               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.3.2019
            COM(2019) 98 final
            2019/0048(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 9398/1/14 REV 1

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi

               Nolīgums par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (IOTC nolīgums), izveidojot IOTC, tiecas veicināt sadarbību ar mērķi nodrošināt krājumu saglabāšanu un optimālu izmantošanu un sekmēt uz šiem krājumiem balstīto zvejniecību ilgtspējīgu attīstību. Nolīgums stājās spēkā 1996. gada 23. martā.

               Savienība ir IOTC nolīguma puse un saskaņā ar Padomes Lēmumu 95/399/EK
                  1
                ir to apstiprinājusi.

               2.2.Indijas okeāna tunzivju komisija

               IOTC ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu un ir atbildīga par zvejas resursu pārvaldību un saglabāšanu nolīguma aptvertajā apgabalā. Tā pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu nolīguma aptverto krājumu saglabāšanu un veicinātu to optimālu izmantošanu.

               Savienībai kā IOTC loceklei ir līdzdalības tiesības un balsstiesības. IOTC lēmumus pieņem vienprātīgi, bet ir paredzēta arī trīs ceturtdaļu balsu vairākuma iespēja.

               2.3.IOTC lēmumi

               IOTC ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un šie pasākumi līgumslēdzējām pusēm ir saistoši.

               Saskaņā ar nolīguma IX panta 4. punktu pasākumi stājas spēkā 120 dienas pēc tam, kad IOTC par tiem ir paziņojusi līgumslēdzējām pusēm. Līgumslēdzējām pusēm, kas 120 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas iebilst pret pasākumu, tas nav saistošs. Ja iebildumu iesniedz vairāk nekā viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu, citām līgumslēdzējām pusēm apstrīdētā pasākuma īstenošana nav obligāta.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               IOTC gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2014. gada 8. maija Lēmumu 9398/1/14 REV 1
                  2
               , kurā izklāstīta Savienības nostāja IOTC 2014.–2018. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī IOTC specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               Lēmums 9398/1/14 REV 1 paredz Savienības nostājas pārskatīšanu pirms gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc šajā priekšlikumā, kas aizstās Lēmumu 9398/1/14 REV 1, ir izklāstīta Savienības nostāja IOTC 2019.–2023. gada periodā.

               Lēmumā 9398/1/14 REV 1 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  4
               . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.

               Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  5
               , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  6
                un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
                  7
               .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  8
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               IOTC ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, IOTC nolīgumu.

               Akti, kurus IOTC ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Saskaņā ar IOTC nolīguma IX pantu tie ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām un var būtiski ietekmēt tādu ES tiesību aktu saturu kā:

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  9
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  10
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  11
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza IOTC nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Lēmums 9398/1/14 REV 1, kas aptver 2014.–2018. gada periodu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0048 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 9398/1/14 REV 1

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 95/399/EK
                  12
                Savienība ir noslēgusi Nolīgumu par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (IOTC nolīgums), ar kuru izveidota Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC).

               (2)IOTC ir struktūra, kas izveidota ar IOTC nolīgumu un ir atbildīga par zvejas resursu pārvaldību un saglabāšanu IOTC nolīguma apgabalā. Komisija pieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu IOTC nolīguma aptverto krājumu saglabāšanu un veicinātu to optimālu izmantošanu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  13
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un jānodrošina, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  14
                un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
                  15
               , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  16
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem IOTC sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā, jo IOTC pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  17
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  18
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  19
               .

               (7)Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem IOTC sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes Lēmumu 9398/1/14 REV 1
                  20
               . Ir lietderīgi Lēmumu 9398/1/14 REV 1 atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu 2019.–2023. gada periodam.

               (8)Ņemot vērā IOTC nolīguma apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms IOTC sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem IOTC sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz IOTC gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

               4. pants

               2014. gada 8. maija Lēmumu 9398/1/14 REV 1 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 1995. gada 18. septembra Lēmums 95/399/EK par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums 9398/1/14 REV 1 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā.

