				|

		52013PC0477

			Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 405/2011, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam /* COM/2013/0477 final - 2013/0223 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
 Priekšlikuma konteksts
   || Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā antisubsidēšanas procedūrā, kas attiecas uz konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu, piemērot Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”).
   || Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
   || Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 405/2011, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam.
   || Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas.
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
   || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
   || Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.
   || Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
   || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
   || Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.
 Priekšlikuma juridiskie aspekti
   || Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2012. gada 9. augustā sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās uz spēkā esoša kompensācijas maksājuma subsidēšanas līmeni saistībā ar konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu. Pārskatīšana tika sākta, jo pieprasījuma iesniedzējs, ražotājs eksportētājs Indijā, sniedza pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu tam, ka ir mainījušies apstākļi attiecībā uz subsidēšanu, uz kuras pamata tika noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšana apliecināja, ka i) subsidēšanas līmenis attiecībā uz attiecīgo Indijas ražotāju, kurš sadarbojās, ir samazinājies; ii) izmeklēto shēmu spēkā esošie noteikumi un šo shēmu kompensējamība kopš iepriekšējās izmeklēšanas nav mainījušies. Tika pierādīts, ka pieprasījuma iesniedzējam pašreizējais subsidēšanas līmenis ir zemāks par de minimis, tāpēc, lai ņemtu vērā jaunos konstatējumus, pasākumu apmērs būtu jāgroza. Tika konstatēts, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tāpēc Padomei tiek ieteikts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai koriģētu piemērojamo maksājuma likmi attiecīgajam Indijas ražotājam, kas sadarbojās.
   || Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.
   || Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
   || Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
   || Juridisko instrumentu izvēle
   || Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
   || Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas.
 Ietekme uz budžetu
   || Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
2013/0223 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA,
ar ko groza Regulu (ES) Nr. 405/2011, ar
kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi
iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes
nerūsējošā tērauda stieņu importam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2009. gada
11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret
subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas
dalībvalstis[1]
(“pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko
Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar
padomdevēju komiteju,
tā kā:
1.           PROCEDŪRA
1.1.        Iepriekšējā
izmeklēšana un spēkā esošie kompensācijas pasākumi
(1)       Padome 2011. gada
aprīlī ar Regulu (ES) Nr. 405/2011[2] (“galīgā regula”)
noteica galīgu kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas
izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, kurus
pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20
39, 7222 20 81 un 7222 20 89. Izmeklēšana, kuras rezultātā tika
pieņemta galīgā regula, turpmāk tekstā saukta
“sākotnējā izmeklēšana”.
(2)       Galīgie pasākumi
ietvēra ad valorem kompensācijas maksājumus no 3,3 %
līdz 4,3 %, ko noteica atsevišķi norādītu
eksportētāju importam, 4,0 % maksājumu, kuru noteica
uzņēmumiem, kas sadarbojas, bet netika iekļauti izlasē, un
atlikušo maksājumu 4,3 % visiem pārējiem Indijas
uzņēmumiem.
1.2.        Daļējas starpposma
pārskatīšanas sākšana
(3)       Viraj Profiles Vpl. Ltd.,
ražotājs eksportētājs Indijā (“pieprasījuma
iesniedzējs”), iesniedza daļējas starpposma
pārskatīšanas pieprasījumu. Pieprasījums attiecas tikai uz
subsidēšanas pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma
iesniedzēju. Pieprasījuma iesniedzējs ir sniedzis
pirmšķietamus pierādījumus tam, ka attiecībā uz subsidēšanu
būtiski ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti
spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir
ilglaicīgas.
(4)       Apspriedusies ar
padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz
pierādījumu, kas pamato daļējas starpposma
pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2012. gada 9. augustā
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
publicējot paziņojumu[3]
(“paziņojums par procedūras sākšanu”), saskaņā ar
pamatregulas 19. pantu sāka daļēju starpposma
pārskatīšanu, kas attiecās tikai uz subsidēšanas
pārbaudi, ciktāl tā skar pieprasījuma iesniedzēju.
1.3.        Pārskatīšanas
izmeklēšanas periods
(5)       Subsidēšanas
pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2011. gada
1. jūlija līdz 2012. gada 30. jūnijam
(“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).
1.4.        Personas, uz kurām
attiecas izmeklēšana
(6)       Komisija oficiāli
informēja pieprasījuma iesniedzēju, Indijas valdību un EUROFER,
kas sākotnējā izmeklēšanā pārstāvēja
Savienības ražošanas nozari (“Savienības ražošanas nozare”), ka
sāk daļējas starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu.
Ieinteresētajām personām tika dota iespēja
paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā
termiņā rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt
uzklausīšanu.
(7)       Rakstiskās un
mutiskās piezīmes, ko personas iesniedza procedūras
sākšanas posmā, tika izskatītas un attiecīgā
gadījumā ņemtas vērā.
(8)       Lai saņemtu
informāciju, kas vajadzīga izmeklēšanai, Komisija
nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam anketu. Anketu
nosūtīja arī Indijas valdībai.
(9)       Atbildes uz anketas
jautājumiem tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja un Indijas
valdības.
(10)     Komisija pieprasīja un
pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par
vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pieprasījuma
iesniedzēja telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.
2.           ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS
(11)     Ražojums, uz kuru attiecas
pārskatīšana, ir tas pats ražojums, kurš definēts
sākotnējā izmeklēšanā, proti, pēc aukstās
formēšanas vai aukstās apdares tālāk neapstrādāti
nerūsējošā tērauda stieņi, izņemot stieņus
ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk,
kuru izcelsme ir Indijā un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21,
7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81
un 7222 20 89.
3.           SUBSIDĒŠANA
3.1.        Ievads
(12)     Pamatojoties uz
informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un ieinteresētās
personas, un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, tika
izmeklētas šādas shēmas, ko, kā tiek apgalvots, izmantojot
pieprasījuma iesniedzējs:
(a)
ražošanas līdzekļu eksporta
veicināšanas shēma (“EPCGS”);
(b)
uz eksportu orientētas struktūras shēma
(“EOU”);
(c)
eksporta kredītu shēma (“ECS”).
(13)     Shēmas, kas minētas
a) un b) punktā, ir balstītas uz 1992. gada
Ārējās tirdzniecības (attīstības un
regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992. gads), kas stājās
spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās
tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu
Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un
importa politiku. Minētie paziņojumi apkopoti dokumentos
“Ārējās tirdzniecības politika”, ko ik pēc pieciem
gadiem izdod un regulāri atjaunina Tirdzniecības ministrija.
Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kas attiecas uz
pārskatīšanas izmeklēšanas periodu, ir “Ārējās
tirdzniecības politika 2009–2014” (“ĀTP 09–14”). Turklāt
“Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“PRG I 09–14”)
Indijas valdība izklāstījusi arī procedūras, kas
regulē ĀTP 09–14. Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri
atjaunināta.
(14)     ECS shēma, kas
minēta e) punktā, ir balstīta uz 1949. gada Banku
darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj
Indijas Rezervju bankai eksporta kredītu jomā sniegt
norādījumus komercbankām.
(15)     Turklāt, ņemot
vērā Savienības ražošanas nozares apgalvojumu, Komisija
izmeklēja, vai pieprasījuma iesniedzējs:
(a)
izmantojis atbrīvojuma no elektrības
nodokļa shēmu (“EDES”),
(b)
izmantojis Maharaštras štata vietējās
subsīdiju programmas,
(c)
par atlīdzību, kas ir mazāka
nekā pienācīga, saņēmis izejvielas,
(d)
izmantojis stimulus, kas saistīti ar
elektroenerģijas ražošanu un izplatīšanu,
(e)
izmantojis iespēju iegādāties
lētas izejvielas no saistītiem ārzonas uzņēmumiem.
(16)     Visbeidzot Komisija
pārbaudīja, vai sākotnējā izmeklēšanā
izmeklētās shēmas —
(a)
piešķīrumu shēmu ievedmuitas
maksājumiem (“DEPBS”),
(b)
iepriekšēju atļauju shēmu (“AAS”) —
pieprasījuma iesniedzējs turpina
izmantot joprojām.
3.2.        Konstatējumi
3.2.1.     Ražošanas līdzekļu
eksporta veicināšanas shēma
(17)     Izmeklēšanā tika
atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo
shēmu ir izmantojis. Tomēr tika konstatēts, ka saņemtie
stimuli bijuši nenozīmīgi, proti, 0,02 %. Tādēļ
tika uzskatīts, ka nav jāturpina vērtēt šīs
shēmas kompensējamību.
3.2.2.     Uz eksportu orientētas struktūras
shēma
(18)     Tika konstatēts, ka
pieprasījuma iesniedzējam bija EOU statuss un PIP laikā
tas saņēma subsīdijas saskaņā ar šo shēmu.
(19)     Attiecībā uz šo
shēmu uzņēmums apgalvoja, ka Komisijai nevajadzētu izmantot
to pašu no EOU saņemtā ieguvuma aprēķina metodi,
kura izmantota sākotnējā izmeklēšanā.
Uzņēmums apgalvoja, ka konkrēti ieguvumi no EOU
shēmas būtu jāuzskata par pieļaujamu nodokļu atmaksas
shēmu pamatregulas II un III pielikuma nozīmē,
tādēļ tie nebūtu jākompensē.
(20)     Tomēr tika
konstatēts, ka neatkarīgi no tā, kāda aprēķina
metode tiks izmantota, subsīdijas likme, kas tiks noteikta
attiecībā uz šo shēmu, nepārsniegs 0,22 %, un
tādējādi kopējā subsīdijas starpība būs
mazāka par de minimis līmeni, tāpēc tika nolemts
šajā pārskatīšanas izmeklēšanā neturpināt
šīs prasības analīzi.
3.2.3.     Eksporta kredītu
shēma
(21)     Tika konstatēts, ka
pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu nav izmantojis.
3.2.4.     Atbrīvojuma no
elektrības nodokļa shēma
(22)     Izmeklēšanā tika
atklāts, ka pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo
shēmu ir izmantojis. Tomēr tika konstatēts, ka saņemtie
stimuli bijuši nenozīmīgi. Tādēļ tika uzskatīts,
ka nav jāturpina vērtēt šīs shēmas kompensējamību.

3.2.5.     Maharaštras štata
vietējās subsīdiju programmas
(23)     Tika konstatēts, ka
pieprasījuma iesniedzējs PIP laikā šo shēmu nav izmantojis.

