               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 468 final
            2021/0262(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai saistībā ar paredzēto tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza XVII pielikuma par tiesību aktu tuvināšanu XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Asociācijas nolīgums

               Mērķis, kas izvirzīts Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), ir izveidot nosacījumus pastiprinātām ekonomiskām un tirdzniecības attiecībām, kuras vestu uz pakāpenisku Ukrainas integrāciju ES iekšējā tirgū, tostarp izveidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu, kā noteikts nolīguma IV sadaļā (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi), un atbalstīt Ukrainas pūles pabeigt pāreju uz darboties spējīgu tirgus ekonomiku, inter alia pakāpeniski tuvinot tās tiesību aktus Savienības tiesību aktiem. Nolīgums stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.

               2.2.Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai

               Saskaņā ar nolīguma 465. panta 4. punktu visus jautājumus, kas saistīti ar nolīguma IV sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi), risina Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai. Saskaņā ar XVII pielikuma 11. pantu minētā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt nolīguma XVII pielikumu. Ievērojot 465. panta 3. punktu, minētie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic atbilstošus pasākumus to izpildei. Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmumus pieņem, Pusēm vienojoties.

               2.3.Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai paredzētais akts

               Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai jāpieņem lēmums, ar kuru groza XVII pielikuma par tiesību aktu tuvināšanu XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt iepriekš minētos XVII pielikuma papildinājumus, ņemot vērā izmaiņas, kas kopš nolīguma parafēšanas 2012. gada 30. martā notikušas tajos minētajā Savienības acquis. Tas ir saskaņā ar Ukrainas mērķi pakāpeniski tuvināt tiesību aktus Savienības acquis, kā noteikts nolīguma preambulā un jo īpaši nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 6. nodaļas (Uzņēmējdarbība, pakalpojumu tirdzniecība un elektroniskā komercija) 114., 124. un 138. pantā.

               Paredzētais akts būs saistošs tā Pusēm saskaņā ar XVII pielikuma 11. pantu, kurā paredzēts, ka: “Tirdzniecības komiteja vajadzības gadījumā var pieņemt lēmumu grozīt šā XVII pielikuma noteikumus”. Turklāt nolīguma 465. panta 3. punktā ir paredzēts, ka: “Asociācijas komitejai ir tiesības pieņemt lēmumus šajā nolīgumā paredzētos gadījumos un jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras. Šie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic atbilstošus pasākumus to izpildei. Asociācijas komiteja lēmumus pieņem, Pusēm vienojoties”.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Savienības vārdā ieņemamās nostājas mērķis ir grozīt XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem).

               Papildinājumu grozījumi ir vajadzīgi, lai atspoguļotu Savienības acquis izmaiņas, kas kopš sarunās pieņemtā nolīguma teksta parafēšanas 2012. gada 30. martā notikušas iepriekš minētajās pakalpojumu nozarēs.

               Ar šo lēmumu, pamatojoties uz iepriekš minētā Asociācijas nolīguma noteikumiem, īsteno Savienības kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz austrumu partnervalstīm. Tas ir saskaņā ar Ukrainas mērķi pakāpeniski tuvināt tiesību aktus Savienības acquis, kā noteikts nolīguma preambulā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ir struktūra, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu. Akts, kuru pieņem Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem atbilstīgi nolīguma 465. panta 3. punktam. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               LESD 207. panta 4. punkta pirmajā daļā ir paredzēta Savienības ekskluzīvā kompetence attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību, izņemot transporta pakalpojumus, attiecībā uz trešām valstīm, ieskaitot noteikumus par tiesiskā regulējuma nosacījumiem šādu pakalpojumu sniegšanai. LESD 100. panta 2. punktā ir paredzēts juridiskais pamats pasākumiem jūras transporta un gaisa transporta jomā.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz Savienības kopējās tirdzniecības politikas īstenošanas nodrošināšanu, ieskaitot starptautisko jūras pārvadājumu aspektus.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts un LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 100. panta 2. punktam un 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Asociācijas komitejas lēmumu tiks grozīts nolīgums, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0262 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.

               (2)Ievērojot XVII pielikuma 11. pantu, Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai var atjaunināt vai grozīt nolīguma XVII pielikumu.

               (3)Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai būtu jāpieņem paredzētais akts, ar kuru groza XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem).

               (4)Saskaņā ar nolīguma 114., 124. un 138. pantu abas Puses atzīst, cik svarīgi ir tuvināt spēkā esošos Ukrainas tiesību aktus Eiropas Savienības tiesību aktiem. Ukraina nodrošina, ka spēkā esošie un turpmāk pieņemtie tiesību akti tiks pakāpeniski pielāgoti ES acquis.

