				|

		52013PC0027

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un Regulas (EK) Nr. 881/2004 atcelšanu /* COM/2013/027 final - 2013/0014 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

1.1.
ES politikas nesenās norises dzelzceļa
jomā

Komisija baltajā grāmatā
“Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz
konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”,
kas pieņemta 2011. gada 28. martā („2011. gada
baltā grāmata”), izklāstīja savu redzējumu par vienotu
Eiropas dzelzceļa telpu, t. i., iekšēju dzelzceļa tirgu,
kurā Eiropas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi
varētu nodrošināt pārvadājumus bez nevajadzīgiem
tehniskiem un administratīviem šķēršļiem.
Eiropadomes 2012. gada janvāra
secinājumos arī uzsvērts, ka ir svarīgi atraisīt
pilnībā integrēta vienotā tirgus potenciālu izaugsmes
veicināšanai attiecībā uz tīkla nozarēm un citām
nozarēm[1]. Turklāt
Komisijas paziņojumā par rīcību stabilitātei,
izaugsmei un nodarbinātībai, kas pieņemts 2012. gada
30. maijā[2], uzsvērts, ka ir
svarīgi turpināt samazināt reglamentējuma slogu un
šķēršļus ienākšanai tirgū dzelzceļa nozarē,
šim nolūkam izstrādājot konkrētām valstīm
sniegtus ieteikumus. Komisija 2012. gada 6. jūnijā
pieņēma paziņojumu par vienotā tirgus labāku
pārvaldību, kurā arī uzsvērta transporta nozares
nozīmība[3].
Pēdējos desmit gados ES
dzelzceļa tirgū ir notikušas būtiskas pārmaiņas, kas
pakāpeniski ieviestas ar trim dzelzceļa nozares tiesību aktu
kopumiem (un dažiem pievienotiem tiesību aktiem), kas paredzēti, lai
atvērtu valstu tirgus un padarītu dzelzceļu
konkurētspējīgāku un savstarpēji izmantojamu ES
līmenī, vienlaikus saglabājot augstu drošības līmeni. Tomēr, neraugoties uz vērā ņemamajām
izmaiņām ES tiesību aktos un citos pasākumos (“ES acquis”),
ar kuriem izveido ES dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu
iekšējo tirgu, dzelzceļa īpatsvars ES iekšējos
pārvadājumos aizvien ir neliels. Tāpēc Komisija ir
nākusi klajā ar ceturto dzelzceļa nozares tiesību aktu
kopumu, lai uzlabotu dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu
kvalitāti un efektivitāti, novēršot atlikušos tirgus
šķēršļus.
Šī regula ir viens no ceturtā
dzelzceļa nozares tiesību aktu kopuma elementiem, kurā
akcentēta atlikušo administratīvo un tehnisko šķēršļu
novēršana, jo īpaši izveidojot kopīgu pieeju drošības un
savstarpējas izmantojamības noteikumiem, lai palielinātu
apjomradītus ietaupījumus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem,
kas darbojas visā ES, ar Eiropas Savienības Dzelzceļa
aģentūras (EDzA) starpniecību, samazinot
administratīvās izmaksas un paātrinot administratīvās
procedūras, kā arī novēršot slēptu
diskrimināciju. Tā ir paredzēta, lai
aizstātu sākotnējo dibināšanas regulu un uzticētu
jaunus svarīgus uzdevumus Aģentūrai, padarot to par patiesu
Eiropas Dzelzceļa iestādi savstarpējas izmantojamības un
drošības jomā.

1.2.
Kāpēc pašreizējā Regula
Nr. 881/2004 (ar grozījumiem) jāaizstāj ar jaunu
tiesību aktu?

Kopš 2004. gada, kad tika
izstrādāta sākotnējā dibināšanas regula, ir
notikušas vairākas izmaiņas saistībā ar Eiropas
dzelzceļu un Aģentūru. Ir aizvien
vairāk pierādījumu par ES dzelzceļa iekšējā
tirgus funkcionēšanu, arī attiecībā uz tā
savstarpējās izmantojamības un drošības aspektiem. Tika
izstrādāti jauni tiesību akti, kuru rezultātā tika grozīta
Aģentūras regula (2008. gads) vai kuros tika sīkāk
izstrādāti EDzA pašreizējie uzdevumi, nemainot tās regulu
(piemēram, Lēmums 2011/155/ES).
Šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes
novērtējuma ziņojumā ir noteikti vairāki
pasākumi, kas sniegtu jaunas pilnvaras aģentūrai un
racionalizētu pašreizējos procesus.
Turklāt ir jāievieš vairākas
izmaiņas, lai uzlabotu Aģentūras darbību pēc EDzA
dibināšanas regulas un pašas Aģentūras novērtējuma
(2009.–2010. gads), kā arī pēc ieteikumiem Komisijas,
Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgajā paziņojumā par
decentralizētajām aģentūrām (2012. gads) un
pēc Administratīvās padomes nostājas dokumenta par
Aģentūras nākotni (2012. gads). Tas jo
īpaši attiecas uz uzlabojumiem Aģentūras iekšējā
struktūrā, pārvaldībā un lēmumu pieņemšanas
procesā un uz tās attiecībām ar ieinteresētajām
personām.
Jauna regula arī palīdzēs
precizēt tiesību akta struktūru (piemēram, dzēšot
pantus un mainot pantu numerāciju) un padarīt to loģiskāku
(piemēram, pārvietojot dažus pantus uz atbilstošākām
nodaļām, izveidojot jaunas nodaļas un svītrojot
novecojušās nodaļas). Visbeidzot, ar šo
tiesību aktu kopumu tiek grozīta arī Savstarpējas
izmantojamības direktīva un Drošības direktīva, un tās
ir cieši saistītas ar EDzA uzdevumiem, tāpēc šajā
regulā tas ir pienācīgi jāņem vērā.
Pamatojoties uz iepriekš minēto un
ņemot vērā Juridiskā dienesta ieteikumus, Komisija
gatavojas ierosināt jaunu EDzA regulu, ar kuru aizstās
sākotnējo Regulu Nr. 881/2004. Ir
vairākas izmaiņas saistībā ar Regulu Nr. 881/2004, un
tās var sagrupēt trīs kategorijās.
·
Jauni noteikumi: Aģentūras
jaunie uzdevumi (izdot atļaujas ritekļu laišanai tirgū,
atļaujas nodot ekspluatācijā vilcienu vadības un
signalizācijas stacionāro lauka iekārtu apakšsistēmas un
drošības sertifikātus), pastiprināta kontrole pār valsts
iestādēm, lielākas pilnvaras attiecībā uz valstu
noteikumiem, jauns EDzA budžeta avots (nodevas un atlīdzība),
Apelācijas padome; daži jauni noteikumi – jo īpaši
attiecībā uz iekšējo organizāciju – veido daļu no
kopīgās pieejas ES aģentūrām.
·
Pašreizējo noteikumu
precizēšana/vienkāršošana: īpaši attiecībā uz darba metodēm, ERTMS,
dzelzceļa personālu, reģistriem, citiem uzdevumiem.
·
Atjauninājumi, kas
ir tiesību aktu un politiskās sistēmas attīstības
rezultāts: noteikumi par iekšējo struktūru
un darbību, kā arī atsauces uz komiteju procedūrām un
deleģētiem aktiem.
·
Redakcionālas izmaiņas sākotnējā regulā.