3.2.6.     Citi
(24)     Izmeklēšanā netika
atklāti citi ieguvumi, ko PIP laikā būtu saņēmis
pieprasījuma iesniedzējs saistībā ar izejvielu un
enerģijas iegādes nosacījumiem, kas būtu saistīti ar
Indijas valdības finansiālu ieguldījumu un ko tāpēc
varētu uzskatīt par subsīdijām pamatregulas 3. panta 1. punkta
a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta
nozīmē. Tādēļ Savienības ražošanas nozares
apgalvojumi, kas uzskaitīti 15. apsvēruma
c)–e) punktā, šīs pārskatīšanas kontekstā tika
atzīti par nebūtiskiem.
4.           KOMPENSĒJAMO
SUBSĪDIJU SUMMA
(25)     Tiek atgādināts, ka
sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka kompensējamo
subsīdiju apmērs, izteikts ad valorem, pieprasījuma
iesniedzējam ir 4,3 %.
(26)     PIP laikā
kompensējamas subsīdijas saņemtas tikai no vienas subsīdiju
shēmas, to apjoms, izteikts ad valorem, ir 0,22 %.
(27)     Ņemot vērā
iepriekšminēto, tiek secināts, ka attiecīgā ražotāja
eksportētāja subsidēšanas līmenis ir samazinājies.
(28)     Tika arī
pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka
apstākļu pārmaiņas attiecībā uz
pārbaudītajām shēmām ir ilglaicīgas.
(29)     Kā minēts iepriekš,
konstatējumi par EPCGS shēmu šajā starpposma
pārskatīšanā apstiprināja sākotnējā
izmeklēšanā gūtos konstatējumus par to, ka šīs
shēmas piešķirtā subsīdija bijusi nenozīmīga.
(30)     Turklāt
sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts, ka
lielāko labumu pieprasījuma iesniedzējs saņēmis no EOU
shēmas, bet PIP laikā ieguvumi no šīs shēmas ir
samazinājušies. Ir gūti pierādījumi, ka šīs
izmaiņas ir ilglaicīgas, jo saistītas ar mazākiem muitas
tarifiem nerūsējošā tērauda lūžņiem un
feroniķelim — divām galvenajām izejvielām, ko
pieprasījuma iesniedzējs izmanto attiecīgā ražojuma
ražošanai.
5.           KOMPENSĀCIJAS
PASĀKUMI
(31)     Pamatojoties uz iepriekš
minēto, ir norādes, ka pieprasījuma iesniedzējs arī
turpmāk saņems subsīdijas apmērā, kas ir mazāks
par de minimis līmeni. Tādēļ tiek uzskatīts, ka
atbilstīgi pašreizējam subsidēšanas līmenim ir
lietderīgi grozīt kompensācijas maksājuma likmi, kas
piemērojama pieprasījuma iesniedzējam. Pieprasījuma
iesniedzējam noteiktā maksājuma likme ir 0 %.
(32)     Attiecībā uz
maksājuma likmi, kas patlaban piemērojama attiecīgā
ražojuma importam, ko veic galīgās regulas pielikumā
uzskaitītie ražotāji eksportētāji, tiek norādīts,
ka izmeklēto shēmu faktiskie noteikumi un to kompensējamība
salīdzinājumā ar iepriekšējo izmeklēšanu nav
mainījušies. Tādējādi nav iemesla
pārrēķināt šo uzņēmumu subsīdijas un
maksājuma likmes. Tāpēc maksājuma likmes, kas
piemērojamas galīgās regulas pielikumā uzskaitītajiem
uzņēmumiem paliek bez izmaiņām.
(33)     Attiecībā uz visiem
pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma likmi
tiek norādīts, ka sākotnējā izmeklēšanā
tā tika noteikta visaugstākās individuālās
subsīdijas starpības apmērā, kura tika konstatēta
atlasītajiem uzņēmumiem. Tā atbilda pieprasījuma
iesniedzēja subsīdijas starpībai. Ņemot vērā, ka
pēc šīs starpposma izmeklēšanas starpība pieprasījuma
iesniedzējam ir mainījusies, būtu jāpārskata visiem
pārējiem uzņēmumiem noteiktā likme un tā
jānosaka atbilstīgi nākamajai augstākajai subsīdijas
starpībai. Nākamā augstākā likme ir pielikumā
uzskaitītajiem uzņēmumiem piemērojamā likme,
tāpēc visiem pārējiem uzņēmumiem
piemērojamā maksājuma likme tiek noteikta šajā
līmenī, proti, 4 %.
6.           INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA
(34)     Indijas valdība un
pārējās ieinteresētās personas tika informētas
par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika
paredzēts ierosināt pieprasījuma iesniedzējam
piemērojamās maksājuma likmes grozījumus.
(35)     Personu rakstiski un mutiski
sniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgā
gadījumā ņemtas vērā.
(36)     Tika uzklausītas visas
ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja
konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Padomes Īstenošanas regulas (ES)
Nr. 405/2011 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2.        Galīgā kompensācijas
maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto
uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma
neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu
samaksas, ir šāda.
 Uzņēmums || Maksājums (%) || TARIC papildu kods
 Chandan Steel Ltd., Mumbai || 3,4 || B002
 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai; Hindustan Inox Ltd., Mumbai; Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai || 3,3 || B003
 Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane || 0 || B004
 Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi || 4,0 || B005
 Visi pārējie uzņēmumi || 4,0 || B999”
2. pants
Šī regula
stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.
[2]               OV L 108, 28.4.2011., 3. lpp.
[3]               OV C 239, 9.8.2012., 2. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0497

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku  /* COM/2009/0497 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 18.9.2009COM(2009) 497 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko RepublikuPASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Pēc ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1718 (2006) pieņemšanas ar Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP un Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 ir noteikti daži ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku.2.  ANO Drošības padome 2009. gada 12. jūnijā pieņēma Rezolūciju 1874 (2009), ar ko paplašināja ierobežojošo pasākumu darbības jomu un noteica jaunus ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku.3.  Lai īstenotu Rezolūciju 1874 (2009), ar Kopējo nostāju 2009/573/KĀDP tiek izdarīti grozījumi Kopējā nostājā 2006/795/KĀDP un ieviesti papildu ierobežojoši pasākumi, jo īpaši attiecībā uz personām, uz kurām attiecas līdzekļu iesaldēšana, finanšu iestādēm, kuras varētu veicināt Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas programmas saistībā ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, valsts finansiālo atbalstu tirdzniecībai ar Korejas Tautas Demokrātisko Republiku, jo īpaši eksporta kredītiem, un valsts finansiālo palīdzību Korejas Tautas Demokrātiskajai Republikai. Kopējā nostājā 2009/573/KĀDP ir paredzēts noteikt tādu preču un tehnoloģiju tirdzniecības aizliegumu, kuras varētu veicināt Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas programmas saistībā ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, kā arī noteiktu kravu pārbaudi, kas nosūtītas uz Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas un no tās.4.  Daži no šiem pasākumiem ietilpst Līguma darbības jomā, un Kopējā rīcībā 2009/573/KĀDP ir paredzēta Kopienas rīcība to piemērošanai.5.  Regulā ir jāiekļauj arī daži noteikumi par personas datu aizsardzību un apstrādi, kā arī par klasificētās informācijas apstrādi.6.  Tādējādi Komisija ierosina īstenot šos ierobežojošos pasākumus, pieņemot regulu, ar kuru izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 329/2007.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 329/2007 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko RepublikuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā 2009. gada 27. jūlija Kopējo nostāju 2009/573/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2006/795/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Korejas Tautas Demokrātisko Republiku[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,tā kā:7.  Saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1874 (2009) ar Kopējo nostāju 2009/573/KĀDP tiek ieviesti papildu ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (še turpmāk „Ziemeļkoreja”) un jo īpaši aizliegums piegādāt, pārdot vai nodot dažus izstrādājumus, vielas, iekārtas, preces un tehnoloģijas, kas varētu veicināt Ziemeļkorejas programmas saistībā ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm.8.  Kopējā nostājā 2009/573/KĀDP ir paredzēta noteiktu kravu pārbaude, kas nosūtītas uz Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas un no tās, un attiecībā uz lidaparātiem un kuģiem paredzēts pienākums pirms ierašanās vai došanās prom sniegt informāciju par visām precēm, ko ieved Kopienā vai izved no tās. Šī informācija ir jāsniedz, ievērojot noteikumus, ko piemēro ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijām un kas noteikti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[2] un Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[3].9.  Kopējā nostājā 2009/573/KĀDP ir paredzēts arī aizliegums sniegt pakalpojumus Ziemeļkorejas kuģiem degvielas iepildīšanai tvertnēs vai citus ar kuģu apkalpošanu saistītus pakalpojumus, lai neļautu pārvadāt priekšmetus, kuru eksportēšana ir aizliegta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 329/2007.10.  Kopējā nostāja 2009/573/KĀDP paplašina arī līdzekļu iesaldēšanas pasākumus attiecībā uz jaunām personu kategorijām un nosaka īpašas modrības pasākumus attiecībā uz finanšu iestāžu darbībām, kas varētu sekmēt Ziemeļkorejas programmas, kas saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm.11.  Šie pasākumi ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma darbības jomā, tādēļ, jo īpaši lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, ir nepieciešami Kopienas tiesību akti pasākumu īstenošanai, ciktāl tas attiecas uz Kopienu.12.  Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 329/2007.13.  Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un pamatprincipi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši tiesības uz efektīvu aizsardzību un taisnīgu tiesu, īpašuma tiesībām un tiesībām uz personas datu aizsardzību. Šī regula jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.14.  