				|

		52011PC0860

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  par Eiropas riska kapitāla fondiem /* COM/2011/0860 galīgā redakcija - 2011/0417 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.
PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Salīdzinājumā
ar konkurējošiem pasaules augsto tehnoloģiju un inovāciju
centriem, īpaši Amerikas Savienotajām Valstīm, Eiropas riska
kapitāla nozare ir sadrumstalota un izkliedēta. Šī sadrumstalotība
un izkliedētība rada statistiski nozīmīgu ieguldītāju
nevēlēšanos ieguldīt riska kapitāla fondos. Dažas
dalībvalstis ir stiprinājušas riska kapitāla fondu režīmus
ar noteikumiem par portfeļa saturu, ieguldījumu metodēm un
tiesīgiem ieguldījumu saņēmējiem. Tomēr lielākajā
daļā dalībvalstu nav šādu īpašu riska kapitāla
fondu režīmu, un tās piemēro vispārīgos
uzņēmējdarbības tiesību noteikumus un prospektu
saistības visu to fondu pārvaldnieku darbībām, kas
gatavojas piedāvāt riska kapitāla privāto
vērtspapīru izvietojumu to jurisdikcijā.
Regulējuma
sadrumstalotības dēļ tādiem iespējamiem riska
kapitāla ieguldītājiem kā turīgām
privātpersonām, pensiju fondiem vai apdrošināšanas
sabiedrībām ir grūtības un ievērojamas izmaksas, lai
uzsāktu novirzīt daļu no saviem ieguldījumiem riska
kapitālam. Regulējuma sadrumstalotība traucē arī
specializētiem riska kapitāla fondiem piesaistīt būtisku
kapitāla apjomu no ārzemēm.
Ar iepriekš
minēto problēmu cieši saistīts ir jautājums par to, vai
Eiropa piešķir nepietiekamus līdzekļus inovatīvu jauno
nozaru finansēšanai. Amerikas Savienotās Valstis no 2003. gada
līdz 2010. gadam novirzīja riska kapitāla fondiem summu aptuveni
131 miljarda euro apmērā, bet Eiropas riska kapitāla fondi
tajā pašā laika posmā spēja piesaistīt tikai
28 miljardus euro.
Iespējamā
ieguldītāja pašreizējā izvēle ir privāta
kapitāla ieguldījumi, nevis riska kapitāla ieguldījumi.
Pieņemot 2003.–2010. gadu par atsauces laika posmu, riska
kapitālam novirzīti 64 miljardi euro no kopējās
summas 437 miljardu euro apmērā, kas tika ieguldīta
plašākā privātā kapitāla jomā.
Tādējādi riska kapitāls veidoja tikai 14,6 % no
kopējā uzkrājuma, bet privātais kapitāls —
85,4 %. Apskatot šo atsauces laika posmu pa gadiem, privātā
kapitāla piesaistītās summas katru gadu ievērojami
pārsniedz riska kapitāla piesaistītās summas.
Kamēr
pastāv šī nosliece uz privāto kapitālu — nozari, kas
iegulda noturīgos uzņēmumos un organizē pārpirkšanu ar
parādsaistību uzņemšanos, — pieejamie fondi netiek
novirzīti kapitāla finansēšanai, lai radītu un uzsāktu
attīstīt uzņēmumus, kuru korporatīvā
attīstība ir uz izdzīvošanas robežas. To finanšu resursu nepietiekamība,
kas pašlaik tiek novirzīti riska kapitālam, ir tiešais iemesls
vidējā Eiropas riska kapitāla fonda neapmierinošajam apjomam.
Eiropas riska kapitāla
fonda vidējais apjoms ir ievērojami zem šā tipa
finansēšanas instrumenta vēlamā apjoma. Vidējs Amerikas
Savienoto Valstu riska kapitāla fonds (RKF)
pārvalda aktīvus 130 miljonu euro apjomā, bet
vidējs Eiropas RKF — tikai 60 miljonu euro apjomā.
Attiecīgi
riska kapitālam šobrīd ir nenozīmīga loma MVU
finansēšanā. MVU galvenokārt ir atkarīgi no banku
aizdevumiem. Banku aizdevumi veido vairāk nekā 80 % no to
finansējuma, un tikai 2 % no to finansējuma piešķir riska
kapitāla speciālisti. Attiecīgais rādītājs
Amerikas Savienotajās Valstīs ir 14 %.
Šie
konstatējumi ir īpaši satriecoši, ņemot vērā to, ka
daudziem MVU kopš finanšu krīzes 2008. gadā un
2009. gadā bija jāmaksā daudz augstākas banku
aizdevumu procentu likmes[1].
Turklāt 2008. gada un 2009. gada finanšu krīzes
rezultātā banku kredītlīniju piešķiršana un
pagarināšana MVU ir ievērojami samazinājusies, tāpēc
MVU arvien vairāk meklē un pieprasa citus alternatīvus finanšu
avotus[2].
Tomēr riska kapitāls nepietiekamu kapitāla resursu dēļ
nav varējis aizpildīt šo acīm redzamo plaisu.
Efektīvas
riska kapitāla nozares trūkuma dēļ Eiropas novatori un
inovatīvie uzņēmumi darbojas zem to komerciālā
potenciāla. Tas savukārt negatīvi ietekmē Eiropas
konkurētspēju pasaulē. Šo situāciju var ilustrēt,
salīdzinot riska kapitāla ieguldījumu kā finansēšanas
instrumenta attiecīgo nozīmi (izteikts procentos no IKP) īpaši
inovatīvā tirgū, piemēram, Amerikas Savienotajās
Valstīs (0,14 %), ar Eiropas vidējo rādītāju
(0,03 %).
Šī situācija parādās arī, veicot novērtējumu
konkrēta fondu pārvaldnieka pārvaldīto riska kapitāla
fondu vispārējā portfeļa griezumā. Saskaņā
ar jaunākajiem Eiropas Privātā kapitāla un riska
kapitāla asociācijai (EVCA) pieejamajiem
rādītājiem 98 % no Eiropas riska kapitāla fondu
pārvaldniekiem pārvalda fondu portfeli, kas atrodas zem
Direktīvā par alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldniekiem (AIFMD) minētās EUR 500 miljonu
robežvērtības[3].

Tāpēc ir ļoti svarīgi
risināt šīs problēmas un atbalstīt Eiropas
uzņēmējus. Plaukstošs Eiropas riska kapitāla tirgus ir
kopējās stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis[4], un
2011. gada februāra Eiropadome aicināja novērst
regulējumā atlikušos šķēršļus pārrobežu riska
kapitālam. Eiropas Komisija Aktā par vienoto tirgu (SMA)[5] papildus apņēmās
nodrošināt, lai no 2012. gada jebkurā dalībvalstī
izveidoti riska kapitāla fondi varētu brīvi piesaistīt
kapitālu un veikt ieguldījumus visā ES. Jaunais riska
kapitāla fondu regulējums ir arī viena no galvenajām
prioritātēm MVU rīcības plānā [pievienot
atsauci], kura mērķis ir veicināt MVU izaugsmi, uzlabojot to
piekļuvi finansējumam. Komisijas 2011. gada
12. oktobrī pieņemtajā paziņojumā
“Rīcības plāns stabilitātei un izaugsmei” arī
minēta piekļuves atvieglošana riska kapitālam kā
būtisks instruments, lai veicinātu izaugsmi ES, un tāpēc
izteikts aicinājums steidzami pieņemt attiecīgos Eiropas
Parlamenta un Padomes priekšlikumus[6].

Regulas priekšlikumā apskatītas
šīs problēmas. Tajā noteiktas vienotas prasības tādu
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas
darbojas ar nosaukumu „Eiropas riska kapitāla fonds”. Tajā ieviestas
prasības attiecībā uz ieguldījumu portfeli,
ieguldījumu metodēm un uzņēmumiem, kas ir tiesīgi
saņemt kvalificēta riska kapitāla fonda atbalstu. Tajā
paredzēti vienoti noteikumi arī par to, kuras ieguldītāju
kategorijas kvalificēts riska kapitāla fonds var piesaistīt, un
par to pārvaldnieku iekšējo organizāciju, kas tirgo šos
kvalificētos fondus. Tā kā uz to kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu pārvaldniekiem, kas darbojas ar nosaukumu “Eiropas
riska kapitāla fonds”, attieksies vienādi visaptveroši noteikumi
visā ES, tie gūs labumu no vienādām prasībām
attiecībā uz reģistrāciju un ES pasi, un tas
palīdzēs izveidot vienlīdzīgus darbības noteikumus
visiem riska kapitāla tirgus dalībniekiem.
Vienoti noteikumi riska kapitāla fondiem
var dot arī būtisku impulsu citu riska kapitāla ieguldījumu
regulējuma jomu attīstībai. Uzraudzības regulējumos
attiecībā uz apdrošināšanas sabiedrībām (Maksātspēja II)
un bankām (Kapitāla prasību regula un direktīva)
kapitāla prasību aprēķināšanas nolūkos riska
kapitāla ieguldījumi tiek uzskatīti par augsta riska
ieguldījumiem. Komisija novērtēs šo prasību ietekmi, lai
apzinātu, vai šīs kapitāla prasības nepieciešams
mainīt vidējā termiņā vai ilgtermiņā. ES
regulējuma izveidošana riska kapitāla fondiem ar vienotu noteikumu
kopumu par portfeļa saturu un darbības nosacījumiem, kā
paredzēts šajā regulā, var atvieglot šo novērtēšanu.
Kā uzsvērts arī MVU
rīcības plānā, vienots riska kapitāla fonda
jēdziens būs labs sākuma punkts, lai turpmāk kopā ar
dalībvalstīm izskatītu to nodokļu problēmu
risinājumus, kas var kavēt šādu fondu pārrobežu
ieguldījumus. Komisija 2012. gadā pabeigs savu
pētījumu par pārrobežu riska kapitāla ieguldījumu
nodokļu šķēršļiem ar mērķi 2013. gadā
piedāvāt risinājumus, lai novērstu šos
šķēršļus, vienlaicīgi nepieļaujot izvairīšanos no
nodokļu maksāšanas un nodokļu
nemaksāšanu. Šie risinājumi, kas izveidoti atsevišķi no šīs
regulas, tomēr ir būtisks tās papildinājums
pilnībā funkcionējoša riska kapitāla fondu tirgus un MVU
tirgus izveidošanai ES. Tie nodrošinātu efektīvas kapitāla
plūsmas uz kvalificētiem riska kapitāla fondiem un galu
galā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros fondi
veic ieguldījumus.
Regulas priekšlikums papildina priekšlikumu
regulai par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
fondiem (ESUF). Priekšlikumu mērķi ir atšķirīgi, un abi
priekšlikumi, ja tie tiks pieņemti, darbosies vienlaicīgi kā
autonomi, savstarpēji neatkarīgi tiesību akti.