1.3.
Saikne starp šo regulu un Savstarpējas
izmantojamības direktīvu un Drošības direktīvu

Direktīva 2008/57/EK (Dzelzceļa
sistēmas savstarpējas izmantojamības direktīva) un
Direktīva 2004/49/EK (Dzelzceļu drošības direktīva) ir
cieši saistītas ar sākotnējo Regulu Nr. 881/2004. Ceturtajā dzelzceļa nozares tiesību aktu kopumā
tiek ierosināts pārstrādāt minētās
direktīvas; tomēr tās joprojām būs cieši
saistītas ar šo regulu. Tas galvenokārt izskaidrojams ar to, ka
Aģentūra darbojas tādās jomās kā dzelzceļa
savstarpēja izmantojamība un drošība, kurām
minētās direktīvas nodrošina juridisko pamatu.
Šajā regulā saiknes jo īpaši
attiecas uz šādiem jautājumiem:
–
savstarpējas izmantojamības
tehniskās specifikācijas (SITS; Savstarpējas
izmantojamības direktīva), kopīgie drošības mērķi
(CST; Drošības direktīva) un kopīgas drošības
metodes (CSM; Drošības direktīva): Aģentūra ir
atbildīga, lai par to tiktu izstrādāti ieteikumi, kurus
pieņems Komisija, un par atzinumu sniegšanu Komisijai par SITS
nepiemērošanu;
–
drošības sertifikāti: Aģentūra ir atbildīga par to izdošanu, bet visa
procedūra ir paredzēta Drošības direktīvā;
–
reģistri: Aģentūra
ir atbildīga par ieteikumu sniegšanu Komisijai par
specifikācijām attiecībā uz reģistriem (kas
minēti Savstarpējas izmantojamības direktīvā) un to
pārskatīšanu, kā arī par to publiskas pieejamības
nodrošināšanu;
–
atļaujas dzelzceļa ritekļu un
ritekļu tipu laišanai tirgū un atļaujas nodot
ekspluatācijā vilcienu vadības un signalizācijas
stacionāro lauka iekārtu apakšsistēmas: Aģentūra
ir atbildīga par to izdošanu, bet pilna to pieprasīšanas
procedūra ir izklāstīta Savstarpējas izmantojamības
direktīvā;
–
telemātikas lietojumi un Eiropas
Dzelzceļa satiksmes vadības sistēma (ERTMS): šīs ir specifiskas jomas, kuras reglamentē
attiecīgās SITS, kas pieņemtas saskaņā ar
Savstarpējas izmantojamības direktīvu un kuru izstrādē
Aģentūrai kā sistēmas iestādei ir būtiska
nozīme;
–
pilnvarotās atbilstības
novērtēšanas struktūras: Aģentūra
ir atbildīga par to darbības atbalstīšanu un uzraudzīšanu,
bet tās izveido un to pienākumus nosaka ar Savstarpējas
izmantojamības direktīvu;
–
valstu drošības iestādes (VDI): Aģentūra ir atbildīga par to darbības
atbalstīšanu un uzraudzīšanu, bet tās izveido un to
pienākumus nosaka ar Drošības direktīvu;
–
valstu dzelzceļa noteikumi: Aģentūra ir atbildīga par to izpēti, lai
samazinātu to skaitu, bet to paziņošanas procedūra ir
paredzēta Drošības direktīvā un Savstarpējas
izmantojamības direktīvā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Komisijas dienesti ir pastāvīgi
apsprieduši vienotas Eiropas dzelzceļa telpas attīstību ar
nozares pārstāvjiem. 2010.–2011. gadā
Komisija veica pēcnovērtējumu par Regulu Nr. 881/2004 un
Eiropas Savienības Dzelzceļa aģentūras darbību[4].
Šajā novērtējumā, kā arī ES aģentūru
vispārējā novērtējumā 2009. gadā tika
konstatēta Aģentūras pievienotā vērtība un tika
sniegts kopumā pozitīvs ieinteresēto personu atzinums
attiecībā uz EDzA un tās darbības rezultātiem. Novērtējuma
rezultāti bija svarīgs ieguldījums un sagatavošanas darbs
ietekmes novērtējuma turpmākajā procesā, kas
saistīts ar regulas grozījumiem.
Eiropas Komisija veica rūpīgu
ietekmes novērtējumu, lai to pievienotu likumdošanas priekšlikumiem
par vienotas Eiropas dzelzceļa telpas efektivitātes un
konkurētspējas uzlabošanu savstarpējas izmantojamības un
drošības jomā. Ietekmes novērtējuma
vadības grupa (INVG) tika izveidota 2011. gada jūnijā, un MOVE
ĢD uzaicināja piedalīties visus ĢD.
Ārējs konsultants
izstrādāja ietekmes novērtējuma atbalsta pētījumu
un veica mērķtiecīgu apspriešanos ar ieinteresētajām
personām. Mērķtiecīga
apspriešanās tika sākta 2011. gada 18. novembrī ar
internetaptauju, kas tika pabeigta 2011. gada 30. decembrī. Pēc
tam tika veiktas pārrunas ar galvenajām ieinteresētajām
personām un 2012. gada februāra beigās organizēts
ieinteresēto personu darbseminārs.
Kopš tā laika MOVE ĢD ir
piedalījies divpusējās sanāksmēs ar nozares pārstāvjiem,
lai izprastu to viedokli par to, kas būtu jāiekļauj
ceturtajā tiesību aktu kopumā savstarpējas
izmantojamības un drošības jomā.
Ņemot vērā iniciatīvas
tehnisko raksturu, netika veikta sabiedriskā apspriešana. Tomēr Komisija nodrošināja, lai notiktu savlaicīga
apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām un lai
diskusijās tiktu apspriesti visi iniciatīvas galvenie elementi.
Ietekmes novērtējuma padome
Ietekmes novērtējuma padome
tikās 2012. gada 5. septembrī un pēc tam sniedza
pozitīvu atzinumu. Padomes galvenie ieteikumi tika
iekļauti ietekmes novērtējuma ziņojumā:
–
tika pievienots vairāk statistikas datu un
informācijas par apspriešanos ar ieinteresētajām personām;
–
tika pievienota informācija par paredzamo
sinerģiju ar citiem ceturtā dzelzceļa nozares tiesību aktu
kopuma elementiem un precizēta netiešā ietekme;
–
tika sīkāk izklāstīti pamata
pasākumi, kas kopīgi 2.–5. risinājumam, un ieviesti
precizējumi attiecībā uz to diferenciāciju;
–
tika precizētas un labāk izskaidrotas
metodes, kas izmantotas, lai novērtētu ietekmi; tika
parādītas saiknes, labāk izstrādājot savstarpējas
atsauces;
–
tika skaidrāk nošķirtas
administratīvās izmaksas ekonomikas dalībniekiem (dzelzceļa
operatori) un izmaksas publiskā sektora administrācijām (valsts
iestādēm, EDzA un Komisijai).
Iespējamie risinājumi
Izvētījot atsevišķos
pasākumus, Komisija līdztekus bāzes scenārijam ir noteikusi
piecus politikas risinājumus (2.–6. risinājums).
Pēc ieceres 2.–5. risinājums galvenokārt attiecas uz
mijiedarbību starp Eiropas Savienības Dzelzceļa
aģentūru („EDzA” vai „Aģentūra”) un valsts
iestādēm, un tie visi var veicināt trīs darbības
mērķu sasniegšanu. 6. risinājums ir horizontālu
pasākumu kopums, kuri lielākoties ir neatkarīgi no
mijiedarbības starp EDzA un valstu iestādēm un kurus var piemērot
papildus 2.–5. risinājumam, prognozējot, ka kopējā
galīgā ietekme pastiprināsies.
1. risinājums. Bāzes
scenārijs (neko nemainīt) – turpināt to, kas šobrīd
noteikts nozarē.
2. risinājums. Lielāka
koordinācijas loma Aģentūrai, nodrošinot konsekventu pieeju
dzelzceļa uzņēmumu sertifikācijai un ritekļu
atļauju izdošanai.
3. risinājums. EDzA kā vienas
pieturas aģentūra, kur galīgais lēmums par
sertifikāciju un atļaujas izdošanu paliek VDI ziņā, bet
EDzA veic pieprasījumu un lēmumu ienākšanas un iziešanas pārbaudes.
4. risinājums. EDzA un VDI ir kopīga
kompetence, bet galīgo lēmumu par sertifikāciju un atļauju
pieņem Aģentūra.
5. risinājums. EDzA pārņem VDI
funkcijas attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu
uzņēmumu sertifikāciju un ritekļu atļaujām.
6. risinājums. Horizontālie
pasākumi, kuros ietverti citi likumdošanas un ieteikuma tiesību
pasākumi (ne tikai pienākumu sadalīšana starp valstu
iestādēm un EDzA), ko varētu īstenot, lai uzlabotu
dzelzceļa nozares konkurētspēju, piemēram,            palielināt
EDzA lomu ar dzelzceļiem saistītas informācijas
izplatīšanā un apmācībā vai pārejā no valstu
tehniskajiem un drošības noteikumiem uz ES noteikumu sistēmu
(konstatējot nevajadzīgus noteikumus, ko veic EDzA un VDI, un tad
prasot valstu iestādēm likvidēt šos noteikumus, kā arī
ierobežojot iespējas pieņemt jaunus noteikumus).
Risinājumu ietekme. Visu
risinājumu ietekme uz vidi tika novērtēta kā pozitīva,
taču neliela. Visu risinājumu sociālā ietekme tika
novērtēta kā neliela/ minimāla.
Turpmāk tabulā ir parādīti
ekonomiskie ieguvumi (efektivitāte) un sasniegto mērķu skaits
(rezultativitāte) apvienotiem risinājumiem.
 Risinājums || Efektivitāte (kopējais neto ieguvums miljonos euro) || Rezultativitāte (sasniegto darbības mērķu skaits)
 Risinājumi 2+6: tālāka EDzA „koordinācija” + horizontālie pasākumi || 411 || 1
 Risinājumi 3+6: EDzA kā vienas pieturas aģentūra + horizontālie pasākumi || 461 || 2
 Risinājumi 4+6: EDzA un VDI kopīga kompetence + horizontālie pasākumi || 497 || 3
 Risinājumi 5+6: EDzA pārņem VDI funkcijas saistībā ar atļauju izdošanu un sertifikāciju + horizontālie pasākumi || 476 || 3
Tika secināts, ka 4. risinājums
(apvienots ar 6. risinājumu) ir vēlamais risinājums, jo tas
dod vislīdzsvarotākos rezultātus attiecībā uz:
–
nozari, jo tiek samazinātas drošības
sertifikācijas un ritekļu un citu apakšsistēmu atļauju
izdošanas izmaksas un termiņi;
–
izmaksu ietekmi uz ES budžetu;
–
izmaksu ietekmi uz valstu iestādēm;
–
subsidiaritātes un proporcionalitātes
principu ievērošanu;
–
konstatēto problēmu risināšanu; un
–
izklāstīto mērķu sasniegšanu.
Plašāka informācija par ietekmes
novērtējumu un apspriešanās rezultātiem ar
ieinteresētajām personām ir sniegta Komisijas dienestu darba
dokumentā, kas pievienots tiesību aktu priekšlikumiem atlikušo
administratīvo un tehnisko šķēršļu novēršanai
savstarpējas izmantojamības un drošības jomā ES
dzelzceļa transporta tirgū. Tas tiks
publicēts Komisijas Ģenerālsekretariāta tīmekļa
vietnē pēc šā tiesību akta pieņemšanas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Šajā iedaļā ir sniegtas
piezīmes un skaidrojums galvenajiem jaunās EDzA regulas noteikumiem,
ja tas ir nepieciešams saistībā ar Regulas Nr. 881/2004
sākotnējā teksta grozījumiem.
1. NODAĻA. PRINCIPI
1. pants: mērķi
ir pārstrādāti, lai atspoguļotu jaunos Aģentūras
uzdevumus, un pārcelti uz apsvērumiem; tā vietā
skaidrības labad ir izklāstīts priekšmets un darbības joma.
2. pants: juridiskais
statuss ir pārcelts uz šo pantu, kur tam ir atbilstošāka vieta
(iepriekš 22. pants).
3. pants: grozīts,
lai pienācīgi atspoguļotu Aģentūras jaunos
darbības veidus.
2. NODAĻA.
DARBA METODES
Jauna nodaļa ir pievienota, lai apkopotu
jautājumus, kuri sākotnēji bija citās nodaļās,
bet kuri patiesībā attiecas uz metodēm, ar kurām EDzA
sasniedz savus mērķus.
4. pants: pants par
darba grupām ir pārrakstīts juridiskās skaidrības
labad, jo īpaši: atsauce uz AEIF tagad ir novecojusi un to var
svītrot; sākotnēji 24. panta 4. punkts no nodaļas
par EDzA personālu tika pārvietots šeit; reglamentu pieņem
padome.
7. pants: „Ietekmes
novērtēšana”; oriģinālajā tekstā izmaksu un
labumu analīze tika attiecināta tikai uz drošību (6. panta
4. punkts); šim uzdevumam nevajadzētu būt daļai no
kādas konkrētas Aģentūras darbības, tāpēc
šie punkti bija jāpārceļ uz vispārīgu iedaļu,
jāpadara par vispārīgi piemērojamiem un jāparedz
skaidri uzdevumi; tas ir saskaņā ar padomes nostājas dokumentu
par EDzA nākotni un budžeta līdzekļu sadales principiem pēc
darbības jomām un pārvaldības.
8. pants: „Pētījumi”;
iepriekš 20. pants. – pārvietots, jo pētījumi ir
līdzeklis mērķu sasniegšanai, nevis uzdevumi paši par sevi.
9. pants: „Atzinumi”;
bijušais 10. pants „Tehniskie atzinumi”; vārdu “tehniskie”
svītro saskaņā ar direktīvām; 2.a punkta
b) apakšpunktu svītro, jo tas ir novecojis; 3. punkts
(sākotnēji 2.b punkts) ir grozīts, lai paplašinātu
tā darbības jomu (iepriekš attiecās tikai uz SITS bez skaidra
pamatojuma).
10. pants: „Dalībvalstu
apmeklējumi”; iepriekš 33. pants – pārcelts uz šo iedaļu,
jo apmeklējumi ir līdzeklis Aģentūras mērķu
sasniegšanai.
3. NODAĻA.
UZDEVUMI, KAS SAISTĪTI AR DZELZCEĻU DROŠĪBU
11. pants: „Tehniskais
atbalsts – ieteikumi par dzelzceļu drošību”; nelielas izmaiņas,
ar kurām precizē Aģentūras uzdevumus.
12. pants: „Drošības
sertifikāti”; jaunais EDzA uzdevums (izsniegt drošības
sertifikātus), kā ierosināts ietekmes novērtējuma (IN)
ziņojumā, saskaņā ar pārskatīto Drošības
direktīvu.
13. pants: „Ritekļu
tehniskā apkope”; jauns pants – no 3.a nodaļas atlikušais, kas ir
vienkāršots un pārcelts uz drošības daļu kā tam
visatbilstošāko.
14. pants: „Bīstamu
kravu pārvadāšana pa dzelzceļu”; jauns pants, kas formalizē
to, ko EDzA pašlaik jau dara attiecībā uz bīstamo kravu
pārvadāšanu pa dzelzceļu.
4. NODAĻA.
UZDEVUMI, KAS ATTIECAS UZ SAVSTARPĒJO IZMANTOJAMĪBU
15. pants: „Tehniskais
atbalsts dzelzceļu savstarpējās izmantojamības jomā”; nedaudz
grozīts, lai atspoguļotu izmaiņas Savstarpējas
izmantojamības direktīvā (b) un c) apakšpunkts) un lai
precizētu EDzA pašreizējos uzdevumus.
16. pants: par
ritekļu atļaujām; jauns pants – par EDzA jauno lomu, izdodot
atļaujas ritekļu laišanai tirgū, kā ierosināts IN
ziņojumā saskaņā ar grozīto Savstarpējas
izmantojamības direktīvu.
17. pants: par
ritekļu tipu atļaujām; jauns pants – par EDzA jauno lomu,
izsniedzot atļaujas ritekļu tipu laišanai tirgū
saskaņā ar grozīto Savstarpējas izmantojamības
direktīvu.
18. pants: „Ekspluatācijas
atļaujas sliežu ceļa kontroles, vadības un signalizācijas
apakšsistēmām”; jauns pants – par EDzA jauno lomu attiecībā
uz atļaujām sliežu ceļa kontroles, vadības un
signalizācijas apakšsistēmām; saistīts ar EDzA kā
sistēmas iestādes lomu un sekām, kas izriet no jaunā
uzdevuma izdot atļaujas ritekļu laišanai tirgū ERTMS (lai
nodrošinātu to, ka atļaujas laišanai tirgū, kas izdotas
ritekļiem ar ERTMS borta iekārtām, atbilst sliežu
ceļa sistēmām).
19. pants: „Telemātikas
lietojumi”; jauns pants, kas pievienots, lai formalizētu EDzA uzdevumus,
ko tā jau veic, saskaņā ar pasažieru pārvadājumu
telemātikas lietojumu (TAP) / kravu pārvadājumu (TAF)
SITS un saskaņā ar IN ziņojumu.
20. pants: „Atbalsts
pilnvarotajām atbilstības novērtēšanas
struktūrām”; grozīts – noteikumi par pilnvaroto iestāžu
uzraudzību, ko veic Komisija, ir pārvietoti uz jaunu iedaļu par
uzraudzību; pārējie noteikumi ir atbalsts pilnvarotajām
iestādēm (Komisija uzticēja uzdevumus saistībā ar
pilnvaroto iestāžu koordinācijas grupas tehnisko sekretariātu
Aģentūrai no 2011. gada 20. aprīļa, un šī
darbība jau notiek; tam ir jābūt pienācīgi
atspoguļotam tiesību aktos).
5. NODAĻA.
UZDEVUMI, KAS ATTIECAS UZ VALSTU NOTEIKUMIEM (pārcelts pēc
nodaļas par savstarpēju izmantojamību)
21., 22. un 23. pants: par valsts noteikumiem;
jauni panti, kuros iekļauti iepriekšējie 9.a un 9.b pants, kas
grozīti, lai saskaņotu procedūras ar Savstarpējas
izmantojamības direktīvu un Drošības direktīvu un
ņemtu vērā EDzA paplašinātās pilnvaras
attiecībā uz valsts noteikumiem, kas izriet no IN ziņojuma un
valsts drošības noteikumu darba grupas ziņojuma projekta; IT
datubāzes pārvaldība tiek skaidri nodota EDzA, lai
precizētu iepriekš kopīgos pienākumus (Komisijas un EDzA) un
atrisinātu pašreizējās tehniskās, koordinācijas un
īpašumtiesību problēmas.
6. NODAĻA.
AR EIROPAS DZELZCEĻA SATIKSMES VADĪBAS SISTĒMU (ERTMS)
SAISTĪTIE UZDEVUMI: iedaļai par ERTMS jākļūst
par atsevišķu jaunu nodaļu.
24.–28. pants: par ERTMS
uzdevumiem; šie panti iekļauj sākotnējo 21.a pantu, kas ir
grozīts, lai precizētu Aģentūras un citu dalībnieku
pienākumus saistībā ar ERTMS, lai uzlabotu ERTMS
ieviešanu un atspoguļotu to, ko EDzA jau pašlaik dara šajā jomā;
13.e pantu, kas grozīts saskaņā ar Komisijas sākotnējo
novērtējumu par četriem tehnisko papildpasākumu gadiem.
7. NODAĻA.
UZDEVUMI, KAS SAISTĪTI AR EIROPAS VIENOTĀS DZELZCEĻA TELPAS
UZRAUDZĪBU: jauna nodaļa – dažādi uzdevumi saistībā ar
uzraudzību tagad apvienoti vienā nodaļā labākai
pārskatāmībai un skaidrībai.
29. pants: „Valstu
drošības iestāžu uzraudzība”; jauns pants – jauns EDzA uzdevums:
VDI kontrole, kā ierosināts IN ziņojumā (un EDzA regulas
novērtējumā).
30. pants: „Pilnvaroto
atbilstības novērtēšanas iestāžu uzraudzība”; jauns
pants – jauns EDzA uzdevums: pilnvaroto iestāžu kontrole, kā
ierosināts IN ziņojumā.
31. pants: „Savstarpējās
izmantojamības un drošības progresa uzraudzība”; daļēji
balstīts uz sākotnējo 9. pantu (jauns 1. un 2. punkts,
kuros precizēti EDzA pienākumi attiecībā uz drošības
uzraudzību), sākotnējo 14. pantu (jauns 3. un 4. punkts,
kuros divi atsevišķi ziņojumi par savstarpēju izmantojamību
un drošību tagad apvienoti vienā); 5. punkts – balstās uz
21.b panta 2.a punktu saskaņā ar IN ziņojumu un EDzA
regulas novērtējumu.
8. NODAĻA.
CITI UZDEVUMI – jauna
nodaļa, kurā apvienotas iepriekšējās nodaļas par
reģistriem, dzelzceļa personālu un citiem uzdevumiem.
32. pants: „Dzelzceļa
personāls”; apvieno sākotnējo 16.b, 16.c un 17. pantu ar
mērķi tos vienkāršot: daži uzdevumi ir novecojuši, savukārt
citi ir aprakstīti Direktīvā 2007/59; grozīts, lai
novērstu juridisko neskaidrību un atkārtošanos.
33. pants: par
reģistriem; šis pants apvieno sākotnējo 18. un 19. pantu,
kas atjaunināti un saskaņoti ar tiesību aktiem.
34. pants: „Valstu
drošības iestāžu, izmeklēšanas iestāžu un
pārstāvības struktūru tīkli”; iepriekš
daļēji iekļauts oriģinālajā 6. panta
5. punktā un 9. pantā; ir pievienots
pārstāvības struktūru tīkls (2. punkts), lai
uzlabotu un strukturētu ieinteresēto personu koordināciju
Aģentūras līmenī; ir pievienots 3. punkts, lai
uzlabotu un strukturētu apspriešanos ar visām
ieinteresētajām personām un lai galu galā no
Aģentūras iegūtu labākas kvalitātes rezultātus
(saskaņā ar EDzA regulas novērtējumu un nostājas
dokumentu par EDzA nākotni).
35. pants: „Komunikācija
un izplatīšana”; jauns pants, ar ko daļēji formalizē EDzA
pašreizējās darbības un kas izriet no IN ziņojuma, EDzA
regulas novērtējuma un nostājas dokumenta par
Aģentūras nākotni.
36. pants: „Pētniecība
un inovācijas sekmēšana”; oriģinālais pants, kurā
pievienota pētniecība, formalizējot to, ko EDzA jau lielā
mērā dara; saskaņā ar padomes nostājas dokumentu par
EDzA nākotni.
37. pants: „Palīdzība
Komisijai”; nedaudz grozīts.
38. pants: „Palīdzība
dzelzceļa projektu novērtēšanā”; sākotnēji
15. pants, darbības joma tika paplašināta, iekļaujot
drošību.
39. pants: par
palīdzību dalībvalstīm un ieinteresētajām
personām; jauns pants saskaņā ar IN ziņojumu (pasākums
no 6. risinājuma) un EDzA regulas novērtēšanas
rezultātiem.
40. pants: „Starptautiskās
attiecības”; jauns pants, ar ko formalizē to, ko EDzA jau lielā
mērā dara; saskaņā ar IN ziņojumu un padomes
nostājas dokumentu par EDzA nākotni.
41. pants: par
rezerves daļām; jauns pants – jauns uzdevums saskaņā ar IN
ziņojumu.
9. NODAĻA.
AĢENTŪRAS ORGANIZĀCIJA: izstrādāts galvenokārt,
lai ievērotu Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgo
paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām un
kopīgo pieeju (2012. gads), jo īpaši attiecībā uz
Vadības padomes (iepriekš „Administratīvā”) paplašināto
kompetenci, Valdes izveidi, daudzgadu darba programmu, citiem standarta
noteikumiem par cilvēkresursu un budžeta jautājumiem.
Citas nozīmīgas izmaiņas:
48. pants: „Gada un
daudzgadu darba programmas”; jauns, atsevišķs pants par darba
programmām, ko uzskata par lietderīgu skaidrībai; saskaņā
ar kopīgo paziņojumu un Revīzijas palātas un EP
ieteikumiem, EDzA regulas novērtējumu un EDzA padomes nostājas
dokumentu par Aģentūras nākotni (daudzgadu perspektīva,
budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām un budžeta
vadība pa darbības jomām, attiecības ar ieinteresētajām
personām).
51.–57. pants: par
Apelācijas padomi; jauni panti – Apelācijas padome ir nepieciešama
EDzA kompetences paplašināšanas dēļ (atļauju izdošana
ritekļu laišanai tirgū un drošības sertifikātu izdošana); IN
ziņojumā ir paredzēts izveidot neatkarīgu apelācijas
struktūru ārpus Aģentūras, tomēr šķiet, ka
esošais Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA)
risinājums ir piemērotāks; balstīts uz attiecīgajiem
noteikumiem EASA regulā.
10. NODAĻA.
FINANŠU NOTEIKUMI
58. panta 2. punkts: jauns c) apakšpunkts – pievienoti jauni EDzA ienākumu avoti
(ārējās nodevas un atlīdzības par atļaujas
izdošanu ritekļu laišanai tirgū un drošības sertifikātu
izdošanu (jauni uzdevumi)); jauns e) punkts – lai saskaņotu to ar EASA
regulu.
11. NODAĻA.
PERSONĀLS: jauna nodaļa lielā mērā saskaņā
ar standarta noteikumiem, kas izriet no kopīgās pieejas
attiecībā uz aģentūrām (62. un 63. pants).
61. pants: vispārīgi
noteikumi par personālu; sākotnēji 24. pants, kas
grozīts saskaņā ar kopīgo paziņojumu par
aģentūrām, EDzA regulas novērtējumu un EDzA
nostājas dokumentu par Aģentūras nākotni; iepriekšējie
ierobežojumi attiecībā uz maksimālo līguma laiku ir
svītroti.
12. NODAĻA.
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
64., 66.–68., 70.–72. pants: pārcelti no sākotnējās regulas citām
daļām, vajadzības gadījumā grozīti
saskaņā ar kopīgo paziņojumu par aģentūrām.
65. pants: „Mītnes
nolīgums un darbības nosacījumi”; jauns pants saskaņā
ar kopīgo paziņojumu par decentralizētajām
aģentūrām (2012. gads).
69. pants: „Sadarbība
ar dalībvalstu iestādēm un struktūrām”; jauns pants,
kas izriet no jaunajām EDzA pilnvarām izdot sertifikātus un
atļaujas; sadarbība ar valstu iestādēm un
organizācijām dažos gadījumos uzskatīta par nepieciešamu,
ņemot vērā to pieredzi; iespējamība veikt daļu
EDzA pienākumu, noslēdzot (apakš)līgumus.
13. NODAĻA. NOBEIGUMA NOTEIKUMI: jauna nodaļa.
73. un 74. pants: par
deleģētiem aktiem; jauni panti – ņemot vērā EDzA
jaunās pilnvaras (izsniegt drošības sertifikātus un
atļaujas ritekļu laišanai tirgū, pašu resursi), ir
jāpieņem deleģēti pasākumi; tas ir līdzīgi
kā EASA gadījumā.
75. pants: „Komitejas
procedūra”; jauns pants, kas izveidots, lai nebūtu jāatsaucas uz
citiem tiesību aktiem (Savstarpējas izmantojamības
direktīva).
76. pants: „Izvērtēšana
un pārskatīšana”; sākotnējais pants grozīts saskaņā
ar kopīgo paziņojumu par aģentūrām.
PANTI, KAS PALIKUŠI TĀDI PAŠI KĀ
REGULĀ NR. 881/2004: 5., 6., 58., 59., 60.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šī jaunā regula sniedz tiesisku
pamatu budžeta un personāla saistībām attiecībā uz
Eiropas Savienības Dzelzceļa aģentūru.
Precīzi aprēķini ir sniegti pielikumā, tiesību akta
priekšlikuma finanšu pārskatā.
Ir svarīgi atzīmēt, ka
attiecībā uz EDzA personālu šis tiesību akts ietver:
1.
resursu aprēķinus no diviem
iepriekšējiem tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatiem, kas
pievienoti sākotnējai Regulai Nr. 881/2004 un tās
2008. gada grozījumiem (Regula Nr. 1335/2008), kas
nodrošināja 104 pagaidu darbiniekus EDzA;
2.
budžeta procedūras 2005.–2013. gadam, ar
kurām budžeta lēmējinstitūcija piešķīra EDzA
papildu 39 amatus, lai varētu izpildīt papildu uzdevumus, kas
nav atspoguļoti dibināšanas regulā, kā rezultātā
2013. gadā kopā ir 143 pagaidu darbinieku amata vietas;
3.
Pašreizējā jaunajā regulā
paredzēto EDzA jauno uzdevumu un paplašināto pilnvaru paredzamā
ietekme uz resursiem, kas noteikta 43 darbinieku apmērā.
Attiecībā uz 2. punktu
jāņem vērā, ka kopš EDzA izveidošanas 2005. gadā
amata vietu skaits ir pakāpeniski pieaudzis. Šīs
izmaiņas katru gadu tika pakļautas detalizētai pārbaudei,
un tās katru gadu pieņēma budžeta lēmējinstitūcija
saskaņā ar Komisijas ierosināto amata vietu skaitu. Galvenais
izskaidrojums atšķirībai starp 1. un 2. punktu ir tāds, ka
vairākas funkcijas un darbības – piemēram, juridiskie
jautājumi, datu aizsardzības inspektors, Administratīvās
padomes sekretariāts, iekšējā revīzija, kvalitāte un
darbības plānošana, ekonomiskais novērtējums (ietekmes
novērtējums), iepirkums, iekārtu vadība un
administrācijas vadītājs – netika paredzētas
dibināšanas regulā vai vismaz tās netika plānots
īstenot ar specializēta personāla palīdzību. Dažās
darbības jomās, tostarp cilvēkresursu, IT un finanšu jomā,
resursu vajadzības tika novērtētas stipri par zemu.
Ekonomikas novērtējuma veikšana
izriet no fakta, ka EDzA tika izveidota, lai veicinātu integrētas un
konkurētspējīgas dzelzceļa telpas izveidi. Tā ir neatņemama Aģentūras darbības daļa
jau no paša sākuma – pat ja finanšu pārskatā netika
paredzēts nekāds specializēts personāls. Šīs
darbības nepieciešamība nav apšaubāma, un tā nesen ir
pastiprināta saskaņā ar budžeta līdzekļu sadales
pieeju pēc darbības jomām; tāpēc ir ierosināts
iekļaut jaunu pantu jaunajā Aģentūras regulā.
Papildus šīm izmaiņām
dažādos Komisijas tiesību aktos Aģentūrai ir doti papildu
uzdevumi, kuriem ir ietekme uz resursiem, to pienācīgi
neatspoguļojot finanšu pārskatā. Piemēram,
Komisijas Lēmumā 2011/155/ES par Direktīvas 2008/57/EK 27.
panta 4. punktā minētā atsauces dokumenta publicēšanu un
pārvaldību Aģentūrai tika uzticēti papildu
uzdevumi saistībā ar procesu un noteikumu, ko izmanto dzelzceļa
ritekļu un apakšsistēmu atļauju piešķiršanai,
pārredzamības uzlabošanu un vienkāršošanu. Konkrētāk,
EDzA loma attiecas uz atļauju piešķiršanas dokumentācijas
procesiem dalībvalstīs, tādu valstu noteikumu
dokumentāciju, kurus piemēro dzelzceļa ritekļu atļauju
piešķiršanai un datu saskaņotības pārbaudei, atbalstu
valstu drošības iestādēm un datu pārvaldību un
uzturēšanu.
Attiecībā uz 3. punktu jauno
un paplašināto uzdevumu ietekme uz budžetu un cilvēkresursiem izriet
galvenokārt no ietekmes novērtējuma aprēķina, Komisijas,
Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgā paziņojuma par
decentralizētajām aģentūrām ieteikumu
īstenošanas, Revīzijas palātas un Iekšējās
revīzijas dienesta ieteikumiem un EDzA regulas novērtējuma. Visas izmaiņas tiesību aktos būtībā ir
izskaidrotas šā paskaidrojuma raksta 3. daļā. Ir
aprēķināts, ka, lai izpildītu jaunos un paplašinātos
uzdevumus, kopumā ir vajadzīgas 70 personas, tostarp
43 darbinieki papildus esošajam Aģentūras darbinieku skaitam. Šie
43 jaunie darbinieki nodarbosies ar atļauju un sertifikātu izdošanu,
un viņu atalgojums tiks segts no ārējām nodevām un
atlīdzības, bet pārējās nepieciešamās
27 personas tiks nodrošinātas, iekšēji pārvietojot
pašreizējos Aģentūras darbiniekus uz citām amata
vietām. Tāpēc papildu ietekmes uz ES budžetu nebūs (izņemot
2015. un 2016. gadā, kad ārējās nodevas un
atlīdzība vēl nebūs pieejamas).
Plānotie 43 papildu darbinieki tiktu
nodarbināti šādās kategorijās:
·
tehniskie eksperti (41 persona), kas
nodarbojas ar atļauju izdošanu ritekļu un ritekļu tipu laišanai
tirgū (30), vadības un signalizācijas apakšsistēmu
ekspluatācijas atļauju izdošanu (6) un drošības sertifikātu
izdošanu (5);
·
saistītais administratīvais
personāls (2), tostarp grāmatvedis, kas nodarbojas ar
plānotās ārējo nodevu un atlīdzības sistēmas
pārvaldību, tostarp sadarbojoties ar valstu iestādēm.
Ārējās nodevas un
atlīdzība segtu arī pieskaitāmās izmaksas,
galvenokārt:
·
EDzA izdoto lēmumu tulkošana valstu
valodās;
·
IT sistēma, kas nepieciešama uzskaites
vajadzībām (ārējās nodevas un atlīdzība).
Pārējās
27 personas, kas tiks nodrošinātas, iekšēji pārceļot
pašreizējos Aģentūras darbiniekus citos amatos, nodarbosies ar:
·
valstu drošības iestāžu un pilnvaroto
iestāžu uzraudzību un valstu drošības un savstarpējas
izmantojamības tiesību aktu īstenošanu;
·
valstu noteikumu skaita samazināšanu;
·
konsultācijām un atbalstu
dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, ar
dzelzceļu saistītas informācijas izplatīšanu un
apmācību, un koordināciju saistībā ar potenciāli
standartizējamajām dzelzceļa rezerves daļām.
Ir aplēsts,
ka EDzA kopējā budžeta ietekme uz ES budžetu 2015.–2020. gadā
būs 157,113 miljoni euro. Jauno uzdevumu izmaksas ES
budžetā veidos 0,4113 miljonus euro; no 2017. gada tos segs ar
nodevām un atlīdzību, ko maksā nozare.
Tiek
ietekmēti arī Komisijas resursi (MOVE ĢD). Attiecībā
uz to šajā regulā ir ietverti:
4.
resursu aprēķini no diviem
iepriekšējiem tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatiem, kas
pievienoti sākotnējai Regulai Nr. 881/2004 un tās
2008. gada grozījumiem (Regula Nr. 1335/2008), kas Komisijai
paredzēja divas amatpersonas/pagaidu darbiniekus;
5.
izmaiņas attiecībā uz
2005.–2013. gadu, kas ietver trīs papildu Komisijas darbiniekus, kuri
nodarbojas ar jautājumiem, kas saistīti ar EDzA, lai veiktu
dibināšanas regulā neatspoguļotus papildu uzdevumus;
Kopējais Komisijas darbinieku skaits, kas
saistīti ar pašreizējo iniciatīvu, būs 5 personas, un
jaunas amata vietas netiks pieprasītas.
2013/0014 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas Savienības Dzelzceļu
aģentūru
un Regulas (EK) Nr. 881/2004
atcelšanu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1.
punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[6],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas dzelzceļa telpas
bez robežām pakāpeniskai izveidei nepieciešama Savienības
rīcība tehnisko noteikumu jomā, kas piemērojami
dzelzceļiem tehniskajā aspektā (savstarpējā
izmantojamība) un drošības aspektā, kuri abi ir cieši
saistīti un kuriem abiem nepieciešama stiprāka harmonizācija
Savienības līmenī. Pēdējos divos gadu desmitos ir
pieņemti attiecīgi tiesību akti dzelzceļa nozarē, it
īpaši trīs dzelzceļa nozares tiesību aktu paketes, no
kuriem būtiskākie ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa
Direktīva 2004/49/EK par drošību uz Kopienas dzelzceļiem un
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija
Direktīva 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju
izmantojamību Kopienā.
(2)       Vienlaicīgai
dzelzceļa drošības un savstarpējās izmantojamības
mērķu realizēšanai nepieciešams būtisks tehnisks darbs, kas
jāvada specializētai iestādei. Tādēļ bija
nepieciešams 2004. gada 2. dzelzceļa tiesību aktu paketes
ietvaros, esošajā iestāžu sistēmā un ievērojot
spēka līdzsvaru Savienībā izveidot Eiropas
aģentūru, kas atbild par dzelzceļu drošību un
savstarpējo izmantojamību (turpmāk
"Aģentūra").
(3)       Eiropas Dzelzceļa
aģentūra sākotnēji tika izveidota ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 881/2004[7],
lai veicinātu Eiropas dzelzceļa telpas izveidi bez robežām un
lai palīdzētu palielināt dzelzceļa nozares
dzīvīgumu, vienlaikus pastiprinot tās priekšrocības
drošības ziņā. Regula Nr. 881/2004 ir jāaizstāj
ar jaunu tiesību aktu sakarā ar būtiskām izmaiņām
Aģentūras uzdevumos un iekšējā organizācijā.
(4)       4. dzelzceļa
tiesību aktu pakete ierosina svarīgas izmaiņas, lai uzlabotu
Eiropas vienotās dzelzceļa telpas darbību,
pārstrādājot Direktīvas 2004/49/EK un 2008/57/EK, kas abas
ir tieši saistītas ar Aģentūras uzdevumiem. Minētās
direktīvas kopā ar šo regulu it īpaši paredz tādu uzdevumu
pildīšanu, kas saistīti ar dzelzceļa ritekļu atļauju
un drošības sertifikātu izsniegšanu Savienības līmenī.
Tas nozīmē lielāku Aģentūras lomu.
(5)       Aģentūrai būtu
jāveicina Eiropas vienotās dzelzceļa telpas izveide un
efektīva darbība bez robežām un jānodrošina augsts
drošības līmenis, vienlaikus uzlabojot dzelzceļa nozares
konkurētspēju. Tas būtu jāsasniedz, tehniskos
jautājumos palīdzot īstenot Eiropas Savienības tiesību
aktus, veicinot dzelzceļa sistēmu savstarpējo izmantojamību
un izstrādājot kopīgu pieeju drošībai Eiropas
dzelzceļu sistēmā. Aģentūrai būtu arī
jābūt Eiropas iestādei, kas atbild par atļauju izsniegšanu
dzelzceļa ritekļu un ritekļu tipu laišanai tirgū, drošības
sertifikātu izsniegšanu dzelzceļa pārvadājumu
uzņēmumiem un ekspluatācijas atļauju izsniegšanu sliežu
ceļa kontroles, vadības un signalizācijas
apakšsistēmām. Turklāt tai būtu jāuzrauga valstu
dzelzceļa noteikumi un to valsts iestāžu darbība, kas darbojas
dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības
jomā.
(6)       Īstenojot šos
mērķus, Aģentūrai būtu pilnībā
jāņem vērā Savienības paplašināšanās process
un īpašie ierobežojumi, kas saistīti ar dzelzceļa satiksmi ar
trešām valstīm. Aģentūrai būtu jābūt
pilnībā atbildīgai par tai uzticētajām funkcijām
un pilnvarām.
(7)       Aģentūrai, pildot savus
uzdevumus, it īpaši saistībā ar ieteikumu izstrādi,
būtu visnotaļ jāņem vērā ārējo
dzelzceļa ekspertu atzinumi. Šiem ekspertiem būtu galvenokārt
jābūt dzelzceļa nozares un attiecīgo valsts iestāžu
speciālistiem. Tiem būtu jāveido kompetentas un reprezentatīvas
Aģentūras darba grupas.
(8)       Lai sniegtu ieskatu par
ekonomisko ietekmi uz dzelzceļa nozari un tās ietekmi uz
sabiedrību, lai ļautu citiem pieņemt pamatotus lēmumus un
efektīvāk pārvaldītu darba prioritātes un resursu
piešķiršanu Aģentūrā, Aģentūrai vajadzētu
turpināt attīstīt iesaisti ietekmes novērtēšanas
darbībā.
(9)       Aģentūrai būtu
jānodrošina neatkarīgs un objektīvs tehniskais atbalsts,
galvenokārt Komisijai. Direktīva …. [Dzelzceļu
savstarpējā izmantojamība] rada pamatu savstarpējās
izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) izstrādei un
pārskatīšanai, savukārt Direktīva … [Dzelzceļu
drošības direktīva] rada pamatu kopīgu drošības metožu (CSM)
un kopīgu drošības mērķu (CST) izstrādei un
pārskatīšanai. Darba nepārtrauktība un SITS, CSM un CST
izstrāde laika gaitā prasa pastāvīgu tehnisko satvaru un
specializētu īpaši izveidotas iestādes personālu. Šajā
nolūkā Aģentūrai būtu jāatbild par ieteikumu
sniegšanu Komisijai attiecībā uz SITS, CSM un CST
izstrādi un pārskatīšanu. Arī valstu drošības organizācijām
un regulatīvajām iestādēm būtu jābūt
iespējai pieprasīt no Aģentūras neatkarīgu tehnisku
atzinumu.
(10)     Dzelzceļa
pārvadājumu uzņēmumiem ir nācies saskarties ar
dažādām problēmām, piesakoties uz drošības
sertifikātiem kompetentās valsts iestādēs, sākot no
ieilgušām procedūrām un pārmērīgām
izmaksām līdz netaisnīgai attieksmei, īpaši pret tirgus
jaunienācējiem. Sertifikāti, kas izdoti vienā
dalībvalstī, nav tikuši bez nosacījumiem atzīti citās
dalībvalstīs, tā kaitējot Eiropas vienotajai dzelzceļa
telpai. Lai drošības sertifikātu izsniegšanas procedūru
dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem padarītu
efektīvāku un objektīvāku, ir svarīgi pāriet uz
vienotu drošības sertifikātu, kas ir derīgs visā
Savienībā un kuru izdevusi Aģentūra.
Pārskatītajā Direktīvā … [Dzelzceļu drošības
direktīva] tam ir izveidots pamats.
(11)     Patlaban Direktīvā
2008/57/EK ir noteikta atļaujas izsniegšana dzelzceļa ritekļa
nodošanai ekspluatācijā katrā dalībvalstī,
izņemot īpašus gadījumus. Ritekļu atļauju darba grupa,
ko Komisija izveidoja 2011. gadā, apsprieda vairākus
gadījumus, kad ražotāji un dzelzceļa pārvadājumu
uzņēmumi ir cietuši no atļaujas saņemšanas procesa
pārmērīga ilguma un izmaksām, un ierosināja
vairākus uzlabojumus. Tā kā dažas problēmas izraisa
pašreizējā ritekļu apstiprināšanas procesa
sarežģītība, tas būtu jāvienkāršo. Katram
riteklim būtu jāsaņem tikai viena atļauja, un šī
atļauja ritekļu laišanai tirgū un ritekļu tipiem būtu jāizdod
Aģentūrai. Tas varētu sniegt taustāmu ieguvumu nozarei,
samazinot procedūras izmaksas un laiku, un samazinātu iespējamo
diskriminācijas risku, jo īpaši jauniem uzņēmumiem, kuri
vēlas ienākt dzelzceļa tirgū. Pārskatītajā
Direktīvā … [Dzelzceļu savstarpējās
izmantojamības direktīva] tam ir izveidots pamats.
(12)     Lai turpinātu pilnveidot
Eiropas vienoto dzelzceļa telpu, it īpaši attiecībā uz
atbilstošas informācijas sniegšanu kravu pārvadāšanas
pakalpojumu saņēmējiem un pasažieriem, ņemot vērā
pašreizējo Aģentūras iesaisti, jānodrošina tai lielāka
loma telemātikas lietojumu jomā. Tas nodrošinātu to konsekventu
attīstību un ātru ieviešanu.
(13)     Ņemot vērā to,
cik svarīga Eiropas vienotās dzelzceļa telpas
saskaņotā izstrādē un tās drošībā ir Eiropas
dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēma (ERTMS), un
ņemot vērā tās līdzšinējo neviengabalaino
attīstību, ir jāpastiprina tās vispārējā
koordinācija Savienības līmenī. Tādēļ
Aģentūrai, kas ir kompetentākā Savienības
struktūra, būtu jāpiešķir redzamāka loma šajā
jomā, lai nodrošinātu ERTMS pastāvīgu
attīstību, palīdzētu nodrošināt, ka ERTMS
aprīkojums atbilst spēkā esošajām specifikācijām,
un nodrošinātu, ka ar ERTMS saistītās Eiropas
pētniecības programmas tiek saskaņotas ar ERTMS tehnisko
specifikāciju izstrādi. Turklāt, lai sliežu ceļa kontroles,
vadības un signalizācijas apakšsistēmu ekspluatācijas
atļauju izsniegšanas procedūras padarītu efektīvākas
un objektīvākas, ir svarīgi pāriet uz vienotu atļauju,
kas ir derīga Savienībā un ko izdevusi Aģentūra.
Pārskatītajā Direktīvā … [Dzelzceļu
savstarpējās izmantojamības direktīva] tam ir izveidots pamats.
(14)     Kompetentās valstu
iestādes parasti uzliek maksu par ritekļu atļauju un
drošības sertifikātu izsniegšanu. Līdz ar kompetences
pāreju uz Savienības līmeni Aģentūrai būtu
jābūt tiesīgai uzlikt pieteikuma iesniedzējiem nodevas par
iepriekšējos apsvērumos minēto sertifikātu un atļauju
izdošanu. Šo nodevu līmenim būtu jābūt vienādam ar
pašreizējo vidējo Savienībā vai zemākam par to, un tas
būtu jānosaka deleģētā aktā, ko pieņem
Komisija.
(15)     Vispārīgs
mērķis ir efektīvi veikt funkciju un uzdevumu pārnešanu no
dalībvalstīm uz Aģentūru, nepazeminot pašreizējo
augsto drošības līmeni. Aģentūrai būtu jābūt
pietiekamiem resursiem tās jaunajiem uzdevumiem, un šo resursu
piešķiršanas laika plānojums būtu jābalsta uz skaidri
definētām vajadzībām. Ņemot vērā valstu
iestāžu, it īpaši valstu drošības iestāžu, pieredzi,
būtu jāļauj Aģentūrai šo pieredzi pareizi izmantot,
piešķirot attiecīgās atļaujas un sertifikātus.
Tālab būtu jāstimulē valstu ekspertu norīkošana
darbā Aģentūrā.
(16)     Direktīva …
[Dzelzceļu drošības direktīva] un Direktīva …
[Dzelzceļu savstarpējās izmantojamības direktīva]
paredz pārbaudīt valstu pasākumus no drošības un
savstarpējās izmantojamības viedokļa un saderību ar
konkurences noteikumiem. Tās arī ierobežo dalībvalstu
iespēju pieņemt jaunus valsts noteikumus. Pašreizējā
sistēma, kurā turpina pastāvēt liels skaits valstu
noteikumu, rada iespējamas pretrunas Savienības noteikumiem un
nepietiekamas pārredzamības un slēptas diskriminācijas
risku ārvalstu uzņēmumiem, it īpaši maziem un jauniem uzņēmumiem.
Lai pārietu uz patiesi pārredzamu un objektīvu dzelzceļa
noteikumu sistēmu Savienības līmenī, ir jāpastiprina
valstu noteikumu pakāpeniska samazināšana. Atzinums, kura pamatā
ir neatkarīgu un neitrālu ekspertu zināšanas, ir svarīgs
Savienības līmenī. Tālab Aģentūras loma ir
jāpastiprina.
(17)     Darbības,
organizācijas un lēmumu pieņemšanas procedūras
dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības
jomā būtiski atšķiras dažādās valstu drošības
iestādēs un pilnvarotajās atbilstības
novērtēšanas iestādēs, un tas kaitīgi ietekmē
Eiropas vienotās dzelzceļa telpas sekmīgu funkcionēšanu. It
īpaši nelabvēlīgi var tikt ietekmēti mazie un vidējie
uzņēmumi, kuri vēlas ienākt dzelzceļa tirgū
citā dalībvalstī. Tādēļ būtiska ir
pastiprināta koordinācija ar nolūku panākt labāku
saskaņotību Savienības līmenī. Šajā
nolūkā Aģentūrai būtu jāuzrauga valstu
drošības iestādes un pilnvarotās atbilstības
novērtēšanas iestādes, izmantojot revīzijas un inspekcijas.