Lai īstenotu šo regulu, ir nepieciešams, lai noteikti personas dati attiecībā uz fiziskām un juridiskām personām, iestādēm un organizācijām, kuru līdzekļi un saimnieciskie resursi ir jāiesaldē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 329/2007, tiktu publiskoti un tiktu atbilstoši apstrādāti, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[4] un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[5].15.  Ir jāpieņem arī noteikumi par klasificētas informācijas apstrādi Komisijā.16.  Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, tai jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 329/2007 groza šādi.1) Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:„1. Ir aizliegts:a) tieši vai netieši pārdot, piegādāt, sūtīt vai eksportēt I pielikumā minētās preces un tehnoloģijas, arī programmatūru – neatkarīgi no tā, vai tādu iekārtu izcelsme ir Kopiena – jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, organizācijai vai struktūrai Ziemeļkorejā vai izmantošanai Ziemeļkorejā;b) apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir apiet a) apakšpunktā minēto aizliegumu.2. Šīs regulas I pielikumā ir iekļauti visi izstrādājumi, materiāli, iekārtas, preces un tehnoloģijas, tostarp programmatūra, kas ir divējādi lietojamas preces, kā definēts Regulā (EK) Nr. 428/2009[6], un kas varētu sekmēt ar kodolieročiem un citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ar ballistiskām raķetēm saistītas Ziemeļkorejas programmas. Tajā neiekļauj ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā iekļautās preces un tehnoloģijas[7].Šīs regulas I pielikumā ir iekļauti arī daži citi izstrādājumi, materiāli, iekārtas, preces un tehnoloģijas, kas varētu sekmēt ar kodolieročiem un citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ar ballistiskām raķetēm saistītas Ziemeļkorejas programmas.3. Ir aizliegts pirkt, ievest vai pārvadāt I pielikuma sarakstā minētās preces un tehnoloģijas no Ziemeļkorejas, neatkarīgi no tā, vai attiecīgo preču izcelsme ir Ziemeļkoreja.”2) Regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Ir aizliegts:a) jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, organizācijai vai struktūrai Ziemeļkorejā vai izmantošanai Ziemeļkorejā tieši vai netieši sniegt vai no tās iegādāties tehnisku palīdzību saistībā ar ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai I pielikumā minētajām precēm un tehnoloģijām, kā arī nodrošināt, izgatavot, veikt profilaksi un lietot ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai I pielikumā minētās preces;b) tieši vai netieši nodrošināt vai iegādāties finansējumu vai finanšu palīdzību saistībā ar ES Kopējā militārā ekipējuma sarakstā vai I pielikumā uzskaitītajām precēm un tehnoloģijām, konkrēti – arī dotācijas, aizdevumus, un eksporta kredītu apdrošināšanu jebkādai tādu preču pārdošanai, piegādei, nodošanai vai eksportam, vai ar tām saistītas tehniskas palīdzības sniegšanai – visām fiziskām vai juridiskām personām, struktūrām vai organizācijām Ziemeļkorejā, vai izmantošanai Ziemeļkorejā;c) apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir a) vai b) punktā minēto aizliegumu apiešana.”3) Iekļauj šādu pantu:„3.a pants1. Lai novērstu tādu preču un tehnoloģiju pārsūtīšanu, kas varētu sekmēt Ziemeļkorejas programmas, kas saistītas ar kodolieročiem, citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ballistiskajām raķetēm, kas uzskaitītas I pielikumā, un luksus preču pārsūtīšanu, kuri uzskaitīti III pielikumā, kravas lidmašīnām un tirdzniecības kuģiem, kas dodas no vai uz Ziemļkoreju, ir pienākums pirms ierašanās vai došanās prom sniegt informāciju attiecīgās dalībvalsts kompetentajām muitas iestādēm par visām precēm, ko tās ieved Kopienā vai izved no tās.Noteikumi, kas reglamentē pienākumu sniegt informāciju pirms ierašanās vai došanās prom, īpaši termiņi, kas ir jāievēro, un dati, kuri jāpieprasa, ir izklāstīti attiecīgajās ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijās, kas paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 648/2005[8], ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, un Komisijas Regulā (EK) Nr. 1875/2006[9], ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92.Turklāt kravas lidmašīnas un preču kuģi, kas dodas no Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas vai uz to, vai to pārstāvji deklarē to, vai uz precēm attiecas šī regula, un, ja tām ir jāievēro prasība par preču eksporta atļauju, tie sniedz datus par tiem izsniegto eksporta atļauju.Līdz 2010. gada 31. decembrim ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas un iepriekšminētos vajadzīgos papildu datus var iesniegt rakstiski, izmantojot tirdzniecības, ostas vai transporta informāciju, ar nosacījumu, ka tajā ir ietverti vajadzīgie dati.No 2011. gada 1. janvāra iepriekšminētos vajadzīgos papildu datus sniedz vai nu rakstiski, vai arī attiecīgi izmantojot ievešanas un izvešanas kopsavilkuma deklarācijas.2. Iepriekšēja atļauja ir nepieciešama, lai sniegtu pakalpojumus Ziemeļkorejas kuģiem degvielas iepildīšanai tvertnēs vai citus ar kuģu apkalpošanu saistītus pakalpojumus, izņemot, ja šie pakalpojumi nepieciešami humānās palīdzības nolūkiem.Dalībvalstu kompetentās iestādes, kas minētas II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, neizsniedz atļauju, ja tās konstatē, ka konkrētā pakalpojuma sniegšana varētu sekmēt I pielikumā uzskaitīto preču un tehnoloģiju nodošanu.”4) Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu pantu:„1. Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir tādu personu, organizāciju un struktūru īpašumā, valdījumā vai turējumā, kuras ir uzskaitītas IV pielikumā. IV pielikumā ir iekļautas personas, iestādes vai organizācijas, ko Sankciju komiteja vai ANO Drošības padome norādījusi saskaņā ar ANO DP Rezolūcijas Nr. 1718 (2006) 8. punkta d) apakšpunktu.2. Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir tādu personu, iestāžu un organizāciju īpašumā, valdījumā vai turējumā, kuras ir uzskaitītas V pielikumā. V pielikumā ir iekļautas personas, iestādes vai organizācijas, kas nav minētas IV pielikumā un attiecībā uz ko saskaņā ar Kopējās nostājas 2006/795/KĀDP 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu Padome ir atzinusi, ka:a) tās ir atbildīgas par Ziemeļkorejas programmām, kas saistītas ar kodolieročiem un citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ar ballistiskām raķetēm, vai par personām un vienībām, kas rīkojas to vārdā vai sekojot to norādījumiem, vai vienības, kuras ir to īpašums vai ir to kontrolē; vaib) tās uz Kopienas teritoriju, caur to vai no tās, vai izmantojot dalībvalstu valstspiederīgo starpniecību, vai izmantojot saskaņā ar to tiesību aktiem izveidotu vienību starpniecību, vai ar personu vai to teritorijā esošu finanšu iestāžu starpniecību sniedz finanšu pakalpojumus vai nodod finanšu vai citus aktīvus vai līdzekļus, kuri varētu sekmēt Ziemeļkorejas kodolieroču, ballistisko raķešu vai citu masu iznīcināšanas ieroču programmas, vai par personām un vienībām, kas rīkojas to vārdā vai sekojot to norādījumiem, vai vienības, kuras ir to īpašums vai ir to kontrolē.V pielikumu regulāri un ne retāk kā reizi 12 mēnešos pārskata.3. Regulas IV un V pielikumā iekļauj tikai šādu informāciju par sarakstā minētajām fiziskām personām:a) ziņas identifikācijai – uzvārdu un vārdus (tostarp pseidonīmus un iespējamos titulus), dzimšanas datumu un vietu, pilsonību, pases un personas apliecības numurus, nodokļu maksātāja numuru un sociālās apdrošināšanas numuru, dzimumu, adresi vai citas koordinātes, amatu vai profesiju, norādīšanas datumu; unb) pamatojumu iekļaušanai sarakstā, piemēram, amatu vai citu pietiekamu iemeslu.IV un V pielikumā var ietvert arī identifikācijas datus, kas minēti iepriekš, attiecībā uz to personu, kuras norādītas sarakstā, ģimenes locekļiem ar nosacījumu, ka šie dati ir nepieciešami specifiskā gadījumā vienīgi, lai pārbaudītu attiecīgās fiziskās personas, kura norādīta sarakstā, identitāti:4. Ir liegta pieeja visiem līdzekļiem vai saimnieciskiem resursiem, kas tieši vai netieši dod labumu fiziskām vai juridiskām personām, organizācijām vai struktūrām, kas uzskaitītas IV vai V pielikumā.5. Ir aizliegta apzināta un tīša dalība darbībās, kuru mērķis vai iznākums ir tieša vai netieša 1. un 2. punktā minēto pasākumu apiešana.”5) Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:„Atkāpjoties no 6. panta noteikumiem, dalībvalstu kompetentās iestādes, kā norādīts II pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ievēroti šādi nosacījumi:a) uz līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas tiesisks, administratīvs vai arbitrāžas noteikts apgrūtinājums, kas noteikts pirms 6. pantā minētās personas, iestādes vai organizācijas norādīšanas datuma, vai tiesisks, administratīvs vai arbitrāžas noteikts spriedums, kas pasludināts pirms minētā datuma;b) līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai apmierinātu prasījumus, kas izriet no šāda apgrūtinājuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar šādu spriedumu ievērojot piemērojamajos tiesību aktos un noteikumos, kuri reglamentē šādu prasījumu iesniedzēju tiesības;c) aizturējuma tiesības vai spriedums nav pieņemts par labu kādai no personām, organizācijām vai struktūrām, kas uzskaitītas IV vai V pielikumā;d) aizturējuma tiesību vai sprieduma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai; une) dalībvalsts ir paziņojusi par aizturējuma tiesībām vai spriedumu Sankciju komitejai.”6) Regulas 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:„2. Regulas 6. panta 4. punktu nepiemēro attiecībā uz iesaldēto kontu palielināšanu ar:a) procentiem vai citiem ieņēmumiem no šiem kontiem, vaib) maksājumiem saskaņā ar līgumiem un nolīgumiem, kas noslēgti, vai ar saistībām, kas radušās pirms 6. pantā minētās