               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.3.2021
            COM(2021) 114 final
            2021/0059(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku paredzēto lēmumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā Komisijai jāieņem saistībā ar Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“Vienošanās”) attiecībā uz paredzēto lēmumu grozīt Vienošanās noteikumus par vietējām izmaksām. Šie noteikumi nosaka atbalstītā eksporta līguma vērtības maksimālo procentuālo daļu, ko var veidot produkti un pakalpojumi, kas iegūti uz vietas, t. i., galamērķa valstī, nevis eksportētājvalstī vai trešā valstī. Paredzētais lēmums palielinātu šo maksimālo procentuālo daļu, nodrošinot lielāku elastību atbilstoši tirgus realitātei.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem

               Vienošanās ir džentlmeņu vienošanās starp ES, ASV, Kanādu, Japānu, Koreju, Norvēģiju, Šveici, Austrāliju, Jaunzēlandi un Turciju, un tās mērķis ir nodrošināt pamatnoteikumus oficiāli atbalstītu eksporta kredītu pareizai izmantošanai. Praksē tas nozīmē izveidot vienlīdzīgas konkurences apstākļus (kuros konkurenci nosaka eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāte un cena, nevis paredzētie finanšu noteikumi), strādājot pie tā, lai likvidētu subsīdijas un tirdzniecības izkropļojumus, kas saistīti ar oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem. Vienošanās stājās spēkā 1978. gada aprīlī uz nenoteiktu laiku, un, lai gan tam ir administratīvs ESAO sekretariāta atbalsts, tā nav ESAO tiesību akts
                  1
               .

               Ņemot vērā finanšu tirgus un politiskās norises, kas ietekmē oficiāli atbalstītu eksporta kredītu piešķiršanu, šī Vienošanās tiek regulāri atjaunināta. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1233/2011
                  2
                paredzēts, ka Vienošanās izklāstītās pamatnostādnes piemēro Savienībā un tādējādi tā ir padarīta juridiski saistoša Eiropas Savienībā
                  3
               . Atbilstīgi 2. pantam minētajā regulā Vienošanās noteikumu un nosacījumu pārskatīšana ar deleģētiem aktiem tiek iekļauta ES tiesību aktos.

               2.2.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieki

               Vienošanās dalībnieku (“dalībnieki”) sanāksmēs, kur Vienošanās dalībnieki pieņem lēmumus, kā arī rakstiskajās procedūrās, Eiropas Komisija pārstāv Savienību. Lēmumus par visiem Vienošanās grozījumiem pieņem vienprātīgi. Savienības nostāju pieņem Padome, un dalībvalstis to apspriež Padomes darba grupā eksporta kredītu jautājumos
                  4
               .

               Vienošanās 62. pantā noteikts: “Dalībnieki regulāri pārskata Vienošanās darbību. Pārskatīšanā dalībnieki cita starpā izskata paziņošanas procedūras, diferencētās diskonta likmes (DDR) sistēmas īstenošanu un darbību, noteikumus un procedūras attiecībā uz piesaistītu atbalstu, saskaņošanas jautājumus, iepriekšējās saistības un iespējas attiecībā uz Vienošanās dalībnieku skaita palielināšanu.”

               2.3.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku paredzētais akts

               Vienošanās dalībnieku 141. sanāksmē, kas notika 2019. gada jūnijā, dalībnieki apsprieda ES priekšlikuma projektu palielināt oficiālo atbalstu vietējām izmaksām. Pārējie dalībnieki pozitīvi uztvēra priekšlikuma projektu, tomēr viena delegācija saglabāja savu nostāju un lūdza ES sniegt papildu pamatinformāciju un precizējumus.

               Nākamajā Vienošanās dalībnieku sanāksmē 2019. gada novembrī atkal tika apspriesta oficiālā atbalsta palielināšana vietējām izmaksām. Diskusijas temats bija iespējamie priekšlikuma projekta grozījumi, cita starpā vietējo izmaksu seguma nošķiršana konkrētām nozarēm vai valstīm. Tomēr dalībniekiem neizdevās panākt vienošanos, un diskusijas tika pārceltas uz nākamajām sanāksmēm. Vienošanās dalībnieku 144. sanāksmē 2020. gada jūnijā delegācija, kas neatbalstīja ES priekšlikuma projektu, iesniedza atbildes priekšlikumu par atbalstu vietējām izmaksām. Šis priekšlikums neguva citu dalībnieku atbalstu, taču tika piedāvāti un apspriesti kompromisa risinājumi un grozījumi, lai atrisinātu atklātos neskaidros jautājumus.

               Ņemot vērā Vienošanās dalībnieku iepriekšējās sanāksmēs paustos viedokļus, ES pārskatīja priekšlikuma projektu un dalībnieku 145. sanāksmē, kas notika 2020. gada 17. novembrī, iesniedza kompromisa priekšlikuma projektu. Daži dalībnieki ierosināja maznozīmīgus grozījumus kompromisa priekšlikuma projektā. Pēc nelielas diskusijas visi dalībnieki pauda atbalstu kompromisa priekšlikuma projektam kopā ar ierosinātajiem grozījumiem. Vienošanās dalībniekiem ir jāpieņem lēmums par Savienības kompromisa priekšlikuma projektu, izmantojot rakstisko procedūru.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Galvenie principi oficiālam atbalstam vietējām izmaksām ir izklāstīti Vienošanās 10. pantā. Tajā ir noteikts, ka oficiālais atbalsts vietējām izmaksām nedrīkst pārsniegt 30 % no eksporta līguma vērtības (valsts saturs un trešo valstu piegādes). Šie noteikumi tika ieviesti 2006. gadā, kad oficiālā atbalsta maksimālais apjoms tika palielināts no 15 % līdz 30 % no eksporta līguma vērtības. Pēdējās desmitgadēs pasaules tirdzniecības un ražošanas modeļi ir ievērojami attīstījušies. Globālo vērtības ķēžu rašanās ir mainījusi to, kā eksportētāji iepērk piegādes. Uzņēmumi, kuru ražošana galvenokārt tika veikta vienā valstī, tagad optimizē savus piegādes avotus, pamatojoties uz izmaksu efektivitāti un ģeogrāfisko pieejamību, un galaprodukts bieži vien ir ražošanas un montāžas līniju rezultāts vairākās valstīs. ES eksporta nozare jau sen ir aicinājusi palielināt vietējo izmaksu elastību. Pašreizējais vietējo izmaksu atbalsta ierobežojums rada neizdevīgus konkurences apstākļus ES eksportētājiem salīdzinājumā ar eksportētājiem valstīs, kurām šī Vienošanās nav saistoša.

               Paredzētais lēmums par oficiālā atbalsta palielināšanu vietējām izmaksām nozīmētu, ka vietējo izmaksu maksimālais līmenis tiktu paaugstināts līdz 40 % no eksporta līguma vērtības valstīs ar augstiem ienākumiem
                  5
                (valsts kategorija I Vienošanās) un līdz 50 % valstīs ar vidējiem un zemiem ienākumiem (valsts kategorija II Vienošanās). Vietējo izmaksu noteikumi Nozares vienošanās par eksporta kredītiem atjaunojamo energoresursu, klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās un ūdenssaimniecības projektiem tiktu saskaņoti ar Vienošanās pamattekstā paredzētajiem noteikumiem par vietējām izmaksām. Turklāt Vienošanās tiktu papildināta ar pārskatīšanas klauzulu, kas paredz veikt pārskatīšanu trīs gadus pēc jauno noteikumu par vietējām izmaksām stāšanās spēkā.

               Tāpēc tiek ieteikts, ka Savienības nostāja ir apstiprināt Vienošanās dalībnieku paredzēto lēmumu, izmantojot rakstisko procedūru, lai palielinātu oficiālo atbalstu vietējām izmaksām.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētais akts var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK. Tas ir tāpēc, ka šīs regulas 2. pantā ir noteikts, ka “Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.”

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, par kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Dalībnieku paredzētais lēmums grozīs Vienošanos, tāpēc ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0059 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku paredzēto lēmumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“Vienošanās”) ir juridiski saistoša ES saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK
                  7
               .

               (2)Vienošanās dalībnieki (“dalībnieki”) savā 145. sanāksmē 2020. gada 17. novembrī vienojās pieņemt lēmumu, izmantojot rakstisko procedūru, grozīt minēto Vienošanos, lai palielinātu oficiālo atbalstu eksporta kredītiem vietējo izmaksu veidā.

               (3)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumu, kas Vienošanās dalībniekiem jāpieņem rakstiskā procedūrā, jo paredzētais lēmums var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantu.

               (4)Paredzētajam lēmumam palielināt oficiālo atbalstu vietējām izmaksām būtu jāpielāgo Vienošanās noteikumi par vietējo izmaksu atbalstu dominējošajiem tirdzniecības un ražošanas modeļiem. Globālās vērtību ķēdes ir mainījušas eksportētāju lēmumus par piegādes avotiem, un lielākā daļa eksportētāju tagad iepērk piegādes no vairākām valstīm un arvien lielākā mērā pircēja atrašanās vietā. Lai ES eksportētājiem piedāvātu lielāku elastību un ļautu īstenot optimālas piegādes avotu stratēģijas, oficiālā atbalsta vietējām izmaksām maksimālā robežvērtība būtu jāpalielina no 30 % līdz 40 % no eksporta līguma vērtības valstīs ar augstiem ienākumiem un no 30 % līdz 50 % no eksporta līguma vērtības valstīs ar vidējiem un zemiem ienākumiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskā procedūrā attiecībā uz paredzēto lēmumu palielināt oficiālo atbalstu vietējām izmaksām, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Definēts ESAO konvencijas 5. pantā.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

                     (3)

                        Jau iepriekš ar Padomes lēmumu iepriekšējām versijām ESAO vienošanās iepriekšējās versijas jau ir transponētas ES tiesību aktos.

