				|

		52011PC0862

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem /* COM/2011/0862 galīgā redakcija - 2011/0418 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.
PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Šā priekšlikuma galvenais
mērķis ir sniegt atbalstu sociāli atbildīgo
uzņēmumu tirgum, uzlabojot to ieguldījumu fondu finansējuma
piesaistīšanas efektivitāti, kas veic ieguldījumus šajos uzņēmumos.

Sociālā uzņēmējdarbība[1] ir jauna nozare
ES. Sociāli atbildīgi uzņēmumi ir tādi
uzņēmumi, kuru galvenais mērķis ir sociālā
ietekme, nevis akcionāru vai citu ieinteresēto personu
peļņa. Lai panāktu sociālo ietekmi, sociāli
atbildīgs uzņēmums mēģina veidot atbilstošas uzņēmējdarbības
metodes, tostarp uzņēmējdarbības finansēšanu. Tā
kā šī ir jauna nozare, tai
ir raksturīga strauja izaugsme. Saskaņā ar Global Enterprise
Monitor 2009. gada ziņojumu no 3 % līdz 7,5 %
darbaspēka izvēlētajās ES dalībvalstīs bija
nodarbināti dažāda veida sociāli atbildīgos
uzņēmumos.
Gandrīz visi sociāli atbildīgie
uzņēmumi ir MVU. Sociāli atbildīgo uzņēmumu
sociālā misija ir cieši saistīta ar ilgtspējīgu vai
iekļaujošu attīstību un sociālo problēmu
risināšanu ES sabiedrībā: tas nozīmē, ka ieguldījumam
sociāli atbildīgos uzņēmumos, visticamāk, ir
lielāka labvēlīga sociālā ietekme nekā
ieguldījumam MVU kopumā. Pēc dažiem aprēķiniem,
piemēram, J. P. Morgan aprēķina, sociālie
ieguldījumi varētu strauji pieaugt un kļūt par tirgu, kura
apjoms pārsniedz EUR 100 miljardus, uzsverot šīs jaunās
nozares potenciālu[2].
Tāpēc šīs nozares izaugsmes un
uzplaukuma nodrošināšana būtu vērtīgs ieguldījums
stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā.
Sociāli atbildīgi uzņēmumi
ievērojamu daļu sava finansējuma iegūst no fondu,
privātpersonu vai publiskā sektora dotācijām. Tomēr to
uzņēmējdarbības ilgtspējīga izaugsme ir
atkarīga no spējas piesaistīt plašāku klāstu
ieguldījumu un finanšu avotu. Tāpēc ES ieguldījumu fondu
tirgus loma ir palielinājusies. Ir izveidojies atsevišķs
ieguldījumu fondu tirgus, kura galvenais mērķis ir
ieguldījumi sociāli atbildīgos uzņēmumos. Lai
atšķirtu šos fondus no sociālā ieguldījuma fondiem
kopumā, šie fondi šajā priekšlikumā tiek saukti par
sociālās uzņēmējdarbības fondiem.
Sociālās uzņēmējdarbības fondu izaugsme
atspoguļo daudzu ieguldītāju pieaugošo interesi veikt
ieguldījumus (parasti kā plašāka portfeļa daļu), kuru
mērķis ir panākt labvēlīgu sociālo ietekmi,
neskatoties uz finansiālo ieguvumu.
Normatīvās un tirgus nepilnības
norāda uz divām problēmām, kas ierobežo sociālās
uzņēmējdarbības fondu izaugsmi.
Pirmkārt, normatīvās
prasības ES un valstu līmenī nav izveidotas tā, lai
veicinātu kapitāla piesaisti šiem fondiem. Kapitāla piesaiste pārrobežu
mērogā ir dārga un sarežģīta to valstu noteikumu
sadrumstalotības dēļ, ar kuriem nosaka privāto
vērtspapīru izvietojumu[3]
ārzemēs. Atbilstība dažādiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē
privātā vērtspapīru izvietojuma darbību
izvēlētām ieguldītāju grupām, paaugstina šo fondu
kapitāla izmaksas. Tāpat sociālās
uzņēmējdarbības fondu uzplaukums nav noticis visās
dalībvalstīs, un pašlaik to izplatība ir ģeogrāfiski
nevienmērīga.
Pēc apspriešanās ar
dalībvalstīm ir skaidrs, ka šo sociālās
uzņēmējdarbības fondu darbību lielākajā
daļā gadījumu reglamentē ar vispārīgiem valstu
noteikumiem, ko piemēro privātam vērtspapīru izvietojumam,
vai alternatīvos gadījumos — ar īpašām tiesību normām, kas ieviestas
attiecībā uz riska kapitālu vai privāto kapitālu.
Nelielā daļā dalībvalstu pastāv arī īpaši
noteikumi plašākām sociālā ieguldījuma fondu
kategorijām, kas ir atvērtas arī privātiem mazajiem
ieguldītājiem. Šie plašākie sociālā ieguldījuma
fondi ne vienmēr iegulda savus līdzekļus tikai sociāli
atbildīgos uzņēmumos. Ietekmes novērtējumā
norādīts, ka valstu noteikumu sadrumstalotība
attiecībā uz sociālās uzņēmējdarbības
fondiem un šo noteikumu nepielāgotība to vajadzībām ir
radījusi izmaksu slogu un samazinājusi šiem fondiem efektīvu
piekļuvi kapitāla tirgiem. Neskatoties uz ieguldītāju lielo
interesi par sociālo ieguldījumu stratēģijām, šis
regulējuma slogs traucē izveidot efektīva apjoma
sociālās uzņēmējdarbības fondus (vidēji
sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldībā
esošo aktīvu apjoms reti pārsniedz EUR 20 miljonus).
Otrkārt, potenciālajiem
ieguldītājiem sociālās uzņēmējdarbības
fondos ir plašs dažādu sociālo ieguldījumu piedāvājumu
klāsts, dažāda apjoma informācija par sociālajiem
ieguldījumiem, sociāli atbildīgo uzņēmumu izvēli vai
pārbaudi un pieeju to sociālās rīcības
mērīšanai. Pašiem fondiem un to finansētajiem sociāli
atbildīgajiem uzņēmumiem var rasties izmaksas saistībā
ar tādiem pašregulējuma pasākumiem iepriekš minēto
problēmu risināšanai, kas pārklājas vai konkurē
savā starpā. Ir iedragāta ieguldītāju
pārliecība un uzticība.
Šīs grūtības kavē efektīvas
kapitāla plūsmas uz sociālās
uzņēmējdarbības fondiem un attiecīgi kapitāla
plūsmu uz pašiem sociāli atbildīgajiem uzņēmumiem un
rada šķērsli vienota ieguldījumu tirgus attīstīšanai
šajā jomā.
Ņemot vērā šos
apstākļus, Komisija Aktā par vienoto tirgu[4]
apņēmās sākt izstrādāt vairākus
pasākumus, lai nodrošinātu ES sociāli atbildīgo
uzņēmumu uzplaukumu, tostarp novēršot šīs finanšu
nepilnības. Šis priekšlikums par Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fondu regulējumu ir viena no
iniciatīvām, kas izveidota šajā nolūkā; tā ir
daļa no Komisijas sociālās uzņēmējdarbības
iniciatīvas (COM(2011) 682/2), kuras mērķis ir risināt
plašākus jautājumus šajā nozarē.
Regulas priekšlikuma mērķis ir
izveidot tiesisku regulējumu, kas atbilst sociāli atbildīgo
uzņēmumu, ieguldītāju, kas gatavojas ieguldīt
šādos uzņēmumos, un to starpnieku — specializēto
ieguldījumu fondu — vajadzībām. Tā mērķis ir
uzlabot skaidrību par īpašībām, kas sociālās
uzņēmējdarbības fondiem ir atšķirīgas no
plašākās alternatīvo ieguldījumu fondu kategorijas. Tikai
tie fondi, kas atbilst šīm īpašībām, ir tiesīgi
iegūt līdzekļus saskaņā ar Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fondu regulējuma priekšlikumu.
Regulas priekšlikumā apskatītas
šīs problēmas. Tajā izveidotas vienotas prasības tādu
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas
darbojas ar nosaukumu ”Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds”. Tajā ieviestas prasības
attiecībā uz ieguldījumu portfeli, ieguldījumu metodēm
un uzņēmumiem, kas ir tiesīgi saņemt kvalificēta
sociālās uzņēmējdarbības fonda atbalstu. Tajā
izveidoti vienoti noteikumi arī par to, kuras ieguldītāju
kategorijas kvalificēts sociālās
uzņēmējdarbības fonds var piesaistīt, un par to
pārvaldnieku iekšējo organizāciju, kas tirgo šos kvalificētos
fondus. Tā kā uz to kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu, kas darbojas ar nosaukumu “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds”, pārvaldniekiem attieksies
vienādi visaptveroši noteikumi visā ES, tie gūs labumu no
vienādām prasībām attiecībā uz
reģistrāciju un ES pasi, un tas palīdzēs izveidot
vienlīdzīgus darbības noteikumus visiem sociālo
uzņēmēju finansēšanas tirgus dalībniekiem.
Regulas par Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fondiem (ESUF) priekšlikums papildina
regulas par riska kapitāla fondiem priekšlikumu. Priekšlikumu
mērķi ir atšķirīgi, un abi priekšlikumi, ja tie tiks pieņemti,
darbosies vienlaicīgi kā autonomi, savstarpēji neatkarīgi
tiesību akti.
Riska kapitāla fondi koncentrējas uz
kapitāla finansējuma sniegšanu MVU, bet parasti tie nesasniedz uz
aktīviem balstīto robežvērtību, kas nosaka lielu fondu
pārvaldniekiem pieejamo pasi saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES
(par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem). Tā
kā sociāli atbildīgie uzņēmumi ir arī MVU un
fondi, kas finansē sociāli atbildīgos uzņēmumus, arī
nesasniedz uz aktīviem balstītās robežvērtības, kas
noteiktas Direktīvā 2011/61/ES, regulā par Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fondiem
piedāvāto izmantojamo finansēšanas instrumentu tvērums iekļauj
ne tikai kapitāla finansējumu, kas ir tipisks instruments jauniem
uzņēmumiem tehnoloģiju nozarē. Bez kapitāla
finansējuma sociāli atbildīgie uzņēmumi var
saņemt arī citus finansējuma veidus, apvienojot publiskā un
privātā sektora finansējumu, parāda instrumentus vai nelielus
aizdevumus. Tāpēc noteikumu par sociālās
uzņēmējdarbības fondiem priekšlikumā ir plašāks
būtisko ieguldījumu instrumentu klāsts, salīdzinot ar tiem,
kas ir pieejami riska kapitāla fondiem.
Turklāt ar ieguldījumiem
sociāli atbildīgos uzņēmumos saistītie
pārredzamības jautājumi atšķiras no
vispārīgajām pārskatu sniegšanas prasībām riska
kapitāla jomā — ieguldījumi sociālajā
uzņēmējdarbībā ir vērsti uz “sociālo atdevi”
jeb labvēlīgu sociālo ietekmi. Priekšlikuma noteikumos ietvertas
atsevišķas nodaļas, kas attiecas uz informāciju, kura saistīta
ar sociālo ietekmi, sociālās ietekmes mērīšanu un
piemērotajām stratēģijām, lai veicinātu tās
sasniegšanu.
Šo iemeslu dēļ
ieteicamais risinājums ir izveidot divus ES regulējumus — riska
kapitāla regulējumu un sociālās
uzņēmējdarbības regulējumu, kas darbotos autonomi un
paralēli.
Jāveic turpmāks darbs, lai
nodrošinātu, ka ar šo regulu piešķirtās tiesības ESUF
pārvaldniekiem un to pārvaldītajiem ESUF nemazinātu ar
nodokļiem saistīti šķēršļi. Atbilstoši nodokļu
noteikumi, kas izveidoti atsevišķi no šīs regulas, ir būtisks
tās papildinājums un atbalsts pilnībā funkcionējoša
ESUF tirgus izveidošanai ES. Tie var nodrošināt efektīvas
kapitāla plūsmas uz ESUF un galu galā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem,
kuros fondi veic ieguldījumus.

