               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.8.2021
            COM(2021) 492 final
            2021/0279(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota ar Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Azerbaidžānas partnerības prioritāšu pagarināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšmets

                  Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota ar Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), lai pieņemtu Ieteikumu Nr. XX/2020 par ES un Azerbaidžānas partnerības prioritāšu pagarināšanu 2021.–2027. gadam.

               2.Vispārīga informācija

               2.1.Nolīgums

               Nolīguma mērķis ir nodrošināt pamatu politiskajam dialogam un sadarbībai starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Azerbaidžānas Republiku (“puses”), lai attīstītu politiskās attiecības. Nolīgums stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               2.2.Sadarbības padome

               Sadarbības padome izskata visus būtiskus jautājumus, kas rodas šā nolīguma sakarā, un visus citus abpusēji interesējošus divpusējus vai starptautiskus jautājumus nolūkā sasniegt šā nolīguma mērķus. Sadarbības padome var izstrādāt attiecīgus ieteikumus, pusēm savstarpēji vienojoties. Sadarbības padomes sastāvā ietilpst Eiropas Savienības Padomes locekļi un Eiropas Komisijas locekļi, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republikas valdības locekļi, no otras puses. Sadarbības padomei ir savs reglaments.

               2.3.Sadarbības padomes akts

               Sadarbības padomei, izmantojot rakstisko procedūru, būtu jāpieņem ieteikums par 2018.–2020. gadam noteikto partnerības prioritāšu pagarināšanu 2021.–2027. gadam (“akts”).

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Sadarbības padomē Savienībai ir jāieņem nostāja, kuras pamatā ir šim lēmumam pievienotais ieteikums.

               Partnerības prioritātes joprojām atbilst pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas mērķiem un Austrumu partnerības mērķiem. Tās kalpos kā vadlīnijas daudzgadu plānošanai attiecībā uz ES finansiālo sadarbību ar Azerbaidžānu.

               Puses ir apstiprinājušas, ka partnerības prioritātes joprojām ir derīgs pamats attiecību attīstīšanai, kā arī ir apstiprinājušas pilnīgu apņemšanos īstenot šīs prioritātes.

               Partnerības prioritātes 2018.–2020. gadam joprojām veido pamatu ES un Azerbaidžānas sadarbībai 2021.–2027. gadā.

               Partnerības prioritāšu pagarināšana ir Savienības interesēs.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Sadarbības padome ir struktūra, kas izveidota ar minēto nolīgumu.

               Akts, kuru Sadarbības padome tiek aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Akts var būtiski ietekmēt ES tiesiskā regulējuma saturu, proti, finansiālās sadarbības daudzgadu plānošanu saskaņā ar vienoto atbalsta shēmu. Tas ir tāpēc, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulas (ES) Nr. 232/2014, ar ko izveido Eiropas kaimiņattiecību instrumentu
                  2
               , 7. panta 2. punktā ir paredzēts, ka attiecībā uz valstīm, kurām pastāv minētās regulas 3. panta 2. punktā minētie dokumenti, jāpieņem vispārēja daudzgadu vienotā atbalsta shēma saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 236/2014
                  3
                16. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Šādiem dokumentiem ir jābūt rīcības plāniem vai citiem līdzvērtīgiem kopīgi pieņemtiem dokumentiem, piemēram, partnerības prioritātēm.

               Akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc šā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir atkarīgs no tā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Akta galvenais mērķis ir saistīts ar sadarbību ar Azerbaidžānu nolīguma un pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros.

               4.3.Secinājums

               Šā lēmuma juridiskais pamats ir LESD 207. un 209. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Publicēšana

               Ņemot vērā, ka ar Sadarbības padomes aktu tiks grozīts partnerības prioritāšu piemērošanas termiņš, tas būtu jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, tiklīdz tas būs pieņemts.

               2021/0279 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota ar Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Azerbaidžānas partnerības prioritāšu pagarināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. un 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 81. pantu Sadarbības padome, kura izveidota ar Partnerības un sadarbības nolīgumu, var sniegt ieteikumus, lai sasniegtu minētā nolīguma mērķus.

               (3)ES un Azerbaidžānas Sadarbības padomes 2018. gada 28. septembra sanāksmē tika pieņemtas ES un Azerbaidžānas partnerības prioritātes 2018.–2020. gadam.

               (4)Sadarbības padomei, izmantojot rakstisko procedūru, būtu jāpieņem ieteikums par ES un Azerbaidžānas partnerības prioritāšu īstenošanas perioda pagarināšanu līdz 2027. gadam.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Sadarbības padomē par ES un Azerbaidžānas partnerības prioritāšu īstenošanas perioda pagarināšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā par ES un Azerbaidžānas partnerības prioritāšu īstenošanas perioda pagarināšanu līdz 2027. gadam jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota ar Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, balstās uz Sadarbības padomes ieteikuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Eiropas Komisijai un Eiropas Komisijas priekšsēdētājas vietniekam un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.– 64. punkts.

                     (2)

                        OV L 77, 15.3.2014.

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras, lai īstenotu Savienības instrumentus ārējās darbības finansēšanai (OV L 77, 15.3.2014.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.8.2021
            COM(2021) 492 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota ar Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Azerbaidžānas partnerības prioritāšu pagarināšanu

               PIELIKUMS

               PROJEKTS

               ES UN AZERBAIDŽĀNAS SADARBĪBAS PADOMES
               IETEIKUMS Nr. XX/2020

               par ES un Azerbaidžānas partnerības prioritāšu pagarinājuma apstiprināšanu 2021.–2027. gadam

               ES UN AZERBAIDŽĀNAS SADARBĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses, un jo īpaši tā 81. pantu,

               ņemot vērā ES un Azerbaidžānas Sadarbības padomes 2018. gada 28. septembra ieteikumu Nr. 1/2018 par ES un Azerbaidžānas partnerības prioritātēm (2018.–2020. gadam),

               tā kā:

               (1)
                     Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Azerbaidžānas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 1996. gada 22. aprīlī un stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.

               (2)
                     Saskaņā ar nolīguma 81. pantu Sadarbības padome var sniegt attiecīgus ieteikumus, lai sasniegtu nolīguma mērķus.

               (3)
                     Saskaņā ar nolīguma 98. pantu nolīguma Puses veic vispārīgus vai īpašus pasākumus, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un nodrošina nolīgumā noteikto mērķu sasniegšanu.

               (4)
                     Eiropas Savienība un Azerbaidžāna 2018. gada 28. septembrī apstiprināja pielikumā iekļautās ES un Azerbaidžānas partnerības prioritātes 2018.–2020. gadam.

               (5)
                     Partnerības prioritātēs ES un Azerbaidžāna divpusēji ņems vērā ilgtermiņa mērķus un uzdevumus, par kuriem tās vienojas Austrumu partnerības kontekstā, tostarp sadarbības stiprināšanu sabiedrības veselības jomā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

               1. pants

               Sadarbības padome ierosina pagarināt ES un Azerbaidžānas partnerības prioritātes, kas iekļautas pielikumā, līdz 2027. gadam. Partnerības prioritātes var atjaunināt vai papildus pagarināt, par to vienojoties Sadarbības padomē.

               2. pants

               Šis ieteikums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

               Sadarbības padomes vārdā –

               Eiropas Savienības vārdā
                     Azerbaidžānas Republikas vārdā


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.8.2021
            COM(2021) 498 final
            2021/0281(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz vienoto nostāju par minimālās pirmās iemaksas pagaidu samazinājumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”) dalībnieku rakstiskajā procedūrā sakarā ar paredzēto vienoto nostāju par minimālās pirmās iemaksas pagaidu samazinājumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem

               Vienošanās ir džentlmeņu vienošanās, kuras mērķis ir nodrošināt sistēmu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu sakārtotai izmantošanai. Praksē tas nozīmē, ka tiek radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi (kuros konkurenci nosaka eksportējamo preču un pakalpojumu kvalitāte un cena, nevis paredzētie finanšu noteikumi) un vienlaikus notiek darbs ar mērķi likvidēt subsīdijas un tirdzniecības izkropļojumus, kas saistīti ar oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“oficiāls atbalsts”). Vienošanās stājās spēkā 1978. gada aprīlī uz nenoteiktu laiku.

               Vienošanās ir administratīvi saistīta ar ESAO, un ESAO sekretariāts eksporta kredītu jautājumos tai sniedz atbalstu. Tomēr tā nav ESAO akts
                  1
               .

               Eiropas Savienība (un nevis tās dalībvalstis) ir vienošanās dalībniece, un minētā vienošanās ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1233/2011
                  2
                ir transponēta Kopienas acquis. Tāpēc vienošanās ir juridiski saistoša, jo uz to attiecas Savienības tiesību akti.

               2.2.Vienošanās dalībnieki

               Patlaban vienošanās aptver šādus vienpadsmit dalībniekus (“vienošanās dalībnieki”): Amerikas Savienotās Valstis, Apvienotā Karaliste, Austrālija, Eiropas Savienība, Japāna, Jaunzēlande, Kanāda, Koreja, Norvēģija, Šveice un Turcija.

               Vienošanās dalībnieki var pieņemt lēmumus par vienošanās grozījumiem, un jo īpaši tie saskaņā ar vienošanās IV nodaļas 5. iedaļu var pieņemt vienotās nostājas. Lēmumus pieņem vienprātīgi, kas nozīmē, ka tad, ja kāds no dalībniekiem izsaka iebildumus, vienošanās grozījums vai vienotā nostāja nevar tikt pieņemts.