                     (4)

                        Padomes lēmums, ar ko izveido kredītapdrošināšanas, kredītgarantiju un finanšu kredītu politikas koordinācijas grupu (OV 66, 27.10.1960, 1339. lpp.).

                     (5)

                        Kā to reizi gadā nosaka Pasaules Banka pēc NKI uz vienu iedzīvotāju.

                     (6)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.) (“Regula (ES) Nr. 1233/2011”).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.3.2021
            COM(2021) 114 final
            PIELIKUMS
            EMPTY
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku paredzēto lēmumu

               PIELIKUMS

               PRIEKŠLIKUMS

               II NODAĻA. FINANŠU NOTEIKUMI EKSPORTA KREDĪTIEM

               11.PIRMĀ IEMAKSA, MAKSIMĀLAIS OFICIĀLAIS ATBALSTS UN VIETĒJĀS IZMAKSAS

               d)Dalībnieki var sniegt oficiālu atbalstu vietējām izmaksām tikai ar šādiem nosacījumiem:

               1)vietējo izmaksu oficiālā atbalsta maksimālais apjoms nepārsniedz:

               –I kategorijas valstīm – 40 % no eksporta līguma vērtības;

               –II kategorijas valstīm – 50 % no eksporta līguma vērtības.

               2)vietējo izmaksu oficiālo atbalstu nesniedz ar noteikumiem, kas ir labvēlīgāki/mazāk ierobežojoši nekā tie, kuri ir spēkā attiecībā uz saistītu eksportu.

               3)Gadījumos, kad oficiāls atbalsts saistībā ar vietējām izmaksām pārsniedz 15 % no eksporta līguma vērtības, par šādu oficiālu atbalstu iepriekš paziņo saskaņā ar 48. pantu, norādot atbalstīto vietējo izmaksu veidu.

               65.OFICIĀLA ATBALSTA VIETĒJĀM IZMAKSĀM PĀRSKATĪŠANA

               Dalībnieki pārskata noteikumus par atbalstu vietējām izmaksām ne vēlāk kā trīs gadus pēc oficiālās apstiprināšanas.

               Vienošanās IV PIELIKUMS

               NOZARES VIENOŠANĀS PAR EKSPORTA KREDĪTIEM ATJAUNOJAMO ENERGORESURSU, KLIMATA PĀRMAIŅU MAZINĀŠANAS UN PIELĀGOŠANĀS UN ŪDENSSAIMNIECĪBAS PROJEKTIEM

               7. VIETĒJĀS IZMAKSAS

               a)Oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem saistībā ar līgumiem, kuru vērtība ir vismaz 10 miljoni SDR, saistībā ar vietējām izmaksām sniegtais oficiālais atbalsts nepārsniedz 30 % no eksporta līguma vērtības.

               b)Oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem saistībā ar līgumiem, kuru vērtība ir zem 10 miljoniem SDR,

               1)Šīs nozares vienošanās I papildinājumā uzskaitītajās nozarēs par vietējām izmaksām sniegtais oficiālais atbalsts nepārsniedz 45 % no eksporta līguma vērtības.

               2)II papildinājumā uzskaitītajās nozarēs un šīs nozares vienošanās 4. pantā definētajiem ūdenssaimniecības projektiem saistībā ar vietējām izmaksām sniegtais oficiālais atbalsts nepārsniedz 30 % no eksporta līguma vērtības.

               c)Ja oficiālais atbalsts saistībā ar vietējām izmaksām pārsniedz 15 % no eksporta līguma vērtības, par šādu oficiālu atbalstu iepriekš jāpaziņo saskaņā ar šīs nozares vienošanās 8. pantu, norādot atbalstīto vietējo izmaksu veidu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.3.2021
            COM(2021) 127 final
            2021/0066(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 103. sesijā un Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem, Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā, Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā un Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 103. sesijā (MSC 103), kura notiks virtuāli no 2021. gada 5. līdz 14. maijam, un Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā (MEPC 76), kura notiks virtuāli no 2021. gada 7. līdz 17. jūnijam. MSC 103 laikā paredzēts pieņemt grozījumus šādiem dokumentiem:

               –Starptautiskā konvencija par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem (STCW kodekss),

               –Starptautiskais kodekss par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā (ESP kodekss),

               –Starptautiskais ugunsdrošības sistēmu kodekss (FSS kodekss).

               MEPC 76 laikā paredzēts pieņemt grozījumus šādā dokumentā:

               –Konvencija par pretapaugšanas sistēmām (AFS konvencija).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par Starptautisko Jūrniecības organizāciju

               Ar Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) ir izveidota SJO. SJO mērķis ir nodrošināt forumu sadarbībai regulējuma un prakses jomā attiecībā uz dažādiem tehniskiem jautājumiem, kuri ietekmē ar starptautisko tirdzniecību saistītu kuģošanu. Tās mērķis ir arī aicināt vispārēji ieviest augstākos iespējamos standartus jautājumos, kuri attiecas uz kuģošanas drošību, navigācijas efektivitāti un kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu un kontroli, veicinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus. SJO nodarbojas arī ar attiecīgiem administratīvajiem un juridiskajiem jautājumiem.

               Konvencija stājās spēkā 1958. gada 17. martā.

               Visas dalībvalstis ir konvencijas puses.

               Visas dalībvalstis ir puses 1973. gada Starptautiskajā konvencijā par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu (MARPOL konvencija), kas stājās spēkā 1983. gada 2. oktobrī, un puses VI pielikumā, kas stājās spēkā 2005. gada 18. maijā. Savienība nav MARPOL konvencijas puse.

               Visas dalībvalstis ir puses 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija), kas stājās spēkā 1980. gada 25. maijā. Savienība nav SOLAS konvencijas puse.

               Saskaņā ar SOLAS konvenciju obligāti ir jāievēro Starptautiskais drošības kodekss kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai citas degvielas ar zemu uzliesmošanas temperatūru (IGF kodekss). Tā nolūks ir nodrošināt starptautisku standartu kuģiem, kuros kā degvielu izmanto gāzi vai šķidrumus ar zemu uzliesmošanas temperatūru. Kodekss attiecas uz visām jomām, kurās īpaši jāņem vērā tas, ka par degvielu tiek izmantota gāze vai šķidrumi ar zemu uzliesmošanas temperatūru. Tajā ir noteikti kritēriji piedziņas iekārtu un palīgmehānismu izkārtojumam un uzstādīšanai, ja kā degvielu izmanto dabasgāzi, lai nodrošinātu tādu pašu integritātes pakāpi drošuma un uzticamības ziņā, kādu iespējams sasniegt ar jaunām un salīdzināmām ar tradicionālo degvielu darbināmām galvenajām un palīgiekārtām.

               2.2.Starptautiskā Jūrniecības organizācija

               Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas atbildīga par kuģošanas drošību un drošumu un kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu. Tā ir iestāde, kas nosaka globālos standartus starptautiskās kuģniecības drošības, drošuma un vidisko raksturlielumu jomā. Tās galvenais uzdevums ir izveidot taisnīgu un efektīvu, vispārpieņemtu un visaptveroši īstenotu kuģniecības nozares tiesisko regulējumu.

               Organizācijā var iesaistīties jebkura valsts, un visas ES dalībvalstis ir SJO dalībnieces. ES un SJO attiecību pamatā ir Starpvalstu jūrniecības konsultatīvās organizācijas (IMCO) un Eiropas Kopienu Komisijas vienošanās par sadarbību, kas noslēgta 1974. gadā.

               SJO Kuģošanas drošības komitejā ir visas SJO dalībnieces, un tā sanāk vismaz reizi gadā. Tā izskata jebkādus organizācijas darbības jomā esošus jautājumus, kas attiecas uz navigācijas līdzekļiem, kuģu būvi un aprīkojumu, apkalpes komplektēšanu no drošības viedokļa, noteikumiem par sadursmju novēršanu, bīstamo kravu apstrādi, kuģošanas drošības procedūrām un prasībām, hidrogrāfisko informāciju, kuģu žurnāliem un navigācijas informāciju, jūras negadījumu izmeklēšanu, izcelšanu un glābšanu, un jebkuru citu jautājumu, kas tieši ietekmē kuģošanas drošību.

               SJO Jūras vides aizsardzības komitejā arī darbojas visas SJO dalībnieces, un tās sanāksmes notiek vismaz reizi gadā. Tā risina SJO darbības jomā esošos vidiskos jautājumus, kas saistīti ar kuģu radītā piesārņojuma kontroli un novēršanu, uz ko attiecas MARPOL līgums un kas aptver piesārņojumu ar naftu, ķīmiskām vielām, ko pārvadā kā beztaras kravas, notekūdeņiem, atkritumiem un kuģu emisijām gaisā, ieskaitot gaisu piesārņojošas vielas un siltumnīcefekta gāzu emisijas. Citi risināmie jautājumi ietver balasta ūdeņu apsaimniekošanu, pretapaugšanas sistēmas, kuģu pārstrādi, gatavību un reaģēšanas darbības piesārņojuma gadījumā un īpašu apgabalu un īpaši jutīgu jūras apgabalu identificēšanu.