               (5)Tā kā vairāki XVII papildinājuma 3. daļā (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļā (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļā (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) minētie Savienības tiesību akti kopš nolīguma teksta parafēšanas 2012. gada 30. martā ir grozīti vai atcelti, ir jāpielāgo papildinājumi un jākoriģē daži termiņi, lai ņemtu vērā Ukrainas līdz šim sasniegto tiesību aktu tuvināšanā Savienības acquis.

               (6)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, jo paredzētais akts par izmaiņām nolīguma XVII papildinājuma 3. daļā (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļā (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļā (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) būs saistošs Savienībai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļā (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļā (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļā (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem), pamatā ir minētās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 468 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses

               ES un Ukrainas Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmums Nr. .../2021

               (xx.xx.xxxx),

               ar ko groza Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem)

               ASOCIĀCIJAS KOMITEJA ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI,

               ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, un jo īpaši tā 465. panta 3. punktu un XVII pielikuma 11. pantu,

               tā kā:

               (1)Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.

               (2)Nolīguma preambulā un 1. panta 2. punkta d) apakšpunktā ir apstiprināta Pušu vēlme atbalstīt reformu procesu Ukrainā, cita starpā ar tiesību aktu tuvināšanu, tādējādi veicinot turpmāku ekonomisko integrāciju un politiskās saiknes padziļināšanos.

               (3)Nolīguma 114., 124. un 138. pantā Puses atzīst, cik svarīgi ir tuvināt spēkā esošos Ukrainas tiesību aktus Eiropas Savienības tiesību aktiem telesakaru pakalpojumu, pasta un kurjeru pakalpojumu un starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu nozarē. Ukraina nodrošina, ka tās spēkā esošie un turpmāk pieņemtie tiesību akti tiks pakāpeniski pielāgoti ES acquis. Šādu tuvināšanas procesu pakāpeniski paplašinās attiecībā uz visiem ES acquis elementiem, kas minēti nolīguma XVII pielikumā.

               (4)XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļā (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļā (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļā (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) minētajā ES acquis kopš nolīguma sarunu noslēguma ir notikušas būtiskas izmaiņas. Šīs izmaiņas būtu jāatspoguļo minētajos nolīguma papildinājumos.

               (5)Saskaņā ar XVII pielikuma 4. panta 2. punktu tiklīdz Ukraina uzskata, ka konkrēts ES tiesību akts ir pienācīgi ieviests un īstenots, Ukrainai būtu jāiesniedz attiecīgā(-ās) transponēšanas tabula(-as) kopā ar Ukrainas īstenošanas tiesību akta oficiālu tulkojumu angļu valodā Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ES sekretāram, lai varētu sākt XVII papildinājuma 6. daļā paredzēto novērtējumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nolīguma XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem) aizstāj ar šā lēmuma 1. pielikumu.

               2.Nolīguma XVII pielikuma XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) aizstāj ar šā lēmuma 2. pielikumu.

               3.Nolīguma XVII pielikuma XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) aizstāj ar šā lēmuma 3. pielikumu.

               2. pants

               Šis lēmums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un ukraiņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               [vieta], … [datums]

                        Asociācijas komitejas

                        īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai vārdā –

                        priekšsēdētājs

                        sekretāri

               1. PIELIKUMS

               XVII papildinājuma 3. daļa

               NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ TELEKOMUNIKĀCIJU PAKALPOJUMIEM

               Turpmāk minēto ES tiesību aktu piemērojamos noteikumus piemēro saskaņā ar noteikumiem par horizontāliem pielāgojumiem, kas izklāstīti XVII papildinājuma 1. daļā, ja vien nav norādīts citādi. Attiecīgā gadījumā konkrēti pielāgojumi katram atsevišķam tiesību aktam ir norādīti turpmāk.

               Piemērojamie noteikumi, kas jāpieņem, ir šādi.

                        A.Vispārējā Eiropas elektronisko sakaru politika

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi

               –veikt piemērotus un samērīgus likumdošanas, tehniskus un organizatoriskus pasākumus, ņemot vērā pasākumu satvaru, kas paredzēts “5G tīklu kiberdrošības ES riska mazināšanas pasākumu rīkkopā”, kura publicēta pēc Komisijas 2019. gada 26. marta Ieteikuma (ES) 2019/534 (C(2019) 2335).

                        Termiņi: direktīvas noteikumus īsteno līdz 2024. gada 31. decembrim.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2120 (2015. gada 25. novembris), ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem

               –īstenot Regulas (ES) 2015/2120 2.–6. pantu.

                        Termiņi: regulas noteikumus īsteno līdz 2025. gada 31. decembrim.