               Vienošanās dalībnieku sanāksmēs, kā arī rakstiskajās procedūrās, kur vienošanās dalībnieki pieņem lēmumus, Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

               Saskaņā ar vienošanos vienotā nostāja ir instruments, kas ļauj dalībniekiem izņēmuma kārtā atkāpties no vienošanās noteikumiem attiecībā uz konkrētu darījumu vai uz laiku – attiecībā uz nenoteiktu darījumu skaitu. Vienotās nostājas var tikt pieņemtas rakstiskā procedūrā nereaģējot, jo tiek uzskatīts, ka dalībnieks, kas nereaģē, akceptē vienotās nostājas priekšlikumu. Tas pats attiecas uz dalībnieku, kurš paziņo, ka tam nav nekādas nostājas. Uz vienotās nostājas priekšlikumu parasti atbild 20 kalendāro dienu laikā, taču šo termiņu ir iespējams pagarināt par astoņām kalendārajām dienām (vienošanās 56. un 57. pants). ESAO sekretariāts eksporta kredīta jautājumos informē dalībniekus par to, vai vienotā nostāja ir akceptēta, un saskaņotā vienotā nostāja stājas spēkā trīs kalendārās dienas pēc šā paziņojuma (vienošanās 59. pants).

               2.3.Vienošanās dalībnieku paredzētais akts

               Paredzētais pasākums ir vienotās nostājas priekšlikums, ko iesniedz vienošanās dalībniekiem saskaņā ar vienošanās IV nodaļas 5. iedaļu. Ierosinātā vienotā nostāja ir steidzams un ārkārtējs pasākums, kas ļautu reaģēt uz Covid-19 veselības krīzes izraisīto ekonomikas lejupslīdi un mazināt šīs krīzes lielo ietekmi uz ES eksporta nozares svarīgu projektu īstenošanu valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem (detalizētāku informāciju skatīt 3. iedaļā). Ierosinātā vienotā nostāja, ja tā tiks saskaņota, uz laiku grozītu vienošanās noteikumus par pieprasīto pirmo iemaksu un par maksimālo oficiālo atbalstu (vienošanās 11. panta a) un c) punkts).

               Tā kā pasākums ir ārkārtējs, priekšlikums būtu jāiesniedz pēc iespējas drīz un, ja tas tiks saskaņots, paredzētā vienotā nostāja arī pēc iespējas drīz kļūtu piemērojama visiem dalībniekiem. Vienošanās tekstā noteiktās konkrētās 28 dienu nereaģēšanas procedūras rezultātā (sk. 2.2. iedaļu) dalībnieki Savienības priekšlikumu vienotajai nostājai var automātiski saskaņot kā galīgo redakciju ar nosacījumu, ka netiek izteikti iebildumi, un tai būtu jāstājas spēkā trīs dienas pēc procedūras beigām.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, jo ierosinātā kopējā nostāja būs saistoša Savienībai un skars Savienības tiesību aktus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1233/2011 1. pantu, kurš nosaka: “Savienībā piemēro pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Vienošanās teksts ir iekļauts šīs regulas pielikumā.”

               Vienotās nostājas procedūru paredzēts sākt 2021. gada jūlijā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ierosinātā vienotā nostāja ir tieši saistīta ar Covid-19 izraisīto veselības krīzi.

               Saskaņā ar ierosināto vienoto nostāju publiskajiem pircējiem valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, kuri iegādājas preces un pakalpojumus, uz ko attiecas oficiāls eksporta kredītu atbalsts, 12 mēnešus būtu ļauts pirmo iemaksu veikt vismaz 5 % apmērā no eksporta līguma vērtības, nevis 15 % apmērā, kā pašlaik prasīts vienošanās 11. panta a) punktā. Tas savukārt nozīmētu, ka maksimālajam oficiālajam atbalstam, kuru saskaņā ar vienošanās 11. panta c) punktu var sniegt dalībnieki, noteiktie griesti 85 % apmērā no eksporta līguma vērtības uz laiku, proti, uz to pašu periodu, tiktu palielināti līdz 95 %.

               Covid-19 izraisītās ekonomikas lejupslīdes dēļ trešās valstis, kuras importē ES uzņēmumu preces un pakalpojumus un kurās tiek īstenoti ES uzņēmumu projekti (piemēram, veselības aprūpes un izglītības nozarē, kā arī citās nozarēs), saskaras ar nopietnu finansiālu spiedienu. Lielākā daļā attiecīgo projektu tiek īstenoti ar suverēna/publiskajiem pircējiem jaunattīstības valstīs. Normālos ekonomiskajos apstākļos aizdevumus finansējošās bankas apdrošināšanas segumu aizdevuma pirmās iemaksas daļai parasti iegūst privātajā tirgū. Tomēr Covid-19 krīzes dēļ privātais tirgus nelabprāt nodrošina vai pat vispār nevēlas nodrošināt šo segumu jaunattīstības valstīm. Bez minētā seguma bankas atsakās finansēt pirmo iemaksu projektiem jaunattīstības valstīs, kurām šādi projekti ir visvairāk vajadzīgi, un tas nozīmē, ka šos projektus nevar īstenot. Šī tirgus nepilnība ir steidzami jānovērš.

               No ierosinātās vienotās nostājas labumu gūtu gan importētāji, gan eksportētāji. Tā nodrošinātu tūlītēju finansiālu atvieglojumu pircējas valsts valdībai un palielinātu tās spēju turpināt investīciju projektus. Vienlaikus tā eksportētājiem dotu iespēju piedāvāt elastīgus risinājumus grūtos laikos un turpināt darījumdarbību.

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek ierosināts no publiskajiem pircējiem pieprasīto pirmo iemaksu 15 % apmērā no eksporta līguma vērtības samazināt līdz 5 %. Tomēr, lai uzsvērtu šā pasākuma uz attīstību vērstos mērķus un to, ka tas ir ārkārtējs, tam būtu divi svarīgi ierobežojumi. Pirmkārt, ierosinātais pasākums attiektos tikai uz publiskajiem pircējiem valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem (tā sauktās II kategorijas valstis saskaņā ar vienošanās 11. pantu un saskaņā ar Pasaules Bankas sniegto definīciju). Otrkārt, pasākums būtu spēkā uz laiku, kurā, paredzams, būs jūtamas pandēmijas izraisītās ekonomiskās sekas. Tādējādi no tā labumu gūtu tikai tie darījumi, attiecībā uz kuriem pieteikums eksporta kredītu atbalstam ir saņemts 12 mēnešu laikā no vienotās nostājas darbības perioda sākuma, ar nosacījumu, ka sarunas par darījuma noteikumiem ir pabeigtas 18 mēnešu laikā pēc šīs vienotās nostājas darbības perioda beigām (ko apstiprina eksporta kredīta aģentūras veikta saistību galīgā uzņemšanās). Visbeidzot, saistībā ar vienošanās noteikumiem ir svarīgi arī atzīmēt, ka ierosinātais pasākums atbalstītu eksportu ne tikai no ES valstīm, bet gan vienādi tiktu piemērots arī oficiālam atbalstam visās valstīs, kas ir nolīguma dalībnieces.

               Ņemot vērā to, ka ierosinātās vienotās nostājas mērķis ir mazināt Covid-19 veselības krīzes nopietno ietekmi uz ES eksporta nozares projektu īstenošanu jaunattīstības valstīs un ka Savienība plāno nākt klajā ar priekšlikumu šai vienotajai nostājai, Savienības vārdā būtu jāieņem nostāja, proti, paust un atbalstīt šā lēmuma pielikumā pievienoto priekšlikuma projektu.

               3.1.Procesuālais juridiskais pamats

               3.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               3.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā vienotā nostāja, kuru vienošanās dalībnieki tiek aicināti pieņemt rakstiskā procedūrā, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētajam aktam ir juridiskas sekas atbilstīgi 1. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulā (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK, kurā noteikts, ka “Savienībā piemēro pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”). Vienošanās teksts ir iekļauts šīs regulas pielikumā.”

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               3.2.Materiālais juridiskais pamats

               3.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja.

               3.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               3.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               4.Paredzētā akta publicēšana

               Vienošanās dalībnieku akts grozīs Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem, kura veido Regulas (ES) Nr. 1233/2011 II pielikumu, tāpēc ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0281 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz vienoto nostāju par minimālās pirmās iemaksas pagaidu samazinājumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pamatnostādnes, kas ietvertas Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”), ir transponētas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011
                  4
                un tādējādi ir padarītas juridiski saistošas Eiropas Savienībā.

               (2)Vienošanās dalībnieki (“dalībnieki”) rakstiskā procedūrā pieņem lēmumu par Eiropas Savienības priekšlikumu vienotai nostājai (“ierosinātā vienotā nostāja”) saskaņā ar vienošanās IV nodaļas 5. iedaļu, lai sakarā ar Covid-19 pandēmijas izraisīto pašreizējo ekonomikas lejupslīdi ļautu uz laiku samazināt vienošanās 11. panta a) punktā prasīto minimālo pirmo iemaksu.

               (3)Saskaņā ar ierosināto vienoto nostāju publiskā iepirkuma veicējiem valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, kuri iegādājas preces un pakalpojumus, uz ko attiecas oficiāls eksporta kredītu atbalsts, 12 mēnešus būtu ļauts pirmo iemaksu veikt vismaz 5 % apmērā no eksporta līguma vērtības, nevis 15 % apmērā, kā prasīts vienošanās 11. panta a) punktā. Tas savukārt nozīmētu, ka maksimālajam oficiālajam atbalstam, kuru saskaņā ar vienošanās 11. panta c) punktu var sniegt dalībnieki, noteiktie griesti 85 % apmērā no eksporta līguma vērtības uz to pašu periodu tiktu palielināti līdz 95 %.

               (4)Šis ārkārtējais pasākums ir nepieciešams, lai reaģētu uz Covid-19 veselības aprūpes krīzes izraisīto ekonomikas lejupslīdi un mazinātu krīzes nopietno ietekmi uz svarīgu ES ražošanas nozares projektu īstenošanu valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz ierosināto vienoto nostāju, jo atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulai (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK, vienotā nostāja pēc tās pieņemšanas varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Šā lēmuma pielikums ir pamatā nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz vienoto nostāju par minimālās pirmās iemaksas pagaidu samazinājumu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Kā definēts ESAO konvencijas 5. pantā.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1233/2011 (2011. gada 16. novembris) par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.8.2021
            COM(2021) 498 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku rakstiskajā procedūrā attiecībā uz vienoto nostāju par minimālās pirmās iemaksas pagaidu samazinājumu

               PIELIKUMS

               Projekts – Eiropas Savienības priekšlikums kopīgai nostājai

               saskaņā ar Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem IV nodaļas 5. iedaļu

               ECH [•]/2021

               Pieprasītās pirmās iemaksas samazināšana līdz 5 %

               Covid-19 krīze visā pasaulē ietekmē cilvēku dzīvi un dzīves apstākļus. Būtisks faktors, kas veicina negatīvo ietekmi, ir veselības aprūpes krīzes izraisītā pasaules ekonomikas lejupslīde. Šajā ārkārtas situācijā valdības un starptautiskās iestādes ir sākušas reaģēt. Būtiska to centienu daļa ir pasākumi, kuru mērķis ir mazināt negatīvās ekonomiskās sekas. Rūpnieciski attīstītajām valstīm problēmu risināšanai parasti ir vairāk resursu un iespēju, savukārt valstis ar zemiem un vidējiem ienākumiem saskaras ar daudziem ierobežojumiem, it īpaši tām bieži trūkst finansiālo resursu.