2.
APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN
IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
2.1.
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām

Komisijas dienesti 2011. gada 13. jūlijā
uzsāka sabiedrisko apspriešanos par iespējamiem pasākumiem, lai
uzlabotu sociāli atbildīgo uzņēmumu piekļuvi
finansējumam ar ieguldījumu fondu palīdzību, kas tika
pabeigta 2011. gada 14. septembrī[5]. Kopā tika saņemtas 67 atbildes, un tās var
apskatīt šādā tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm.
Turklāt Eiropas Vērtspapīru
komiteja (EVK) apspriedās arī ar regulatoriem un uzraudzītājiem,
tostarp izmantojot aptauju, kurā tika lūgta informācija par
pastāvošajiem valstu režīmiem attiecībā uz
sociālā ieguldījuma fondiem, plašāk ietverot
sociālās uzņēmējdarbības fondus.
Tas ietilpst plašākā Komisijas darba
kontekstā un Akta par vienoto tirgu apspriešanā, kurā arī
sociāli atbildīgo uzņēmumu un to finansēšanas loma tika
identificēta un pārrunāta ar ieinteresētajām
personām un apspriešanas dalībniekiem. Pēc tam Komisija
uzsāka atsevišķu sociālās
uzņēmējdarbības iniciatīvu, kas piedāvāja
turpmākas iespējas apspriedēm ar ieinteresētajām
personām, tostarp 2011. gada maija seminārā.

2.2.
Ietekmes novērtējums

Komisija veica dažādu politisko
risinājumu ietekmes novērtējumu saskaņā ar tās
labāka regulējuma politiku.
Šajā analīzē atklājās
divas galvenās problēmas: no vienas puses, ieguldītājiem
pieejamā informācija par sociāli atbildīgiem
uzņēmumiem, sociālās uzņēmējdarbības
fondu izmantoto ieguldījumu politiku un pārbaudes procedūrām
un sociālās ietekmes mērīšanu ir nepietiekama vai arī
nav sniegta salīdzināmā veidā. No otras puses,
regulatīvā pieeja to organizāciju finansējuma
piesaistīšanai, kas specializējas ieguldījumos sociāli
atbildīgos uzņēmumos, nebija izveidota pietiekami atbilstoši
konkrētām sociālās uzņēmējdarbības
fondu vajadzībām.
Pirmkārt, tirgus dalībniekiem
trūkst pārliecības par pieejamo informāciju, tie nevar
viegli apzināt fondus, kuri finansē sociāli atbildīgus
uzņēmumus, un nav pārliecināti par sociālo ietekmi, ko
tie var panākt, ieguldot šādos fondos. Otrā problēma
attiecas uz regulatīvām nepilnībām: valstu sistēmas,
kas reglamentē finansējuma piesaistīšanu ārpus
atvērtajiem tirgiem (privāti vērtspapīru izvietojumi), ir
atšķirīgas un nav konkrēti piemērotas sociālās
uzņēmējdarbības fondu un to pārvaldnieku
vajadzībām. Tas nozīmē, ka pārrobežu finansējuma
piesaistīšana ir sarežģīta un saistīta ar
regulatīvām atšķirībām. Bez vienotiem noteikumiem ES
līmenī sociālās uzņēmējdarbības fondu
sociālā finansējuma piesaistīšana, visticamāk, paliks
valstu līmenī.
Tāpēc analīzē
identificēti trīs galvenie mērķi: ieguldījumu fondu,
kas finansē sociāli atbildīgus uzņēmumus,
skaidrības un salīdzināmības uzlabošana; sociālās
ietekmes novērtēšanas un analizēšanas instrumentu uzlabošana un
labāka sociālās uzņēmējdarbības fondu
vajadzību atspoguļošana noteikumos, ko šādiem fondiem
piemēro visā Savienībā.
Saistībā ar šiem mērķiem
tika izskatīti daudzi risinājumi.
Attiecībā uz sociālās
uzņēmējdarbības fondu skaidrību un
salīdzināmību ietekmes novērtējumā apskatīti
dažādi risinājumi, lai uzlabotu pārredzamību ar
pašregulāciju (rīcības kodeksiem), ES marķējuma
izveidošanu ar saskaņotiem un saistošiem pasākumiem atbilstības
stiprināšanai. Lai uzlabotu sociālās ietekmes
novērtēšanas un analizēšanas instrumentus, tika apskatīti
dažādi risinājumi — no ieinteresēto personu diskusiju
foruma izveidošanas līdz turpmāka pētījuma uzsākšanai
par to, kā šādus novērtēšanas instrumentus var saskaņot
ES līmenī. Attiecībā uz šo fondu pārrobežu
finansējuma piesaistīšanas uzlabošanu un regulatīvo vidi, kas
nosaka privātu vērtspapīru izvietojumu ārzemēs, tika
izskatīti risinājumi, sākot no savstarpējas atzīšanas
veicināšanas attiecībā uz valstu privātā
vērtspapīra izvietojuma noteikumiem un riska kapitāla noteikumu
izmantošanas līdz sociālās uzņēmējdarbības
fondu līdzekļu piesaistīšanas veicināšanai, īpašas
līdzekļu piesaistīšanas sistēmas izveidošanai šādiem
fondiem un atsevišķa Eiropas fondu regulējuma izveidošanai
šādiem fondiem.
Ietekmes novērtējumā tika
izvēlēts atsevišķs regulējums fondu un tiem
piemērojamo noteikumu izveidošanai, lai veicinātu valstu un
pārrobežu līdzekļu piesaistīšanu, tostarp sociālās
uzņēmējdarbības fondu Eiropas “zīmola” izveidošana, ko
atbalsta spēcīgi pārredzamības pasākumi.
Tika novērtēta risinājumu
ietekme, tostarp ieguvumi un izmaksas fondu sektoram, ieguldītājiem,
sociāli atbildīgiem uzņēmumiem, sabiedrībai,
uzraudzītājiem un citām ieinteresētajām personām.
Par ieteicamāko risinājumu tika izvēlēts piedāvājums,
kas sniedz vislielāko iespēju risināt apzinātās
problēmas, saglabājot tā proporcionalitāti
attiecībā uz papildu izmaksām tiem, kuri vēlas gūt
labumu no jaunā regulējuma.
Ietekmes novērtējuma
ziņojumā ir ņemti vērā Ietekmes novērtējuma
padomes 2011. gada 18. novembra atzinumā izteiktie
apsvērumi. Plašāks šīs iniciatīvas konteksts ir paskaidrots
papildus, parādot, kā dažādas Komisijas iniciatīvas
sociālās uzņēmējdarbības jomā kopā
veido saskaņotu stratēģiju. Problēmu analīze ir pastiprināta,
ietverot sīkāku skaidrojumu par iemesliem, kāpēc riska
kapitāla fondu iniciatīva nespēs risināt problēmas,
kas saistās ar sociālās uzņēmējdarbības
fondiem. Sīkāk paskaidrota dažādu risinājumu ieviešanas
loģika un analīze, īpaši attiecībā uz
iespējamām ieguldītāju kategorijām. Ir skaidrāk
noteikts pašlaik paredzēto un vēlākā stadijā
iespējami nepieciešamo pasākumu saturs. Ietekmes
novērtējums ir uzlabots, ietverot pasākumu
savstarpējās saistības novērtējumu to varbūtējās
efektivitātes izteiksmē. Visbeidzot, ir vairāk paskaidroti
uzraudzības un atbilstības jautājumi.

3.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.
Juridiskais pamats

Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants,
kas ir vispiemērotākais juridiskais pamats šajā jomā.
Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot uzņēmēju, kas
darbojas ar nosaukumu “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds”, tirgdarbības uzticamību
un tiesisko noteiktību. Lai sasniegtu šo mērķi,
priekšlikumā izveidoti vienoti standarti attiecībā uz to
kolektīvo ieguldījumu fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu,
portfeļa saturu, piemērotiem ieguldījumu instrumentiem un
tiesīgiem ieguldījumu saņēmējiem. Priekšlikumā
izveidoti arī noteikumi par ieguldītāju kategorijām, kas
uzskatāmas par tiesīgām ieguldīt šādos
ieguldījumu fondos.
Regula tiek uzskatīta par
vispiemērotāko juridisko instrumentu, lai visiem tirgus
dalībniekiem — ieguldītājiem, sociālās
uzņēmējdarbības fondiem un uzņēmumiem, kas
saņem sociālās uzņēmējdarbības
finansējumu, — ieviestu vienādas prasības finansējuma
piesaistīšanai sociāli atbildīgiem uzņēmumiem. Regula
tiek uzskatīta par vispiemērotāko instrumentu arī, lai
izveidotu vienādus noteikumus tiem, kas var būt sociālās
uzņēmējdarbības fondu ieguldītāji, tiem, kas var
izmantot nosaukumu “Еiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds”, un tāda veida
uzņēmumiem, kas var saņemt finansējumu no šādiem kvalificētiem
fondiem. Visbeidzot, regula tiek uzskatīta par vispiemērotāko
instrumentu, lai nodrošinātu, ka visiem dalībniekiem tiek
piemērotas vienādas prasības attiecībā uz Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonda statusa iegūšanu un šādu
fondu īstenotajām ieguldīšanas stratēģijām un
izmantotajiem ieguldījumu instrumentiem.
Turklāt šīs regulas mērķi
attiecas uz vienādām pārredzamības prasībām
saistībā ar sociālo ietekmi, tostarp pārskatu sniegšanas un
sociālās rīcības mērīšanas pasākumiem.
Tāpēc nepieciešamas vienādas prasības šajā jomā,
piemēram, attiecībā uz to, kā sniegt informāciju par
sociālo rīcību. Ja konkrētu pasākumu izvēle šo
prasību standartizēšanai būtu atstāta dalībvalstu tiesību
aktu ziņā, tas radītu risku, ka šīs prasības
dažādās dalībvalstīs atšķirtos.
Tādējādi tiktu izveidoti nevienādi standarti jomā, kas
ir galvenā to ieguldījumu fondu tirgus turpmākā attīstībā,
kuri finansē sociālo uzņēmējdarbību. Šādi
nevienādi standarti traucētu īstenot mērķi
nodrošināt ieguldītāju uzticību šim tirgum.
Tāpēc, lai palielinātu ieguldītāju
pārliecību, jānodrošina, ka fondu pārvaldnieki šajā
nozīmīgajā jomā piemēro vienādus noteikumus.