               Komisijas Direktīva 2002/77/EK (2002. gada 16. septembris) par konkurenci elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tirgū

               –uzraudzīt godīgu konkurenci elektronisko komunikāciju tirgos, īpaši uz izmaksām orientētas cenas par pakalpojumiem.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/84/EK (1998. gada 20. novembris) par tiesisku aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to

                        Termiņi: direktīvas noteikumus īsteno 2 gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”).

               Direktīva aptver visus informācijas sabiedrības pakalpojumus, gan darījumos starp uzņēmumiem, gan starp uzņēmumiem un lietotājiem, proti, jebkuru pakalpojumu, kas parasti tiek sniegts pret atlīdzību no attāluma ar elektroniskām iekārtām un pēc pakalpojuma saņēmēja individuāla pieprasījuma.

                        Termiņi: direktīvas noteikumus īsteno 3 gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/61/ES (2014. gada 15. maijs) par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai.

                        Termiņi: direktīvas noteikumus īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim.

                        B.Radiofrekvenču spektra politikas normatīvā bāze

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā

               –analizēt saskaņā ar politiku un tiesisko regulējumu, kas noteikts Lēmumā 676/2002/EK, un pieņemt politiskus pasākumus un noteikumus, ar kuriem nodrošina radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantojumu.

               Komisijas Lēmums 2010/267/ES (2010. gada 6. maijs) par harmonizētiem tehniskajiem lietošanas nosacījumiem 790–862 MHz frekvenču joslā tādām zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus Eiropas Savienībā;

               Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/251/ES (2011. gada 18. aprīlis), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2009/766/EK par 900 MHz un 1800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu sauszemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus;

               Komisijas Lēmums 2009/766/EK (2009. gada 16. oktobris) par 900 MHz un 1800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu sauszemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus;

               Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/688/ES (2012. gada 5. novembris) par 1920–1980 MHz un 2110–2170 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;

               Komisijas Lēmums 2008/477/EK (2008. gada 13. jūnijs) par 2500–2690 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/235 (2019. gada 24. janvāris) par Lēmuma 2008/411/EK grozīšanu attiecībā uz atjauninājumiem 3400–3800 MHz frekvenču joslā piemērojamos attiecīgajos tehniskajos nosacījumos;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1538 (2018. gada 11. oktobris) par radiofrekvenču spektra harmonizēšanu izmantošanai maza darbības attāluma ierīcēm 874–876 un 915–921 MHz frekvenču joslās;

               Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/276/ES (2014. gada 2. maijs) par grozījumiem Lēmumā 2008/411/EK par 3400–3800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;

               Komisijas Lēmums 2008/411/EK (2008. gada 21. maijs) par 3400–3800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;

               Komisijas Lēmums 2008/671/EK (2008. gada 5. augusts) par 5875–5905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem;

               Komisijas Lēmums 2007/344/EK (2007. gada 16. maijs) par harmonizētu informācijas pieejamību attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu Kopienā;

               Komisijas Lēmums 2007/90/EK (2007. gada 12. februāris), ar ko groza Lēmumu 2005/513/EK par radiofrekvenču saskaņotu lietošanu 5 GHz frekvenču joslā bezvadu pieejas sistēmu, tostarp bezvadu lokālo tīklu (WAS/RLAN) ieviešanai;

               Komisijas Lēmums 2005/513/EK (2005. gada 11. jūlijs) par radiofrekvenču saskaņotu lietošanu 5 GHz frekvenču joslā bezvadu pieejas sistēmu, tostarp bezvadu lokālo tīklu (WAS/RLAN) ieviešanai;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1483 (2017. gada 8. augusts) par Lēmuma 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu grozījumiem un Lēmuma 2006/804/EK atcelšanu;

               Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/752/ES (2013. gada 11. decembris) par Lēmuma 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu grozījumiem un Lēmuma 2005/928/EK atcelšanu;

               Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/829/ES (2011. gada 8. decembris) par grozījumiem Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;

               Komisijas Lēmums 2010/368/ES (2010. gada 30. jūnijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;

               Komisijas Lēmums 2009/381/EK (2009. gada 13. maijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;

               Komisijas Lēmums 2008/432/EK (2008. gada 23. maijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;

               Komisijas Lēmums 2006/771/EK (2006. gada 9. novembris) par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;

               Komisijas Lēmums 2010/166/ES (2010. gada 19. marts) par harmonizētiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumiem) Eiropas Savienībā;

               Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/641/ES (2014. gada 1. septembris) par harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai programmu gatavošanas un īpašo pasākumu bezvadu skaņas iekārtās Savienībā;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2077 (2017. gada 10. novembris) par grozījumiem Lēmumā 2005/50/EK par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā;

               Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/485/ES (2011. gada 29. jūlijs) par grozījumiem Lēmumā 2005/50/EK par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā;

               Komisijas Lēmums 2005/50/EK (2005. gada 17. janvāris) par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā;