               Eksporta kredīta aģentūras (“EKA”) un to iestādes ir īstenojušas virkni pasākumu, kuru mērķis ir saglabāt starptautiskās tirdzniecības plūsmas un apmierināt gan savas ražošanas nozares, gan ārvalstu pircēju / valstu vajadzības. Lai gan gaidāms, ka daudzas valstis samazinās savas investīciju programmas, joprojām būs vajadzīgas ievērojamas investīcijas krīzes novēršanas projektos un pamata infrastruktūras projektos. Tomēr dažus pasākumus var veikt tikai kopīgi, jo uz tiem attiecas starptautiski pieņemti noteikumi, piemēram, ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem.

               Sakarā ar smago ekonomisko situāciju gan ražošanas nozares apvienības, gan atsevišķi uzņēmumi ir aicinājuši EKA atvieglot pašreizējo prasību attiecībā uz pirmo iemaksu, jo pircējas valstis arvien vairāk saskaras ar finansiālu spiedienu. Lielākā daļā attiecīgo projektu tiek īstenoti ar suverēna/publiskajiem pircējiem jaunattīstības valstīs. Normālos ekonomiskajos apstākļos pircējiem būtu iespēja pirmo iemaksu finansēt ar garākiem atmaksas termiņiem un finansēšanas bankas segumu šai aizdevuma daļai censtos iegūt un parasti arī iegūtu privātajā tirgū. Covid-19 krīzes dēļ privātais sektors, šķiet, nelabprāt nodrošina vai pat vispār nevēlas nodrošināt šo segumu jaunattīstības valstīm. Bez šāda seguma bankas nav gatavas finansēt šo projekta daļu valstīs, kurām šādi projekti ir visvairāk vajadzīgi. Tādējādi pastāv skaidra tirgus nepilnība, kas ir steidzami jārisina.

               No ierosinātās vienotās nostājas labumu gūtu abas puses: tā nodrošinātu tūlītēju finansiālu atvieglojumu pircējas valsts valdībai un palielinātu tās spēju turpināt investīciju projektus. Tā palielinātu apjomu, ko var mobilizēt prioritāriem projektiem, piemēram, veselības aprūpes nozarē, un dotu eksportētājiem iespēju piedāvāt elastīgus risinājumus grūtos laikos un turpināt darījumdarbību.

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, ierosinām pirmo iemaksu, kas tiek pieprasīta no suverēna un publiskajiem pircējiem valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem, samazināt līdz 5 %, ņemot vērā, ka:

               ·pasākumam būtu tūlītēja fiskālā ietekme uz valstīm, kurām krīzes dēļ radušās problēmas;

               ·pasākums palielinātu elastību, kas eksportētājiem nepieciešama darījumdarbības turpināšanai;

               ·pasākums risinātu problēmas, par kurām ražošanas nozare paudusi bažas;

               ·pasākums būtu ļoti šaurs un mērķorientēts, proti, tas aptvertu tikai izraudzītas pircēju kategorijas;

               ·pasākums neapdraudētu parāda atmaksājamību, jo šādus projektus joprojām varētu atbalstīt tikai ar nosacījumu, ka ir izpildīti ESAO ieteikuma par ilgtspējīgu kreditēšanu noteikumi un SVF un Pasaules Bankas programmās noteiktās saistības, un

               ·šis pasākums būtu pagaidu pasākums, kura piemērošanas laiks automātiski beigtos pēc 12 mēnešiem.

               Vienotās nostājas priekšlikums: ECH [•]/2021

                        1. Atsauces numurs

                        ECH [•]/2021

                        2. Importētājvalstis un pircēji

                        Suverēna vai publiskie pircēji (saskaņā ar XII pielikumu) II kategorijas valstīs (10. pants) ar Finanšu ministrijas vai centrālās bankas galvojumu.

                        3. Darījuma apraksts

                        Projekts, uz kuru attiecas vienošanās 11. pants.

                        4. Noteikumi

                        Saskaņā ar visiem pārējiem vienošanās pantiem.

                        5. Vienotās nostājas priekšlikums

                        Pieprasītās pirmās iemaksas samazināšana līdz 5 % (11. panta a) punkts) un maksimālā oficiālā atbalsta griestu palielināšana līdz 95 % no eksporta līguma vērtības (11. panta c) punkts). Pasākums stāsies spēkā nekavējoties un pēc stāšanās spēkā tiks piemērots 12 mēnešus. Darījumi, uz kuriem attiecas vienošanās, var saņemt oficiālo atbalstu saskaņā ar šīs vienotās nostājas noteikumiem ar nosacījumu, ka:

                        1.pieteikums eksporta kredīta atbalstam ir saņemts vēlākais līdz šīs vienotās nostājas darbības perioda beigām un

                        2.saistību galīgās uzņemšanās diena ir 18 mēnešu laikā pēc šīs vienotās nostājas darbības perioda beigām.

                        6. Zināmo konkurējošo piedāvājumu iesniedzēju pilsonība un nosaukumi

                        Neattiecas, jo šim priekšlikumam ir vispārējs raksturs.

                        7. Konkursa/piedāvājuma periods

                        Neattiecas

                        8. Cita informācija

                        Šā pasākuma mērķis ir atvieglot fiskālo spiedienu uz valstīm ar zemiem un vidējiem ienākumiem un atbrīvot resursus, lai turpinātu prioritārus projektus; turklāt tas novērš pašreizējās Covid-19 krīzes izraisītās tirgus nepilnības un tādējādi palīdz mobilizēt nepieciešamos finanšu līdzekļus no privātiem avotiem.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.8.2021
            COM(2021) 495 final
            2021/0280(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos, kas izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīguma (Prīme) 540. panta 3. punktā minētā laikposma pagarināšanu, kura laikā ar Apvienoto Karalisti var apmainīties ar DNS profiliem un pirkstu nospiedumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos saistībā ar 540. panta 3. punktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”).

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgums ietver savstarpējas sadarbības iespēju starp dalībvalstu, no vienas puses, un Apvienotās Karalistes, no otras puses, kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm automatizētai DNS profilu, daktiloskopisko datu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu salīdzināšanai. Lai Apvienotā Karaliste varētu izmantot šīs iespējas, tai vispirms būs jāveic nepieciešamie īstenošanas pasākumi un tai piemēros izvērtējumu.

               Apvienotā Karaliste un dalībvalstis jau sadarbojās pirms Tirdzniecības un sadarbības nolīguma, automatizēti salīdzinot DNS profilus un pirkstu nospiedumus un nosūtot personas datus pēc trāpījuma. Lai nebūtu jāpārtrauc procesā esošā sadarbība, Tirdzniecības un sadarbības nolīgums paredz, ka dalībvalstis līdz 2021. gada 30. septembrim var sniegt Apvienotajai Karalistei šādus datus, kamēr nav saņemti Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā prasīto izvērtējumu rezultāti. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos var pagarināt šo pārejas periodu vienu reizi par ne vairāk kā deviņiem mēnešiem, t. i., līdz 2022. gada 30. jūnijam.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp ES un Apvienoto Karalisti

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu izveido pamatu plašām attiecībām starp ES un Apvienoto Karalisti labklājības un labu kaimiņattiecību telpā, ko raksturo ciešas un miermīlīgas attiecības, kuru pamatā ir sadarbība, ievērojot Pušu autonomiju un suverenitāti. Tirdzniecības un sadarbības nolīgums stājās spēkā 2021. gada 1. maijā, un ar to, cita starpā, izveidoja Specializēto komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos.

               2.2.Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos

               Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos ir izveidota, lai risinātu jautājumus, uz kuriem attiecas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma trešā daļa “Tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās”. Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu tiek izveidotas vairākas specializētās komitejas.

               Attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar specializēto komiteju kompetences jomu, tās ir pilnvarotas, cita starpā, uzraudzīt un pārskatīt Tirdzniecības un sadarbības nolīguma īstenošanu un nodrošināt tā pareizu darbību, palīdzēt visaptverošajai Partnerības padomei veikt tās uzdevumus un pieņemt lēmumus, tostarp grozījumus, un ieteikumus attiecībā uz visiem jautājumiem, kas paredzēti šajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā.

               2.3.Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos paredzētais akts

               Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 3. punktā ir noteikts, ka Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos var pagarināt laikposmu, kurā dalībvalstis var turpināt salīdzināt datus, kā minēts 530., 531. un 534. pantā, un atbilstības gadījumā sniegt papildu pieejamos personas datus saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem, tostarp tiesiskās palīdzības noteikumiem, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 536. pantā. Minētais laikposms beigsies 2021. gada 30. septembrī, ja vien Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos nenolems to pagarināt par ne vairāk kā deviņiem mēnešiem.

               Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos lēmums pagarināt iepriekš minēto laikposmu var būt jebkādā veidā. Līdzpriekšsēdētāju lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties (sk. Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 1. pielikuma 1. panta 2. punktu). Lēmumu var pieņemt jebkurā laikā, taču, lai nebūtu jāpārtrauc sadarbība, tas būtu jāpieņem līdz 2021. gada 1. oktobrim.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               3.1.Situāciju skaidrojoša informācija

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgums ietver savstarpējas sadarbības iespēju starp dalībvalstu, no vienas puses, un Apvienotās Karalistes, no otras puses, kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm automatizētai DNS profilu, daktiloskopisko datu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu salīdzināšanai. Lai Apvienotā Karaliste varētu izmantot šīs iespējas, tai vispirms būs jāveic nepieciešamie īstenošanas pasākumi un tai piemēros izvērtējumu.

