				|

		52013PC0641

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu instrumentos un līgumos /* COM/2013/0641 final - 2013/0314 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.1.        Vispārējais konteksts,
priekšlikuma pamatojums un mērķi
Indekss parasti ir cenas vai apjoma
mērvienība, ko ik pa laikam nosaka, izmantojot pamatā esošu reprezentatīvu datu
kopu. Ja indeksu izmanto par atsauces cenu finanšu instrumentam vai līgumam,
tas kļūst par etalonu. Patlaban dažādi pakalpojumu sniedzēji, sākot no publiskā
sektora iestādēm un beidzot ar neatkarīgiem, specializētiem etalonu
nodrošinātājiem, izstrādā plašu virkni etalonu, izmantojot dažādas metodikas.
Izlīgumi, par kuriem vienojās dažas kompetentās
iestādes ar vairākām bankām attiecībā uz LIBOR un EURIBOR
procentu likmju etalonu manipulāciju, ir norādījuši uz etalonu nozīmi un to
neaizsargātību. Kompetentās iestādes izskata arī pieņēmumus par mēģinājumu
manipulēt ar preču cenu novērtējumiem, ko iesniegušas preču cenu paziņošanas
aģentūras (PRA), un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO)
ir pārskatījusi minēto aģentūru veiktos naftas cenas novērtējumus. Etalonu
integritāte ir svarīga, lai noteiktu cenas daudziem finanšu instrumentiem,
piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumiem un komerciāliem un nekomerciāliem
līgumiem, piemēram, hipotēkām. Ja ar etalonu manipulē, tas radīs būtiskus
zaudējumus dažiem ieguldītājiem, kam pieder finanšu instrumenti, kuru vērtību
nosaka, atsaucoties uz konkrēto etalonu. Sniedzot maldinošus signālus par
pamatā esošā tirgus stāvokli, var tikt kropļota reālā ekonomika. Konkrētāk,
bažas par etalonu manipulācijas risku apdraud tirgus uzticamību. Etaloni ir
pakļauti manipulācijai, ja etalonu izstrādes procesā pastāv interešu konflikti
un rīcības brīvība un tiem nepiemēro pienācīgu pārvaldību un kontroles.
Komisija, reaģējot uz iespējamo manipulāciju
ar LIBOR un EURIBOR, pirmkārt, nolēma veikt grozījumus esošajos
priekšlikumos regulai par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu (MAR) un direktīvai,
ar kuru paredz kriminālsankcijas par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu (CSMAD),
lai precizētu, ka jebkāda manipulācija ar etaloniem ir skaidri un nepārprotami
nelikumīga un par to piemēro administratīvas vai kriminālas sankcijas.
Tomēr mainot vienīgi sankciju režīmu, netiks
uzlabots veids, kādā etaloni tiek izstrādāti un izmantoti; sankciju piemērošana
nenovērš manipulācijas risku, ko rada etalonu procesa nepilnīga pārvaldība, ja
pastāv interešu konflikti un rīcības brīvība. Otrkārt, lai aizsargātu
ieguldītājus un patērētājus, ir nepieciešams, lai etaloni būtu stabili,
uzticami un atbilstu paredzētajam mērķim. Ņemot vērā šos apsvērumus, šim
regulas priekšlikumam nolūkā uzlabot regulējumu, saskaņā ar kuru tiek sniegti,
sagatavoti un izmantoti etaloni, ir četri galvenie mērķi:
–
uzlabot pārvaldību un kontroli pār etalonu procesu
un jo īpaši nodrošināt, ka administratori neiesaistās interešu konfliktos vai
vismaz tos pienācīgi atrisina,
–
uzlabot etalonu administratoru izmantoto ievades
datu un metodiku kvalitāti un jo īpaši nodrošināt, ka etalonu noteikšanā tiek
izmantoti pietiekami un precīzi dati,
–
nodrošināt, ka etalonu datu sniedzēji tiek
pienācīgi kontrolēti, īpaši, lai novērstu interešu konfliktus un lai to
sagatavotie dati tiktu pienācīgi kontrolēti. Vajadzības gadījumā attiecīgajai
kompetentajai iestādei vajadzētu būt tiesībām likt datu sniedzējiem turpināt
piedalīties etalonu izstrādē, kā arī
–
nodrošināt patērētāju un ieguldītāju, kuri izmanto
etalonus, pienācīgu aizsardzību, uzlabojot pārredzamību, nodrošinot pienācīgu
tiesisko aizsardzību un nodrošinot to, ka vajadzības gadījumā tiek novērtēta
piemērotība.