               Komisijas Lēmums 2004/545/EK (2004. gada 8. jūlijs) par radiofrekvenču spektra saskaņošanu 79 GHz diapazonā automobiļu šaura diapazona radariekārtu izmantošanai Kopienā;

               Komisijas Lēmums 2007/98/EK (2007. gada 14. februāris) par radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu 2 GHz frekvenču joslās mobilo satelītsakaru pakalpojumu sistēmu ieviešanai;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/339 (2016. gada 8. marts) par 2010–2025 MHz frekvenču joslas harmonizēšanu portatīvām vai mobilām bezvadu videolīnijām un bezvadu kamerām, ko izmanto programmu gatavošanai un īpašajiem pasākumiem;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/750 (2015. gada 8. maijs) par 1452–1492 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/687 (2016. gada 28. aprīlis) par 694-790 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, un elastīgai nacionālai izmantošanai;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2317 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Komisijas Lēmumu 2008/294/EK un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/654/ES, lai vienkāršotu mobilo sakaru darbību gaisa kuģos (MCA pakalpojumus) Savienībā;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/191 (2017. gada 1. februāris), ar ko groza Lēmumu 2010/166/ES, ieviešot jaunas tehnoloģijas un frekvenču joslas mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumiem) Eiropas Savienībā;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/637 (2018. gada 20. aprīlis), ar ko Lēmumu 2009/766/EK par 900 MHz un 1800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu sauszemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus, groza saistībā ar attiecīgiem tehniskajiem nosacījumiem lietu internetam;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/661 (2018. gada 26. aprīlis), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/750 par 1452–1492 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus, groza, to attiecinot arī uz harmonizēto 1427–1452 MHz un 1492–1517 MHz frekvenču joslu;

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmums Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu, stājās spēkā 10.4.2012.;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/899 (2017. gada 17. maijs) par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā stājās spēkā 14.6.2017;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/785 (2019. gada 14. maijs) par radiofrekvenču spektra harmonizēšanu Savienībā iekārtām, kurās izmanto ultraplatjoslas tehnoloģiju, un Lēmuma 2007/131/EK atcelšanu.

                        Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas saistīti ar “Radiofrekvenču spektra politikas normatīvo bāzi”, attiecībā uz pieejamo spektru īsteno līdz 2022. gada 30. decembrim.

                        C.Elektroniskā identifikācija, autentifikācija un uzticamības pakalpojumi

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK;

               Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/806 (2015. gada 22. maijs), ar ko nosaka specifikācijas attiecībā uz kvalificētu uzticamības pakalpojumu ES zīmes formu;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1505 (2015. gada 8. septembris), kurā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 22. panta 5. punktu izklāstītas tehniskās specifikācijas un formāti, kas attiecas uz uzticamības sarakstiem;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1506 (2015. gada 8. septembris), kurā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 27. panta 5. punktu un 37. pantu 5. punktu izklāstītas specifikācijas, kas attiecas uz uzlabotu elektronisko parakstu formātiem un uzlabotiem zīmogiem, kas jāatzīst publiskā sektora struktūrām;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/650 (2016. gada 25. aprīlis), ar ko nosaka standartus kvalificētu paraksta un zīmoga radīšanas ierīču drošības novērtēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 30. panta 3. punktu un 39. panta 2. punktu;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/296 (2015. gada 24. februāris), ar ko nosaka procesuālo kārtību dalībvalstu sadarbībai elektroniskās identifikācijas jomā, kā paredzēts 12. panta 7. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū;

               Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1501 (2015. gada 8. septembris) par sadarbspējas sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 12. panta 8. punktu;

               Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1502 (2015. gada 8. septembris), kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 8. panta 3. punktu nosaka elektroniskās identifikācijas līdzekļu uzticamības līmeņu minimālās tehniskās specifikācijas un procedūras;

               Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1984 (otrdiena, 2015. gada 3. novembris), kurā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 9. panta 5. punktu izklāstītas tehniskās specifikācijas un formāti, kas attiecas uz uzticamības sarakstiem.

                        Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Elektronisko identifikāciju, autentifikāciju un uzticamības pakalpojumiem”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim.

               2. PIELIKUMS

               XVII papildinājuma 4. daļa

               NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PASTA UN KURJERU PAKALPOJUMIEM

               Šādu ES tiesību aktu piemērojamos noteikumus piemēro saskaņā ar noteikumiem par horizontāliem pielāgojumiem, kas izklāstīti XVII papildinājuma 1. daļā, ja vien nav norādīts citādi. Gadījumos, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, tas ir attiecīgi norādīts.