               Pamatojoties uz vispārēju izvērtējuma ziņojumu par izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma darbībām, Savienība nosaka dienu vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis var sniegt šādus datus Apvienotajai Karalistei.

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu Apvienotajai Karalistei ir arī jāpiemēro izvērtējums par tādu DNS un daktiloskopijas datu automatizētu nosūtīšanu, attiecībā uz kuriem jau ir izveidoti savienojumi ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar Savienības Prīmes sistēmu
                  1
               .

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 2. punktu Savienība nosaka dienu vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu var sniegt personas datus Apvienotajai Karalistei, pamatojoties uz vispārēju izvērtējuma ziņojumu par izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma darbībām.

               Lai nebūtu jāpārtrauc procesā esošā sadarbība attiecībā uz DNS un daktiloskopiskajiem datiem, Tirdzniecības un sadarbības nolīgums paredz, ka dalībvalstis līdz 2021. gada 30. septembrim var sniegt Apvienotajai Karalistei datus, kamēr nav saņemti minēto izvērtējumu rezultāti un pieņemts lēmums, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 2. punktā. Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos var pagarināt šo pārejas periodu vienu reizi par ne vairāk kā deviņiem mēnešiem, t. i., līdz 2022. gada 30. jūnijam.

               3.2.Padomes lēmuma nepieciešamība

               Apvienotās Karalistes izvērtējums saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu ir ļoti agrīnā posmā. Iepriekšējās izvērtēšanas procedūras, kas veiktas saskaņā ar Savienības Prīmes sistēmu, ilgušas vismaz sešus mēnešus. Pēc tam ir vajadzīgs papildu laiks, lai Padome varētu apstrādāt izvērtējuma ziņojumu un oficiāli nolemt, ka ar šādiem datiem var apmainīties. Minēto iemeslu dēļ ir maz ticams, ka minētais process tiks pabeigts līdz 2021. gada septembrim. Tas nozīmē, ka pastāv ievērojams risks, ka no 2021. gada 1. oktobra sadarbība attiecībā uz DNS un daktiloskopijas datiem varētu būt jāpārtrauc. Tas radītu konkrētus riskus Savienības iekšējai drošībai. Tā kā Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos pārejas periodu var pagarināt tikai vienu reizi, tiek ierosināts to pagarināt par maksimālo deviņu mēnešu periodu, t. i., līdz 2022. gada 30. jūnijam.

               Tajā pašā laikā ir jāņem vērā, ka Savienība jau ir izvērtējusi Apvienoto Karalisti attiecībā uz DNS profilu un daktiloskopijas datu apmaiņu saskaņā ar Prīmes sistēmu. Komisija nav informēta par Apvienotās Karalistes veiktiem leģislatīviem vai regulatīviem pasākumiem pēc minētajiem izvērtējumiem, kuri ietekmētu pašreizējās saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu veiktās izvērtēšanas rezultātus. Tātad Komisija prima facie pieņem, ka Apvienotā Karaliste joprojām piemēro tās pašas procedūras un nosacījumus, kā tad, kad par to 2018. gadā (par DNS profiliem) un 2019. gadā (par daktiloskopijas datiem) tika veikts izvērtējums saskaņā ar Savienības Prīmes sistēmu.

               Tāpēc šajos apstākļos ir lietderīgi noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos par iespēju saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 3. punktu pagarināt laikposmu, kurā dalībvalstis var turpināt apmainīties ar datiem, kā minēts 530., 531. un 534. pantā, un atbilstības gadījumā sniegt papildu pieejamos personas datus saskaņā ar iekšzemes tiesību aktiem, tostarp tiesiskās palīdzības noteikumiem, kā minēts 536. pantā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ar Apvienoto Karalisti.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu.

               Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 3. punktā ir paredzēta iespēja, ka Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos var pagarināt laikposmu, kurā dalībvalstis var turpināt apmainīties ar datiem, kā minēts 530., 531. un 534. pantā, un atbilstības gadījumā sniegt papildu pieejamos personas datus, kā minēts 536. pantā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ar Apvienoto Karalisti. Tāpēc Savienības nostājas pieņemšana attiecībā uz šādu lēmumu ietilpst LESD 218. panta 9. punkta darbības jomā.

               Pagarinājuma tiesiskās sekas pilnībā attiecas uz Savienību kā Tirdzniecības un sadarbības nolīguma pusi. Tas nozīmē, ka saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienībai šajā jautājumā ir ekskluzīva kompetence.

               Lēmums par Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 3. punktā minētā laikposma pagarināšanu nenozīmē, ka būtu jāpapildina vai jāgroza Tirdzniecības un sadarbības nolīguma satvars.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 3. punktā minētā laikposma pagarināšana īsteno mērķus policijas sadarbības jomā, kā arī tai ir šīs jomas komponenti.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 87. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 87. panta 2. punkta a) apakšpunktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0280 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos, kas izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīguma (Prīme) 540. panta 3. punktā minētā laikposma pagarināšanu, kura laikā ar Apvienoto Karalisti var apmainīties ar DNS profiliem un pirkstu nospiedumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”)
                  3
                paredz savstarpēju sadarbību starp dalībvalstu, no vienas puses, un Apvienotās Karalistes, no otras puses, kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm automatizētai DNS profilu, daktiloskopisko datu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu salīdzināšanai. Šādas sadarbības priekšnosacījums ir, ka Apvienotajai Karalistei vispirms ir jāveic nepieciešamie īstenošanas pasākumi un tai jāpiemēro Savienības izvērtējums.

               (2)Pamatojoties uz vispārēju izvērtējuma ziņojumu par izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma darbībām, Savienībai jānosaka diena vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu var sniegt šādus datus Apvienotajai Karalistei.

               (3)Apvienotajai Karalistei ir arī jāpiemēro izvērtējums par tādu DNS profilu un daktiloskopijas datu meklēšanu un salīdzināšanu, attiecībā uz kuriem jau ir izveidoti savienojumi ar Apvienoto Karalisti saskaņā ar Savienības Prīmes sistēmu
                  4
               .

               (4)Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 2. punktu Savienība nosaka dienu vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis var sniegt personas datus Apvienotajai Karalistei, pamatojoties uz vispārēju izvērtējuma ziņojumu par izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma darbībām.

               (5)Kamēr nav saņemti minēto izvērtējumu rezultāti un pieņemts lēmums, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 2. punktā, lai nebūtu jāpārtrauc procesā esošā sadarbība attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem, Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 3. punktā ir noteikts, ka dalībvalstis var sniegt Apvienotajai Karalistei šādus datus līdz 2021. gada 30. septembrim.

               (6)Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 3. punktu Specializētā komiteja tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos ir pilnvarota pagarināt šo pārejas periodu vienu reizi par ne vairāk kā deviņiem mēnešiem, t. i., līdz 2022. gada 30. jūnijam.

               (7)Ir maz ticams, ka 3.–6. apsvērumā minētais process tiks pabeigts līdz 2021. gada 30. septembrim. Tāpēc pastāv ievērojams risks, ka no 2021. gada 1. oktobra sadarbība attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopijas datiem varētu būt jāpārtrauc. Tas radītu konkrētus riskus Savienības iekšējai drošībai.

               (8)Tajā pašā laikā Savienība jau ir izvērtējusi Apvienoto Karalisti attiecībā uz DNS profilu un daktiloskopijas datu apmaiņu Savienības Prīmes sistēmas kontekstā laikā, kad Apvienotā Karaliste vēl bija dalībvalsts. Savienība nav informēta par Apvienotās Karalistes veiktiem leģislatīviem vai regulatīviem pasākumiem pēc minētajiem izvērtējumiem, kuri ietekmētu pašreizējās saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu veiktās izvērtēšanas rezultātus.

               (9)Šajos apstākļos ir lietderīgi noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos, lai Savienība piekristu līdz 2022. gada 30. jūnijam pagarināt laikposmu, kurā dalībvalstis var turpināt apmainīties ar datiem, kā minēts 530., 531. un 534. pantā, un atbilstības gadījumā sniegt papildu pieejamos personas datus, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 536. pantā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jautājumos saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 3. punktu, ir piekrist līdz 2022. gada 30. jūnijam pagarināt laikposmu, kurā dalībvalstis var turpināt apmainīties ar datiem, kā minēts 530., 531. un 534. pantā, un atbilstības gadījumā sniegt papildu pieejamos personas datus, kā minēts 536. pantā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ar Apvienoto Karalisti.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008, 1. lpp.), un Padomes Lēmums 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008, 12. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 149, 30.4.2021., 10.–2539. lpp.

                     (4)

                        Padomes Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008, 1. lpp.), un Padomes Lēmums 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008, 12. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.6.2022
            COM(2022) 311 final
            2022/0197(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejā attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par Moldovas Republikas atzīto uzņēmēju programmas un Eiropas Savienības atzīto uzņēmēju programmas savstarpēju atzīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Eiropas Savienības un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejā saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu par Eiropas Savienības un Moldovas Republikas atzīto uzņēmēju programmu savstarpēju atzīšanu.

               1.1.Priekšlikuma konteksts

               Mērķis, ko izvirza Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”
                  1
               ), cita starpā ir samazināt tarifus, ko piemēro Eiropas uzņēmumiem, kuri eksportē uz Moldovas Republiku, un uzlabot muitas procedūru efektivitāti. Turklāt nolīgums vēl vairāk atvieglo tirdzniecību, pateicoties Moldovas tiesību aktu, noteikumu un procedūru, tai skaitā standartu, pakāpeniskai tuvināšanai minētā nolīguma
                  2
                ES Puses tiesību aktiem, noteikumiem un procedūrām. Nolīgums stājās spēkā 2016. gada jūlijā.