2.
APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN
IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
2.1.
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām

Darbs saistībā ar riska kapitālu
tika uzsākts 1998. gadā, kad labi funkcionējoša kopējā
riska kapitāla tirgus[7]
izveidošanas nozīme ar riska kapitālu kā tā būtisku
daļu jau tika atzīta Komisijas paziņojumā par riska
kapitāla rīcības plānu (RCAP)[8]. Kopš
tā laika Komisija ir apkopojusi turpmākus pierādījumus
īpaši izveidotos semināros, apspriedēs un speciālistu
grupās, lai novērstu pastāvošos tiesiskos, regulējuma un
nodokļu šķēršļus, kas kavē riska kapitāla tirgu labāku
darbību.
Komisijas dienesti 2011. gada
15. jūnijā uzsāka sabiedrisko apspriešanu[9] par riska
kapitāla fondu iespējamā Eiropas regulējuma galvenajiem
elementiem, kas tika pabeigta 2011. gada 10. augustā. Tika
saņemtas 48 atbildes, kuras var apskatīt tīmekļa vietnē
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/venture_capital_en.htm.

2.2.
Ietekmes novērtējums

Komisija veica politikas alternatīvu
ietekmes novērtējumu saskaņā ar tās labāka
regulējuma politiku. Šīs alternatīvas ietver daudzus
iespējamos risinājumus:
·
ieviest jaunu riska kapitāla pasi
Direktīvas 2011/61/ES (AIFMD) ietvaros;
·
samazināt vai atcelt AIFMD
minētās robežvērtības;
·
izveidot konkrētus noteikumus attiecībā
uz riska kapitālu, kuri būtu daļa no AIFM direktīvas
īstenošanas noteikumiem (2. līmenī);
·
izveidot riska kapitāla pasi kā
atsevišķu juridisku instrumentu;
·
izveidot administratīvu tīklu, lai
stiprinātu valstu noteikumu, ar kuriem reglamentē riska kapitālu
vai privātus vērtspapīru izvietojumus, abpusēju
atzīšanu.
Visi šie risinājumi tika analizēti,
ņemot vērā vispārējos mērķus, jo īpaši
paaugstināt Eiropas MVU konkurētspēju pasaules tirgū, un
ņemot vērā arī šīs iniciatīvas
konkrētākos un darbības mērķus: i) radīt
Eiropas jēdzienu “riska kapitāla fonds”, ii) izveidot Eiropas
sistēmu, lai veicinātu pārrobežu finansējuma
piesaistīšanu riska kapitāla fondiem, iii) izveidot kopēju
regulatīvo pieeju šādiem fondiem, tostarp izveidojot
regulatīvās sadarbības tīklu šādu ieguldījumu
fondu uzraudzībai.
Tika analizēta arī ietekme, tostarp izmaksu
un ieguvumu izteiksmē, uz riska kapitāla fondu pārvaldniekiem,
MVU, sabiedrību, ekonomiku kopumā, vidi, kā arī
globālais konteksts. Šajā analīzē tika secināts, ka
jāizveido riska kapitāla pase kā atsevišķs instruments.
Ieteicamajam risinājumam būtu jāpalīdz riska kapitāla
fondu pārvaldniekiem, uzlabojot to darbības apstākļus ES,
kas attiecīgi veicinātu atbilstību un administratīvo
izmaksu samazināšanu, un jaunu finansējuma piesaistīšanas
iespēju veidošanos. Tas palīdzēs izveidot vairāk
uzņēmējdarbības iespēju un rast lielāku
finansējumu, kas tiks novirzīts jauniem un inovatīviem MVU, kuri
savukārt vairos Eiropas ekonomikas konkurētspēju un izaugsmi.
Ir ņemti vērā Ietekmes
novērtējuma padomes 11. novembra atzinumā izteiktie
apsvērumi. Īpaši ir padziļināta problēmu analīze,
paskaidrojot, ciktāl noteikumu sadrumstalotība ES varētu
būt pārrobežu riska kapitāla finansējuma
piesaistīšanas zemā līmeņa cēlonis. Risinājumi ir
labāk piesaistīti konkrētām apzinātajām
problēmām, un ir padziļināta to ietekmes analīze.
Visbeidzot, ir vairāk paskaidroti uzraudzības un atbilstības nodrošināšanas
pasākumi.

3.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.
Juridiskais pamats

Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants,
kas ir vispiemērotākais juridiskais pamats šajā jomā.
Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot to uzņēmēju
tirgdarbības uzticamību un tiesisko noteiktību, kuri darbojas ar
nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds”. Lai sasniegtu šo
mērķi, priekšlikumā ietverti vienoti standarti
attiecībā uz “Eiropas riska kapitāla fondu” portfeļa
saturu, ieguldījumu instrumentiem, ko šādi fondi var izmantot, un
ieguldījumu saņēmējiem, kas ir tiesīgi saņemt to
kolektīvo ieguldījumu fondu finansējumu, kuri darbojas ar nosaukumu
“Eiropas riska kapitāla fonds”.
Priekšlikumā paredzēti arī
vienoti noteikumi par ieguldītāju kategorijām, kas
uzskatāmas par tiesīgām ieguldīt “Eiropas riska
kapitāla fondos”. Regula tiek uzskatīta par vispiemērotāko
juridisko instrumentu, lai ieviestu vienotas prasības visiem riska
kapitāla tirgus dalībniekiem — riska kapitāla
ieguldītājiem, riska kapitāla fondiem un uzņēmumiem,
kas saņem riska kapitāla finansējumu. Regula tiek uzskatīta
par vispiemērotāko instrumentu arī, lai izveidotu vienotus noteikumus
par to, kas var būt riska kapitāla fondu ieguldītāji, par to,
kas var izmantot nosaukumu “Еiropas riska kapitāla fonds”, un par to
uzņēmumu veidiem, kas var saņemt finansējumu no šādiem
kvalificētiem fondiem. Visbeidzot, regula tiek uzskatīta par
vispiemērotāko instrumentu, lai nodrošinātu, ka visiem
dalībniekiem tiek piemērotas vienotas prasības
attiecībā uz Eiropas riska kapitāla fonda statusa iegūšanu
un Eiropas riska kapitāla fondu piemērotajām ieguldījumu
stratēģijām un izmantotajiem ieguldījumu instrumentiem.

3.2.
Subsidiaritāte un proporcionalitāte

Priekšlikuma galvenais mērķis ir
izveidot uzticamu, drošu un tiesiski stabilu tirgus vidi Eiropas riska
kapitāla fondu tirgdarbībai. Eiropas riska kapitāla fonda
galveno īpašību noteikšanu attiecībā uz tā
portfeļa saturu, ieguldījumu instrumentiem, ieguldījumu
saņēmējiem un tiesīgajām ieguldītāju
grupām nevar atstāt dalībvalstu ziņā, jo
tādējādi šīs būtiskās prasības ES tiktu
piemērotas atšķirīgi un nekonsekventi. Tāpēc
vienādām definīcijām un darbības prasībām
jābūt galvenajai lomai kopēju noteikumu kopuma izveidošanā
Eiropas tirgū attiecībā uz ES riska kapitāla fondiem un to
pārvaldniekiem. Turklāt visiem to kolektīvo ieguldījumu
fondu pārvaldniekiem, kas darbojas šajā tirgū ar nosaukumu
“Eiropas riska kapitāla fonds”, jāpiemēro vienādas
organizatoriskās un uzņēmējdarbības veikšanas
prasības.
Attiecībā uz Eiropas riska
kapitāla fondu pārvaldnieku reģistrāciju un uzraudzību
priekšlikuma mērķis ir izveidot līdzsvaru starp Eiropas riska
kapitāla fondu efektīvas uzraudzības nepieciešamību, to
valstu kompetento iestāžu interesēm, kurās šie fondi ir
reģistrēti vai tiek piedāvāti tiesīgu
ieguldītāju kategorijām, un EVTI koordinēšanas lomu. Lai
izveidotu plūstošu uzraudzības procesu, tās dalībvalsts
kompetentā iestāde, kurā ir reģistrēts kvalificēta
Eiropas riska kapitāla fonda pārvaldnieks, pārbauda pieteikuma
iesniedzēja pārvaldnieka iesniegtos reģistrācijas
dokumentus un pēc tam, kad ir novērtēts, vai pieteikuma
iesniedzējam ir pietiekama garantija spējai ievērot
atbilstību regulas prasībām, reģistrē pieteikuma
iesniedzēju. Veicot reģistrētā pārvaldnieka
uzraudzību, tā kompetentā iestāde, kas ir
reģistrējusi pārvaldnieku, sadarbojas ar kompetentajām
iestādēm tajās dalībvalstīs, kurās
kvalificētais fonds tiek tirgots. EVTI uztur centrālu datubāzi
ar visu to reģistrēto pārvaldnieku sarakstu, kas ir tiesīgi
izmantot nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds”.
Attiecībā uz proporcionalitāti
priekšlikumā izveidots atbilstošs līdzsvars starp sabiedrības
interesi veicināt likvīdāku riska kapitāla tirgu
attīstību un ieteikto pasākumu izmaksu efektivitāti.
Izveidojot vienkāršu reģistrācijas sistēmu,
priekšlikumā pilnībā ņemta vērā
nepieciešamība līdzsvarot drošību un uzticamību, kas
saistīta ar nosaukuma “Еiropas riska kapitāla fonds”
izmantošanu, ar efektīvu riska kapitāla tirgus darbību un
dažādu ieinteresēto personu izdevumiem.