               Piemērojamie noteikumi, kas jāpieņem, ir šādi.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/39/EK (2002. gada 10. jūnijs), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/6/EK (2008. gada 20. februāris), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/644 (2018. gada 18. aprīlis) par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem*;

               Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1263 (2018. gada 20. septembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2018/644 izveido veidlapas, ar kurām paku piegādes pakalpojumu sniedzēji iesniedz informāciju*.

                        Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz pasta un kurjeru pakalpojumiem, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim, izņemot ar (*) apzīmētos tiesību aktus, kurus īsteno līdz 2024. gada 31. decembrim.

               3. PIELIKUMS

               XVII. papildinājuma 5. daļa

               NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ STARPTAUTISKO JŪRAS PĀRVADĀJUMU PAKALPOJUMIEM

               Šādu ES tiesību aktu piemērojamos noteikumus piemēro saskaņā ar noteikumiem par horizontāliem pielāgojumiem, kas izklāstīti XVII papildinājumā 1. daļā, ja vien nav norādīts citādi. Gadījumos, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, tas ir attiecīgi norādīts.

               Piemērojamie noteikumi, kas jāpieņem, ir šādi.

                        A.Kuģošanas drošība – karoga valsts / klasifikācijas sabiedrības

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā;

               Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/111/ES (2014. gada 17. decembris), ar ko saistībā ar to, ka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir pieņēmusi dažus kodeksus un saistītus grozījumus dažās konvencijās un protokolos, groza Direktīvu 2009/15/EK;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates;

               Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1355/2014 (2014. gada 17. decembris), ar ko saistībā ar to, ka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir pieņēmusi dažus kodeksus un saistītus grozījumus dažās konvencijās un protokolos, groza Regulu (EK) Nr. 391/2009;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. februāris) par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu;

               Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2008 ( 2008. gada 16. jūnijs), ar ko attiecībā uz veidlapu paraugiem groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā.

                        Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Kuģošanas drošību – karoga valsti / klasifikācijas sabiedrībām”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim.

                        B.Ostas valsts

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/38/ES (2013. gada 12. augusts), ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK par ostas valsts kontroli;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1257/2013 (2013. gada 20. novembris) par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK;

               Komisijas Regula (ES) Nr. 428/2010 (2010. gada 20. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 14. pantu attiecībā uz kuģu paplašinātajām inspekcijām;

               Komisijas Regula (ES) Nr. 801/2010 (2010. gada 13. septembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu attiecībā uz karoga valsts kritērijiem;

               Komisijas Regula (ES) Nr. 802/2010 (2010. gada 13. septembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu un 27. pantu attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni*;

               Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1205/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 802/2010 attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni*.

                        Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Ostas valsti”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim, izņemot ar (*) apzīmētos tiesību aktus, kurus īsteno līdz 2022. gada 31. decembrim.

                        C.Satiksmes uzraudzība

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/17/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/18/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK;

               Komisijas Direktīva 2011/15/ES (2011. gada 23. februāris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu;

               Komisijas Direktīva 2014/100/ES (2014. gada 28. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu.

               (a)Tehniskie un darbības noteikumi

               – Pasažieru kuģi

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem;

               Komisijas Direktīva 2010/36/ES (2010. gada 1. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem;

               Komisijas Direktīva (ES) 2016/844 (2016. gada 27. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2110 (2017. gada 15. novembris) par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK un atceļ Padomes Direktīvu 1999/35/EK;

               Komisijas Regula (ES) Nr. 1286/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko pieņem jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējo metodoloģiju, kas izstrādāta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/18/EK 5. panta 4. punktu;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/25/EK (2003. gada 14. aprīlis) par īpašām stabilitātes prasībām ro–ro pasažieru kuģiem;

               Komisijas Direktīva 2005/12/EK (2005. gada 18. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/25/EK I un II pielikumu par īpašām stabilitātes prasībām ro-ro pasažieru kuģiem.

               – Naftas tankkuģi

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 530/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem**.

               – Beramkravu kuģi

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/96/EK (2001. gada 4. decembris), ar ko nosaka saskaņotas prasības un procedūras beramkravu kuģu drošai iekraušanai un izkraušanai.

               – Apkalpe

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/35/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko groza Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni.

               (b)Vide

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/883 (2019. gada 17. aprīlis) par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko groza Direktīvu 2010/65/ES un atceļ Direktīvu 2000/59/EK*;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 782/2003 (2003. gada 14. aprīlis) par aizliegumu attiecībā uz alvorganiskajiem savienojumiem uz kuģiem;

               Komisijas Regula (EK) Nr. 536/2008 (2008. gada 13. jūnijs) par pasākumu pieņemšanu saskaņā ar 6. panta 3. punktu un 7. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 782/2003 par aizliegumu attiecībā uz alvorganiskajiem savienojumiem uz kuģiem un par minētās regulas grozīšanu;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/84/EK (2002. gada 5. novembris), ar ko groza direktīvas par kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.