               Muitas apakškomiteja, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 200. panta 1. punktu, pilda savus pienākumus, kā paredzēts nolīguma 200. panta 2. un 3. punktā. Muitas apakškomiteja inter alia pieņem praktisko kārtību, pasākumus un lēmumus par to, kā īsteno nolīguma V nodaļu un II un III protokolu, tai skaitā par informācijas un datu apmaiņu, muitas kontroles un tirdzniecības partnerības programmu savstarpēju atzīšanu un savstarpēji saskaņotām priekšrocībām. Muitas apakškomitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Moldovas Republikas pārstāvji, kas ir atbildīgi par muitu un ar muitu saistītām lietām. Priekšsēdētājs ir Eiropas Komisijas vai Moldovas Republikas pārstāvis, kas ir atbildīgs par muitas lietām.

               1.2.Paredzētais Muitas apakškomitejas akts

               Muitas apakškomiteja pieņem praktisku kārtību, pasākumus, lēmumus un ieteikumus, kā paredzēts nolīguma 200. pantā. Puses tos pieņem vienprātīgi pēc tam, kad ir izpildīts ES un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejas reglamenta 11. panta 3. punkts to pieņemšanai
                  3
               . Lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic atbilstošus pasākumus to īstenošanai.

               Muitas apakškomiteja var pieņemt lēmumu rakstveida procedūrā, ja Puses par to vienojas. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp abiem sekretāriem, kuri savas darbības saskaņo ar Pusēm. Tiklīdz teksts ir saskaņots, lēmumu neatkarīgi un secīgi paraksta katras Puses pārstāvis.

               Gan ES, gan Moldovas Republika ir ieviesušas atzīto uzņēmēju (AEO) programmas, kas nodrošina atvieglojumus uzņēmējiem, kuri ir veikuši ieguldījumus savu piegādes ķēžu drošībā un kurus ir atzinušas attiecīgās valsts muitas administrācijas.

               Paredzētā akta mērķis ir paredzēt noteikumus par AEO programmu savstarpēju atzīšanu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku.

               Lēmums ir Pusēm saistošs tā pieņemšanas dienā. Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā.

               Šajā priekšlikumā ir atzīts, ka Eiropas Savienība un Moldovas Republika (“Puses”) ir apņēmušās stiprināt sadarbību muitas jomā saskaņā ar nolīgumu. Tajā apstiprināta Pušu apņemšanās veicināt tirdzniecību un palielināt piegādes ķēžu drošību, izmantojot tirdzniecības partnerības programmas.

               Starptautiskās tirdzniecības piegādes ķēdes drošību un drošumu, un vienkāršošanu var ievērojami uzlabot, savstarpēji atzīstot attiecīgās tirdzniecības partnerības programmas, proti, Moldovas Republikas pieņemto atzīto uzņēmēju programmu un ES atzīto uzņēmēju programmu (“AEO”). Tāpēc tiek ierosināts, ka Savienība atzīst Moldovas Republikas AEO programmu, savukārt Moldovas Republika atzīst ES AEO programmu.

               2.Juridiskais pamats

               2.1.Procesuālais juridiskais pamats

               2.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               2.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Muitas apakškomiteja ir ar nolīgumu izveidota struktūra.

               Akts, ko Muitas apakškomiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem atbilstīgi Asociācijas nolīguma 200. pantam.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               2.2.Materiālais juridiskais pamats

               2.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               2.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs ir veicināt tirdzniecību starp Pusēm, savstarpēji atzīstot atzītos uzņēmējus saskaņā ar nolīguma 197. panta j) punktu un 200. panta 3. punkta b) apakšpunktu 5. nodaļā par muitu un tirdzniecības veicināšanu, V sadaļā, kas attiecas uz tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem. Tādējādi paredzētie akti ietilpst 207. pantā minētās kopējās tirdzniecības politikas darbības jomā.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants. Secinājums.

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2022/0197 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejā attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par Moldovas Republikas atzīto uzņēmēju programmas un Eiropas Savienības atzīto uzņēmēju programmas savstarpēju atzīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 2014/493/ES
                  5
                2014. gada 30. augustā un stājās spēkā 2016. gada 1. jūlijā.

               (2)Asociācijas nolīguma 192. pantā muitas dienesti tiek aicināti izvērst pēc iespējas plašāku sadarbību muitas jomā.

               (3)Saskaņā ar Asociācijas nolīguma 200. pantu tiek izveidota Muitas apakškomiteja, kas var veikt muitas sadarbībai vajadzīgos pasākumus.

               (4)Saskaņā ar Asociācijas nolīguma 200. panta 3. punkta b) apakšpunktu ar Asociācijas nolīgumu izveidotā Muitas apakškomiteja var pieņemt lēmumu par muitas kontroles un tirdzniecības partnerības programmu savstarpēju atzīšanu un savstarpēji saskaņotām priekšrocībām.

               (5)Muitas apakškomitejai 2022. gadā tās astotajā sanāksmē vai rakstveida procedūrā, ja Puses par to vienojas, ir jāpieņem lēmums par Moldovas Republikas atzīto uzņēmēju programmas un Eiropas Savienības atzīto uzņēmēju programmas savstarpēju atzīšanu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Muitas apakškomitejā, jo lēmums par atzīto uzņēmēju programmas savstarpēju atzīšanu būs Savienībai saistošs.

               (7)Lai varētu ātri piemērot pasākumus, kas paredzēti lēmumā par AEO savstarpēju atzīšanu, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā pieņemšanas dienā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā attiecībā uz Moldovas Republikas un Eiropas Savienības atzīto uzņēmēju programmu savstarpēju atzīšanu jāieņem ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, izveidotās Muitas apakškomitejas astotajā sanāksmē vai rakstveida procedūrā, ja Puses par to vienojas, pamatojas uz pievienoto Muitas apakškomitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses.

                     (2)

                        2014/492/ES: Padomes lēmums (2014. gada 16. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses.

                     (3)

                        ES un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejas Lēmums Nr. 1/2015, ar ko pieņem tās reglamentu no 2015. gada 20. maija.

                     (4)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        OV L [260], [30.8.2014.], [4.–738. lpp].

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.6.2022
            COM(2022) 311 final

            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Moldovas Republikas Muitas apakškomitejā attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par Moldovas Republikas atzīto uzņēmēju programmas un Eiropas Savienības atzīto uzņēmēju programmas savstarpēju atzīšanu

               PROJEKTS

               LĒMUMS NR. [.../2022], KO PIEŅĒMUSI EIROPAS SAVIENĪBAS UN MOLDOVAS MUITAS APAKŠKOMITEJA ATTIECĪBĀ UZ MOLDOVAS ATZĪTO UZŅĒMĒJU PROGRAMMAS UN EIROPAS SAVIENĪBAS ATZĪTO UZŅĒMĒJU PROGRAMMAS SAVSTARPĒJU ATZĪŠANU

               MUITAS APAKŠKOMITEJA,

               Ņemot vērā 2014. gada 27. jūnijā Briselē parakstīto Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību (“ES”) un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā nodaļu par muitu un tirdzniecības veicināšanu, kuras mērķis ir stiprināt sadarbību muitas jomā nolūkā īstenot minētās nodaļas mērķus un turpināt veicināt tirdzniecību, vienlaikus nodrošinot efektīvu kontroli, drošību un krāpšanas novēršanu,

               tā kā:

               (1)Nolīguma 197. panta j) punktā paredzēts, ka Puses apņemas, kur tas ir būtiski un lietderīgi, noteikt tirdzniecības partnerības programmu un muitas kontroļu savstarpēju atzīšanu, tostarp līdzvērtīgus tirdzniecības veicināšanas pasākumus.

               (2)Starptautiskās tirdzniecības piegādes ķēdes drošību un drošumu, un vienkāršošanu var ievērojami uzlabot, savstarpēji atzīstot attiecīgās tirdzniecības partnerības programmas, proti, valsts atzīto uzņēmēju (AEO) programmu Moldovā un AEO programmu ES.

               (3)Abas AEO programmas ir balstītas uz starptautiski atzītiem drošības standartiem, ko iesaka Pasaules Muitas organizācija 2005. gada jūnijā pieņemtajā Pasaules tirdzniecības drošības un sekmēšanas SAFE standartu satvarā (SAFE satvars).

               (4)Ar savstarpēju atzīšanu Puses var nodrošināt atvieglojošas priekšrocības uzņēmējiem, kuri ir ieguldījuši piegādes ķēžu drošībā un ir atzīti saskaņā ar attiecīgajām programmām.

               (5)Apmeklējumos uz vietas un ES un Moldovas AEO programmu kopīgā izvērtēšanā tika atklāts, ka to kvalifikācijas standarti attiecībā uz drošību un drošumu ir saderīgi un nodrošina līdzvērtīgus rezultātus.

               (6)Ar nolīguma 200. panta 1. punktu ir izveidota Muitas apakškomiteja. Saskaņā ar nolīguma 200. panta 3. punkta b) apakšpunktu tā var pieņemt lēmumus par muitas kontroles un tirdzniecības partnerības programmu savstarpēju atzīšanu un savstarpēji saskaņotām priekšrocībām,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               Definīcijas

               Šajā lēmumā:

               “muitas dienests” ir ES dalībvalsts muitas dienests un Moldovas muitas dienests, turpmāk kopā “muitas dienesti” un atsevišķi “muitas dienests”;

               “uzņēmējs” ir persona, kas iesaistīta starptautiskajā preču pārvietošanā;

               “personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu personu;

               “programma” ir:

               a) Savienībā — Eiropas Savienības atzītā uzņēmēja (AEO) statuss (drošība un drošums), kas piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 952/2013 38. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

               b) Moldovā — AEO programma, kas aptver AEO atļauju drošībai un drošumam un apvienoto AEO atļauju muitas vienkāršojumiem / drošībai un drošumam (AEOC/AEOS); uzņēmēji ārpus valdības kontrolētajiem apgabaliem būs tiesīgi saņemt AEO atļauju tikai tad, kad centrālās kompetentās iestādes varēs novērtēt un izvērtēt visus AEO kritērijus
                  1
               ;

               “programmas dalībnieki” ir uzņēmēji, kuriem ir AEO statuss ES un dalībnieka statuss Moldovā jēdziena “programma” definīcijas nozīmē, ja uz tiem atsaucas kopā.