(18)     Drošības jomā ir
svarīgi nodrošināt vislabāko iespējamo
pārredzamību un efektīvu informācijas plūsmu.
Svarīga ir veikto darbību analīze, kuras pamatā ir
kopīgi rādītāji un visu nozarē iesaistīto
sasaiste, un tā būtu jāveic. Attiecībā uz statistiku
ir nepieciešama cieša sadarbība ar Eurostat.
(19)     Lai uzraudzītu progresu
dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības
jautājumos, Aģentūrai būtu jābūt atbildīgai
par attiecīga ziņojuma publicēšanu ik pēc diviem gadiem. Ņemot
vērā Aģentūras tehniskās zināšanas un
objektivitāti, tai būtu arī jāpalīdz Komisijai uzraudzīt
to, kā tiek īstenoti Savienības tiesību akti dzelzceļu
drošības un savstarpējās izmantojamības jomā.
(20)     Eiropas tīklā
savstarpējā izmantojamība būtu jāuzlabo, un jauniem
investīciju projektiem, kurus Savienība ir izvēlējusies
atbalstīt, būtu jāatbilst savstarpējās
izmantojamības mērķim, kas noteikts Eiropas Parlamenta un
Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā
Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas satiksmes
tīkla attīstībai[8]. Aģentūra ir
iestāde, kas var dot krietnu ieguldījumu šo mērķu
sasniegšanā.
(21)     Ritošā sastāva
tehniskā apkope ir būtiska drošības sistēmas daļa.
Reāls dzelzceļa aprīkojuma tehniskās apkopes Eiropas tirgus
nav pastāvējis tāpēc, ka nav tehniskās apkopes darbnīcu
sertifikācijas sistēmas. Šī situācija ir palielinājusi
izmaksas nozarei, un tās rezultātā tiek veikti braucieni bez
kravas. Būtu pakāpeniski jāizstrādā un
jāatjaunina Eiropas tehniskās apkopes darbnīcu
sertificēšanas sistēma, un Aģentūra ir organizācija,
kas ir vislabāk piemērota, lai liktu priekšā atbilstīgus
risinājumus Komisijai.
(22)     Profesionālā
kvalifikācija, kas nepieciešama vilcienu vadītājiem, ir
galvenais faktors gan drošības, gan savstarpējās
izmantojamības jomā Savienībā. Tā ir arī
priekšnosacījums darba ņēmēju pārvietošanās
brīvībai dzelzceļa nozarē. Šis jautājums jārisina
saistībā ar spēkā esošo sociālā dialoga satvaru.
Aģentūrai būtu pienākums sniegt tehnisko
nodrošinājumu, kas nepieciešams, lai šo aspektu ņemtu vērā
Savienības līmenī.
(23)     Aģentūrai būtu
jāorganizē un jāveicina sadarbība starp valstu
drošības iestādēm, valstu izmeklēšanas iestādēm
un dzelzceļu nozares pārstāvjiem, kuri darbojas Eiropas
līmenī, lai veicinātu labu praksi, atbilstīgas
informācijas apmaiņu, ar dzelzceļiem saistītu datu
vākšanu un uzraudzītu dzelzceļu sistēmas drošības
īstenošanu.
(24)     Lai nodrošinātu
visām personām vislielāko iespējamo pārredzamību
un vienlīdzīgu pieeju būtiskajai informācijai, dokumentiem,
kas paredzēti dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un
drošības procesiem, būtu jābūt pieejamiem
atklātībā. Tas pats attiecas uz licencēm, drošības
sertifikātiem un citiem attiecīgiem dzelzceļa dokumentiem.
Aģentūrai jānodrošina efektīvi līdzekļi
apmaiņai ar šo informāciju un tās publicēšanai.
(25)     Novatorisma un
pētniecības veicināšana dzelzceļa jomā ir svarīgs
uzdevums, kas Aģentūrai būtu jāveicina, ņemot
vērā tās reputāciju un stāvokli. Finansiālā
palīdzība, kas šajā sakarā sniegta Aģentūras
darbību ietvaros, nedrīkstētu radīt kropļojumus
attiecīgajā tirgū.
(26)     Lai paaugstinātu
Savienības finansiālā atbalsta efektivitāti, kvalitāti
un atbilstību attiecīgajiem tehniskajiem noteikumiem,
Aģentūrai kā vienīgajai Savienības struktūrai ar
atzītu kompetenci dzelzceļa jomā būtu aktīvi jāīsteno
dzelzceļa projektu novērtēšana.
(27)     Dzelzceļa
savstarpējās izmantojamības un drošības tiesību akti,
Aģentūras norādījumi par īstenošanu vai ieteikumi
dažreiz var ieinteresētajām personām radīt
interpretācijas problēmas un citādas problēmas. Pienācīga
un vienota izpratne par šiem aktiem ir priekšnoteikums dzelzceļa
tiesību aktu kopuma efektīvai īstenošanai un dzelzceļa
tirgus darbībai. Tāpēc Aģentūrai būtu aktīvi
jāiesaistās apmācības un skaidrošanas darbībās
minētajā jomā.
(28)     Lai Aģentūra
varētu pienācīgi izpildīt savus uzdevumus, tai būtu
jābūt juridiskas personas statusam un autonomam budžetam, ko
finansē galvenokārt ar Savienības ieguldījumu un ar
nodevām un atlīdzību, ko maksā pieteikumu iesniedzēji.
Lai nodrošinātu neatkarību Aģentūras ikdienas pārvaldībā
un izdotajos atzinumos, ieteikumos un lēmumus, tās organizācijai
būtu jābūt pārredzamai, izpilddirektoram būtu
jābūt pilnībā atbildīgam. Aģentūras
personālam būtu jābūt neatkarīgam, un būtu
jāveido atbilstīgs līdzsvars starp īstermiņa un
ilgtermiņa līgumiem, lai saglabātu tā organizatoriskās
zināšanas un darbības nepārtrauktību, vienlaikus uzturot
nepieciešamu un nemitīgu pieredzes apmaiņu ar dzelzceļa nozari.
(29)     Lai efektīvi
nodrošinātu Aģentūras funkciju izpildi, dalībvalstīm
un Komisijai vajadzētu būt pārstāvētām
Vadības padomē, kam piešķirtas vajadzīgās pilnvaras,
tostarp pilnvaras izstrādāt budžetu un apstiprināt gada un
daudzgadu darba programmas.
(30)     Lai garantētu
Vadības padomes lēmumu pārredzamību, attiecīgo nozaru
pārstāvjiem būtu jāapmeklē tās sanāksmes,
bet bez tiesībām balsot, jo balsstiesībām jābūt rezervētām
valsts varas iestāžu pārstāvjiem, kuri atbild demokrātiskas
kontroles institūciju priekšā. Nozares pārstāvji būtu
jāieceļ Komisijai, pamatojoties uz to, kā viņi
Savienības līmenī pārstāv dzelzceļa
pārvadājumu uzņēmumus, infrastruktūras
pārvaldītājus, dzelzceļa rūpniecību, darba
ņēmēju arodbiedrības, pasažierus un preču
pārvadāšanas pakalpojumu saņēmējus.
(31)     Lai pienācīgi
sagatavotu Vadības padomes sanāksmes un konsultētu to par
lēmumiem, kas jāpieņem, būtu jāizveido
konsultatīva Valde.
(32)     Jānodrošina, lai
personām, uz ko attiecas Aģentūras pieņemtie lēmumi,
neatkarīgā un objektīvā veidā būtu pieejami
nepieciešamie tiesiskās aizsardzības līdzekļi. Būtu
jānosaka attiecīgs pārsūdzības mehānisms, lai
izpilddirektora lēmumus varētu pārsūdzēt
specializētā Apelācijas padomē, par kuras lēmumiem
savukārt var iesniegt sūdzību Tiesā.
(33)     Plašāka
stratēģiskā perspektīva attiecībā uz
Aģentūras darbību palīdzētu efektīvāk
plānot un pārvaldīt tās resursus un veicinātu tās
rezultātu kvalitātes paaugstināšanos. Tādēļ Vadības
padomei pēc pienācīgas apspriešanās ar
attiecīgajām ieinteresētajām personām būtu
jāpieņem un regulāri jāatjaunina daudzgadu darba programma.
(34)     Aģentūras darbam ir
jābūt pārredzamam. Būtu jānodrošina, lai Eiropas
Parlaments to efektīvi kontrolē, un tālab vajadzētu dot
iespēju Eiropas Parlamentam uzklausīt Aģentūras
izpilddirektoru un konsultēt viņu par daudzgadu darba programmu.
Aģentūrai būtu arī jāpiemēro attiecīgie
Savienības tiesību akti par dokumentu publisko pieejamību.
(35)     Pēdējos gados sakarā
ar vairāku decentralizētu aģentūru izveidošanu budžeta
lēmējinstitūcija ir mēģinājusi uzlabot tām
piešķirtā Savienības finansējuma izlietojuma
pārskatāmību un pārvaldības kontroli, jo īpaši
attiecībā uz nodevu iekļaušanu budžetā, finanšu kontroli,
pilnvaru apjomu, iemaksām pensiju fondos un iekšējo budžeta
procedūru (rīcības kodeksu). Līdzīgā veidā
Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK)
Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF)[9], bez ierobežojumiem
jāattiecina uz Aģentūru, kam būtu jāpievienojas
Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu
Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par
iekšējo izmeklēšanu, kuru veic Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF)[10].
(36)     Piedāvātās
rīcības mērķus, tas ir, izveidot specializētu
struktūru, lai formulētu kopīgus risinājumus
problēmām, kas attiecas uz dzelzceļu drošību un
savstarpējo izmantojamību, dalībvalstis nevar pietiekami
sasniegt veicamā darba vienotības dēļ, bet šos mērķus
labāk var sasniegt Savienības līmenī, tāpēc
Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar
subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir
vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.
(37)     Lai pienācīgi
noteiktu nodevas un atlīdzību, ko Aģentūra ir tiesīga
iekasēt, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu
jādeleģē Komisijai attiecībā uz pantiem, kuri attiecas
uz atļauju izsniegšanu un atjaunošanu sliežu ceļa kontroles,
vadības un signalizācijas apakšsistēmu ekspluatācijai,
atļaujām laist tirgū ritekļus un ritekļu tipus un
drošības sertifikātiem. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija
sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas
apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī.
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus,
būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga
attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(38)     Lai nodrošinātu šās
regulas 21. un 22. panta īstenošanu attiecībā uz valstu
noteikumu projektu un spēkā esošo noteikumu izskatīšanu,
būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras.
(39)     Lai nodrošinātu
vienādus apstākļus šās regulas 29., 30., 31. un
51. panta īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai
īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)
Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par
dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu.
(40)     Ir vajadzīgs īstenot
zināmus principus attiecībā uz Aģentūras
pārvaldību, lai izpildītu kopīgo paziņojumu un
kopīgo pieeju, par kuriem 2012. gada jūlijā vienojās
ES Decentralizēto aģentūru iestāžu darba grupa, kuras
mērķis ir racionalizēt aģentūru darbību un
paaugstināt to veiktspēju.
(41)     Šajā regulā ir
respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas it
īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. NODAĻA
PRINCIPI
1. pants
Priekšmets
un darbības joma
1.
Ar šo regulu tiek izveidota Eiropas Savienības
Dzelzceļu aģentūra ("Aģentūra").
2.
Šī regula nosaka:
(a)
Aģentūras izveidi un uzdevumus;
(b)
dalībvalstu uzdevumus.
3.
Šī regula attiecas uz:
(a)
Savienības dzelzceļu sistēmas
savstarpēju izmantojamību, ko nosaka Direktīva../../ES
[Savstarpējās izmantojamības direktīva];
(b)
dzelzceļu sistēmas drošību
Savienībā, ko nosaka Direktīva ../../ES [Dzelzceļa
drošības direktīva];
(c)
vilcienu vadītāju sertifikāciju, ko
nosaka Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīva
2007/59/EK par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada
lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā
[Vilcienu vadītāju direktīva].
2. pants
Juridiskais
statuss
1.
Aģentūra ir Savienības
struktūra juridiskas personas statusā.
2.
Dalībvalstīs Aģentūrai ir
visplašākā tiesībspēja, ko saskaņā ar šo valstu
tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Konkrēti,
tā var iegādāties vai atsavināt kustamu un nekustamu mantu,
kā arī būt par pusi tiesas prāvās.
3.
Aģentūru pārstāv tās
direktors.
3. pants
Aģentūras
darbības veidi
Aģentūra var:
a)           adresēt ieteikumus Komisijai
par 11., 13., 14., 15., 23., 24., 26., 30., 31., 32., 33. un 41. panta
piemērošanu;
b)           adresēt ieteikumus
dalībvalstīm par 21., 22. un 30. panta piemērošanu;
c)           sniegt atzinumus Komisijai
saskaņā ar 9., 21., 22. un 38. pantu un
attiecīgajām dalībvalstu iestādēm saskaņā ar
9. pantu;
d)           izdot lēmumus saskaņā
ar 12., 16, 17., 18. pantu;
e)           sniegt atzinumus, kas veido
pieņemamus atbilstības līdzekļus, saskaņā ar
15. pantu;
f)            izdot tehniskus dokumentus
saskaņā ar 15. pantu;
g)           izdot revīzijas ziņojumus
saskaņā ar 29. un 30. pantu;
h)           izdot vadlīnijas un citus
nesaistošus dokumentus, kas veicina dzelzceļa savstarpējās
izmantojamības un drošības tiesību aktu piemērošanu
atbilstoši 11., 15. un 24. pantam.
2. NODAĻA
DARBA METODES
4. pants
Darba
grupu izveide un sastāvs
1.
Aģentūra izveido ierobežotu skaitu darba
grupu, lai izstrādātu ieteikumus, it īpaši saistībā ar
savstarpējās izmantojamības tehniskajām
specifikācijām (SITS), kopīgajiem drošības mērķiem
(CST) un kopīgajām drošības metodēm (CSM).
Aģentūra var izveidot darba grupas citos
pietiekami pamatotos gadījumos pēc Komisijas pieprasījuma vai
pēc savas ierosmes pēc apspriešanās ar Komisiju.
2.
Aģentūra ieceļ ekspertus darba
grupās.
Aģentūra ieceļ darba grupās
pārstāvjus, kurus nominējušas valstu kompetentās
iestādes darba grupām, kurās tās vēlas
piedalīties.
Aģentūra ieceļ šajās darba
grupās dzelzceļa nozares speciālistus no 3. punktā
minētā saraksta. Tā nodrošina pienācīgu
pārstāvību dzelzceļa nozarēm un lietotājiem,
kurus var skart pasākumi, ko Komisija var ierosināt, pamatojoties uz
tai adresētajiem Aģentūras ieteikumiem.
Vajadzības gadījumā
Aģentūra var iecelt darba grupās neatkarīgus ekspertus un
starptautisko organizāciju pārstāvjus, kas atzīti par
kompetentiem attiecīgajā jomā. Aģentūras darbiniekus
darba grupās nenorīko.
3.
Katra 34. pantā minētā
pārstāvības struktūra nosūta Aģentūrai
viskvalificētāko ekspertu sarakstu, kuri pilnvaroti to
pārstāvēt katrā darba grupā.
4.
Ja šādu darba grupu darbam ir tieša ietekme uz
šajā nozarē nodarbināto darba apstākļiem,
veselību un drošību, attiecīgajās darba grupās kā
pilntiesīgi locekļi piedalās darba ņēmēju
organizāciju pārstāvji.
5.
Ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas
rodas darba grupas locekļiem, sedz Aģentūra, pamatojoties uz
Vadības padomes pieņemtiem noteikumiem un apjomiem.
6.
Darba grupu sanāksmes vada Aģentūras
pārstāvis.
7.
Darba grupu darbs ir pārredzams. Vadības
padome izstrādā darba grupu reglamentu.
5. pants
Konsultēšanās
ar sociālajiem partneriem
Ja 11., 12., 15. un 32. pantā
minētajam darbam ir tieša ietekme uz nozares darbinieku darba
apstākļiem vai sociālo vidi, Aģentūra apspriežas ar
sociālajiem partneriem nozaru dialogu komitejā, kas izveidota saskaņā
ar Lēmumu 98/500/EK[11].
Šīs apspriedes rīko pirms Aģentūras
ieteikumu iesniegšanas izskatīšanai Komisijā. Aģentūra
pienācīgi ņem vērā šīs apspriedes un jebkurā
laikā ir gatava izskaidrot savus ieteikumus. Nozaru dialogu komitejas izteiktos
atzinumus Aģentūra iesniedz Komisijai, un Komisija tos iesniedz komitejai,
kas minēta 75. pantā.
6. pants
Konsultēšanās
ar kravu pārvadāšanas pakalpojumu saņēmējiem un
pasažieriem
Ja 11. un 15. pantā minētajam
darbam ir tieša ietekme uz dzelzceļa kravu pārvadāšanas
pakalpojumu saņēmējiem un pasažieriem, Aģentūra
apspriežas ar organizācijām, kas tos pārstāv. To
organizāciju sarakstu, ar kurām jāapspriežas, sastāda
Komisija, un tai palīdz 75. pantā minētā komiteja.
Šīs apspriedes rīko pirms
Aģentūras ieteikumu iesniegšanas izskatīšanai Komisijā.
Aģentūra pienācīgi ņem vērā šīs
apspriedes un jebkurā laikā ir gatava izskaidrot savus priekšlikumus.
Attiecīgo organizāciju izteiktos atzinumus Aģentūra
iesniedz Komisijai, un Komisija tos iesniedz komitejai, kas minēta
75. pantā.
7. pants
Ietekmes
novērtēšana
1.
Aģentūra veic savu ieteikumu un atzinumu
ietekmes novērtēšanu. Vadības padome pieņem ietekmes
novērtēšanas metodiku, balstoties uz Komisijas izstrādāto
metodiku. Aģentūra sadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu, ka
attiecīgais darbs Komisijā tiek pienācīgi ņemts
vērā.
2.
Pirms kādas darba programmā
iekļautas darbības sākuma Aģentūra veic agrīnu
tās ietekmes novērtēšanu, kurā norāda:
(a)
risināmo jautājumu un iespējamos
risinājumus;
(b)
cik lielā mērā būtu
vajadzīgi īpaši pasākumi, tostarp Aģentūras ieteikuma
vai atzinuma sniegšana;
(c)
paredzamo Aģentūras ieguldījumu
problēmas risinājumā.
Turklāt katru darba programmas pasākumu
un projektu pakļauj efektivitātes analīzei atsevišķi un
saistībā ar citiem, lai optimāli izmantotu Aģentūras
budžetu un resursus.
3.
Aģentūra var veikt
pēcnovērtējumu tiesību aktiem, kas tapuši tās
ieteikumu rezultātā.
4.
Dalībvalstis sniedz Aģentūrai
ietekmes novērtēšanai nepieciešamos datus.
8. pants
Pētījumi
Ja Aģentūras uzdevumu
īstenošanai vajadzīgi pētījumi, tā tos pasūta un
finansē no sava budžeta.
9. pants
Atzinumi
1.
Aģentūra pēc Direktīvas
2012/34/ES [direktīva, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu
(pārstrādāta redakcija)] 55. pantā norādīto
valsts regulatīvo iestāžu pieprasījuma izdod atzinumus par
drošības un savstarpējās izmantojamības aspektiem
jautājumos, kuri nonākuši to redzeslokā.
2.
Aģentūra izdod atzinumus pēc
Komisijas pieprasījuma par ikkatru grozījumu aktos, kas
pieņemti, pamatojoties uz Direktīvu … [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] vai … [Dzelzceļa drošības direktīvas],
it īpaši, ja tiek signalizēts par kādu iespējamu
trūkumu.
3.
Attiecībā uz iepriekšējos punktos un
citos šās regulas pantos minētajiem atzinumiem aģentūra tos
sniedz divos mēnešos, ja vien nav citādas vienošanās. Atzinumus
Aģentūra divu mēnešu laikā dara publiski pieejamus
redakcijā, no kuras ir svītrota visa komerciāli
konfidenciālā informācija.
10. pants
Dalībvalstu
apmeklējumi
1.
Aģentūra var apmeklēt
dalībvalstis, lai veiktu savus uzdevumus, it īpaši tos, kas
minēti 12., 21., 22., 16., 17., 27., 29., 30., 31. un 38. pantā,
saskaņā ar Vadības padomes noteikto politiku.
2.
Aģentūra par plānoto
apmeklējumu informē attiecīgo dalībvalsti, paziņojot
deleģēto Aģentūras ierēdņu vārdus un
apmeklējuma sākuma dienu. Aģentūras ierēdņiem
tiek uzdots veikt pārbaudes apmeklējumu ar izpilddirektora lēmumu,
kurā norādīti apmeklējuma mērķi un uzdevumi.
3.
Dalībvalstu valsts iestādes atvieglina
Aģentūras personāla darbu.
4.
Aģentūra izstrādā ziņojumu
par katru apmeklējumu un nosūta to Komisijai un attiecīgajai
dalībvalstij.
5.
Iepriekšējie punkti neskar 29. panta 6. punktā
un 30. panta 6. punktā norādītās inspekcijas, kas
tiek veiktas saskaņā ar minētajos pantos noteikto
procedūru.
3. NODAĻA
Uzdevumi, kas saistīti ar dzelzceļu
drošību
11. pants
Tehniskais
atbalsts – ieteikumi par dzelzceļu drošību
1.
Aģentūra sniedz ieteikumus Komisijai par
kopīgajām drošības metodēm (CSM) un kopīgajiem
drošības mērķiem (CST), kas paredzēti
Direktīvas … [Dzelzceļu drošības direktīvas] 6. un
7. pantā. Aģentūra arī sniedz Komisijai ieteikumus par
kopīgo drošības metožu un kopīgo drošības mērķu
regulāru pārskatīšanu.
2.
Aģentūra sniedz ieteikumus Komisijai
pēc Komisijas pieprasījuma vai pēc savas ierosmes par citiem
pasākumiem drošības jomā.
3.
Aģentūra var izdot vadlīnijas un
citus nesaistošus dokumentus, lai atvieglinātu dzelzceļu
drošības tiesību aktu īstenošanu.
12. pants
Drošības
sertifikāti
Aģentūra izdod vienotus
drošības sertifikātus saskaņā ar Direktīvas …
[Drošības direktīva] 10. un 11. pantu.
13. pants
Ritekļu tehniskā apkope
1.
Aģentūra palīdz Komisijai
attiecībā uz sertifikācijas sistēmu par apkopi
atbildīgajām struktūrām saskaņā ar
Direktīvas … [Dzelzceļu drošības direktīva] 14. panta
6. punktu.
2.
Aģentūra izdod ieteikumu Komisijai,
ņemot vērā Direktīvas … [Dzelzceļu drošības
direktīva] 14. panta 7. punktu.
3.
Aģentūra analizē arī
alternatīvos pasākumus, par kuriem pieņemts lēmums
saskaņā ar Direktīvas … [Dzelzceļu drošības
direktīva] 15. pantu, ziņojumā, kas minēts šās
regulas 30. panta 2. punktā.
14. pants
Bīstamu kravu
pārvadāšana pa dzelzceļu
Aģentūra seko
pārmaiņām tiesību aktos, kas attiecas uz bīstamo kravu
pārvadāšanu pa dzelzceļu saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes Direktīvu 2008/68/EK[12], un salīdzina tos
ar tiesību aktiem par dzelzceļu savstarpējo izmantojamību
un drošību, it īpaši pamatprasībām. Tādēļ
Aģentūra palīdz Komisijai un var izdot ieteikumus pēc
Komisijas pieprasījuma vai pēc savas ierosmes.
4. NODAĻA
Uzdevumi, kas attiecas uz savstarpējo
izmantojamību
15. pants
Tehniskais atbalsts dzelzceļu
savstarpējās izmantojamības jomā
1.
Aģentūra:
(a)
sniedz ieteikumus Komisijai par SITS un to
pārskatīšanu saskaņā ar Direktīvas …
[Savstarpējās izmantojamības direktīva] 5. pantu;
(b)
sniedz ieteikumus Komisijai par "ES"
verificēšanas deklarācijas veidnēm un tehnisko
dokumentāciju, kas tai jāpievieno, saskaņā ar
Direktīvas … [Savstarpējās izmantojamības direktīva]
15. pantu;
(c)
sniedz ieteikumus Komisijai par
specifikācijām attiecībā uz reģistriem un to
pārskatīšanu saskaņā ar Direktīvas …
[Savstarpējās izmantojamības direktīva] 43., 44. un
45. pantu;
(d)
sniedz atzinumus, kas veido pieņemamus
līdzekļus atbilstības panākšanai attiecībā uz
SITS nepilnībām, saskaņā ar Direktīvas …
[Savstarpējās izmantojamības direktīva] 6. panta
2. punktu, un iesniedz tos Komisijai;
(e)
sniedz Komisijai atzinumus saistībā ar
dalībvalstu lūgumiem nepiemērot SITS saskaņā ar Direktīvas
… [Savstarpējās izmantojamības direktīva] 7. pantu;
(f)
izdod tehniskus dokumentus saskaņā ar
Direktīvas … [Savstarpējās izmantojamības direktīva]
4. panta 9. punktu;
(g)
sniedz ieteikumus Komisijai attiecībā uz
visu to darbinieku darba apstākļiem, kuri veic drošībai kritiski
svarīgus uzdevumus.
2.
Lai izstrādātu ieteikumus, kas
minēti 1. punkta a) un b) apakšpunktā, Aģentūra:
(a)
nodrošina, ka SITS un reģistru
specifikācijas tiek pielāgotas tehnikas attīstībai un
tirgus tendencēm, un sociālajām prasībām;
(b)
nodrošina, ka tiek saskaņota, no vienas puses,
SITS izstrāde un atjaunināšana, un, no otras puses, tādu Eiropas
standartu izstrāde, kas var izrādīties nepieciešami
savstarpējai izmantojamībai, un uztur attiecīgos kontaktus ar
Eiropas standartizācijas struktūrām.
3.
Aģentūra var izdot vadlīnijas un
citus nesaistošus dokumentus, lai atvieglotu tiesību aktu par
dzelzceļa savstarpējo izmantojamību īstenošanu.
16. pants
Atļaujas ritekļu laišanai
tirgū
Aģentūra izsniedz atļaujas
dzelzceļa ritekļu laišanai tirgū saskaņā ar Direktīvas
… [Savstarpējās izmantojamības direktīva] 20. pantu.
17. pants
Atļaujas ritekļu tipu
laišanai tirgū
Aģentūra izsniedz atļaujas
ritekļu tipu laišanai tirgū saskaņā ar Direktīvas …
[Savstarpējās izmantojamības direktīva] 22. pantu.
18. pants
Ekspluatācijas atļaujas
sliežu ceļa kontroles, vadības un signalizācijas
apakšsistēmām
Aģentūra izsniedz atļaujas
nodot ekspluatācijā sliežu ceļa kontroles un vadības un
signalizācijas apakšsistēmas, kas atrodas un tiek izmantotas
visā Savienībā, saskaņā ar Direktīvas …
[Savstarpējās izmantojamības direktīva] 18. pantu.
19. pants
Telemātikas lietojumi
1.
Aģentūra darbojas kā sistēmas
iestāde, būdama atbildīga par telemātikas lietojumu
tehnisko specifikāciju uzturēšanu saskaņā ar
attiecīgajiem SITS.
2.
Aģentūra nosaka, publicē un
piemēro procedūru, kurā izskata lūgumus grozīt
šīs specifikācijas. Šim nolūkam Aģentūra izveido un
uztur reģistru ar lūgumiem grozīt telemātikas lietojumu
specifikācijas un statusu.
3.
Aģentūra izstrādā un uztur
tehniskos līdzekļus telemātikas lietojumu specifikāciju
dažādu redakciju pārvaldībai.
4.
Aģentūra palīdz Komisijai
uzraudzīt telemātikas lietojumu ieviešanu saskaņā ar
attiecīgajām SITS.
20. pants
Atbalsts pilnvarotajām
atbilstības novērtēšanas struktūrām
1.
Aģentūra atbalsta Direktīvas … [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 27. pantā minēto pilnvaroto
atbilstības novērtēšanas iestāžu darbības. Šis