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (9)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (11)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (12)

                        Padomes 1995. gada 18. septembra lēmums par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (14)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (16)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (17)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (18)

                        Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (19)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

                     (20)

                        Padomes Lēmums 9398/1/14 REV 1 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.3.2019
            COM(2019) 98 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 9398/1/14 REV 1

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Indijas okeāna tunzivju komisijā (IOTC)

               1.PRINCIPI

               IOTC satvarā Savienība:

               a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

               b)tiecas IOTC pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka IOTC pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar IOTC nolīgumu;

               c)nodrošina, ka IOTC pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

               e)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)tiecas Savienības flotei IOTC nolīguma apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               i)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina IOTC rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

               j)pēc vajadzības un atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām;

               k)veicina koordināciju un sadarbību ar citām tunzivju RZPO kopīgu interešu jautājumos, jo īpaši atkal aktivizējot tā saukto Kobes procesu, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO, un attiecinot to uz visām RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt IOTC šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)IOTC nolīguma apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver IOTC reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam. Vajadzības gadījumā apsver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi IOTC nolīguma apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

               c)IOTC nolīguma apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību IOTC pieņemtajiem pasākumiem;

               d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi IOTC nolīguma apgabalā, kas ir saskaņā ar ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kas pieņemti, lai pārvaldītu zivju pievilināšanas ierīču (ZPI) izmantošanu, jo īpaši lai uzlabotu datu vākšanu, pareizi kvantificētu, izsekotu un uzraudzītu ZPI izmantošanu, samazinātu ietekmi uz jutīgiem tunzivju krājumiem, mazinātu ZPI iespējamo ietekmi uz mērķsugām un nemērķa sugām, kā arī uz ekosistēmu, un samazinātu ZPI īpatsvaru jūras piedrazojumā;

               f)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;

               g)pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

               h)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               i)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz IOTC struktūru un darba grupu ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Indijas okeāna tunzivju komisijas sanāksmēs

               Pirms katras IOTC sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Eiropas Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras IOTC sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja IOTC sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.3.2019
            COM(2019) 102 final
            2019/0051(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9449/1/14 REV 1

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā

               Konvencija par sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā (NAFO konvencija), izveidojot NAFO, tiecas apspriešanās un sadarbības ceļā veicināt zvejas resursu optimālu izmantošanu, racionālu pārvaldību un saglabāšanu NAFO konvencijas apgabalā (pārvaldības apgabals). Konvencija stājās spēkā 1979. gada 1. janvārī, un tā ir grozīta četras reizes.

               Ceturtais grozījums, kas stājās spēkā 2017. gada 18. maijā, iecerēts, lai modernizētu NAFO, rīkojoties šādi:

               –zvejniecības pārvaldībā iestrādājot ekosistēmas pieeju;

               –racionalizējot NAFO lēmumu pieņemšanas procesu;

               –nosakot stingrākus līgumslēdzēju pušu, karoga valstu un ostas valstu pienākumus;

               –izveidojot oficiālu mehānismu domstarpību izšķiršanai.

               Savienība ir NAFO konvencijas puse un saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3179/78
                  1
                ir to apstiprinājusi. Ceturto konvencijas grozījumu tā ir ratificējusi ar Padomes Lēmumu 2010/717/ES
                  2
               .

               2.2.Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas komisija

               Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas komisija (NAFO komisija) ir struktūra, kas izveidota ar NAFO konvenciju un ir atbildīga par zvejas resursu pārvaldību un saglabāšanu pārvaldības apgabalā. Tā pieņem saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai panāktu tās kompetencē ietilpstošo zvejas resursu optimālu izmantošanu.

               Savienībai kā NAFO komisijas loceklei ir līdzdalības tiesības un balsstiesības. NAFO komisija lēmumus pieņem vienprātīgi.

               2.3.NAFO lēmumi

               NAFO komisijai ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un šie pasākumi līgumslēdzējām pusēm ir saistoši.

               Saskaņā ar NAFO konvencijas XIV panta 1. punktu pasākumi stājas spēkā 60 dienas pēc tam, kad NAFO par tiem ir paziņojusi līgumslēdzējām pusēm. Līgumslēdzējai pusei, kas 60 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas iesniedz iebildumu pret pasākumu, šis pasākums nav saistošs.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               NAFO gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2014. gada 19. maija Lēmumu 9449/1/14 REV 1, kurā izklāstīta Savienības nostāja NAFO 2014.–2018. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī NAFO specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               Lēmums 9449/1/14 REV 1 paredz Savienības nostājas pārskatīšanu pirms gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc šajā priekšlikumā, kas aizstās Lēmumu 9449/1/14 REV 1, ir izklāstīta Savienības nostāja NAFO 2019.–2023. gada periodā.

               Lēmumā 9449/1/14 REV 1 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  3
               , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  4
               . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.

               Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  5
               , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  6
                un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
                  7
               .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  8
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               NAFO komisija ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, NAFO konvenciju.