personas, iestādes vai organizācijas norādīšanas datuma, ar nosacījumu, ka šie procenti, citi atlīdzinājumi un maksājumi turpina būt iesaldēti atbilstīgi 6. panta 1. un 2. punktam.”7) Regulas 11. pantu aizstāj ar šādu pantu:„1. Naudas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana vai atteikums tiem piekļūt, kas izdarīts labticīgi, pamatojoties uz to, ka tāda darbība ir saskaņā ar šo regulu, nav par pamatu nekādai šādu darbību īstenotāju fizisko vai juridisko personu vai struktūru vai organizāciju vai to vadītāju vai darbinieku saukšanai pie atbildības, ja vien netiek pierādīts, ka līdzekļi un saimnieciskie resursi iesaldēti vai aizturēti neuzmanības dēļ.2. Aizliegumi, kas paredzēti 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 6. panta 4. punktā, nerada nekādu atbildību attiecīgajām fiziskajām vai juridiskajām personām vai vienībām, ja tās nezināja un tām nebija pamatotu iemeslu uzskatīt, ka to rīcība būtu pretrunā šiem aizliegumiem.”8) Iekļauj šādu pantu:„11.a pants1. Finanšu iestādes un kredītiestādes, darbojoties ar 2. punktā minētajām finanšu iestādēm un kredītiestādēm, un lai izvairītos no tā, ka šīs darbības veicina Ziemeļkorejas programmas, kas saistītas ar kodolieročiem un citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ar ballistiskām raķetēm:a) pastāvīgi modri novēro kontu darbību, tostarp izmantojot klientu uzticamības pārbaudes programmas un ņemot vērā pienākumus saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu;b) pieprasa, lai tiktu aizpildītas visas maksājumu informācijas ailes, kas attiecas uz attiecīgā darījuma maksātāju un saņēmēju, un atsakās veikt darījumu, ja minētā informācija nav sniegta;c) piecus gadus glabā visu darījumu dokumentāciju un pēc pieprasījuma dara to pieejamu attiecīgo valstu iestādēm; und) ja ir aizdomas vai pamatots iemesls aizdomām, ka līdzekļi ir saistīti ar kodolieroču, citu masu iznīcināšanas līdzekļu vai ballistisko raķešu izplatīšanas finansēšanu, nekavējoties ziņo par savām aizdomām finanšu ziņu vākšanas vienībai ( FIU ) vai citai kompetentai iestādei, ko norīkojusi attiecīgā dalībvalsts, kā norādīts II pielikumā minētajās interneta vietnēs, neskarot 3. panta 1. punktu vai 6. pantu. FIU vai minētā cita kompetentā iestāde darbojas kā valsts centrs, kas saņem un analizē ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem saistībā ar iespējamu kodolieroču izplatīšanas finansēšanu. FIU vai minētajai citai kompetentajai iestādei ir tieša vai netieša savlaicīga piekļuve finanšu, administratīvajai vai tiesībaizsardzības informācijai, kas tai vajadzīga, lai pienācīgi veiktu savus uzdevumus, tostarp analizētu ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem.2. Pasākumus, kas izklāstīti 1. punktā, piemēro finanšu iestāžu un kredītiestāžu darbībām ar:a) finanšu iestādēm un kredītiestādēm, kuru domicils ir Ziemeļkorejā;b) finanšu iestāžu un kredītiestāžu, kuru domicils ir Ziemeļkorejā, filiālēm un meitasuzņēmumiem, uz kuriem attiecas 16. panta darbības joma, kā uzskaitīts VI pielikumā;c) finanšu iestāžu un kredītiestāžu, kuru domicils ir Ziemeļkorejā, filiālēm un meitasuzņēmumiem, uz kuriem neattiecas 16. panta darbības joma, kā uzskaitīts VI pielikumā; und) kredītiestādēm un finanšu iestādēm, kuru domicils nav Ziemeļkorejā un uz kurām neattiecas 16. panta darbības joma, bet kuras kontrolē personas un vienības, kuru domicils ir Ziemeļkorejā, kā uzskaitīts VI pielikumā.”9) Regulas 13. pantu aizstāj ar šādu pantu:„13. pants1. Komisija ir pilnvarota:a) grozīt I pielikumu, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Sankciju komitejas konstatējumiem, un vajadzības gadījumā pievienot atsauces numurus, kas doti kombinētajā nomenklatūrā, kā izklāstīts Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā;b) grozīt II pielikumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju;c) grozīt III pielikumu, lai sīkāk izstrādātu vai pielāgotu tajā ietverto preču sarakstu, ņemot vērā definīcijas vai pamatnostādnes, ko Sankciju komiteja varētu izdot, un citu jurisdikciju sagatavotos luksus preču sarakstus vai lai papildinātu atsauces numurus, kas doti kombinētajā nomenklatūrā, kā izklāstīts Regulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikumā, ja tas būtu vajadzīgs vai lietderīgi;d) grozīt IV pielikumu, pamatojoties uz Sankciju komitejas vai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes konstatējumiem; une) grozīt V vai VI pielikumu saskaņā ar lēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz Kopējās nostājas 2006/795/KĀDP attiecīgi II, III, IV un V pielikumu.2. Komisija apstrādā personu datus, lai veiktu savus uzdevumus, kas tai uzticēti saskaņā ar šo regulu. Šajos uzdevumos ietilpst:a) sagatavot grozījumus šīs regulas IV, V un VI pielikumā,b) konsolidēt IV un V pielikuma saturu elektroniskajā, konsolidētajā sarakstā, kas pieejams Komisijas tīmekļa vietnē un kurā iekļautas personas, grupas un organizācijas, uz kurām attiecas ES finansiālās sankcijas[10],c) apstrādāt informāciju, kas pamato iekļaušanu sarakstā; und) apstrādāt informāciju par šīs regulas pasākumu ietekmi, piemēram, par iesaldēto līdzekļu vērtību, un informāciju par kompetento iestāžu piešķirto atļauju.3. Datus par sarakstā iekļauto fizisko personu izdarītajiem likumpārkāpumiem, kā arī notiesājošiem spriedumiem krimināllietās vai drošības pasākumiem saistībā ar šādām personām Komisija, nodrošinot piemērotus īpašus aizsardzības pasākumus, drīkst apstrādāt tikai tādā mērā, ciktāl tas vajadzīgs, lai izskatītu konkrētās fiziskās personas iesniegtos apsvērumus par sarakstā iekļaušanas iemesliem. Šādus datus aizliegts publiskot un nodot tālāk.4. Šīs regulas nolūkā Komisijas nodaļa, kas minēta II pielikumā, ir noteikta kā „par datu apstrādi atbildīgā persona” Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta d) punkta nozīmē, lai ieinteresētās fiziskās personas var izmantot savas tiesības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.5. Ja Komisija saņem klasificētu informāciju, Komisija šādu informāciju izmanto saskaņā ar Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom[11] noteikumiem un vajadzības gadījumā saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un iesniedzēju valsti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.6. Dokumenti, kas klasificēti kā „ EU Top Secret ”, “ EU Secret ” vai “ EU Confidential ”, netiek publiskoti bez informācijas sniedzēja piekrišanas.”10) Regulas I pielikumu aizstāj ar šīs regulas I pielikumu.11) Regulas IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumu.12) Šīs regulas III pielikumu iekļauj kā V pielikumu.13) Šīs regulas IV pielikumu iekļauj kā VI pielikumu.”2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […]I PIELIKUMS„I PIELIKUMSRegulas 2. un 3. pantā minētās preces un tehnoloģijasA. Divējādi lietojamas preces un tehnoloģijas, kā definēts Regulas (EK) Nr. 428/2009[12] I pielikumā un kas varētu sekmēt ar kodolieročiem un citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ar ballistiskām raķetēm saistītas Ziemeļkorejas programmas.Visas preces un tehnoloģijas, kas minētas Regulas 428/2009 I pielikumā.B. Citi izstrādājumi, materiāli, iekārtas, preces un tehnoloģijas, kas varētu sekmēt ar kodolieročiem un citiem masu iznīcināšanas ieročiem vai ar ballistiskām raķetēm saistītas Ziemeļkorejas programmas.1. Grafīts, kas paredzēts izmantošanai elektriskā loka izlādes mehāniskās apstrādes (EDM) mašīnās.2. Aramīdveida „šķiedru vai pavedienu materiāli” ( Kevlar ® un citi Kevlar ® pielīdzināmi materiāli).”II PIELIKUMS„IV PIELIKUMSRegulas 6. panta 1. punktā minēto personu, organizāciju un iestāžu sarakstsA. Fiziskās personas:17.  Han Yu-ro . Amats: Korea Ryongaksan General Trading Corporation direktors. Cita informācija: piedalās Ziemeļkorejas ballistisko raķešu programmā. Norādīšanas datums: 16.7.2009.18.  Hwang Sok-hwa . Amats: General Bureau of Atomic Energy ( GBAE ) direktors. Cita informācija: piedalās Ziemeļkorejas kodolenerģijas programmā GBAE Scientific Guidance Bureau vadītāja amatā; piedalījies Joint Institute for Nuclear Research Zinātniskās komitejas darbā. Norādīšanas datums: 16.7.2009.19.  Ri Hong-sop . Dzimšanas gads: 1940. Amats: bijušais Yongbyon Nuclear Research Centre direktors. Cita informācija: pārraudzīja trīs galvenās iekārtas, kas iesaistītas ieročiem izmantojamā plutonija ražošanā: degvielas ražošanas iekārtu, kodolreaktoru un pārstrādes iekārtu. Norādīšanas datums: 16.7.2009.20.  Ri Je-son ( alias Ri Che-son ). Dzimšanas gads: 1938. Amats: General Bureau of Atomic Energy ( GBAE ), kas ir galvenā aģentūra, kura vada Ziemeļkorejas kodolenerģijas programmu, direktors. Cita informācija: atbalsta vairākus projektus kodolenerģijas jomā, tostarp Yongbyon Nuclear Research Centre un Namchongang Trading Corporation vadību, ko veic GBAE . Norādīšanas datums: 16.7.2009.21.  Yun Ho-jin ( alias Yun Ho-chin ). Dzimšanas datums: 13.10.1944. Amats: Namchongang Trading Corporation direktors. Cita informācija: pārrauga urāna bagātināšanas programmai vajadzīgo preču importu. Norādīšanas datums: 16.7.2009.B. Juridiskās personas, iestādes un organizācijas22.  Korea Mining Development Trading Corporation [citi nosaukumi ( alias ): a) CHANGGWANG SINYONG CORPORATION ; b) EXTERNAL TECHNOLOGY GENERAL CORPORATION ; c) DPRKN MINING DEVELOPMENT TRADING COOPERATION ; d) " KOMID "). Adrese: Central District, Pyongyang , KTDR. Cita informācija: galvenais ieroču tirgotājs un preču un iekārtu, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm un parastajiem ieročiem, galvenais eksportētājs. Norādīšanas datums: 24.04.2009.23.  