               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2016
            COM(2016) 589 final
            2016/0287(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un Regulu (ES) Nr. 283/2014
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Jaunajā Telesakaru paketē, ko šodien pieņēma Komisija, ir ietverts paziņojums, kurā izklāstīts Eiropas redzējums par interneta savienojamību iedzīvotājiem un uzņēmumiem digitālajā vienotajā tirgū
                  1
               , kā arī tiesību akta priekšlikums par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksu
                  2
               , ar ko pārskata reglamentējošos noteikumus elektronisko sakaru jomā. Komisijas priekšlikumos ir izklāstītas nepieciešamās reformas, lai nodrošinātu ļoti augstas veiktspējas tīklu pieejamību un izmantošanu, ļaujot digitālajā vienotajā tirgū plaši izmantot produktus, pakalpojumus un lietotnes.

               Tā kā internets un digitālā savienojamība pārveido privāto dzīvi un profesionālo darbību gan Savienībā, gan ārpus tās, ir jānodrošina, ka sabiedrība tiek mudināta izmantot šo pārmaiņu radītās iespējas.

               Tāpēc viens no Komisijas stratēģiskajiem mērķiem, kas Savienībai jāsasniedz līdz 2025. gadam, ir – vietām, kurās tiek sniegti sabiedriskie pakalpojumi, piemēram, publiskās pārvaldes iestādēm, bibliotēkām un slimnīcām jābūt aprīkotām ar gigabitu interneta savienojumu. Šajos un arī citos sabiedriskās dzīves centros, tostarp ārtelpās, kas ir pieejamas plašai sabiedrībai, tāda pieslēguma ātruma nodrošināšana, kas būtiski pārsniedz funkcionālu piekļuvi internetam, ļaus iedzīvotājiem no visiem sabiedrības slāņiem izmantot priekšrocības, ko dod nākamās paaudzes savienojamība gan esot kustībā, gan vietās, kur ir svarīgi būt savienotam.

               Kā pasākumu, kas paredzēts šā mērķa sasniegšanai, jaunā pakete veicinās vietēju bezvadu piekļuves punktu izvēršanu, izmantojot vienkāršotas plānošanas procedūras un atvieglotus reglamentējošos pienākumus, cita starpā, ja šāda piekļuve tiek nodrošināta, balstoties uz nekomerciāliem principiem vai papildina citu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu.

               Šeit ierosinātais pasākums papildina minētos centienus, veicot grozījumus Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā attiecībā uz telesakaru tiesisko regulējumu, kas ietverts Regulā (ES) Nr. 1316/2013
                  3
                (turpmāk "EISI regula") un Regulā (ES) Nr. 283/2014
                  4
                (turpmāk "pamatnostādņu regula"). Šie grozījumi mudina sabiedrības interesēs strādājošas iestādes, piemēram, publiskās iestādes un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus, piedāvāt vietēju bezmaksas bezvadu savienojamību vietējās sabiedriskās dzīves centros (piemēram, publiskās pārvaldes iestādēs, bibliotēkās, veselības aprūpes centros, sabiedriskās vietās ārtelpās). Šajā nolūkā tie paredz finansiālu stimulu tām iestādēm, kas vēlas sniegt vietēju bezmaksas augstas veiktspējas bezvadu savienojamību sabiedriskās vietās, kas atrodas to atbildības teritorijā vai to pakalpojumu sniegšanas vietās.  Vietējām publiskajām iestādēm piešķiramajam finansējumam par piekļuves punktu izveidošanu vietējās sabiedriskās dzīves centros, tostarp ārtelpās, kas pieejamas plašai sabiedrībai, prioritātes tiks noteiktas pirmajā intervences posmā.

               Sekmējot integrēšanu esošajos sabiedriskajos pakalpojumos, intervence veicinās iedzīvotāju interesi par augstas veiktspējas interneta pakalpojumiem un tādējādi sniegs ievērojamu ieguldījumu gan platjoslas pakalpojumu izmantošanā, gan publiskās infrastruktūras attīstībā. Vietēja bezmaksas bezvadu savienojamība, kas ir pieejama noslogotās vietās, kurās cilvēki pulcējas un gatavojas uzsākt savu nākamo ikdienas posmu, var dot ievērojamu pievienoto vērtību, ļaujot dīkstāves un tranzīta laiku pārvērst produktīvā, relaksējošā vai ar informāciju piesātinātākā laikā. Turklāt šādi vietēji bezvadu piekļuves punkti var nodrošināt lielāku pārklājuma granularitāti grūti sasniedzamās vietās vai vietās, kur pretējā gadījumā lielais lietotāju skaits ievērojami samazinātu bezvadu savienojamības iespējamību. Sniedzot lietotājiem iespēju palikt savienotiem, kamēr viņi veic savus ikdienas uzdevumus, tie veicina mobilitāti, elastīgumu un interesi par sabiedrības interesēs strādājošu iestāžu pakalpojumu izmantošanu, kā arī uzlabo personīgā laika pārvaldīšanu. Katra atsevišķā vietējā bezvadu piekļuves punkta ierobežotais darbības rādiuss nodrošinātu to, ka šis publiski pieejamais pakalpojums nekonkurē ar komerciālajiem piedāvājumiem, bet tajā pašā laikā tam būtu svarīga loma platjoslas izmantošanas un digitālo prasmju veicināšanā. Tas savukārt veicinātu lietotāju interesi sākt izmantot komerciālus platjoslas pakalpojumu piedāvājumus dzīvesvietai vai mobilo platjoslas pakalpojumu piedāvājumus. Ierosinātā intervence papildina jauno universālā pakalpojuma tiesisko koncepciju, kas izklāstīta Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa priekšlikumā, saskaņā ar kuru ikvienam ES pilsonim ir tiesības uz savienojumu – tiesības uz tādu funkcionālu interneta pieslēgumu (vismaz fiksētā vietā), kas ir izmaksu ziņā pieejams un nodrošina pilnīgu iesaisti digitālajā ekonomikā un sabiedrībā.

               Ierosinātais pasākums paredz vienkāršu finansēšanas mehānismu vietējo bezvadu piekļuves punktu uzstādīšanai. Intervence ir veidota tā, lai tās ietekme būtu jūtama maksimāli ātri, veicinot iedzīvotāju interesi par interneta piekļuves pakalpojumiem un veicinot publisko digitālo pakalpojumu izmantošanu, tostarp piekļuvi digitālo pakalpojumu infrastruktūrām. Cerība, ka radītā interese būs pamats turpmākai piekļuves punktu izmantošanai un vajadzības gadījumā arī maiņai bez papildu finansiālas palīdzības regulu ietvaros, atbilst mērķim pakāpeniski pārtraukt šādu palīdzību (tiklīdz tas ir iespējams) un mudināt izmantot alternatīvus finansēšanas mehānismus.

               Lai nodrošinātu intervences mērķtiecīgu izmantošanu un gūtu maksimālu sabiedrisko labumu, finansējums tiks attiecināts tikai uz situācijām, kad nav brīvi pieejamu publisku vai privātu piekļuves punktu, kas nodrošina ļoti ātru ātrgaitas platjoslas savienojumu. Tā kā Savienības finansiālais atbalsts, ko piešķir atsevišķām darbībām, būs mazāks par Finanšu regulā paredzēto nelielas vērtības dotāciju robežvērtību, kas ir EUR 60 000
                  5
               , nav gaidāma ievērojama intervences ietekme uz konkurenci
                  6
               . Turklāt finansējumu piešķir, ievērojot ģeogrāfisko līdzsvaru, kas veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju Savienībā, īpaši ņemot vērā vietējo kopienu vajadzības
                  7
               . Vienoti piemērojot šos kritērijus, ierosinātā intervence atbilst atvērtu un konkurētspējīgu tirgu sistēmai, kas ir Eiropas komunikāciju tīklu darbības pamatā.