3.3.
Atbilstība LESD 290. un 291. pantam

Komisija 2009. gada
23. septembrī pieņēma priekšlikumus regulām, ar ko
izveido EBI, EAAPI un EVTI. Līdz ar to Komisija vēlas
atgādināt savus paziņojumus saistībā ar LESD 290. un
291. pantu, ko tā sniedza, pieņemot regulas par Eiropas
uzraudzības iestādēm, un
kuros teikts: “Attiecībā uz regulatīvo standartu
pieņemšanas procesu Komisija akcentē finanšu pakalpojumu sektora
unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī struktūras un ir
nepārprotami atzīts LESD pievienotajā
39. deklarācijā. Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai
tās lomas ierobežojumi deleģēto aktu un īstenošanas
pasākumu pieņemšanā atbilst LESD 290. un 291. pantam.”

3.4.
Priekšlikuma izklāsts

1. pants. Darbības joma
1. pantā
noteikta paredzētās regulas darbības joma. Šajā pantā
paskaidrots, ka nosaukumu ”Eiropas riska kapitāla fonds” piešķir tiem
fondu pārvaldniekiem, kas atbilst vienotiem kvalitātes
kritērijiem, kurus piemēro to kvalificēto riska kapitāla
fondu tirgdarbībai visā Savienībā. Tāpēc
1. pantā uzsvērts mērķis izveidot vienotu
kvalificēta riska kapitāla fonda koncepciju. Šī koncepcija ir
izveidota, lai nodrošinātu šādu fondu netraucētu
tirgdarbību visā Savienībā.
2. pants. Piemērošanas joma
2. pantā
noteikts, ka šo regulu piemēro šīs regulas 3. panta
b) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu pārvaldniekiem, kuri ir izveidoti Savienībā
un reģistrēti savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē
saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES, un pārvalda
kvalificētu riska kapitāla fondu portfeļus, kuru kopējie
pārvaldītie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu
robežvērtību.
3. pants. Definīcijas
3. pantā
ietvertas svarīgākās definīcijas, kas izmantotas ierosinātās
regulas piemērošanas jomā. Ir definēti tādi galvenie jēdzieni
kā kvalificēts riska kapitāla fonds, būtiski
ieguldījumu instrumenti un kvalificēti
ieguldījumu saņēmēji. Pamatā šo definīciju
mērķis ir skaidri nodalīt kvalificēta riska kapitāla
fonda jēdzienu no citiem fondiem, kas piemēro citas, mazāk
specializētas ieguldījumu stratēģijas, piemēram,
privāto kapitālu.
Atbilstoši mērķim precīzi definēt kvalificētus
fondus, saistībā ar kuriem riska kapitāla fonda
pārvaldnieks gūst labumu no šajā regulā noteiktajām
tiesībām, 3. panta a) apakšpunktā noteikts, ka
kvalificēts riska kapitāla fonds ir fonds, kas vismaz 70 % no
savām kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā
atvēlētā kapitāla iegulda mazos un vidējos
uzņēmumos (MVU), kuri emitē kapitāla vai kvazikapitāla
instrumentus tieši riska kapitāla ieguldītājam
(“ieguldījumu saņēmēji”). Tas nozīmē, ka,
piemēram, kvalificēta riska kapitāla fonda darbības
izmaksas, par kurām var vienoties ar ieguldītājiem, jāsedz
no atlikušajiem 30 % no atvēlētā kapitāla iemaksām.

Ir svarīgi precizēt, ka riska
kapitāla fondam jāiegādājas šie instrumenti tieši no MVU,
kas tos emitē. Tieša iegāde ir nozīmīgs drošības
pasākums, jo tā mērķis ir nodalīt kvalificētus
riska kapitāla fondus no plašākās privātā
kapitāla fondu kategorijas (kas tirgo emitētus vērtspapīrus
sekundārajos tirgos). 3. pantā ietvertas vēl citas
definīcijas, kas nepieciešamas šā regulas priekšlikuma
piemērošanai.
4. pants. Nosaukuma “Eiropas riska
kapitāla fonds” izmantošana
4. pantā
noteikts galvenais princips, ka tikai tie fondi, kas atbilst šajā
regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, ir tiesīgi izmantot
nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds”, lai tirgotu kvalificētus
riska kapitāla fondus visā Savienībā.
5. pants. Portfeļa saturs
5. pantā
sīki aprakstīts portfeļa saturs, kas raksturīgs Eiropas
riska kapitāla fondam. Šajā saistībā 5. pantā
ietverti vienoti noteikumi par kvalificētu riska kapitāla fondu
ieguldījumu saņēmējiem, piemērotiem ieguldījumu
instrumentiem un ierobežojumiem kvalificēta riska kapitāla fonda riska
palielināšanai. Lai piešķirtu kvalificētiem riska kapitāla
fondiem konkrētu elastīguma līmeni to ieguldījumu un
likviditātes pārvaldībā, sekundāro tirdzniecību
varētu atļaut līdz maksimālajai robežvērtībai,
kas nepārsniedz 30 % no kopējām kapitāla iemaksām
un nepieprasītā kapitāla ieguldījumiem.
6. pants. Tiesīgi
ieguldītāji
6. pantā
ietverti sīki izstrādāti noteikumi par ieguldītājiem,
kas ir tiesīgi ieguldīt kvalificētos riska kapitāla fondos:
saskaņā ar šo pantu kvalificētus fondus var tirgot tikai
tādiem ieguldītājiem, kas ir atzīti par profesionāliem
ieguldītājiem saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK.
Tirdzniecība citiem ieguldītājiem, piemēram, dažām
finansiāli nodrošinātām privātpersonām, ir
atļauta tikai tad, ja tie iegulda fondā vismaz EUR 100 000
un ja fonda pārvaldnieks ir veicis konkrētas procedūras, lai
atbilstoši pārliecinātos, ka šie citi ieguldītāji ir
spējīgi pieņemt savus lēmumus par ieguldījumu un
saprast ar to saistītos riskus.
7. pants. Rīcības noteikumi
un izvairīšanās no interešu konfliktiem
7. pantā
noteikti galvenie principi kvalificēta riska kapitāla
pārvaldnieka rīcībai, jo īpaši tā darbību
veikšanai un attiecībām ar ieguldītājiem.
8. pants. Interešu konflikti
8. pantā
ietverti noteikumi attiecībā uz riska kapitāla pārvaldnieku
interešu konfliktiem. Šajos noteikumos paredzēts arī nosacījums,
ka pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un
administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstošu
rīcību interešu konfliktu gadījumā.
9. pants. Citas organizatoriskās
prasības
9. pantā
noteikta prasība, ka riska kapitāla fondu pārvaldniekam
jābūt atbilstošiem cilvēkresursiem un tehniskiem resursiem,
kā arī pietiekamiem pašu līdzekļiem, kas nepieciešami
pienācīgai kvalificēta riska kapitāla fondu
pārvaldīšanai.
10. pants. Novērtēšana
10. pantā aprakstīta kvalificēta riska kapitāla fonda aktīvu
novērtēšana. Šie noteikumi jāietver katra kvalificēta riska
kapitāla fonda statūtos.
11. pants. Gada pārskats
11. pantā ietverti noteikumi par gada pārskatiem, kas riska kapitāla
fondu pārvaldniekiem jāsagatavo saistībā ar to
pārvaldītajiem kvalificētajiem riska kapitāla fondiem.
Pārskatā jāapraksta fonda portfeļa saturs un
iepriekšējā gadā veiktās darbības.
12. pants. Informācijas
atklāšana ieguldītājiem
12. pantā ietvertas galvenās informācijas atklāšanas
prasības, kas ir saistošas riska kapitāla fonda pārvaldniekam
attiecībā uz kvalificētiem riska kapitāla fondiem.
Galvenokārt šajās prasībās noteikti informācijas
atklāšanas pienākumi pirms līguma noslēgšanas saistībā
ar kvalificēta fonda ieguldījumu stratēģiju un
mērķiem, izmantotajiem ieguldījumu instrumentiem,
informāciju par izmaksām un saistītajiem maksājumiem un
kvalificēta fonda piedāvātā ieguldījuma
riska/atlīdzības profilu. Tiek ietverta arī informācija par
to, kā tiek aprēķināts riska kapitāla fonda
pārvaldnieka atalgojums.
13. pants. Uzraudzība
13. pantā riska kapitāla fonda pārvaldniekam noteikta prasība
informēt kompetento iestādi, ja tas gatavojas tirgot
kvalificētus riska kapitāla fondus ar nosaukumu “Eiropas riska
kapitāla fonds”, lai nodrošinātu, ka izcelsmes dalībvalsts
kompetentā iestāde spēs uzraudzīt riska kapitāla fonda
pārvaldnieka atbilstību šajā regulā noteiktajām
vienotajām prasībām. Pārvaldnieks sniedz arī
vajadzīgo informāciju, tostarp par pasākumiem, lai panāktu
atbilstību šīs regulas noteikumiem, un par fondiem, kurus tas
gatavojas tirgot. Kad kompetentā iestāde ir pārliecinājusies,
ka pieprasītā informācija ir pilnīga un pasākumi ir
piemēroti, lai panāktu atbilstību šīs regulas
prasībām, tā reģistrē riska kapitāla fonda
pārvaldnieku. Reģistrācija ir derīga visā
Savienībā un ļauj riska kapitāla fonda pārvaldniekam
tirgot kvalificētus riska kapitāla fondus ar nosaukumu “Еiropas
riska kapitāla fonds”.
14. pants. Informācijas
atjaunināšana par kvalificētiem riska kapitāla fondiem
14. pantā ietverti noteikumi gadījumiem, kad jāatjaunina izcelsmes
dalībvalsts kompetentajai iestādei sniegtā informācija.
15. pants. Pārrobežu
paziņojumi
15. pantā aprakstīts pārrobežu ziņošanas process starp
kompetentajām uzraudzības iestādēm, kuru uzsāk
pēc riska kapitāla fonda pārvaldnieka reģistrēšanas.
16. pants. EVTI datubāze
16. pantā EVTI piešķirtas pilnvaras uzturēt centrālo
datubāzi, kurā ietverts visu Savienībā reģistrēto
kvalificēto riska kapitāla fondu saraksts.
17. pants. Kompetentās
iestādes uzraudzība
17. pantā noteikts, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde
uzrauga šīs regulas prasību ievērošanu.
18. pants. Uzraudzības pilnvaras
18. pantā norādīts to uzraudzības pilnvaru saraksts, kuras
jāpiešķir kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu
atbilstību šajā regulā noteiktajiem vienotajiem
kritērijiem.
19. pants. Sankcijas
19. pantā paredzēti noteikumi par sankcijām, lai nodrošinātu
šīs regulas prasību pareizu izpildi.
20. pants. Galveno noteikumu
pārkāpumi
20. pantā noteikts, ka par pārkāpumiem attiecībā uz
tādiem šīs regulas galvenajiem noteikumiem kā portfeļa
saturs, tiesīgie ieguldītāji un nosaukuma “Eiropas riska
kapitāla fonds” izmantošana piemēro sankcijas, aizliedzot izmantot šo
nosaukumu un izslēdzot riska kapitāla fonda pārvaldnieku no
reģistra.
21. pants. Sadarbība
saistībā ar uzraudzību
21. pantā ietverti noteikumi par uzraudzības informācijas apmaiņu
starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām
iestādēm un EVTI.
22. pants. Dienesta noslēpums
22. pantā ietverti noteikumi par nepieciešamo dienesta noslēpuma
līmeni, kas jāpiemēro visām attiecīgajām valstu
iestādēm un Eiropas Vērtspapīru un tirgu regulatoram
(EVTI).
23. pants. Nosacījumi
attiecībā uz pilnvarām
23. pantā paredzēti nosacījumi attiecībā uz Komisijas
pilnvarām pieņemt deleģētus aktus.
24. pants. Pārskatīšana
24. pantā ietvertas klauzulas par regulas pārskatīšanu un
iespējamiem Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz tās
grozījumiem.