3.2.
Subsidiaritāte un proporcionalitāte

Priekšlikuma galvenais mērķis ir
izveidot uzticamu, drošu un tiesiski stabilu tirgus vidi Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fondu tirgdarbībai.
Šāda fonda galveno īpašību noteikšanu attiecībā uz
tā portfeļa saturu, ieguldījumu instrumentiem, ieguldījumu
saņēmējiem un tiesīgajām ieguldītāju
grupām nevar atstāt dalībvalstu ziņā, jo
tādējādi šīs būtiskās prasības ES tiktu
piemērotas atšķirīgi un nekonsekventi. Tāpēc
vienādām definīcijām un darbības prasībām
jābūt galvenajai lomai kopēju noteikumu kopuma izveidošanā
Eiropas tirgū attiecībā uz šiem fondiem un to
pārvaldniekiem. Turklāt visiem to kolektīvo ieguldījumu
fondu pārvaldniekiem, kas darbojas šajā tirgū ar nosaukumu
“Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”,
jāpiemēro vienādas organizatoriskās,
uzņēmējdarbības veikšanas un pārredzamības
prasības.
Attiecībā uz Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku
reģistrāciju un uzraudzību priekšlikuma mērķis ir
izveidot līdzsvaru starp efektīvas uzraudzības nepieciešamību,
to valstu kompetento iestāžu interesēm, kurās šie fondi ir
reģistrēti vai tiek piedāvāti tiesīgu
ieguldītāju kategorijām, un EVTI koordinēšanas lomu. Lai
izveidotu plūstošu uzraudzības procesu, tās dalībvalsts
kompetentā iestāde, kurā ir reģistrēts kvalificēta
Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonda
pārvaldnieks, pārbauda pieteikuma iesniedzēja pārvaldnieka
iesniegtos reģistrācijas dokumentus un pēc tam, kad ir
novērtēts, vai pieteikuma iesniedzējam ir pietiekama garantija
spējai ievērot atbilstību regulas prasībām,
reģistrē pieteikuma iesniedzēju. Veicot reģistrētā
pārvaldnieka uzraudzību, tā kompetentā iestāde, kas ir
reģistrējusi pārvaldnieku, sadarbojas ar kompetentajām
iestādēm tajās dalībvalstīs, kurās kvalificētais
fonds tiek tirgots. EVTI uztur centrālu datubāzi ar visu
reģistrēto pārvaldnieku sarakstu, kas ir tiesīgi izmantot
nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”.
Attiecībā uz proporcionalitāti
priekšlikumā izveidots atbilstošs līdzsvars starp sabiedrības
interesi veicināt Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fondu efektīvāku tirgu
attīstību un ierosināto pasākumu izmaksu efektivitāti.
Izveidojot vienkāršu reģistrācijas sistēmu,
priekšlikumā pilnībā ņemta vērā
nepieciešamība līdzsvarot drošību un uzticamību, kas
saistīta ar nosaukuma “Еiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu, ar efektīvu tirgus
darbību un dažādu ieinteresēto personu izdevumiem.

3.3.
Atbilstība LESD 290. un 291. pantam

Komisija 2009. gada 23. septembrī
pieņēma priekšlikumus regulām, ar ko izveido EBI, EAAPI un EVTI.
Šajā sakarībā Komisija vēlas atgādināt savus
paziņojumus saistībā ar LESD 290. un 291. pantu, ko tā
sniedza, pieņemot regulas par Eiropas uzraudzības iestādēm,
un kuros teikts: “Attiecībā uz regulatīvo standartu
pieņemšanas procesu Komisija akcentē finanšu pakalpojumu sektora
unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī struktūras un ir
nepārprotami atzīts LESD pievienotajā 39. deklarācijā.
Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai tās lomas ierobežojumi
deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu pieņemšanā
atbilst LESD 290. un 291. pantam.”

3.4.
Priekšlikuma izklāsts

1. pants. Darbības joma
1. pantā
noteikta paredzētās regulas darbības joma. Šajā pantā
paskaidrots, ka nosaukumu “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds” (ESUF) piešķir tiem fondu
pārvaldniekiem, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem,
kurus piemēro to pārvaldīto fondu tirgdarbībai visā
Savienībā. Tāpēc 1. pantā uzsvērts
mērķis izveidot vienotu ESUF koncepciju. Šī koncepcija ir
izveidota, lai nodrošinātu šādu fondu netraucētu
tirgdarbību visā Savienībā.
2. pants. Piemērošanas joma
2. pantā
noteikts, ka šo regulu piemēro šīs regulas 3. panta 1. punkta
b) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu pārvaldniekiem, kuri ir izveidoti Savienībā
un kuri jāreģistrē izcelsmes dalībvalsts kompetentajās
iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta
3. punkta a) apakšpunktu, ar nosacījumu, ka tie pārvalda
ESUF portfeļus, kuru kopējie pārvaldītie aktīvi
nepārsniedz EUR 500 miljonu robežvērtību.
3. pants. Definīcijas
3. pantā
ietvertas svarīgākās definīcijas, kas izmantotas
ierosinātās regulas piemērošanas jomā. Ir definēti
tādi galvenie jēdzieni kā ESUF, ESUF pārvaldnieks,
būtiski ieguldījumu instrumenti un kvalificēti ieguldījumu
saņēmēji. Šo definīciju galvenais mērķis ir
izveidot skaidri noteiktu atšķirību starp ESUF un citiem fondiem,
kuriem var būt līdzīgas ieguldījumu stratēģijas,
bet kas neiegulda sociāli atbildīgos uzņēmumos.
Atbilstīgi
mērķim precīzi definēt fondus šajā regulā 3. panta
1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka ESUF ir fonds, kas
vismaz 70 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un
nepieprasītā atvēlētā kapitāla iegulda kvalificētos
portfeļuzņēmumos. Tas nozīmē, ka, piemēram, ESUF
darbības izmaksas, par kurām var vienoties ar
ieguldītājiem, jāsedz no atlikušajiem 30 % no atvēlētā
kapitāla iemaksām.
Šajā
regulā ņemtas vērā arī konkrētas sociāli
atbildīgo uzņēmumu īpašības. Sociāli
atbildīgo uzņēmumu galvenais mērķis ir
labvēlīga sociālā ietekme. Tāpēc šajā
regulā noteikta prasība, ka kvalificētam portfeļuzņēmumam
jābūt izmērāmai un labvēlīgai sociālajai
ietekmei, tam jāizmanto sava peļņa, lai sasniegtu savu galveno
mērķi, un tas jāpārvalda atbildīgā un
pārredzamā veidā. 3. pantā minēti arī
noteikumi un procedūras, kas jāizveido gadījumos, kad kvalificēts
portfeļuzņēmums gatavojas sadalīt daļu no savas
peļņas tā īpašniekiem un akcionāriem. Kā
paskaidrots apsvērumā, šāda sadalīšana nedrīkst
ietekmēt uzņēmuma galvenā mērķa efektīvu
sasniegšanu.
Ņemot vērā šādu
uzņēmumu finansēšanas vajadzības, ir atbilstoši
definēti piemērotie ieguldījumu instrumenti. Tie ietver
kapitāla instrumentus, parāda instrumentus, ieguldījumus citos
ESUF un ilgtermiņa un vidēja termiņa aizdevumus.
4. pants. Nosaukuma “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošana
4. pantā
noteikts galvenais princips, ka tikai tie fondi, kas atbilst šajā
regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, ir tiesīgi izmantot
nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
fonds”, lai tirgotu ESUF visā Savienībā.
5. pants. Portfeļa saturs
5. pantā
sīki aprakstīts portfeļa saturs, kas raksturīgs ESUF.
Šajā saistībā 5. pantā izveidoti vienoti noteikumi par
ESUF ieguldījumu saņēmējiem, piemērotiem
ieguldījumu instrumentiem un ierobežojumiem ESUF pārvaldnieka riska
palielināšanai. Lai piešķirtu ESUF konkrētu elastīguma
līmeni to ieguldījumu un likviditātes pārvaldībā,
ir atļauti citi ieguldījumi, kuru maksimālais apjoms
nepārsniedz 30 % robežvērtību no kopējām
kapitāla iemaksām un nepieprasītā kapitāla, kas nav
nepieciešami būtiskiem ieguldījumiem.
6. pants. Tiesīgie
ieguldītāji
6. pantā
izveidoti sīki izstrādāti noteikumi par ieguldītājiem,
kas ir tiesīgi ieguldīt ESUF: saskaņā ar šo pantu ESUF var
tirgot tikai tādiem ieguldītājiem, kas ir atzīti par
profesionāliem ieguldītājiem saskaņā ar
Direktīvu 2004/39/EK. Tirdzniecība citiem
ieguldītājiem, piemēram, dažām finansiāli
nodrošinātām privātpersonām, ir atļauta tikai tad, ja
tie iegulda fondā vismaz EUR 100 000 un ja fonda
pārvaldnieks ir veicis konkrētas procedūras, lai atbilstoši
pārliecinātos, ka šie citi ieguldītāji ir spējīgi
pieņemt savus lēmumus par ieguldījumu un saprast ar to
saistītos riskus.
7. pants. Rīcības noteikumi
7. pantā
noteikti galvenie principi ESUF pārvaldnieka rīcībai, jo
īpaši tā darbību veikšanai un attiecībām ar
ieguldītājiem.
8. pants. Interešu konflikti
8. pantā
ietverti noteikumi attiecībā uz ESUF pārvaldnieku interešu
konfliktiem. Šajos noteikumos paredzēts arī nosacījums, ka
pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un
administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstošu
rīcību interešu konfliktu gadījumā.
9. pants. Labvēlīgas
sociālās ietekmes mērīšana
9. pantā
noteikts, ka ESUF pārvaldniekiem ir jāizveido vajadzīgās
procedūras, lai mērītu un uzraudzītu labvēlīgu
sociālo ietekmi, ko kvalificētie portfeļuzņēmumi ir
apņēmušies panākt.
10. pants. Organizatoriskās
prasības
10. pantā noteikta prasība, ka ESUF pārvaldniekam jābūt
atbilstošiem cilvēkresursiem un tehniskiem resursiem, kā arī
pietiekamiem pašu līdzekļiem, kas nepieciešami ESUF
pienācīgai pārvaldīšanai.
11. pants. Novērtēšana
11. pantā apskatīta ESUF aktīvu novērtēšana. Noteikumi par
novērtēšanu jāietver katra ESUF statūtos.
12. pants. Gada pārskati
12. pantā ietverti noteikumi par gada pārskatiem, kas ESUF
pārvaldniekiem jāsagatavo attiecībā uz to
pārvaldīto ESUF. Pārskatā apraksta fonda portfeļa
saturu un iepriekšējā gadā veiktās darbības. Tajā
ietver arī informāciju par fonda ieguldījumu politikas sasniegto
sociālo ietekmi.
13. pants. Informācijas
atklāšana ieguldītājiem
13. pantā ietvertas dažas galvenās informācijas atklāšanas
prasības, kas ESUF pārvaldniekam ir saistošas attiecībā uz
tā ieguldītājiem. Šīs prasības ietver
vispārīgus informācijas atklāšanas pienākumus pirms
līguma noslēgšanas saistībā ar ESUF ieguldījumu
stratēģiju un mērķiem, informāciju par izmaksām
un saistītajiem maksājumiem un ESUF piedāvātā
ieguldījuma riska/atlīdzības profilu. Šīs prasības attiecas
arī uz informāciju par to, kā tiek aprēķināts
ESUF pārvaldnieka atalgojums. Vienlaicīgi šo prasību
mērķis ir nodrošināt konkrētu ESUF īpašību
pārredzamību, īpaši attiecībā uz ieguldījumu
politikas labvēlīgo sociālo rezultātu.
14. pants. Uzraudzība
14. pantā ESUF pārvaldniekam noteikta prasība informēt kompetento
iestādi, ja tas gatavojas tirgot ESUF ar nosaukumu “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds”, lai
nodrošinātu, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde
spēs uzraudzīt ESUF pārvaldnieka atbilstību šajā
regulā noteiktajām vienotajām prasībām.
Pārvaldnieks sniedz arī vajadzīgo informāciju, tostarp par
pasākumiem, lai panāktu atbilstību šīs regulas noteikumiem,
un par fondiem, kurus tas gatavojas tirgot. Kad kompetentā iestāde ir
pārliecinājusies, ka pieprasītā informācija ir
pilnīga un pasākumi ir piemēroti, lai panāktu
atbilstību šīs regulas prasībām, tā reģistrē
ESUF pārvaldnieku. Reģistrācija ir derīga visā
Savienībā un ļauj ESUF pārvaldniekam tirgot ESUF ar
nosaukumu “Еiropas sociālās uzņēmējdarbības
fonds”.
15. pants. Informācijas
atjaunināšana
15. pantā paredzēti noteikumi gadījumiem, kad jāatjaunina
izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei sniegtā
informācija.
16. pants. Pārrobežu
paziņojumi
16. pantā aprakstīts pārrobežu ziņošanas process starp
kompetentajām uzraudzības iestādēm, kuru uzsāk
pēc ESUF pārvaldnieka reģistrēšanas.
17. pants. EVTI datubāze
17. pantā EVTI piešķir pilnvaras uzturēt centrālo datubāzi,
kurā ietverts visu Savienībā reģistrēto ESUF saraksts.