               Papildus tam, ka intervence veicinās pieprasījumu pēc ātrgaitas platjoslas savienojamības un mudinās to plaši izmantot kopienu līmenī, tai būs arī pozitīvs domino efekts, sākot no uzlabotas piekļuves e-pārvaldei un līdzdalības demokrātiskajās norisēs, tostarp demogrāfiskām grupām, kas citādi saskaras ar grūtībām piekļūt savienojamībai (piemēram, bēgļi un iedzīvotāju grupas ar zemiem ienākumiem), līdz pat papildu infrastruktūrai ārkārtas un krīzes sakariem un sabiedrisko pakalpojumu paziņojumiem. Lai nodrošinātu, ka vietējās kopienas, kurām ir ierobežoti resursi, arī var gūt labumu no dalības digitālajā vienotajā tirgū, atbalsts saskaņā ar šo pasākumu būtu jāparedz līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu. Īstenojot darbības, ko finansē ar ierosināto pasākumu, potenciālie atbalsta saņēmēji varētu iesaistīt vietējās kopienas locekļus, lai noteiktu tos sabiedriskās dzīves centrus, kuros brīvi pieejamu bezvadu piekļuves punktu uzstādīšana sniegtu vislielāko pievienoto vērtību kopienai.

               Ņemot vērā intervences elastību un mērķtiecīgo raksturu, atbalsts platjoslas tīkliem EISI īstenošanai paredzētā telesakaru nozares finansējuma ietvaros būtu jāuzskata par atsevišķu kopīgu interešu projektu ar saistītām darbībām saskaņā ar EISI regulu un atsevišķu budžetu, kurš sīkāk būtu jānosaka pamatnostādņu regulā. Ņemot vērā ierobežoto finanšu atbalsta apjomu, ko piešķir katram atbalsta saņēmējam, bet ievērojamu atbalsta saņēmēju kopskaitu, ir būtiski pilnveidot administratīvās procedūras, lai nodrošinātu vienkāršu un ātru lēmuma pieņemšanas procesu. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāatļauj saskaņā ar EISI regulu apstiprināt priekšlikumu kategorijas šīs intervences ietvaros, nevis dot savu piekrišanu par individuālu atbalsta saņēmēju sarakstu. Īstenojot šo grozījumu horizontāli un tādējādi attiecinot to arī uz citiem kopīgu interešu projektiem, priekšlikumā ir ievērots arī dalībvalstu aicinājums digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā paredzēt efektīvākus īstenošanas pasākumus.

               Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst visdažādākajām situācijām, un cik ātri vien iespējams nodrošina konkrētus rezultātus, ir svarīgi nevajadzīgi neierobežot pieejamā finansiālā atbalsta veidus. Šajā sakarā nozīmīgu elastības pakāpi var iegūt, īstenošanai izmantojot iespējami plašāku intervencei piemērotu atbalstu klāstu. Šajā nolūkā un, ņemot vērā notiekošās sarunas par finanšu regulas pārskatīšanu, EISI regulas teksts būtu jāgroza, lai precizētu, ka visas darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus, tostarp šī intervence, kopumā ir tiesīgas pretendēt uz finansiālo atbalstu, kas pašlaik ir un nākotnē būs pieejams saskaņā ar Finanšu regulu.

               No otras puses, to pašu iemeslu dēļ ir ierosināts savstarpēji saskaņotā veidā EISI regulā un pamatnostādņu regulā precizēt intervencei pieejamā finansiālā atbalsta veidu. Dotācijas, visticamāk, ir galvenais finansiālā atbalsta veids, kas ir piemērots, lai sasniegtu mērķi veicināt vietēju bezmaksas bezvadu savienojamību vietējās kopienās, tomēr jau no paša sākuma nevajadzētu izslēgt arī cita veida finansiālo atbalstu, kas nav finanšu instrumenti. Finanšu instrumentus izslēdz sakarā ar to radīto salīdzinoši lielo administratīvo slogu un ar to saistīto īstenošanas laiku, kas nenodrošina pietiekamu saskaņotību ar paredzēto darbību īpatnībām.

               Lai nodrošinātu ātrumu un efektivitāti, šo intervenci īstenos, izmantojot pilnveidotas administratīvās procedūras, kurās izmanto standartizētus dokumentus (piemēram, kuponus) un tiešsaistes rīkus pieteikumu izskatīšanai un turpmākai uzstādīto vietējo bezvadu piekļuves punktu uzraudzībai un revīzijai.

               Paredzams, ka ierosinātais pasākums, ko atbalstīs, izmantojot Platjoslas kompetences biroju ES tīklu
                  8
               , vairos vietējo iestāžu un iedzīvotāju informētību par jaunajām Komisijas prioritātēm attiecībā uz gigabitu sabiedrību, kā arī nodrošinās lielu atpazīstamību un ticību ES spējām nodrošināt savienojamību un piekļuvi digitālajiem pakalpojumiem visā Eiropas kontinentā. Ar ierosinātajiem pasākumiem finansēto darbību atpazīstamība tiks nodrošināta ar īpašu Komisijas izstrādātu logotipu, kas būs pieejams atbalsta saņēmējiem, tādējādi nodrošinot zīmola atpazīstamību.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem attiecīgajā politikas jomā

               Pašlaik telesakaru tiesiskais regulējums Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā attiecībā uz telesakaru jomu paredz finansiālu atbalstu digitālo pakalpojumu infrastruktūrām (dotāciju un/vai iepirkumu veidā) un platjoslas tīkliem (finanšu instrumentu veidā).

               Attiecībā uz intervenci platjoslas atbalstam, ņemot vērā platjoslas tīklu īpašo nozīmi izaugsmes un nodarbinātības kontekstā un ņemot vērā problēmas – gan finansiālās, gan tehniskās – saistībā ar publiskajiem ieguldījumiem šajā nozarē, pamatnostādņu regulā paredzētas ierobežotas intervences. EISI finansē nelielu ieguldījumu finanšu instrumentu izveidē Savienības līmenī, jo īpaši sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku, lai veicinātu citu publiskā un privātā sektora resursu efektīvāku izmantošanu. Tā mērķis ir izvērst inovatīvus platjoslas projektus, kas balstīti uz modernajām tehnoloģijām un kam ir replicējamības potenciāls, tādējādi savus mērķus sasniedzot gan tieši, gan demonstrējot.

               Ierosinātais pasākums papildina Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa priekšlikumā ietvertos uz galalietotāju vērstos elementus. Atbalsts vietējo bezvadu piekļuves punktu uzstādīšanai vietējās sabiedriskās dzīves centros papildina citas EISI telesakaru jomas darbības, kā arī citus finansiālā atbalsta avotus, piemēram, Eiropas strukturālos un investīciju fondus, ar ko atbalsta platjoslas tīklu izvēršanu. Tā kā šādi pasākumi pašlaik nav ietverti ne EISI, ne pamatnostādņu regulā, tiek ierosināts minētās regulas attiecīgi grozīt.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Priekšlikuma pamatā ir LESD 172. pants, kas attiecas uz ES intervenci, ar kuru atbalsta Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta, telesakaru un enerģētikas infrastruktūru jomā. Saskaņā ar LESD 170. panta 1. punktu šīs iniciatīvas mērķis ir nodrošināt, lai, izvēršot šādus tīklus un tādējādi izveidojot teritoriju bez iekšējām robežām, vietējās kopienas varētu pilnībā izmantot visas digitālā vienotā tirgus sniegtās iespējas.