4.
IETEKME UZ BUDŽETU

Šim priekšlikumam nav ietekmes uz budžetu.
2011/0417 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas riska kapitāla fondiem
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,[10]
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas
Centrālās bankas atzinumu,[11]
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,[12]
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Riska kapitāls nodrošina finansējumu
uzņēmumiem, kuri parasti ir ļoti mazi, atrodas savas
korporatīvās pastāvēšanas sākumposmā un kuriem ir
spēcīgs izaugsmes un paplašināšanās potenciāls.
Turklāt riska kapitāla fondi nodrošina šiem uzņēmumiem
vērtīgu kompetenci un zināšanas,
uzņēmējdarbības kontaktus, zīmola vērtību un
stratēģiskas konsultācijas. Sniedzot finansējumu un
konsultācijas šiem uzņēmumiem, riska kapitāla fondi veicina
ekonomisko izaugsmi, palīdz radīt darbavietas, atbalsta
inovatīvus uzņēmumus, palielina to ieguldījumu
pētniecībā un izstrādē un veicina
uzņēmējdarbību, inovāciju un konkurētspēju
Savienībā.
(2)
Ieviešot vienotus noteikumus Savienībā, jāizveido
kopēja noteikumu sistēma attiecībā uz nosaukuma “Eiropas
riska kapitāla fonds” izmantošanu, īpaši attiecībā uz fondu,
kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa saturu, to tiesīgajiem
ieguldījuma saņēmējiem, ieguldījumu instrumentiem,
kurus tie var izmantot, un ieguldītāju kategorijām, kas ir
tiesīgas ieguldīt šādos fondos. Bez šāda kopēja
regulējuma pastāv risks, ka dalībvalstis piemēro
atšķirīgus pasākumus valstu līmenī, radot tiešu
nelabvēlīgu ietekmi un šķēršļus pienācīgai
iekšējā tirgus darbībai, jo riska kapitāla fondiem, kas
gatavojas darboties visā Savienībā, katrā
dalībvalstī tiktu piemēroti atšķirīgi noteikumi.
Turklāt atšķirīgas kvalitātes prasības
attiecībā uz portfeļa saturu, ieguldījumu
saņēmējiem un tiesīgajiem ieguldītājiem
varētu radīt dažādus ieguldītāju aizsardzības
līmeņus un raisīt neizpratni attiecībā uz
ieguldījuma piedāvājumu, kas saistās ar Еiropas riska
kapitāla fondu. Turklāt ieguldītājiem būtu jāvar
salīdzināt dažādu riska kapitāla fondu ieguldījumu
piedāvājumus. Jānovērš būtiski šķēršļi
riska kapitāla fondu pārrobežu finansējuma piesaistīšanai,
jāizvairās no konkurences izkropļošanas starp šiem fondiem un
jebkādiem turpmākiem iespējamiem šķēršļiem
tirdzniecībai un būtiskiem konkurences kropļojumiem
nākotnē. Attiecīgi atbilstošais juridiskais pamats ir LESD
114. pants, kas interpretēts saskaņā ar Eiropas
Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru.
(3)
Jāpieņem regula, ar kuru izveido vienotus
Eiropas riska kapitāla fondiem piemērojamus noteikumus un nosaka
atbilstošas prasības visās dalībvalstīs to
pārvaldniekiem, kas gatavojas piesaistīt kapitālu visā Savienībā,
izmantojot nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds”. Šīm
prasībām jānodrošina to ieguldītāju
pārliecība, kas gatavojas ieguldīt riska kapitāla fondos.
(4)
Regulas formā izveidojot kvalitātes
prasības nosaukuma “Eiropas riska kapitāla fonds” izmantošanai,
būtu jānodrošina, ka šīs prasības tiks tieši
piemērotas to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu
pārvaldniekiem, kas piesaista līdzekļus, izmantojot šo
nosaukumu. Tam būtu jānodrošina vienoti nosacījumi šā
nosaukuma izmantošanai, novēršot situāciju, ka valstis izveido
atšķirīgas valstu prasības, transponējot direktīvu.
Šajā regulā būtu jāparedz, ka to kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas izmanto šo
nosaukumu, jāievēro vienādi noteikumi visā
Savienībā, un tas uzlabotu arī to ieguldītāju
pārliecību, kas gatavojas veikt ieguldījumus riska kapitāla
fondos. Regula samazinātu arī regulējuma
sarežģītību un pārvaldnieka izmaksas, kas rodas, lai
nodrošinātu atbilstību nereti atšķirīgiem valstu
noteikumiem, ar ko reglamentē riska kapitāla fondu darbību, jo
īpaši attiecībā uz tiem pārvaldniekiem, kas gatavojas piesaistīt
kapitālu pārrobežu līmenī. Regulai būtu
jāpalīdz novērst arī konkurences izkropļojumus.
(5)
Lai skaidrāk noteiktu attiecības starp šo
regulu un noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem
un to pārvaldniekiem, jāparedz, ka šo regulu piemēro tikai to
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas nav
pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2009. gada 13. jūlija Direktīvas 2009/65/EK par
normatīvo un administratīvo aktu koordināciju
attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU)[13] 1. pantu un kas ir izveidoti Savienībā un
reģistrēti izcelsmes dalībvalsts kompetentajā
iestādē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/61/ES par
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par
grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK,
Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un
Regulā (ES) Nr. 1095/2010[14]. Turklāt šī regula būtu jāpiemēro tikai
pārvaldniekiem, kas pārvalda tādus kvalificētu riska
kapitāla fondu portfeļus, kuru pārvaldāmie kopējie
aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu robežvērtību.
Lai šīs robežvērtības aprēķināšana tiktu ieviesta
praksē, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt
aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību
290. pantu attiecībā uz šīs robežvērtības
aprēķināšanu. Īstenojot šīs pilnvaras, Komisijai, lai
nodrošinātu konsekvenci noteikumos par kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumiem, būtu jāņem vērā
saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta
6. punkta a) apakšpunktu Komisijas
pieņemtie pasākumi.
(6)
Ja kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu pārvaldnieki negatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas
riska kapitāla fonds”, šī regula nebūtu jāpiemēro.
Šādos gadījumos turpina piemērot pastāvošos valstu
noteikumus un vispārīgos Savienības noteikumus.
(7)
Ar šo regulu būtu jāizveido vienoti
noteikumi attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla fondu
raksturu, jo īpaši attiecībā uz
portfeļuzņēmumiem, kuros kvalificētiem riska kapitāla
fondiem ir atļauts ieguldīt, un izmantojamajiem ieguldījumu
instrumentiem. Tas ir nepieciešams, lai skaidri varētu nodalīt
kvalificētu riska kapitāla fondu no citiem alternatīviem
ieguldījumu fondiem, kas piemēro citas, mazāk specializētas
ieguldījumu stratēģijas, piemēram, privāto
kapitālu.
(8)
Atbilstīgi mērķim precīzi norobežot
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumus, kas ietilpst šīs
regulas darbības jomā, un lai nodrošinātu to koncentrēšanos
uz kapitāla nodrošināšanu maziem uzņēmumiem to
korporatīvās pastāvēšanas sākotnējā
posmā, nosaukums “Eiropas riska kapitāla fonds” būtu
jāpiešķir tikai tiem fondiem, kas vismaz 70 % no savām
kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā
atvēlētā kapitāla iegulda šādos uzņēmumos
kapitāla vai kvazikapitāla instrumentu formā.
(9)
Lai ieviestu būtisku drošības
pasākumu, kas šajā regulā minētos kvalificētos riska
kapitāla fondus nodalītu no plašākas alternatīvo
ieguldījumu fondu kategorijas, kas tirgo emitētus
vērtspapīrus sekundāros tirgos, stingri jānosaka, ka
kvalificēti riska kapitāla fondi var veikt ieguldījumus tikai
tieši emitētos instrumentos.
(10)
Lai piešķirtu riska kapitāla fondu
pārvaldniekiem konkrētu elastīguma līmeni to
pārvaldīto kvalificēto riska kapitāla fondu
ieguldījumu un likviditātes pārvaldībai, sekundāro
tirdzniecību vajadzētu atļaut līdz maksimālajai
robežvērtībai, kas nepārsniedz 30 % no kopējām
kapitāla iemaksām un nepieprasītā kapitāla
ieguldījumiem. Aprēķinot šo ierobežojumu, nebūtu
jāņem vērā īstermiņa ieguldījumi
skaidrā naudā un tās ekvivalentos.
(11)
Lai nodrošinātu, ka nosaukums “Eiropas riska kapitāla
fonds” ir uzticams un viegli atpazīstams ieguldītājiem visā
Savienībā, šajā regulā būtu jāparedz, ka tikai
tie riska kapitāla fondu pārvaldnieki, kas atbilst šajā
regulā noteiktajiem vienotajiem kvalitātes kritērijiem, ir
tiesīgi izmantot nosaukumu “Еiropas riska kapitāla fonds”,
tirgojot kvalificētus riska kapitāla fondus visā
Savienībā.
(12)
Lai nodrošinātu, ka kvalificētiem riska
kapitāla fondiem ir atsevišķs un atpazīstams profils, kas ir
atbilstošs to mērķim, būtu jāizveido vienoti noteikumi par
portfeļa saturu un ieguldījumu metodēm, ko šādiem
kvalificētiem fondiem ir atļauts izmantot.
(13)
Lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska
kapitāla fondi nerada sistēmiskus riskus, un arī lai
nodrošinātu, ka šādi fondi savās ieguldījumu
darbībās koncentrējas uz atbalsta sniegšanu kvalificētiem
portfeļuzņēmumiem, nebūtu jāpieļauj
aizņēmumi vai saistību īpatsvara palielināšana fonda
līmenī. Tomēr, lai ļautu fondam nosegt ārkārtējas likviditātes
vajadzības, kas var rasties no brīža, kad no ieguldītājiem
pieprasīts atvēlētais kapitāls, līdz faktiskai
kapitāla ieskaitīšanai tā kontos, būtu jāpieļauj
īstermiņa aizņēmumi.
(14)
Lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska
kapitāla fondi tiek tirgoti ieguldītājiem, kam ir
zināšanas, pieredze un spēja uzņemties ar šiem fondiem