               2. pants

               Lēmuma savstarpēja atzīšana un īstenošana

               1. Ar šo Savienības un Moldovas Republikas AEO programmas tiek savstarpēji atzītas par saderīgām un līdzvērtīgām un atbilstošie piešķirtie AEO statusi tiek savstarpēji akceptēti.

               2. Puses īsteno šo lēmumu ar savu attiecīgo muitas dienestu starpniecību.

               3. pants

               Saderība

               Muitas dienesti sadarbojas, lai saglabātu savu programmu saderību un līdzvērtību, jo īpaši attiecībā uz turpmāk minētajām jomām:

               a) pieteikumu iesniegšanas process AEO statusa piešķiršanai un dalībai;

               b) pieteikumu novērtēšana;

               c) statusa piešķiršana un dalība;

               d) statusa un dalības pārvaldīšana, pārraudzīšana, apturēšana un atkārtota novērtēšana un atsaukšana;

               e) sadarbības veicināšana starp muitas dienestiem un vides iestādēm nolūkā veicināt statusa un dalības atbilstību starptautiskajiem vides standartiem.

               Puses nodrošina, ka to tirdzniecības partnerības programmas darbojas saskaņā ar attiecīgajiem Pasaules Muitas organizācijas SAFE satvara standartiem.

               4. pants

               Priekšrocības

               1. Katrs muitas dienests otra muitas dienesta programmas dalībniekiem nodrošina priekšrocības, kas ir salīdzināmas ar priekšrocībām, ko tas nodrošina savas programmas dalībniekiem.

               2. Priekšrocības, kas minētas 1. punktā, ietver šādus aspektus:

               a) mazāk ar drošību un drošumu saistītu pārbaužu. Katrs muitas dienests labvēlīgi ņem vērā otra muitas dienesta piešķirto programmas dalībnieka statusu savā riska novērtējumā, lai samazinātu inspekciju vai pārbaužu skaitu, un citos ar drošību un drošumu saistītos pasākumos;

               b) uzņēmējdarbības partneru atzīšana pieteikumu iesniegšanas procesā. Katrs muitas dienests savas programmas pieteikumu iesniedzēju novērtējumā par atbilstību uzņēmējdarbības partneru prasībām ņem vērā otra muitas dienesta piešķirto programmas dalībnieka statusu ar mērķi uzskatīt programmas dalībnieku par drošu partneri;

               c) prioritārs muitošanas režīms. Katrs muitas dienests ņem vērā otra muitas dienesta piešķirto programmas dalībnieka statusu un nodrošina prioritāru režīmu, ātru izskatīšanu, vienkāršotas formalitātes un sūtījumu paātrinātu izlaišanu, ja ir iesaistīts programmas dalībnieks;

               d) darbības nepārtrauktības mehānisms. Abi muitas dienesti cenšas izveidot kopīgu darbības nepārtrauktības mehānismu, kurš izmantojams reaģēšanai uz traucējumiem tirdzniecības plūsmās, ko izraisa paaugstināti drošības brīdinājumu līmeņi, robežu slēgšana un/vai dabas katastrofas, bīstamas ārkārtas situācijas vai citi būtiski incidenti, un saskaņā ar kuru muitas dienestiem būtu pēc iespējas jāveicina ar programmas dalībniekiem saistīto prioritāro kravu ātra nosūtīšana;

               e) prioritāte tiek piešķirta to sūtījumu pārbaudei, uz kuriem attiecas programmas dalībnieka iesniegtās izvešanas vai ievešanas kopsavilkuma deklarācijas, ja muitas dienests nolemj veikt pārbaudi.

               3. Pēc pārskatīšanas procesa, kas minēts 7. panta otrajā daļā, katrs muitas dienests sadarbībā ar citām valsts iestādēm tā teritorijā var pēc iespējas nodrošināt papildu atvieglojošas priekšrocības, kas var ietvert procesu racionalizēšanu un prognozējamības uzlabošanu par pārvietošanu uz robežas.

               4. Katrs muitas dienests:

               a) var apturēt priekšrocības, kas saskaņā ar šo lēmumu piešķirtas otra muitas dienesta programmas dalībniekiem;

               b) saprātīgā termiņā paziņo otram muitas dienestam par a) apakšpunktā minēto apturēšanu un apturēšanas iemesliem;

               c) apturēšanu saskaņā ar a) apakšpunktu var veikt tikai tādu iemeslu dēļ, kas ir līdzvērtīgi tiem iemesliem, kuru dēļ tas apturētu savu programmas dalībnieku dalību programmā.

               5. Katrs muitas dienests, kad tas to uzskata par vajadzīgu, ziņo otram muitas dienestam par pārkāpumiem, kuros iesaistīti otra muitas dienesta programmas dalībnieki, lai nodrošinātu tūlītēju otra muitas dienesta piešķirto priekšrocību un statusa piemērotības analīzi.

               6. Skaidrības labad jānorāda, ka šis lēmums neliedz Pusei vai muitas dienestam pieprasīt informāciju saskaņā ar nolīguma 198. pantā minēto savstarpējo administratīvo palīdzību vai kādu citu piemērojamu instrumentu starp Pusēm vai starp muitas dienestiem.

               5. pants

               Informācijas apmaiņa un saziņa

               1. Lai efektīvi īstenotu šo lēmumu, muitas dienesti uzlabo savstarpējo saziņu:

               a) savstarpēji nodrošinot detalizētu informāciju par savas programmas dalībniekiem saskaņā ar 5. panta 3. punktu;

               b) savlaicīgi savstarpēji nodrošinot atjauninātu informāciju par savu programmu darbību un pilnveidošanu;

               c) apmainoties ar informāciju par piegādes ķēdes drošības politiku un tendencēm; un

               d) nodrošinot efektīvu saziņu ar Eiropas Komisijas kompetento dienestu un Moldovas Republikas muitas administrācijas starpniecību, lai uzlabotu riska pārvaldības praksi attiecībā uz piegādes ķēdes drošību.

               2. Informācijas apmaiņa un saziņa saistībā ar šo lēmumu notiek starp Eiropas Komisijas kompetentajiem dienestiem un Moldovas Republikas muitas dienestu.

               3. Ja saņemta programmas dalībnieka piekrišana, tad katrs muitas dienests sniedz otram muitas dienestam tikai un vienīgi šādu informāciju par šo programmas dalībnieku:

               a) nosaukumu;

               b) adresi;

               c) dalībnieka statusu, proti, atzīts, apturēts, atsaukts vai anulēts;

               d) validācijas vai atļaujas izdošanas datumu, ja pieejams;

               e) unikālo identifikācijas numuru (piemēram, EORI vai AEO numuru);

               f) citu informāciju, kuru var kopīgi noteikt muitas dienesti un kurai vajadzības gadījumā piemēro nepieciešamos aizsardzības pasākumus.

               Skaidrības labad jānorāda, ka c) apakšpunktā minētie precizējumi neietver apturēšanas, atsaukšanas vai anulēšanas iemeslus.

               4. Muitas dienesti sistemātiski elektroniski apmainās ar 3. punktā minēto informāciju.

               6. pants

               Informācijas apstrāde

               1. Katrs muitas dienests:

               a) ja vien šajā lēmumā nav norādīts citādi, visu informāciju, ieskaitot visus personas datus, kas saņemti saskaņā ar šo lēmumu, izmanto tikai tā īstenošanas, tai skaitā pārraudzības un ziņošanas, nolūkā; un

               b) neatkarīgi no a) apakšpunkta saņem iepriekšēju rakstisku apstiprinājumu no muitas dienesta, kas nosūtījis informāciju, šīs informācijas izmantošanai citiem nolūkiem. Pēc tam uz šādu izmantošanu attiecina minētās iestādes noteiktos ierobežojumus.

               2. Katrs muitas dienests:

               a) saskaņā ar šo lēmumu saņemto informāciju uzskata par konfidenciālu un

               b) saskaņā ar šo lēmumu saņemtai informācijai nodrošina vismaz tādu pašu aizsardzības līmeni kā informācijai, kas saņemta no savas programmas dalībniekiem.

               3. Neatkarīgi no 1. punkta a) apakšpunkta muitas dienests informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo lēmumu, var izmantot jebkurā tiesvedībā vai administratīvā procesā, kas uzsākts par tā tiesību aktu muitas jomā neievērošanu, tai skaitā savos pierādījumu, ziņojumu un liecību reģistros. Muitas dienests, kas ir saņēmis informāciju, pirms šādas izmantošanas par to paziņo muitas dienestam, kas ir nosūtījis minēto informāciju.

               4. Katrs muitas dienests:

               a) informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo lēmumu, izpauž tikai nolūkā, kurā tā saņemta; un

               b) neatkarīgi no a) apakšpunkta, ja muitas dienestam ir jāizpauž informācija tiesvedībā vai administratīvajā procesā vai saskaņā ar tā tiesību aktiem, tad tas iepriekš rakstiski informē sūtītāju muitas dienestu par šo izpaušanu, ja vien tas nav aizliegts ar likumu vai notiekošas izmeklēšanas dēļ. Tādā gadījumā tas informē sūtītāju muitas dienestu, cik vien drīz iespējams pēc informācijas izpaušanas.

               5. Katrs muitas dienests:

               a) nodrošina, ka tā nosūtītā informācija ir precīza un tiek regulāri atjaunināta;

               b) ievieš vai uztur piemērotas dzēšanas procedūras;

               c) nekavējoties paziņo otram muitas dienestam, ja tas konstatē, ka informācija, ko tas nosūtījis otram muitas dienestam, ir neprecīza, nepilnīga, neuzticama, vai ja tās saņemšana vai turpmāka izmantošana ir pretrunā ar šo lēmumu;

               d) veic visus pasākumus, ko tas uzskata par vajadzīgiem, tostarp c) apakšpunktā minētās informācijas papildināšanu, dzēšanu vai labošanu, lai aizsargātu pret kļūdainu paļaušanos uz šādu informāciju; un

               e) informāciju, kas saņemta saskaņā ar šo lēmumu, saglabā tikai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams šā lēmuma īstenošanai, izņemot gadījumus, kad tā tiesību aktos ir noteikts citādi, vai tiesvedības vai administratīvā procesa vajadzībām.