               Gan SJO Kuģošanas drošības komiteja, gan Jūras vides aizsardzības komiteja nodrošina mehānismu, kas ļauj tām izpildīt SJO konvencijas, SJO Asamblejas vai SJO Padomes uzticētos pienākumus vai jebkādus iepriekšminētajā darbības jomā esošus pienākumus, kurus tām var uzticēt saskaņā ar citiem starptautiskiem tiesību instrumentiem un kurus atzīst SJO. Kuģošanas drošības komitejas un Jūras vides aizsardzības komitejas, ka arī to palīgstruktūru lēmumus pieņem ar šo komiteju locekļu balsu vairākumu.

               2.3.Paredzētie SJO Kuģošanas drošības komitejas akti

               2021. gada 5.–14. maijā MSC 103 pieņems grozījumus STCW konvencijā un kodeksā, ESP kodeksā, FSS kodeksā, SOLAS III nodaļā un LSA kodeksā.

               Ar paredzētajiem grozījumiem STCW konvencijas 1/1. noteikumā paredzēts ieviest definīciju terminam “augstspriegums” un STCW kodeksa A-1/1. iedaļā grozīt termina “darbības līmenis” definīciju, ietverot tajā amatu “elektromehāniķis”.

               Paredzēto 2011. gada ESP kodeksa B pielikuma A daļas 2. pielikuma grozījumu nolūks ir ierobežot dubultkorpusa naftas tankkuģu korpusa biezuma mērījumus pirmā atjauninājuma apsekojumā, atļaujot tos tikai aizdomīgās vietās.

               Paredzēto Ugunsdrošības sistēmu (FFS) kodeksa 9. nodaļas grozījumu nolūks ir precizēt, ka ir pieņemama mazāk sarežģīta un lētāka sekcijas defekta izolācija individuāli identificējamām ugunsgrēka detektoru sistēmām, kas uzstādītas kravas kuģos un pasažieru kuģu kajīšu balkonos.

               2.4.Paredzētais SJO Jūras vides aizsardzības komitejas akts

               2021. gada 10.–17. jūnijā MEPC 76 pieņems grozījumus AFS konvencijā. Paredzēto grozījumu nolūks ir iekļaut cibutrīnu aizliegto pretapaugšanas vielu sarakstā. Tas notiek ES iniciatīvas rezultātā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               3.1.Grozījumi Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem

               Cilvēkfaktora, apmācības un sardzes apakškomitejas 6. sesijā (HTW 6), kas notika no 2019. gada 29. aprīļa līdz 3. maijam, apakškomiteja piekrita ITF ierosinājumam precizēt funkcijas “elektromehāniķis” darbības līmeni STCW kodeksa A-I/1. iedaļas (Definīcijas un skaidrojumi) definīcijā “darbības līmenis” un iekļaut šajā iedaļā jaunu definīciju terminam “augstspriegums”.

               Apakškomiteja pēc tam vienojās definīcijas “augstspriegums” projektu iekļaut STCW kodeksa I/1. noteikumā, kā izklāstīts HTW 6/13 7. pielikumā, iesniedzot to MSC 102 apstiprināšanai un pieņemšanai. Apakškomiteja arī vienojās par STCW kodeksa A-I/1. iedaļas grozījuma projektu, ar kuru amatu “elektromehāniķis” iekļauj termina “darbības līmenis” definīcijā (šāds grozījums izriet no šā amata ieviešanas ar 2010. gada Manilas grozījumiem, kas izklāstīti HTW 6/13 8. pielikumā), un par tā iesniegšanu MSC 102 apstiprināšanai un pieņemšanai.

               MSC 102 grozījumus apstiprināja, un MSC 102 ziņojuma (MSC 102/24) 13.9. un 13.10. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MSC 103.

               Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo ar tiem tiek precizēts funkcijas “elektromehāniķis” darbības līmenis un ieviesta termina “augstspriegums” vienota definīcija.

               3.2.Grozījumi Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā (ESP kodekss)

               Kuģu projektēšanas un būves apakškomitejas 7. sesijā tika izskatīts IACS uz pētījuma pamata iesniegtais priekšlikums grozīt 2011. gada ESP kodeksa (grozīts ar rezolūciju MSC.461(101)) B pielikuma A daļas 2. pielikumu, nosakot, ka dubultkorpusa naftas tankkuģu biezuma mērījumus pirmā atjauninājuma apsekojumā būtu pietiekami veikt tikai aizdomīgās vietās. Pēc īsas apspriešanās apakškomiteja piekrita 2011. gada ESP kodeksa grozījumu projektam, kas izklāstīts 7. pielikumā, un nolēma to iesniegt MSC 102 apstiprināšanai un pieņemšanai.

               MSC 102 grozījumus apstiprināja, un MSC ziņojuma (MSC 102/24) 17.24. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MSC 103. Šis jautājums jau ir iekļauts ES neoficiālajā dokumentā par MSC 102.

               Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo tie ļauj IACS koncentrēties uz aizdomīgajām vietām, kad tiek veikti dubultkorpusa naftas tankkuģu biezuma mērījumi.

               3.3.Grozījumi Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā (FSS kodekss)

               MSC 98 apakškomitejas 2018.–2019. gada darba kārtībā un SSE 6 pagaidu darba kārtībā iekļāva jaunu punktu “Grozījumi FSS kodeksa 9. nodaļā attiecībā uz prasībām, ko piemēro kravas kuģiem un pasažieru kuģu balkoniem, kuros uzstādītas individuāli identificējamu ugunsgrēka detektoru sistēmas” (MSC 98/23, 20.34. punkts), par pabeigšanas termiņu nosakot 2020. gadu.

               Kuģa sistēmu un aprīkojuma (SSE) apakškomiteja 7. sesijā vienojās par Starptautiskā ugunsdrošības sistēmu kodeksa (FSS kodekss) 9. nodaļas grozījumu projektu un saistīto MSC rezolūcijas projektu, kas izklāstīts SSE 7/21 ziņojuma 3. pielikumā, un nolēma tos iesniegt apstiprināšanai MSC 102.

               MSC 102 FSS kodeksa 9. nodaļas grozījumu projektu apstiprināja, un MSC ziņojuma (MSC 102/24) 19.8. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MSC 103.

               Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo ar tiem atļautas sistēmas, kurās apvienota pasažieru kuģiem nepieciešamo individuāli identificējamo ugunsgrēka detektoru pastiprinātā drošība un mazāk sarežģīta un lētāka sekcijas defekta izolācija, kas ir pieņemama tikai attiecībā uz kravas kuģiem un pasažieru kuģu balkoniem.

               3.4.Grozījumi Konvencijā par pretapaugšanas sistēmām

               MEPC 71 ir pieņēmusi ES lūgumu, kurā ierosināts grozīt Starptautiskās konvencijas par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli (AFS konvencija, 2001. gads) 1. pielikumu, paredzot cibutrīna kontroles un pārceļot grozījuma apspriešanu uz Piesārņojuma novēršanas un kontroles apakškomitejas 5. sesiju (PPR 5).

               MEPC 73 atzīmēja, ka PPR 5, kas vispirms ir piekritusi, ka sākotnējais priekšlikums grozīt AFS konvencijas 1. pielikumu, lai tajā iekļautu cibutrīna kontroles (Savienības vārdā iesniegts ar dokumentu PPR 5/19 kopā ar dokumentā PPR 5/INF.9 iekļauto informāciju), atbilst AFS konvencijas 2. pielikuma prasībām, ir  vienojusies, ka ir pamats cibutrīna detalizētākai pārskatīšanai.

               Pēc diskusijām PPR 7 apakškomiteja vienojās, pirmkārt, par AFS konvencijas 1. pielikuma (Pretapaugšanas sistēmu kontroles) grozījuma projektu, ar ko tiek iekļautas cibutrīna kontroles, kā izklāstīts 6. pielikuma 1. pielikumā, un tā iesniegšanu MEPC 75 ar mērķi apstiprināt spēkā stāšanās datumus, kuri šobrīd ir kvadrātiekavās, un vēlāk apstriprināt arī projektu; un, otrkārt, par AFS konvencijas 4. pielikuma (Apsekojumi un sertifikācijas prasības pretapaugšanas sistēmām) grozījumu projektu, tai skaitā par Starptautiskās pretapaugšanas sistēmas sertifikāta parauga grozījumu projektu, lai iesniegtu tos izskatīšanai MEPC 75 ar mērķi tos apstiprināt.

               MEPC 75 AFS konvencijas grozījumu tekstu ir pabeigusi, un MEPC ziņojuma (MEPC 75/18) 10.17. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MEPC 76. Nostāja atbalstīt šos grozījumus ir iekļauta ES neoficiālajā dokumentā par MEPC 75.

               Savienība nāca klajā ar aicinājumu visā pasaulē aizliegt šo pretapaugšanas vielu, ko ES tagad ir aizliegts tirgot. Tāpēc Savienībai būtu jāatbalsta šie grozījumi, jo ar tiem šī viela tiks aizliegta visā pasaulē un tiks sasniegts ES mērķis.

               3.5.Attiecīgie ES tiesību akti un ES kompetence

               3.5.1.Grozījumi Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem

               Direktīvā 2008/106/EK
                  1
                noteikts, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka jūrnieki kā minimums ir apmācīti atbilstoši STCW konvencijas prasībām, un ka tām ir jāpiemēro STCW kodeksa A daļa. Šajā gadījumā ir būtiski ņemt vērā direktīvas 1. panta 6) un 7) punktu, kurā noteikti par elektroiekārtām atbildīgo virsnieku pienākumi, un I pielikuma I nodaļas III/5. noteikumu, kurā atsaucas uz elektrisko, elektronisko un vadības iekārtu funkciju, kas ir saistīta ar kompetences standartos noteiktajām spējām. Ar MSC 103 pieņemšanai paredzētajiem grozījumiem tiks mainīta STCW kodeksa A daļa, un tas ietekmēs direktīvas prasības.