Korea Ryonbong General Corporation (citi nosaukumi ( alias ): a) KOREA YONBONG GENERAL CORPORATION ; b) LYONGAKSAN GENERAL TRADING CORPORATION ). Adrese: Pot’onggang District, Pyongyang , KTDR; Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang , KTDR. Cita informācija: aizsardzības konglomerāts, kas specializējas komplektēšanā KTDR aizsardzības nozarēm un atbalsta sniegšanā minētās valsts pārdošanas darījumiem, kas saistīti ar militāro jomu. Norādīšanas datums: 24.04.2009.24.  Tanchon Commercial Bank (citi nosaukumi ( alias ): a) CHANGGWANG CREDIT BANK ; b) KOREA CHANGGWANG CREDIT BANK ). Adrese: Saemul 1-Dong Pyongchon District, Pyongyang , KTDR. Cita informācija: KTDR galvenā finanšu iestāde parasto ieroču, ballistisko raķešu un preču, kas saistītas ar minēto ieroču komplektāciju un ražošanu, pārdošanai. Norādīšanas datums: 24.04.2009.25.  General Bureau of Atomic Energy ( GBAE : Galvenais atomenerģijas birojs) ( alias General Department of Atomic Energy ( GDAE )). Adrese: Haeudong, Pyongchen District, Pyongyang , KTDR. Cita informācija: GBAE atbild par Ziemeļkorejas kodolenerģijas programmu, kas ietver Yongbyon Nuclear Research Centre un tā 5 MWe (25 MWt) plutonija ražošanas pētniecības reaktoru, ka arī tā degvielas ražošanas un pārstrādes iekārtas. GBAE organizēja ar kodolenerģiju saistītas sanāksmes un apspriešanas ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru. GBAE ir Ziemeļkorejas galvenā aģentūra, kas pārrauga kodolenerģijas programmas, tostarp Yongbyon Nuclear Research Centre darbību. Norādīšanas datums: 16.7.2009.26.  Hong Kong Electronics ( alias Hong Kong Electronics Kish Co .). Adrese: Sanaee St., Kish Island , Irāna. Cita informācija: a) pieder Tanchon Commercial Bank un KOMID vai atrodas to kontrolē, vai arī rīkojas vai šķietami rīkojas to vārdā vai uzdevumā; b) kopš 2007. gada Hong Kong Electronics ir pārskaitījis Tanchon Commercial Bank un KOMID (abus 2009. gada aprīlī norādījusi ANO Sankciju komiteja) vārdā miljoniem dolāru no līdzekļiem, kas saistīti ar ieroču izplatīšanu. Hong Kong Electronics atviegloja naudas pārvietošanu no Irānas uz Ziemeļkoreju KOMID uzdevumā. Norādīšanas datums: 16.7.2009.27.  Korea Hyoksin Trading Corporation ( alias Korea Hyoksin Export And Import Corporation ). Adrese: Rakwon-dong, Pothonggang District, Pyongyang , KTDR. Cita informācija: a) atrodas Phenjanā, Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā; b) Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas uzņēmums, kas pakļauts Korea Ryonbong General Corporation (2009. gada aprīlī norādījusi ANO Sankciju komiteja) un piedalās masu iznīcināšanas ieroču izstrādē. Norādīšanas datums: 16.7.2009.28.  Korean Tangun Trading Corporation . Cita informācija: a) atrodas Phenjanā, Ziemeļkorejā; b) Korea Tangun Trading Corporation ir pakļauts Korejas Second Academy of Natural Sciences ; tas ir galvenokārt atbildīgs par preču un tehnoloģiju iepirkumu Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas pētniecības un attīstības programmu atbalstam aizsardzības jomā, to skaitā, bet ne tikai par masu iznīcināšanas ieroču un piegādes sistēmu programmām un iepirkumu, ieskaitot materiālus, kas tiek kontrolēti vai ir aizliegti saskaņā ar attiecīgajiem daudzpusējiem kontroles režīmiem. Norādīšanas datums: 16.7.2009.29.  Namchongang Trading Corporation [ alias a) NCG , b) Namchongang Trading , c) Nam Chon Gang Corporation , d) Nomchongang Trading Co ., e) Nam Chong Gan Trading Corporation ]. Cita informācija: a) atrodas Phenjanā, Ziemeļkorejā; b) Namchongang ir Ziemeļkorejas tirdzniecības uzņēmums, kas pakļauts General Bureau of Atomic Energy ( GBAE ). Namchongang ir piedalījies Japānā ražotu vakuuma sūkņu iepirkumā, kuri tika konstatēti Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas kodoliekārtā, ka arī ar kodolieročiem saistītā iepirkumā, kas saistīts ar kādu vācu privātpersonu. Turklāt kopš pagājušā gadsimta 90. gadu beigām tas ir bijis iesaistīts alumīnija cauruļu un citu iekārtu iegādē, kuras ir īpaši paredzētas urāna bagātināšanas programmai. Tā pārstāvis ir bijušais diplomāts, kurš 2007. gadā kā Ziemeļkorejas pārstāvis piedalījās Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras ( IAEA ) veiktajā pārbaudē Yongbyon kodoliekārtās. Ņemot vērā Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas iepriekšējo darbību ieroču izplatīšanas jomā, Namchongang ieroču izplatīšanas darbības izraisa lielas bažas. Norādīšanas datums: 16.7.2009.”III PIELIKUMS„V PIELIKUMSRegulas 6. panta 2. punktā minēto personu, iestāžu un organizāciju sarakstsJāaizpilda”IV PIELIKUMS„VI PIELIKUMSRegulas 11.a pantā minēto juridisko personu, iestāžu un organizāciju sarakstsJāaizpilda”[1] OV L 197, 29.7.2009., 111. lpp.[2] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.[3] OV L 268, 19.10.1994., 32. lpp.[4] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[5] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[6] OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.[7] Saraksta pašreizējā redakcija ir publicēta 2009. gada 19. marta OV C 65, 1. lpp.[8] OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.[9] OV L 360, 19.12.2006., 64. lpp.[10] http://ec.europa.eu/external-relations/cfsp/sanctions/list/consol-list.htm[11] OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.[12] OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0496

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3068/92, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importu  /* COM/2005/0496 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 17.10.2005COM(2005)496 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3068/92, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz procedūru, kas, cita starpā, skar Krievijas izcelsmes nātrija hlorīda importu, izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”). |Vispārējais konteksts Šis priekšlikums sagatavots saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Ar Regulu (EK) Nr. 3068/92 Padome, cita starpā, Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam piemēroja galīgos antidempinga pasākumus. Ar Regulu (EK) Nr. 858/2005 Komisija pieņēma, cita starpā, Krievijas uzņēmumu cenu saistības. |Atbilstība politikai citās jomās un Savienības mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Attiecīgajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir tapis, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts veikt vispārēju ietekmes novērtējumu attiecībā uz apstākļiem, kas saistīti ar šo priekšlikumu. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 Padome, cita starpā, Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam piemēroja galīgos antidempinga maksājumus („spēkā esošos pasākumus”). No uzņēmumiem „JSC Silvinit„ un „JSC Uralkali” („pieprasījuma iesniedzēji”) 2004. gada janvārī tika saņemti atsevišķi pieprasījumi veikt spēkā esošo pasākumu atsevišķu daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu. Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, konstatēja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai uzsāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un tā publicēja paziņojumus par uzsākšanu un uzsāka izmeklēšanu. Ar pievienoto regulas projektu groza Regulu 3068/92, un tajā ir daļējas starrposma pārskatīšanas izmeklēšanas rezultāti. Galvenie konstatējumi attiecas uz samazinātām dempinga starpībām attiecīgajiem uzņēmumiem. Turklāt pašlaik ir piešķirts jauns atbrīvojums no antidempinga maksājumiem ar dažiem nosacījumiem, ka Komisija ir pieņēmusi attiecīgo Krievijas uzņēmumu saistības. Veicot šo rīcību, notika apspriešanās ar dalībvalstīm. Priekšlikumu atbalstīja 23 dalībvalstis. Divas dalībvalstis atturējās. Tādēļ Padomei tiek ierosināts pieņemt šeit pievienoto regulas priekšlikumu. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips |Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ: Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Nav izmantojama norāde par to, kā priekšlikuma vajadzībām tiek līdz minimumam samazināts un proporcionāli sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. |Instrumentu izvēle |Ierosinātie instrumenti: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Citi līdzekļi nav atbilstoši, jo pamatregulā nav paredzētas citas iespējas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EEK) Nr. 3068/92, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par Baltkrievijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes kālija hlorīda importuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], (pamatregula) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, kas Komisijai tika iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie pasākumi(1) Pēc izmeklēšanas („iepriekšējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 969/2000[2] grozīja pasākumus, ko sākotnēji piemēroja ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92[3], kas, cita starpā, attiecas uz Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importu („spēkā esošie pasākumi”).(2) Komisija 2004. gada martā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [4], pēc savas ierosmes uzsāka spēkā esošo pasākumu daļēju starpposma pārskatīšanu, cita starpā, ar nolūku pārbaudīt, vai tie jāgroza, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos līdz 25 valstīm 2004. gada 1. maijā („paplašināšanās”).(3) Daļējās starpposma pārskatīšanas rezultāti liecināja, ka Kopienas interesēs ir pagaidām pielāgot spēkā esošos pasākumus, tādējādi izvairoties no pēkšņas un pārlieku negatīvas ietekmes tūlīt pēc paplašināšanās uz importētajiem un lietotājiem desmit jaunajās dalībvalstīs.(4) Tālab Komisija 2004. gada maijā ar Regulu (EK) Nr. 1002/2004[5] uz vienu gadu pieņēma divu Krievijas ražotāju eksportētāju, proti, „JSC Silvinit” un „JSC Uralkali”, saistības. Ar Regulu (EK) Nr. 858/2005[6] 2005. gada jūnijā pieņēma jaunas abu Krievijas ražotāju eksportētāju saistības, ka ir spēkā līdz 2006. gada 13. aprīlim. Turklāt, lai paredzētu izņēmumu no antidempinga maksājumiem, ko piemēro ar Regulu (EEK) Nr. 3068/92 par importu, ko veic saskaņā ar saistību noteikumiem, ar Regulu (EK) Nr. 992/2004[7] grozīja Regulu (EEK) Nr. 3068/92.