               •Subsidiaritāte un proporcionalitāte

               Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam un paliek Eiropas telekomunikāciju tīklu darbības jomas ietvaros, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantā.

               Īpaši ņemot vērā vietējo kopienu vajadzības digitālā vienotā tirgus stratēģijas plašākā kontekstā, priekšlikums sekmē elektronisko sakaru iekšējā tirgus sasniegšanu un dod iespēju kopienām tajā piedalīties. Tā kā tādas telpas izveidi, kas visu ES aptver ar augstas kvalitātes bezvadu savienojamību, nevar pietiekami labi sasniegt ar dalībvalsts rīcību, šis priekšlikums saskan ar LES 5. panta subsidiaritātes principu. Paredzams, ka intervencei, ko cita starpā atbalsta Platjoslas kompetences biroju ES tīkls, vajadzētu palīdzēt nodrošināt to, ka vietējo kopienu vajadzības var risināt efektīvi un ka administratīvais slogs tiek samazināts līdz minimumam.

               Pašreizējās iniciatīvas attiecībā uz vietēju bezmaksas bezvadu savienojamību ir sadrumstalotas un līdz ar to arī neefektīvas. It sevišķi nav visaptverošas stratēģijas, ar ko visā Savienībā veicina piekļuvi bezmaksas bezvadu savienojamībai, lai sekmētu vietējo kopienu līdzdalību digitālajā vienotajā tirgū. Tā kā pat vietējās kopienās atsevišķu vietējo bezvadu piekļuves punktu izvēršana ir teritoriāli ierobežota, šādu centienu koordinācija ir jo īpaši būtiska, lai nodrošinātu, ka izvēršana saskaņoti veicina kopēju interešu ievērošanu attiecībā uz ES mēroga savienojamību. Saskaņota bezmaksas bezvadu savienojamības risinājumu izvēršana Eiropas mērogā ļaus gan optimizēt intervences izmaksas (jo īpaši ar apjomradītu ietaupījumu palīdzību samazinot administratīvos izdevumus par nelielu dotāciju pārvaldīšanu, kā arī samazinot aprīkojuma cenas), gan nodrošināt lielāku vienlīdzību attiecībā uz piekļuvi, tādējādi sniedzot ieguldījumu ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzijā Savienībā. Ierosinātais pasākums ir paredzēts papildu Eiropas vērtības pievienošanai, nodrošinot, ka izvērstā infrastruktūra, izmantojot digitālo pakalpojumu infrastruktūru, ļauj piekļūt arī Eiropas mēroga sadarbspējīgiem kopīgu interešu pakalpojumiem, piemēram, Eiropas drošāka interneta pakalpojumu infrastruktūrai un sadarbspējīgiem pārrobežu e-veselības pakalpojumiem.

               Ierosinātās intervences darbības joma aptver savienojamības nodrošināšanu tikai sabiedriskās dzīves centros un sabiedrībai pieejamās ārtelpās,  izmantojot piekļuves punktus ar ierobežotu pārklājumu; katrs atsevišķais projekts būs neliels. Tādējādi intervence ir samērīga ar mērķi ļaut vietējām kopienām iekļauties digitālā vienotā tirgus bezvadu dimensijā, neierobežojot komerciālus piedāvājumus. Vienlaikus paredzams, ka minētais pasākums pozitīvi ietekmēs vispārējo savienojamības piedāvājumu, ko nodrošina komerciāli piedāvāti piekļuves pakalpojumi. Sagaidāms, ka intervences efektivitāti vēl pastiprinās replicējamības vienkāršums un iespējama veiksmīgas izmantošanas piemēru ietekme.

               Ierosinātā pasākuma pārvaldība tiešsaistē cita starpā apvienojumā ar vietējā platjoslas kompetences biroja atbalstu nodrošinās to, ka administratīvais slogs, ko rada iniciatīvas īstenošana un dalība tajā, tiek saglabāts minimālā līmenī.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Tā kā šī iniciatīva papildina jauno Telesakaru paketi, tostarp paziņojumu, kurā izklāstīts Eiropas redzējumu par interneta savienojamību iedzīvotājiem un uzņēmumiem digitālajā vienotajā tirgū, un tiesību aktu priekšlikumu, ar ko pārskata elektroniskos sakarus reglamentējošos noteikumus, tā lielā mērā balstās uz ieinteresēto personu sniegta ieguldījuma un plašas analīzes, kas veikta šo priekšlikumu izvērtēšanas un ietekmes novērtējuma posmā, kā arī uz dienestu darba dokumentiem, kas pievienoti paziņojumam. Vissvarīgākie ierosināto pasākumu aspekti ir izklāstīti turpmāk. Kopumā analīzes rezultāti liecina, ka, lai gan ar likumdošanas un reglamentējošām darbībām var novērst šķēršļus, stiprināt konkurētspējīgas ierosmes, nodrošināt lielāku paredzamību investoriem un samazināt tīklu izvēršanas izmaksas, Eiropas ilgtermiņa mērķu sasniegšanā attiecībā uz savienojamību svarīga nozīme ir publiskā sektora finansējumam.

               Nesenā ziņojumā
                  9
               , kurā apkopoti Komisijas veiktas sabiedriskās apspriešanas rezultāti attiecībā uz elektroniskos sakarus reglamentējošo noteikumu pārskatīšanu, izklāstīts, ka daudzas publiskās iestādes un privātie respondenti atbalstīja Wi-Fi tīklu izvēršanu
                  publiskās vietās, vienlaikus norādot uz nepieciešamību izveidot pienācīgu normatīvo vidi tādu jautājumu risināšanai kā piekļuves nodrošinātāja atbildība un elektromagnētiskā lauka (EMF) iedarbība. Operatori uzsvēra, ka jebkuram publiskajam atbalstam vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālam, vienlaikus norādot, ka izvēršanu var veicināt arī ar dažāda veida publiskā un privātā sektora partnerībām. Šie konstatējumi atbilst pašreizējā stāvokļa ex-post novērtējumam, kas ir pievienots priekšlikumam par tiesiskā regulējuma pārskatīšanu.

               Saistībā ar tiesiskā regulējuma pārskatīšanu veiktā ietekmes novērtējuma pamatā ir minētie ieinteresēto personu izteiktie apsvērumi, un tajā ierosināts ieviest noteikumus par mazu šūnu izvēršanu. Šo noteikumu mērķis ir samazināt ļoti blīvu tīklu izvēršanas izmaksas un uzlabot piekļuvi vietējai bezvadu savienojamībai, lai apmierinātu strauji augošo pieprasījumu pēc visuresošas savienojamības. Ierosinātais pasākums, kas papildina vēlamo risinājumu attiecībā uz tiesiskā regulējuma izstrādi spektra pārvaldības jomā, palīdzēs veicināt vietējas bezmaksas bezvadu savienojamības nodrošināšanu un tādējādi palīdzēs īstenot Eiropas redzējumu par interneta savienojamību iedzīvotājiem un uzņēmumiem digitālajā vienotajā tirgū.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Apropriācijas saistībā ar šo priekšlikumu pilnībā finansē saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.—2020. gadam. Ir jāpārdala EUR 70 miljoni no EISI telesakaru nozarei 2017.–2019. gadā plānotajām summām; grozot EISI regulas 5. panta 1. punktu, uz finansējumu, kas paredzēts telesakaru nozarei, tiks pārvietoti EUR 50 miljoni. Konsekvences labad šis pieaugums ir atspoguļots arī priekšlikumā grozīt Eiropas Stratēģisko investīciju fondu tiesisko regulējumu
                  10
               , kas noteikts Regulā (ES) Nr. 2015/1017
                  11
               .