               3.5.2.Grozījumi Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 530/2012
                  2
                5. un 6. pantu SJO stāvokļa novērtēšanas sistēma (CAS) ir noteikta par obligātu vienkorpusa naftas tankkuģiem, kuri ir vairāk nekā 15 gadus veci. Beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā veicamo uzlaboto pārbaužu programmā jeb Pastiprinātās apsekošanas programmā (ESP) norādīts, kā īstenot šādu pastiprinātu novērtēšanu. Tā kā CAS izmanto ESP kā rīku sava mērķa sasniegšanai, jebkādas izmaiņas saistībā ar ESP pārbaudēm, kā šie grozījumi, kas paredz, ka lielāka vērība dubultkorpusa naftas tankkuģu biezuma mērījumos pirmā atjauninājuma apsekojumā pievēršama tikai aizdomīgajām vietām, būs automātiski piemērojamas arī ar Regulu (ES) Nr. 530/2012.

               3.5.3.Grozījumi Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā (FSS kodekss)

               Ar Direktīvas 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem
                  3
                6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktu SOLAS konvenciju ar tās grozījumiem piemēro A klases pasažieru kuģiem. SOLAS konvencija paredz, ka pasažieru kuģiem FSS kodekss ir obligāts.

               Tāpēc FSS kodeksa grozījumi, ko paredzēts pieņemt MSC 103, ietekmētu prasības, kuras piemērojamas ar Direktīvu 2009/45/EK.

               3.5.4.Grozījumi Konvencijā par pretapaugšanas sistēmām

               Pretapaugšanas līdzekļu pieejamību tirgū un to izmantošanu reglamentē ES Biocīdu regula (ES) Nr. 528/2012
                  4
               . Ņemot vērā vairāku zinātnisko pētījumu rezultātus un ES līmenī veikto salīdzinošo pārskatīšanu, Komisija 2016. gada 27. janvārī pieņēma Īstenošanas lēmumu (ES) 2016/107
                  5
               , ar kuru faktiski visās ES dalībvalstīs un EEZ valstīs tika aizliegts laist tirgū un izmantot preapaugšanas krāsas, kas satur cibutrīnu. Tādējādi pretapaugšanas sistēmu konvencijas grozījumi ietekmēs Regulu (ES) Nr. 528/2012.

               3.5.5.ES kompetence

               STCW kodeksa A daļas grozījumi ietekmētu ES tiesību aktus, proti, Direktīvas 2008/106/EK piemērošanu.

               ESP kodeksa grozījumi ietekmētu ES tiesību aktus, proti, Regulas (ES) Nr. 530/2012 piemērošanu.

               Starptautiskā ugunsdrošības sistēmu kodeksa (FSS kodekss) grozījumi ietekmētu ES tiesību aktus, proti, Direktīvas 2009/45/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punkta piemērošanu.

               Starptautiskās konvencijas par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli grozījumi ietekmētu ES tiesību aktus, proti, Regulas (ES) Nr. 528/2012 piemērošanu.

               Tādējādi saskaņā ar LESD 3. panta 2. punkta beigu daļu Savienībai ir ekskluzīva kompetence, un tāpēc ir nepieciešams noteikt Savienības nostāju attiecībā uz aktiem, ar kuriem pieņem iepriekš minētos grozījumus.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  6
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               SJO Kuģošanas drošības komiteja un Jūras vides aizsardzības komiteja ir ar nolīgumu, proti, ar Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju, izveidotas struktūras.

               Akti, ko šīs abas SJO komitejas tiek aicinātas pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti var būtiski ietekmēt šādu ES tiesību aktu saturu:

               –Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva (ES) 2008/106 par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni. Iemesls: direktīva piemēro STCW kodeksa A daļu;

               –Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regula (ES) Nr. 530/2012, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem. Iemesls: ar šo regulu tiek padarīta obligāta SJO stāvokļa novērtēšanas sistēmas (CAS) piemērošana vienkorpusa naftas tankkuģiem, kuri ir vairāk nekā 15 gadus veci. Beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā veicamo uzlaboto pārbaužu programmā jeb Pastiprinātās apsekošanas programmā (ESP) norādīts, kā īstenot šādu pastiprinātu novērtēšanu. Tā kā CAS izmanto ESP kā līdzekli sava mērķa sasniegšanai, jebkuras ESP pārbaužu izmaiņas kļūs automātiski piemērojamas ar Regulu (ES) Nr. 530/2012;

               –Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem. Iemesls: Direktīvā 2009/45 noteikts, ka A klases pasažieru kuģiem pilnībā jāatbilst grozītās SOLAS konvencijas prasībām. FFS kodekss ir noteikts par obligātu saskaņā ar SOLAS konvenciju;

               –Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regula (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu. Iemesls: minētā regula aizliedz visās ES dalībvalstīs un EEZ valstīs darīt tirgū pieejamas un izmantot pretapaugšanas krāsas, kas satur cibutrīnu.

               Tāpēc grozījumi:

               –Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem,

               –Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā,

               –Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā (FSS kodekss),

               –Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli

               ietekmētu ES tiesību aktus, jo tie tiktu piemēroti ar attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu (ES) 2008/106 par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni, Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 13. jūnija Regulu (ES) Nr. 530/2012, ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem un Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz jūras transportu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 100. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0066 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 103. sesijā un Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem, Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā, Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā un Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvencija par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO) stājās spēkā 1958. gada 17. martā.

               (2)SJO ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas ir atbildīga par kuģošanas drošību un drošumu un kuģu izraisīta jūras un gaisa piesārņojuma novēršanu. Visas Savienības dalībvalstis ir SJO locekles. Savienība nav SJO locekle.

               (3)Saskaņā ar SJO konvencijas 28. panta b) punktu Kuģošanas drošības komiteja var pieņemt grozījumus Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem
                  8
                (STCW konvencija) un Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras
                  9
                (SOLAS konvencija).

               (4)Saskaņā ar SJO konvencijas 38. panta a) punktu Jūras vides aizsardzības komiteja var pieņemt grozījumus Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli (AFS konvencija)
                  10
               .

               (5)Jūras vides aizsardzības komiteja 103. sesijā 2021. gada 5.–14. maijā pieņems grozījumus STCW konvencijā, Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā (ESP kodekss) un Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā (FSS kodekss).

               (6)Jūras vides aizsardzības komiteja 76. sesijā, kas notiks 2021. gada 10.–17. jūnijā, pieņems grozījumus AFS konvencijā.

               (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Jūras vides aizsardzības komitejas 103. sesijā, jo STCW konvencijas, ESP kodeksa un FSS kodeksa grozījumi būtiski ietekmēs Savienības tiesību aktu saturu, proti, attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/106/EK
                  11
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 530/2012
                  12
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK
                  13
               .

               (8)STCW konvencijas STCW kodeksa A daļas grozījumi precizētu funkcijas “elektromehāniķis” darbības līmeni un ieviestu termina “augstspriegums” vienotu definīciju. Tādējādi Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo ar tiem tiek precizēti uz kuģa strādājošo cilvēku pienākumi, un tas sniedz lielāku skaidrību par dažādajiem pienākumiem un uzdevumiem.

               (9)ESP kodeksa B pielikuma A daļas 2. pielikuma grozījumi dod inspektoriem, kas veic naftas dubultkorpusa tankkuģu biezuma mērījumus, iespēju koncentrēties uz aizdomīgām vietām. Tādējādi Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo ar tiem tiks palielināta drošība jūrā un samazināts noplūdes risks avāriju gadījumā.

               (10)Ar FSS kodeksa 9. nodaļas grozījumiem tiks atļautas sistēmas, kurās apvienota pasažieru kuģiem nepieciešamo individuāli identificējamo ugunsgrēka detektoru pastiprinātā drošība un mazāk sarežģīta un lētāka sekcijas defekta izolācija, kas ir pieņemama tikai attiecībā uz kravas kuģiem un pasažieru kuģu balkoniem. Tādējādi Savienībai šie grozījumi būtu jāatbalsta, jo tie sniegs labāku aizsardzību cilvēkiem uz kuģa ugunsgrēka gadījumā.

               (11)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā, jo AFS Konvencijas 1. un 4. pielikuma grozījumi būtiski ietekmēs Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu.

               (12)Šie AFS Konvencijas 1. un 4. pielikuma grozījumi nodrošinās, ka visā pasaulē tiek aizliegta pretapaugšanas viela cibutrīns, ko Savienībā jau ir aizliegts tirgot.

               (13)Savienības nostāja jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir SJO Kuģošanas drošības komitejas un Jūras vides aizsardzības komitejai locekles, rīkojoties kopīgi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Kuģošanas drošības komitejas 103. sesijā, ir piekrist, ka:

               (a)tiek pieņemti grozījumi Starptautiskajā konvencijā par jūrnieku sagatavošanas, sertificēšanas un sardzes pildīšanas standartiem, kas paredzēti SJO dokumenta MSC 102/24 7. un 8. pielikumā;

               (b)tiek pieņemti grozījumi Starptautiskajā kodeksā par uzlabotu pārbaužu programmu beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā, kas paredzēti SJO dokumenta MSC 102/24 15. pielikumā, un

               (c)tiek pieņemti grozījumi Starptautiskajā ugunsdrošības sistēmu kodeksā, kas paredzēti SJO dokumenta MSC 102/24 20. pielikumā.