1.2.        Pastāvošie noteikumi
priekšlikuma jomā
Savienības tiesību akti patlaban reglamentē
etalonu izmantošanas konkrētus aspektus.
–
Priekšlikumā regulai par ļaunprātīgu tirgus
izmantošanu (MAR)[1]
2. panta 3. punkta d) apakšpunktā un 8. panta 1. punkta
d) apakšpunktā un priekšlikumā direktīvai, ar kuru paredz kriminālsankcijas
par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu (CSMAD)[2] (par MAR 2013. gada
jūnijā vienojās Eiropas Parlaments un Padome) ir precizēts, ka jebkāda
manipulācija ar etaloniem ir skaidri un nepārprotami nelikumīga un par to
piemēro administratīvas vai kriminālas sankcijas.
–
Regulā par enerģijas vairumtirgus integritāti un
pārredzamību (REMIT)[3]
noteikts, ka manipulācija ar etaloniem, kurus izmanto vairumtirdzniecības
energoproduktiem, ir nelikumīga.
–
Direktīvā par finanšu instrumentu tirgiem[4] noteikts, ka jebkurus finanšu
instrumentus, kas pieņemti tirdzniecībai regulētā tirgū, jāspēj tirgot godīgi,
kārtīgi un efektīvi. Minētās direktīvas Īstenošanas regulā[5] ir arī precizēts, ka bāzes
aktīva cena vai cits vērtības mērs ir ticams un publiski pieejams.
–
30. pantā Eiropas Komisijas priekšlikumā
Finanšu instrumentu tirgu regulai (FITR)[6]
(par ko patlaban apspriežas Eiropas Parlaments un Padome) ir ietverts
noteikums, ar ko pieprasa etalonu neekskluzīvu licencēšanu tīrvērtes veikšanai
un tirdzniecībai.
–
Prospektu direktīvā un Īstenošanas regulā[7] noteikts, ka gadījumā, ja
prospektā ir ietverta atsauce uz indeksu, emitentam būtu jāsniedz ziņas par
pamatinstrumenta veidu un sīkākas ziņas par vietām, kurās var iegūt informāciju
par pamatinstrumentu, norāde uz to, kur var iegūt informāciju par
pamatinstrumenta līdzšinējo un turpmāko efektivitāti un par tā svārstīgumu, kā
arī indeksa nosaukums. Ja attiecīgo indeksu izstrādā emitents, emitentam ir arī
jāietver šāda indeksa apraksts. Ja indeksu neizstrādā emitents, emitentam
jāprecizē, kur var iegūt informāciju par indeksu, un, ja pamatinstruments ir
procentu likme, emitentam ir jānodrošina attiecīgās procentu likmes apraksts.
–
Direktīvā par pārvedamu vērtspapīru kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU)[8]
noteikts, ka PVKIU fondu portfelī var turēt tikai noteiktu daļu pašas
institūcijas emitētu instrumentu. Dalībvalstis var paaugstināt limitus, kas
noteikti attiecībā uz PVKIU kopējā portfeļa apjomu, maksimāli līdz 20 %
attiecībā uz tās pašas institūcijas emitētām akcijām vai parāda vērtspapīriem,
ja tas attiecas uz indeksu, ko PVKIU vēlas replicēt ar nosacījumu, ka indeksa
sastāvs ir pietiekami daudzveidīgs, indekss ir adekvāts attiecīgā tirgus
etalons un ir pienācīgā veidā publicēts.
2.           APSPRIEŠANĀ AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM GŪTIE REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
2.1.        Apspriešanās
2012. gada 3. septembrī tika sākta 3
mēnešu ilga apspriešana, kas noslēdzās 2012. gada 29. novembrī. No
datu sniedzējiem, etalonu nodrošinātājiem un lietotājiem, tostarp biržām,
bankām, ieguldītājiem, patērētāju grupām, tirdzniecības organizācijām un
publiskā sektora iestādēm tika saņemtas 84 atsauksmes. Ieinteresētās personas
atzina, ka etalonu izstrādē ir nepilnības, un plaši atbalstīja rīcību ES
mērogā. Respondenti arī uzsvēra to, ka ir nepieciešama koordinācija
starptautiskā mērogā un jebkuras iniciatīvas tvērums ir rūpīgi jāapsver.