               Akti, kurus NAFO komisija ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti saskaņā ar NAFO konvencijas XIV pantu ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām, un tie var būtiski ietekmēt tādu ES tiesību aktu saturu kā:

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  9
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  10
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  11
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza NAFO konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Lēmums 9449/1/14 REV 1, kas aptver 2014.–2018. gada periodu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0051 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9449/1/14 REV 1

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Regulu (EEK) Nr. 3179/78
                  12
                Eiropas Savienība ir noslēgusi Konvenciju par sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā (NAFO konvencija), ar kuru izveidota Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO). Atbilstīgi Padomes 2010. gada 8. novembra Lēmumam 2010/717/ES
                  13
                Savienība ir apstiprinājusi ceturto grozījumu NAFO konvencijā, ar ko izveidota Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas komisija (NAFO komisija).

               (2)NAFO komisija ir atbildīga par tādu pasākumu pieņemšanu, kas izstrādāti, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu NAFO konvencijas apgabalā (pārvaldības apgabals) un aizsargātu jūras ekosistēmas, kurās šie resursi sastopami. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  14
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  15
                un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
                  16
               , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  17
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem NAFO komisijas sanāksmēs 2019.–2024. gada periodā, un atcelt Padomes Lēmumu 9449/1/14 REV 1
                  18
               ; NAFO pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  19
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  20
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  21
               .

               (7)Ņemot vērā pārvaldības apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms NAFO komisijas sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) komisijas sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem NAFO komisijas sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz NAFO komisijas gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.

               4. pants

               2014. gada 19. maija Lēmumu 9449/1/14 REV 1 atceļ.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 1978. gada 28. decembra Regula (EEK) Nr. 3179/78 attiecībā uz Konvencijas par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā noslēgšanu, ko veic Eiropas Ekonomikas kopiena (OV L 378, 30.12.1978., 1. lpp.).

                     (2)

                        Padomes 2010. gada 8. novembra Lēmums 2010/717/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu grozījumus Konvencijā par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā (OV L 321, 7.12.2010., 1. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (4)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (5)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (6)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (7)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (8)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (9)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (11)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (12)

                        Padomes 1978. gada 28. decembra Regula (EEK) Nr. 3179/78 attiecībā uz Konvencijas par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā noslēgšanu, ko veic Eiropas Ekonomikas kopiena (OV L 378, 30.12.1978., 1. lpp.).

                     (13)

                        Padomes 2010. gada 8. novembra Lēmums 2010/717/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu grozījumus Konvencijā par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā (OV L 321, 7.12.2010., 1.–19. lpp.).

                     (14)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (15)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (17)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (18)

                        Padomes 2014. gada 19. maija lēmums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijā.

                     (19)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (20)

                        Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (21)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.3.2019
            COM(2019) 102 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijā, un ar ko atceļ Lēmumu 9449/1/14 REV 1

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijā (NAFO)

               1.PRINCIPI

               NAFO satvarā Savienība:

               a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā un mazināt zvejas darbību vidisko ietekmi, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;

               b)tiecas NAFO pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka NAFO komisijā pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar NAFO konvenciju;

               c)nodrošina, ka NAFO komisijā pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

               e)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)tiecas Savienības flotei NAFO pārvaldības apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               i)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina NAFO rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;

               j)pēc vajadzības un atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām;

               k)veicina mehānismus, kas izmantojami sadarbībai starp RZPO, kuru pārziņā nav tunzivju, un kas ir līdzīgi tā sauktajam Kobes procesam, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt NAFO šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)NAFO pārvaldības apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, un piesardzīga pieeja, kas ietver NAFO reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam. Vajadzības gadījumā apsver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi pārvaldības apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

               c)NAFO pārvaldības apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību NAFO pieņemtajiem pasākumiem;

               d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi pārvaldības apgabalā, kas ir saskaņā ar NAFO konvenciju un vienlaikus ņem vērā FAO Starptautiskās vadlīnijas par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;

               f)pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

               g)vajadzības gadījumā – vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā reģionā;

               h)pieejas, kas saistītas ar mērķi novērst ar zveju nesaistītu darbību ietekmi uz jūras bioloģiskajiem resursiem pārvaldības apgabalā;

               i)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               j)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz NAFO apakšstruktūru un darba grupu ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas sanāksmēs

               Pirms katras NAFO komisijas sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras NAFO komisijas sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja NAFO komisijas sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.4.2019
            COM(2019) 167 final
            2019/0089(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa paredzēto pagarināšanu līdz 2021. gada 30. jūnijam.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.1995. gada Graudu tirdzniecības konvencija

               1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas (“Konvencija”) mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību visos graudu tirdzniecības aspektos, veicināt starptautiskās graudu tirdzniecības paplašināšanos un nodrošināt pēc iespējas brīvāku šās tirdzniecības plūsmu. Bez tam Konvencijas nolūks ir visu dalībnieku interesēs dot pēc iespējas plašāku ieguldījumu starptautiskā graudu tirgus stabilitātē, pastiprināt pasaules pārtikas nodrošinātību un izveidot forumu, kur apmainīties ar informāciju un apspriest dalībnieku bažas attiecībā uz graudu tirdzniecību.