               2. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 76. sesijā, ir piekrist, ka tiek pieņemti grozījumi Starptautiskajā konvencijā par kuģu kaitīgo pretapaugšanas sistēmu kontroli, kas paredzēti SJO dokumenta MEPC 75/18 7. pielikumā.

               3. pants

               1.Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir SJO Kuģošanas drošības komitejas locekles, rīkojoties kopīgi.

               2.Šā lēmuma 2. pantā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir SJO Jūras vides aizsardzības komitejas locekles, rīkojoties kopīgi.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 323, 3.12.2008., 33.–61. lpp.

                     (2)

                        OV L 172, 30.6.2012., 3.–9. lpp.

                     (3)

                        OV L 163, 25.6.2009., 1.–140. lpp.

                     (4)

                        OV L 167, 27.6.2012., 1.–123. lpp.

                     (5)

                        OV L 21, 28.1.2016., 81.–82. lpp.

                     (6)

                        Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (7)

                        Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        STCW konvencija stājās spēkā 1984. gada 28. aprīlī.

                     (9)

                        SOLAS konvencija stājās spēkā 1980. gada 25. maijā.

                     (10)

                        AFS konvencija stājās spēkā 2008. gada 17. septembrī.

                     (11)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni (OV L 323, 3.12.2008., 33. lpp.).

                     (12)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 530/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem (OV L 172, 30.6.2012., 3. lpp.).

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.6.2021
            COM(2021) 314 final
            2021/0147(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (“nolīgums”), saistībā ar paredzēto Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku

               Ar šo nolīgumu izveido brīvās tirdzniecības zonu starp Savienību un Vjetnamu. Tā mērķi ir liberalizēt un atvieglot tirdzniecību un ieguldījumus starp Pusēm. Šie mērķi ir daļa no Pušu plašākas apņemšanās stiprināt ekonomiskās, tirdzniecības un ieguldījumu attiecības atbilstīgi ilgtspējīgas attīstības mērķim, un iespējami augstā vides aizsardzības un darbaspēka aizsardzības līmenī veicināt tirdzniecību un ieguldījumus saskaņā ar šo nolīgumu, ievērojot attiecīgos starptautiski atzītos standartus un nolīgumus. Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. augustā.

               2.2.Tirdzniecības komiteja

               Ar nolīguma 17. panta 1. punktu ir izveidota Tirdzniecības komiteja. Ar nolīguma 17. panta 2. punktu izveido piecas specializētās komitejas: Preču tirdzniecības komiteju, Muitas jautājumu komiteju, Sanitāro un fitosanitāro pasākumu komiteju, Ieguldījumu, pakalpojumu tirdzniecības, elektroniskās komercijas un publiskā iepirkuma komiteju un Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības komiteju. Ar 17. panta 3. punktu izveido arī divas darba grupas: Darba grupa intelektuālā īpašuma tiesību, tai skaitā ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jautājumos un Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupu.

                  Tirdzniecības komitejas sastāvā ir Pušu pārstāvji, un tā sanāk reizi gadā, ja vien komiteja nenolemj citādi vai steidzamos gadījumos pēc kādas Puses pieprasījuma. Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Vjetnamas rūpniecības un tirdzniecības ministrs un par tirdzniecību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis.

                  Tirdzniecības komitejas, specializētās komitejas un darba grupas ir atbildīgas par nolīguma īstenošanu un piemērošanu to attiecīgajās jomās.

               2.3.Paredzētais Tirdzniecības komitejas akts

               Tirdzniecības komiteja var pieņemt savu reglamentu (“paredzētais akts”) saskaņā ar nolīguma 17. 1. panta 4. punkta f) apakšpunktu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ar nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, būtu jātiecas pieņemt Tirdzniecības komitejas reglamentu, kā tas paredzēts nolīgumā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tirdzniecības komiteja ir ar nolīgumu, proti, Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, izveidota struktūra.

               Lēmums, ko Tirdzniecības komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais akts ir saistošs un nepapildina un negroza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku un starptautisko transportu.

                  Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punkts, 100. panta 2. punkts un 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

                  Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 91. panta 1. punktam, 100. panta 2. punktam un 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tirdzniecības komitejas lēmumu pēc tā pieņemšanas ir paredzēts publicēt.

               2021/0147 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/753
                  2
               , un tas stājās spēkā 2020. gada 1. augustā.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 17.1. panta 4. punkta f) apakšpunktu Tirdzniecības komiteja var pieņem savu reglamentu.

               (3)Tirdzniecības komitejai pirmajā sanāksmē ir jāpieņem savs reglaments, kā paredzēts nolīgumā.

               (4)Tādēļ, lai nodrošinātu efektīvu nolīguma īstenošanu, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Tirdzniecības komitejā, pamatojoties uz pievienoto Tirdzniecības komitejas lēmuma projektu par tās reglamentu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejas, kura izveidota saskaņā ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, pirmajā sanāksmē attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto Tirdzniecības komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Pēc Tirdzniecības komitejas lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        OV L 186, 12.6.2020.,1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.6.2021
            COM(2021) 314 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu

               PIELIKUMS

               LĒMUMS Nr. […]/2021
               KURU PIEŅĒMUSI TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

               (...)

               ar ko tā pieņem savu reglamentu

               TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

               Ņemot vērā Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Vjetnamas Sociālistisko Republiku un jo īpaši tā 17.1. panta 4. punkta f) apakšpunktu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar nolīguma 17.1. panta 4. punkta f) apakšpunktu Tirdzniecības komiteja var pieņemt savu reglamentu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.Ar šo pieņem pielikumā iekļauto Tirdzniecības komitejas reglamentu.

               2.Šis lēmums stājas spēkā [par datumu vienojas].

               [Vieta/datums]

                        Tirdzniecības komitejas vārdā –

                        līdzpriekšsēdētāji

               PIELIKUMS

               TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS REGLAMENTS

               kas izveidots ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses, 17.1. pantu

               1. PANTS

               Tirdzniecības komitejas funkcija un nosaukums

               1.
                     Komiteja, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Vjetnamas Sociālistisko Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”) 17.1. pantu, ir atbildīga par visiem jautājumiem, kuri minēti nolīguma 17.1. pantā.

               2.
                     Minēto komiteju komitejas dokumentos, tostarp lēmumos un ieteikumos, min kā “Tirdzniecības komiteju”.

               2. PANTS

               Sastāvs un priekšsēdētājs

               1.
                     Saskaņā ar nolīguma 17.1. panta 1. punktu Tirdzniecības komitejas sastāvā ir Eiropas Savienības un Vjetnamas Sociālistiskās Republikas pārstāvji.

               2.
                     Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir par tirdzniecību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis un Vjetnamas rūpniecības un tirdzniecības ministrs vai viņu attiecīgās deleģētās personas.

               3.
                     Ja Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir attiecīgās deleģētās personas, katra Puse paziņo otrai Pusei deleģētās amatpersonas vārdu un uzvārdu, amatu un kontaktinformāciju, kura ir atbildīga par Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāja pienākumu pildīšanu un pārstāv šo Pusi. Uzskata, ka šī deleģētā amatpersona ir pilnvarota pārstāvēt Pusi līdz dienai, kad Puse ir paziņojusi otrai Pusei jaunu līdzpriekšsēdētāju.

               3. PANTS

               Sekretariāts

               1.
                     Katras Puses par tirdzniecību atbildīgā dienesta amatpersonas kopīgi veic Tirdzniecības komitejas sekretariāta pienākumus.

               2.
                     Sekretariāts darbosies kā kontaktpunkts un koordinators Tirdzniecības komitejas organizācijā, kā noteikts šajā reglamentā.

               3.
                     Katra Puse paziņo otrai Pusei tās amatpersonas vārdu un uzvārdu, amatu un kontaktinformāciju, kura minētās Puses uzdevumā ir Tirdzniecības komitejas sekretāra loceklis un pārstāv šo Pusi. Uzskata, ka šī amatpersona turpina pildīt sekretariāta locekļa pienākumus, pārstāvēdama šo Līgumslēdzēju pusi, līdz dienai, kad šī Līgumslēdzēja puse ir paziņojusi otrai Līgumslēdzējai pusei jaunu locekli.

               4. PANTS

               Sanāksmes

               1.
                     Tirdzniecības komitejas sanāksmes notiek saskaņā ar nolīguma 17.1. panta 2. punktu. Proti, ja vien Tirdzniecības komiteja nelemj citādi, Tirdzniecības komitejas sanāksmes notiek vienu reizi gadā vai steidzamos gadījumos — pēc kādas Puses pieprasījuma.

               2.
                     Sanāksmes sasauc sanāksmes rīkotājas Līgumslēdzējas puses līdzpriekšsēdētājs.

               3.
                     Sanāksme var notikt klātienē, videokonferences veidā vai jebkādā citā veidā.

               5. PANTS

               Delegācijas

               Katras Puses Tirdzniecības komitejas sekretariāta loceklis, ja iespējams, vismaz 14 dienas pirms sanāksmes informē otras Puses sekretariāta locekli par attiecīgi Eiropas Savienības un Vjetnamas delegāciju plānoto sastāvu. Sarakstos norāda katra delegācijas locekļa vārdu un uzvārdu un amatu.

               6. PANTS

               Sanāksmju darba kārtība

               1.
                     Tirdzniecības komitejas sekretariāts sagatavo katras sanāksmes provizorisku darba kārtību, pamatojoties uz sanāksmes rīkotājas Puses sekretariāta locekļa priekšlikumu, nosakot termiņu otras Puses piezīmju sniegšanai. Ja iespējams, provizorisko darba kārtību sagatavo 30 dienas pirms sanāksmes un ne vēlāk kā 14 dienas pirms sanāksmes.