                        Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Satiksmes uzraudzību”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim, izņemot ar (*) apzīmētos tiesību aktus, kurus īsteno līdz 2023. gada 31. decembrim, un ar (**) apzīmētos tiesību aktus, kuru gadījumā ievēro termiņus vienkārša korpusa naftas tankkuģu pakāpeniskai izņemšanai no aprites atbilstoši MARPOL konvencijā noteiktajam grafikam.

                        D.Tehniskie nosacījumi

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1239 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Jūras vienloga sistēmas vidi un ar ko atceļ Direktīvu 2010/65/ES.

                        Termiņi: Direktīvas 2010/65/ES noteikumus īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim un Regulas (ES) 2019/1239 noteikumus īsteno līdz 2025. gada 15. augustam.

                        E.Sociālie nosacījumi

               Padomes Direktīva 92/29/EEK (1992. gada 31. marts) par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām medicīniskās palīdzības uzlabošanai uz kuģiem*;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko Padomes Lēmumam 1999/468/EK pielāgo noteikumus par komitejām, kuras palīdz Komisijai īstenot tai piešķirtās ieviešanas pilnvaras, kas noteiktas dokumentos, uz kuriem attiecas EK līguma 251. pantā minētā procedūra;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/30/EK (2007. gada 20. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/391/EEK, tās atsevišķās direktīvas, kā arī Padomes Direktīvas 83/477/EEK, 91/383/EEK, 92/29/EEK un 94/33/EK, lai vienkāršotu un racionalizētu ziņojumus par praktisko īstenošanu;

               Padomes Direktīva 1999/63/EK (1999. gada 21. jūnijs) attiecībā uz Nolīgumu par jūrnieku darba laika organizēšanu, ko noslēgusi Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) un Eiropas Savienības Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ESTDAF) – Pielikums: Eiropas Nolīgums par jūrnieku darba laika organizēšanu, izņemot 16. pantu;

               Padomes Direktīva 2009/13/EK (2009. gada 16. februāris), ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/95/EK (1999. gada 13. decembris) par noteikumu ieviešanu attiecībā uz to jūrnieku darba stundām, kas strādā uz kuģiem, kuri ierodas Kopienas ostās.

                        Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas saistīti ar “Sociālajiem nosacījumiem”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim, izņemot ar (*) apzīmētos tiesību aktus, kurus īsteno līdz 2023. gada 31. decembrim.

                        F.Jūras satiksmes drošība

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/65/EK (2005. gada 26. oktobris) par ostu aizsardzības pastiprināšanu;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu;

               Komisijas Lēmums 2009/83/EK (2009. gada 23. janvāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 725/2004 attiecībā uz SJO sabiedrības un reģistrētā īpašnieka unikālā identifikācijas numura shēmu;

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK.

                        Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Jūras satiksmes drošību”, izņemot noteikumus attiecībā uz Komisijas inspekcijām, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim.

                        G.Ostas pakalpojumi

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību.

                        Termiņi: iepriekš minētā tiesību akta noteikumus, kas attiecas uz “Ostas pakalpojumiem”, īsteno līdz 2024. gada 31. decembrim.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 473 final
            2021/0267(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+))
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) par grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību nolūkā ietvert EEZ EBTA valstu dalību Eiropas Sociālajā fondā Plus (ESF+). EEZ līgumā tādējādi jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013
                  1
               .

                  Tā kā Lihtenšteina nav paudusi interesi par dalību Eiropas Sociālajā fondā Plus (ESF+), EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecas tikai uz Norvēģiju un Islandi.

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 3. punkta nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kuru prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu.

               Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) pamatā ir LESD sadaļas “Personu, pakalpojumu un kapitāla brīva aprite”, “Nodarbinātība”, “Sociālā politika”, “Eiropas Sociālais fonds”, “Izglītība, arodmācības, jaunatne un sports” un “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” (LESD 46. panta d) punkts, 149. pants, 153. panta 2. punkta a) apakšpunkts, 164. pants, 175. panta trešā daļa un 349. pants).

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 46. panta d) punkts, 149. pants, 153. panta 2. punkta a) apakšpunkts, 164. pants, 175. panta trešā daļa un 349. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 46. panta d) punktam, 149. pantam, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktam, 164. pantam, 175. panta trešajai daļai un 349. pantam, to lasot saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  Norvēģija un Islande sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0267 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+))

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 164. pantu, 175. panta trešo daļu un 349. pantu , to lasot saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par EEZ līguma 31. protokola, kurā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 473 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+))

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               […],

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013
                  1
               .