atbalsts it īpaši ietver vadlīniju izstrādi, lai varētu novērtēt
Direktīvas … [Savstarpējās izmantojamības direktīva]
9. pantā minētā savstarpējās izmantojamības
komponenta atbilstību vai piemērotību lietošanai, un
vadlīniju izstrādi EK verifikācijas procedūrai, kas
minēta Direktīvas … [Savstarpējās izmantojamības
direktīva] 10. pantā.
2.
Aģentūra veicina pilnvaroto
atbilstības novērtēšanas iestāžu sadarbību, it
īpaši, darbojoties par tehnisko sekretariātu to koordinācijas
grupai.
5. NODAĻA
Uzdevumi, kas attiecas uz valstu noteikumiem
21. pants
Valsts noteikumu projektu
pārbaude
1.
Aģentūra divu mēnešu laikā
pēc saņemšanas izskata valstu noteikumu projektus, kas tai iesniegti
saskaņā ar:
(a)
Direktīvas … [Dzelzceļu drošības
direktīva] 8. panta 2. punktu,
(b)
Direktīvas ... [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 14. pantu.
2.
Ja pēc 1. punktā minētās
pārbaudes Aģentūra uzskata, ka valstu noteikumi ļauj
izpildīt savstarpējās izmantojamības pamatprasības,
ievērot CSM un sasniegt CST un ka tie nerada
patvaļīgu diskrimināciju vai slēptus ierobežojumus
attiecībā uz dzelzceļa transporta darbību starp
dalībvalstīm, Aģentūra informē Komisiju un
attiecīgo dalībvalsti par pozitīvu novērtējumu.
Komisija var minēto noteikumu apstiprināt 23. pantā
norādītajā IT sistēmā.
3.
Ja 1. punktā minētā
pārbaude dod negatīvu vērtējumu, Aģentūra:
(a)
izdod attiecīgajai dalībvalstij
adresētu ieteikumu, kurā norāda iemeslus, kuru dēļ
attiecīgajam noteikumam nevajadzētu stāties spēkā
un/vai tikt piemērotam;
(b)
informē Komisiju par negatīvo
vērtējumu.
4.
Ja dalībvalsts nav rīkojusies 2
mēnešu laikā pēc 3. punkta a) apakšpunktā
minētā Aģentūras ieteikuma saņemšanas, Komisija
pēc tam, kad saņemta informācija, kas minēta 3. punkta
b) apakšpunktā, un pēc tam, kad ir uzklausīti
attiecīgās dalībvalsts iemesli, var pieņemt
attiecīgajai dalībvalstij adresētu lēmumu, kurā
pieprasa tai grozīt attiecīgo noteikumu projektu, atlikt tā
pieņemšanu, spēkā stāšanos vai īstenošanu.
22. pants
Spēkā
esošo valsts noteikumu pārbaude
1.
Aģentūra divu mēnešu laikā
pēc saņemšanas izskata valstu noteikumus, kas tai iesniegti
saskaņā ar Direktīvas … [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 14. panta 3. punktu.
2.
Ja pēc 1. punktā minētās pārbaudes
Aģentūra uzskata, ka valstu noteikumi ļauj izpildīt
savstarpējās izmantojamības pamatprasības, ievērot CSM
un sasniegt CST un ka tie nerada patvaļīgu diskrimināciju
vai slēptus ierobežojumus attiecībā uz dzelzceļa transporta
darbību starp dalībvalstīm, Aģentūra informē
Komisiju un attiecīgo dalībvalsti par pozitīvu
novērtējumu. Komisija var minēto noteikumu apstiprināt
23. pantā norādītajā IT sistēmā.
3.
Ja 1. punktā minētā
pārbaude dod negatīvu vērtējumu, Aģentūra:
(a)
izdod attiecīgajai dalībvalstij adresētu
ieteikumu, kur norāda iemeslus, kuru dēļ attiecīgie
noteikumi būtu grozāmi vai atceļami;
(b)
informē Komisiju par negatīvo
vērtējumu.
4.
Ja dalībvalsts nav rīkojusies 2
mēnešu laikā pēc 3. punkta a) apakšpunktā
minētā Aģentūras ieteikuma saņemšanas, Komisija
pēc tam, kad saņemta informācija, kas minēta 3. punkta
b) apakšpunktā, un pēc tam, kad ir uzklausīti
attiecīgās dalībvalsts iemesli, var pieņemt
attiecīgajai dalībvalstij adresētu lēmumu, kurā
pieprasa tai grozīt vai atcelt attiecīgo noteikumu.
5.
Procedūru, kas aprakstīta 2. un
3. punktā, pēc analoģijas piemēro gadījumos, kad
Aģentūrai kļūst zināms kādas valsts paziņots
vai nepaziņots noteikums, kas ir lieks vai pretrunā SITS, CST,
CSM vai kādam citam Savienības tiesību aktam
dzelzceļa jomā.
23. pants
Paziņošanas
vajadzībām un valstu noteikumu klasificēšanai izmantojamā
IT sistēma
1.
Aģentūra izveido un pārvalda
specializētu IT sistēmu, kurā ir valstu noteikumi, kas
minēti 21. panta 1. punktā un 22. panta
1. punktā, un to dara pieejamu ieinteresētajām personām
un atklātībai.
2.
Dalībvalstis paziņo valstu noteikumus,
kas minēti 21. panta 1. punktā un 22. panta
1. punktā, Aģentūrai un Komisijai, izmantojot
1. punktā minēto sistēmu. Aģentūra publicē
noteikumus šajā sistēmā un izmanto to, lai informētu
Komisiju saskaņā ar 21. un 22. pantu.
3.
Aģentūra paziņotos valsts noteikumus
klasificē saskaņā ar Direktīvas … [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 14. panta 8. punktu. Šim
nolūkam tā izmanto sistēmu, kas minēta šā panta
pirmajā daļā.
4.
Aģentūra klasificē valstu noteikumus,
kas paziņoti saskaņā ar Direktīvas … [Dzelzceļu
drošības direktīva] 8. panta 2. punktu, ņemot
vērā ES tiesību aktu attīstību. Šim nolūkam
Aģentūra izstrādā noteikumu pārvaldības
instrumentu, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai vienkāršotu
savu valsts noteikumu sistēmu. Aģentūra izmanto sistēmu,
kas minēta šā panta pirmajā daļā, lai publicētu
noteikumu pārvaldības instrumentu.
6. NODAĻA
Ar Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības
sistēmu (ERTMS) saistītie uzdevumi
24. pants
ERTMS sistēmas iestāde
1.
Aģentūra darbojas kā sistēmas
iestāde, būdama atbildīga par ERTMS tehnisko
specifikāciju uzturēšanu.
2.
Aģentūra nosaka, publicē un
piemēro procedūru, kurā izskata lūgumus grozīt
šīs specifikācijas. Šim nolūkam Aģentūra izveido un
uztur reģistru ar lūgumiem grozīt ERTMS specifikācijas
un to statusu.
3.
Aģentūra sniedz ieteikumus par ERTMS
specifikāciju jaunu redakciju. Tomēr tā to dara tikai tad, kad
iepriekšējā redakcija ir ieviesta pietiekamā līmenī.
Jaunu redakciju izstrāde nedrīkst negatīvi skart ERTMS
ieviešanas līmeni, specifikāciju stabilitāti, kas ir
nepieciešama, lai optimizētu ERTMS aprīkojuma ražošanu,
dzelzceļa uzņēmumu peļņu atbilstīgi
ieguldījumiem un ERTMS ieviešanas efektīvu plānošanu.
4.
Aģentūra izstrādā un uztur
dažādu ERTMS redakciju pārvaldības tehniskos līdzekļus,
lai nodrošinātu tehnisko un darbības savietojamību starp
dzelzceļa tīkliem un ritekļiem, kas aprīkoti
saskaņā ar dažādām versijām, kā arī
paredzētu stimulus esošo versiju un iespējamo jaunāko versiju
ātrai īstenošanai.
5.
Saskaņā ar Direktīvas … [Dzelzceļa
savstarpējās izmantojamības direktīva] 5. panta
10. punktu aģentūra nodrošina, ka ERTMS iekārtu
turpmākas versijas ir tehniski saderīgas ar iepriekšējām
versijām.
6.
Aģentūra sagatavo un izplata
attiecīgas piemērošanas vadlīnijas ieinteresētajām
personām un paskaidrojuma dokumentus, kas saistīti ar ERTMS
tehniskajām specifikācijām.
25. pants
ERTMS īpašā darba grupa, ko veido
pilnvarotās atbilstības novērtēšanas struktūras
1.
Aģentūra izveido un vada īpašu ERTMS
darba grupu, ko veido pilnvarotās atbilstības novērtēšanas
struktūras, kas minētas Direktīvas … [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 27. pantā.
Darba grupa pārbauda, cik konsekventi tiek
piemērota Direktīvas … [Savstarpējās izmantojamības
direktīva] 9. pantā minētā savstarpējās
izmantojamības komponenta atbilstības vai piemērotības
lietošanai novērtēšanas kārtība un "EK"
verifikācijas procedūras, kas minētas Direktīvas …
[Savstarpējās izmantojamības direktīva] 10. pantā
un ko veic pilnvarotās atbilstības novērtēšanas
iestādes.
2.
Aģentūra ik pēc diviem gadiem
ziņo Komisijai par 1. punktā minētās darba grupas
darbību, ietverot statistiku par pilnvaroto atbilstības
novērtēšanas iestāžu pārstāvju dalību darba
grupā.
3.
Aģentūra novērtē
savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstības
novērtēšanas procedūras un ERTMS iekārtu
"EK" verifikācijas procedūras piemērojumu un reizi
divos gados iesniedz ziņojumu, iesakot Komisijai veikt uzlabojumus, ja tie
vajadzīgi.
26. pants
Atbalsts tehniskajai un darbības savietojamībai starp ERTMS
borta iekārtu un stacionāro lauka iekārtu
apakšsistēmām
1.
Aģentūra var palīdzēt
dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, pēc to
pieprasījuma pārbaudot tehnisko un darbības savietojamību
starp ERTMS borta iekārtu un stacionāro lauka iekārtu
apakšsistēmām pirms nodošanas ekspluatācijā.
2.
Ja Aģentūra konstatē, ka pastāv
risks, ka trūks tehniskas un darbības savietojamības starp
tīkliem un ritekļiem, kas aprīkoti ar ERTMS
iekārtām saistībā ar konkrētiem ERTMS
projektiem, tā var pieprasīt no attiecīgajām
iesaistītajām personām, it īpaši ražotājiem, pilnvarotajām
atbilstības novērtēšanas iestādēm, dzelzceļa
pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras
pārvaldītājiem un valstu drošības iestādēm
informāciju, kas attiecas uz procedūrām, kuras izmantotas
"EK" verifikācijā un nodošanā ekspluatācijā,
kā arī uz ekspluatācijas apstākļiem.
Aģentūra informē Komisiju par šādu risku, un, ja
nepieciešams, iesaka Komisijai piemērotus pasākumus.
27. pants
Atbalsts ERTMS ieviešanai un ERTMS projektiem
1.
Aģentūra uzrauga ERTMS ieviešanu
saskaņā ar ieviešanas plānu, kas noteikts ar Lēmumu
2012/88/ES[13], un uzrauga ERTMS
uzstādīšanas koordināciju visos Eiropas transporta koridoros un
dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoros, kā paredzēts
Regulā (ES) Nr. 913/2010[14].
2.
Aģentūra nodrošina tālāko
tehnisko pārraudzību Savienības finansētajiem ERTMS
ieviešanas projektiem, ieskaitot, ja vajadzīgs, konkursa dokumentu
analīzi konkursa laikā. Ja nepieciešams, Aģentūra arī
palīdz Savienības līdzekļu saņēmējiem
nodrošināt, ka projektos īstenotie tehniskie risinājumi
pilnībā atbilst SITS, kuras attiecas uz kontroles un vadības un
signalizācijas iekārtām, un tāpēc ir pilnīgi
savstarpēji izmantojami.
28. pants
Laboratoriju akreditācija
1.
Aģentūra atbalsta ERTMS
laboratoriju saskaņotu akreditāciju saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 765/2008[15], it īpaši,
sniedzot piemērotas vadlīnijas akreditācijas iestādēm.
2.
Aģentūra var kā novērotāja
piedalīties salīdzinošajā pārskatīšanā, ko prasa
Regula (EK) Nr. 765/2008.
7. NODAĻA
uzdevumi, kas saistīti ar Eiropas vienotās
dzelzceļa telpas Uzraudzību
29. pants
Valstu
drošības iestāžu uzraudzība
1.
Aģentūra uzrauga valstu drošības
iestāžu darbību un lēmumu pieņemšanu, veicot revīzijas
un inspekcijas.
2.
Aģentūrai ir tiesības
pārbaudīt:
(a)
valstu drošības iestāžu spēju
pildīt uzdevumus, kas saistīti ar dzelzceļu drošību un
savstarpējo izmantojamību;
(b)
cik efektīvi valstu drošības
iestādes uzrauga dalībnieku drošības vadības sistēmu,
kā minēts Direktīvas […] [Dzelzceļu drošības
direktīva] 16. pantā.
Revīziju veikšanas kārtību
pieņem Vadības padome.
3.
Aģentūra izdod revīzijas
ziņojumus un nosūta tos attiecīgajai valsts drošības
iestādei un Komisijai. Katrā revīzijas ziņojumā
galvenokārt iekļauj Aģentūras konstatēto trūkumu
sarakstu, kā arī ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem.
4.
Ja Aģentūra uzskata, ka
3. punktā minētie trūkumi neļauj attiecīgajai
valsts drošības iestādei efektīvi pildīt savus uzdevumus,
kas saistīti ar dzelzceļu drošību un savstarpējo
izmantojamību, Aģentūra iesaka valsts drošības
iestādei veikt atbilstošus pasākumus termiņā, kas
jānosaka, ņemot vērā to, cik nozīmīgi ir
trūkumi.
5.
Ja valsts drošības iestāde nepiekrīt
Aģentūras ieteikumam, kas minēts 4. punktā, vai ja
valsts drošības iestāde neveic nekādus pasākumus
saskaņā ar Aģentūras izstrādāto ieteikumu
trīs mēnešu laikā pēc tā saņemšanas, Komisija var
sešu mēnešu laikā pieņemt lēmumu saskaņā ar
konsultatīvo procedūru, kas noteikta 75. pantā.
6.
Aģentūra ir arī tiesīga veikt
izziņotas vai neizziņotas inspekcijas valstu drošības
iestādēs, lai pārbaudītu konkrētas to darbības
jomas, it īpaši pārskatīt dokumentus, procesus un
reģistrus, kas attiecas uz to uzdevumiem, kuri minēti Direktīvas
… [Dzelzceļu drošības direktīva] 16. pantā.
Inspekcijas var veikt īpašā kārtā vai saskaņā ar
plānu, ko izstrādājusi Aģentūra. Inspekcijas ilgums
nepārsniedz divas dienas. Dalībvalstu valsts iestādes atvieglina
Aģentūras personāla darbu. Aģentūra iesniedz Komisijai
ziņojumu par katru inspekciju.
30. pants
Pilnvaroto
atbilstības novērtēšanas iestāžu uzraudzība
1.
Aģentūra uzrauga pilnvarotās
atbilstības novērtēšanas iestādes, izmantojot atbalstu
akreditācijas struktūrām, revīzijas un inspekcijas, kā
noteikts 2.–5. punktā.
2.
Aģentūra sniedz atbalstu
harmonizētai pilnvaroto atbilstības novērtēšanas
iestāžu akreditācijai, it īpaši, nodrošinot attiecīgus
norādījumus par novērtēšanas kritērijiem un
procedūrām, lai novērtētu, vai pilnvarotās
struktūras atbilst Direktīvas … [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 27. panta prasībām par
akreditācijas struktūrām, izmantojot Eiropas akreditācijas
infrastruktūru, kas atzīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas
(EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības
prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ
Regulu (EEK) Nr. 339/93, 14. pantu.
3.
Ja pilnvarotās atbilstības
novērtēšanas iestādes nav akreditētas saskaņā ar
Direktīvas … [Savstarpējās izmantojamības direktīva]
24. pantu, Aģentūra var veikt revīziju par to spējām
apmierināt prasības, kas minētas minētās
direktīvas 27. pantā. Revīziju veikšanas kārtību
nosaka Vadības padome.
4.
Aģentūra izdod revīzijas
ziņojumus par 3. punktā minētajām darbībām
un nosūta tos attiecīgajai pilnvarotajai atbilstības
novērtēšanas iestādei un Komisijai. Katrs revīzijas
ziņojums it sevišķi aptver visus trūkumus, ko Aģentūra
atklājusi, un ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Ja
Aģentūra uzskata, ka šie trūkumi neļauj attiecīgajai
pilnvarotajai struktūrai efektīvi pildīt savus uzdevumus, kas
saistīti ar dzelzceļu drošību un savstarpējo
izmantojamību, Aģentūra pieņem ieteikumu, aicinot
dalībvalsti, kurā pilnvarotā iestāde ir
reģistrēta, noteiktā termiņā veikt attiecīgus
pasākumus.
5.
Ja dalībvalsts nepiekrīt ieteikumam, kas
minēts 4. punktā, vai ja pilnvarotā iestāde neveic
nekādu darbību, pamatojoties uz Aģentūras
izstrādāto ieteikumu, trīs mēnešu laikā pēc
tā saņemšanas, Komisija var pieņemt atzinumu sešu mēnešu
laikā saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta
75. pantā.
6.
Aģentūra var, arī
sadarbībā ar attiecīgajām valsts akreditācijas
struktūrām, veikt izziņotas un neizziņotas pilnvaroto
atbilstības novērtēšanas iestāžu inspekcijas, lai pārbaudītu
konkrētas to darbības jomas, it īpaši pārskatīt
dokumentus, sertifikātus un pierakstus, kas saistīti ar to uzdevumu
izpildi, kas ir minēti Direktīvas […] [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 27. pantā. Inspekcijas var veikt
īpašā kārtā vai saskaņā ar plānu, ko
izstrādājusi Aģentūra. Inspekcijas ilgums nepārsniedz
divas dienas. Pilnvarotās atbilstības novērtēšanas
iestādes atvieglina Aģentūras darbinieku darbu. Aģentūra
iesniedz Komisijai ziņojumu par katru inspekciju.
31. pants
Savstarpējās
izmantojamības un drošības progresa uzraudzība
1.
Aģentūra kopā ar valstu
izmeklēšanas struktūru tīklu vāc attiecīgus datus par
avārijām un starpgadījumiem un uzrauga valsts izmeklēšanas
iestāžu ieguldījumu dzelzceļa sistēmas drošībā
kopumā.
2.
Aģentūra uzrauga dzelzceļu
sistēmas vispārējo darbību drošības jomā.
Aģentūra it īpaši var vērsties pēc
palīdzības pie tīkliem, kas minēti 34. pantā,
ieskaitot datu vākšanu. Aģentūra arī izmanto datus, kurus
ir savācis Eurostat, un sadarbojas ar Eurostat, lai
izvairītos no darbu dublēšanās un nodrošinātu metodisku
konsekvenci starp kopīgajiem drošības rādītājiem un
rādītājiem, kurus lieto citos transporta veidos.
3.
Pēc Komisijas pieprasījuma
Aģentūra sniedz ieteikumus par to, kā uzlabot dzelzceļa
sistēmu savstarpējo izmantojamību, it īpaši, veicinot
koordināciju starp dzelzceļa pārvadājumu
uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem vai
starp infrastruktūras pārvaldītājiem.
4.
Aģentūra uzrauga dzelzceļu
sistēmu savstarpējās izmantojamības un drošības
progresu. Ik pēc diviem gadiem tā iesniedz Komisijai un publicē
ziņojumu par progresu savstarpējās izmantojamības un
drošības jomā Eiropas vienotajā dzelzceļa telpā.
5.
Aģentūra pēc Komisijas
pieprasījuma iesniedz ziņojumus par Savienības drošības un
savstarpējās izmantojamības tiesību aktu īstenošanas
un piemērošanas stāvokli konkrētā dalībvalstī.
8. NODAĻA
Citi uzdevumi
32. pants
Dzelzceļa
personāls
1.
Aģentūra pilda attiecīgos uzdevumus
saistībā ar dzelzceļa personālu, kas noteikti Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/59/EK[16]
4., 20., 22., 23., 25., 28., 33., 34., 35. un 37. pantā.
2.
Komisija var pieprasīt Aģentūrai
pildīt citus uzdevumus, kas saistīti ar dzelzceļa personālu
saskaņā ar Direktīvu 2007/59/EK.
3.
Aģentūra apspriežas ar
iestādēm, kas ir kompetentas dzelzceļa personāla
jautājumos, par uzdevumiem, kas minēti 1. un 2. punktā.
Aģentūra var veicināt sadarbību starp šīm
iestādēm, arī organizējot attiecīgas tikšanās ar
to pārstāvjiem.
33. pants
Reģistri
un to pieejamība
1.
Aģentūra izveido un uztur Eiropas
reģistrus, kas minēti Direktīvas … [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 43., 44. un 45. pantā.
Aģentūra darbojas kā sistēmas iestāde
attiecībā uz visiem reģistriem un datubāzēm, kas
minētas direktīvās par drošību, savstarpējo
izmantojamību un vilcienu vadītājiem. Konkrēti tur
ietilpst:
(a)
reģistru specifikāciju izstrāde un
uzturēšana;
(b)
attīstības koordinācija
dalībvalstīs saistībā ar reģistriem;
(c)
ar reģistriem saistītu
norādījumu sniegšana attiecīgajām ieinteresētajām
personām;
(d)
ieteikumi Komisijai par uzlabojumiem esošo
reģistru specifikācijās un vajadzību ieviest jaunus.
2.
Aģentūra dara publiski pieejamus
šādus dokumentus un reģistrus, kas paredzēti Direktīvā
… [Savstarpējās izmantojamības direktīva] un
Direktīvā … [Dzelzceļu drošības direktīva]:
(a)
EK deklarācijas par apakšsistēmu
verificēšanu;
(b)
EK deklarācijas par savstarpējās
izmantojamības komponentu atbilstību un EK deklarācijas par
savstarpējās izmantojamības komponentu piemērotību
lietošanai;
(c)
licences, ko izdod saskaņā ar
Direktīvu … [Direktīva par vienotas Eiropas dzelzceļa telpas
izveidi (pārstrādāta redakcija)];
(d)
drošības sertifikātus, ko izdod
saskaņā ar Direktīvas … [Dzelzceļu drošības
direktīva] 10. pantu;
(e)
izmeklēšanas ziņojumus, kas
Aģentūrai nosūtīti saskaņā ar Direktīvas …
[Dzelzceļu drošības direktīva] 24. pantu;
(f)
valsts noteikumus, par kuriem paziņots
Komisijai saskaņā ar Direktīvas … [Dzelzceļu drošības
direktīva] 8. pantu un Direktīvas … [Savstarpējās
izmantojamības direktīva] 14. pantu;
(g)
ritekļu reģistrus, arī izmantojot
saites uz attiecīgiem dalībvalstu reģistriem;
(h)
infrastruktūras reģistrus, arī
izmantojot saites uz attiecīgiem dalībvalstu reģistriem;
(i)
Eiropas atļauto ritekļu tipu
reģistru;
(j)
reģistru, kurā saglabā lūgumus
izdarīt grozījumus, kā arī plānotus grozījumus ERTMS
specifikācijās;
(k)
reģistru par lūgumiem izdarīt
grozījumus un plānotajām izmaiņām pasažieru
pārvadājumu telemātikas lietojumu (TAP) SITS / kravu
pārvadājumu telemātikas lietojumu (TAF) SITS;
(l)
reģistru par ritekļa identifikācijas
marķējumiem, ko Aģentūra uztur saskaņā ar SITS
par satiksmes nodrošināšanu un vadību;
(m)
kvalitātes ziņojumus, ko izdod
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1371/2007 28. panta 2. punktu.
3.
Dalībvalstis un Komisija, balstoties uz
Aģentūras izstrādāto projektu, apspriež 2. punktā
minēto dokumentu pārsūtīšanas mehānismu un vienojas
par to.
4.
Pārsūtot 2. punktā minētos
dokumentus, attiecīgās struktūras var norādīt, kurus
dokumentus drošības apsvērumu dēļ nedrīkst darīt
zināmus atklātībā.
5.
Par 2. punkta c) un d) apakšpunktā
minēto licenču un sertifikātu izdošanu atbildīgās
valstu iestādes Aģentūrai viena mēneša laikā
paziņo par katru konkrētu lēmumu minētās licences un
sertifikātus izdot, atjaunināt, grozīt vai atcelt.
6.
Jebkuru publisku dokumentu vai saiti, kas attiecas
uz šās regulas mērķiem, Aģentūra var iekļaut
publiskajā datubāzē, ņemot vērā attiecīgos
Savienības tiesību aktus par datu aizsardzību.
34. pants
Valstu
drošības iestāžu, izmeklēšanas iestāžu un
pārstāvības struktūru tīkli
1.
Aģentūra izveido valstu drošības
iestāžu tīklu un izmeklēšanas iestāžu tīklu, kas
minēti Direktīvas … [Dzelzceļu drošības direktīva]
21. pantā. Aģentūra tiem nodrošina sekretariātu.
Tīklu uzdevumi ir it īpaši šādi:
(a)
informācijas apmaiņa saistībā
ar dzelzceļu drošību un savstarpējo izmantojamību;
(b)
labas prakses veicināšana;
(c)
datu sniegšana par dzelzceļa drošību
Aģentūrai, it īpaši datu, kas attiecas uz kopīgiem
drošības indikatoriem.
Aģentūra veicina sadarbību starp
šiem tīkliem, konkrēti, tā var nolemt noturēt abu
tīklu kopīgas sanāksmes.
2.
Aģentūra izveido dzelzceļa nozares
pārstāvniecības struktūru tīklu, kas darbojas Eiropas
Savienības mērogā. Šo struktūru sarakstu definē
īstenošanas aktā, kuru pieņem Komisija saskaņā ar
konsultatīvo procedūru, kas norādīta 75. pantā.
Aģentūra tīklam nodrošina sekretariātu. Tīkla uzdevumi
ir it īpaši šādi:
(a)
informācijas apmaiņa saistībā
ar dzelzceļu drošību un savstarpējo izmantojamību;
(b)
labas prakses veicināšana;
(c)
datu sniegšana Aģentūrai par
dzelzceļu drošību un savstarpējo izmantojamību.
3.
Tīkli, kas minēti 1. un
2. punktā, var izdot nesaistošus atzinumus par ieteikumu projektiem,
kas minēti 9. panta 2. punktā.
4.
Aģentūra var nodibināt citus
tīklus ar struktūrām vai iestādēm, kas atbild par
kādu daļu no dzelzceļu sistēmas.
5.
Komisija var piedalīties šajā pantā
minēto tīklu sanāksmēs.
35. pants
Komunikācija
un izplatīšana
Aģentūra izziņo un izplata
attiecīgajām ieinteresētajām personām dzelzceļa
tiesību aktu, standartu un norādījumu Eiropas satvaru
saskaņā ar attiecīgajiem komunikācijas un izplatīšanas
plāniem, kurus pieņem Vadības padome. Šos plānus,
pamatojoties uz vajadzību analīzi, Vadības padome regulāri
atjaunina.
36. pants
Pētniecība
un inovācijas sekmēšana
1.
Aģentūra pēc Komisijas lūguma
veicina dzelzceļa pētniecības pasākumus Savienības
līmenī, arī izmantojot atbalstu attiecīgiem Komisijas
dienestiem un pārstāvības struktūrām. Šis ieguldījums
neskar citas pētnieciskās darbības Savienības
līmenī.
2.
Komisija var uzticēt Aģentūrai
uzdevumu veicināt inovāciju, kuras mērķis ir uzlabot
dzelzceļu savstarpējo izmantojamību un drošību, it
īpaši jaunu informācijas tehnoloģiju un uzraudzības un izsekošanas
sistēmu izmantošanu.
37. pants
Palīdzība Komisijai
1.
Aģentūra pēc Komisijas lūguma
palīdz Komisijai īstenot Savienības tiesību aktus, kuru
mērķis ir uzlabot dzelzceļa sistēmu savstarpējo
izmantojamību un izstrādāt kopīgu pieeju drošībai
Eiropas dzelzceļu sistēmā.
2.
Šajā palīdzībā var ietilpt:
(a)
tehnisku konsultāciju sniegšana
jautājumos, kuros vajadzīgas īpašas zināšanas;
(b)
informācijas vākšana, izmantojot
tīklus, kas minēti 34. pantā.
38. pants
Palīdzība
dzelzceļa projektu novērtēšanā
Neskarot Direktīvas … [Dzelzceļu
savstarpējās izmantojamības direktīvas] 9. pantā
paredzētās atkāpes, Aģentūra pēc Komisijas
lūguma no savstarpējās izmantojamības un drošības
viedokļa pārbauda katru projektu, kurā ietilpst
apakšsistēmas projektēšana, būvniecība, atjaunošana vai
pilnveidošana, par ko ir lūgts Savienības finansiālais atbalsts.