               2016/0287 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un Regulu (ES) Nr. 283/2014

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  12
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  13
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Komisijas paziņojumā, kurā izklāstīts Eiropas redzējums par interneta savienojamību iedzīvotājiem un uzņēmumiem digitālajā vienotajā tirgū
                  14
               , aprakstīti vairāki pasākumi, kas var uzlabot savienojamību Eiropas Savienībā.

               (2)Kā vienu no pasākumiem, ar kuriem atbalsta Eiropas savienojamības redzējumu, šis paziņojums paredz vietēju bezvadu piekļuves punktu izvēršanas veicināšanu, paredzot vienkāršotu plānošanas procedūru un samazinātus regulatīvos šķēršļus. Šādi piekļuves punkti, tostarp tādi, kas ir papildus citu sabiedrisko pakalpojumu sniegšanai paredzētajiem vai kam ir nekomerciāls raksturs, var sniegt būtisku ieguldījumu pašreizējās paaudzes bezvadu sakaru tīklu uzlabošanā un turpmāko paaudžu bezvadu sakaru tīklu izvēršanā, veicinot pārklājuma lielāku granularitāti, kas atbilst mainīgajām vajadzībām.

               (3)Saskaņā ar paziņojumu, kurā izklāstīts Eiropas redzējums attiecībā uz interneta savienojamību digitālajam vienotajam tirgum, kā arī nolūkā veicināt digitālu iekļaušanu, Savienībai būtu mērķtiecīgi jāatbalsta vietējas bezmaksas bezvadu savienojamības nodrošināšana vietējās sabiedriskās dzīves centros, tostarp ārtelpās, kas pieejamas plašai sabiedrībai. Līdz šim šāds atbalsts Regulā (ES) Nr. 1316/2013
                  15
                un Regulā (ES) Nr. 283/2014
                  16
                nav bijis iekļauts.

               (4)Šāda veida atbalstam vajadzētu mudināt sabiedrības interesēs strādājošas iestādes, piemēram, publiskās iestādes un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējus papildus saviem tiešajiem pakalpojumiem piedāvāt vietēju bezmaksas bezvadu savienojamību, lai tādējādi nodrošinātu, ka sabiedriskās dzīves centros vietējās kopienas var gūt labumu no ļoti ātras ātrgaitas platjoslas. Šādas iestādes varētu būt pašvaldības un citas vietējās publiskās iestādes, bibliotēkas un slimnīcas.

               (5)Vietēju bezvadu savienojamību par bezmaksas būtu jāuzskata vienīgi tad, ja to nodrošina bez atbilstošas atlīdzības, t. i., tiešas samaksas vai atlīdzināšanas citā veidā, tostarp – bet ne tikai – neizmantojot reklāmas un nepieprasot sniegt personas datus.

               (6)Ņemot vērā intervences īpašo mērķi un to, ka šī intervence ir vērsta uz vietējām vajadzībām, tā būtu jāidentificē kā atsevišķs kopīgu interešu projekts telesakaru nozarē Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un Regulas (ES) Nr. 283/2014 nozīmē.

               (7)Lai šo intervenci nodrošinātu ar atbilstošu finansējumu, finanšu līdzekļu apjoms, kas paredzēts EISI īstenošanai telesakaru nozarē, būtu jāpalielina par EUR 50 000 000.

               (8)Ņemot vērā šīs intervences nekomerciālo raksturu un paredzamo atsevišķo projektu mazos mērogus, administratīvais slogs būtu jāsamazina līdz minimumam. Tāpēc intervenci būtu jāīsteno, izmantojot vispiemērotākos finansiālā atbalsta veidus, proti, dotācijas, kas tagad ir vai nākotnē būs pieejamas saskaņā ar Finanšu regulu. Intervencei nevajadzētu balstīties uz finanšu instrumentiem.

               (9)Sakarā ar katra atsevišķā vietējā bezvadu piekļuves punkta ierobežoto darbības rādiusu un atsevišķo projektu nelielo vērtību nav sagaidāms, ka piekļuves punkti, kas saņems finansiālo atbalstu saskaņā ar šo regulu, ietekmēs komerciālos piedāvājumus. Lai arī turpmāk nodrošinātu, ka šāds finansiālais atbalsts nepamatoti nekropļo konkurenci, neizstumj privātos ieguldījumus vai nerada šķēršļus privātajiem ieguldītājiem, intervence būtu jāpiemēro vienīgi projektiem, kas nedublējas ar jau esošiem līdzīga rakstura privātiem vai publiskiem piedāvājumiem tajā pašā jomā. Tomēr nevajadzētu izslēgt publisku vai privātu finansējuma avotu sniegtu papildu atbalstu izvēršanai saskaņā ar šo iniciatīvu.

               (10)Lai nodrošinātu, ka šajā regulā paredzētā savienojamība tiek ātri nodrošināta, finansiālais atbalsts būtu jāīsteno, pēc iespējas vairāk izmantojot tiešsaistes rīkus, kas ļauj ātri iesniegt un izskatīt pieteikumus un īstenot tos, kā arī atbalstīt uzstādīto vietējo bezvadu piekļuves punktu uzraudzību un revīziju.

               (11)Ņemot vērā interneta savienojamības vajadzības Savienībā un nepieciešamību steidzami veicināt tādus piekļuves tīklus, kas visā ES spēj nodrošināt augstas kvalitātes interneta pieslēgumu, kurš balstās uz ļoti ātras ātrgaitas platjoslas pakalpojumiem, finansiālo atbalstu būtu jācenšas sadalīt ģeogrāfiski līdzsvaroti.

               (12)Tādēļ Regula (ES) Nr. 1316/2013 un Regula (ES) Nr. 283/2014 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1316/2013

               Regulu (ES) Nr. 1316/2013 groza šādi:

               1) regulas 5. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               "b) telesakaru nozare – EUR 1 091 602 000;"

               2) regulas 7. pantu groza šādi:

               a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               "1. Tikai tās darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013, Regulu (ES) Nr. 347/2013 un regulu par pamatnostādnēm Eiropas tīkliem telesakaru infrastruktūras jomā, kā arī programmas atbalsta darbības ir tiesīgas saņemt atbalstu kā Savienības finansiālo palīdzību, jo īpaši dotāciju, iepirkuma un finanšu instrumentu veidā.";

               b)panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

               "4. Saskaņā ar šo regulu telesakaru nozarē Savienības finansiālo atbalstu saņemt ir tiesīgas visas darbības, ar kurām īsteno kopīgu interešu projektus, un programmas atbalsta darbības, kas noteiktas regulā par pamatnostādnēm Eiropas tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā un kas atbilst saskaņā ar minēto regulu noteiktajiem šādiem atbilstības kritērijiem un/vai nosacījumiem:

               a) vispārējos pakalpojumus, pamatpakalpojumu platformas un programmas atbalsta darbības finansē, izmantojot dotācijas un/vai iepirkumu;

               b) darbības platjoslas tīklu jomā finansē, izmantojot finanšu instrumentus;

               c) darbības, kas vērstas uz vietējas bezmaksas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās, finansē, izmantojot dotācijas vai tādus finansiālā atbalsta veidus, kas nav finanšu instrumenti.";