18. pants. Kompetentās
iestādes uzraudzība
18. pantā noteikts, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde
uzrauga šīs regulas prasību ievērošanu.
19. pants. Uzraudzības pilnvaras
19. pantā norādīts to uzraudzības pilnvaru saraksts, kuras
jāpiešķir kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu
atbilstību šajā regulā noteiktajiem vienotajiem
kritērijiem.
20. pants. Sankcijas
20. pantā ietverti noteikumi par sankcijām, lai nodrošinātu šīs
regulas prasību pareizu izpildi.
21. pants. Galveno noteikumu
pārkāpumi
21. pantā noteikts, ka par pārkāpumiem attiecībā uz
tādiem šīs regulas galvenajiem noteikumiem kā portfeļa
saturs, tiesīgie ieguldītāji un nosaukuma “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošana
piemēro sankcijas, aizliedzot izmantot ESUF nosaukumu un izslēdzot
ESUF pārvaldnieku no reģistra.
22. pants. Sadarbība
saistībā ar uzraudzību
22. pantā ietverti noteikumi par uzraudzības informācijas apmaiņu
starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām
iestādēm un EVTI.
23. pants. Dienesta noslēpums
23. pantā paredzēti noteikumi par nepieciešamo dienesta noslēpuma
līmeni, kas jāpiemēro visām attiecīgajām valstu
iestādēm un Eiropas Vērtspapīru un tirgu regulatoram
(EVTI).
24. pants. Nosacījumi
attiecībā uz pilnvarām
24. pantā ietverti nosacījumi attiecībā uz Komisijas
pilnvarām pieņemt deleģētus aktus.
25. pants. Pārskatīšana
25. pantā ietvertas klauzulas par regulas pārskatīšanu un
iespējamiem Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz tās
grozījumiem.