               (2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) 2021/1057, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kuras sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (5)Tādēļ būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 15. pantu groza šādi:

               1.panta 8. punktam pievieno šādu ievilkumu:

               “-32021 R 1057: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1057 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Sociālo fondu Plus (ESF+) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1296/2013 (OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.).

               Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts attiecīgajā dotācijas nolīgumā vai dotācijas lēmumā, ievērojot tajos izklāstītos nosacījumus, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.

               EBTA valstis piedalās tikai programmas Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļā.

               Lihtenšteina tiek atbrīvota no dalības šajā programmā, kā arī no finansiāla ieguldījuma veikšanas tajā.”

               2.panta 5. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

               “EBTA valstis no 1999. gada 1. janvāra piedalās 8. punkta pirmajā ievilkumā minētajos Kopienas pasākumos, no 2003. gada 1. janvāra — otrajā ievilkumā minētajos pasākumos, no 2014. gada 1. janvāra — trešajā ievilkumā minētajos pasākumos un no 2021. gada 1. janvāra — ceturtajā ievilkumā minētajos pasākumos.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 231, 30.6.2021., 21. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.5.2022
            COM(2022) 218 final
            2022/0158(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 07 20 03 01 – Sociālais nodrošinājums)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir nodrošināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbības turpināšanu Savienības darbībās, kuras finansē no Savienības vispārējā budžeta, saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2022. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku arī piemēro no 2022. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

                  Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 3. punkta nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza EEZ līgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

                Paredzētajam aktam ir mērķi, un tam ir komponenti darba ņēmēju brīvas pārvietošanās un sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanas jomā. Tāpēc materiālais juridiskais pamats ir LESD 46. un 48. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 46. un 48. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  Norvēģija, Islande un Lihtenšteina sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0158 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (budžeta pozīcija 07 20 03 01 – Sociālais nodrošinājums)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši LESD 46. un 48. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, grozīšanu.

               (3)Ir lietderīgi turpināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām Pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (4)Attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.5.2022
            COM(2022) 218 final

            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(budžeta pozīcija 07 20 03 01 – Sociālais nodrošinājums)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               (... gada...),

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Savienības vispārējā budžeta, saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (2)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2022. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 5. panta 5.  un 14. punktā vārdus “2021. finanšu gadu” aizstāj ar vārdiem “2021. un 2022. finanšu gadu”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  1*.

               To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  [...] [...]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  [...] [...]

                     (1)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.5.2022
            COM(2022) 205 final
            2022/0150(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, un 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību (InvestEU)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā sakarā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu, kas skar grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, un 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Tas paredz visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras pamatbrīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai par EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem vienprātīgi.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Paredzams, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”), kas attieksies uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, un 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai paredzētu EEZ EBTA valstu līdzdalību programmā InvestEU. Tādējādi EEZ līgumā iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017
                  1
               .

                  Tā kā Lihtenšteina nav paudusi interesi par dalību programmā InvestEU, EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecas tikai uz Norvēģiju un Islandi. EEZ EBTA valstis arī izvēlējās nepiedalīties konsultāciju centrā InvestEU un var izvēlēties fonda InvestEU ES nodalījuma ietvaros piedalīties vienā vai vairākos finanšu produktos. Lai EEZ EBTA valstis varētu veikt adekvātu finanšu iemaksu, tādu iemaksu pamato uz to finanšu produktu riska profilu, kuros tās izvēlējušās piedalīties. EEZ EBTA valstu iemaksa palielina ES garantiju.

               EEZ EBTA valstu finanšu iemaksas fondā InvestEU aprēķina vajadzībām EEZ līguma 82. panta 1. punktā noteiktais proporcionalitātes faktors budžeta pozīcijām var precīzi neatspoguļot caur attiecīgajiem finanšu produktiem notiekošās līdzdalības īpatsvaru fondā InvestEU. Saskaņā ar 32. protokola 8. pantu EBTA valstis tādējādi noslēdz iemaksu nolīgumus ar ES, ko pārstāv Komisija. Tā kā finanšu iemaksu veic caur izvēlēto finanšu produktu, iemaksu nolīgumos jānosaka finanšu iemaksas summas, ko EBTA valstis iemaksā ES garantijā, jāizklāsta noteikumi par iemaksas izmantošanu, jānosaka iemaksas veikšanas biežums un daļas un noteikumi par neizlietoto līdzekļu un ieņēmumu atmaksāšanu EBTA valstīm.

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2022. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku arī piemēro no 2022. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

                  Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 3. punkta nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza EEZ nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu.

               “Programma InvestEU” ir balstīta uz LESD sadaļām “Rūpniecība” un “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” (173. pants un 175. pants trešā daļa).