               2.
                     Tirdzniecības komiteja katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību. Jautājumus, kas nav iekļauti provizoriskajā darba kārtībā, var iekļaut darba kārtībā, vienprātīgi vienojoties.

               7. PANTS

               Protokols

               1.
                     Ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi, katras sanāksmes protokola projektu 15 dienas laikā pēc sanāksmes beigām sagatavo sanāksmes rīkotājas Puses sekretariāta loceklis. Protokola projektu nosūta otras Puses sekretariāta loceklim piezīmju sniegšanai.

               2.
                     Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot:

               a)
                     visus Tirdzniecības komitejai iesniegtos dokumentus;

               b)
                     ikvienu paziņojumu, ko viens no Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētājiem lūdzis iekļaut protokolā; kā arī

               c)
                     pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, paziņojumus, par kuriem panākta vienošanās, un pieņemtos secinājumus par konkrētiem jautājumiem.

               3.
                     Protokolā iekļauj sarakstu ar visiem Tirdzniecības komitejas lēmumiem, kas kopš Tirdzniecības komitejas pēdējās sanāksmes pieņemti rakstiskā procedūrā saskaņā ar 8. panta 2. punktu.

               4.
                     Protokola pielikumā iekļauj arī visu to personu vārdus un uzvārdus, amatus un funkcijas, kuras piedalījās Tirdzniecības komitejas sanāksmē.

               5.
                     Sanāksmes rīkotājas Puses sekretariāta loceklis pielāgo protokola projektu, pamatojoties uz saņemtajām piezīmēm, un pārskatīto protokola projektu Puses apstiprina 30 dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par kuru vienojušies līdzpriekšsēdētāji. Pēc apstiprināšanas sekretariāts sagatavo divus protokola oriģinālus, un katra Puse saņem vienu protokola oriģinālu.

               6.
                     Ja šie noteikumi attiecas uz specializēto komiteju sanāksmēm, specializētās komitejas sanāksmes protokolu dara pieejamu visām turpmākajām Tirdzniecības komitejas sanāksmēm.

               8. PANTS

               Lēmumi un ieteikumi

               1.
                     Tirdzniecības komiteja var pieņemt lēmumus un ieteikumus attiecībā uz visiem jautājumiem, ja tie paredzēti nolīgumā. Tirdzniecības komiteja pieņem lēmumus un ieteikumus, savstarpēji vienojoties, kā paredzēts nolīguma 17.4. pantā.

               2.
                     Sanāksmju starplaikā Tirdzniecības komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus rakstiskā procedūrā.

               3.
                     Līdzpriekšsēdētājs rakstiski iesniedz otram līdzpriekšsēdētājam lēmuma vai ieteikuma projekta tekstu Tirdzniecības komitejas darba valodā. Otrai Pusei ir viens mēnesis vai garāks termiņš, ko precizējusi ierosinātāja Puse, lai paustu savu piekrišanu lēmuma vai ieteikuma projektam. Ja otra Puse nepauž savu piekrišanu, ierosināto lēmumu vai ieteikumu apspriež un var pieņemt nākamajā Tirdzniecības komitejas sanāksmē. Lēmumu vai ieteikumu projektus uzskata par pieņemtiem, tiklīdz otra Puse ir paudusi savu piekrišanu, un to pieņemšana tiek iekļauta komitejas nākamās sanāksmes protokolā saskaņā ar 7. panta 2. punktu.

               4.
                     Ja Tirdzniecības komiteja saskaņā ar nolīgumu ir tiesīga pieņemt lēmumus vai ieteikumus, šādus dokumentus attiecīgi sauc par “lēmumu” vai “ieteikumu”. Tirdzniecības komitejas sekretariāts šādiem lēmumiem vai ieteikumiem piešķir progresīvu kārtas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz temata aprakstu. Katrā lēmumā un ieteikumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               5.
                     Tirdzniecības komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus sagatavo divos eksemplāros, to autentiskumu apstiprina līdzpriekšsēdētāji un nosūta katrai Pusei.

               9. PANTS

               Pārredzamība

               1.
                     Puses vienprātīgi var vienoties rīkot atklātas sanāksmes.

               2.
                     Katra Puse var nolemt publicēt Tirdzniecības komitejas lēmumus vai ieteikumus savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā vai tiešsaistē.

               3.
                     Visi kādas Puses iesniegtie dokumenti uzskatāmi par konfidenciāliem, ja vien šī Puse nenolemj citādi.

               4.
                     Pirms Tirdzniecības komitejas sanāksmes publisko sanāksmes provizorisku darba kārtību. To sanāksmju protokolus, par kurām panākta vienošanās saskaņā ar 7. pantu, publisko.

               5.
                     Šā panta 2. līdz 4. punktā minētos dokumentus publicē, ievērojot katras Puses piemērojamos datu aizsardzības noteikumus un saskaņā ar nolīguma 17.15. pantu.

               10. PANTS

               Valodas

               1.
                     Tirdzniecības komitejas darba valoda ir angļu valoda.

               2.
                     Tirdzniecības komiteja pieņem lēmumus par nolīguma grozīšanu vai interpretāciju nolīguma autentisko tekstu valodās. Visus pārējos Tirdzniecības komitejas lēmumus, ieskaitot lēmumu, ar kuru pieņem pašreizējo reglamentu, pieņem 1. punktā minētajā darba valodā.

               3.
                     Katra Puse ir atbildīga par lēmumu un citu dokumentu tulkošanu savā/savās oficiālajā(-ās) valodā(-ās), ja tas nepieciešams saskaņā ar šo pantu, un tā sedz izdevumus, kas saistīti ar šādiem tulkojumiem.

               11. PANTS

               Izdevumi

               1.
                     Katra Puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos ES un Tirdzniecības komitejas sanāksmēs: jo īpaši attiecībā uz personālu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem un attiecībā uz videokonferenču vai telekonferenču, pasta un telesakaru izdevumiem.

               2.
                     Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu reproducēšanu sedz sanāksmes rīkotāja Puse.

               3.
                     Izdevumus, kas saistīti ar mutisko tulkošanu sanāksmju laikā uz Tirdzniecības komitejas darba valodu un no tās, sedz sanāksmes rīkotāja Puse.

               12. PANTS

               Specializētās komitejas un darba grupas

               1.
                     Tirdzniecības komiteju rakstveidā informē par specializēto komiteju vai citu saskaņā ar šo nolīgumu izveidoto struktūru izraudzītajiem kontaktpunktiem. Visu attiecīgo korespondenci, dokumentus un paziņojumus saistībā ar nolīguma īstenošanu starp katras specializētās komitejas un darba grupas kontaktpunktiem vienlaikus nosūta ES un Tirdzniecības komitejas sekretariātam.

               2.
                     Saskaņā ar nolīguma 17.2. panta 6. punktu specializētā komiteja ziņo Tirdzniecības komitejai par katras sanāksmes rezultātiem un secinājumiem.

               13. PANTS

               Reglamenta grozīšana

               Šo reglamentu var grozīt rakstiski ar Tirdzniecības komitejas lēmumu saskaņā ar 8. pantu.

               14. PANTS

               Informācija Apvienotajai komitejai

               Saskaņā ar nolīguma 17.1. panta 5. punktu Tirdzniecības komiteja Apvienotās komitejas regulārajās sanāksmēs informē Apvienoto komiteju, kas izveidota  ar partnerības un sadarbības nolīgumu kā kopējās institucionālās struktūras daļa, par savu darbību un – attiecīgā gadījumā – par savu specializēto komiteju darbību.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.9.2021
            COM(2021) 612 final
            2021/0311(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Nolīguma starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu piemērošanas daļēju apturēšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Nolīgums starp ES un Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (turpmāk “nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu”) stājās spēkā 2020. gada 1. jūlijā
                  1
                līdztekus atpakaļuzņemšanas nolīgumam
                  2
               . Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu mērķis ir uz savstarpīguma pamata atvieglot vīzu izsniegšanu Savienības un Baltkrievijas pilsoņiem plānotās uzturēšanās periodam, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu periodā.

               Nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu palīdz uzlabot cilvēku savstarpējos sakarus un kopīgot vērtības, tostarp cilvēktiesības un ES demokrātijas vērtības. Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu preambulā ir uzsvērta nozīme, kāda ir ES un Baltkrievijas sadarbības pamatprincipiem, kā arī pienākumiem un atbildībai, ieskaitot cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošanu, kas izriet no ES un Baltkrievijai saistošajiem attiecīgajiem starptautiskajiem instrumentiem.

               Padome 2020. gada 12. oktobrī pieņēma secinājumus par ES reakciju uz notikumiem Baltkrievijā
                  3
               . Savos secinājumos Padome atkārtoti uzsvēra, ka 2020. gada 9. augustā notikušās prezidenta vēlēšanas nebija ne brīvas, ne godīgas un ka Baltkrievijas režīmam nav demokrātiskās leģitimitātes. Padome atkārtoti pauda pilnīgu atbalstu Baltkrievijas suverenitātei un neatkarībai un uzsvēra Baltkrievijas tautas demokrātiskās tiesības ievēlēt prezidentu, rīkojot brīvas un godīgas vēlēšanas bez ārējas iejaukšanās. Secinājumos arī atgādināti ierobežojošie pasākumi, kas ietver ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu un kas tika noteikti 40 personām, kuras ir atbildīgas par prezidenta vēlēšanu krāpniecisko raksturu un miermīlīgo protestu vardarbīgu apspiešanu, un pausta ES gatavība veikt turpmākus ierobežojošus pasākumus pret vienībām un augsta ranga amatpersonām, tostarp Aleksandr Lukashenko
                  4
               .