EVTI un EBI kopīgi izpētīja nepilnības EURIBOR
indeksa nodrošināšanā, ko veic EBF-EURIBOR, un 2013. gada 11. janvārī
sāka apspriešanos par etalonu noteikšanas procesa principiem ES[9]. Ņemot vērā šo darbu, EBI, EVTI
un EAAPI 2013. gada 7. marta vēstulē sniedza konsultāciju par šī
ierosinātā tiesību akta saturu. Komisijas dienesti 2013. gada 13. februārī
piedalījās EVTI un EBI atklātajā uzklausīšanā[10]
par etalonu noteikšanas procesa principiem. Komisijas dienesti arī piedalījās
Eiropas Parlamenta 2012. gada 29. septembrī organizētajā atklātajā
izskatīšanā par to, kā novērst tirgus manipulācijas kultūru – globāla rīcība
pēc manipulācijas ar LIBOR/EURIBOR likmēm.
2.2.        Ietekmes novērtējums
Komisija saskaņā ar savu labāka regulējuma
politiku veica politikas risinājumu ietekmes novērtējumu. Politikas risinājumi
ietvēra risinājumus, ar ko ierobežo stimulus manipulācijai, samazina rīcības
brīvību un nodrošina, ka etalonu pamatā ir pietiekami, uzticami un
reprezentatīvi dati, nodrošina iekšējo pārvaldību un kontroles, novērš riskus,
nodrošina etalonu efektīvu uzraudzību un uzlabo pārredzamību un ieguldītāju
aizsardzību. Katrs politikas risinājums tika izvērtēts, ņemot vērā šādus
kritērijus: ietekme uz ieinteresētajām personām, efektivitāte un lietderība.
Īpaši nozīmīgas ir šādas Pamattiesību hartā
iekļautās pamattiesības: tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, personas datu
aizsardzība, vārda un informācijas brīvība.
Šo tiesību un brīvību ierobežojumi ir atļauti
saskaņā ar minētās hartas 52. pantu. Iepriekš definētie mērķi atbilst ES
saistībām ievērot pamattiesības. Tomēr jebkurš ierobežojums minēto tiesību un
brīvību izmantošanā jānosaka tiesību aktos, un tam nedrīkst skart šo tiesību un
brīvību kodolu. Ievērojot proporcionalitātes principu, ierobežojumus var
noteikt vienīgi, ja tie ir nepieciešami un patiešām atbilst Savienības
atzītajiem vispārējas nozīmes mērķiem vai vajadzībai aizsargāt citu personu
tiesības un brīvības. Attiecībā uz etaloniem vispārējas nozīmes mērķis, kas
pamato konkrētus pamattiesību ierobežojumus, ir mērķis nodrošināt tirgus
integritāti. Vajadzība aizsargāt tiesības uz īpašumu (Hartas 17. pants)
arī pamato konkrētus pamattiesību ierobežojumus, jo ieguldītājiem ir tiesības
uz to, ka viņu īpašuma vērtību (piem., kredītus, atvasinātos instrumentus)
aizsargā no zaudējumiem, ko rada tirgus darbības traucējumi.
Saskaņā ar tiesībām uz vārda un informācijas
brīvību ir jāievēro plašsaziņas līdzekļu brīvība. Šī regula būtu jāinterpretē
un jāpiemēro saskaņā ar šīm pamattiesībām. Līdz ar to, ja persona tikai publicē
etalonu vai atsaucas uz to savas žurnālistikas darbības ietvaros, bet tā
nekontrolē konkrētā etalona sniegšanu, šādai personai nebūtu jāpiemēro
prasības, kuras ar šo regulu piemēro administratoriem. Tādējādi žurnālistiem,
veicot žurnālistikas darbības, tiek sniegta brīvība ziņot par finanšu un preču
tirgiem. Tādēļ etalona administratora definīcija ir stingri noteikta, lai
nodrošinātu, ka tā aptver etalona sniegšanu, bet šajā darbības jomā neietver
žurnālistikas darbības.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
3.1.        Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas
Savienības darbību (LESD) 114. pants.