Aģentūra sniedz atzinumu par
projekta atbilstību attiecīgajiem dzelzceļu
savstarpējās izmantojamības un drošības tiesību aktiem
termiņā, par ko vienojas ar Komisiju, ņemot vērā projekta
nozīmību un pieejamos resursus, un kas nepārsniedz divus
mēnešus.
39. pants
Palīdzība
dalībvalstīm, kandidātvalstīm un ieinteresētajām
personām
1.
Pēc savas ierosmes vai pēc Komisijas,
dalībvalstu, kandidātvalstu vai 34. pantā minēto
tīklu pieprasījuma Aģentūra iesaistās
apmācībā un citos atbilstošos pasākumos, kas attiecas uz
dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības
tiesību aktu un attiecīgo Aģentūras produktu,
piemēram, reģistru, īstenošanas norādījumu vai
ieteikumu piemērošanu un skaidrošanu.
2.
Par 1. punktā minēto darbību
raksturu un apmēriem lemj Vadības padome, un tās iekļauj
darba programmā.
40. pants
Starptautiskās
attiecības
1.
Ciktāl vajadzīgs, lai īstenotu
mērķus, kas noteikti šajā regulā, un neskarot
dalībvalstu un Savienības iestāžu, tostarp Eiropas
Ārējā dienesta, attiecīgo kompetenci, Aģentūra
var veidot attiecības un slēgt administratīvus nolīgumus ar
uzraudzības iestādēm, starptautiskām
organizācijām un trešo valstu administrācijām, kas ir
kompetentas jautājumos, uz kuriem attiecas Aģentūras darbības,
lai neatpaliktu no zinātnes un tehnikas attīstības un
nodrošinātu Eiropas Savienības dzelzceļa tiesību aktu un
standartu veicināšanu.
2.
Šie pasākumi nerada juridiskus pienākumus
Savienībai un dalībvalstīm, un tie arī neliedz
dalībvalstīm un to kompetentajām iestādēm slēgt
divpusējas vai daudzpusējas vienošanās ar šīm
uzraudzības iestādēm, starptautiskām
organizācijām un trešo valstu iestādēm. Nosacījums
šiem pasākumiem un sadarbībai ir iepriekšēja apspriešanās
ar Komisiju un regulāra ziņošana tai.
3.
Vadības padome pieņem
stratēģiju attiecībām ar trešām valstīm vai
starptautiskām organizācijām jautājumos, kas ir
Aģentūras kompetencē. Šī stratēģija tiek ietverta
Aģentūras ikgadējā un daudzgadu darba programmā,
norādot ar tām saistītos resursus.
41. pants
Koordinācija
attiecībā uz rezerves daļām
Aģentūra palīdz
identificēt potenciāli standartizējamās dzelzceļa
rezerves daļas. Šim nolūkam Aģentūra var izveidot darba
grupu, lai koordinētu iesaistīto personu darbības, un var
nodibināt kontaktus ar Eiropas standartizācijas
organizācijām. Aģentūra sniedz Komisijai attiecīgus
ieteikumus.
9. NODAĻA
Aģentūras organizācija
42. pants
Administratīvā un vadības struktūra
Aģentūras administratīvajā un vadības
struktūrā ietilpst:
(a)
Vadības padome, kas pilda 47. pantā
izklāstītās funkcijas;
(b)
Valde, kas pilda 49. pantā
izklāstītās funkcijas;
(c)
izpilddirektors, kas pilda 50. pantā
izklāstītos pienākumus;
(d)
Apelācijas padome, kas pilda 54.–56.
pantā izklāstītos pienākumus.
43. pants
Vadības
padomes sastāvs
1.
Vadības padomē ir pa vienam
pārstāvim no katras dalībvalsts un četri Komisijas
pārstāvji, kuriem visiem ir tiesības balsot.
Vadības padomē ir arī seši
pārstāvji bez balsstiesībām, kuri Eiropas līmenī
pārstāv šādās grupas:
(a)
dzelzceļa pārvadājumu
uzņēmumus;
(b)
infrastruktūras pārvaldītājus;
(c)
dzelzceļa rūpniecību;
(d)
arodbiedrības;
(e)
pasažierus;
(f)
kravu pārvadāšanas pakalpojumu
saņēmējus.
Katrai no šīm grupām Komisija ieceļ
vienu pārstāvi un vienu aizstājēju, pamatojoties uz
attiecīgo Eiropas organizāciju iesniegtiem sarakstiem, no kuriem
katrā ir četri uzvārdi.
2.
Padomes locekļus un viņu
aizstājējus ieceļ, balstoties uz viņu zināšanām
Aģentūras pamatdarbībā, ņemot vērā
attiecīgās vadības, administratīvās un budžeta
prasmes. Visas puses cenšas ierobežot savu Vadības padomes
pārstāvju mainību, lai nodrošinātu tās darba
nepārtrauktību. Visas puses tiecas panākt vīriešu un
sieviešu līdzsvarotu pārstāvību Vadības padomē.
3.
Dalībvalstis un Komisija ieceļ savus
Vadības padomes locekļus un viņu aizstājēju, kas
pārstāv locekli viņa prombūtnes laikā.
4.
Locekļu amata pilnvaru laiks ir četri
gadi, un to var pagarināt.
5.
Vajadzības gadījumā trešo valstu
pārstāvju dalību un tās nosacījumus paredz noteikumos,
kas minēti 68. pantā.
44. pants
Vadības
padomes priekšsēdētājs
1.
Vadības padome ar balsstiesīgo
locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu ievēlē
priekšsēdētāju no dalībvalstu pārstāvjiem un
priekšsēdētāja vietnieku no savu locekļu vidus.
Priekšsēdētāja vietnieks
aizstāj priekšsēdētāju gadījumā, ja
priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus.
2.
Priekšsēdētāja un
priekšsēdētāja vietnieka pilnvaru termiņš ir četri
gadi, un to var pagarināt. Tomēr, ja Vadības padomes
priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka
dalība Vadības padomē beidzas viņu pilnvaru termiņa
laikā, tajā pašā dienā automātiski beidzas arī
amata pilnvaru termiņš.
45. pants
Sanāksmes
1.
Vadības padomes sanāksmes sasauc tās
priekšsēdētājs. Sanāksmēs piedalās
Aģentūras izpilddirektors.
2.
Vadības padome sanāk vismaz divreiz
gadā. Turklāt tā sanāk arī pēc
priekšsēdētāja iniciatīvas, pēc Komisijas, tās
locekļu vairākuma vai vienas trešdaļas dalībvalstu
pārstāvju pieprasījuma.
46. pants
Balsošana
Ja nav noteikts citādi, Vadības
padome pieņem lēmumus ar visu balsstiesīgo locekļu
absolūtu balsu vairākumu. Katram balsstiesīgajam loceklim ir
viena balss.
47. pants
Vadības
padomes funkcijas
1.
Lai nodrošinātu, ka Aģentūra veic
savus uzdevumus, Vadības padome:
(a)
pieņem gada pārskatu par
Aģentūras darbībām iepriekšējā gadā un
līdz 1. jūlijam to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei,
Komisijai un Revīzijas palātai un nodod atklātībai;
(b)
katru gadu ar divu trešdaļu balsstiesīgo
locekļu balsu vairākumu pēc Komisijas atzinuma saņemšanas
un saskaņā ar 48. pantu pieņem Aģentūras gada
darba programmu nākamajam gadam un stratēģisku daudzgadu darba
programmu;
(c)
ar balsstiesīgo locekļu divu
trešdaļu vairākumu pieņem Aģentūras gada budžetu un
veic citas funkcijas attiecībā uz Aģentūras budžetu
saskaņā ar 10. nodaļu;
(d)
nosaka kārtību, kādā
lēmumus pieņem izpilddirektors;
(e)
pieņem politiku par apmeklējumiem
saskaņā ar 10. pantu;
(f)
pieņem savu reglamentu;
(g)
pieņem un atjaunina komunikācijas un
izplatīšanas plānus, kas minēti 35. pantā;
(h)
nosaka 29. un 30. pantā paredzēto
revīziju veikšanas kārtību;
(i)
saskaņā ar 2. punktu
attiecībā uz Aģentūras personālu īsteno
iecēlējinstitūcijas pilnvaras, ko Civildienesta noteikumi piešķir
iestādei, kura ieceļ amatā, un ko pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtība piešķir iestādei, kura
pilnvarota slēgt darba līgumu
("iecēlējinstitūcijas pilnvaras");
(j)
pieņem piemērotus Civildienesta noteikumu
un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības īstenošanas
noteikumus saskaņā ar kārtību, kas paredzēta
Civildienesta noteikumu 110. pantā;
(k)
ieceļ izpilddirektoru un var pagarināt
viņa pilnvaru termiņu vai viņu atcelt no amata ar
balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu
saskaņā ar 62. pantu;
(l)
pieņem krāpšanas apkarošanas
stratēģiju, kas ir proporcionāla krāpšanas riskiem,
ņemot vērā veicamo pasākumu izmaksas un ieguvumus;
(m)
nodrošina pienācīgu reaģēšanu
uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no Eiropas Biroja
krāpšanas apkarošanai (OLAF) izmeklēšanas un dažādiem
iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un
novērtējumiem;
(n)
pieņem noteikumus par interešu konfliktu
novēršanu un pārvaldību attiecībā uz Vadības
padomes un Apelācijas padomes locekļiem.
2.
Saskaņā ar procedūru, kas
paredzēta Civildienesta noteikumu 110. pantā, Vadības
padome pieņem lēmumu, kas pamatots ar Civildienesta noteikumu
2. panta 1. punktu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtības 6. pantu, attiecīgās iecēlējinstitūcijas
pilnvaras deleģējot izpilddirektoram un definējot nosacījumus
šāda pilnvaru deleģējuma apturēšanai. Izpilddirektors ir
pilnvarots šīs pilnvaras deleģēt tālāk.
Piemērojot iepriekšējo punkta daļu,
īpašu izņēmuma apstākļu dēļ Valde var ar
lēmumu uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru
deleģējumu izpilddirektoram un izpilddirektora pastarpināti
deleģētās pilnvaras un izpildīt tās pati vai
deleģēt tās kādam no saviem locekļiem vai
personāla loceklim, kurš nav izpilddirektors.
48. pants
Gada un
daudzgadu darba programmas
1.
Aģentūras Vadības padome pieņem
darba programmu katru gadu līdz 30. novembrim, ievērojot
Komisijas atzinumu, un to nosūta dalībvalstīm, Eiropas
Parlamentam, Padomei, Komisijai un tīkliem, kas minēti
34. pantā.
2.
Darba programmas pieņemšana neietekmē
Savienības ikgadējo budžeta procedūru. Ja Komisija 15 dienu
laikā pēc darba programmas pieņemšanas izsaka
neapmierinātību ar to, Vadības padome divu mēnešu
laikā atkārtoti izskata programmu un to pieņem, vajadzības
gadījumā ar grozījumiem, otrajā lasījumā vai nu
ar divu trešdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu,
ieskaitot visu Komisijas pārstāvju balsis, vai ar dalībvalstu
pārstāvju vienprātīgu lēmumu.
3.
Aģentūras darba programmā nosaka
katram pasākumam nosprausto mērķi. Pēc vispārīga
noteikuma katrs pasākums un projekts ir skaidri saistīts ar
resursiem, kas nepieciešami tā īstenošanai, saskaņā ar
principiem budžeta līdzekļus sadalīt un pārvaldīt pa
darbības jomām un laicīgu ietekmes novērtējuma
procedūru, kas paredzēta 7. panta 2. punktā.
4.
Vajadzības gadījumā Vadības
padome groza pieņemto darba programmu, kad Aģentūrai tiek
piešķirts jauns uzdevums. Tādu jaunu uzdevumu iekļaušanai ir
vajadzīga analīze par cilvēku un budžeta resursiem un var
būt vajadzīgs lēmums atlikt citus uzdevumus.
5.
Katru gadu līdz 30. novembrim
Vadības padome arī pieņem un atjaunina stratēģisku
daudzgadu darba programmu. Tiek ņemts vērā Komisijas atzinums.
Par projektu konsultējas ar Eiropas Parlamentu un 34. pantā
minētajiem tīkliem. Pieņemto daudzgadu darba programmu
nosūta dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un
tīkliem, kas minēti 34. pantā.
49. pants
Valde
1.
Vadības padomei palīdz Valde.
2.
Valde sagatavo lēmumus, ko pieņem
Vadības padome. Ja vajadzīgs steidzamības dēļ, tā
Vadības padomes vārdā pieņem noteiktus pagaidu
lēmumus, it īpaši administratīvos un budžeta jautājumos.
Kopā ar Vadības padomi tā nodrošina
pienācīgu reaģēšanu uz konstatējumiem un ieteikumiem,
kas izriet no OLAF izmeklēšanas un dažādiem iekšējās vai
ārējās revīzijas ziņojumiem un
novērtējumiem.
Neskarot izpilddirektora pienākumus, kas
izklāstīti 30. pantā, tā viņam palīdz un dod
padomus Vadības padomes lēmumu īstenošanā, lai
pastiprinātu administratīvās un budžeta pārvaldības
uzraudzību.
3.
Valdes sastāvā ir Vadības padomes
priekšsēdētājs, viens Komisijas pārstāvis un
[četri] citi Vadības padomes locekļi. Vadības padome
ieceļ Valdes locekļus un tās priekšsēdētāju.
4.
Valdes locekļu pilnvaru termiņš ir
tāds pats kā Vadības padomes locekļiem.
5.
Valdes sanāksmes notiek vismaz reizi trijos
mēnešos. Valdes priekšsēdētājs sasauc papildu
sanāksmes pēc tās locekļu lūguma.
6.
Vadības padome izstrādā Valdes
reglamentu.
50. pants
Izpilddirektora
pienākumi
1.
Aģentūru vada izpilddirektors, kas,
pildot savus pienākumus, ir pilnīgi neatkarīgs. Izpilddirektors
par savu darbību atbild Vadības padomes priekšā.
2.
Neskarot Komisijas, Vadības padomes vai Valdes
kompetenci, izpilddirektors nelūdz un nepieņem kādas
valdības vai citas struktūras norādījumus.
3.
Izpilddirektors pēc Eiropas Parlamenta
uzaicinājuma ziņo par savu pienākumu izpildi. Padome var
aicināt izpilddirektoru ziņot par savu pienākumu izpildi.
4.
Izpilddirektors ir Aģentūras
likumīgais pārstāvis. Viņš pieņem lēmumus,
ieteikumus, atzinumus un citus oficiālus Aģentūras aktus.
5.
Izpilddirektors atbild par administratīvu
Aģentūras darba vadīšanu un par to Aģentūras uzdevumu
īstenošanu, kas tai uzdoti ar šo regulu. It īpaši izpilddirektora
atbildībā ir:
(a)
Aģentūras darba ikdienas vadība;
(b)
Vadības padomes pieņemto lēmumu
īstenošana;
(c)
ikgadējās darba programmas un
stratēģiskas daudzgadu darba programmas sagatavošana un iesniegšana
Vadības padomei pēc apspriešanās ar Komisiju;
(d)
ikgadējās darba programmas un
stratēģiskās daudzgadu darba programmas īstenošana un, cik
iespējams, atsaukšanās uz palīdzības lūgumiem, kas
saņemti no Komisijas saistībā ar Aģentūras uzdevumiem
saskaņā ar šo regulu;
(e)
ziņošana Vadības padomei par
stratēģiskās daudzgadu darba programmas īstenošanu;
(f)
visi vajadzīgie pasākumi, tostarp
iekšēju administratīvu norādījumu pieņemšana un
rīkojumu publicēšana, lai nodrošinātu Aģentūras
darbību saskaņā ar šās regulas noteikumiem;
(g)
efektīvas uzraudzības sistēmas
izveide, lai varētu salīdzināt Aģentūras veikumu ar
tai noteiktajiem darbības mērķiem, un tādas regulāras
novērtēšanas sistēmas izveide, kas atbilst atzītiem
profesionālajiem standartiem;
(h)
ikgadēja vispārīgā
ziņojuma projekta sagatavošana, pamatojoties uz g) apakšpunktā
minētajām uzraudzības un novērtēšanas
sistēmām, un tā iesniegšana Vadības padomei;
(i)
Aģentūras ieņēmumu un izdevumu
tāmes projekta sastādīšana, ievērojot 58. pantu, un
budžeta īstenošana, ievērojot 59. pantu;
(j)
gada ziņojuma par Aģentūras
darbību sagatavošana un iesniegšana Vadības padomei
novērtēšanai;
(k)
rīcības plāna sagatavošana,
ievērojot retrospektīvu novērtējumu secinājumus, un
ziņošana par paveikto divreiz gadā Komisijai;
(l)
Savienības finansiālo interešu
aizsargāšana, piemērojot preventīvus pasākumus pret
krāpšanu, korupciju un citādām pretlikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes, un
gadījumā, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot
nepareizi izmaksātās summas un, vajadzības gadījumā,
uzliekot efektīvus, samērīgus un preventīvus
administratīvus un finansiālus sodus;
(m)
Aģentūras krāpšanas apkarošanas
stratēģijas sagatavošana un iesniegšana Vadības padomei
apstiprināšanai;
(n)
Aģentūras finanšu noteikumu projekta
sagatavošana pieņemšanai Vadības padomē saskaņā ar
60. pantu, kā arī to īstenošanas kārtības
sagatavošana.
51. pants
Apelācijas
padomju izveide un sastāvs
1.
Aģentūra izveido vienu vai vairākas
Apelācijas padomes.
2.
Apelācijas padomē ir
priekšsēdētājs un divi citi locekļi. Viņiem ir
aizstājēji, kas viņus pārstāv viņu prombūtnes
laikā.
3.
Priekšsēdētāju, pārējos
locekļus un viņu aizstājējus ieceļ Vadības padome
no kvalificētiem kandidātiem, kas ir Komisijas pieņemtā
sarakstā.
4.
Ja Apelācijas padome uzskata, ka
pārsūdzības būtība to prasa, tā var lūgt
Vadības padomi iecelt vēl divus locekļus un viņu
aizstājējus no 3. punktā minētā saraksta.
5.
Par Aģentūras priekšlikuma Komisija
izstrādā Apelācijas padomes reglamentu, apspriedusies ar Valdi,
saskaņā ar konsultatīvo procedūru, kas noteikta 75.
pantā.
52. pants
Apelācijas
padomes locekļi
1.
Apelācijas padomes locekļu un
aizstājēju amata pilnvaru laiks ir četri gadi, un to var
pagarināt.
2.
Apelācijas padomes locekļi ir
neatkarīgi un nedrīkst pildīt nekādus citus pienākumus
Aģentūrā. Pieņemot lēmumus, viņus nesaista
nekādi norādījumi.
3.
Apelācijas padomes locekļus nevar
atbrīvot no amata vai svītrot no kvalificētu kandidātu
saraksta viņu pilnvaru laikā, ja vien šādai atbrīvošanai
nav nopietna pamatojuma un Komisija, iepazinusies ar Vadības padomes
atzinumu, nepieņem par to lēmumu.
53. pants
Izslēgšana
un iebildumi
1.
Apelācijas padomes locekļi nedrīkst
piedalīties pārsūdzības procesos, ja viņi tajos ir
personīgi ieinteresēti, ja viņi jau iepriekš ir bijuši tajos
iesaistīti kā vienas procesā iesaistītas puses
pārstāvji, vai ja viņi ir piedalījušies pārsūdzētā
lēmuma pieņemšanā.
2.
Apelācijas padomes locekļi, kuri uzskata,
ka viņiem nebūtu jāpiedalās pārsūdzības
procesā kāda 1. punktā minēta iemesla dēļ
vai kāda cita iemesla dēļ, informē Apelācijas padomi,
un tā attiecīgi lemj par izslēgšanu.
54. pants
Lēmumi,
ko var pārsūdzēt
1.
Apelācijas padomei var iesniegt apelāciju
pret lēmumiem, ko Aģentūra pieņēmusi saskaņā
ar 12., 16., 17. un 18. pantu.
2.
Saskaņā ar 1. punktu iesniegta
apelācija neaptur attiecīgā lēmuma piemērošanu.
Aģentūra tomēr var apturēt apstrīdētā lēmuma
piemērošanu, ja uzskata, ka lietas apstākļi to atļauj.
55. pants
Personas,
kas tiesīgas iesniegt apelāciju, termiņi un forma
1.
Jebkura fiziska vai juridiska persona var
pārsūdzēt lēmumu, ko Aģentūra tai adresējusi
atbilstoši 12., 16., 17. un 18. pantam.
2.
Apelāciju kopā ar tās pamatojumu
iesniedz Aģentūrā rakstveidā divu mēnešu laikā
pēc pasākuma paziņošanas attiecīgajai personai vai, ja
personai par pasākumu netiek paziņots, divu mēnešu laikā no
dienas, kad tā par to uzzinājusi.
56. pants
Apelāciju
izskatīšana un lēmumi par tām
1.
Pārbaudot apelāciju, Apelācijas
padome rīkojas ātri. Tik bieži, cik vajadzīgs, tā uzaicina
pārsūdzības procesā iesaistītās puses noteiktos
termiņos iesniegt piezīmes par tās paziņojumiem vai par
citu pārsūdzībā iesaistīto pušu ziņojumiem.
Pārsūdzības procesā iesaistītajām pusēm ir
tiesības izteikties mutiski.
2.
Apelācijas padome var īstenot
attiecīgas pilnvaras, kas ir Aģentūras kompetencē, vai
nodot lietu Aģentūras kompetentajai struktūrai. Minētajai
struktūrai Apelācijas padomes lēmums ir saistošs.
57. pants
Prasības
Tiesā
1.
Par darbībām tādu
Aģentūras lēmumu anulēšanai, kas pieņemti
saskaņā ar 12., 16., 17. un 18. pantu, var iesniegt prasību
Eiropas Savienības Tiesā tikai pēc tam, kad ir beigušās visas
pārsūdzības procedūras Aģentūrā.
2.
Aģentūra veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai izpildītu Eiropas Savienības Tiesas spriedumu.
10. NODAĻA
FINANŠU NOTEIKUMI
58. pants
Budžets
1.
Aģentūras budžetā katram finanšu
gadam tiek sagatavota un uzrādīta visu Aģentūras
ieņēmumu un izdevumu tāme par attiecīgo kalendāra
gadu. Ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt
līdzsvarā.
2.
Aģentūras ieņēmumus veido:
(a)
Savienības iemaksas,
(b)
iemaksas no trešām valstīm, kuras
iesaistās Aģentūras darbā saskaņā ar
68. pantu,
(c)
nodevas, ko maksā Aģentūras
saskaņā ar 12., 16., 17. un 18. pantu izsniegto sertifikātu un
atļauju pretendenti un turētāji;
(d)
atlīdzība par publikācijām,
apmācību un citiem Aģentūras sniegtiem pakalpojumiem;
(e)
jebkura dalībvalsts, trešas valsts vai citas
vienības brīvprātīgi veikta finansiāla iemaksa, ja
vien šāda iemaksa negatīvi neietekmē Aģentūras
neatkarību un objektivitāti.
3.
Aģentūras izdevumus veido personāla,
administratīvās, infrastruktūras un darbības izmaksas.
4.
Ieņēmumiem un izdevumiem ir
jābūt līdzsvarā.
5.
Pamatojoties uz izpilddirektora sagatavotu
projektu, Vadības padome katru gadu sastāda Aģentūras
ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam, veidojot
budžetu atbilstīgi darbības jomām. Šo tāmi, kurā
ietilpst štatu saraksta projekts, Vadības padome ne vēlāk
kā 31. janvārī nosūta Komisijai.
6.
Komisija tāmi kopā ar provizorisku
Savienības kopbudžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei
(turpmāk — “budžeta lēmējinstitūcija”).
7.
Pamatojoties uz tāmi, Komisija Savienības
provizoriskajā vispārējā budžeta projektā ieraksta
aprēķinus, kurus tā uzskata par nepieciešamiem štatu sarakstam,
un subsīdijas apmēru, kas jāmaksā no
vispārējā budžeta, un tos tā iesniedz budžeta
lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma
314. pantu kopā ar aprakstu un pamatojumu par visām
atšķirībām starp Aģentūras tāmi un
subsīdijas apmēru, kas jāmaksā no vispārējā
budžeta.
8.
Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina
subsīdiju apropriācijas Aģentūrai. Budžeta
lēmējinstitūcija apstiprina Aģentūras štatu sarakstu.
9.
Budžetu pieņem Vadības padome ar divu
trešdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu. Aģentūras
budžets kļūst par galīgu pēc Savienības
vispārējā budžeta galīgās pieņemšanas.
Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.
10.
Vadības padome iespējami drīz
informē budžeta lēmējinstitūciju par saviem nodomiem
īstenot projektus, kuriem var būt ievērojamas finansiālas
sekas attiecībā uz budžeta finansēšanu, it īpaši par
projektiem, kas saistīti, piemēram, ar ēku nomu vai iegādi.
Tā attiecīgi informē Komisiju. Ja budžeta lēmējinstitūcijas
nodaļa paziņojusi par nodomu sniegt atzinumu par projektu, tā
atzinumu Vadības padomei nosūta sešu nedēļu laikā no
dienas, kad paziņots par projektu.
59. pants
Budžeta
izpilde un kontrole
1.
Izpilddirektors īsteno Aģentūras
budžetu.
2.
Ne vēlāk kā līdz 1. martam
pēc finanšu gada beigām Aģentūras grāmatvedis iesniedz
Komisijas grāmatvedim provizorisku iepriekšējā finanšu gada
pārskatu kopā ar budžeta un finanšu vadības ziņojumu.
Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto
struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar Padomes
Regulas (EK, Euratom) Nr. 966/2012 (vispārīgā Finanšu
regula) 147. pantu.
3.
Pēc finanšu gada beigām ne
vēlāk kā līdz 31. martam Komisijas grāmatvedis
nosūta Revīzijas palātai provizorisku Aģentūras
iepriekšējā finanšu gada pārskatu kopā ar budžeta un
finanšu vadības ziņojumu. Pārskatu par attiecīgā finanšu
gada budžeta un finanšu vadību nosūta arī Eiropas Parlamentam un
Padomei.
Revīzijas palāta šos pārskatus
izskata saskaņā ar Līguma 287. pantu. Tā katru gadu
publicē ziņojumu par Aģentūras darbību.
4.
Saņēmis Revīzijas palātas
apsvērumus par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem,
izpilddirektors saskaņā ar vispārīgās Finanšu regulas
148. pantu uz savu atbildību sastāda galīgos pārskatus
un iesniedz tos Vadības padomei atzinuma sniegšanai.
5.
Vadības padome sniedz atzinumu par
Aģentūras galīgajiem pārskatiem.
6.
Pēc katra finanšu gada beigām ne
vēlāk kā līdz 1. jūlijam izpilddirektors
galīgos pārskatus kopā ar Vadības padomes atzinumu
nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas
palātai.
7.
Galīgos pārskatus publicē.
8.
Izpilddirektors nosūta Revīzijas palātai
atbildi par tās apsvērumiem ne vēlāk kā
30. septembrī pēc katra finanšu gada. Šo atbildi viņš
nosūta arī Vadības padomei.
9.
Izpilddirektors Eiropas Parlamentam pēc
tā pieprasījuma sniedz visu informāciju, kas vajadzīga
attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma
procedūras netraucētai piemērošanai saskaņā ar
vispārīgās Finanšu regulas 165. panta 3. punktu.
10.
Eiropas Parlaments pēc ieteikuma, ko sniegusi
Padome, kura pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu
vairākumu, līdz N+2 gada 30. aprīlim atbrīvo
izpilddirektoru no atbildības par N gada budžeta izpildi.
60. pants
Finanšu
noteikumi
Pēc apspriešanās ar Komisiju Valde
pieņem finanšu noteikumus, kas piemērojami Aģentūrai. Tie
nedrīkst atkāpties no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002[17],
ja vien šādu atkāpšanos īpaši neprasa Aģentūras
darbība un Komisija nav devusi tai iepriekšēju piekrišanu.
11. NODAĻA
PERSONĀLS
61. pants
Vispārīgi
noteikumi
1.
Uz Aģentūras personālu attiecas
Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Eiropas Savienības
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi,
kuri pieņemti, Eiropas Savienības iestādēm savstarpēji
vienojoties, lai īstenotu minētos Civildienesta noteikumus.
2.
Dienesta interesēs Aģentūra
pieņem darbā:
(a)
darbiniekus, kuri ir tiesīgi slēgt darba
līgumu uz nenoteiktu laiku, un
(b)
darbiniekus, kuri nav tiesīgi slēgt darba
līgumu uz nenoteiktu laiku.
Atbilstīgus īstenošanas noteikumus
šā punkta piemērošanai pieņem saskaņā ar
procedūru, kas noteikta Civildienesta noteikumu 110. pantā.
3.
Aģentūra veic nepieciešamos administratīvos
pasākumus, organizējot savus pakalpojumus nolūkā
izvairīties no jebkāda interešu konflikta.
62. pants
Izpilddirektors