               ES samazināja divpusējo sadarbību ar Baltkrievijas iestādēm centrālajā līmenī, palielināja atbalstu Baltkrievijas tautai un pilsoniskajai sabiedrībai un attiecīgi pārskatīja divpusējo finansiālo palīdzību. Saskaņā ar minētajiem pasākumiem ES nekavējoties ir darījusi pieejamus papildu finanšu resursus vardarbības upuriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem.

               Opozīcijas aktīvistu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, cilvēktiesību aizstāvju un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu apspiešana turpinās. Līdz 2021. gada septembra vidum bija vairāk nekā 670 politieslodzīto, un viņu skaits katru nedēļu pieaug. Pret viņiem notiek politiski motivētas tiesas prāvas, kuras bieži vien notiek aiz slēgtām durvīm sasteigtā veidā un beidzas ar kaunpilniem spriedumiem par daudzu gadu ieslodzījumu.

               Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu piemērošana ir turpinājusies, savukārt ir atlikta nolīguma īstenošanas uzraudzībai paredzētās apvienotās komitejas izveide vīzu atvieglotas izsniegšanas jautājumos.

               Reaģējot uz brutālo represiju turpināšanos pret visiem Baltkrievijas sabiedrības segmentiem un jo īpaši uz pasažieru lidmašīnas sagrābšanu 2021. gada 23. maijā, ES aizliedza Baltkrievijas pārvadātājiem pārlidot ES gaisa telpu un piekļūt ES lidostām
                  5
               , pieņēma ceturto sankciju kopumu, ar ko sarakstā iekļautas personas un vienības
                  6
               , un mērķtiecīgas ekonomiskās sankcijas
                  7
               .

               Pēc minēto pasākumu pieņemšanas Baltkrievijas iestādes veica atbildes pasākumus, 2021. gada 28. jūnijā paziņojot par savas dalības apturēšanu Austrumu partnerībā un ar ES noslēgtā atpakaļuzņemšanas nolīguma piemērošanas apturēšanu. Turklāt Baltkrievija atsauca savu vēstnieku ES uz apspriešanos, pieprasīja atsaukt ES vēstnieku uz apspriešanos Briselē un paziņoja, ka Eiropas iestāžu pārstāvjiem un ES personām, kas piedalījās sankciju sagatavošanā, tiks liegta iebraukšana Baltkrievijā. Baltkrievijas iestādes pieprasīja apturēt dalībvalstu kultūras institūtu darbību. Baltkrievija arī paziņoja, ka tā apsvērs turpmākus iespējamos pretpasākumus. Turklāt 2021. gada 8. septembrī Baltkrievijas parlamentam tika iesniegts likumprojekts, kas paredz apturēt ar ES noslēgto atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               Lai gan situācija pie ES ārējām robežām ar Baltkrieviju ir stabilizējusies attiecībā uz ieceļošanu, tostarp tāpēc, ka tika apturēti tiešie lidojumi no Bagdādes uz Minsku, tā joprojām ir saspringta un aizvien pastāv migrācijas spiediens, jo novērsto neatbilstīgas robežšķērsošanas mēģinājumu skaits vēl arvien ir augsts. Līdz 2021. gada 19. septembrim Lietuvas un Baltkrievijas robežu bija neatbilstīgi šķērsojušas 4145 personas; tas ir 56 reizes vairāk nekā 2020. gadā. Vairāk nekā puse trešo valstu valstspiederīgo, kas šķērsoja Lietuvas robežu ar Baltkrieviju, ieradās no Irākas (2805), citi bija Kongo (Brazavilas) un Kamerūnas valstspiederīgie un neliela daļa – Sīrijas, Irānas un Afganistānas valstspiederīgie. Polijas robežu ar Baltkrieviju tajā pašā laikposmā šķērsojuši 1493 trešo valstu valstspiederīgie. Tas ir 23 reizes vairāk nekā 2020. gadā. Līdzīgi lielākā daļa bija Irākas valstspiederīgie, bet salīdzinoši vairāk bija Afganistānas valstspiederīgo. Relatīvi lielākais pieaugums bija Latvijā – no 3 konstatētiem neatbilstīgas robežšķērsošanas gadījumiem 2020. gadā līdz 377 gadījumiem 2021. gadā. Tāda pati tendence piemīt arī patvēruma pieteikumiem. Salīdzinājumā ar tādu pašu laikposmu pagājušajā gadā līdz šim 2021. gadā Lietuva ir reģistrējusi 14 reizes vairāk patvēruma pieteikumu (2399), galvenokārt no Irākas valstspiederīgajiem (50 %). Polijā reģistrēto patvēruma pieteikumu pieaugums sasniedz 131 % (4109) un visvairāk pieteikumu iesnieguši ir Afganistānas valstspiederīgie (33 %), Baltkrievijas (29 %) un Krievijas valstspiederīgie (18 %). Līdzīgi Latvija ir saņēmusi 465 patvēruma pieteikumus, kas ir gandrīz sešas reizes vairāk nekā 2020. gadā.

               Šis pēkšņais pieaugums liecina, ka režīms veicina neatbilstīgu migrāciju politiskiem mērķiem un konkrēti kā atbildes pasākumus pret Lietuvu, Poliju un Latviju par to nostāju pret Baltkrieviju. Ir vajadzīga vienota reakcija uz Baltkrievijas rīcību pret ES dalībvalstīm.

               2.IEROSINĀTIE PASĀKUMI

               Nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu tika noslēgts, pamatojoties uz priekšnoteikumu, ka cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana ir viens no pamatprincipiem, kas reglamentē sadarbību starp Savienību un Baltkrieviju, kā arī to pienākumus un atbildību
                  8
               . Gan Savienība, gan Baltkrievija atzina, ka nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu nedrīkstētu izraisīt neatbilstīgu migrāciju, vienlaikus tās paredzēja pievērst īpašu uzmanību drošībai un atpakaļuzņemšanai
                  9
               .

               Ņemot vērā iepriekš aprakstīto kontekstu, Baltkrievija pārkāpj šos principus. Baltkrievija ne tikai apdraud Savienības un tās dalībvalstu savstarpējās attiecības, bet arī saasina cilvēktiesību pārkāpumus, kas ir pretrunā tās starptautiskajām saistībām
                  10
               .

               Tādēļ piemērots pasākums ir apturēt konkrētu tādu pantu piemērošanu nolīgumā par vīzu atvieglotu izsniegšanu, kas paredz atvieglojumus konkrētām pieteikuma iesniedzēju kategorijām, proti:

               i) Baltkrievijas oficiālu delegāciju dalībniekiem, tostarp šādu delegāciju pastāvīgiem dalībniekiem, kuri pēc Baltkrievijai adresēta oficiāla ielūguma piedalīsies oficiālās sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;

               ii) Baltkrievijas valsts un reģionālo valdību un parlamentu, Baltkrievijas Konstitucionālās tiesas un Baltkrievijas Augstākās tiesas locekļiem, kad tie pilda dienesta pienākumus.

               Tādēļ būtu jāaptur turpmāk norādīto nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu pantu piemērošana: 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts par “dokumentāriem pierādījumiem par brauciena mērķi”, 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts, 5. panta 2. punkta a) apakšpunkts par “vairākkārtējas ieceļošanas vīzu izsniegšanu” un 6. panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts par “maksām par vīzu pieteikumu izskatīšanu”.

               Tiklīdz Padomes lēmums būs stājies spēkā, minētajos noteikumos paredzēto konkrēto noteikumu piemērošana būs apturēta. Attiecīgi tā vietā tiks piemēroti Vīzu kodeksa vispārīgie noteikumi
                  11
               .

               Citu nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu noteikumu piemērošana netiek apturēta, un to nodrošinātie atvieglojumi attiecībā uz Baltkrievijas parastajiem iedzīvotājiem arī turpmāk tiks piemēroti. Tas ļaus uzturēt “cilvēku savstarpējos sakarus”. Tomēr nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu neapturētos noteikumus nevajadzētu izmantot, lai apietu Padomes lēmuma mērķi attiecībā uz nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu daļēju apturēšanu. Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par mēģinājumiem apiet vai iespējamiem mēģinājumiem apiet nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu daļēju apturēšanu.

               3.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma procesuālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punkts. Šā priekšlikuma materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

               Turklāt nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu 14. panta 5. punktā ir noteikts, ka “katra Puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību. Lēmumu par apturēšanu otrai Pusei paziņo ne vēlāk kā 48 stundas pirms tā stāšanās spēkā. Puse, kas apturējusi šā nolīguma darbību, nekavējoties informē otru Pusi, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv.”

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

                  Šis priekšlikums nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, apturēt konkrētus spēkā esošos atvieglojumus Baltkrievijas amatpersonām, vienlaikus turpinot atbalstīt Baltkrievijas parastos iedzīvotājus ar atvieglotām vīzu procedūrām.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

               2021/0311 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Nolīguma starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu piemērošanas daļēju apturēšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu
                  12
                (“nolīgums”) stājās spēkā 2020. gada 1. jūlijā līdztekus Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par to personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti
                  13
                (“atpakaļuzņemšanas nolīgums”).

               (2)Nolīguma mērķis ir uz savstarpīguma pamata atvieglot vīzu izsniegšanu Savienības un Baltkrievijas pilsoņiem plānotās uzturēšanās periodam, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu periodā. Nolīgums palīdz veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus un popularizēt vērtības, tostarp cilvēktiesības un demokrātijas principus.