4.
IETEKME UZ BUDŽETU

Šim priekšlikumam nav ietekmes uz budžetu.
2011/0418 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fondiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas
Centrālās bankas atzinumu,[6]
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,[7]
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Ieguldītāji arvien vairāk cenšas arī
sasniegt sociālus mērķus, nevis tikai meklē finansiālu
ieguvumu, tāpēc sociālo ieguldījumu tirgus
Savienībā izplešas arvien vairāk, daļēji pateicoties
ieguldījumu fondiem, kas veic ieguldījumus sociāli
atbildīgos uzņēmumos. Šie ieguldījumu fondi nodrošina
finansējumu sociāli atbildīgiem uzņēmumiem, kas
darbojas kā sociālo pārmaiņu veicinātāji,
piedāvājot inovatīvus risinājumus sociālām
problēmām un dodot vērtīgu ieguldījumu
stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā.
(2)
Ieviešot vienotus noteikumus Savienībā, jāizveido
kopēja noteikumu sistēma attiecībā uz nosaukuma “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu,
īpaši attiecībā uz fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa
saturu, tiesīgajiem ieguldījumu saņēmējiem,
ieguldījumu instrumentiem, kurus tie var izmantot, un to ieguldītāju
kategorijām, kas ir tiesīgi ieguldīt šādos fondos. Bez
šāda kopēja regulējuma pastāv risks, ka dalībvalstis
piemēro atšķirīgus pasākumus valstu līmenī, radot
tiešu nelabvēlīgu ietekmi un šķēršļus
pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, jo fondiem, kas gatavojas
darboties visā Savienībā, katrā dalībvalstī tiktu
piemēroti atšķirīgi noteikumi. Turklāt atšķirīgas
kvalitātes prasības attiecībā uz portfeļa saturu,
ieguldījumu saņēmējiem un tiesīgajiem
ieguldītājiem varētu radīt dažādus
ieguldītāju aizsardzības līmeņus un raisīt
neizpratni attiecībā uz ieguldījuma piedāvājumu, kas
saistās ar Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
fondu (ESUF). Turklāt ieguldītājiem būtu jāvar
salīdzināt dažādu ESUF ieguldījumu piedāvājumus.
Jānovērš būtiski šķēršļi ESUF pārrobežu
finansējuma piesaistīšanai un jāizvairās no konkurences
izkropļošanas starp šiem fondiem un jebkādiem turpmākiem
iespējamiem šķēršļiem tirdzniecībai un būtiskiem
konkurences kropļojumiem nākotnē. Attiecīgi atbilstošais
juridiskais pamats ir LESD 114. pants, kas interpretēts
saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo
judikatūru.
(3)
Jāpieņem regula, ar kuru izveido vienotus
ESUF piemērojamus noteikumus un nosaka atbilstošas prasības
visās dalībvalstīs to pārvaldniekiem, kas gatavojas piesaistīt
kapitālu visā Savienībā, izmantojot nosaukumu “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds”. Šīm
prasībām būtu jānodrošina to ieguldītāju
pārliecība, kas gatavojas ieguldīt šādos fondos.
(4)
Regulas formā izveidojot kvalitātes
prasības nosaukuma “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds” izmantošanai, būtu
jānodrošina, ka šīs prasības tiks tieši piemērotas to
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas
piesaista līdzekļus, izmantojot šo nosaukumu. Tam būtu
jānodrošina vienādi nosacījumi šā nosaukuma izmantošanai,
novēršot situāciju, ka valstis izveido atšķirīgas
prasības, transponējot direktīvu. Šajā regulā
būtu jāparedz, ka to kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu pārvaldniekiem, kas izmanto šo nosaukumu,
jāievēro vienādi noteikumi visā Savienībā, un tas
uzlabotu arī to ieguldītāju pārliecību, kuri gatavojas
veikt ieguldījumus fondos, kas koncentrējas uz ieguldīšanu
sociāli atbildīgos uzņēmumos. Regula samazinātu
arī regulējuma sarežģītību un pārvaldnieka
izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu atbilstību nereti
atšķirīgiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē šādu fondu
darbību, jo īpaši tiem pārvaldniekiem, kas gatavojas piesaistīt
kapitālu pārrobežu līmenī. Regulai būtu
jāpalīdz novērst arī konkurences izkropļojumus.
(5)
Lai skaidrāk noteiktu attiecības starp šo
regulu un vispārīgi piemērojamajiem Savienības noteikumiem
par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to
pārvaldniekiem, jāparedz, ka šo regulu piemēro tikai to
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas nav
pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
13. jūlija Direktīvas 2009/65/EK par normatīvo un
administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz
pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumiem (PVKIU) [8]
1. pantu un kas ir izveidoti Savienībā un reģistrēti
izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija
Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK,
Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un
Regulā (ES) Nr. 1095/2010[9]. Turklāt šī regula būtu jāpiemēro tikai
pārvaldniekiem, kas pārvalda tādu ESUF portfeļus, kuru
pārvaldāmie kopējie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu
robežvērtību. Lai šīs robežvērtības
aprēķināšana tiktu ieviesta praksē, Komisijai būtu
jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
attiecībā uz šīs robežvērtības
aprēķināšanu. Īstenojot šīs pilnvaras, Komisijai, lai
nodrošinātu konsekvenci noteikumos par kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumiem, būtu jāņem vērā
saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 6. punkta
a) apakšpunktu Komisijas
pieņemtie pasākumi.
(6)
Ja kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu pārvaldnieki negatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds”, šo regulu
nepiemēro. Šādos gadījumos turpina piemērot pastāvošos
valstu noteikumus un vispārīgos Savienības noteikumus.
(7)
Ar šo regulu būtu jāizveido vienoti
noteikumi attiecībā uz ESUF raksturu, jo īpaši
attiecībā uz portfeļuzņēmumiem, kuros ESUF ir
atļauts ieguldīt, un izmantojamajiem ieguldījumu instrumentiem.
Lai nodrošinātu nepieciešamo skaidrību un noteiktību, šajā
regulā būtu jāparedz arī vienoti kritēriji, kuriem
atbilstīgi noteiktu, ka sociāli atbildīgie uzņēmumi ir
tiesīgi kvalificēti portfeļuzņēmumi. Sociāli
atbildīgo uzņēmumu galvenais mērķis ir
labvēlīga sociālā ietekme, nevis pēc iespējas
lielāka peļņa. Tāpēc šajā regulā būtu
jānosaka prasība, ka kvalificēta portfeļuzņēmuma
mērķim jābūt panākt izmērāmu un
labvēlīgu sociālo ietekmi; tam jāizmanto sava
peļņa, lai sasniegtu savu galveno mērķi, un tas
jāpārvalda atbildīgā un pārredzamā veidā. Kopumā
ārkārtējos gadījumos, kad kvalificēts portfeļuzņēmums
gatavojas sadalīt peļņu akcionāriem un īpašniekiem,
tam būtu jābūt iepriekš izveidotām procedūrām un
noteikumiem attiecībā uz to, kā peļņu sadala
akcionāriem un īpašniekiem. Šajos noteikumos būtu jāprecizē,
ka peļņas sadalīšana neietekmē galveno sociālo
mērķi.
(8)
Sociāli atbildīgie uzņēmumi
ietver plašu uzņēmumu loku ar dažādām juridiskām
formām, kuri sniedz sociālos pakalpojumus vai tirgo preces
neaizsargātām vai atstumtām personām. Šie pakalpojumi
ietver piekļuvi mājoklim, veselības aprūpei,
palīdzību vecāka gadagājuma personām vai personām
ar invaliditāti, bērnu aprūpi, piekļuvi
nodarbinātībai un apmācībām, kā arī
atkarības pārvaldībai. Sociāli atbildīgi
uzņēmumi ietver arī tos uzņēmumus, kas piemēro
preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi ar sociālu
mērķi, bet kuru darbības var nebūt saistītas ar
sociālo preču tirdzniecības vai pakalpojumu piedāvāšanas
jomu. Šīs darbības ietver sociālo un profesionālo
integrāciju, dodot piekļuvi nodarbinātībai sociāli
atstumtiem cilvēkiem, jo īpaši cilvēkiem ar nepietiekamu
kvalifikāciju vai sociālām vai profesionālām
problēmām, kuru dēļ tie ir
nelabvēlīgākā stāvoklī vai atstumti.
(9)
Ņemot vērā konkrētas
sociāli atbildīgo uzņēmumu finansēšanas
vajadzības, jāievieš skaidrība attiecībā uz to
instrumentu veidiem, kādi ESUF būtu jāizmanto šādai finansēšanai.
Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz vienoti noteikumi
par piemērotajiem instrumentiem, ko ESUF izmanto, veicot
ieguldījumus, un kas ietver kapitāla instrumentus, parāda
instrumentus, ieguldījumus citos ESUF un īstermiņa un
vidēja termiņa aizdevumus.
(10)
Lai saglabātu nepieciešamo elastīgumu
savā ieguldījumu portfelī, ESUF var ieguldīt arī citos
aktīvos, kas nav būtiski ieguldījumi, ja šie ieguldījumi
nepārsniedz šajā regulā noteiktos ierobežojumus
attiecībā uz nebūtiskiem ieguldījumiem. Ierobežojumu aprēķināšanā
attiecībā uz šajā regulā noteiktajiem nebūtiskajiem
ieguldījumiem nebūtu jāņem vērā tāda
īstermiņa līdzdalība kā skaidra nauda un tās
ekvivalenti.
(11)
Lai nodrošinātu, ka nosaukums “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds” ir uzticams un
viegli atpazīstams ieguldītājiem visā Savienībā,
šajā regulā būtu jānosaka, ka tikai tie ESUF
pārvaldnieki, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vienotajiem
kvalitātes kritērijiem, ir tiesīgi izmantot šo nosaukumu,
tirgojot ESUF visā Savienībā.
(12)
Lai nodrošinātu, ka ESUF ir atsevišķs un
atpazīstams profils, kas ir atbilstošs to mērķim, būtu
jāparedz vienoti noteikumi par portfeļa saturu un ieguldījumu
metodēm, ko šādiem fondiem ir atļauts izmantot.
(13)
Lai nodrošinātu, ka ESUF nerada
sistēmiskus riskus, un arī lai nodrošinātu, ka šādi fondi
savās ieguldījumu darbībās koncentrējas uz atbalsta
sniegšanu kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, nebūtu
jāpieļauj aizņēmumi vai saistību īpatsvara
palielināšana fonda līmenī. Tomēr, lai ļautu fondam
nosegt ārkārtējas likviditātes
vajadzības, kas var rasties no brīža, kad no ieguldītājiem pieprasīts
atvēlētais kapitāls, līdz faktiskai kapitāla
ieskaitīšanai tā kontos, būtu jāpieļauj
īstermiņa aizņēmumi.
(14)
Lai nodrošinātu, ka ESUF tiek tirgoti
ieguldītājiem, kam ir zināšanas, pieredze un spēja
uzņemties ar šiem fondiem saistītos riskus, un lai saglabātu
ieguldītāju pārliecību un uzticību ESUF, būtu
jāizveido konkrēti drošības pasākumi. Tāpēc ESUF parasti
būtu jātirgo tikai tiem ieguldītājiem, kas ir
profesionāli klienti vai kas var tikt uzskatīti par
profesionāliem klientiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK,
kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes
Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK[10].
Tomēr, lai uzturētu pietiekami plašu ieguldītāju loku
ieguldījumiem ESUF, ir vēlams, lai arī konkrētiem citiem
ieguldītājiem, tostarp finansiāli nodrošinātām privātpersonām,
būtu pieeja šiem fondiem. Attiecībā uz šiem citiem
ieguldītājiem būtu jāizveido konkrēti drošības
pasākumi, lai nodrošinātu, ka ESUF tiek tirgoti tikai tādiem
ieguldītājiem, kam ir atbilstošs profils, lai veiktu šādus
ieguldījumus. Šie drošības pasākumi izslēdz
tirdzniecību, izmantojot periodiskus uzkrājumu plānus.
(15)
Lai nodrošinātu, ka tikai tie ESUF
pārvaldnieki, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem
attiecībā uz to rīcību tirgū, izmanto nosaukumu
“Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”,
šajā regulā būtu jāizveido noteikumi par
uzņēmējdarbības veikšanu un ESUF pārvaldnieka
attiecībām ar saviem ieguldītājiem. Tā paša iemesla
dēļ šajā regulā būtu jāparedz arī vienoti
nosacījumi attiecībā uz šo pārvaldnieku rīcību
interešu konfliktu gadījumā. Šajos noteikumos būtu jāparedz
arī tas, ka pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie
organizatoriskie un administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu
pienācīgu rīcību interešu konfliktu gadījumā.
(16)
Labvēlīgas sociālās ietekmes radīšana
papildus finansiālam ieguvumam ieguldītājiem ir to
ieguldījumu fondu galvenā īpašība, kas veic
ieguldījumus sociāli atbildīgos uzņēmumos, un ar to
tie atšķiras no citiem ieguldījumu fondu veidiem. Tāpēc
šajā regulā būtu jānosaka prasība, ka ESUF
pārvaldniekiem jāizveido procedūras, ar ko uzrauga un mēra labvēlīgo
sociālo ietekmi, kas jāsasniedz ar ieguldījumiem kvalificētos
portfeļuzņēmumos.
(17)
Lai nodrošinātu nosaukuma “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds” integritāti,