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 173. pants un 175. pants trešā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 173. pantam un 175. panta trešajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  Norvēģija un Islande sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, un 32. protokols par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0150 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, un 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību

                  (InvestEU)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. pantu un 175. panta trešo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja var nolemt grozīt citustarp EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, un 32. protokolu par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību.

               (3)EEZ līgumā ir iekļaujama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības) un 32. protokols (par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības) un 32. protokolā (par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 107, 26.3.2021., 30.–89. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30.–89. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.5.2022
            COM(2022) 205 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, un 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību(InvestEU)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS,

               Nr. […]

               […],

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības) un 32. protokolu (par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017
                  1
               .

               (2)Ievērojot Regulas (ES) 2021/523 5. pantu, EBTA valstu iemaksas ES garantijā ir atļautas, lai fonda InvestEU ES nodalījuma ietvaros piedalītos konkrētos finanšu produktos. EBTA valstu iemaksas ES garantijas uzkrājuma nodrošināšanai var papildināt ar kompensējošu garantiju, kas ES garantijas kontekstā sedz attiecīgās iespējamās saistības. Alternatīvi tās var arī visu iemaksu fondā InvestEU veikt skaidrā naudā.

               (3)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo līdzdalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (4)Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes
                  2
               , programmai InvestEU, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523, piešķir papildu ārējos piešķirtos ieņēmumus. Ir lietderīgi EEZ līguma 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību precizēt, ka, aprēķinot EBTA valstu finanšu iemaksas programmā InvestEU sakarā ar šo valstu līdzdalību minētajā programmā, aprēķina bāze būtu jāpalielina ar apropriācijām, kas atbilst ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 1. punktu.

               (5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. un 32. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2022. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokolā aiz 19. panta (Ekonomisko un sociālo atšķirību samazināšana) pievieno šādu pantu:

               “20. pants

               Konkurētspējas, sociālekonomiskās konverģences un kohēzijas uzlabošana programmas InvestEU ietvaros

               1.EBTA valstis no 2022. gada 1. janvāra iesaistās darbībās, kas var izrietēt no šāda Savienības akta:

               -32021 R 0523: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/523 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido programmu InvestEU un groza Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.).

               2.EBTA valstis nepiedalās konsultāciju centrā InvestEU.

               3.EBTA valstis var izvēlēties fonda InvestEU ES nodalījuma ietvaros piedalīties vienā vai vairākos finanšu produktos. EBTA valstu ieguldījuma pamatā ir to finanšu produktu riska profils, kuros tās izvēlas piedalīties. EBTA valstu iemaksa palielina ES garantiju.

               4.Lai aprēķinātu EBTA valstu finanšu iemaksu fondā InvestEU, nepiemēro EEZ līguma 82. panta 1. punktā noteikto proporcionalitātes faktoru budžeta pozīcijām. Saskaņā ar 32. protokola 8. pantu EBTA valstis noslēdz iemaksu nolīgumus ar ES, ko pārstāv Komisija. Iemaksu nolīgumos nosaka finanšu iemaksas summas EBTA valstu ES garantijā, izklāsta noteikumus par iemaksas izmantošanu, nosaka iemaksas veikšanas biežumu un summas un noteikumus par neizlietoto līdzekļu un ieņēmumu atmaksāšanu EBTA valstīm.

               5.Gadījumos, kad EBTA valstis ES garantijas uzkrājumā skaidrā naudā nav veikušas visu iemaksu, proti, uzkrājumi ir mazāki nekā 100 %, EBTA valstis apņemas segt attiecīgās iespējamās saistības, dodot neatsaucamu, beznosacījumu un pēc pieprasījuma nodrošinātu kompensējošu garantiju. Kompensējošo garantiju sniedz vienlaikus ar iemaksu nolīguma parakstīšanu.

               6.Lihtenšteina tiek atbrīvota no līdzdalības šajā programmā, kā arī no finansiāla ieguldījuma sniegšanas tai.”

               2. pants

               EEZ līguma 32. protokola 1. panta 10. punktu aizstāj ar šādu:

               “10. Lai aprēķinātu operacionālo ieguldījumu, ievērojot Līguma 82. panta a) un b) punktu, Eiropas Savienības budžetā iekļautās saistību un maksājumu apropriācijas, kas galīgi pieņemtas gadiem, kuri piemērojami programmas “Apvārsnis Eiropa” (izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/695), programmas InvestEU (izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/523) un Savienības civilās aizsardzības mehānisma finansēšanai (ko reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES), palielina par apropriācijām, kas atbilst ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, kuri piešķirti minētajām darbībām saskaņā ar 3. panta 1. punktu Padomes Regulā (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes
                  3
               .”

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  4*.

               To piemēro no 2022. gada 1. janvāra.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 107, 26.3.2021., 30. lpp.

                     (2)

                        OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.

                     (3)

                        OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.

                     (4)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]