               (3)Saskaņā ar nolīguma 14. panta 5. punktu jebkura puse var pilnībā vai daļēji apturēt minētā nolīguma darbību. Lēmums par apturēšanu otrai pusei jāpaziņo ne vēlāk kā 48 stundas pirms tā stāšanās spēkā. Pusei, kas apturējusi nolīguma piemērošanu, nekavējoties ir jāinformē otra puse, tiklīdz apturēšanas iemesli vairs nepastāv.

               (4)Reaģējot uz brutālo represiju turpināšanos pret visiem Baltkrievijas sabiedrības segmentiem un jo īpaši uz pasažieru lidmašīnas sagrābšanu 2021. gada 23. maijā, Savienība ar Regulu (EK) Nr. 765/2006
                  14
                un Lēmumu 2012/642/KĀDP
                  15
                aizliedza Baltkrievijas pārvadātājiem pārlidot Savienības teritoriju un piekļūt Savienības lidostām un ieviesa ceturto sankciju kopumu, ar ko sarakstā iekļautas papildu personas un vienības un noteiktas mērķtiecīgas ekonomiskās sankcijas.

               (5)Pēc minēto pasākumu veikšanas Baltkrievija veica atbildes pasākumus, 2021. gada 28. jūnijā paziņojot par savas dalības apturēšanu Austrumu partnerībā un paziņojot par atpakaļuzņemšanas nolīguma piemērošanas apturēšanu. 2021. gada 8. septembrī Baltkrievijas parlamentam tika iesniegts likumprojekts, kas paredz apturēt ar Eiropas Savienību noslēgtā atpakaļuzņemšanas nolīguma piemērošanu.

               (6)Tajā pašā laikā Lietuva un pēdējā laikā arī Polija un Latvija ir piedzīvojušas nepieredzētu neatbilstīgās migrācijas plūsmu pieaugumu no Baltkrievijas. Šis pēkšņais pieaugums liecina, ka režīms veicina neatbilstīgo migrāciju politiskiem mērķiem un konkrēti kā atbildes pasākumus pret Lietuvu, Poliju un Latviju par to nostāju attiecībā uz Baltkrieviju.

               (7)Iepriekš minētās Baltkrievijas darbības ir pretrunā pamatprincipiem, atbilstoši kuriem nolīgums tika noslēgts, un ir pretrunā Savienības un tās dalībvalstu interesēm. Konkrēti, Baltkrievijas darbībās netiek ievērotas cilvēktiesības un demokrātijas principi un ar tām tiek veicināta neatbilstīgā migrācija no Baltkrievijas teritorijas uz Savienību.

               (8)Tādēļ būtu jāaptur tādu konkrētu nolīguma noteikumu piemērošana, kas paredz atvieglojumus konkrētām īstermiņa vīzas pieteikuma iesniedzēju kategorijām, proti, Baltkrievijas oficiālo delegāciju dalībniekiem, Baltkrievijas valsts un reģionālo valdību un parlamentu locekļiem, Baltkrievijas Konstitucionālās tiesas locekļiem un Baltkrievijas Augstākās tiesas locekļiem, kad tie pilda dienesta pienākumus,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Aptur šādu nolīguma noteikumu piemērošanu:

               (a)nolīguma 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts, kas attiecas uz ikvienu vīzas pieteikuma iesniedzēju, kurš ir Baltkrievijas oficiālās delegācijas dalībnieks, tostarp šādas delegācijas pastāvīgais dalībnieks, kam pēc Baltkrievijai adresēta oficiāla ielūguma paredzēts piedalīties oficiālās sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, kurus starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;

               (b)nolīguma 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts, kas attiecas uz ikvienu vīzas pieteikuma iesniedzēju, kurš ir Baltkrievijas valsts vai reģionālās valdības vai parlamenta, Baltkrievijas Konstitucionālās tiesas vai Baltkrievijas Augstākās tiesas loceklis, pildot dienesta pienākumus, un ikvienu vīzas pieteikuma iesniedzēju, kurš ir Baltkrievijas oficiālās delegācijas pastāvīgais dalībnieks, kam pēc Baltkrievijai adresēta oficiāla ielūguma regulāri jāpiedalās sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, kurus starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;

               (c)nolīguma 5. panta 2. punkta a) apakšpunkts, kas attiecas uz ikvienu vīzas pieteikuma iesniedzēju, kurš ir Baltkrievijas oficiālās delegācijas dalībnieks, kam pēc Baltkrievijai adresēta oficiāla ielūguma regulāri jāpiedalās sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, kurus starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā;

               (d)nolīguma 6. panta 3. punkta a) un b) apakšpunkts, kas attiecas uz ikvienu vīzas pieteikuma iesniedzēju, kurš ir Baltkrievijas valsts vai reģionālās valdības vai parlamenta, Baltkrievijas Konstitucionālās tiesas vai Baltkrievijas Augstākās tiesas loceklis, un ikvienu vīzas pieteikuma iesniedzēju, kurš ir Baltkrievijas oficiālās delegācijas dalībnieks, kam pēc Baltkrievijai adresēta oficiāla ielūguma paredzēts piedalīties sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas programmās, kā arī pasākumos, ko starpvaldību organizācijas rīko kādas dalībvalsts teritorijā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā otrajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Nolīgums starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (OV L 180, 9.6.2020.).

                     (2)

                        Nolīgums starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par to personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (OV L 181, 9.6.2020.).

                     (3)

                        Padomes secinājumi par Baltkrieviju 11661/20 (2020. gada 12. oktobris).

                     (4)

                        Otrais sankciju kopums tika pieņemts 2020. gada 6. novembrī (Padomes Īstenošanas regula (ES) 2020/1648 (2020. gada 6. novembris), ar ko īsteno 8.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju; Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2020/1650 (2020. gada 6. novembris), ar ko īsteno Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (OV L 370 I)). Trešais sankciju kopums tika pieņemts 2020. gada 17. decembrī (Padomes Īstenošanas regula (ES) 2020/2129 (2020. gada 17. decembris), ar ko īsteno 8.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju; Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2020/2130 (2020. gada 17. decembris), ar ko īsteno Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (OV L 426 I)). Ierobežojošie pasākumi abos sankciju kopumos ietver ceļošanas aizliegumu un aktīvu iesaldēšanu, kas attiecas uz iepriekš minētajos aktos uzskaitītajām personām un vienībām.

                     (5)

                        Padomes Regula (ES) 2021/907 (2021. gada 4. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju, un Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/908 (2021. gada 4. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Baltkrievijā (OV L 197 I).

                     (6)

                        Padomes Regula (ES) 2021/996 (2021. gada 21. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju; Padomes Īstenošanas regula (ES) 2021/997 (2021. gada 21. jūnijs), ar ko īsteno 8.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju; Padomes Īstenošanas regula (ES) 2021/999 (2021. gada 21. jūnijs), ar ko īsteno 8.a panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju; Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/1001 (2021. gada 21. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Baltkrievijā; Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2021/1002 (2021. gada 21. jūnijs), ar ko īsteno Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Baltkrievijā (OV L 219 I). Personām un vienībām, kas iepriekšminētajos aktos iekļautas sarakstā, ir noteikta aktīvu iesaldēšana, un ES pilsoņiem un uzņēmumiem ir aizliegts sarakstā iekļautajām personām darīt pieejamus līdzekļus. Ierobežojošie pasākumi ietver arī sarakstā iekļauto personu ceļošanas aizliegumu.

                     (7)

                        Padomes Regula (ES) 2021/1030 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju; Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/1031 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko groza Padomes Lēmumu 2012/642/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Baltkrievijā (OV L 224 I).

                     (8)

                        Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu preambulas 3. apsvērums.

                     (9)

                        Nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu preambulas 2. apsvērums.

                     (10)

                        Kā norādīts ANO īpašā referenta Anaïs Marin ziņojumā par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā (Report of the Special Rapporteur on the situation of human rights in Belarus, Anaïs Marin), A/HRC/47/49, 2021. gada 4. maijs.

                     (11)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

                     (12)

                        Nolīgums starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par vīzu atvieglotu izsniegšanu (OV L 180, 9.6.2020.).

                     (13)

                        Nolīgums starp Eiropas Savienību un Baltkrievijas Republiku par to personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas neatļauti (OV L 181, 9.6.2020.).

                     (14)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 765/2006 (2006. gada 18. maijs) par ierobežojošiem pasākumiem pret prezidentu Lukašenko un dažām Baltkrievijas amatpersonām (OV L 134, 20.5.2006., 1. lpp.), kas grozīta ar Padomes Regulu (ES) 2021/907 (OV L 197 I, 4.6.2021.), Padomes Regulu (ES) 2021/996 (OV L 219 I, 21.6.2021., 1. lpp.), Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/997 (OV L 219 I, 21.6.2021., 3. lpp.), Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2021/999 (OV L 219 I, 21.6.2021., 55. lpp.) un Padomes Regulu (ES) 2021/1030 (OV L 224 I, 24.6.2021., 1. lpp.).

                     (15)

                        Padomes Lēmums 2012/642/KĀDP (2012. gada 15. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (OV L 285, 17.10.2012., 1. lpp.), kas grozīts ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/908 (OV L 197 I, 4.6.2021., 3. lpp.), Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/1001 (OV L 219 I, 21.6.2021., 67. lpp.), Padomes Īstenošanas lēmumu (KĀDP) 2021/1002 (OV L 219 I, 21.6.2021., 70. lpp.) un Padomes Lēmumu (KĀDP) 2021/1031 (OV L 224 I, 24.6.2021.).