               3) regulas 9. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:

               "1.a Ja to pamato vajadzība izvairīties no nevajadzīga administratīvā sloga, jo īpaši attiecībā uz nelielas vērtības dotācijām Regulas (ES) Nr. 1286/2012 185. panta nozīmē, dalībvalstu piekrišana, nenorādot konkrētus pieteikuma iesniedzējus, var tikt dota ar darba programmām saistītiem noteiktas kategorijas priekšlikumiem saskaņā ar 17. pantu.";

               4) regulas 10. panta 4. punktam pievieno šādu trešo daļu:

               "Darbības, kas vērstas uz vietējas bezmaksas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās, finansē ar Savienības finansiālo atbalstu, kas sedz līdz 100 % no attiecināmajām izmaksām, neskarot līdzfinansējuma principu."

               2. pants

               Grozījumi Regulā (ES) Nr. 283/2014

               Regulu (ES) Nr. 283/2014 groza šādi:

               1) regulas 2. panta 2. punktam pievieno šādu h) apakšpunktu:

               "h) "vietējs bezvadu piekļuves punkts" ir tāda mazjaudas un mazizmēra iekārta ar mazu darbības attālumu, kas neekskluzīvi izmanto radiofrekvenču spektru, kura pieejamības un efektīvas izmantošanas nosacījumi šajā nolūkā ir harmonizēti Savienības līmenī, un kas lietotājiem nodrošina bezvadu piekļuvi elektronisko sakaru tīklam.";

               2) regulas 4. panta 1. punktam pievieno šādu c) apakšpunktu:

               "c) atbalsta vietējas bezmaksas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās.";

               3) regulas 5. pantu groza šādi:

               a)panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

               "7. Kopējā budžeta summa, kas piešķirta finanšu instrumentiem attiecībā uz platjoslas tīkliem, nepārsniedz minimumu, kas vajadzīgs, lai noteiktu izmaksu ziņā efektīvas intervences, kuras nosaka, pamatojoties uz ex-ante novērtējumiem, kā minēts Regulas (ES) Nr. 1316/2013 14. panta 1. punktā.

               Minētā summa ir līdz 15 % no Regulas (ES) Nr. 1316/2013 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā finansējuma telesakaru nozarei.";

               b)pantā iekļauj šādu 5.a punktu:

               "5.a Darbību, kas sekmē kopīgu interešu projektus, kuri vērsti uz vietējas bezmaksas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās, atbalsta ar:

               a) dotācijām, un/vai

               b) tādiem finansiālā atbalsta veidiem, kas nav finanšu instrumenti.";

               4) regulas 6. pantā iekļauj šādu 8.a punktu:

               "8.a Darbības, kas sekmē kopīgu interešu projektus, kuri vērsti uz vietējas bezmaksas bezvadu savienojamības nodrošināšanu vietējās kopienās, atbilst pielikuma 4. iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem.";

               5) regulas 8. panta 9. punktam pievieno šādu d) apakšpunktu:

               "d) savienojumu skaitu ar vietējiem bezvadu piekļuves punktiem, kas izveidoti, veicot darbības, ar kurām īsteno pielikuma 4. iedaļu.";

               6) regulas pielikumam pievieno šādu 4. iedaļu:

               "4. IEDAĻA. BEZVADU SAVIENOJAMĪBA VIETĒJĀS KOPIENĀS

               Par darbībām, kuru mērķis ir nodrošināt vietēju bezmaksas bezvadu savienojamību tādos vietējās sabiedriskās dzīves centros (tostarp ārtelpās, kas pieejamas plašai sabiedrībai), kuriem ir nozīmīga loma vietējo kopienu sabiedriskajā dzīvē, ir tiesības saņemt finansiālu atbalstu.

               Finansiālais atbalsts ir pieejams sabiedrības interesēs strādājošām iestādēm, piemēram, pašvaldībām un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem, kas apņēmušies nodrošināt vietēju bezmaksas bezvadu savienojamību, uzstādot vietējus bezvadu piekļuves punktus.

               Projekti, ar kuriem nodrošina bezvadu savienojamību, izmantojot brīvi pieejamus vietējus bezvadu piekļuves punktus, var saņemt finansējumu, ja:

               1)tos īsteno sabiedrības interesēs strādājoša iestāde, kas ir spējīga plānot un uzraudzīt iekštelpu vai ārtelpu vietējo bezvadu piekļuves punktu uzstādīšanu sabiedriskās telpās;

               2)tie balstās uz ļoti ātras ātrgaitas platjoslas savienojamību, kas ļauj nodrošināt lietotājiem augstas kvalitātes interneta pieslēgumu, kurš:

               a.ir bezmaksas, viegli pieejams un izmanto mūsdienīgu aprīkojumu, un

               b.atbalsta pieeju novatoriskiem digitāliem pakalpojumiem, piemēram, tādiem, ko piedāvā digitālā pakalpojumu infrastruktūrā;

               3)tie izmanto kopīgo logotipu, ko nodrošina Komisija, un saiti uz saistītajiem tiešsaistes rīkiem.

               Projektiem, kas dublējas ar jau esošiem līdzīga rakstura, tostarp kvalitātes, privātiem vai publiskiem piedāvājumiem tajā pašā teritorijā, finansējumu nepiešķir.

               Pieejamos budžeta līdzekļus projektiem, kas atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, piešķir, ievērojot ģeogrāfisko līdzsvaru, ņemot vērā saņemtos priekšlikumus un principā rindas kārtībā."

               3. pants

               Stāšanās spēkā

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               PIELIKUMS

                  Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats

                  Priekšlikums regulai, ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un Regulu (ES) Nr. 283/2014

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums regulai, ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un Regulu (ES) Nr. 283/2014

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  17

                  09. Sakaru tīkli, saturs un tehnoloģija

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               x Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  18

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

               Jaunajā Telesakaru paketē, ko Komisija pieņēma 2016. gada 13. septembrī, ir ietverts paziņojums, kurā izklāstīts Eiropas redzējums attiecībā uz interneta savienojamību Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem, kā arī tiesību akta priekšlikums, ar ko pārskata telesakaru tiesisko regulējumu. Komisijas priekšlikumos ir noteiktas reformas, kas nepieciešamas, lai vēl vairāk stimulētu nākotnes tīklu izvēršanu un nodrošinātu to, ka neviena persona un neviens reģions netiek atstāts novārtā.

               Ar šo priekšlikumu sabiedrības interesēs strādājošas iestādes, piemēram, vietējās publiskās iestādes, tiks mudinātas un atbalstītas piedāvāt bezmaksas Wi-Fi savienojamību sabiedriskās dzīves centros (piemēram, sabiedriskās ēkās, veselības aprūpes centros, parkos vai pilsētu laukumos un to apkārtnē).