(5) Jānorāda arī, ka visas norādes uz „Kopienu” vai „15 dalībvalstu Kopienu” minētajā regulā jāuzskata par norādēm uz Kopienu tieši pirms paplašināšanās, ja vien nav norādīts citādi.2. Pašreizējās pārskatīšanas pamatojums(6) No uzņēmumiem „JSC Silvinit„ un „JSC Uralkali” („pieprasījuma iesniedzēji”) 2004. gada janvārī tika saņemti atsevišķi pieprasījumi veikt spēkā esošo pasākumu atsevišķu daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.(7) Pieprasījuma iesniedzēji apgalvoja, ka normālās vērtības (kuras pamatā ir pašu izmaksas/ iekšzemes cenas) un cenas eksportam uz Kopienu salīdzinājums liecinātu par dempinga neesību, kā arī sniedza pietiekamus sākumā šķietami pamatotus pierādījumus. Tāpēc, lai neitralizētu dempingu, līdzšinējā apmērā vairs nav jāturpina piemērot spēkā esošos pasākumus, kas bija pamatoti ar iepriekš noteiktajiem dempinga līmeņiem.(8) Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, konstatēja, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai uzsāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, un tā publicēja paziņojumus par uzsākšanu un uzsāka izmeklēšanu[8].3. Izmeklēšanas periods(9) Izmeklēšana attiecās uz dempingu un aptvēra periodu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 30. martam „izmeklēšanas periods” jeb „IP”).4. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana(10) Komisija eksportētājvalstu pārstāvjiem, pieprasījuma iesniedzējam un Kopienas ražošanas nozarei oficiāli paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu un visām tieši ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Komisija pieprasījumu iesniedzējiem nosūtīja arī anketas. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzējiem un no Krievijas eksportētāja, kas saistīts ar vienu uzņēmumu, kurš iesniedza pieprasījumu.(11) Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un pārbaudīja atbildes uz anketas jautājumiem turpmāk minēto uzņēmumu telpās.a) Ražotāji eksportētāji Krievijā:„JSC Silvinit”, Soļikamska, Permas apgabals, Krievija,„JSC Uralkali”, Berezņiki, Permas apgabals, Krievija.b) „ JSC Silvinit ” saistītais eksportētājs:„International Potash Company”, Maskava, Krievija.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS1. Attiecīgais ražojums(12) Ražojums ir tas pats, uz kuru attiecās iepriekšējā izmeklēšana, t. i., kālija hlorīds jeb KCl, un to tieši, sajauktu ar citiem mēslošanas līdzekļiem vai pārveidotu par komplekso mēslojumu, ko pazīst ar nosaukumu NPK (slāpeklis, fosfors, kālijs), parasti izmanto par mēslošanas līdzekli lauksaimniecībā. Kālija saturs ir atšķirīgs, un to izsaka procentos no kālija oksīda (K2O) svara sausā bezūdens vielā. To izmanto arī par izejmateriālu dažu rūpniecības un farmaceitisko produktu ražošanā.(13) Kālija hlorīdu parasti laiž tirgū vai nu standarta/ pulvera veidā („standarta kālija hlorīds”), vai arī veidā, kas nav standarta veids, t. i., granulās („granulētais kālija hlorīds”), taču ne tikai tādā. Ražojumu parasti iedala trijās pamatkategorijās atkarībā no K2O satura, proti:- kālija saturs nepārsniedz 40% K2O — uz to attiecas kombinētās nomenklatūras(„KN”) kods 3104 20 10,- kālija saturs pārsniedz 40% K2O, taču nepārsniedz 62%, — uz to attiecas KN kods 3104 20 50,- kālija saturs pārsniedz 62% K2O — uz to attiecas KN kods 3104 20 90.(14) Jāatgādina iepriekšējā izmeklēšanā konstatētais, ka par attiecīgo ražojumu ir uzskatāmi daži importēti īpaši maisījumi ar neparasti lielu kālija hlorīda saturu, uz kuriem neattiecas iepriekš norādītie KN kodi kālija hlorīdam. To secināja tādēļ, ka šādiem maisījumiem piemīt tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un tiem ir tāds pats lietojums kā iepriekš minētajām pamatkategorijām. Tādējādi uz šiem maisījumiem, uz kuriem attiecas KN kodi ex 3105 20 10, ex 3105 20 90, ex 3105 60 90, ex 3105 90 91 un ex 3105 90 99, arī attiecināja pašreizējo izmeklēšanu, un arī tie uzskatāmi par attiecīgo ražojumu.2. Līdzīgais ražojums(15) Ņemot vērā faktu, ka ražojumam, ko eksportē no Krievijas uz Kopienu, un ražojumam, ko ražo Krievijā un pārdod Krievijas iekšzemes tirgū, fizikālās un ķīmiskās īpašības neatšķiras, tos uzskatīja par līdzīgiem produktiem pašreizējās izmeklēšanas vajadzībām.C. DEMPINGS ATTIECĪBĀ PRET PIEPRASĪJUMA IESNIEDZĒJIEM1. Normālā vērtība(16) Attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu vispirms noteica, vai katra pieprasījuma iesniedzēja kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, salīdzinot ar tā kopējiem līdzīgo ražojumu pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīvu, ja katra pieprasījuma iesniedzēja līdzīgā produkta pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū bija vismaz 5% no attiecīgā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. Pamatojoties uz to, konstatēja, ka abiem pieprasījuma iesniedzējiem attiecīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bijis reprezentatīvs.(17) Pēc tam, nosakot ražojumu veidus saskaņā ar TARIC kodiem, ar ko ražojumu klasificē (t. i., standarta kvalitāte vai kvalitāte, kas nav standarta kvalitāte, ieskaitot granulētos ražojumus), un pēc iesaiņojuma vai formas, kādā to pārvadā (t. i., bez taras, maisos vai konteineros), veica analīzi, vai katra veida ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs. Konkrētā veida ražojuma pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu tad, ja kopējais šā veida ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā bija vismaz 5 % no salīdzināmā veida ražojuma kopējā pārdošanas apjoma, to eksportējot uz Kopienu.(18) Veicot analīzi, konstatēja, ka viens ražotājs eksportētājs, proti, „JSC Silvinit”, tikai viena veida eksportēto ražojumu iekšzemes tirgū ir pārdevis reprezentatīvos daudzumos. Par pārējiem ražotājiem eksportētājiem konstatēja, ka „JSC Uralkali” visu veidu eksportētos ražojumus iekšzemes tirgū ir pārdevis reprezentatīvos daudzumos.(19) Tika pārbaudīts, vai katra veida ražojumu pārdošanu iekšzemes tirgū var uzskatīt par parastu tirdzniecības apriti, nosakot to, cik liela daļa no kopējā konkrētā veida ražojuma pārdošanas apjoma bijuši rentabli pārdevumi neatkarīgiem klientiem.(20) Šajā sakarā konstatēja, ka „JSC Uralkali” visvairāk pārdotajam uz Kopienu eksportētajam ražojumu veidam („visvairāk pārdotais eksportētais ražojums”), kura eksporta apjoms bija vairāk nekā 99 % no šāda eksporta, izmeklēšanas periodā pārdošanas cenām iekšzemes tirgū bijušas neparastas tendences. Konstatēja, ka izmeklēšanas periodā 77 % no visvairāk pārdotā eksportētā ražojuma pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū ir pārdots vienam klientam Krievijā un ka pārdošanas cena šim konkrētajam klientam viena mēneša laikā izmeklēšanas perioda vidū palielinājās vairāk nekā divas reizes. Šā paša citiem iekšzemes klientiem pārdotā veida ražojuma cena tajā pašā laika arī palielinājās, bet tikai par aptuveni 40 %. Pārbaudot citu veidu iekšzemes tirgū pārdotā kālija hlorīda cenu, atklāja, ka izmeklēšanas periodā bijis līdzīgs cenu palielinājums par aptuveni 40 %.(21) Ņemot vērā šo konkrēto tirgus situāciju attiecībā uz cenu svārstībām, kas bija raksturīgas tā veida ražojumiem, kas galvenokārt izmantoti dempinga starpības aprēķiniem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu tiek uzskatīts, ka šādus pārdošanas apjomus nav iespējams pienācīgi salīdzināt. Ņemot vērā, cik liela nozīme šādai pārdošanai ir konkrētā veida ražojumu pārdošanas apjomā iekšzemes tirgū un cik svarīgi šā veida ražojumi ir kopējā kālija hlorīda apjomā, ko attiecīgais uzņēmums eksportē uz Kopienu, tiek uzskatīts, ka nav pamatoti neņemt vērā šo konkrēto pārdošanu konkrētajam klientam. Konstatēja, ka atlikušais konkrētā veida ražojumu pārdošanas apjoms citiem klientiem ir par 5 % mazāks nekā slieksnis, ko uzskata par vajadzīgu, lai pārdošanas apjomu atzītu par reprezentatīvu. Tādējādi šā veida ražojumu normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz attiecīgā ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kam pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un ražošanas izmaksas un peļņa samērīgā apmērā. Pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri pamatoti ar faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu attiecas izmeklēšana.(22) Uzņēmums „Uralkali” norādīja, ka pamatregulas 2. panta 3. punktā paredzētā „konkrētā tirgus situācija” nav attiecināma uz attiecīgā ražojuma pārdošanu konkrētajam klientam un tādēļ, lai noteiktu normālo vērtību, jāizmanto attiecīgā veida ražojuma iekšzemes cenas. Šajā ziņā tika apgalvots, ka i) pamatregulas 2. panta 3. punkta noteikumi nebūtu piemērojami „mākslīgi paaugstinātām cenām” un ii) īpašu nosacījumu piemērošana vienam konkrētam klientam nebūtu uzskatāma par visa Krievijas iekšzemes tirgus „konkrēto tirgus situāciju”. Turklāt tika apgalvots, ka konkrētās cenas radījuši „tirgus spēki” un ka tās atbilst „faktiskajai tirgus situācijai”.(23) Attiecībā uz iepriekšminēto jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 3. punktā minētās konkrētās tirgus situācijas nav attiecināmas uz visiem gadījumiem un ka konkrētais tirgus, cita starpā, jānovērtē, ņemot vērā cenu atšķirības un tendences, nevis tikai cenu absolūto līmeni. Šajā gadījumā gan darījumi, kas saistīti ar mazām cenām, gan darījumi, kuri saistīti ar lielām cenām, aprēķinos netika ņemti vērā, jo tie neatbilst cenu līmenim ilgā laikā un nešķiet, ka šīs cenas noteikuši tirgus spēki, tāpēc ka šādas tendences netika konstatētas neviena cita veida ražojumam un nevienam citam „Uralkali” klientam. Otrkārt, pamatregulas 2. panta 3. punktā paredzēts, ka normālo vērtību var aprēķināt situācijās, kad „… konkrētā tirgus situācija neļauj veikt pienācīgu salīdzināšanu …”. Tātad — un tas attiecas uz konkrēto gadījumu — nosakot normālo vērtību, nepārprotami ir atļauts neņemt vērā pārdošanas apjomus klientiem, ko uzskata par tādiem, kuru dēļ nevar veikt pienācīgu salīdzināšanu. Šis secinājums neattiecas uz visu Krievijas tirgu, bet pārsvarā uz minēto pārdošanu, ko veicis uzņēmums „Uralkali”.