               Konvencija stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā.

               Savienība ir Konvencijas puse
                  1
               .

               2.2.Starptautiskā Graudu padome

               Starptautiskā Graudu padome (IGC) ir starpvaldību organizācija, kas tiecas īstenot Konvencijas 1. pantā noteiktos mērķus. Konkrētāk, IGC mērķi ir:

               veicināt starptautisko sadarbību visos graudu tirdzniecības aspektos;

               veicināt graudu nozares starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos, atklātību un taisnīgumu;

               veicināt starptautiskā graudu tirgus stabilitāti, pastiprināt pasaules pārtikas nodrošinātību un veicināt tādu valstu attīstību, kuru ekonomika ir atkarīga no graudu tirdzniecības.

               Šie mērķi tiek īstenoti ar uzlabojumiem tirgus pārredzamībā, izmantojot informācijas apmaiņu, analīzi un konsultācijas par tirgus un politikas attīstības tendencēm.

               Starptautiskajai Graudu padomei ir 28 locekļi, kuru vidū ir daudzi pasaules lielākie graudaugu ražotāji, kā arī importētāji. Līdztekus Savienībai, citu locekļu vidū ir Argentīna, ASV, Austrālija, Ēģipte, Indija, Japāna, Kanāda, Krievija un Ukraina. Tomēr Ķīna un Brazīlija nav tās locekles.

               28 IGC locekļiem kopā ir 2000 balsu.

               Budžeta procedūru nolūkos (sk. Konvencijas 12. pantu), t. i., lai noteiktu locekļu ikgadējos finanšu ieguldījumus, Savienībai 2018./19. gadā
                  2
                ir 367 balsis.

               Lēmumu pieņemšanā, proti, kad balso (sk. Konvencijas 11. pantu), 1000 balsu tiek sadalīts 10 eksportētājiem locekļiem (t. sk. 243 balsis Savienībai) un 1000 balsu – 18 importētājiem locekļiem. Ir jāuzsver, ka principā IGC darbojas pēc vienprātības principa un gadījumi, kad tiek balsots, ir ļoti reti.

               Starptautiskās Graudu padomes sanāksmēs Savienību pārstāv Komisija. Dalībvalstis var piedalīties IGC sanāksmēs, jo īpaši padomes sanāksmēs.

               2.3.Paredzētais Starptautiskās Graudu padomes akts

               Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē, kas norisināsies 2019. gada 10. jūnijā, tiks pieņemts lēmums par Konvencijas termiņa pagarināšanu par diviem gadiem (“paredzētais akts”).

               Uz Konvencijas 33. pantu balstītā paredzētā akta mērķis ir nodrošināt, ka Starptautiskā Graudu padome turpina darbu.

               Konvencijas termiņa pagarinājums aptvers laikposmu no 2019. gada 1. jūlija līdz 2021. gada 30. jūnijam.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

                  1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK
                     3
                   ar termiņu līdz 1998. gada 30. jūnijam; kopš tā laika šis termiņš ir ticis regulāri pagarināts. Saskaņā ar Konvencijas 33. pantu Konvencija katru reizi tiek pagarināta uz laikposmu, kas nav ilgāks par diviem gadiem. Pēdējoreiz to ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2017. gada jūnijā, un tā ir spēkā līdz 2019. gada 30. jūnijam.