1.
Izpilddirektoru pieņem darbā kā
pagaidu darbinieku saskaņā ar Pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtības 2. panta a) punktu.
2.
Izpilddirektoru ieceļ Vadības padome no
Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc atklātas un
pārredzamas atlases procedūras.
Lai noslēgtu izpilddirektora līgumu,
Aģentūru pārstāv Vadības padomes
priekšsēdētājs.
Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta atbildīgā
komiteja var uzaicināt Vadības padomes izraudzīto kandidātu
sniegt paziņojumu un atbildēt uz komitejas locekļu
jautājumiem.
3.
Izpilddirektora amata pilnvaru termiņš ir
pieci gadi. Līdz minētā termiņa beigām Komisija veic
novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora
snieguma izvērtējumu un turpmākos Aģentūras uzdevumus
un problēmas.
4.
Vadības padome, rīkojoties pēc
Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 3. punktā
minētais novērtējums, var pagarināt izpilddirektora amata
pilnvaru termiņu vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.
5.
Vadības padome informē Eiropas Parlamentu
par to, ka tā plāno pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru
termiņu. Mēnesī pirms pilnvaru termiņa pagarināšanas
Eiropas Parlamenta atbildīgā komiteja drīkst uzaicināt
izpilddirektoru sniegt paziņojumu un atbildēt uz komitejas
locekļu jautājumiem.
6.
Izpilddirektors, kura pilnvaras ir
pagarinātas, nedrīkst piedalīties citā atlases
procedūrā uz to pašu amatu kopējā termiņa beigās.
7.
Izpilddirektoru var atcelt no amata, tikai
pamatojoties uz Vadības padomes lēmumu pēc Komisijas
priekšlikuma.
63. pants
Norīkoti
valstu eksperti un pārējie darbinieki
Aģentūra var arī izmantot
valstu norīkotus ekspertus vai citus darbiniekus, ko Aģentūra
nenodarbina saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtību.
Vadības padome pieņem lēmumu,
izklāstot noteikumus par valstu ekspertu norīkojumu uz
Aģentūru.
12. NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
64. pants
Privilēģijas
un imunitāte
Uz Aģentūru un tās
personālu attiecas Protokols par privilēģijām un
imunitāti Eiropas Savienībā.
65. pants
Mītnes
nolīgums un darbības nosacījumi
1.
Nepieciešamie pasākumi attiecībā uz
Aģentūras izmitināšanu uzņēmējā
dalībvalstī un aprīkojumu, kas minētajai dalībvalstij
ir jānodod Aģentūras rīcībā, kā arī
īpašie noteikumi, ko Aģentūras uzņēmējā
dalībvalstī piemēro izpilddirektoram, Aģentūras
Vadības padomes locekļiem, Aģentūras personālam un
viņu ģimenes locekļiem, ir noteikti mītnes
nolīgumā starp Aģentūru un uzņēmēju
dalībvalsti, kas noslēgts pēc tam, kad saņemts
Aģentūras Vadības padomes apstiprinājums, bet ne
vēlāk kā 2015. gadā.
2.
Uzņēmēja dalībvalsts nodrošina
labākos iespējamos apstākļus Aģentūras labai
darbībai, tostarp uz Eiropu vērstu daudzvalodu izglītību un
piemērotus transporta savienojumus.
66. pants
Atbildība
1.
Aģentūras līgumisko atbildību
reglamentē tiesību akti, kas piemērojami attiecīgajam
līgumam.
2.
Eiropas Savienības Tiesai piekrīt
pieņemt nolēmumus, ievērojot šķīrējtiesas
klauzulu, kas ietverta Aģentūras noslēgtā līgumā.
3.
Ja pastāv tādas saistības, kas nav
līgumsaistības, Aģentūra saskaņā ar
vispārīgiem tiesību principiem, kas ir kopīgi visu
dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina visu kaitējumu, ko
nodarījušas Aģentūras struktūrvienības vai darbinieki,
pildot savus pienākumus.
4.
Domstarpības, kas saistītas ar
3. punktā minēto kaitējuma novēršanu, ir Eiropas
Savienības Tiesas piekritībā.
67. pants
Valodu
lietošana
1.
Uz Aģentūru attiecas 1958. gada
15. aprīļa Regula Nr. 1, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas
kopienā lietojamās valodas[18].
2.
Aģentūras darbam vajadzīgos
tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības Iestāžu tulkošanas
centrs.
68. pants
Trešu
valstu dalība Aģentūras darbā
1.
Neskarot 40. pantu, Aģentūra var
piedalīties sadarbībā ar trešām valstīm, it īpaši
valstīm, uz kurām attiecas Eiropas kaimiņattiecību
politika, paplašināšanās politikas valstīm un EBTA valstīm,
kuras ir noslēgušas nolīgumus ar Savienību, ar kuriem
saskaņā tās ir pieņēmušas un piemēro
Savienības tiesību aktus vai tiem līdzvērtīgus valsts
pasākumus jomā, uz ko attiecas šī regula.
2.
Saskaņā ar 1. punktā
minēto nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem tiek noteikta
Aģentūras un trešo valstu kopīga kārtība, kurā
iekļauj detalizētus noteikumus par šo valstu dalību Aģentūras
darbā un it īpaši par tādas dalības raksturu un
apmēriem. Šajos pasākumos iekļauj noteikumus par finanšu
iemaksām un personālu. Tajos var paredzēt
pārstāvību Vadības padomē bez balsstiesībām.
Aģentūra paraksta vienošanās, kad
saņēmusi Komisijas piekrišanu un apspriedusies ar Vadības
padomi.
69. pants
Sadarbība
ar dalībvalstu iestādēm un struktūrām
1.
Aģentūra var slēgt nolīgumus ar
attiecīgajām valstu iestādēm, it īpaši valstu
drošības iestādēm un citām kompetentām
iestādēm, saistībā ar 12., 16., 17. un 18. panta
īstenošanu.
2.
Nolīgumos var ietvert dažu Aģentūras
uzdevumu nodošanu valstu iestādēm, piemēram, dokumentācijas
pārbaudi un sagatavošanu, tehniskās savietojamības
pārbaudi, apmeklējumu veikšanu un tehnisko pētījumu
projektu izveidi.
3.
Aģentūra nodrošina, ka nolīgumos
tiek ietverti vismaz sagatavojamo materiālu uzdevumu un nosacījumu
konkrēts apraksts, termiņi, kas attiecas uz to sagatavošanu, un
maksājumu līmenis un grafiks.
4.
Nolīgumi, kas aprakstīti 1., 2. un 3.
punktā, neskar Aģentūras vispārējo atbildību par
tās uzdevumu izpildi, kā paredzēts 12., 16., 17. un 18.
pantā.
70. pants
Pārredzamība
Uz Aģentūras rīcībā
esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.
1049/2001[19].
Vadības padome pieņem praktiskus
pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai līdz […].
Par lēmumiem, ko Aģentūra
pieņem atbilstoši 8. pantam Regulā (EK) Nr. 1049/2001, var
iesniegt sūdzību ombudam vai iesniegt prasību Eiropas
Savienības Tiesā attiecīgi saskaņā ar Līguma
228. un 263. pantu.
Uz personiska rakstura datu apstrādi
Aģentūrā attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001.
71. pants
Klasificētās
informācijas aizsardzības drošības noteikumi
Aģentūra piemēro drošības
principus, kas ietverti Komisijas drošības noteikumos, lai aizsargātu
Eiropas Savienības klasificēto informāciju (EUCI) un
sensitīvu neklasificētu informāciju, kā
izklāstīts pielikumā Komisijas 2001. gada 29. novembra
Lēmumam 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo
reglamentu. Tas cita starpā aptver noteikumus par tādas
informācijas apmaiņu, apstrādi un uzglabāšanu.
72. pants
Krāpšanas
apkarošana
1.
Lai atvieglotu krāpšanas apkarošanu, korupciju
un citas nelikumīgas darbības, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr.
1073/1999, sešu mēnešu laikā no dienas, kad stājas
spēkā šī regula, Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija
Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas
Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un pieņem attiecīgus
noteikumus, kas piemērojami visiem Aģentūras darbiniekiem,
izmantojot minētā nolīguma pielikumā pievienoto veidni.
2.
Eiropas Revīzijas palātai ir
tiesības veikt gan dokumentu revīzijas, gan klātienes
revīzijas attiecībā uz visiem dotāciju
saņēmējiem, darbuzņēmējiem un
apakšuzņēmējiem, kas no Aģentūras saņēmuši
Savienības līdzekļus.
3.
OLAF var veikt pārbaudes, tostarp
klātienes pārbaudes un inspekcijas, saskaņā ar noteikumiem
un procedūrām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999[20] un Padomes
Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[21], lai noteiktu, vai
notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga
darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses
saistībā ar Aģentūras finansētu dotāciju vai
līgumu.
4.
Neskarot 1., 2. un 3. punktu,
Aģentūras sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm
un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju
līgumos un dotāciju piešķiršanas lēmumos jābūt
ietvertiem noteikumiem, kas skaidri pilnvaro Eiropas Revīzijas palātu
un OLAF veikt tādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā
ar savu attiecīgo kompetenci.
13. NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
73. pants
Deleģētie
akti, kas attiecas uz 12., 16., 17. un 18. pantu
1.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 74.
pantu pieņemt deleģētos aktus par nodevām un
atlīdzību 12., 16., 17. un 18. panta piemērošanā.
2.
Ar 1. punktā minētajiem pasākumiem
it īpaši nosaka lietas, par kurām saskaņā ar 12., 16., 17.
un 18. pantu pienākas nodevas un atlīdzība, nodevu un
atlīdzības summas un to maksāšanas veidu.
3.
Nodevas un atlīdzību iekasē par:
(a)
 atļauju izsniegšanu un atjaunošanu sliežu
ceļa kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu
nodošanai ekspluatācijā, atļaujām ritekļu un
ritekļu tipu laišanai tirgū, ieskaitot iespējamās
norādes par saderību ar tīkliem vai līnijām;
(b)
drošības sertifikātu izsniegšanu un
atjaunošanu;
(c)
pakalpojumu sniegšanu; tajās atspoguļo
katra atsevišķa pakalpojuma faktiskās izmaksas;
(d)
 pārsūdzības lietu izskatīšanu.
Visas nodevas un atlīdzību izsaka un
maksā euro.
4.
Nodevu un atlīdzības summas nosaka
tādā līmeni, lai nodrošinātu, ka attiecīgie
ienākumi no tām ir pietiekami, lai segtu sniegto pakalpojumu izmaksas
pilnā apjomā. Šajās izmaksās it īpaši atspoguļo
visus izdevumus, kas attiecināmi uz Aģentūras personālu,
kas ir iesaistīts 3. punktā minētajās
darbībās, tostarp darba devēja proporcionālās iemaksas
pensiju shēmā. Ja nodevu un atlīdzības segto pakalpojumu
sniegšanas rezultātā atkārtojas ievērojama
nelīdzsvarotība, obligāta kļūst nodevu un
atlīdzības līmeņa pārskatīšana.
74. pants
Deleģējuma
īstenošana
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā
izklāstītos nosacījumus.
2.
Pilnvaras pieņemt 73. pantā
minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu
laiku no šās direktīvas spēkā stāšanās datuma.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome katrā laikā
var atsaukt 73. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar
atsaukšanas lēmumu tiek izbeigts minētajā lēmumā
norādītais pilnvaru deleģējums. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā
norādīta. Tas neskar neviena jau spēkā esoša
deleģētā akta derīgumu.
4.
Tiklīdz Komisija pieņem
deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģētais akts, kas pieņemts
saskaņā ar 73. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja
ne Eiropas Parlaments, ne Padome [2 mēnešu] laikā pēc
minētā akta paziņošanas nav izteikuši iebildumus vai ja pirms
minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir
informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas
Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par [2
mēnešiem].
75. pants
Komitejas
procedūra
Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota
saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 21. pantu. Minētā
komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
76. pants
Izvērtēšana un
pārskatīšana
1.
Ne vēlāk kā piecus gadus pēc
šās regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi
piecos gados Komisija uzdod veikt novērtēšanu, it īpaši, lai
izvērtētu Aģentūras un tās darba prakses ietekmi,
lietderību un efektivitāti. Novērtēšanā it īpaši
pievēršas vajadzībai grozīt Aģentūras darba uzdevumu
un jebkurām tādu grozījumu finansiālajām sekām.
2.
Komisija nosūta novērtējuma
ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem par ziņojumu Eiropas
Parlamentam, Padomei un Vadības padomei. Novērtējuma
rezultātus publisko.
3.
Katram otrajam novērtējumam pievieno
arī novērtējumu par Aģentūras sasniegtajiem
rezultātiem, ņemot vērā tās mērķi, pilnvaras
un uzdevumus.
77. pants
Pārejas
noteikumi
1.
Aģentūra aizstāj un pārņem
visas ar Regulu (EK) Nr. 881/2004 izveidotās Eiropas Dzelzceļa
aģentūras īpašumtiesības, nolīgumus, tiesiskos
pienākumus, darba līgumus, finansiālās saistības un
pasīvus.
2.
Atkāpjoties no 43. panta, Vadības padomes
locekļi, kuri iecelti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 881/2004
pirms dienas, kad stājas spēkā šī regula, paliek amatā
līdz viņu Vadības padomes locekļu pilnvaru termiņa
beigām.
Atkāpjoties no 49. panta,
izpilddirektors, kurš ir iecelts saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 881/2004, paliek amatā līdz viņa pilnvaru termiņa
beigām.
3.
Atkāpjoties no 61. panta, visus darba
līgumus, kas ir spēkā dienā, kad stājas
spēkā šī regula, patur spēkā līdz to beigu
termiņam.
78. pants
Atcelšana
Regula (EK) Nr. 881/2004 tiek atcelta.
79. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Priekšlikums
— Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par Eiropas Savienības
Dzelzceļa aģentūru un Regulas (EK) Nr. 881/2004 atcelšanu