saistītos riskus, un lai saglabātu ieguldītāju
pārliecību un uzticību kvalificētiem riska kapitāla
fondiem, būtu jāizveido konkrēti drošības pasākumi.
Tāpēc kvalificēti riska kapitāla fondi parasti būtu
jātirgo tikai tādiem ieguldītājiem, kuri ir profesionāli
klienti vai kurus var uzskatīt par profesionāliem klientiem
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz
finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes
Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes
Direktīvu 93/22/EEK[15].
Šī kategorija ietver riska kapitāla fondu pārvaldniekus, kas
paši iegulda riska kapitāla fondos. Tomēr, lai uzturētu
pietiekami plašu ieguldītāju loku ieguldījumiem riska
kapitāla fondos, ir vēlams, lai arī konkrētiem citiem
ieguldītājiem, tostarp finansiāli nodrošinātām
privātpersonām, būtu piekļuve kvalificētiem riska
kapitāla fondiem. Attiecībā uz šiem citiem
ieguldītājiem tomēr būtu jāizveido konkrēti
drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka kvalificēti riska
kapitāla fondi tiek tirgoti tikai tādiem ieguldītājiem, kam
ir atbilstošs profils, lai veiktu šādus ieguldījumus. Šie
drošības pasākumi izslēdz tirdzniecību, izmantojot
periodiskus uzkrājumu plānus.
(15)
Lai nodrošinātu, ka tikai tie riska
kapitāla fondu pārvaldnieki, kas atbilst vienotiem kvalitātes
kritērijiem attiecībā uz to rīcību tirgū, izmanto
nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds”, šajā regulā būtu
jāparedz noteikumi par uzņēmējdarbības veikšanu un
riska kapitāla fonda pārvaldnieka attiecībām ar saviem
ieguldītājiem. Tā paša iemesla dēļ šajā
regulā būtu jāizveido vienoti nosacījumi
attiecībā uz šo pārvaldnieku rīcību interešu konfliktu
gadījumā. Šajos noteikumos būtu jāparedz arī tas, ka
pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un
administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu
rīcību interešu konfliktu gadījumā.
(16)
Lai nodrošinātu nosaukuma “Eiropas riska
kapitāla fonds” integritāti, šajā regulā būtu
jāietver arī kvalitātes kritēriji attiecībā uz
riska kapitāla fonda pārvaldnieka organizāciju. Tāpēc
šajā regulā būtu jāizveido vienotas un proporcionālas
prasības nepieciešamībai uzturēt atbilstošus tehniskos resursus
un cilvēkresursus, kā arī pietiekamus pašu līdzekļus
pareizai kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldībai.
(17)
Ieguldītāju aizsardzības
nolūkos jānodrošina kvalificēta riska kapitāla fonda
aktīvu pienācīga novērtēšana. Tāpēc
kvalificēta riska kapitāla fonda statūtos būtu
jāietver noteikumi par aktīvu novērtēšanu. Tam būtu
jānodrošina novērtējuma integritāte un
pārredzamība.
(18)
Lai nodrošinātu, ka tie riska kapitāla
fondu pārvaldnieki, kas izmanto nosaukumu “Eiropas riska kapitāla
fonds”, pietiekami atbildīgi veic savas darbības, būtu
jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz gada pārskatiem.
(19)
Lai nodrošinātu nosaukuma “Eiropas riska
kapitāla fonds” integritāti ieguldītāju skatījumā,
šis nosaukums jāizmanto tikai tiem riska kapitāla fondu
pārvaldniekiem, kuru ieguldījumu politika un ieguldījumu
saņēmēji ir pilnībā pārredzami. Tāpēc
šajā regulā būtu jāizveido vienoti noteikumi par
informācijas atklāšanas prasībām, kas ir saistošas riska
kapitāla fonda pārvaldniekam attiecībā pret saviem
ieguldītājiem. Jo īpaši būtu jānosaka
informācijas atklāšanas pienākumi pirms līguma
noslēgšanas saistībā ar kvalificētu riska kapitāla
fondu ieguldījumu stratēģiju un mērķiem, izmantotajiem
ieguldījumu instrumentiem, informāciju par izmaksām un
saistītajiem maksājumiem un kvalificēta fonda piedāvātā
ieguldījuma riska/atlīdzības profilu. Lai sasniegtu augsta
līmeņa pārredzamību, šajās informācijas
atklāšanas prasībās jāietver arī informācija par
to, kā tiek aprēķināts riska kapitāla fonda
pārvaldnieka atalgojums.
(20)
Lai nodrošinātu šajā regulā ietverto
vienoto prasību efektīvu pārraudzību, izcelsmes
dalībvalsts kompetentā iestāde uzrauga riska kapitāla fonda
pārvaldnieka atbilstību šajā regulā noteiktajām
vienotajām prasībām. Tāpēc kvalificēta riska
kapitāla pārvaldniekam, kas gatavojas tirgot savus kvalificētos
fondus ar nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds”, būtu
jāinformē par to savas izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde. Kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē
riska kapitāla fonda pārvaldnieks, ja ir iesniegta visa
nepieciešamā informācija un ieviesti attiecīgi pasākumi,
lai panāktu atbilstību šīs regulas prasībām. Šai
reģistrācijai būtu jābūt spēkā visā
Savienībā.
(21)
Lai nodrošinātu efektīvu uzraudzību
attiecībā uz atbilstību šajā regulā noteiktajiem
vienotajiem kritērijiem, tajā būtu jāiekļauj noteikumi
par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem jāatjaunina izcelsmes
dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegtā informācija.
(22)
Efektīvai šajā regulā noteikto
prasību uzraudzībai tajā būtu jāizveido arī
pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības
iestādēm, ko uzsāk pēc riska kapitāla fonda
pārvaldnieka reģistrēšanas tā izcelsmes
dalībvalstī.
(23)
Lai saglabātu pārredzamus
nosacījumus kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecībai
visā Savienībā, Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādei (EVTI) būtu jāpiešķir pilnvaras uzturēt
centrālu datubāzi ar visu to kvalificēto riska kapitāla
fondu sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu.
(24)
Lai nodrošinātu efektīvu šajā
regulā noteikto vienoto kritēriju uzraudzību, tajā
būtu jāietver kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaru
saraksts.
(25)
Lai nodrošinātu pareizu izpildi, šajā
regulā būtu jāietver sankcijas par tās galveno
noteikumu pārkāpumiem, proti, attiecībā uz
portfeļa saturu, drošības pasākumiem attiecībā uz
tiesīgo ieguldītāju identitāti un nosaukuma “Eiropas riska
kapitāla fonds” izmantošanu tikai reģistrētiem riska kapitāla
fonda pārvaldniekiem. Būtu jāparedz, ka šo galveno noteikumu
pārkāpuma gadījumā tiek aizliegts izmantot šo nosaukumu un
riska kapitāla fonda pārvaldnieks tiek izslēgts no
reģistra.
(26)
Uzraudzības informācijas apmaiņa
būtu jāveic starp izcelsmes un uzņēmējas
dalībvalsts kompetentajām iestādēm un EVTI.
(27)
Efektīvai regulatīvai sadarbībai
starp iestādēm, kurām uzticēts uzraudzīt
atbilstību vienotajiem kritērijiem, kas noteikti šajā
regulā, nepieciešama augsta līmeņa dienesta noslēpuma
piemērošana visām attiecīgajām valstu iestādēm un
EVTI.
(28)
Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem
būtu jānodrošina konsekventa harmonizācija un augsta
līmeņa uzraudzība Savienībā. Būtu efektīvi
un lietderīgi uzticēt EVTI kā iestādei ar īpaši
specializētu kompetenci izstrādāt iesniegšanai Komisijai to
īstenošanas tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas
risinājumus.
(29)
Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai
pieņemt īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu
un saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes
2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko
izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un
tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ
Komisijas Lēmumu 2009/77/EK[16].
EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko
standartu projektus attiecībā uz 15. pantā
minētās paziņošanas procedūras formātu un metodi.
(30)
Lai precizētu šajā regulā
noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē
pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 290. pantu, ar kuriem precizē šajā
regulā minētās robežvērtības
aprēķināšanai un uzraudzībai izmantojamās metodes un
interešu konfliktu veidus, no kādiem jāizvairās riska
kapitāla fondu pārvaldniekiem, un šajā saistībā veicamos
pasākumus. Ir sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba
laikā Komisija veiktu atbilstošu apspriešanu, tostarp speciālistu
līmenī.
(31)
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga
un pienācīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas
Parlamentam un Padomei.
(32)
Vēlākais četrus gadus pēc
dienas, kad šo regulu sāk piemērot, būtu jāveic šīs
regulas pārskatīšana, lai ņemtu vērā riska
kapitāla tirgus attīstību. Balstoties uz šo pārskatīšanu,
Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un
Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar izmaiņām
tiesību aktos.
(33)
Šajā regulā ievērotas
pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas
Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz
privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību
(7. pants) un uzņēmējdarbības brīvību
(16. pants).
(34)
Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada
24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu
apriti[17]
reglamentē personas datu apstrādi dalībvalstīs,
piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetento iestāžu, īpaši
dalībvalstu izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu
uzraudzībā.       Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada
18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas
iestādēs un struktūrās un par šādu dati brīvu
apriti[18]
reglamentē personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo
regulu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja
uzraudzībā.
(35)
Šai regulai nevajadzētu skart valsts atbalsta
noteikumu piemērošanu kvalificētiem riska kapitāla fondiem.
(36)
Šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt
vienotu prasību piemērošanu kvalificētu riska kapitāla
fondu tirdzniecībai, nevar pietiekami sasniegt dalībvalstīs.
Tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā
noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar tajā
pašā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā
regulā izveidota vienkārša riska kapitāla fondu
pārvaldnieku reģistrācijas sistēma, tādējādi
pilnībā ņemot vērā nepieciešamību līdzsvarot
drošību un uzticamību, kas saistīta ar nosaukuma “Eiropas riska
kapitāla fonds” izmantošanu, ar efektīvu riska kapitāla tirgus
darbību un izmaksām tā dažādajām
ieinteresētajām personām. Tālab šī regula paredz
vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa
sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Šajā regulā paredzētas vienotas
prasības tiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu
pārvaldniekiem, kas gatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas riska
kapitāla fonds”, un nosacījumi šāda nosaukuma kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumu tirdzniecībai Savienībā,
tādējādi veicinot netraucētu iekšējā tirgus darbību.
Tajā paredzēti vienoti noteikumi attiecībā uz
kvalificētu riska kapitāla fondu tirdzniecību tiesīgiem
ieguldītājiem visā Savienībā, kvalificētu riska
kapitāla fondu portfeļa saturu, kvalificētu riska kapitāla
fondu izmantojamajiem ieguldījumu instrumentiem un metodēm, kā
arī to riska kapitāla fondu pārvaldnieku organizāciju,
rīcību un pārredzamību, kas tirgo kvalificētus riska
kapitāla fondus visā Savienībā.
2. pants
1.
Šo regulu piemēro 3. panta
b) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumu pārvaldniekiem, kuri ir izveidoti Savienībā
un kuriem jāreģistrējas savas izcelsmes dalībvalsts
kompetentajās iestādēs saskaņā ar
Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta
a) apakšpunktu, ar nosacījumu, ka šie pārvaldnieki pārvalda
kvalificētu riska kapitāla fondu portfeļus, kuru kopējie
pārvaldītie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu
robežvērtību vai — dalībvalstīs, kurās euro
nav oficiālā valūta — atbilstošo vērtību
valsts valūtā šīs regulas spēkā stāšanās
dienā.
2.
Aprēķinot 1. punktā minēto
robežvērtību, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu
pārvaldniekiem, kas pārvalda citus fondus, kuri nav kvalificēti
riska kapitāla fondi, nav jāņem vērā šajos citos
fondos pārvaldītie aktīvi.
3.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 23. pantu, nosakot metodes,
atbilstīgi kurām aprēķina šā panta 1. punktā
minēto robežvērtību un pastāvīgi uzrauga atbilstību
šai robežvērtībai.
3. pants
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
(a)
“kvalificēts riska kapitāla fonds” ir
kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas vismaz 70 % no
savām kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā
atvēlētā kapitāla iegulda aktīvos, kuri ir būtiski
ieguldījumi;
(b)
“kolektīvo ieguldījumu
uzņēmums” ir uzņēmums, kas piesaista kapitālu no
vairākiem ieguldītājiem ar mērķi ieguldīt to
saskaņā ar konkrētu ieguldīšanas politiku šo
ieguldītāju labā un kam nav vajadzīga
Direktīvas 2009/65/EK 5. pantā minētā
atļauja;
(c)
“būtiski ieguldījumi” ir kapitāla
vai kvazikapitāla instrumenti, ko
i)        emitējis kvalificēts
portfeļuzņēmums un ko kvalificēts riska kapitāla fonds
iegādājies tieši no kvalificēta portfeļuzņēmuma
vai
ii)       emitējis kvalificēts
portfeļuzņēmums apmaiņā pret kapitāla
vērtspapīru, ko emitējis kvalificēts
portfeļuzņēmums, vai
iii)      emitējis uzņēmums, kuram
ir vairākuma īpašumtiesības kvalificētā
portfeļuzņēmumā, kas ir tā filiāle, un
kvalificēts riska kapitāla fonds šo kapitāla instrumentu
iegādājies apmaiņā pret kapitāla instrumentu, ko
emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums;
(d)
“kvalificēts portfeļuzņēmums”
ir uzņēmums, kurš kvalificēta riska kapitāla fonda
ieguldījuma veikšanas brīdī nav iekļauts
Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) apakšpunktā
definētajā regulētajā tirgū, kura darbinieku skaits ir
mazāks nekā 250 personas, kura gada apgrozījums
nepārsniedz EUR 50 miljonus vai kopējā gada bilance
nepārsniedz EUR 43 miljonus, un kurš pats nav kolektīvo
ieguldījumu uzņēmums;
(e)
“kapitāls” ir īpašumtiesību
daļa uzņēmumā, kuru veido kvalificēta
portfeļuzņēmuma akcijas vai citādas kapitāla
daļas, kas emitētas ieguldītājiem;
(f)
“kvazikapitāls” ir jebkurš instruments, kura
ienākumi ir pārsvarā balstīti uz kvalificēta
portfeļuzņēmuma peļņu vai zaudējumiem un kurš nav
nodrošināts pret neatmaksāšanu;
(g)
“tirdzniecība” ir tieša vai netieša riska
kapitāla fonda daļu vai akciju piedāvāšana vai izvietošana
pēc riska kapitāla fonda pārvaldnieka iniciatīvas vai
šā pārvaldnieka vārdā ieguldītājiem, kuriem ir
Savienībā reģistrēta juridiskā adrese;
(h)
“atvēlētais kapitāls” ir jebkādas saistības, kas personai
liek iegādāties riska kapitāla fonda daļas vai
iemaksāt kapitālu riska kapitāla fondā;
(i)
“riska kapitāla fonda pārvaldnieks” ir
juridiska persona, kuras parastā uzņēmējdarbība ir pārvaldīt
vismaz vienu kvalificētu riska kapitāla fondu;
(j)
“izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā riska kapitāla fonda
pārvaldnieks ir izveidots vai kurā tam ir reģistrēta
juridiskā adrese;
(k)
“uzņēmēja dalībvalsts” ir
dalībvalsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā riska
kapitāla fonda pārvaldnieks tirgo kvalificētus riska
kapitāla fondus saskaņā ar šo regulu;
(l)
“kompetentā iestāde”
ir valsts iestāde, kuru ar likumu vai noteikumiem
ieceļ izcelsmes dalībvalsts un kura veic kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumu reģistrāciju atbilstīgi
2. panta 1. punktam.
II NODAĻA
NOSACĪJUMI NOSAUKUMA “EIROPAS RISKA KAPITĀLA FONDS” IZMANTOŠANAI
4. pants
Riska kapitāla fondu pārvaldnieki,
kas atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām, var
izmantot nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds”, tirgojot
kvalificētus riska kapitāla fondus visā Savienībā.
5. pants
1.
Riska kapitāla fonda pārvaldnieks
nodrošina, ka, iegādājoties aktīvus, kas nav būtiski
ieguldījumi, ne vairāk kā 30 % no fonda kopējām
kapitāla iemaksām un nepieprasītā atvēlētā kapitāla
tiek izmantoti tādu aktīvu iegādei, kas nav būtiski
ieguldījumi; aprēķinot šo ierobežojumu, neņem
vērā īstermiņa līdzdalību skaidrā naudā
un tās ekvivalentos.
2.
Riska kapitāla fonda pārvaldnieks neveido
aizņēmumus, neemitē parāda obligācijas, neizsniedz
garantijas kvalificēta riska kapitāla fonda līmenī, kā
arī kvalificēta riska kapitāla fonda līmenī nepiemēro
nekādu metodi, ar ko tiek palielināts fonda risks, ne ar naudas vai
vērtspapīru aizņēmumiem, ne iesaistīšanos
atvasinājumu pozīcijās, ne arī jebkādos citos veidos.
3.
Šā panta 2. punktā noteikto
aizliegumu nepiemēro aizņēmumiem ar neatjaunojamu termiņu,
kas nav ilgāks par 120 kalendārajām dienām, lai
nodrošinātu likviditāti no brīža, kad
no ieguldītājiem pieprasīts atvēlētais kapitāls,
līdz kapitāla saņemšanai.
6. pants
Riska kapitāla fondu pārvaldnieki
tirgo to pārvaldībā esošās kvalificētu riska
kapitāla fondu daļas un akcijas tikai tādiem
ieguldītājiem, kuri tiek uzskatīti par profesionāliem
klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma
I iedaļu vai kurus pēc pieprasījuma var uzskatīt par
profesionāliem klientiem saskaņā ar
Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma II iedaļu, vai
citiem ieguldītājiem, ja
(a)
šie citi ieguldītāji apņemas
ieguldīt vismaz EUR 100 000;
(b)
šie citi ieguldītāji dokumentā, ko izveido
atsevišķi no līguma, kurš tiek noslēgts par ieguldīšanas
saistībām, rakstiski apstiprina, ka tie apzinās riskus, kuri
saistīti ar šīm saistībām vai ieguldījumu;
(c)
riska kapitāla fonda pārvaldnieks veic
ieguldītāja kompetences, pieredzes un zināšanu
novērtējumu, nepaļaujoties uz to, ka ieguldītājam ir
Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma I iedaļā
minēto klientu tirgus zināšanas un pieredze;
(d)
riska kapitāla fonda pārvaldnieks,
ņemot vērā attiecīgo saistību vai ieguldījuma
raksturu, ir pamatoti pārliecināts, ka ieguldītājs
spēj pats pieņemt lēmumus par ieguldījumiem un saprast
saistītos riskus un ka šādas saistības ir atbilstošas šim
ieguldītājam;
(e)
riska kapitāla fonda pārvaldnieks
rakstiski apstiprina, ka ir veicis c) apakšpunktā minēto
novērtēšanu un ka ir izpildīti d) apakšpunktā
minētie nosacījumi.
7. pants
Riska kapitāla fondu pārvaldnieki
saistībā ar to pārvaldītajiem kvalificētajiem riska
kapitāla fondiem:
(a)
veicot savas darbības, darbojas pietiekami
prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi;
(b)
piemēro atbilstošu politiku un
procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības,
attiecībā uz kurām var pamatoti paredzēt, ka tās
ietekmēs ieguldītāju un kvalificētu
portfeļuzņēmumu intereses;
(c)
veic savu uzņēmējdarbību
tā, lai atbalstītu to pārvaldīto kvalificēto riska
kapitāla fondu intereses, to pārvaldīto kvalificēto riska
kapitāla fondu ieguldītāju intereses un tirgus integritāti;
(d)
piemēro augsta līmeņa prasmi, izvēloties
ieguldījumus kvalificētos portfeļuzņēmumos un veicot
to pastāvīgu uzraudzību;
(e)
tiem ir atbilstošas zināšanas un sapratne par
kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros tie veic
ieguldījumus.
8. pants
1.
Riska kapitāla fondu pārvaldnieki apzina
un novērš interešu konfliktus un gadījumos, kad tos nevar
novērst, pārvalda un uzrauga tos, un saskaņā ar
4. punktu atklāj informāciju par šiem interešu konfliktiem, lai
nepieļautu, ka tie nelabvēlīgi ietekmē kvalificētu
riska kapitāla fondu un to ieguldītāju intereses, un lai nodrošinātu,
ka to pārvaldītie kvalificētie riska kapitāla fondi tiek
godīgi izmantoti.
2.
Riska kapitāla fondu pārvaldnieki
īpaši apzina interešu konfliktus, kas var rasties starp:
(a)
riska kapitāla fondu pārvaldniekiem,
tām personām, kas faktiski veic riska kapitāla fonda
pārvaldnieka uzņēmējdarbību, darbiniekiem vai jebkuru
citu personu, kura tieši vai netieši kontrolē riska kapitāla fonda
pārvaldnieku vai kuru tieši vai netieši kontrolē riska kapitāla
fonda pārvaldnieks, un riska kapitāla fondu pārvaldnieku
pārvaldītajiem kvalificētajiem riska kapitāla fondiem vai
ieguldītājiem šajos kvalificētajos riska kapitāla fondos;
(b)
kvalificētu riska kapitāla fondu vai
ieguldītājiem šajā kvalificētajā riska kapitāla
fondā un citu kvalificētu riska kapitāla fondu, ko pārvalda
tas pats riska kapitāla fondu pārvaldnieks, vai
ieguldītājiem šajā citā kvalificētajā riska
kapitāla fondā.
3.
Riska kapitāla fondu pārvaldnieki uztur
un piemēro efektīvus organizatoriskos un administratīvos
pasākumus, lai atbilstu 1. un 2. punktā minētajām
prasībām.
4.
Par interešu konfliktiem atklāj
informāciju atbilstīgi 1. punktam, ja riska kapitāla fonda
pārvaldnieka izveidotie organizatoriskie pasākumi interešu konfliktu
apzināšanai, novēršanai, pārvaldībai un uzraudzībai
nav pietiekami, lai ar pamatotu pārliecību nodrošinātu, ka tiks
novērsti riski saistībā ar nelabvēlīgu ietekmi uz ieguldītāju
interesēm. Riska kapitāla fondu pārvaldnieki pirms
uzņēmējdarbības sākšanas ieguldītāju
vārdā skaidri atklāj tiem interešu konfliktu avotus vai
vispārējo raksturu.
5.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 23. pantā
minētajiem pasākumiem, precizējot:
(a)
interešu konfliktu veidus, kas minēti šā
panta 2. punktā;
(b)
pasākumus, ko riska kapitāla fondu
pārvaldniekiem būtu jāveic attiecībā uz
struktūrām un organizatoriskām un administratīvām
procedūrām, lai apzinātu, novērstu, pārvaldītu,
uzraudzītu un izpaustu interešu konfliktus.
9. pants
Riska kapitāla fondu pārvaldniekiem
vienmēr ir pietiekami pašu līdzekļi, un tie izmanto atbilstošus
un piemērotus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kas nepieciešami
kvalificētu riska kapitāla fondu pienācīgai pārvaldībai.
10. pants
Kvalificēta riska kapitāla fonda
statūtos iekļauj noteikumus aktīvu novērtēšanai.
11. pants
1.
Riska kapitāla fonda pārvaldnieks
nosūta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei gada
pārskatu par katru tā pārvaldīto kvalificēto riska
kapitāla fondu ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc
finanšu gada beigām. Pārskatā apraksta kvalificētā
riska kapitāla fonda portfeļa saturu un iepriekšējā
gadā veiktās darbības. Tajā ietver kvalificētā
riska kapitāla fonda revīzijas finanšu pārskatus. Tas ir
izveidots atbilstoši esošajiem pārskatu sniegšanas standartiem un nosacījumiem,
par ko vienojušies riska kapitāla fonda pārvaldnieks un
ieguldītāji. Riska kapitāla fonda pārvaldnieks pēc
pieprasījuma nosūta pārskatu ieguldītājiem. Riska
kapitāla fondu pārvaldnieki un ieguldītāji var savā
starpā vienoties par papildu informācijas izpaušanu.
2.
Ja riska kapitāla fonda pārvaldniekam
jāpublicē gada finanšu pārskats saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/109/EK[19] attiecībā uz
kvalificētu riska kapitāla fondu, šā panta 1. punktā
minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai gada finanšu
pārskata papildinājumā.
12. pants
1.
Riska kapitāla fondu pārvaldnieki saviem
ieguldītājiem, pirms tie pieņem lēmumu par
ieguldījumu, sniedz vismaz šādu informāciju:
(a)
riska kapitāla fonda pārvaldnieka un
jebkuru citu pakalpojumu sniedzēju, ar kuriem riska kapitāla fonda
pārvaldniekam noslēgti līgumi attiecībā uz
kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldību,
identitāte un pienākumu apraksts;
(b)
kvalificēta riska kapitāla fonda
ieguldījumu stratēģijas un mērķu apraksts, tostarp
apraksts par kvalificētu portfeļuzņēmumu veidiem un citiem
aktīviem, kādos kvalificētais riska kapitāla fonds var
ieguldīt, metodēm, ko tie var piemērot, un jebkādiem
piemērojamajiem ieguldījumu ierobežojumiem;
(c)
apraksts par kvalificētā riska
kapitāla fonda riska profilu un jebkādiem riskiem, kas saistīti
ar aktīviem, kuros fonds var ieguldīt, vai ieguldījumu
metodēm, kuras tas var izmantot;
(d)
apraksts par kvalificētā riska
kapitāla fonda novērtēšanas procedūru un cenu noteikšanas
metodoloģiju aktīvu novērtēšanai, tostarp par metodēm,
kas izmantotas, lai novērtētu kvalificētus
portfeļuzņēmumus;
(e)
apraksts par to, kā tiek
aprēķināts riska kapitāla fonda pārvaldnieka
atalgojums;
(f)
apraksts par visām nodevām,
maksājumiem un izdevumiem un to maksimālajām summām, kas
tieši vai netieši jāsedz ieguldītājiem;
(g)
kvalificētā riska kapitāla fonda iepriekšējā
darbība, ja šādi dati ir pieejami;
(h)
apraksts par procedūrām, kuras izmantojot
kvalificētais riska kapitāla fonds var izmainīt savu
ieguldījumu stratēģiju vai ieguldīšanas politiku, vai abas.
2.
Ja kvalificēta riska kapitāla fonda
pārvaldniekam jāpublicē prospekts saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK[20] vai saskaņā ar
valsts tiesību aktiem attiecībā uz kvalificētu riska kapitāla
fondu, šā panta 1. punktā minēto informāciju var
sniegt atsevišķi vai prospekta ietvaros.
III NODAĻA
UZRAUDZĪBA UN ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA
13. pants
1.
Riska kapitāla fondu pārvaldnieki, kas
gatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds” savu
kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecībai, informē par
to savas izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un iesniedz šādu
informāciju:
(a)
to personu identitāte, kas faktiski veic
kvalificētu riska kapitāla fondu pārvaldību;
(b)
to kvalificēto riska kapitāla fondu
identitāte, kuru daļas vai akcijas tiks tirgotas, un to
ieguldījumu stratēģijas;
(c)
informācija par pasākumiem, kas veikti,
lai atbilstu II nodaļā minētajām prasībām;
(d)
to dalībvalstu saraksts, kurās riska
kapitāla fonda pārvaldnieks gatavojas tirgot katru kvalificēto
riska kapitāla fondu.
2.
Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde reģistrē riska kapitāla fonda pārvaldnieku
tikai tad, ja ir pārliecinājusies, ka
(a)
informācija, kas minēta
1. punktā, ir pilnīga, un
(b)
pasākumi, par kuriem ziņots
saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, ir atbilstoši, lai
ievērotu II nodaļā noteiktās prasības.
3.
Reģistrācija ir derīga visā
Savienības teritorijā un ļauj riska kapitāla fondu
pārvaldniekiem tirgot kvalificētus riska kapitāla fondus ar
nosaukumu “Eiropas riska kapitāla fonds” visā Savienībā.
14. pants
Riska kapitāla fonda pārvaldnieks
informē savas izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi, kad
riska kapitāla fonda pārvaldnieks gatavojas tirgot:
(a)
jaunu kvalificētu riska kapitāla fondu;
(b)
esošu kvalificētu riska kapitāla fondu dalībvalstī,
kas nav minēta 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā
minētajā sarakstā.
15. pants
1.
Tūlīt pēc riska kapitāla fonda
pārvaldnieka reģistrācijas izcelsmes dalībvalsts
kompetentā iestāde paziņo 13. panta 1. punkta
d) apakšpunktā minētajām dalībvalstīm un EVTI, ka
riska kapitāla fonda pārvaldnieks ir reģistrēts.
2.
Uzņēmējas dalībvalstis, kas
minētas 13. panta 1. punkta d) apakšpunktā,
saskaņā ar 13. pantu reģistrētajam riska kapitāla
fonda pārvaldniekam neuzliek nekādas prasības vai
administratīvas procedūras attiecībā uz tā
kvalificēto riska kapitāla fondu tirdzniecību un nepieprasa
nekādu tirdzniecības apstiprinājumu pirms tās
uzsākšanas.
3.
Lai nodrošinātu vienotu šā panta
piemērošanu, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu
projektus, lai noteiktu paziņojuma formātu.
4.
EVTI iesniedz šos īstenošanas tehnisko
standartu projektus Komisijai līdz [ierakstīt datumu].
5.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas
(ES) Nr. 1095/2010 15. pantā noteikto procedūru