               6. Papildus 4. un 5. punktam katrs muitas dienests jo īpaši nodrošina, ka:

               a) ir ieviesti drošības aizsardzības pasākumi (arī elektroniskie aizsardzības pasākumi), ar ko, pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas, kontrolē piekļuvi informācijai, kas saņemta no otra muitas dienesta saskaņā ar šo lēmumu;

               b) informācija, kas saņemta no otra muitas dienesta saskaņā ar šo lēmumu, ir aizsargāta pret neatļautu piekļuvi, izplatīšanu, pārveidošanu, dzēšanu vai iznīcināšanu;

               c) informācija, kas saņemta no otra muitas dienesta saskaņā ar šo lēmumu, netiek izpausta nevienai privātpersonai vai juridiskai personai, valstij vai starptautiskai struktūrai, kas nav nolīguma Puse, vai jebkurai citai ES vai Moldovas Republikas publiskai iestādei, izņemot gadījumus, kad tā ir nepieciešama tiesvedībai vai administratīvo procesu vajadzībām, vai saskaņā ar tā tiesību aktiem; un

               d) informācija, kas saņemta no otra muitas dienesta saskaņā ar šo lēmumu, vienmēr tiek glabāta drošās elektroniskās vai papīra uzglabāšanas sistēmās un ka tiek glabāti reģistri vai dokumentācija par ikvienu piekļuvi informācijai, kas saņemta no otra muitas dienesta, tās izpaušanu un izmantošanu.

               7. Katrs muitas dienests:

               a) nodrošina, ka otra muitas dienesta programmas dalībnieka personas dati saistībā ar piekļuvi tiem, datu labošanu un minēto darbību termiņu vai to izmantošanas pagaidu apturēšanu, tiek apstrādāti tādā veidā, kas ir vismaz līdzvērtīgs savas programmas dalībnieka personas datu apstrādei; un

               b) publicē informāciju, lai informētu programmas dalībniekus par a) apakšpunktā minētajiem pieprasījumiem piemērojamo procesu saskaņā ar tā tiesību aktiem.

               8. Katrs muitas dienests nodrošina, ka programmas dalībniekiem, ciktāl tas attiecas uz viņu personas datiem, ir piekļuve administratīvai pārsūdzībai vai izskatīšanai tiesā neatkarīgi no viņu valstspiederības vai rezidences vietas valsts.

               9. Muitas dienesti publicē informāciju, lai informētu programmas dalībniekus par to iespējām prasīt administratīvu pārsūdzību vai izskatīšanu tiesā.

               10. To, kā katrs muitas dienests ievēro 6. panta noteikumus, izskata tā atbilstošā iestāde, nodrošinot, ka sūdzības par neatbilstībām informācijas apstrādē tiek saņemtas, izmeklētas, uz tām tiek atbildēts un tiek veikti atbilstoši koriģējoši pasākumi. Šīs iestādes ir:

               a) ES — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs vai tā tiesību pārņēmējs un ES dalībvalstu datu aizsardzības iestādes;

               b) Moldovas Republikā — Valsts personas datu aizsardzības centrs vai tā tiesību pārņēmējs Moldovas muitas administrācijā.

               7. pants

               Apspriešanās pārraudzīšana un pārskatīšana

               Visus jautājumus, kas saistīti ar šā lēmuma īstenošanu, muitas dienesti risina, apspriežoties ar Asociācijas nolīguma 200. pantu izveidotās ES un Moldovas Muitas apakškomitejas aizgādībā.

               Abas Puses cieši sadarbojas šā lēmuma īstenošanā un to regulāri uzrauga, periodiski veicot kopīgus uzraudzības apmeklējumus uz vietas, lai noteiktu abu Pušu AEO programmu iespējamās priekšrocības un trūkumus.

               Ar Asociācijas nolīguma 200. pantu izveidotā ES un Moldovas Muitas apakškomiteja regulāri pārskata šā lēmuma īstenošanu. Minētais pārskatīšanas process jo īpaši var ietvert:

               a) viedokļu apmaiņu par sniegto informāciju un programmas dalībniekiem piešķirtajām AEO priekšrocībām, kas minētas 4. pantā, ieskaitot jebkādu turpmāku informāciju vai priekšrocības, kas minētas 4. pantā;

               b) viedokļu apmaiņu par drošības noteikumiem, piemēram, protokoliem, kas jāievēro nopietna drošības incidenta laikā un pēc tā (darbības atsākšana) vai kad apstākļu dēļ ir jāaptur savstarpēja atzīšana;

               c) pārbaudes saistībā ar 4. pantā minēto priekšrocību apturēšanu un

               d) 6. panta īstenošanas pārskatīšanu.

               8. pants

               Nobeiguma noteikumi

               1. Šis lēmums stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko dienai, kad Moldovas Republika ir paziņojusi Savienībai, ka ir pabeigtas procedūras, kuras ir nepieciešamas, lai lēmums stātos spēkā.

               2. Muitas apakškomiteja var grozīt šo lēmumu. Grozījums stājas spēkā saskaņā ar 1. punktā paredzēto procedūru.

               3. Muitas dienests jebkurā laikā var apturēt šajā lēmumā paredzēto sadarbību, iesniedzot otram muitas dienestam rakstisku paziņojumu trīsdesmit (30) dienas iepriekš. Šādu paziņojumu iesniedz arī attiecīgi Eiropas Komisijas kompetentajiem dienestiem un Moldovas Republikas muitas administrācijai. Neatkarīgi no tā, ka saskaņā ar šo lēmumu ir apturēta sadarbība, muitas dienesti turpina ievērot 6. panta 1., 2. un 4.–6. punktu, lai nodrošinātu informācijas aizsardzību.

               4. Puse jebkurā laikā var izbeigt šā lēmuma darbību, paziņojot par to otrai Pusei pa diplomātiskajiem kanāliem. Lēmuma darbība beidzas trīsdesmit (30) dienas pēc tam, kad otra Puse ir saņēmusi rakstisko paziņojumu. Neatkarīgi no šā lēmuma darbības izbeigšanas muitas dienesti turpina ievērot 6. panta 2. punktu, 6. panta 4. punktu un 6. panta 6. punktu, lai nodrošinātu informācijas aizsardzību.

               Sagatavots divos eksemplāros ..., 20.... gada ... angļu un rumāņu valodā, un abas versijas ir vienlīdz autentiskas.

               ES un Moldovas Muitas apakškomiteja

               ES vārdā —

               Moldovas Republikas vārdā —

               (Līdzpriekšsēdētāji)

                     (1)

                        Moldovas Republikas Muitas centrālā pārvalde.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.7.2021
            COM(2021) 426 final
            2021/0243(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību astotajā Pušu sanāksmē, attiecībā uz dažiem grozījumiem Nolīguma 3. pielikumā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību (AEWA) astotajā Pušu sanāksmē saistībā ar paredzēto dažu tā 3. pielikuma grozījumu pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību

               Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību (AEWA) mērķis ir aizsargāt migrējošos ūdensputnus un to dzīvotnes visā Āfrikā, Eiropā, Tuvajos Austrumos, Vidusāzijā, Grenlandē un Kanādas arhipelāgā.

               Nolīgums izstrādāts Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (CMS) satvarā, un to pārvalda Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma (UNEP); šis Nolīgums pulcē valstis un plašāku starptautisko aizsardzības kopienu to centienos nodrošināt migrējošo ūdensputnu koordinētu aizsardzību un pārvaldību visā to migrācijas areālā.

               Nolīgums stājās spēkā 1999. gada 1. novembrī. Eiropas Savienība ir Nolīguma Līgumslēdzēja puse kopš 2005. gada 1. oktobra
                  1
               . Pašlaik Nolīgumam ir astoņdesmit divas Līgumslēdzējas puses — četrdesmit četras no Eirāzijas (t. sk. ES) un trīsdesmit astoņas no Āfrikas. Nolīguma Puses ir divdesmit četras dalībvalstis
                  2
               .

               Nolīgumā izklāstītās saistības Savienības tiesību aktos tiek īstenotas ar Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību
                  3
                (Putnu direktīva). Putnu direktīva attiecas uz visu to savvaļas putnu sugu aizsardzību, kuru īpatņi dabā sastopami dalībvalstu Eiropas teritorijā, kurai ir piemērojams Līgums. Tajā ir reglamentēta šo sugu aizsardzība un saglabāšana un ir noteikti to izmantošanas noteikumi.

               2.2.Pušu sanāksme

               Nolīguma galvenā lēmējinstance ir Pušu sanāksme. Tā ir pilnvarota pārskatīt Nolīguma pielikumus un notiek reizi trijos gados. Katrai Pusei ir viena balss, bet reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, piemēram, Eiropas Savienība, izmanto savas tiesības balsot ar balsu skaitu, kas ekvivalents tam dalībvalstu skaitam, kas ir Nolīguma Puses. Visus pielikuma grozījumus pieņem ar sanāksmē klātesošo Pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               Nolīguma astotā Pušu sanāksme notiks 2021. gada 5.–8. oktobrī Ungārijā.

               2.3.Paredzētais Pušu sanāksmes akts

               2021. gada 5.–8. oktobrī Pušu sanāksme savā astotajā sanāksmē saskaņā ar Nolīguma X panta 5. punktu plāno pieņemt Rezolūciju 8.xx par AEWA pielikumu grozījumu pieņemšanu (turpmāk “paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt Nolīguma 3. pielikumu (“Rīcības plāns”). Migrējošo ūdensputnu saraksts, uz kuriem attiecas Nolīgums, ir noteikts 2. pielikumā, savukārt 3. pielikumā noteiktas darbības, kas Pusēm jāveic attiecībā uz prioritārajām sugām. Prioritārās sugas ir uzskaitītas 3. pielikuma 1. tabulā pēc konkrētiem tajā pašā tabulā noteiktiem kritērijiem.