                  Savienība vienmēr ir bijusi aktīva IGC locekle, un Savienības interesēs ir vēlreiz pagarināt Konvencijas termiņu uz laikposmu līdz diviem gadiem. Savienība ir viens no lielākajiem graudaugu ražotājiem un vadošais kviešu un miežu eksportētājs, kā arī lielākais kukurūzas importētājs.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir lūgt Padomi pilnvarot Komisiju Starptautiskajā Graudu padomē Savienības vārdā balsot par Konvencijas termiņa pagarināšanu līdz 2021. gada 30. jūnijam. Oficiāls lēmums par Konvencijas termiņa pagarināšanu sagaidāms Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē, kas notiks 2019. gada 10. jūnijā Londonā, Apvienotajā Karalistē.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ar paredzēto Starptautiskās Graudu padomes aktu tiek pagarināts Konvencijas termiņš; Konvencija ir Savienībai saistošs starptautisks nolīgumus. Tāpēc paredzētajam aktam ir juridiskas sekas.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Starptautiskās Graudu padomes akts pagarinās Konvencijas darbības laiku, ir lietderīgi minēto aktu pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0089 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju (“Konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK
                  5
               , un tā stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā. Konvencija tika noslēgta uz trim gadiem, un tās termiņš kopš tā laika ticis regulāri pagarināts uz turpmākiem divu gadu laikposmiem. Pēdējoreiz Konvencijas termiņu ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu
                  6
                pagarināja 2017. gada jūnijā, un tā būs spēkā līdz 2019. gada 30. jūnijam.

               (2)Saskaņā ar Konvencijas 33. pantu Starptautiskā Graudu padome var pagarināt Konvencijas termiņu uz secīgiem periodiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem.

               (3)Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē, kas norisināsies 2019. gada 10. jūnijā, lems par Konvencijas termiņa pagarināšanu līdz 2021. gada 30. jūnijam.

               (4)Tā kā Konvencijas termiņa pagarināšana ir Savienības interesēs, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Komisijai Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Graudu padomes 49. sanāksmē, ir balsot par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa turpmāku pagarināšanu uz laikposmu līdz diviem gadiem, proti, līdz 2021. gada 30. jūnijam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                        FINANŠU PĀRSKATS

                        FinancSt/10/
                           PS/pl/1100670

                        6.221.2019.1

                        DATUMS: 14.02.2019.

                        1.

                        BUDŽETA POZĪCIJA

                        05 06. nodaļa — POLITIKAS JOMAS “LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA” STARPTAUTISKIE ASPEKTI

                        05 06 01 — Starptautiskie lauksaimniecības nolīgumi

                        APROPRIĀCIJAS

                        B2019 6 300 000 EUR

                        2.

                        NOSAUKUMS

                        Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru nosaka nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Eiropas Savienībai jāieņem attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

                        3.

                        JURIDISKAIS PAMATS Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

                        4.

                        MĒRĶI

                        Pagarināt esošo Graudu tirdzniecības konvencijas termiņu vēl par diviem gadiem (1.7.2019.–30.6.2021.).

                        5.

                        FINANSIĀLĀ IETEKME

                        12 MĒNEŠU PERIODS

                           (miljonos EUR)

                        KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS

                        2019

                        (miljonos EUR)

                        NĀKAMAIS FINANŠU GADS

                        2020

                        (miljonos EUR)

                        5.0.

                        IZDEVUMI

                        -
                              KO SEDZ NO ES BUDŽETA
                           (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES PASĀKUMI)

                        -
                              VALSTU IESTĀDES

                        -
                              CITI

                        0,41

                        0,35

                        5.1.

                        IEŅĒMUMI

                        -
                              ES PAŠU RESURSI
                           (NODEVAS/MUITAS NODOKĻI)

                        -
                              VALSTU

                        2021

                        5.0.1.

                        PAREDZAMIE IZDEVUMI

                        -

                        5.1.1.

                        PAREDZAMIE IEŅĒMUMI

                        5.2.

                        APRĒĶINA METODE: aplēsts, balstoties uz pieņēmumu par ES balsu skaitu (mainās katru gadu), par paredzamo summu, kas būs jāmaksā par vienu balsi GBP.

                        6.0.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ?

                        JĀ

                        6.1.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS?

                        -

                        6.2.

                        VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS?

                        -

                        6.3.

                        VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS?

                        JĀ

                        PIEZĪMES

                        Faktiski samaksātā summa var mainīties atkarībā no galīgā balsu skaita, ko ES saņem, maksājamās summas par vienu balsi GBP un EUR/GBP maiņas kursa.

                     (1)

                        OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.

                     (2)

                        Starptautiskās Graudu padomes darbība balstās uz fiskālo gadu, kas ilgst no 1. jūlija līdz 30. jūnijam.

                     (3)

                        OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.

                     (4)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Padomes 1995. gada 19. decembra Lēmums 96/88/EK, ar ko Eiropas Kopiena apstiprina Graudu tirdzniecības konvenciju un Pārtikas atbalsta konvenciju, kas veido 1995. gada Starptautisko līgumu par graudiem (OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.).

                     (6)

                        Informācija par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu (OV L 12, 17.1.2018., 1. lpp.).