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[22]

06:
Mobilitāte un transports
0602:
Iekšzemes, gaisa un jūras transporta politika
060208:
Eiropas Dzelzceļa aģentūra
06020801:
Eiropas Dzelzceļa aģentūra – Iemaksa 1. un 2. sadaļā
06020802:
Eiropas Dzelzceļa aģentūra – Iemaksa 3. sadaļā

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[23]
ý Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Mērķi/ES
pievienotā vērtība saskaņā ar stratēģiju
"Eiropa 2020"
Aģentūra
veicina dzelzceļa transporta savstarpējo izmantojamību,
drošību un ilgtspēju par labu ES ekonomikai un ES
iedzīvotājiem. Tas pilnībā atbilst trijām
stratēģijas "Eiropa 2020" prioritātēm:
–
Gudra izaugsme: uz zināšanām un inovāciju balstītas
ekonomikas attīstība. Aģentūra veicina visaugstāko
iespējamo tehnisko standartu izstrādi attiecībā uz
dzelzceļa ritekļiem un infrastruktūru, tādējādi
atbalstot zināšanas un novatorismu.
–
Ilgtspējīga izaugsme: resursu ziņā efektīvākas,
videi nekaitīgākas un konkurētspējīgākas
ekonomikas veicināšana. Aģentūra palīdz padarīt ES
transporta nozari ilgtspējīgāku un videi draudzīgāku,
ierobežojot emisiju kopējo daudzumu un enerģijas patēriņu.
Dzelzceļa transports dos ieguldījumu "20/20/20"
klimata/enerģētikas mērķu un pamatiniciatīvas “Resursu
ziņā efektīva Eiropa” īstenošanā. Aģentūra
dos ieguldījumu stratēģijas īstenošanā dzelzceļa
nozarē.
–
Integrējoša izaugsme: tādas ekonomikas veicināšana, kurā ir
augsts nodarbinātības līmenis un kas nodrošina sociālo un
teritoriālo kohēziju. Attiecībā uz perifēriju un
tās savienošanu ar centru dzelzceļa transports ir būtisks
elements, kas nodrošina teritoriālo kohēziju. Tas nodrošina pieejamu
un ilgtspējīgu transporta līdzekli lielai iedzīvotāju
daļai, tā veicinot sociālās mobilitātes un
nodarbinātības iespēju pieaugumu, kā arī palīdz
likvidēt plaisu starp nabadzīgākiem un bagātākiem
reģioniem un ES dalībvalstīm.

1.4.2.
Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības

Budžeta joma: 06 02
Attiecīgā ABM/ABB darbība: 060208 Eiropas Dzelzceļa aģentūra:
-
Budžeta postenis 06 02 08 01 – Eiropas Dzelzceļa
aģentūra – subsīdija I un II sadaļai
(administratīvie izdevumi)
-
Budžeta postenis 06 02 08 02 – Eiropas Dzelzceļa
aģentūra – subsīdija III sadaļai (darbības
izdevumi)
Konkrētie mērķi:
1. konkrētais mērķis. Uzlabot
dzelzceļu drošības sertifikācijas un atļauju
piešķiršanas procedūru efektivitāti, izsniedzot vienotus
drošības sertifikātus, ritekļu atļaujas laišanai tirgū
un sliežu ceļu kontroles, vadības un signalizācijas
apakšsistēmu ekspluatācijas atļaujas, kas ir derīgas
visā ES, un nodrošināt nediskriminēšanu.
2. konkrētais mērķis.
Palielināt ES dzelzceļu sistēmu saskaņotību, uzraugot
valstu dzelzceļa iestādes un samazinot valstu dzelzceļa noteikumu
skaitu.
3. konkrētais mērķis.
Uzlabot ES dzelzceļa tiesību aktu īstenošanu un
piemērošanu, pastiprinot palīdzību Komisijai,
dalībvalstīm un ieinteresētajām personām.
4. konkrētais mērķis.
Palīdzēt Komisijai radīt un atjaunināt sekundāros
dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības
tiesību aktus, kā arī izstrādāt kopīgu pieeju
drošībai.
5. konkrētais mērķis.
Nodrošināt saskaņotu ERTMS attīstību Eiropas
Savienībā un veicināt ERTMS ārpus ES.
6. konkrētais mērķis.
Nodrošināt vilciena vadītāju pienācīgu sertifikāciju
un citus saistītus uzdevumus saskaņā ar Direktīvu
2007/59/EK.
7. konkrētais mērķis.
Uzturēt un atjaunināt publiskos reģistrus un datubāzes, kas
attiecas uz dzelzceļu drošību un savstarpējo izmantojamību.

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Rezultāti,
kas saistīti ar konkrētajiem mērķiem:
1. konkrētā mērķa rezultāts: samazinātas izmaksas pieteikumu iesniedzējiem un
īsāki termiņi drošības sertifikātu izdošanai,
ritekļu atļaujām laišanai tirgū un ekspluatācijas
atļaujām sliežu ceļa kontroles, vadības un
signalizācijas apakšsistēmām; vienādi nosacījumi
visiem pieteikumu iesniedzējiem ES; nodrošināta operatoru
nediskriminēšana.
2. konkrētā mērķa rezultāts: ES dzelzceļa tiesību aktu piemērošanas un valstu
iestāžu prakses harmonizācija; lielāka tiesību aktu
prasību un darbības nosacījumu skaidrība un
pārredzamība ES, samazinot nevajadzīgus noteikumus, kā
arī ierobežojot iespējas diskriminējoši izturēties pret operatoriem.
3. konkrētā mērķa rezultāts: ieinteresētās personas un dalībvalstis labāk izprot
dzelzceļa nozares tiesību aktus, tā ļaujot
sekmīgāk darboties Eiropas vienotajai dzelzceļa telpai;
dažādo Komisijas dienestu darba lietderīguma un efektivitātes palielinājums.
4. konkrētā mērķa rezultāts: Eiropas vienotā dzelzceļa telpa ir padarīta
savstarpēji labāk izmantojama, ar augstu drošības līmeni,
ar ieguvumiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem,
klientiem un pasažieriem.
5. konkrētā mērķa rezultāts: ERTMS tiek īstenota saskaņoti Eiropas
Savienībā, un tās aprīkojums atbilst spēkā
esošajām specifikācijām; ERTMS standarti tiek
veicināti ārpus ES.
6. konkrētā mērķa rezultāts: pret vilcienu vadītājiem izturas konsekventi visā ES.
7. konkrētā mērķa rezultāts: pārredzamība attiecībā uz dzelzceļa
ieinteresētajām personām, dalībvalstīm un
sabiedrību kopumā saistībā ar svarīgiem dzelzceļa
savstarpējās izmantojamības un drošības datiem.

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
1. konkrētā mērķa rādītāji:
-
izdoto drošības sertifikātu skaits;
-
izdoto atļauju laist ritekļus tirgū skaits;
-
izdoto atļauju nodot ekspluatācijā sliežu ceļu kontroles,
vadības un signalizācijas apakšsistēmas skaits.
2. konkrētā mērķa rādītāji:
-
izdoto valsts iestāžu revīzijas ziņojumu skaits;
-
atcelto valsts noteikumu skaits;
-
to valsts noteikumu skaits, kas deklarēti kā savstarpēji
akceptēti;
-
citi rezultāti, kas attiecas uz kontroli un uzraudzību.
3. konkrētā mērķa rādītāji:
-
to ziņojumu skaits, kuros novērtēta dzelzceļa tiesību
aktu īstenošana;
-
izvērtēto dzelzceļa projektu skaits;
-
sarīkoto informācijas un apmācības pasākumu
(semināru, konferenču) skaits;
-
izdoto skaidrojošo dokumentu skaits;
-
veikto palīdzības apmeklējumu skaits;
-
citi ieguvumi, kas saistīti ar palīdzības pieaugumu.
4. konkrētā mērķa rādītāji:
-
Komisijai nosūtīto ieteikumu par jaunām savstarpējās
izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS) skaits;
-
Komisijai nosūtīto ieteikumu par savstarpējās
izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) pārskatīšanu
skaits;
-
Komisijai nosūtīto ieteikumu par jaunām kopīgām
drošības metodēm (CSM) skaits;
-
Komisijai nosūtīto ieteikumu par kopīgo drošības metožu (CSM)
pārskatīšanu skaits;
-
Komisijai, dalībvalstīm un citām ieinteresētajām
personām sniegto atzinumu skaits;
-
izdoto ietekmes novērtējumu un izmaksu un ieguvumu analīžu
skaits;
-
citi rezultāti, kas attiecas uz labāku savstarpējo
izmantojamību un drošību.
5. konkrētā mērķa rādītāji:
-
ieteikumu attiecībā uz izmaiņām ERTMS un jaunām
redakcijām skaits;
-
to Komisijai iesniegto ziņojumu skaits, kuros izvērtēta
atbilstības novērtēšanas īstenošana un ERTMS
iekārtu EK verificēšanas procedūra;
-
Komisijai nosūtīto ieteikumu attiecībā uz ERTMS
projektu tehnisko nesaderību skaits;
-
citi rezultāti, kas saistīti ar ERTMS saskanīgu
izstrādi un ieviešanu.
6. konkrētā mērķa rādītāji:
-
to vilcienu vadītāju skaits, kas sertificēti saskaņā
ar direktīvu par vilciena vadītājiem;
-
citi rezultāti, kas attiecas uz vilcienu vadītāju
nosacījumu saskaņošanu.
7. konkrētā mērķa rādītāji:
-
izveidoto un pārvaldīto publisko datubāžu un reģistru
skaits;
-
citi rezultāti, kas attiecas uz dzelzceļa datu
pārredzamību.

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

Atļaut
EDzA sākt jaunas darbības un turpināt pietiekami pildīt
esošos uzdevumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu pilnībā
savietojamu un drošu iekšējo dzelzceļa tirgu (Eiropas vienoto
dzelzceļa telpu).

1.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība

Pašreizējā
ES iesaiste (Eiropas Dzelzceļa aģentūras uzdevumi) ir noteikta
EDzA dibināšanas regulā Nr. 881/2004. Turklāt
Direktīva 2004/49/EK, Direktīva 2008/57/EK un Direktīva
2007/59/EK Aģentūrai ir tieši un netieši uzticējušas citus
uzdevumus. Līdzīgā veidā vairāki sekundārie
tiesību akti, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar
iepriekš minētajām direktīvām, it īpaši par
kopīgiem drošības mērķiem (CST), kopīgām
drošības metodēm (CSM) un SITS, ir ietekmējuši EDzA darbu
un rīcību. Pašreizējās regulas mērķis ir apvienot
visus Aģentūras esošos uzdevumus vienā tiesību aktā,
un paplašināt EDzA nozīmi jomās, kur tam ir pamats.
Saskaņā
ar 2011. gada Balto grāmatu par transportu (Ceļvedis uz Eiropas
vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un
resursefektīvu transporta sistēmu) un pašreizējās
iniciatīvas ietekmes novērtējuma rezultātiem šis
priekšlikums nodrošinās turpmāku ES pievienoto vērtību,
novēršot esošos tehniskos un administratīvos šķēršļus
dzelzceļa nozarē, it īpaši:
-
dzelzceļa ritekļu atļauju piešķiršanu un dzelzceļa
pārvadājumu uzņēmumu drošības sertifikāciju
padarot efektīvāku (lētāku un ātrāku) un
objektīvu, pārvietojot tās uz ES līmeni;
-
palielinot ES dzelzceļa tiesību normu kopumu saskanību un
piemērošanu, ļaujot Aģentūrai pārraudzīt to,
kā funkcionē valstu iestādes, kas darbojas dzelzceļa
savstarpējās izmantojamības un drošības jomās;
-
sekmējot straujāku virzību uz patiesi kopīgiem ES
dzelzceļa standartiem, paplašinot EDzA darbību, kas samazina valstu
dzelzceļa pārvadājumu noteikumus;
-
uzlabojot ES līdzekļu izlietošanu dzelzceļiem (TEN,
Kohēzijas fonds, struktūrfondi, pētniecības programmas
utt.).
ES
iesaistīšanās caur EDzA ļauj iegūt augstu pievienoto
vērtību, pateicoties tam, ka:
-
tiek izmantota īpaši izveidota struktūra un kvalificēts
personāls, kas daļēji jau ir pieejams;
-
ir pozitīva pieredze, kas gūta ar izmēģinātām un
pārbaudītām metodēm (piemēram, izmantojot izveidotu un
funkcionējošu valstu drošības iestāžu tīklu);
-
tās objektivitāti un neatkarību augsti vērtē
ieinteresētās personas.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

EDzA
regulas un aģentūras darbības izvērtēšana (2009–2010)
un ES aģentūru vispārējā izvērtēšana 2009.
gadā uzrādīja, ka Aģentūra rada pievienoto
vērtību.
Šī
iniciatīva tiecas piemērot (pārskatot EDzA regulu) ieteikumus no
EDzA novērtēšanas kampaņas, ko snieguši Revīzijas
palāta un Iekšējās revīzijas dienests un kas sniegts
Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgajā
paziņojumā par decentralizētajām aģentūrām,
it īpaši attiecībā uz iekšējo struktūru, pārvaldību
un funkcionēšanu.

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

Šis priekšlikums saskan ar 2011. gada Balto
grāmatu par transportu, it sevišķi tās 1. un
19. ierosmi:
- "Panākt vienotu ritekļa tipa
apstiprināšanu un vienotu dzelzceļa pārvadājumu
uzņēmuma drošuma sertifikāciju, pastiprinot Eiropas
Dzelzceļa aģentūras (EDzA) lomu";
- "Palielināt EDzA lomu dzelzceļa
drošības jomā, jo īpaši tās veikto valstu drošības
pasākumu uzraudzību, ko īsteno valstu drošības
iestādes, un to pakāpenisku saskaņošanu".
Priekšlikums atbilst ES dzelzceļa
savstarpējās izmantojamības un drošības politikai un
tiesību aktiem, it īpaši Direktīvām 2004/49/EK
(Dzelzceļa drošības direktīva) un 2008/57 (Dzelzceļa savstarpējās
izmantojamības direktīva), kas arī tiks grozītas šās
iniciatīvas ietvaros. Visi trīs pārskatītie tiesību
akti ir savstarpēji saistīti, un to mērķis ir likvidēt
atlikušos administratīvos un tehniskos šķēršļus, it
īpaši, izveidojot kopīgu pieeju drošības un
savstarpējās izmantojamības noteikumiem, lai palielinātu
apjomradītus ietaupījumus attiecībā uz dzelzceļa
pārvadājumu uzņēmumiem, kuri darbojas visā ES,
samazinātu administratīvās izmaksas un paātrinātu
administratīvās procedūras, kā arī novērstu
slēptu diskrimināciju.
Turklāt
šī iniciatīva ir daļa no plašākas ceturtās
dzelzceļa paketes, kuras mērķis – līdzās iepriekš
aprakstītajam mērķim — ir atvērt iekšzemes dzelzceļa
pasažieru pārvadājumu tirgu un optimizēt infrastruktūras
pārvaldības darbību vadīšanu; sagaidāmas
sinerģijas, it īpaši attiecībā uz diskriminācijas
samazināšanu saistībā ar piekļuvi infrastruktūrai,
tādējādi pazeminot piekļuves šķēršļus
jaunpienācējiem.
Svarīga
nozīme ir arī sinerģijai starp pārskatītajiem EDzA
uzdevumiem un TEN-T Izpildaģentūru saistībā ar
dzelzceļa projektu novērtēšanu, saistībā ar
lielāku izdevīgumu un par ES līdzekļiem finansēto
projektu efektivitāti.
Turklāt
šī iniciatīva atbilst Revīzijas palātas un
Iekšējās revīzijas dienesta ieteikumiem un Komisijas, Eiropas
Parlamenta un Padomes kopīgajam paziņojumam par
decentralizētajām aģentūrām, kā arī EDzA
novērtējumam, un tos īsteno.
Visbeidzot,
šās iniciatīvas mērķis ir iekļaut EDzA regulā
vairākus uzdevumus un darbības, kas Aģentūrai tika
uzticēti ar citiem tiesību aktiem, it īpaši Direktīvu
2007/59/EK, Komisijas lēmumiem par savstarpējās
izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS) un
kopīgajām drošības metodēm (CSM).

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

x Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
īstenošana ar sākumperiodu no 2015.
līdz 2020. gadam,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[24]

¨ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
x Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
x Kopienu izveidotām struktūrām[25]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām,
kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Visas
ES aģentūras darbojas saskaņā ar stingru uzraudzības
sistēmu, ko veido iekšējās revīzijas resursi, Komisijas
Iekšējās revīzijas dienests, Administratīvā padome,
Komisija, Revīzijas palāta un budžeta
lēmējinstitūcija. Šo sistēmu, kas noteikta EDzA
dibināšanas regulā, piemēros arī turpmāk.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

Nav.