šajā regulā būtu jāietver arī kvalitātes
kritēriji attiecībā uz ESUF pārvaldnieka organizāciju.
Tāpēc šajā regulā būtu jāizveido vienotas un
proporcionālas prasības nepieciešamībai uzturēt atbilstošus
tehniskos resursus un cilvēkresursus, kā arī pietiekamus pašu
līdzekļus pareizai ESUF pārvaldībai.
(18)
Ieguldītāju aizsardzības
nolūkos jānodrošina pienācīga ESUF aktīvu
novērtēšana. Tāpēc ESUF statūtos būtu
jāietver noteikumi par aktīvu novērtēšanu. Tam būtu
jānodrošina novērtējuma integritāte un
pārredzamība.
(19)
Lai nodrošinātu, ka tie ESUF
pārvaldnieki, kas izmanto nosaukumu “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds”, pietiekami atbildīgi veic
savas darbības, būtu jāizveido vienoti noteikumi
attiecībā uz gada pārskatiem.
(20)
Lai nodrošinātu nosaukuma “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds” integritāti
ieguldītāju skatījumā, šis nosaukums jāizmanto tikai
tiem fondu pārvaldniekiem, kuru ieguldījumu politika un
ieguldījumu saņēmēji ir pilnībā pārredzami.
Tāpēc šajā regulā būtu jāizveido vienoti
noteikumi par informācijas atklāšanas prasībām, kas ir
saistošas ESUF pārvaldniekam attiecībā pret tā
ieguldītājiem. Šajās prasībās būtu jāietver
elementi, kas ir specifiski ieguldījumiem sociāli atbildīgos
uzņēmumos, lai sasniegtu labāku šādas informācijas
konsekvenci un salīdzināmību. Šī informācija ietver
kritērijus un procedūras, ko izmanto, lai izvēlētos
konkrētus kvalificētus portfeļuzņēmumus, kuros veikt
ieguldījumus. Tā ietver arī informāciju par
labvēlīgu sociālo ietekmi, kas jāpanāk ar
ieguldījumu politiku, un to, kā tā jāuzrauga un
jānovērtē. Lai nodrošinātu vajadzīgo
ieguldītāju pārliecību un uzticību šiem
ieguldījumiem, šajā informācijā papildus jāiekļauj
arī informācija par ESUF aktīviem, kas nav ieguldīti kvalificētos
portfeļuzņēmumos, un par to, kā tie ir izvēlēti.
(21)
Lai nodrošinātu šajā regulā ietverto
vienoto prasību efektīvu pārraudzību, izcelsmes
dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāuzrauga ESUF
pārvaldnieka atbilstība šajā regulā noteiktajām
vienotajām prasībām. Tāpēc ESUF pārvaldniekam,
kas gatavojas tirgot savus fondus ar nosaukumu “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds”, būtu jāinformē par
to savas izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde. Kompetentajai
iestādei būtu jāreģistrē fonda pārvaldnieks, ja
ir iesniegta visa nepieciešamā informācija un ieviesti attiecīgi
pasākumi, lai panāktu atbilstību šīs regulas
prasībām. Šai reģistrācijai būtu jābūt
spēkā visā Savienībā.
(22)
Lai efektīvi uzraudzītu atbilstību
noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, šajā regulā būtu
jāiekļauj noteikumi par nosacījumiem, saskaņā ar
kuriem jāatjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei
iesniegtā informācija.
(23)
Efektīvai šajā regulā noteikto
prasību uzraudzībai tajā būtu jāizveido arī
pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības
iestādēm, ko uzsāk pēc ESUF pārvaldnieka
reģistrēšanas tā izcelsmes dalībvalstī.
(24)
Lai saglabātu pārredzamus
nosacījumus ESUF pārvaldnieku veiktai tirdzniecībai visā
Savienībā, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei
(EVTI) būtu jāpiešķir pilnvaras uzturēt centrālu
datubāzi ar visu to ESUF sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā
ar šo regulu.
(25)
Lai nodrošinātu izveidoto vienoto
kritēriju efektīvu uzraudzību, šajā regulā būtu
jāietver kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaru saraksts.
(26)
Lai nodrošinātu pareizu izpildi, šajā
regulā būtu jāietver arī sankcijas par tās galveno
noteikumu pārkāpumiem, proti, attiecībā uz portfeļa
saturu, drošības pasākumiem saistībā ar tiesīgo
ieguldītāju identitāti un nosaukuma “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu tikai
reģistrētiem ESUF pārvaldniekiem. Būtu jāparedz, ka šo
galveno noteikumu pārkāpuma gadījumā tiek aizliegts
izmantot šo nosaukumu un fonda pārvaldnieks tiek izslēgts no
reģistra.
(27)
Uzraudzības informācijas apmaiņa
būtu jāveic starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts
kompetentajām iestādēm un EVTI.
(28)
Efektīvai regulatīvai sadarbībai
starp iestādēm, kurām uzticēts uzraudzīt
atbilstību vienotajiem kritērijiem, kas noteikti šajā
regulā, nepieciešama augsta līmeņa dienesta noslēpuma
piemērošana visām attiecīgajām valstu iestādēm un
EVTI.
(29)
Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem
būtu jānodrošina konsekventa harmonizācija un augsta
līmeņa uzraudzība Savienībā. Būtu efektīvi
un lietderīgi uzticēt EVTI kā iestādei ar īpaši specializētu
kompetenci izstrādāt iesniegšanai Komisijai to īstenošanas
tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas risinājumus.
(30)
Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai
pieņemt īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu
un saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada
24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas
Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas
Lēmumu 2009/77/EK[11].
EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko
standartu projektus attiecībā uz 16. pantā
minētās paziņošanas procedūras formātu un metodi.
(31)
Lai precizētu šajā regulā
noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē
pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 290. pantu, ar kuriem precizē
robežvērtības aprēķināšanai un uzraudzībai
izmantojamo metožu noteikšanu atbilstīgi šai regulai, metodes kvalificētu
portfeļuzņēmumu identificēšanai, interešu konfliktu veidus,
no kādiem jāizvairās ESUF pārvaldniekiem, un šajā
saistībā veicamos pasākumus, sīkāk izstrādā
procedūras, ar kurām mēra sociālo ietekmi, kas
jāpanāk kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, un
pārredzamības prasību noteikšanas metodes. Ir sevišķi
svarīgi, lai sagatavošanas darba laikā Komisija veiktu atbilstošu
apspriešanu, tostarp speciālistu līmenī. Šajā darbā
būtu jāņem vērā arī pašregulācijas
iniciatīvas un rīcības kodeksi.
(32)
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga
un pienācīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas
Parlamentam un Padomei.
(33)
Vēlākais četrus gadus pēc
dienas, kad šo regulu sāk piemērot, būtu jāveic šīs
regulas pārskatīšana, lai ņemtu vērā ESUF tirgus
attīstību. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai
būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei,
vajadzības gadījumā kopā ar izmaiņām tiesību
aktos.
(34)
Šajā regulā ievērotas
pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas
Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz
privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību
un uzņēmējdarbības brīvību.
(35)
Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā
uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[12]
reglamentē personas datu apstrādi dalībvalstīs,
piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetento iestāžu, īpaši
dalībvalstu izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu
uzraudzībā. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra
Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs
un struktūrās un par šādu dati brīvu apriti[13]
reglamentē personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo
regulu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja
uzraudzībā.
(36)
Šīs regulas mērķi, konkrēti,
attīstīt ESUF iekšējo tirgu, izveidojot sistēmu ESUF
pārvaldnieku reģistrēšanai, ar ko veicina ESUF tirdzniecību
visā Savienībā, var sasniegt tikai Savienības
līmenī. Savienība var pieņemt pasākumus
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā
noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā
pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz
vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa
sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Šajā regulā paredzētas vienotas
prasības tiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu
pārvaldniekiem, kas gatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds” (ESUF), un
nosacījumi šāda nosaukuma kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu tirdzniecībai Savienībā,
tādējādi veicinot netraucētu iekšējā tirgus
darbību.
Šajā regulā paredzēti arī
vienoti noteikumi attiecībā uz ESUF pārvaldnieku veiktu tirdzniecību
tiesīgiem ieguldītājiem visā Savienībā, ESUF
portfeļa saturu, piemērojamiem ieguldījumu instrumentiem un
metodēm, kā arī to ESUF pārvaldnieku organizāciju,
pārredzamību un rīcību, kas tirgo ESUF visā
Savienībā.
2. pants
1.
Šo regulu piemēro 3. panta 1. punkta
b) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu pārvaldniekiem, kuri ir izveidoti Savienībā
un kuriem jāreģistrējas savas izcelsmes dalībvalsts
kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES
3. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ar nosacījumu, ka šie
pārvaldnieki pārvalda ESUF portfeļus, kuru kopējie
pārvaldītie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu
robežvērtību vai — dalībvalstīs, kurās euro nav
oficiālā valūta, — atbilstošo vērtību valsts
valūtā šīs regulas spēkā stāšanās
dienā.
2.
Aprēķinot 1. punktā minēto
robežvērtību, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu
pārvaldniekiem, kas pārvalda citus fondus, kuri nav ESUF, nav
jāņem vērā šajos citos fondos pārvaldītie
aktīvi.
3.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, nosakot metodes,
atbilstīgi kurām aprēķina šā panta 1. punktā
minēto robežvērtību un pastāvīgi uzrauga atbilstību
šai robežvērtībai.
3. pants
1.
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
(a)
“Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds” (ESUF) ir kolektīvo
ieguldījumu uzņēmums, kas vismaz 70 % no savām kopējām
kapitāla iemaksām un nepieprasītā atvēlētā kapitāla
iegulda aktīvos, kuri ir būtiski ieguldījumi;
(b)
“kolektīvo ieguldījumu
uzņēmums” ir uzņēmums, kas piesaista kapitālu no
vairākiem ieguldītājiem ar mērķi ieguldīt to
saskaņā ar konkrētu ieguldīšanas politiku šo
ieguldītāju labā un kam nav vajadzīga Direktīvas 2009/65/EK
5. pantā minētā atļauja;
(c)
„būtiski ieguldījumi” ir jebkurš no
šādiem instrumentiem:
i)        kapitāla instruments, ko
–
emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums
un ko ESUF iegādājies tieši no kvalificēta portfeļuzņēmuma
vai
–
emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums
apmaiņā pret kapitāla vērtspapīru, ko emitējis kvalificēts
portfeļuzņēmums, vai
–
emitējis uzņēmums, kuram ir
vairākuma īpašumtiesības kvalificētā portfeļuzņēmumā,
kas ir tā filiāle, un ESUF šo kapitāla instrumentu
iegādājies apmaiņā pret kapitāla instrumentu, ko
emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums;
ii)       vērtspapīroti un nevērtspapīroti
parāda instrumenti, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums;
iii)      viena vai vairāku citu ESUF
daļas vai akcijas;
iv)      vidēja termiņa un
ilgtermiņa aizdevumi, ko ESUF piešķīris kvalificētiem portfeļuzņēmumiem;
v)       jebkāda cita veida dalība kvalificētā
portfeļuzņēmumā;
(d)
“kvalificēts portfeļuzņēmums”
ir uzņēmums, kurš ESUF
ieguldījuma veikšanas brīdī nav iekļauts Direktīvas 2004/39/EK
4. panta 1. punkta 14) apakšpunktā definētajā regulētajā tirgū un
kura gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 miljonus vai
kopējā gada bilance nepārsniedz EUR 43 miljonus, un kurš pats nav kolektīvo ieguldījumu
uzņēmums, un kurš
i)        ir izvirzījis izmērāmas,
labvēlīgas sociālās ietekmes sasniegšanu par tā
galveno mērķi saskaņā ar tā statūtiem vai
jebkādu citu uzņēmējdarbības veikšanas dokumentu, ja
–
uzņēmums sniedz pakalpojumus vai tirgo
preces neaizsargātām vai atstumtām personām, vai
–
uzņēmums izmanto preču ražošanas vai
pakalpojumu sniegšanas metodi, kas ietver tā sociālo mērķi;