(24) Attiecībā uz uzņēmumu „JSC Silvinit” gadījumā, ja tāda veida ražojumu pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura ir vienāda ar vai lielāka par vienības izmaksām, pārsniedzis 80 % no minētā veida ražojumu kopējā pārdošanas apjoma un ja minētā veida ražojumu vidēja svērtā cena bijusi vienāda ar var lielāka par koriģētajām vienības izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktiskajām iekšzemes cenām, ko aprēķināja kā visu minēto ražojumu vidējo svērto pārdošanas cenu iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, neatkarīgi no tā, vai minētā pārdošana bijusi rentabla vai ne.(25) Uzņēmuma „JSC Silvinit” pārējo veidu ražojumiem, ko par iekšzemes cenām pārdeva daudzumos, kas nebija pietiekami, lai nodrošinātu pienācīgu pamatu normālās vērtības noteikšanai, piemērojama citāda metode. Šajā gadījumā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu izmantoja salikto normālo vērtību. Normālo vērtību aprēķināja, pieskaitot koriģētu eksportēto ražojumu veidu vienības izmaksas, pārdošanas, vispārējo un administratīvo izdevumu samērīgu procentuālo attiecību un samērīgu peļņas normu, pamatojoties uz faktiskajiem datiem par parastā tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis ražotājs eksportētājs, uz kuru saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu attiecas izmeklēšana.(26) Uzņēmums „Uralkali” apgalvoja, ka peļņas normā, kas izmantota normālās vērtības aprēķiniem, nav pienācīgi ņemtas vērā gāzes izmaksu korekcijas, jo dati par peļņu, ko izmantoja normālās vērtības aprēķiniem, gūti no uzņēmuma uzskaites dokumentiem pirms korekciju izdarīšanas. Tomēr šis apgalvojums nav pieņemams, jo saskaņā ar 2. panta 6. punkta ievaddaļu normālās vērtības aprēķiniem jāizmanto faktiskā peļņas summa, ko uzņēmums guvis iekšzemes tirgū.(27) Attiecībā uz enerģijas izmaksām, piemēram, elektrības un gāzes izmaksām, ko izmanto ieguves rūpniecībā un attiecīgā ražojuma ražošanā, izmeklēšanā noteica, ka tās procentuāli ir ievērojama daļa no kopējām kālija hlorīda ražošanas izmaksām ne tikai Krievijā, bet arī citās ražotājvalstīs. Šajā ziņā Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka tās enerģijas izmaksas uz vienu elektrības un gāzes vienību, ko maksājuši Krievijas uzņēmumi elektrības un gāzes piegādātājiem, saprātīgi spriežot, neatbilst pirktās elektrības un gāzes faktiskajām ražošanas izmaksām.(28) Ņemot vērā šos apgalvojumus, tika uzskatīts, ka šajā gadījumā ir lietderīgi salīdzināt arī pieprasījuma iesniedzēju pirktās enerģijas izmaksas uz vienību ar attiecīgajām izmaksām, kas rodas citam lielam kālija hlorīda ražotājam, kas izmanto līdzīgas ražošanas metodes, kam ir līdzīgs noiets un līdzīgas dabiskās priekšrocības. Krievijā nav citu kālija hlorīda ražotāju, tādēļ šādu informāciju meklēja un ieguva no liela kālija hlorīda ražotāja Kanādā.(29) Sniegtie dati liecināja, ka Kanādas ražotāja enerģijas pieprasījums ir līdzīgs pieprasījuma iesniedzēju Krievijas ražotāju pieprasījumam un ka elektrību un gāzi, ko pērk šis uzņēmums, iegūst no vietējās hidroelektrostaciju elektroenerģijas un lielām gāzes atradnēm — tāpat kā elektrību un gāzi, ko izmanto Krievijas uzņēmumi. Salīdzinājumā atklāja, ka elektrības vienības izmaksas, ko maksā Kanādas ražotājs, nav sevišķi līdzīgas Krievijas ražotāju maksātajām.(30) Attiecībā uz gāzes piegādi, pamatojoties uz datiem, kas iekļauti publicētajā Krievijas gāzes piegādātāja „OAO Gazprom” (kura reģionālais izplatītājs piegādāja gāzi arī attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem) gada ziņojuma par 2003. gadu, konstatēja, ka gāzes iekšzemes cenas, ko maksājuši abi Krievijas ražotāji, atbildušas aptuveni vienai piektajai daļai no Krievijas eksporta cenas. Tajā pašā ziņojumā skaidri norādīts, ka „„OAO Gazprom” iekšzemes tirgū nav guvis peļņu”. Kaut arī nav oficiālas informācijas par Krievijas iekšzemes gāzes cenu rentabilitāti, citāti no Krievijas valdības avotiem presē kopā ar datiem, kas gūti no specializētiem tirgus informācijas avotiem un valdības tīmekļa vietnēm noteikti liecina par to, ka gāzes cenas, ko maksā iekšzemes klienti, nebūt nav tādas, kas sedz izmaksas. Turklāt gāzes cena, ko maksāja abi Krievijas ražotāji, bija ievērojami mazāka nekā gāzes cena, kuru maksāja Kanādas ražotāji.(31) Ņemot vērā iepriekš minēto, tika uzskatīts, ka cenas, ko izmeklēšanas periodā Krievijas reģionālais gāzes piegādātājs prasīja no Krievijas kālija hlorīda ražotājiem, nevarētu pienācīgi atbilst izmaksām, kas saistītas ar gāzes ražošanu, salīdzinājumā ar Krievijas gāzes eksporta cenām un ar Kanādas gāzes piegādātāja cenām, ko maksā Kanādas lielākie rūpnieciskie lietotāji. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu attiecībā uz katru pieprasījuma iesniedzēju tika izdarīta ražošanas izmaksu korekcija. Šo korekciju izdarīja, izmantojot informāciju par eksporta gāzes cenu, transporta neto izmaksas, muitas izvešanas nodokli, pievienotās vērtības nodokli un akcīzes nodokli, jo nebija cita atbilstīga pamata.(32) Par to viens pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka ar gāzi saistītie maksājumi ir pienācīgi atspoguļoti uzskaites dokumentos, tādēļ korekcija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu nav vajadzīga. Atbildot uz šo argumentu, runa nav par to, vai uzņēmums pareizi iegrāmatojis samaksātās rēķinos prasītās cenas, bet par to, vai korekciju pamato fakts, ka pirktās gāzes cena nav samērīga ar gāzes ražošanas un izplatīšanas izmaksām.(33) Par gāzes izmaksu korekciju Krievijas iestādes arī norādīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā atšķirīgās transportēšanas izmaksas iekšzemes tirgū rūpnieciskām vajadzībām pārdotajai gāzei un eksportam pārdotajai gāzei. Jāatgādina (sk. 31. apsvērumu), ka salīdzinājums, kura dēļ izdarīta korekcija, attiecās uz uzņēmumu faktiski samaksātajām gāzes cenām un Krievijas gāzes piegādātāja „OAO Gazprom” iekasētajām eksporta cenām eksportam no Krievijas, transporta neto izmaksām, muitas izvešanas nodokli, pievienotās vērtības nodokli un akcīzes nodokli. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja.(34) Viens pieprasījuma iesniedzējs norādīja, ka tam 2004. gada pirmajā ceturksnī (t. i., izmeklēšanas perioda pēdējā ceturksnī) bijušas ievērojami mazākas vienības ražošanas izmaksas, jo bijusi lielāka efektivitāte un mazākas apkopes izmaksas, un ka šīs mazākās vienības izmaksas uzskatāmas par pamatu ražošanas izmaksu noteikšanai visam izmeklēšanas periodam. Šis pieprasījums netika apmierināts, jo šādas izmaksas nosakāmas visam izmeklēšanas periodam, nevis tikai ņemot vērā izmaksas kādā īsākā izņēmuma periodā.(35) Par ražošanas izmaksām Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka pieprasījuma iesniedzēju ražošanas izmaksu noteikšanai pamatlīdzekļu nolietojums jāpamato ar pamatlīdzekļu aizstāšanas izmaksām (piem., jaunas šahtas un mašīnas u. c.) Šajā ziņā tika apgalvots, ka nolietojums, ko saskaņā ar ierasto praksi pamatotu ar pamatlīdzekļu iegādes (vēsturisko) vērtību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu pienācīgi neatbilstu izmaksām, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Tādēļ tika norādīts, ka vajadzīga Krievijas ražotāju izmaksu pozitīva korekcija.(36) Attiecībā uz šo norādi tika apgalvots, ka nolietojums, kas pamatots ar pamatlīdzekļu iegādes vērtību un atlikušo lietojuma vērtību, šķiet, atbilst uzskaites praksei ieguves rūpniecībā. Tādēļ, lai noteiktu, vai nolietojums, kas ņemts vērā datos par ražošanas izmaksām, pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar attiecīgā ražojuma ražošanu, izmeklēšana vērsa uzmanību uz veidu, ka noteikta pamatlīdzekļu vēsturiskā vērtība.(37) Šajā ziņā pārbaudes apmeklējumos Krievijā uz vietas atklāja, ka to pamatlīdzekļu sākotnējā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz novērtēšanu, kuru veica 1993. gada privatizācijas procesā. Šo pamatlīdzekļu vērtību pēc tam pārskatīja 1993.—1997. gadā, piemērojot „pārvērtēšanas koeficientus”, ko noteikusi Krievijas valdība, lai cīnītos pret hiperinflāciju. Ievērojot Krievijas valdības dekrētu, 1997. gadā neatkarīgi vērtētāji veica pamatlīdzekļu neatkarīgu novērtēšanu. Nosakot šo pamatlīdzekļu vērtību, pieņēma trīs pamatkritērijus, no tiem viens bija pamatlīdzekļu aizstājējvērtība. Šo neatkarīgo novērtējumu rezultāts atspoguļots pieprasījuma iesniedzēju 1998. gada sākuma bilancē.(38) Tomēr, kaut arī tika veikta sākotnējo vērtību pozitīva novērtēšana, tika norādīts, ka pieprasījuma iesniedzēju pamatlīdzekļu vērtības, izteiktas kā produkcijas un pamatlīdzekļu vērtības attiecība, joprojām ir ievērojami mazāka nekā pamatlīdzekļu vērtība tajos uzņēmumos, kas veido Kopienas ražošanas nozari, un lielam Kanādas ražotājam ar līdzīgu ieguves un ražošanas jaudu. Novērtējumā tomēr nav ņemta vērā novecošana un tas, ka Krievijas ražotāju pamatlīdzekļu tehnoloģiskais līmenis bijis zemāks pirms privatizācijas 1993. gadā.(39) Tāpēc netiek uzskatīts par iespējamu, ka pašlaik varētu izdarīt nolietojuma izmaksu korekciju datos par ražošanu, kas izmantoti, lai pieprasījuma iesniedzējiem noteiktu normālo vērtību, jo nav bijis pamatotu pierādījumu, kas liecinātu, ka nolietojums nav pareizi atspoguļots ražotāju eksportētāju uzskaites dokumentos.