3.2.        Subsidiaritāte un
proporcionalitāte
Komisijas priekšlikums regulēt etalonus ir
saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību
(LES) 5. panta 3. punktā, kas paredz, ka Savienība rīkojas tikai tad,
ja dalībvalstis nevar pietiekami labi īstenot paredzētās darbības mērķus, bet
ierosinātās darbības mēroga un seku dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības
līmenī.
Lai arī daudzi etaloni tiek sagatavoti valsts
mērogā, etalonu industrija kopumā ir starptautiska gan to izstrādē, gan
lietošanā. Lai arī rīcība valsts mērogā attiecībā uz valsts indeksiem var
palīdzēt nodrošināt, ka jebkāda intervence ir attiecīgi pielāgota valsts mēroga
problēmu risināšanai, tas var radīt atšķirīgu noteikumu kopumu, nevienlīdzīgus
konkurences apstākļus vienotajā tirgū un nekonsekventu un nekoordinētu pieeju.
Etalonus izmanto, lai noteiktu cenu daudz dažādiem pārrobežu darījumiem, īpaši
starpbanku finansēšanas tirgū un atvasināto instrumentu sektorā. Atšķirīgi
valsts mēroga noteikumi kavētu iespēju izstrādāt pārrobežu etalonus un līdz ar
to kavētu pārrobežu darījumus. Šo problēmu atzina G20 un Finanšu stabilitātes
padome (FSB), kas pilnvaroja IOSCO sagatavot vispārīgu principu
kopumu, ko piemēro finanšu etaloniem. ES mēroga iniciatīva palīdzēs uzlabot
vienoto tirgu, radot vienotu sistēmu uzticamiem un pareizi izmantotiem etaloniem
dažādās dalībvalstīs.
Lai arī patlaban vairumā dalībvalstu valsts
līmenī nav regulējuma par etalonu izstrādi, divas dalībvalstis jau ir
pieņēmušas valsts tiesību aktus par procentu likmju etaloniem savas valsts
valūtā. Turklāt IOSCO nesen saskaņoja etalonu principus, kuri ir
jāīsteno tās locekļiem. Tomēr šie principi nodrošina elastību attiecībā uz to
īstenošanas darbības jomu un līdzekļiem un attiecībā uz konkrētiem nosacījumiem.
Ja netiks ieviesta saskaņota etalonu sistēma Eiropas mērogā, visticamāk, dažas
dalībvalstis pieņems tiesību aktus valsts līmenī, kas būs atšķirīgi. Piemēram, pašlaik
vienas dalībvalsts tiesību aktu darbības joma, šķiet, ir tikpat plaša, kā to
noteikusi IOSCO, turpretim otras dalībvalsts, kas ir ieviesusi
noteikumus par etaloniem, tiesību aktu darbības joma, attiecas tikai uz
procentu likmju etaloniem. Šīs atšķirīgās pieejas izraisītu iekšējā tirgus
sadrumstalotību, jo etalonu administratoriem un lietotājiem būtu jāievēro
atšķirīgi noteikumi dažādās dalībvalstīs. Nepastāvot regulējumam Savienības
mērogā, atsevišķas darbības valsts mērogā arī būtu neefektīvas, jo dalībvalstīm
nav pienākuma vai stimula savstarpēji sadarboties, un šādas sadarbības trūkums
rada regulējuma arbitrāžas iespēju.
Šajā jomā ieguldītāju aizsardzības konkrēti
aspekti ir vispārīgi ietverti FITD. Jo īpaši FITD ir noteikta prasība
sabiedrībām veikt atbilstības novērtējumu. Šī pārbaude noteiks, vai klientam ir
nepieciešamā pieredze un zināšanas, lai apzinātos riskus attiecībā uz konkrēto
produktu vai piedāvāto vai pieprasīto ieguldījumu pakalpojumu. Līdz ar to tas
nodrošina pietiekamu ieguldītāju aizsardzības līmeni.