ii)       izmanto savu peļņu, lai
sasniegtu savu galveno mērķi, nevis sadala peļņu, un kuram
ir iepriekš izveidotas procedūras un noteikumi jebkādiem
apstākļiem, kuros peļņu sadala akcionāriem un
īpašniekiem;
iii)      tiek pārvaldīts
atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot
darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, kas saistīti ar
tā uzņēmējdarbību;
(e)
“kapitāls” ir īpašumtiesību
daļa uzņēmumā, kuru veido kvalificēta
portfeļuzņēmuma akcijas vai citādas kapitāla
daļas, kas emitētas ieguldītājiem;
(f)
“tirdzniecība” ir tieša vai netieša ESUF
daļu vai akciju piedāvāšana vai izvietošana pēc ESUF
pārvaldnieka iniciatīvas vai šā pārvaldnieka
vārdā ieguldītājiem, kuriem ir Savienībā
reģistrēta juridiskā adrese;
(g)
“atvēlētais kapitāls” ir
jebkādas saistības, kas personai liek iegādāties ESUF
daļas vai iemaksāt kapitālu ESUF;
(h)
“ESUF pārvaldnieks” ir juridiska persona, kuras parastā
uzņēmējdarbība ir pārvaldīt vismaz vienu ESUF;
(i)
“izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā ESUF pārvaldnieks ir izveidots vai
kurā tam ir reģistrēta juridiskā adrese;
(j)
“uzņēmēja dalībvalsts” ir
dalībvalsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā ESUF
pārvaldnieks tirgo ESUF saskaņā ar šo regulu;
(k)
“kompetentā iestāde”
ir valsts iestāde, kuru ar likumu vai noteikumiem
ieceļ izcelsmes dalībvalsts un kura veic kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumu reģistrāciju atbilstīgi 2. panta
1. punktam.
2.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, lai noteiktu pakalpojumu
vai preču veidus un pakalpojumu sniegšanas vai preču ražošanas
metodes, kas ietver sociālu mērķi atbilstīgi šā panta 1. punkta
d) apakšpunkta i) punktam, ņemot vērā dažādu
veidu kvalificētus portfeļuzņēmumus un apstākļus,
kādos peļņu var sadalīt īpašniekiem un
ieguldītājiem.
II NODAĻA
NOSACĪJUMI NOSAUKUMA “EIROPAS SOCIĀLĀS
UZŅĒMĒJDARBĪBAS FONDS” IZMANTOŠANAI
4. pants
ESUF pārvaldnieki, kas atbilst šajā
nodaļā noteiktajām prasībām, var izmantot nosaukumu
“Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”,
tirgojot ESUF visā Savienībā.
5. pants
1.
ESUF pārvaldnieki nodrošina, ka,
iegādājoties aktīvus, kas nav būtiski ieguldījumi, ne
vairāk kā 30 % no ESUF kopējām kapitāla
iemaksām un nepieprasītā
atvēlētā kapitāla tiek izmantoti
tādu aktīvu iegādei, kas nav būtiski ieguldījumi;
aprēķinot šo ierobežojumu, neņem vērā
īstermiņa līdzdalību skaidrā naudā un tās
ekvivalentos.
2.
ESUF pārvaldnieki neveido
aizņēmumus, neemitē parāda obligācijas, neizsniedz
garantijas ESUF līmenī, kā arī ESUF līmenī nepiemēro
nekādu metodi, ar ko tiek palielināts fonda risks, ne ar naudas vai
vērtspapīru aizņēmumiem, ne iesaistīšanos
atvasinājumu pozīcijās, ne arī jebkādos citos veidos.
3.
Šā panta 2. punktā noteikto
aizliegumu nepiemēro aizņēmumiem ar neatjaunojamu termiņu,
kas nav ilgāks par 120 kalendārajām dienām, lai nodrošinātu
likviditāti no brīža, kad no
ieguldītājiem pieprasīts atvēlētais kapitāls,
līdz kapitāla saņemšanai.
6. pants
ESUF pārvaldnieki tirgo to
pārvaldībā esošā ESUF daļas un akcijas tikai
tādiem ieguldītājiem, kuri tiek uzskatīti par
profesionāliem klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK
II pielikuma I iedaļu vai kurus pēc pieprasījuma var
uzskatīt par profesionāliem klientiem saskaņā ar
Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma II iedaļu, vai
citiem ieguldītājiem, ja
(a)
šie citi ieguldītāji apņemas
ieguldīt vismaz EUR 100 000;
(b)
šie citi ieguldītāji atsevišķā
dokumentā no līguma, kas tiek noslēgts par ieguldīšanas
saistībām, rakstiski apstiprina, ka tie apzinās riskus, kuri
saistīti ar šīm saistībām;
(c)
ESUF pārvaldnieks veic ieguldītāja
kompetences, pieredzes un zināšanu novērtējumu,
nepaļaujoties uz to, ka ieguldītājam ir Direktīvas 2004/39/EK
II pielikuma I iedaļā minēto klientu tirgus
zināšanas un pieredze;
(d)
ESUF pārvaldnieks, ņemot vērā
attiecīgo saistību raksturu, ir pamatoti pārliecināts, ka
ieguldītājs spēj pats pieņemt lēmumus par
ieguldījumiem un saprast saistītos riskus un ka šādas
saistības ir atbilstošas šim ieguldītājam;
(e)
ESUF pārvaldnieks rakstiski apstiprina, ka ir
veicis c) apakšpunktā minēto novērtējumu un ir
pieņēmis d) apakšpunktā minēto secinājumu.
7. pants
ESUF pārvaldnieki attiecībā uz
to pārvaldīto ESUF:
(a)
veicot savas darbības, darbojas pietiekami
prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi;
(b)
piemēro atbilstošu politiku un
procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības,
attiecībā uz kurām var pamatoti paredzēt, ka tās
ietekmēs ieguldītāju un kvalificētu portfeļuzņēmumu
intereses;
(c)
veic savu uzņēmējdarbību
tā, lai atbalstītu to pārvaldīto ESUF un šo ESUF ieguldītāju
intereses un tirgus integritāti;
(d)
piemēro augsta līmeņa prasmi, izvēloties
ieguldījumus kvalificētos portfeļuzņēmumos un veicot
to pastāvīgu uzraudzību;
(e)
tiem ir atbilstošas zināšanas un sapratne par kvalificētiem
portfeļuzņēmumiem, kuros tie veic ieguldījumus.
8. pants
1.
ESUF pārvaldnieki apzina un novērš
interešu konfliktus un gadījumos, kad tos nevar novērst,
pārvalda un uzrauga tos, un saskaņā ar 4. punktu izpauž
informāciju par šiem interešu konfliktiem, lai nepieļautu, ka tie
nelabvēlīgi ietekmē ESUF un to ieguldītāju intereses,
un lai nodrošinātu, ka to pārvaldītie ESUF tiek godīgi
izmantoti.
2.
ESUF pārvaldnieki īpaši apzina interešu
konfliktus, kas var rasties starp
(a)
ESUF pārvaldniekiem, tām personām,
kas faktiski veic ESUF pārvaldnieka uzņēmējdarbību,
darbiniekiem vai jebkuru citu personu, kura tieši vai netieši kontrolē
ESUF pārvaldnieku vai kuru tieši vai netieši kontrolē ESUF
pārvaldnieks, un ESUF pārvaldnieka pārvaldīto ESUF vai
ieguldītājiem šajos ESUF;
(b)
ESUF vai ieguldītājiem šajā ESUF un
citu ESUF, ko pārvalda tas pats ESUF pārvaldnieks, vai
ieguldītājiem šajā citā ESUF.
3.
ESUF pārvaldnieki uztur un piemēro
efektīvus organizatoriskos un administratīvos pasākumus, lai
atbilstu 1. un 2. punktā minētajām prasībām.
4.
Par interešu konfliktiem izpauž informāciju
atbilstīgi 1. punktam, ja ESUF pārvaldnieka izveidotie organizatoriskie
pasākumi interešu konfliktu apzināšanai, novēršanai,
pārvaldībai un uzraudzībai nav pietiekami, lai ar pamatotu
pārliecību nodrošinātu, ka tiks novērsti riski
saistībā ar nelabvēlīgu ietekmi uz ieguldītāju
interesēm. ESUF pārvaldnieki pirms uzņēmējdarbības
sākšanas ieguldītāju vārdā skaidri izpauž tiem
interešu konfliktu avotus vai vispārējo raksturu.
5.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, precizējot:
(a)
interešu konfliktu veidus, kas minēti šā
panta 2. punktā;
(b)
pasākumus, ko ESUF pārvaldniekiem būtu
jāveic attiecībā uz struktūrām un
organizatoriskām un administratīvām procedūrām, lai
apzinātu, novērstu, pārvaldītu, uzraudzītu un izpaustu
interešu konfliktus.
9. pants
1.
ESUF pārvaldnieki katram to
pārvaldītajam ESUF piemēro procedūras, lai mērītu
un uzraudzītu, kādā mērā kvalificēti portfeļuzņēmumi,
kuros ESUF iegulda, sasniedz labvēlīgu sociālo ietekmi, ko tie
ir apņēmušies panākt.
2.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, detalizēti
izstrādājot šā panta 1. punktā minētās
procedūras attiecībā uz dažādiem kvalificētiem portfeļuzņēmumiem.