pieņemt šā panta 3. punktā minētos īstenošanas
tehniskos standartus.
16. pants
EVTI uztur centrālu datubāzi ar visu
saskaņā ar šo regulu Savienībā reģistrēto riska
kapitāla fondu pārvaldnieku sarakstu, kas ir publiski pieejama
internetā.
17. pants
Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde uzrauga atbilstību šajā regulā noteiktajām
prasībām.
18. pants
Kompetentajām iestādēm
saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir visas uzraudzības un
izmeklēšanas pilnvaras, kas nepieciešamas to darbību veikšanai. Jo
īpaši tām ir pilnvaras:
(a)
pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam
jebkurā formā un saņemt dokumenta kopiju vai nokopēt to;
(b)
pieprasīt riska kapitāla fonda
pārvaldniekam bez kavēšanās sniegt informāciju;
(c)
pieprasīt informāciju no jebkuras
personas, kas saistīta ar riska kapitāla fonda pārvaldnieka vai
kvalificēta riska kapitāla fonda darbībām;
(d)
veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot;
(e)
izdot rīkojumu nodrošināt, ka riska
kapitāla fonda pārvaldnieks atbilst šīs regulas
prasībām un atturas atkārtot jebkādu rīcību, kas
var tikt uzskatīta par šīs regulas pārkāpumu.
19. pants
1.
Dalībvalstis paredz noteikumus par
administratīvajiem pasākumiem un sankcijām, ko piemēro
šīs regulas noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek
piemēroti. Paredzētajiem pasākumiem un sankcijām
jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.
2.
Līdz [24 mēnešus pēc šīs
regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis paziņo Komisijai
un EVTI savus 1. punktā minētos noteikumus. Tās bez
kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par jebkuriem
attiecīgajiem grozījumiem šajos noteikumos.
20. pants
1.
Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde veic atbilstošos 2. punktā minētos pasākumus,
ja riska kapitāla fonda pārvaldnieks:
(a)
neatbilst prasībām, ko piemēro
portfeļa saturam, tādējādi pārkāpjot
5. pantu;
(b)
netirgo kvalificētu riska kapitāla fondu
tiesīgiem ieguldītājiem, tādējādi pārkāpjot
6. pantu;
(c)
nereģistrējas savas izcelsmes
dalībvalsts kompetentajā iestādē, tādējādi
pārkāpjot 13. panta prasības.
2.
Gadījumos, kas minēti
1. punktā, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde atbilstoši
veic šādus pasākumus:
(a)
aizliedz izmantot nosaukumu “Eiropas riska
kapitāla fonds” viena vai vairāku riska kapitāla fonda
pārvaldnieka kvalificēto riska kapitāla fondu
tirdzniecībai;
(b)
izslēdz riska kapitāla fonda
pārvaldnieku no reģistra.
3.
Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde informē to uzņēmēju dalībvalstu
kompetentās iestādes, kas norādītas 13. panta
1. punkta d) apakšpunktā, par riska kapitāla fonda
pārvaldnieka izslēgšanu no reģistra atbilstīgi šā
panta 2. punkta b) apakšpunktam.
4.
Tiesības tirgot Savienībā vienu vai
vairākus kvalificētus riska kapitāla fondus ar nosaukumu
“Eiropas riska kapitāla fonds” nekavējoties tiek atceltas dienā,
kad kompetentā iestāde pieņem 2. punkta a) vai
b) apakšpunktā minēto lēmumu.
21. pants
1.
Kompetentās iestādes un EVTI sadarbojas
cita ar citu vienmēr, kad tas nepieciešams, lai veiktu savus šajā
regulā noteiktos pienākumus.
2.
Tās apmainās ar visu vajadzīgo
informāciju un dokumentiem, lai apzinātu un novērstu šīs
regulas pārkāpumus.
22. pants
1.
Uz visām personām, kas strādā
vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai EVTI,
kā arī uz kompetento iestāžu norīkotajiem revidentiem un
speciālistiem attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu.
Nekādu konfidenciālu informāciju, ko šīs personas
saņem savu pienākumu pildīšanas laikā, nedrīkst
izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot
vispārējā vai kopsavilkuma formā, lai riska kapitāla
fondu pārvaldniekus un kvalificētus riska kapitāla fondus
nevarētu atsevišķi identificēt, neskarot gadījumus, kas
paredzēti krimināllikumā un tiesvedībā, kas
saistīta ar šo regulu.
2.
Dalībvalstu kompetentajām
iestādēm vai EVTI nedrīkst aizliegt apmainīties ar
informāciju saskaņā ar šo regulu vai citiem Savienības
tiesību aktiem, ko piemēro riska kapitāla fondu
pārvaldniekiem un kvalificētiem riska kapitāla fondiem.
3.
Ja kompetentās iestādes un EVTI
saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar
2. punktu, tās var to izmantot tikai savu pienākumu veikšanai un
administratīvām un tiesvedības procedūrām.
IV NODAĻA
PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
23. pants
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos
nosacījumus.
2.
Pilnvaras, kas minētas 2. panta
3. punktā un 8. panta 5. punktā, deleģē
Komisijai uz četriem gadiem no šīs regulas spēkā
stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru
deleģēšanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms
četru gadu termiņa beigām. Pilnvaru deleģēšanu
automātiski pagarina uz tādiem pašiem termiņiem, ja vien Eiropas
Parlaments un Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne
vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra termiņa
beigām.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā un 8. panta
5. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas
lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā
norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā
norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošo
deleģēto aktu spēkā esību.
4.
Līdzko Komisija ir pieņēmusi
deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģēts akts, kas pieņemts
saskaņā ar 2. panta 3. punktu vai 8. panta
5. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas
Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā
akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus
vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments,
gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas
Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto termiņu pagarina par
diviem mēnešiem.
24. pants
1.
Vēlākais četrus gadus pēc
dienas, kad šo regulu sāk piemērot, Komisija pārskata šo regulu.
Pārskatā ietver vispārīgu apskatu par šīs regulas
noteikumu darbību un tās piemērošanā uzkrāto pieredzi,
tostarp:
(a)
apjomu, kādā riska kapitāla fondu
pārvaldnieki dažādās dalībvalstīs ir izmantojuši nosaukumu
“Eiropas riska kapitāla fonds” vietējā vai pārrobežu
līmenī;
(b)
šīs regulas darbības jomu, tostarp
EUR 500 miljonu robežvērtību.
2.
Pēc apspriešanās ar EVTI Komisija
iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības
gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.
25. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no
2013. gada 22. jūlija, izņemot 2. panta 3. punktu
un 8. panta 5. punktu, ko piemēro no šīs regulas
spēkā stāšanās dienas.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               Saskaņā
ar jaunāko Eiropas Centrālās bankas (ECB) aptauju, kurā
vairāk nekā 50 % no izvēlētajiem eurozonas MVU
ziņoja par banku piemēroto procentu likmju paaugstinājumu un
vispārēju kredītstandartu paaugstināšanu banku aizdevumiem
MVU.
[2]               Jaunākajā Eiropas Centrālās bankas
(ECB) aptaujā (2010. gada septembris – 2011. gada
februāris), kas izveidota kopā ar Eiropas Komisiju, par MVU
piekļuvi finansējumam eurozonā, aptuveni 15 % no
aptaujātajiem MVU apgalvoja, ka piekļuve finansējumam ir to
lielākā problēma, un šis fakts nav mainījies
salīdzinājumā ar iepriekšējām aptaujām. http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/accesstofinancesmallmediumsizedenterprises201104en.pdf?b704f6b228e071bea9507d7569412805
[3]               Avots:
Eiropas Privātā kapitāla un riska kapitāla asociācijas
(EVCA) aprēķini 2011. gadā.
[4]               http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm,
2010. gada 3. martā, atzīts arī Inovāciju
Savienībā, http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?pg=keydocs
2010. gada 6. oktobrī.
[5]               http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf,
2011. gada 13. aprīlī.
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/speeches-statements/pdf/20111012communication_roadmap_en.pdf
[7]               Kopējais
riska kapitāls ietver trīs veidu finansējumu:
i) komerceņģeļu neformālu ieguldījumu,
ii) riska kapitālu un iii) akciju tirgus, kas specializējušies MVU un uzņēmumos ar strauju
izaugsmi.
[8]               RCAP
2003. gada galīgais ziņojums: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/riskcapital/index_en.htm
[9]               http://ec.europa.eu/internal_market/investment/venture_capital_en.htm
[10]             OV C
[..], [..], [..]. lpp.
[11]             OV C
[..], [..], [..]. lpp.
[12]             OV C
[..], [..], [..]. lpp.
[13]             OV L 302,
17.11.2009., 32. lpp.
[14]             OV L 174,
1.7.2011., 1. lpp.
[15]             OV L 145,
30.4.2004., 1. lpp.
[16]             OV L 331,
15.12.2010., 84. lpp.
[17]             OV L 281,
23.11.1995., 31. lpp.
[18]             OV L 8,
12.1.2001., 1. lpp.
[19]             OV L 390,
31.12.2004., 38. lpp.
[20]             OV L 345,
31.12.2003., 64. lpp.