pienācīgā laikā pēc šā protokola parafēšanas Eiropas Savienība paziņo dalībvalstīm un Uzbekistānas Republikai nolīguma tekstu horvātu valodā. Pēc protokola stāšanās spēkā teksta versija valodā, kas minēta šā panta pirmajā teikumā, kļūst autentiska ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un uzbeku valodā.

               3. PANTS

               Šis protokols ir nolīguma neatņemama daļa.

               4. PANTS

               1.
                     Šo protokolu katra Līgumslēdzēja puse apstiprina saskaņā ar tās procedūrām. Līgumslēdzējas puses informē viena otru par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               2.
                     Šis protokols stājas spēkā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas dokumenta deponēšanas.

               3.
                     Līdz protokola spēkā stāšanās dienai to piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija.

               5. PANTS

               Šis protokols ir sastādīts divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un uzbeku valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

               TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie

               ir parakstījuši šo protokolu.

               , … gada …

               EIROPAS SAVIENĪBAS, EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS UN TO DALĪBVALSTU VĀRDĀ

               UZBEKISTĀNAS REPUBLIKAS VĀRDĀ