(40) Arī Kopienas ražošanas nozare norādīja, ka ražošanas izmaksu aprēķinos jāņem vērā dabas aizsardzības izmaksas, salīdzinot tās ar šādām izmaksām, kas radušās Kopienas ražotājiem. Tomēr tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējiem radušās šādas izmaksas un ka tās ir ņemtas viņu ražošanas izmaksu aprēķinos. Attiecībā uz to, vai šādām izmaksām jābūt līdzīgā samērā vai lielumā kā Kopienas ražotāju izmaksām, tiek uzskatīts, ka korekcijas nav vajadzīgas, ja vien pieprasījuma iesniedzēji nodrošina dabas aizsardzības līmeni, ko noteikušas Krievijas iestādes, un ja izmaksas, kas radušās, lai panāktu šādu līmeni, ir pareizi atspoguļotas grāmatvedības uzskaitē. Tika konstatēts, ka abi pieprasījuma iesniedzēji tam atbilst, tādēļ attiecībā uz vides izmaksām korekcijas nebija vajadzīgas.2. Eksporta cena„JSC Silvinit” („Silvinit”)(41) Attiecībā uz „Silvinit” tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā lielākā daļa uzņēmuma kālija hlorīda pārdošanas darījumu uz Kopienu tika izdarīti nesaistītam Šveices tirdzniecības uzņēmumam. Pašreizējās izmeklēšanas vajadzībām un ievērojot pamatregulas 2. panta 8. punktu, eksporta cenas aprēķināšanai ņēma vērā cenas, ko šis tirdzniecības uzņēmums faktiski samaksājis vai kas tam jāmaksā uzņēmumam „Silvinit”.(42) Tomēr tika konstatēts, ka divi darījumi veikti ar „Silvinit” saistītā Krievijas tirdzniecības uzņēmuma „International Potash Company („IPC”)” starpniecību saistītam uzņēmumam Beļģijā, proti, „Ferchimex AS” („Ferchimex”), kas pārstrādāja importēto kālija hlorīdu ražojumā, uz kuru neattiecas izmeklēšana. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu cenas, ko „IPC” iekasēja no „Ferchimex”, var neņemt vērā, ja tās uzskata par neuzticamām. Tika norādīts, ka abos darījumos pārdošanas cena uzņēmumam „Ferchimex” bija lielā mērā līdzīga cenai par tā paša veida ražojumiem, ko pārdod neatkarīgiem klientiem Kopienā. Turklāt abi darījumi attiecās tikai uz nelieliem daudzumiem. Tādēļ tos abus ņēma vērā kopējā eksporta cenas noteikšanā.  „JSC Uralkali” („Uralkali”)(43) Attiecībā uz „Uralkali” tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā visi uzņēmuma kālija hlorīda pārdošanas darījumi uz Kopienu tika izdarīti tieši vairumtirgotājam Kiprā, proti, „Fertexim Ltd”, kas bija „Uralkali” ekskluzīvais izplatītājs. Šiem pārdevumiem eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, t. i., pamatojoties uz cenām, ko faktiski samaksājis „Fertexim” vai kas tam jāmaksā.3. Salīdzinājums(44) Abiem pieprasījuma iesniedzējiem normālo vērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, tika ņemtas vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.(45) Tādējādi attiecīgā gadījumā un ja to pamatoja pierādījumi, tika izdarīti atšķirību pielāgojumi attiecībā uz atlaidēm, transporta, apdrošināšanas, kravas apstrādes, kraušanas un papildu izmaksām, kā arī iepakošanas un kredīta izmaksām.4. Dempinga starpība(46) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu katram ražotājam eksportētājam koriģētā vidējā svērtā normālā vērtība pēc ražojumu veida tika salīdzināta ar koriģēto vidējo svērto eksporta cenu katram uz Kopienu pārdotajam attiecīgā ražojuma veidam.(47) Salīdzinājumā abiem attiecīgajiem uzņēmumiem konstatēja dempingu, tomēr ievērojami mazākā mērā, nekā konstatēts iepriekš. Visu uz Kopienu eksportēto ražojumu vidējā svērtā vērtība, izteikta procentos no kopējās CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, tādēļ konstatētā dempinga starpība bija šāda.Ražotāji eksportētāji % dempinga starpība„JSC Silvinit” 23,0%„JSC Uralkali” 12,3%D. ILGLAICĪGA APSTĀKĻU MAIŅA(48) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika veikta analīze par to, vai apstākļi attiecībā uz dempingu ir ievērojami mainījušies un vai to maiņa uzskatāma par ilgstošu. Šajā ziņā tika konstatēts, ka dempinga starpības mainījās tādēļ, ka samazinājās pieprasījuma iesniedzēju normālā vērtība.(49) Šajā ziņā jānorāda, ka pašreizējā izmeklēšanā normālo vērtību noteica, pamatojoties uz pieprasījuma iesniedzēju izmaksām un cenām. Turklāt pretēji iepriekšējās izmeklēšanas konstatējumiem pēdējos divos gados kālija patēriņš pēdējos nedaudzajos gados ir nepārprotami palielinājies, un kopumā pārdošanas cenas iekšzemes tirgū abiem Krievijas ražotājiem ir rentablas.(50) Attiecībā uz eksporta pārdošanas cenu noturīgumu ārpuskopienas tirgos neviens pieprasījuma iesniedzējs nespēja sniegt detalizētus datus par katra ražotāja katru darījumu. Tomēr tika sniegti apkopoti dati, kas iedalīti pēc galamērķa valsts un ražojumu veida. Uzskatīja, ka pašreizējai daļējai starpposma pārskatīšanai ar to pietiek, jo pārdošanas cenas minētajos tirgos precīzi noteikt nav obligāti. Komisija nespēja precīzi noteikt pārdošanas cenas katrai valstij, jo nebija detalizētu datu un ņemot vērā i) pārdošanas vajadzībām veiktās piegādes dažādību (piem., CIF , FOB , FCA u. c.), ii) atšķirīgos loģistikas paņēmienus un kombinācijas (piem., dzelzceļa + jūras pārvadājumi, tikai dzelzceļa pārvadājumi utt.), iii) attālumu, transporta un apstrādes izmaksu atšķirības uz dažādiem galamērķiem Āzijā un Dienvidamerikā. Tomēr bija norādes par to, ka pārdošanas cenas ārpuskopienas tirgos, neņemot vērā transporta izmaksas, ir tādā pašā līmenī kā pārdošanas cenas Kopienā.(51) Ņemot vērā visus šos faktorus, tiek uzskatīts, ka ir lietderīgi grozīt spēkā esošos pasākumus, ciktāl tie attiecas uz pieprasījuma iesniedzējiem, samazinot dempinga starpību līdz līmenim, kas konstatēts pašreizējā izmeklēšanā.(52) Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājumu summa nedrīkst pārsniegt konstatēto dempinga starpību, bet tai jābūt mazākai nekā minētajai starpībai, ja šādi mazāki maksājumi būtu pienācīgi, lai likvidētu Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. Pašreizējie maksājumi pieprasījumi ir aprēķināti, pamatojoties uz dempinga starpību, un jaunās dempinga starpības ir mazākas nekā iepriekš aprēķinātās, tādēļ maksājumi jāpielāgo mazākajai izmeklēšanā konstatētajai dempinga starpībai, proti, 23 % „JSC Silvinit” un 12,3 % „JSC Uralkali”.(53) Ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, kas bija pamatā ieteikumam grozīt sākotnēji ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3068/92 piemērotos antidempinga maksājumus. Tām tika dota iespēja izteikt komentārus un pieprasīt uzklausīšanu. Attiecīgā gadījumā tika ņemti vērā visi saņemtie komentāri.E. SAISTĪBAS(54) Pēc svarīgāko faktu un apsvērumu konstatēšanas, kas bija pamatā ieteikumam grozīt sākotnēji ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3068/92 piemērotos antidempinga maksājumus, abi pieprasījuma iesniedzēji saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu piedāvāja cenu saistības.(55) Ar Lēmumu 2005/…/EK[9] Komisija pieņēma pieprasījuma iesniedzēju piedāvātās cenas. Iemesli saistību pieņemšanai ir izklāstīti minētajā lēmumā.F. PASĀKUMU FORMA ATTIECĪBĀ PRET PIEPRASĪJUMA IESNIEDZĒJIEM(56) Spēkā esošie pasākumi ir piemērojami precēm, uz kurām attiecas astoņi KN kodi, un tie ir saistīti ar fiksētām summām no EUR 19,61 par tonnu līdz EUR 40,63 par tonnu atkarībā no ražojumu veida. Pašreizējās izmeklēšanas periodā tomēr tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēji uz Kopienu eksportējuši tikai tāda veida ražojumus, uz kuriem attiecas viens KN kods.(57) Tādējādi, ņemot vērā, ka nav informācijas par citiem ražojumu veidiem un ka konkrētais attiecīgā veida kālija hlorīds pašlaik šķiet visvairāk tirdzniecībā laistais, par vissamērīgāko pieeju, kā īstenot grozītos maksājumus, uzskata visu fiksēto summu aizstāšanu ar vienotu procentuālo maksājumu visu veidu kālija hlorīdam, ko ražo pieprasījuma iesniedzēji.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Regulas (EEK) Nr. 3068/92 1. panta 1. punktu groza šādi:„Ar šo tāda Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes kālija hlorīda importam, uz kuru attiecas KN kodi 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90, un tādu īpašu Baltkrievijas un Krievijas izcelsmes maisījumu importam, uz kuriem attiecas KN kodi ex 3105 20 10 ( TARIC kodi 3105 20 10 10 un 3105 20 10 20), ex 3105 20 90 ( TARIC kodi 3105 20 90 10 un 3105 20 90 20), ex 3105 60 90 ( TARIC kodi 3105 60 90 10 un 3105 60 90 20), ex 3105 90 91 ( TARIC kodi 3105 90 91 10 un 3105 90 91 20), ex 3105 90 99 ( TARIC kodi 3105 90 99 10 un 3105 90 99 20), piemēro galīgu antidempinga maksājumu.”2. Regulā (EEK) Nr. 3068/92 pozīciju tabulā, kas attiecas uz Krieviju, 1. panta 3. punktā groza šādi:„Krievija (visi uzņēmumi, izņemot „JSC Silvinit” un „JSC Uralkali” — TARIC papildkods A999)”.3. Regulas (EEK) Nr. 3068/92 1. panta 4. punktā iekļauj šādu tekstu:„Attiecībā uz importu, ko veikuši iepriekš minētie ražotāji eksportētāji, antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama neto Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļu nomaksas 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem ir šāda:Maksājuma likme | TARIC papildkods |Uzņēmums |– „JSC Silvinit”, Soļikamska, Krievija | 23,0% | A665 |– „JSC Uralkali”, Berezņiki, Krievija | 12,3% | A666 |„4. Regulas (EEK) Nr. 3068/92 1. panta 4. un 5. punktu pārnumurē attiecīgi par 5. un 6. punktu.5. Regulas (EEK) Nr. 3068/92 1.a panta 1. punktu groza šādi:„Importētos ražojumus, kas deklarēti laišanai brīvā apgrozībā, atbrīvo no antidempinga maksājumiem, kurus piemēro saskaņā ar 1. pantu, ja vien tos ražojuši uzņēmumi, no kuriem Komisija pieņēmusi saistības un kuru nosaukumi norādīti Komisijas Regulā (EK) Nr. 858/2005 un Komisijas Lēmumā Nr. 2005/[INSERT]/EK, kas palaikam grozīti, un ja tie importēti atbilstīgi šo pašu Kopienas aktu noteikumiem.”2 . pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).[2] OV L 112, 11.5.2000., 4. lpp.[3] OV L 308, 24.10.1992., 41. lpp.[4] OV C 70, 20.3.2004., 15. lpp.[5] OV L 183, 20.5.2004., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 588/2005 (OV L 98, 16.4.2005., 11. lpp.).[6] OV L 143, 7.6.2005., 11. lpp.[7] OV L 182, 19.5.2004., 23. lpp.[8] OV C 93, 17.4.2004., 2. un 3. lpp.[9] OV ……..