10. pants
ESUF pārvaldniekiem vienmēr ir
pietiekami pašu līdzekļi, un tie izmanto atbilstošus un
piemērotus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kas nepieciešami ESUF
pienācīgai pārvaldībai.
11. pants
ESUF statūtos iekļauj noteikumus
aktīvu novērtēšanai.
12. pants
1.
ESUF pārvaldnieki nosūta izcelsmes
dalībvalsts kompetentajai iestādei gada pārskatu par katru to
pārvaldīto ESUF ne vēlāk kā 6 mēnešus
pēc finanšu gada beigām. Pārskatā apraksta ESUF
portfeļa saturu un iepriekšējā gadā veiktās
darbības. Tajā ietver ESUF revīzijas finanšu pārskatus. Tas
ir izveidots atbilstoši esošajiem pārskatu sniegšanas standartiem un nosacījumiem,
par ko vienojušies ESUF pārvaldnieks un ieguldītāji. ESUF
pārvaldnieki pēc pieprasījuma nosūta pārskatu
ieguldītājiem. ESUF pārvaldnieki un ieguldītāji var
savā starpā vienoties par papildu informācijas izpaušanu.
2.
Gada pārskatā ietver vismaz:
(a)
atbilstošu informāciju par ieguldījumu
politikas vispārējiem sociālajiem rezultātiem un šo
rezultātu mērīšanā izmantoto metodi;
(b)
ziņojumu par jebkādu ieguldījumu
izņemšanu attiecībā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem;
(c)
aprakstu par to, vai ir izņemti
ieguldījumi attiecībā uz citiem ESUF aktīviem, kas nav ieguldīti
kvalificētos portfeļuzņēmumos, balstoties uz 13. panta
1. punkta e) apakšpunktā minētajiem kritērijiem;
(d)
kopsavilkumu par darbībām, ko ESUF
pārvaldnieks ir veicis saistībā ar kvalificētiem portfeļuzņēmumiem
atbilstīgi 13. panta 1. punkta k) apakšpunktam.
3.
Ja ESUF pārvaldniekam jāpublicē gada
finanšu pārskats saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 2004/109/EK[14]
4. pantu attiecībā uz ESUF, šā panta 1. un 2. punktā
minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai gada finanšu
pārskata papildinājumā.
13. pants
1.
ESUF pārvaldnieki saviem
ieguldītājiem, pirms tie pieņem lēmumu par
ieguldījumu, sniedz vismaz šādu informāciju:
(a)
ESUF pārvaldnieka un jebkuru citu pakalpojumu
sniedzēju, ar kuriem ESUF pārvaldniekam noslēgts līgums
attiecībā uz tā pārvaldību, identitāte un
pienākumu apraksts;
(b)
ESUF ieguldījumu stratēģijas un
mērķu apraksts, tostarp apraksts par kvalificētu portfeļuzņēmumu
veidiem un procesiem un kritērijiem, ko izmanto to apzināšanai,
ieguldījumu metodēm, ko tie var piemērot, un jebkādiem
piemērojamiem ieguldījumu ierobežojumiem;
(c)
labvēlīga sociālā ietekme, kas
izvirzīta par ESUF ieguldījumu politikas mērķi, tostarp
atbilstošā gadījumā pamatotas prognozes saistībā ar
šiem rezultātiem, un informācija par iepriekšējo sniegumu
šajā jomā;
(d)
metodes, ko izmanto, lai mērītu
sociālo ietekmi;
(e)
apraksts par aktīviem, kas nav kvalificēti
portfeļuzņēmumi, un procesiem un kritērijiem, ko izmanto šo
aktīvu izvēlei, ja vien tie nav skaidra nauda vai tās
ekvivalenti;
(f)
apraksts par ESUF riska profilu un jebkādiem
riskiem, kas saistīti ar aktīviem, kuros fonds var ieguldīt, vai
ieguldījumu metodēm, kuras tas var izmantot;
(g)
apraksts par ESUF novērtēšanas
procedūru un cenu noteikšanas metodoloģiju aktīvu
novērtēšanai, tostarp par metodēm, kas izmantotas, lai
novērtētu kvalificētus portfeļuzņēmumus;
(h)
apraksts par visām nodevām,
maksājumiem un izdevumiem un to maksimālajām summām, kas
tieši vai netieši jāsedz ieguldītājiem;
(i)
apraksts par to, kā tiek
aprēķināts ESUF pārvaldnieka atalgojums;
(j)
ESUF iepriekšējā finanšu darbība, ja
šādi dati ir pieejami;
(k)
uzņēmējdarbības atbalsta
pakalpojumi un citas atbalsta darbības, ko ESUF pārvaldnieks veic vai
organizē, izmantojot trešās personas, lai veicinātu to kvalificēto
portfeļuzņēmumu attīstību, izaugsmi vai kādā
citā veidā pastāvīgu darbību, kuros ESUF iegulda, vai
— gadījumā, ja šādi pakalpojumi netiek sniegti vai darbības
netiek veiktas, — attiecīgs paskaidrojums;
(l)
apraksts par procedūrām, kuras izmantojot
ESUF var izmainīt savu ieguldījumu stratēģiju vai
ieguldījumu politiku, vai abas.
2.
Visa 1. punktā minētā
informācija ir patiesa, skaidra un nemaldinoša. To regulāri atjaunina
un pārskata.
3.
Ja ESUF pārvaldniekam jāpublicē
prospekts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2003/71/EK[15]
vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecībā uz
ESUF, šā panta 1. punktā minēto informāciju var sniegt
atsevišķi vai prospekta ietvaros.
4.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, precizējot:
(a)
šā panta 1. punkta b) līdz e)
apakšpunktā un k) apakšpunktā minētās
informācijas saturu;
(b)
to, kā šā panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā un
k) apakšpunktā minēto informāciju var iesniegt vienotā
veidā, lai nodrošinātu augstāko iespējamo
salīdzināmības līmeni.
III NODAĻA
UZRAUDZĪBA UN ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA
14. pants
1.
ESUF pārvaldnieki, kas gatavojas izmantot
nosaukumu „Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
fonds” savu ESUF tirdzniecībai, informē par to savas izcelsmes
dalībvalsts kompetento iestādi un iesniedz šādu
informāciju:
(a)
to personu identitāte, kas faktiski veic ESUF
pārvaldību;
(b)
to ESUF identitāte, kuru daļas vai
akcijas tiks tirgotas, un to ieguldījumu stratēģijas;
(c)
informācija par pasākumiem, kas veikti,
lai atbilstu II nodaļā minētajām prasībām;
(d)
to dalībvalstu saraksts, kurās ESUF
pārvaldnieki gatavojas tirgot katru ESUF.
2.
Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde reģistrē ESUF pārvaldnieku tikai tad, ja tā ir
pārliecinājusies, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:
(a)
1. punktā minētā
nepieciešamā informācija ir pilnīga;
(b)
pasākumi, par kuriem ziņots
saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, ir atbilstoši, lai
ievērotu II nodaļā noteiktās prasības.
3.
Reģistrācija ir derīga visā
Savienības teritorijā un ļauj ESUF pārvaldniekiem tirgot
ESUF ar nosaukumu “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds” visā Savienībā.
15. pants
ESUF pārvaldnieks atjaunina izcelsmes
dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegto informāciju, kad
tas gatavojas:
(a)
tirgot jaunu ESUF;
(b)
tirgot esošu ESUF dalībvalstī, kas nav
minēta 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā
minētajā sarakstā.
16. pants
1.
Tūlīt pēc ESUF pārvaldnieka
reģistrācijas izcelsmes dalībvalsts iestāde paziņo
šīs regulas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā
minētajām dalībvalstīm un EVTI, ka ESUF pārvaldnieks
ir reģistrēts.
2.
Šīs regulas 14. panta 1. punkta
d) apakšpunktā minētās uzņēmējas
dalībvalstis saskaņā ar 14. pantu reģistrētajam
ESUF pārvaldniekam neuzliek nekādas prasības vai
administratīvas procedūras attiecībā uz tā ESUF
tirdzniecību un nepieprasa nekādu tirdzniecības
apstiprinājumu pirms tās uzsākšanas.
3.
Lai nodrošinātu vienotu šā panta
piemērošanu, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu
projektu, kurā nosaka paziņojuma formātu.
4.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko
standartu projektu Komisijai līdz [ierakstīt datumu].
5.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas
(ES) Nr. 1095/2010[16]
15. pantā noteikto procedūru pieņemt 3. punktā
minētos īstenošanas tehniskos standartus.
17. pants
EVTI uztur centrālu datubāzi ar visu
saskaņā ar šo regulu Savienībā reģistrēto ESUF
pārvaldnieku sarakstu, kas ir publiski pieejama internetā.
18. pants
Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde uzrauga atbilstību šajā regulā noteiktajām
prasībām.
19. pants
Kompetentajām iestādēm
saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir visas uzraudzības un
izmeklēšanas pilnvaras, kas nepieciešamas to darbību veikšanai. Jo
īpaši tām ir pilnvaras:
(a)
pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam
jebkurā formā un saņemt dokumenta kopiju vai nokopēt to;
(b)
pieprasīt ESUF pārvaldniekiem bez
kavēšanās sniegt informāciju;
(c)
pieprasīt informāciju no jebkuras
personas, kas saistīta ar ESUF pārvaldnieka vai ESUF
darbībām;
(d)
veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot;
(e)
veikt atbilstošus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka ESUF pārvaldnieks joprojām atbilst šīs
regulas prasībām;
(f)
izdot rīkojumu nodrošināt, ka ESUF
pārvaldnieks atbilst šīs regulas prasībām un atturas
atkārtot jebkādu rīcību, kas var tikt uzskatīta par
šīs regulas pārkāpumu.
20. pants
1.
Dalībvalstis paredz noteikumus par
administratīvajiem pasākumiem un sankcijām, ko piemēro
šīs regulas noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek
piemēroti. Paredzētajiem pasākumiem un sankcijām
jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.
2.
Līdz [24 mēnešus pēc šīs
regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis paziņo
Komisijai un EVTI savus 1. punktā minētos noteikumus. Tās
bez kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par jebkuriem
attiecīgajiem grozījumiem šajos noteikumos.
21. pants
1.
Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde veic atbilstošus 2. punktā minētos pasākumus,
ja ESUF pārvaldnieki:
(a)
neatbilst prasībām, ko piemēro
portfeļa saturam saskaņā ar 5. pantu;
(b)
netirgo ESUF tiesīgiem ieguldītājiem
saskaņā ar 6. pantu;
(c)
izmanto nosaukumu “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds”, ja tie nav reģistrēti
savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē
saskaņā ar 14. pantu.
2.
Gadījumos, kas minēti 1. punktā,
izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde atbilstoši veic
šādus pasākumus:
(a)
aizliedz izmantot nosaukumu “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds”, tirgojot vienu
vai vairākus ESUF pārvaldnieka ESUF;
(b)
izslēdz ESUF pārvaldnieku no
reģistra.
3.
Izcelsmes dalībvalsts kompetentās
iestādes informē to uzņēmēju dalībvalstu
kompetentās iestādes, kas norādītas 14. panta 1. punkta
d) apakšpunktā, par ESUF pārvaldnieka izslēgšanu no
reģistra atbilstīgi šā panta 1. punkta
b) apakšpunktam.
4.
Tiesības tirgot Savienībā vienu vai
vairākus ESUF ar nosaukumu “Eiropas sociālās
uzņēmējdarbības fonds” nekavējoties tiek atceltas no dienas,
kad kompetentā iestāde pieņem 2. punkta a) vai
b) apakšpunktā minēto lēmumu.
22. pants
1.
Kompetentās iestādes un EVTI sadarbojas
cita ar citu vienmēr, kad tas nepieciešams, lai veiktu savus šajā
regulā noteiktos pienākumus.
2.
Tās apmainās ar visu vajadzīgo
informāciju un dokumentiem, lai apzinātu un novērstu šīs
regulas pārkāpumus.
23. pants
1.
Uz visām personām, kas strādā
vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai EVTI,
kā arī uz kompetento iestāžu un EVTI norīkotajiem
revidentiem un speciālistiem attiecas pienākums glabāt dienesta
noslēpumu. Nekādu konfidenciālu informāciju, ko šīs
personas saņem savu pienākumu pildīšanas laikā,
nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot
vispārējā vai kopsavilkuma formā, lai ESUF
pārvaldniekus un ESUF nevarētu atsevišķi identificēt,
neskarot gadījumus, kas paredzēti krimināllikumā un tiesvedībā,
kas saistīta ar šo regulu.
2.
Dalībvalstu kompetentajām
iestādēm vai EVTI nedrīkst aizliegt apmainīties ar
informāciju saskaņā ar šo regulu vai citiem Savienības tiesību
aktiem, ko piemēro ESUF pārvaldniekiem un ESUF.
3.
Ja kompetentās iestādes un EVTI
saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 1. punktu,
tās var to izmantot tikai savu pienākumu veikšanai un
administratīvām un tiesvedības procedūrām.
IV NODAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
24. pants
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos
nosacījumus.
2.
Pilnvaras, kas minētas 2. panta 3. punktā,
3. panta 2. punktā, 8. panta 5. punktā, 9. panta
2. punktā un 13. panta 4. punktā, deleģē
Komisijai uz četriem gadiem no šīs regulas spēkā
stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru
deleģēšanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms
četru gadu termiņa beigām. Pilnvaru deleģēšanu
automātiski pagarina uz tādiem pašiem termiņiem, ja vien Eiropas
Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne
vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra termiņa
beigām.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā, 3. panta 2. punktā,
8. panta 5. punktā, 9. panta 2. punktā un 13. panta
4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas
lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā
norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā
norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošo
deleģēto aktu spēkā esību.
4.
Līdzko Komisija ir pieņēmusi
deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģēts akts stājas spēkā
tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā
pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei
nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka
necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas
minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
25. pants
1.
Vēlākais četrus gadus pēc
dienas, kad šo regulu sāk piemērot, Komisija pārskata šo regulu.
Pārskatā ietver vispārīgu apskatu par šīs regulas
noteikumu darbību un tās piemērošanā uzkrāto pieredzi,
tostarp par:
(a)
apjomu, kādā ESUF pārvaldnieki
dažādās dalībvalstīs ir izmantojuši nosaukumu “Eiropas
sociālās uzņēmējdarbības fonds” vietējā
vai pārrobežu līmenī;
(b)
to, kā ESUF ir izmantojuši dažādus
būtiskos ieguldījumus un kā tas ir ietekmējis sociāli
atbildīgo uzņēmumu attīstību visā
Savienībā;
(c)
kvalificētu portfeļuzņēmumu
apzināšanas kritēriju piemērošanu praksē un attiecīgo
ietekmi uz sociāli atbildīgo uzņēmumu attīstību
visā Savienībā;
(d)
šīs regulas darbības jomu, tostarp
EUR 500 miljonu robežvērtību.
2.
Pēc apspriešanās ar EVTI Komisija
iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības
gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.
26. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no
2013. gada 22. jūlija, izņemot 2. panta 3. punktu,
3. panta 2. punktu, 8. panta 5. punktu, 9. panta 2. punktu
un 13. panta 4. punktu, ko piemēro no regulas spēkā
stāšanās dienas.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               Atveidojot
terminu “social undertakings”, tiesību aktā izmantots termins
"sociāli atbildīgi uzņēmumi", lai būtu
skaidrība par to formu. Angļu valodā izmanto arī terminu “social
enterprises”. Šie dažādie termini vairumā gadījumu ir
interpretējami vienādi kā "sociāli atbildīgi
uzņēmumi".
[2]               Sk. J. P. Morgan,
Impact Investments: An Emerging Asset Class, 2011.
[3]               Privāto
vērtspapīru izvietojumu var raksturot kā vērtspapīru
tirdzniecību relatīvi mazam izvēlētu ieguldītāju
skaitam kapitāla uzkrāšanai. Privātā vērtspapīru
izvietojumā iesaistītie ieguldītāji parasti ir lielas
bankas, kopēji fondi, apdrošināšanas uzņēmumi un pensiju
fondi. Privātais vērtspapīru izvietojums ir pretēja
darbība valsts emisijai, kurā vērtspapīri ir pieejami
tirdzniecībai atvērtā tirgū.
[4]               http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf
[5]               Skatīt
http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm.
[6]               OV C
[..], [..], [..]. lpp.
[7]               OV C
[..], [..], [..]. lpp.
[8]               OV L 302,
17.11.2009., 32. lpp.
[9]               OV L 174,
1.7.2011., 1. lpp.
[10]             OV L 145,
30.4.2004., 1. lpp.
[11]             OV L 331,
15.12.2010., 84. lpp.
[12]             OV L 281,
23.11.1995., 31. lpp.
[13]             OV L 8,
12.1.2001., 1. lpp.
[14]             OV L 390,
31.12.2004., 38. lpp.
[15]             OV L 345,
31.12.2003., 64. lpp.
[16]             OV L 331,
15.12.2010., 84. lpp.