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis

               Jaunā pakete sniegs finansiālu stimulu sabiedrības interesēs strādājošu iestāžu, piemēram, publisko iestāžu vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju ierosinātiem projektiem, kuri paredz sabiedriskās dzīves centros, kas atrodas minēto iestāžu atbildības teritorijā vai pakalpojumu sniegšanas vietā (piemēram, publiskās pārvaldes iestādēs, bibliotēkās, veselības aprūpes centros, sabiedriskās vietās ārtelpās), uzstādīt bezvadu piekļuves punktus un piedāvāt bezmaksas savienojamību.

               Papildus ātrgaitas platjoslas savienojamības pieprasījuma stimulēšanai un plašas izmantošanas veicināšanai kopienu līmenī, šai iniciatīvai būs arī pozitīvs domino efekts, sākot no uzlabotas piekļuves līdz pat novatoriskiem digitāliem pakalpojumiem un drīziem ieguvumiem no gigabitu sabiedrības, kā izklāstīts jaunajā stratēģijā, ko pieņēmusi Eiropas Komisija.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — telesakaru tīkli

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Paredzams, ka iniciatīvai būs šāda ietekme:

                  shēma var nodrošināt savienojamību tūkstošiem sabiedrisko telpu, tādējādi radot 40 līdz 50 miljonus Wi-Fi savienojumu dienā. Šāda vietēja savienojamība publiskām iestādēm un vietējiem uzņēmumiem palīdzēs piedāvāt plašāku klāstu ar vietējiem digitāliem pakalpojumiem, lietotnēm un produktiem gan vietējiem iedzīvotājiem, gan viesiem un tādējādi labāk integrēties digitālajā vienotajā tirgū.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Galvenie uzraudzības rādītāji ir šādi: a) uzstādīto piekļuves punktu skaits, un b) to radīto savienojumu skaits.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

               Iniciatīva ir Eiropas telekomunikāciju tīklu darbības jomas ietvaros, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantā.

               Tajā pašā laikā ar tiesību akta priekšlikumu par jaunu elektronisko sakaru kodeksu, ar ko modernizē pašreizējo tiesisko regulējumu attiecībā uz elektronisko sakaru pakalpojumiem, jo īpaši likvidēs juridiskus šķēršļus tam, lai iestādes Eiropā izvērstu un koplietotu Wi-Fi piekļuvi, ja kādas vietējās kopienas vai privātas struktūras vēlētos izvērst un piedāvāt Wi-Fi piekļuvi saviem iedzīvotājiem.

               Savienības stratēģiskais mērķis 2025. gadam (paziņojums par savienojamību Eiropas Gigabitu sabiedrībai) paredz, ka visiem galvenajiem sociāli ekonomiskajiem virzītājspēkiem, piemēram, skolām, transporta mezgliem un galvenajiem sabiedrisko pakalpojumu sniedzējiem
                  19
               , kā arī digitāli intensīvajiem uzņēmumiem, jābūt aprīkotiem ar gigabitu savienojumiem. Tāpēc iniciatīva, ar ko veicina bezmaksas piekļuvi Wi-Fi galvenajos sabiedriskās dzīves centros, tostarp ārtelpās, kas pieejamas plašai sabiedrībai, ir konkrēts piemērs shēmai, ar ko veicina šādu savienojamību, izmantojot vismodernāko digitālo infrastruktūru.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

               Izmantojot kuponu sistēmu, iniciatīva tiks īstenota ļoti efektīvi un piesaistīs EISI jaunus projektu virzītājus – pārsvarā pašvaldības. Sāncensību pašvaldību un citu sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju starpā veicinās, izmantojot Platjoslas kompetences biroju ES tīklu, kas tiks izveidots ar jauno telesakaru tiesību aktu paketi. Kopumā šī iniciatīva visos pārvaldes līmeņos uzlabos izpratni par jaunajām Komisijas prioritātēm attiecībā uz gigabitu sabiedrību, kā arī nodrošinās augstu zīmola atpazīstamību, ievērību un ticību ES spējām nodrošināt iedzīvotājiem digitālos pakalpojumus visā Eiropas kontinentā. Piekļuves punkti tiks nodrošināti vienotā veidā un sniegs paraugpraksi struktūrām, kas ir ieinteresētas izvērst Wi-Fi, tādējādi kļūstot par novatorisku modeli, kas vērsts uz atkārtojamību visā ES.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

               Pēdējos gados šāda veida bezmaksas Wi-Fi piekļuves projekti, ko īsteno pašvaldības iestādes, ir izveidoti daudzās vietējās teritorijās visā Eiropā. Tādēļ minētā shēma balstīsies uz šo pieredzi un nostiprinās šā modeļa atkārtojamību, paplašinot to uz visām ES dalībvalstīm vienlaicīgi.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

               Šī iniciatīva papildinās digitālo tīklu izvēršanu, ko finansē no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (galvenokārt ERAF un ELFLA) un kas nodrošina atvilces maršrutēšanas un piekļuves platjoslu tīklu ierīkošanu teritorijās, attiecībā uz kurām telesakaru operatori nav pauduši interesi veikt ieguldījumus. Tādēļ vietējām iestādēm tiks radīts papildu stimuls aprīkot visu to atbildībā esošo teritoriju un savienot to sabiedriskās telpas ar ļoti lielas veiktspējas atvilces maršrutēšanas tīkliem.

               Ar šo iniciatīvu tiks arī sekmēta tādu inovatīvu digitālo pakalpojumu un lietojumprogrammu izveide, ko izstrādā uz vietas (bieži vien vietējie MVU). Piemēram, balstoties uz vietējā satura un citu vēsturisko avotu digitalizāciju, muzejs vai āra mantojuma vieta var izstrādāt "paplašinātās realitātes" lietotnes, lai uzlabotu apmeklētāju pieredzi. Tas pats attiecas uz e-tūrisma lietotnēm, no kurām labumu gūst vietējās komerciālās un pašvaldības darbības. Tāpēc šī iniciatīva liks pamatus Eiropas Komisijas digitālās uzņēmējdarbības politikai.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               x Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –x
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks no 2017.līdz 2020. gadam

               –x
                     Finansiālā ietekme no 2017.līdz 2020. gadam

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no XXX. līdz XXX.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  20

               ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība

               –◻ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –x
                     ko veic izpildaģentūras

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā "Piezīmes".

               Piezīmes

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Tiks izveidota uzraudzības sistēma, lai nodrošinātu, ka šī iniciatīva tiek ātri īstenota un rada tūlītējus rezultātus. Tā galvenokārt tiks īstenota, izmantojot tiešsaistes rīkus un iekārtu revīzijas izlasi vietējo bezvadu piekļuves punktu līmenī.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Īstenošanas risks: kuponu sistēmas nebirokrātiskais raksturs balstīsies uz pieredzi ar līdzīgām iniciatīvām (piemēram, IKT inovācijām MVU, satelītsavienojamību utt.) reģionālā un valstu līmenī, bet tā tiks pārnesta uz ES līmeni.

                  Izmantošanas risks: balstoties uz rindas kārtību, pastāv nevienlīdzīgas izmantošanas risks starp teritorijām. Tomēr Komisija ir apņēmusies nodrošināt līdzsvarotu ģeogrāfisko ietekmi un ņemt vērā mazāku un saimnieciski mazāk attīstītu dalībvalstu un reģionu īpašās vajadzības.

                  Drošība un datu aizsardzības risks: shēma nodrošinās personas datu pilnīgu aizsardzību un pietiekamu autentifikācijas līmeni, lai lietotājiem piekļuves punktu līmenī nodrošinātu draudzīgu pieslēgumu.