               Nolīguma II pantā noteikts: “Puses veic koordinētus pasākumus, lai saglabātu migrējošo ūdensputnu sugu labvēlīgu aizsardzības statusu vai lai tās līdz šādam statusam atjaunotu. Šim nolūkam tās savu valstu jurisdikcijas satvarā piemēro III pantā noteiktos pasākumus, kā arī īpašas darbības, kas paredzētas šā Nolīguma IV pantā noteiktajā rīcības plānā”.

               Paredzētais akts stāsies spēkā attiecībā uz visām Pusēm un kļūs tām saistošs deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kad to pieņēmusi Pušu sanāksme, izņemot Pusēm, kas pievienojušas atrunu. Šo deviņdesmit dienu laikā atrunu attiecībā uz kādu pielikuma grozījumu var pievienot jebkura Puse, iesniegdama depozitāram rakstisku paziņojumu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, ko ierosināts ieņemt Eiropas Savienības vārdā, ir astotajā Pušu sanāksmē paredzētā akta pieņemšanu atbalstīt.

               Paredzētajā aktā ietvertos 3. pielikuma 1. tabulas grozījumus ierosināja Apvienotā Karaliste un to pamatā ir AEWA Tehniskās komitejas ieteikumi; grozījumi ir šādi:

               (1)izveidot un pievienot jaunu f) kategoriju to sugu populācijām, kas uzskaitītas Nolīguma 3. pielikuma 1. tabulas A slejas 3. kategorijā un 1. tabulas B slejas 2. kategorijā, ja dati par tām ir nepilnīgi, piemēram, ja nav pieejama informācija par tendences virzienu;

               (2)kategorijas 1. tabulā iezīmēt ar “()”, pamatojoties uz statistiski neskaidrām tendencēm un nezināmu populācijas lielumu, un

               (3)mainīt populāciju kategorijas, ņemot vērā pierādījumus, kas apkopoti AEWA aizsardzības statusa ziņojuma 8. izdevumā.

               Ierosinātie grozījumi, kas izklāstīti 1. un 2. punktā, ir balstīti uz piesardzības principu, jo tie nodrošinās, ka populāciju ierakstos tiek rūpīgi ņemts vērā informācijas trūkums par populācijas tendenci un tādējādi vajadzības gadījumā tiks panākts augstāks aizsardzības līmenis. Šos ierosinātos grozījumus Eiropas Savienības vārdā apstiprinās Komisija saskaņā ar 3. panta 1. un 3. punktu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību.

               Ierosinātie grozījumi, kas aprakstīti 3. punktā, ietver izmaiņas vairāku sugu un to populāciju ierakstos. No šiem ierosinātajiem Nolīguma 3. pielikuma grozījumiem ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem (Putnu direktīvu) nav saskanīgas izmaiņas ierakstos, kas attiecas uz četru sugu piecām populācijām. Grozījumi paredz

               –maiņu no B1 slejas uz A3 sleju 1. tabulā

               ·divām pelēkās zoss (Anser anser) populācijām Islandē/Apvienotajā Karalistē un Īrijā un Melnajā jūrā un Turcijā,

               ·lielgalvja (Netta rufina) populācijai Melnajā jūrā un Vidusjūras austrumdaļā,

               ·jūras ķīvītes (Pluvialis squatarola squatarola) populācijai Vidussibīrijā un Austrumsibīrijā / Dienvidrietumāzijā un Austrumāfrikā un Dienvidāfrikā;

               –maiņu no 4. kritērija A slejā uz (3.c) kritēriju A slejā 1. tabulā jūras žagatas (Haematopus ostralegus longipes) populācijai Dienvidaustrumeiropā un Rietumāzijā / Dienvidrietumāzijā un Ziemeļaustrumāfrikā.

               Šīs paredzētās izmaiņas attiecībā uz četru sugu piecām populācijām nozīmē, ka saskaņā ar Nolīgumu šo putnu medīšana turpmāk būs aizliegta, lai gan saskaņā ar Putnu direktīvu tās ir medījamas sugas, jo tās ir iekļautas Putnu direktīvas II pielikuma B daļā. Tādējādi minētie grozījumi prasīs stingrāku tiesisko aizsardzību, nekā noteikts ES tiesību aktos.

               Ja ierosinātajām izmaiņām būtu pievienota zvaigznīte “*”, tas norādītu, ka šo sugu īpatņus drīkst turpināt medīt, balstoties uz ilgtspējīgu izmantošanu, ko paredz starptautisks rīcības plāns, ar kuru īsteno adaptīvās ieguves pārvaldības principus. Tāpēc Eiropas Savienības atruna attiecībā uz šādām populācijām varētu tikt atcelta, tiklīdz starptautiska struktūra izveidotu adaptīvas ieguves pārvaldības mehānismu, kas ir saskanīgs ar Putnu direktīvas 7. panta prasībām. Tomēr nevienam no ierosinātajiem grozījumiem zvaigznīte “*” nav pievienota.

               Visi ierosinātie grozījumi jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. Tomēr saskaņā ar 3. panta 4. punktu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK Komisijai attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem par minētajām četru sugu piecām populācijām jāiekļauj atruna (tāpat kā tā tika darīts iepriekšējā Pušu sanāksmē attiecībā uz grozījumiem ar līdzīgām sekām), jo šādi grozījumi prasītu veikt grozījumus Putnu direktīvā, ko nav iespējams izdarīt deviņdesmit dienu laikā no dienas, kad Pušu sanāksme tos pieņēmusi.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Nolīgumu par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību.

               Akts, kuru Pušu sanāksme ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, un tas var būtiski ietekmēt Eiropas Savienības tiesību aktu, proti, Putnu direktīvas, saturu. Tam par iemeslu ir fakts, ka dažas darbības (jo īpaši attiecībā uz medībām), kas Pusēm jāveic attiecībā uz Nolīguma 3. pielikuma 1. tabulā minētajām prioritārajām sugām, ne vienmēr ir saderīgas ar tām pašām sugām piemērojamajām Putnu direktīvas prasībām. Proti, ja Putnu direktīvas II pielikumā minētas sugas īpatņus saskaņā ar AEWA turpmāk medīt vairs nedrīkst, Putnu direktīvā ir jāizdara grozījumi.Saskaņā ar 3. pantu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību, par jautājumiem, kas ir Kopienas kompetencē, grozījumus Nolīguma pielikumos, kas pieņemti saskaņā ar Nolīguma X panta 5. punktu, Komisija ir pilnvarota apstiprināt Kopienas vārdā. Tomēr šī atļauja attiecas tikai uz tiem grozījumiem, kas ir saskanīgi ar Kopienas tiesību aktiem par savvaļas putnu un to dabisko dzīvotņu aizsardzību un neliek tajos izdarīt izmaiņas.

               Tā kā ierosinātie grozījumi Nolīguma 3. pielikuma 1. tabulā attiecībā uz šādām četrām sugām – pelēkā zoss (Anser anser), lielgalvis (Netta rufina), jūras ķīvīte (Pluvialis squatarola squatarola) un jūras žagata (Haematopus ostralegus longipes) – nozīmētu, ka ir vajadzīgi grozījumi Putnu direktīvā, ir jāpieņem Padomes lēmums, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma astotajā Pušu sanāksmē šajā jautājumā
                  5
               .

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību paredzēto aktu tiks grozīts tā 3. pielikums, ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0243 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību astotajā Pušu sanāksmē, attiecībā uz dažiem grozījumiem Nolīguma 3. pielikumā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums par Āfrikas-Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību (“Nolīgums”) stājās spēkā 1999. gada 1. novembrī un Eiropas Kopienas vārdā tika apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/871/EK
                  6
               .

               (2)Saskaņā ar nolīguma X panta 5. punktu Pušu sanāksme var pieņemt Nolīguma pielikumu grozījumus.

               (3)Paredzams, ka 2021. gada 5.–8. oktobrī Nolīguma astotajā Pušu sanāksmē tiks pieņemta rezolūcija par Nolīguma 3. pielikuma grozījumu pieņemšanu.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmē, jo rezolūcija Savienībai būs saistoša un var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu, proti, Putnu direktīvas, saturu.

               (5)Ierosinātie Apvienotās Karalistes iesniegtie 3. pielikuma grozījumi, kuri izklāstīti 8.xx rezolūcijas projektā un kuri attiecas uz šādām četrām sugām – pelēkā zoss (Anser anser), lielgalvis (Netta rufina), jūras ķīvīte (Pluvialis squatarola squatarola) un jūras žagata (Haematopus ostralegus longipes) –, nav saskanīgi ar attiecīgajiem ES tiesību aktiem (Putnu direktīvu) un būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā, jo tie palīdz sasniegt augstāku šo sugu arvien sarūkošo populāciju aizsardzības pakāpi. Tomēr saskaņā ar 3. panta 4. punktu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK Komisijai attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem par minētajām četrām sugām būtu jāiekļauj atruna, jo tie prasītu veikt grozījumus Putnu direktīvā, ko nav iespējams izdarīt deviņdesmit dienu laikā no dienas, kad Pušu sanāksme tos pieņēmusi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma astotajā Pušu sanāksmē, ir šāda:

               Apvienotās Karalistes iesniegtie Nolīguma 3. pielikuma grozījumi, kuri izklāstīti Nolīguma astotās Pušu sanāksmes 8.xx rezolūcijas projektā un kuri attiecas uz šādām četrām sugām – pelēkā zoss (Anser anser), lielgalvis (Netta rufina), jūras ķīvīte (Pluvialis squatarola squatarola) un jūras žagata (Haematopus ostralegus longipes) – astotajā Pušu sanāksmē Eiropas Savienības vārdā tiks apstiprināti.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2006/871/EK (2005. gada 18. jūlijs) par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību (OV L 345, 8.12.2006., 24. lpp.).

                     (2)

                        Trīs dalībvalstis nav Nolīguma Puses: Austrija, Malta un Polija.

                     (3)

                        OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.,
                  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:LV:PDF
                  .

                     (4)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Grozījumus, kam nav vajadzīgs Putnu direktīvas grozījums, Komisija var apstiprināt saskaņā ar 2005. gada 18. jūlija Padomes Lēmumu 2006/871/EK.

                     (6)

                        OV L 345, 8.12.2006., 24. lpp.