2.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

Neattiecas.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Krāpšanas
apkarošanas pasākumi ir iekļauti EDzA dibināšanas regulā
saskaņā ar 41. pantu, un tos turpinās piemērot.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…..] || Dif./nedif. ([26]) || no EBTA[27] valstīm || no kandidātvalstīm[28] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1.1 || 06.02.08 [EDzA budžeta pozīcija] || Nedif. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem

Pirms iedziļināšanās
aprēķinātajā šā priekšlikuma ietekmē ir
svarīgi uzsvērt, ka šī aprēķinātā ietekme
šajā posmā ir provizoriska, jo tā ir atkarīga no Daudzgadu
finanšu shēmas 2014–2020 pieņemšanas budžeta
lēmējinstitūcijā.

3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (pašreizējās cenas, 3
zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme
 ĢD — MOVE ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2015−2020
  Administratīvās apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs 06.02.08. [EDzA budžeta pozīcija] Pamatojums: - Sākumpunkts – DB 2013 EUR 25 milj., - 2 % nodokļi, ko piemēro personālam 2014.–2017. g., - gada budžeta palielinājums par 1 % ikgadējās korekcijas dēļ. No 2017. gada ienāk ārējie ieņēmumi no atlīdzības un nodevām, tādējādi neizmanto ES budžetu saistībā ar jauniem darbiniekiem. || Saistības || (1) || 25,613 (iesk. 0,113 jaunajiem uzdevumiem) || 26  (iesk. 0,3 jaunajiem uzdevumiem) || 26   (0 jaunajiem uzdevumiem) || 26,25   (0 jaunajiem uzdevumiem) || 26,5   (0 jaunajiem uzdevumiem) || 26,75   (0 jaunajiem uzdevumiem) || 157,113   (no kuriem 0,413 jauno uzdevumu segšanai 2015.–2016. g.)
 Maksājumi || (2) || 25,613 || 26 || 26 || 26.25 || 26,5 || 26,75 || 157,113
 KOPĀ — MOVE ĢD apropriācijas || Saistības || (5)=1+3 || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26,5 || 26,75 || 157,113   (no kuriem 0,413 jauno uzdevumu segšanai 2015.–2016. g.)
 Maksājumi || (6)=2+4 || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26,5 || 26,75 || 157,113
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =5 || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26,5 || 26,75 || 157,113   (no kuriem 0,413 jauno uzdevumu segšanai 2015.–2016. g.)
 Maksājumi || =6 || 25,613 || 26 || 26 || 26,25 || 26.5 || 26,75 || 157,113
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (pašreizējās cenas, 3
zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2015−2020
 ĢD — MOVE ||
  Cilvēkresursi Pamatojums: budžeta pašreizējais līmenis MOVE ĢD personālam, kas nodarbojas ar jautājumiem, kas saistīti ar EDzA (0,655 miljoni eiro – 5 darbinieki), ko piemēro ik gadu, + 1 % ikgadējā korekcija || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ — MOVE ĢD || Apropriācijas || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 26,268 || 26,66 || 26,665 || 26,92 || 27,175 || 27,43 || 161,118
 Maksājumi || 26,268 || 26,66 || 26,665 || 26,92 || 27,175 || 27,43 || 161,118

3.2.2.
Ierosinātais štatu saraksta projekts EDzA
2015.–2020. g.

Visi jaunie
darbinieki no 2017. gada tiek finansēti no ārējām
nodevām un atlīdzības:
 Ierosinātais darbinieku skaits EDzA 2015.–2020. g [pamats: 143 štatu saraksta darbinieki 2013. gadā un 2 % nodokļi līdz 2017. gadam (2-3 cilvēku gadā)] ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 AD kategorijas ||   || 101 || 100 || 99 || 99 || 99 || 99
 Jaunas AD kategorijas ||   || 0 || 0 || 12 || 14 || 14 || 14
 Kopā AD ||   || 101 || 100 || 111 || 113 || 113 || 113
 AST kategorijas ||   || 37 || 36 || 34 || 34 || 34 || 34
 Jaunas AST kategorijas ||   || 0 || 0 || 4 || 4 || 4 || 4
 Kopā AST ||   || 37 || 36 || 38 || 38 || 38 || 38
 Štatu saraksta amatu starpsumma ||   || 138 || 136 || 149 || 151 || 151 || 151
 SNE ||   || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 Jauni SNE ||   || 2 || 5 || 12 || 13 || 13 || 13
 Kopā SNE ||   || 8 || 11 || 18 || 19 || 19 || 19
 Līgumdarbinieki ||   || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 Jauni līgumdarbinieki ||   || 1 || 3 || 7 || 9 || 10 || 12
 Līgumdarbinieki kopā ||   || 16 || 18 || 22 || 24 || 25 || 27
 Jaunie amati kumulatīvi ||   || 5 || 10 || 35 || 40 || 41 || 43
 Ietekme uz štatu saraksta amatiem ||   || 0 || 0 || 16 || 18 || 18 || 18
 VISPĀRĒJĀ KOPSUMMA ||   || 162 || 165 || 189 || 194 || 195 || 197
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām un darbības apropriācijām

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības un
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
–
Lūdzam ņemt vērā, ka
tālāk dotie rezultāti attiecas uz kopējo EDzA budžetu (1. +
2. + 3. sadaļu).
–
Lūdzam ņemt vērā, ka pie
1. konkrētā mērķa rezultātu izmaksas uzskatāmas
par EDzA ienākumiem: Aģentūra uzliks maksu ārējiem
pretendentiem par šo dokumentu izdošanu. Tāpēc tie ir
marķēti ar iekavām un netiek pievienoti visu rezultātu
izmaksu kopsummai.
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ ||
 ||
 Rezultāta veids[29] || Rezultātu vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopā izmaksas ||
 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS[30]: uzlabot dzelzceļu drošības sertifikācijas un atļauju piešķiršanas procedūru efektivitāti, izsniedzot vienotus drošības sertifikātus, ritekļu atļaujas laišanai tirgū un sliežu ceļa kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu ekspluatācijas atļaujas, kas ir derīgas visā ES, un nodrošināt nediskriminēšanu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vienoti drošības sertifikāti || Izdoto drošības sertifikātu skaits || (0.01) - segs no nodevām un atlīdzības || 0 ||   || 0 ||   || 110 || (1,1) || 110 || (1,1) || 110 || (1,1) || 110 || (1,1) || 440 || (4,4) segs no nodevām un atlīdzības
 Ritekļu atļaujas laišanai tirgū || Izdoto ritekļu atļauju laišanai tirgū skaits || (0,017) - segs no nodevām un atlīdzības || 0 ||   || 0 ||   || 456 || (7,752) || 452 || (7,684) || 449 || (7,632) || 447 || (7,598) || 1804 || (30,67) segs no nodevām un atlīdzības
 ERTMS sistēmas iestāde || Izdoto sliežu ceļu kontroles, vadības un signalizācijas apakšsistēmu ekspluatācijas atļauju skaits || (0.05) segs no nodevām un atlīdzības || 0 ||   || 0 ||   || 30 || (1,5) || 32 || (1,6) || 35 || (1,75) || 40 || (2) || 137 || (6,85) segs no nodevām un atlīdzības
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   || (10.352) ||   || (10,384) ||   || (10,482) ||   || (10,698) ||   || (41,92)
 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: palielināt ES dzelzceļu sistēmu saskaņotību, uzraugot valstu dzelzceļa iestādes un samazinot valstu dzelzceļa noteikumu skaitu. || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Kopā izmaksas
 Valstu iestāžu uzraudzība || Izdoto revīzijas ziņojumu skaits || 0,2 || 2 || 0,4 || 3 || 0,6 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 25 || 5
 Atšķirīgu valsts noteikumu samazināšana un savstarpējas atzīšanas palielināšana || Atcelto valsts noteikumu skaits || 0,0015 || 1000 || 1,5 || 1500 || 2,25 || 1500 || 2,25 || 2000 || 3 || 1500 || 2,25 || 1500 || 2,25 || 9000 || 13,5
 To valsts noteikumu skaits, kas deklarēti kā savstarpēji akceptēti   || 0,001 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 1000 || 1,0 || 8000 || 6,0
 Pārējie || Citi rezultāti, kas attiecas uz kontroli un uzraudzību || 0,001 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 125 || 0,125 || 125 || 0,125 || 150 || 0,15 || 150 || 0,15 || 750 || 0,75
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 25,25
 3. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: uzlabot ES dzelzceļa tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu, pastiprinot palīdzību Komisijai, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, un citi uzdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Palīdzība Komisijai || To ziņojumu skaits, kuros novērtēta dzelzceļa tiesību aktu īstenošana || 0,1 || 3 || 0,3 || 5 || 0,5 || 7 || 0,7 || 10 || 1 || 14 || 1 || 18 || 1 || 57 || 5,7
 Izvērtēto dzelzceļa projektu skaits || 0,05 || 5 || 0,25 || 7 || 0,35 || 10 || 0,5 || 15 || 0,75 || 20 || 1 || 25 || 1,25 || 82 || 4,1
 Palīdzība dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām || Sarīkoto informācijas un apmācības pasākumu (semināru, konferenču) skaits || 0,1 || 5 || 0,5 || 7 || 0,7 || 10 || 1 || 12 || 1,2 || 14 || 1,4 || 16 || 1,6 || 64 || 6,4
 Izdoto skaidrojošo dokumentu skaits || 0,1 || 2 || 0,2 || 2 || 0,2 || 4 || 0,4 || 8 || 0,8 || 10 || 1 || 10 || 1 || 36 || 3,6
 Veikto palīdzības apmeklējumu skaits || 0,1 || 2 || 0,2 || 4 || 0,4 || 8 || 0,8 || 10 || 1 || 10 || 1 || 12 || 1,2 || 46 || 4,6
 Citi uzdevumi || Citi ieguvumi, kas saistīti ar palīdzības pieaugumu || 0,001 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 600 || 0,6
 Starpsumma — 3. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 25
 4. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: palīdzēt Komisijai radīt un atjaunināt dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības sekundāros tiesību aktus, kā arī izstrādāt kopīgu pieeju drošībai || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Kopā izmaksas
   Paplašināt savstarpējo izmantojamību || Komisijai nosūtīto jauno SITS skaits || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 4 || 4
 Komisijai nosūtīto pārskatīto SITS skaits || 0,6 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 24 || 14,4
   Paaugstināt drošības līmeni || Komisijai nosūtīto jauno CSM skaits || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 4 || 4
 Komisijai nosūtīto pārskatīto CSM skaits || 0,6 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 4 || 2,4 || 24 || 14,4
   Atvieglot Eiropas vienotās dzelzceļa telpas darbību || Komisijai, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām sniegto atzinumu skaits || 0,2 || 6 || 1,2 || 6 || 1,2 || 8 || 1,6 || 8 || 1,6 || 8 || 1,6 || 8 || 1,6 || 44 || 8,8
 Izdoto ietekmes novērtējumu un izmaksu un ieguvumu analīžu skaits || 0,06 || 20 || 1,2 || 20 || 12 || 25 || 1,5 || 27 || 1,62 || 29 || 1,74 || 30 || 1,8 || 151 || 9,06
 Pārējie || Citi rezultāti, kas attiecas uz labāku savstarpējo izmantojamību un drošību || 0,006 || 50 || 0,3 || 80 || 0,48 || 80 || 0,48 || 80 || 0,48 || 80 || 0,48 || 80 || 0,48 || 450 || 2,7
 Starpsumma — 4. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 57,36
 5. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: nodrošināt saskaņotu ERTMS attīstību Eiropas Savienībā un veicināt ERTMS ārpus ES ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ERTMS sistēmas iestāde || Izdoto ieteikumu attiecībā uz izmaiņām ERTMS un jaunām redakcijām skaits || 0,7 || 2 || 1,4 || 2 || 1,4 || 4 || 2,8 || 5 || 3,5 || 6 || 4,2 || 8 || 5,6 || 27 || 18,9
     ERTMS īstenošanas verifikācija || To ziņojumu skaits, kuros izvērtēta atbilstības novērtēšanas īstenošana un ERTMS iekārtu EK verificēšanas procedūra || 0,04 || 8 || 0,32 || 12 || 0,48 || 20 || 0,8           || 25 || 1 || 30 || 1,2 || 30 || 1,2 || 125 || 5
 Ieteikumu attiecībā uz ERTMS projektu tehnisko nesaderību skaits || 0,1 || 3 || 0,3 || 3 || 0,3 || 5 || 0,5 || 8 || 0,8 || 10 || 1 || 12 || 1,2 || 41 || 4,1
 Citi uzdevumi || Citi rezultāti, kas saistīti ar ERTMS saskanīgu izstrādi un ieviešanu || 0,001 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 100 || 0,1 || 600 || 0,6
 Starpsumma — 5. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 28,6
 6. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: Nodrošināt vilciena vadītāju pienācīgu sertifikāciju un citus saistītus uzdevumus saskaņā ar Direktīvu 2007/59/EK. || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Kopā izmaksas
     Vilcienu vadītāju kritēriju harmonizācija || To pasākumu skaits, kas saskaņo vilciena vadītāju nosacījumus un kas ieviesti saskaņā ar direktīvu par vilciena vadītājiem || 0,6 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 2 || 1,2 || 12 || 7,2
 Citi rezultāti || 0,001 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 60 || 0,6
 Starpsumma — 6. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 7,8
 7. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: Uzturēt un atjaunināt publiskos reģistrus un datubāzes, kas attiecas uz dzelzceļu drošību un savstarpējo izmantojamību ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   Pārredzamība ieinteresētajām personām un vispārībai par dzelzceļa savstarpējās izmantojamības un drošības datiem || Izveidoto un pārvaldīto publisko datubāžu un reģistru skaits || 0,1 || 15 || 1.5 || 17 || 1.7 || 20 || 2 || 20 || 2 || 25 || 2.5 || 25 || 2.5 || 122 || 12,2
 Citi rezultāti || 0,001 || 10 || 0,01 || 10 || 0,01 || 15 || 0,015 || 15 || 0,015 || 15 || 0,015 || 15 || 0,015 || 80 || 0,8
 Starpsumma — 7. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 13
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 157,01

3.2.4.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.4.1.
Kopsavilkums

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Aprēķina pamats: pašreizējais MOVE
ĢD personāls, kas nodarbojas ar jautājumiem, kuri saistīti
ar EDzA (5 personas, EUR 0,131 milj. uz cilvēku gadā un 1 %
ikgadējā korekcija), ko piemēro katram gadam; nav
palielinājuma sakarā ar EDzA pilnvaru paplašināšanu
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2015–2020
 Ierēdņi (AD kategorijas) || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005
 Ierēdņi (AST kategorijas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Līgumdarbinieki ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pagaidu darbinieki || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Valstu norīkotie eksperti || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ || 0,655 || 0,66 || 0,665 || 0,67 || 0,675 || 0,68 || 4,005

3.2.4.2.
 Paredzamās cilvēkresursu vajadzības

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Aprēķina pamats: pašreizējais MOVE
ĢD personāls, kas nodarbojas ar jautājumiem, kas saistīti
ar EDzA (5 personas, EUR 0,131 milj. uz cilvēku gadā), ko
piemēro katram gadam; nav palielinājuma sakarā ar EDzA pilnvaru
paplašināšanu.
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
 XX 01 01 02 (Delegācijas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[31]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 04 yy[32] || - galvenā mītne[33] || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 - delegācijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Pašreizējie MOVE ĢD darbinieki risina jautājumus, kas saistīti ar EDzA, tostarp šādus: - to īstenošanas pasākumu pārvaldība, kas pieņemti Aģentūras ieteikumu rezultātā (Komisijas lēmumi un regulas) dzelzceļa drošības un savstarpējās izmantojamības jomā; - administratīvā koordinācija un kontrole pār EDzA: darba programmas, daudzgadu personāla politikas plāni, Vadības padomes un tās apakškomitejas sanāksmes; - politikas koordinācija: dalība EDzA darba grupās, darba programmas saturs, Komisijas pilnvaras EDzA, darba līmeņa sanāksmes; - EDzA atzinumu pārvaldība; - finansiāli un grāmatvedības pienākumi attiecībā uz EDzA no Komisijas puses (budžets, atbrīvošana no atbildības par izpildi utt.).
 Ārštata darbinieki ||

3.2.5.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
x Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
EDzA
budžeta pozīcija (06.02.08) būs jākoriģē, ņemot
vērā šajā finanšu pārskatā norādīto summu
(EUR 157,113 miljoni laika posmam 2015–2020).
Pagaidām
finanšu shēmā ir iekļautas tikai provizoriskas summas
aģentūrām. Indikatīvā summa saistībā ar EDzA
tika aprēķināta, kad vēl nebija zināmi ietekmes
novērtējuma rezultāti un citi aprēķini, kas saistīti
ar šo iniciatīvu.
2015.–2020.
g. periodā EDzA statuss mainīsies no "aģentūra, kas
darbojas normālā tempā" uz "aģentūra ar
jauniem uzdevumiem".
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[34].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

3.2.6.
Trešo personu iemaksas

–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā
 EBTA iemaksas no Norvēģijas un Islandes, kas aprēķināts kā 2 % no budžeta || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 3
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 3

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
x pašu resursus
–
¨ dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[35]
 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 EDzA budžeta pozīcija 06.02.08 ||   ||   ||   || 10,352 || 10,384 || 10,482 || 10,698
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
Daži
jaunie uzdevumi, kas paredzēti EDzA (drošības sertifikāti,
atļaujas laist ritekļus tirgū un sliežu ceļa kontroles,
vadības un signalizācijas apakšsistēmu ekspluatācijas
atļaujas) ļaus uzlikt ārējiem pieteikumu iesniedzējiem
maksu par to izsniegšanu.
Saskaņā
ar ietekmes novērtējumu jaunie uzdevumi sāksies
2017. gadā un EDzA ieņēmumi tika aprēķināti
šādi:
          -
drošības sertifikāta izdošanas izmaksas: EUR 0,01 milj.;
          -
ritekļa atļaujas izdošanas izmaksas: EUR 0,017 milj.;
          -
atļaujas nodot ekspluatācijā, sliežu ceļa kontroles,
vadības un signalizācijas apakšsistēmu izsniegšanas izmaksas:
EUR 0,05 milj.;
          -
visu katru gadu izdoto lēmumu veidu attiecīgais skaits ir dots 3.2.3.
tabulā.
Aprēķināšanas
metodes kopsavilkums:
Ietekmes
novērtējuma ziņojumā norādītās nodevas ir
aprēķinātas, pamatojoties uz vidējo nodevu, ko pašlaik
maksā operatori, kuri vēlas iegūt drošības sertifikātu
vai saņemt atļauju ritekļa nodošanai ekspluatācijā ES;
līdzīga pieeja tika izmantota attiecībā uz
ekspluatācijas atļauju piešķiršanu sliežu ceļa kontroles,
vadības un signalizācijas apakšsistēmām. Pastāv lielas
nodevu atšķirības, kā arī būtiska atšķirība
starp samaksāto nodevu ES15 dalībvalstīs (aptuveni EUR
20 000 par drošības sertifikātiem un EUR 28 000 par
atļaujām) un samaksāto nodevu ES12 dalībvalstīs
(aptuveni EUR 3000 par drošības sertifikātiem un EUR 17 000 par
atļaujām). Nosakot šās nodevas vērtību
nākotnē, tika pieņemts, ka, ņemot vērā
Aģentūras personāla izmaksas un racionalizētākus
pieteikumu izskatīšanas procesus, turpmāk
vispiemērotākā būtu vērtība, kas ir tuvu
viduspunktam starp zemo vidējo un augsto vidējo vērtību.
Ir
svarīgi atzīmēt, ka aprēķini, kas noteikti nodevai, ir
vidējie visu veidu drošības sertifikātiem un ritekļu
atļaujām; ietekmes novērtējuma atbalsta
pētījumā tika identificēti 4 veidu drošības
sertifikāti un 20 veidu ritekļu atļaujas. Kaut arī EDzA
"centralizācijas" procesa rezultātā sertifikātu
un atļauju veidu skaits mazināsies, vēl arvien būs
vairākas to kategorijas. Piemēram, atšķirsies lokomotīvju
un vagonu atļauju saņemšanas procesi. Tādēļ būs
diferencēta maksa par šīm divām kategorijām. Konkrēti,
nodeva par vagonu atļauju būs zemāka par vidējo, un nodevas
par lokomotīvēm un motorvagoniem būs augstākas.
Skaitlis
(cena par atļauju/sertifikātu), kas tika aprēķināts
ietekmes novērtējuma ziņojumā, ir domāts kā
vidējā vērtība, un Aģentūrai būtu
jānosaka precīzas nodevas par dažādām kategorijām ar
mērķi nodrošināt to, ka vidējā iekasēto nodevu
vērtība ir vienāda ar šo vidējo vai lielāka.
Tomēr aprēķina mērķis ir sniegt reālu, bet
piesardzīgu novērtējumu par Aģentūras
ieņēmumiem, un nav izslēgts, ka iekasējamās nodevas
faktiski var izraisīt augstāku vidējo vērtību, ja tas
būs nepieciešams un ja tam būs pamats.
Atļauju
un sertifikātu skaits tika aprēķināts, sākot no
pašreizējiem atļaujām un sertifikātiem. Turpmākajiem
gadiem saistībā ar drošības sertifikātiem tika
pieņemts, ka tirgus jaunpienācēju skaits ilgākā
periodā palielinās izdoto drošības sertifikātu skaitu, bet
tas apstāklis, ka ir iespējamas drošības sertifikātu veidu
izmaiņas, varētu minēto skaitu samazināt. Tāpēc,
piesardzīgi lēšot, tika pieņemts, ka drošības
sertifikātu gada kopējā skaita izmaiņas nenotiks.
Ritekļu
atļaujām pieeja bija mazliet atšķirīga: modelis sākas
no ieinteresēto personu un dažādu pētījumu sniegtā
pašreizējā atļauju skaita. Tomēr, lai gan ir
iespējams, ka būs vairāk jaunpienācēju un
tādēļ absolūtā izteiksmē vairāk
atļaujamo ritekļu, jaunpienācēji, visticamāk,
turēsies pie pārbaudītām tehnoloģijām un
līdz ar to ritošā sastāva, kas jau ir sertificēts.
Turklāt, tā kā ražošanas nozarē notiek
standartizācija, nākotnē varētu būt mazāk
atļaujamo ritekļu veidu, līdz ar to atļauju skaits mazliet
samazināsies. Arī šeit modelī novērtēšana bija
sadalīta ES15 un ES12 dalībvalstīs.
MOVE ĢD uzskata, ka aprēķini ir
pamatoti un pienācīgi balstīti uz esošiem un
pārbaudāmiem datiem, kas saņemti no ieinteresētajām
personām un Eiropas Dzelzceļa aģentūras. Plašāka informācija
par metodiku ir sniegta ietekmes novērtējuma ziņojumā, kas
pievienots šim priekšlikumam, it īpaši tā VII pielikumā.
[1]               http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/127599.pdf.
[2]               COM(2012) 299 final.
[3]               COM(2012) 259 final.
[4]               http://ec.europa.eu/transport/evaluations/doc/2011_era-evaluation-881-2004.pdf.
[5]               OV C […], […],
[…]. lpp.
[6]               OV C […], […], […]. lpp.
[7]               OV L 164, 30.4.2004., 1. lpp.
[8]               OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.
[9]               OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[10]               OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.
[11]               Komisijas 1998. gada 20. maija Lēmums
98/500/EK par Nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo
partneru dialogu Eiropas līmenī (OV L 225, 12.8.1998.,
27. lpp.).
[12]               OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.
[13]               OV L 51, 23.2.2012., 1. lpp.
[14]             OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.
[15]             OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.
[16]             OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.
[17]             Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr.
2343/2002 par Finanšu pamatregulu, kas attiecas uz iestādām, kas
minētas Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu
regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārīgajam budžetam
185. pantā (OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.).
[18]             OV 17, 6.10.1958., 385. lpp.
[19]             OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.
[20]             OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[21]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[22]             ABM: budžeta līdzekļu vadība pa
darbības jomām. ABB: budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[23]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
[24]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[25]             Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā.
[26]               Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif.
— nediferencētās apropriācijas.
[27]               EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[28]               Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[29]               Rezultāti ir attiecīgie produkti vai
pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits,
uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[30]               Kā aprakstīts iedaļā 1.4.2.
"Konkrētie mērķi".
[31]               CA – līgumdarbinieki; INT —
pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti
delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE —
valstu norīkotie eksperti. .
[32]               Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā
uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām "BA"
pozīcijām).
[33]               Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fondam (EZF).
[34]               Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[35]               Norādītajām tradicionālo pašu
resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.