                  Reputācijas risks: pakalpojumu kvalitāti nodrošinās saņēmēju apņemšanās veidot ļoti ātru ātrgaitas platjoslas savienojamību, kas ļauj nodrošināt augstas kvalitātes interneta savienojumu lietotājiem, un šī savienojamība tiks regulāri uzraudzīta.

               2.2.2.#Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Nolīgumos un lēmumos, ar ko īsteno darbības saskaņā ar ESI, tiks paredzēta uzraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai Komisijas pilnvarots pārstāvis, kā arī revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, pārbaudes uz vietas, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) saskaņā ar kārtību, kas noteikta Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                        Kopsavilkums par veikto kontroli

                        Summa miljonos EUR

                        Atbalsta saņēmēju skaits: darījumi (% no kopējā)

                        Kontroles intensitāte * (novērtējums 1-4)

                        Aptvērums (% no vērtības)

                        Darbību vadība, sākot ar novērtēšanu un beidzot ar ex-post revīzijām

                        0,060

                        1) visu projektu vispārēja uzraudzība 100 %

                        1

                        100 %

                        2) atsevišķu projektu revīzija 5 %

                        4

                        10 %

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Kad tiek veiktas saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

                  Līgumu pamatā būs standarta modeļi, kuros būs izklāstīti vispārpiemērojamie krāpšanas apkarošanas pasākumi.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        1.a Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        09 03 04 Bezvadu savienojums ES (W4EU)

                        Dif.

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot

                  administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu

                (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšuplādē DECIDE starpdienestu konsultācijām.]

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        1.a

                         Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

               Apropriācijas saistībā ar šo priekšlikumu pilnībā finansē saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.—2020. gadam. Kā norādīts turpmāk, 2017.—2020. gadā ir jāpārdala EUR 70 miljoni Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta telesakaru daļas plānotās summas, un EUR 50 miljoni tiks finansēti, izmantojot nepiešķirtu līdzekļu rezervi.

                        Iniciatīvas finansēšanas avoti

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Kopā

                        09 03 02 Tādas vides izveidošana, kas labāk veicina privātus ieguldījumus telesakaru infrastruktūras projektos – EISI platjosla

                        19,422

                        19,967

                        39,389

                        09 03 03 Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru sadarbspējas, ilgtspējīgas izvēršanas, ekspluatācijas un modernizācijas veicināšana, kā arī Eiropas līmeņa koordinācija

                        0,578

                        0,350

                        0,928

                        09 04 02 01 Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģijā (LEIT)

                        30,033
                           21

                        30,033

                        Nepiešķirto līdzekļu rezerve 1.a izdevumu kategorijā

                        49,650

                        49,650

                        Kopā

                        20,000

                        50,000

                        49,650

                        0,350

                        120,000

                        ĢD:  CNECT / MOVE

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOPĀ

                        Darbības apropriācijas miljonos EUR

                        09 03 04 Bezvadu savienojums ES (W4EU)

                        Saistības

                        (1)

                        19,330

                        49,610

                        49,260

                        118,200

                        Maksājumi

                        (2)

                        0

                        44,135

                        49,435

                        24,630

                        118,200

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           22

                        06 01 06 01 Inovācijas un tīklu izpildaģentūra — Ieguldījums no EISI

                        Saistības

                        0,580

                        0,365

                        0,365

                        0,290

                        1,600

                        Maksājumi

                        0,580

                        0,365

                        0,365

                        0,290

                        1,600

                        09 01 04 01 Atbalsta izdevumi saistībā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI)

                        Saistības

                        0,090

                        0,025

                        0,025

                        0,060

                        0,200

                        Maksājumi

                        0,090

                        0,025

                        0,025

                        0,060

                        0,200

                        KOPĀ ĢD CONNECT/MOVE
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1.a +3

                        20,000

                        50,000

                        49,650

                        0,350

                        120,000

                        Maksājumi

                        =2+2.a

                        +3

                        0,670

                        44,525

                        49,825

                        24,980

                        120,000

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5

                        "Administratīvie izdevumi"

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOPĀ

                        ĢD: <CONNECT …….>

                        • Cilvēkresursi

                        0,204

                        0,204

                        0,204

                        0,204

                        0,816

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,020

                        0,020

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        KOPĀ ĢD CONNECT

                        Apropriācijas

                        0,224

                        0,224

                        0,214

                        0,214

                        0,876

               X

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        0,224

                        0,224

                        0,214

                        0,214

                        0,876

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           apropriācijas

                        Saistības

                        20,224

                        50,224

                        49,864

                        0,564

                        120,876

                        Maksājumi

                        0,894

                        44,749

                        50,039

                        25,194

                        120,876

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –x
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Veids
                           23

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Skaits

                        Izmaksas

                        Kopējais skaits

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS:

                        Piekļuves

                        967

                        0,02

                        2480

                        0,02

                        2463

                        0,02

                        5910

                        118,200

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

                        967

                        19,330

                        2480

                        49,610

                        2463

                        49,260

                        5910

                        118,200

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –x
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        0,204

                        0,204

                        0,204

                        0,204

                        0,816

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,020

                        0,020

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        0,224

                        0,224

                        0,214

                        0,214

                        0,876

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           24

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie
                        izdevumi

                        0,090

                        0,025

                        0,025

                        0,060

                        0,200

                        Starpsumma — ārpus
                        daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0,090

                        0,025

                        0,025

                        0,060

                        0,200

                        KOPĀ

                        0,314

                        0,249

                        0,239

                        0,274

                        1,076

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        09 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        1,0

                        1,0

                        1,0

                        1,0

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu (FTE))
                           25

                        09 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        1,0

                        1,0

                        1,0

                        1,0

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           26

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT - netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT - tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        2,0

                        2,0

                        2,0

                        2,0

               09 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma.

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               PIELIKUMS
                  TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATAM

               Priekšlikuma / iniciatīvas nosaukums:

                  Priekšlikums regulai, ar ko attiecībā uz interneta savienojamības veicināšanu vietējās kopienās groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un Regulu (ES) Nr. 283/2014

               1.PAR VAJADZĪGIEM UZSKATĪTO CILVĒKRESURSU SKAITS UN IZMAKSAS

               2.CITU ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU IZMAKSAS

               3.IZMAKSU APLĒŠANĀ IZMANTOTĀS APRĒĶINU METODES

               3.1.Cilvēkresursi

               3.2.Pārējie administratīvie izdevumi

                  Sākot starpdienestu apspriešanos, šis pielikums jāpievieno tiesību akta finanšu pārskatam.

                  Datu tabulas tiek izmantotas par avotu tiesību akta finanšu pārskatā iekļautajām tabulām. Tās paredzētas tikai un vienīgi Komisijas iekšējai lietošanai.

               1.Par vajadzīgiem uzskatīto cilvēkresursu izmaksas

               Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        09 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        AD

                        1

                        0,134

                        1

                        0,134

                        1

                        0,134

                        1

                        0,134

                        1

                        0,536

                        AST

                        XX 01 01 02 (Savienības delegācijās)

                        AD

                        AST

                        • Ārštata darbinieki
                           27

                        09 01 02 01 ("vispārīgās apropriācijas")

                        AC

                        1

                        0,070

                        1

                        0,070

                        1

                        0,070

                        1

                        0,070

                        1

                        0,280

                        END

                        INT

                        XX 01 02 02 (Savienības delegācijās)

                        AC

                        AL

                        END

                        INT

                        JED

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        2

                        0,204

                        2

                        0,204

                        2

                        0,204

                        2

                        0,204

                        2

                        0,816

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        FTE

                        Apropriācijas

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        10 01 05 02 (Tiešā pētniecība)

                        AD

                        AST

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        AD

                        AST

                        • Ārštata darbinieki
                           28

                        09 01 04 01
                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām "BA" pozīcijām).

                        - galvenajā mītnē

                        AC

                        END

                        INT

                        - Savienības delegācijās

                        AC

                        AL

                        END

                        INT

                        JED

                        XX 01 05 02 (Netiešā pētniecība)

                        AC

                        END

                        INT

                        10 01 05 02 (Tiešā pētniecība)

                        AC

                        END

                        INT

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        09 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. KOPĀ

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               2.Citu administratīvo izdevumu izmaksas

               Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu

               x
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                           Galvenajā mītnē

                        09 01 02 11 01 – Komandējumu un reprezentācijas izdevumi

                        0,020

                        0,020

                        0,010

                        0,010

                        0,060

                        09 01 02 11 02 – Konferenču un sanāksmju izmaksas

                        09 01 02 11 03 – Komitejas
                           29

                        09 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas

                        09 01 02 11 05 – Vadības un informācijas sistēmas

                        XX 01 03 01 – IKT aprīkojums un pakalpojumi
                           30

                        Pārējās budžeta pozīcijas (vajadzības gadījumā precizēt)

                           Savienības delegācijās

                        XX 01 02 12 01 – Komandējumi, konferences un reprezentācijas izmaksas

                        XX 01 02 12 02 — Personāla kvalifikācijas celšana

                        XX 01 03 02 01 – Iepirkumi, noma un saistīti izdevumi

                        XX 01 03 02 02 – Aprīkojums, mēbeles, materiāli un pakalpojumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        0,020

                        0,020

                        0,010

                        0,010

                        0,060

               09 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        09 01 04 01 – Izdevumi tehniskai un administratīvai palīdzībai ( neietverot ārštata darbiniekus) no darbības apropriācijām (kādreizējās "BA" pozīcijas)

                        0,090

                        0,025

                        0,025

                        0,060

                        0,200

                        - galvenajā mītnē

                        - Savienības delegācijās

                        XX 01 05 03 – Citi pārvaldības izdevumi netiešajai pētniecībai

                        10 01 05 03 – Citi tiešās pētniecības pārvaldības izdevumi

                        Pārējās budžeta pozīcijas (vajadzības gadījumā precizēt)

                        Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0,090

                        0,025

                        0,025

                        0,060

                        0,200

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA un ārpus 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0,314

                        0,249

                        0,239

                        0,274

                        1,076

               Vajadzīgās administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.Izmaksu aplēšanā izmantotās aprēķinu metodes

               3.1. Cilvēkresursi

               Šajā daļā ir izklāstīta aprēķina metode, ko izmanto nepieciešamo cilvēkresursu aplēšanai (pieņēmumi par darba slodzi, ieskaitot īpašus darbus (Sysper 2 darba profili), darbinieku kategorijas un atbilstīgās vidējās izmaksas)

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        NB: Galvenās mītnes katras darbinieku kategorijas vidējās izmaksas ir pieejamas BudgWeb:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        • Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Izmantotas ĢD BUDG vidējās izmaksas

                        • Ārštata darbinieki

                        Izmantotas ĢD BUDG vidējās izmaksas

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        • Vienīgi amata vietas, ko finansē no pētniecības budžeta

                        • Ārštata darbinieki

               3.2.Pārējie administratīvie izdevumi

               Norādīt aprēķinu metodi, kas izmantota katrai budžeta pozīcijai

               un īpaši pamatā esošajiem pieņēmumiem (piemēram, sanāksmju skaits gadā, vidējās izmaksas, utt.)

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        1 katras dalībvalsts apmeklējums pirmajos 2 gados (vidējās izmaksas ± 715 EUR)

                        Turpmāki mazāk intensīvi pasākumi pēdējo 2 gadu laikā.

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        IT izstrāde 2017. gadā un to uzturēšana
                        Novērtēšanas izdevumi īstenošanas beigās

                     (1)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību" (COM(2016)587).

                     (2)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izveido Eiropas Elektronisko sakaru kodeksu (pārstrādāta redakcija), (COM(2016)590).

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 283/2014 (2014. gada 11. marts) par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK (OV L 86, 21.3.2014., 14. lpp.).

                     (5)
                  Kā noteikts185. pantā 2012. gada 29. oktobra Regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 30. oktobra Deleģēto regulu (ES) 2015/2462 (OV L 342, 29.12.2015., 7. lpp.).

                     (6)
                  Jebkurš dalībvalsts papildus piešķirtais finanšu atbalsts būtu kvalificējams kā de minimis atbalsts, kā noteikts Komisijas 2013. gada 18. decembra Regulas (ES) Nr. 1407/2013 par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam 3. pantā (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.). Gadījumā, ja šāds dalībvalsts papildu finansējums neatbilst nosacījumiem, lai tiktu uzskatītas par de minimis atbalstu, papildu finansējumam piemēro LESD 107. un 108. pantu.

                     (7)
                  Savienības finansiālā atbalsta ģeogrāfiski līdzsvarota sadalījuma mērķis jāpanāk faktiski saņemto priekšlikumu ietvaros un pilnībā ievērojot Finanšu regulā noteiktos īpaša finansiālā atbalsta principus.

                     (8)

                     https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/broadband-competence-offices

                  .

                     (9)

                     https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/full-synopsis-report-public-consultation-evaluation-and-review-regulatory-framework-electronic.

                     (10)
                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu (COM(2016)597).

                     (11)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regula (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

                     (12)
                  OV C , lpp.

                     (13)
                  OV C , lpp.

                     (14)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Konkurētspējīga digitālā vienotā tirgus savienojamība. Virzība uz Eiropas Gigabitu sabiedrību" (COM(2016)587).

                     (15)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1316/2013, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 (OV L 169, 1.7.2015., 1. lpp.).

                     (16)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 283/2014 par pamatnostādnēm Eiropas komunikāciju tīkliem telekomunikāciju infrastruktūras jomā, ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK (OV L 86, 21.3.2014., 14. lpp.).

                     (17)
                  ABM — budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (18)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.

                     (19)
                  Ietver, piemēram, pamatskolas un vidusskolas, dzelzceļa stacijas, ostas un lidostas, pašvaldību ēkas, augstskolas, pētniecības centrus, ārstu prakses, slimnīcas un stadionus.

                     (20)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx.

                     (21)
                  Šī summa tiks iegūta no EISI DPI (09.0303) H2020, 2019–2020

                     (22)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās "BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (23)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (24)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās "BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (25)
                  AC = līgumdarbinieki, AL = vietējie darbinieki; END = norīkotie valstu eksperti; INT = aģentūras darbinieki; JED = jaunākie eksperti delegācijās.

                     (26)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām "BA" pozīcijām).

                     (27)
                  AC = līgumdarbinieki, AL = vietējie darbinieki; END = norīkotie valstu eksperti; INT = aģentūras darbinieki; JED = jaunākie eksperti delegācijās.

                     (28)
                  AC = līgumdarbinieki, AL = vietējie darbinieki; END = norīkotie valstu eksperti; INT = aģentūras darbinieki; JED = jaunākie eksperti delegācijās.

                     (29)
                  Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.

                     (30)
                  IKT: Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas: jāapspriežas ar DIGIT.