Attiecībā uz patērētāju aizsardzību Patēriņa
kredītu direktīvā ir ietverti noteikumi par atbilstīgas informācijas atklāšanu,
kā arī drīzumā tiks pieņemta Hipotekāro kredītu direktīva, kurā arī ir noteikta
prasība ieteikt piemērotus kredītlīgumus. Tomēr ES noteikumos par patērētāju
aizsardzību nav ietverts īpašs jautājums par etalonu piemērotību finanšu
līgumos. Turklāt nevienlīdzīgas spējas aizstāvēt savas intereses un standarta
noteikumu izmantošana nozīmē to, ka patērētājiem, iespējams, ir ierobežota
izvēle attiecībā uz izmantoto etalonu. Patērētājiem trūkst nepieciešamo
zināšanu vai pieredzes, lai pienācīgi novērtētu etalonu piemērotību. Līdz ar to
šim priekšlikumam būtu jāpapildina spēkā esošie ES tiesību akti šajā jomā,
nodrošinot, ka atbildību par etalonu piemērotības novērtēšanu
mazumtirdzniecības līgumiem uzņemas aizdevēji vai kreditori. Tas arī nodrošinās
saskaņotus ES patērētāju aizsardzības noteikumus attiecībā uz etaloniem, kurus
izmanto par atsauci finanšu līgumos. Kopīga regulatīvā sistēma patērētājiem un
kreditoriem attiecībā uz finanšu līgumiem ir arī nepieciešama, lai sniegtu
iespēju izmantot pārrobežu etalonus, nevis radītu sadrumstalotu pieeju valstu
līmenī. Saistībā ar patērētāju sūdzībām un tiesu prāvām attiecībā uz
nepiemērotu etalonu izmantošanu vairākās dalībvalstīs, visticamāk, valsts
līmenī tiktu pieņemti atšķirīgi pasākumi patērētāju aizsardzības nolūkā. Tas
varētu radīt iekšējā tirgus sadrumstalotību.
Ierosinātā regula ir arī proporcionāla, kā
noteikts LES 5. panta 4. punktā. Tā attiecas tikai uz tiem indeksiem,
kurus izmanto par atsauci finanšu instrumentiem vai finanšu līgumiem, piemēram,
hipotēkām, jo tie ir tāds etalons, kam var būt tieša ekonomiska ietekme, ja ar
tiem tiek veiktas manipulācijas. Turklāt ierosinātajā regulā ir ietverti
noteikumi, lai pielāgotu regulas prasības dažādām nozarēm un dažādiem etalonu
veidiem, piemēram preču etaloniem, starpbanku procentu likmju etaloniem un
etaloniem, kas izmanto datus no biržām. Ir nodrošināta proporcionāla pieeja, jo
lielākā daļa saistību ir noteiktas etalona administratoram. Daudzi etalonu
administratori jau atbilst vismaz dažām no šīm prasībām, kas nozīmē, ka
administratīvajam slogam nebūtu pārmērīgi jāpieaug. Turklāt iekšējās
pārvaldības un kontroles procesus pieprasa vienīgi no uzraudzītiem datu
sniedzējiem, kas nozīmē, ka ietekme uz neuzraudzītiem etalona datu sniedzējiem,
piemēram, uz nereģistrētu tirgotāju, nebūs būtiska. Visbeidzot, visās
svarīgajās daļās šī regula ir saskaņota ar starptautiski pieņemtiem 2013. gada
17. jūlijā publicētajiem IOSCO principiem par finanšu etaloniem,
par ko plaši apspriedās ar ieinteresētajām personām. Tas ierobežos pielāgošanās
izmaksas.
Ņemot vērā iepriekš teikto, ES rīcība atbilst
subsidiaritātes un proporcionalitātes principam.
3.3.        Juridisko instrumentu izvēle
Regulu uzskata par vispiemērotāko juridisko
instrumentu, lai ieviestu vienotus noteikumus par etalonu izstrādi, ievades
datu sniegšanu šādu etalonu izstrādei un etalonu izmantošanu Savienībā. Šā
priekšlikuma noteikumos ir izklāstītas konkrētas prasības administratoriem,
datu sniedzējiem un etalonu lietotājiem. Daudzu etalonu pārrobežu raksturs rada
nepieciešamību šādas prasības maksimāli saskaņot. Tā kā etalonu regulējums
ietver pasākumus, ar ko precizē prasības, kas attiecas uz datiem un metodikām,
pat nelielas atšķirības izmantotajā pieejā varētu radīt būtiskus šķēršļus
etalonu sniegšanā pārrobežu mērogā. Regulas izmantošana, ko tieši piemēro un
kam nav nepieciešami valsts tiesību akti, ierobežos iespēju, ka valsts līmenī
kompetentās iestādes veic atšķirīgus pasākumus, un nodrošinās konsekventu
pieeju un lielāku tiesisko noteiktību visā ES.
3.4.        Sīkāks priekšlikuma
skaidrojums
3.4.1.     Darbības joma (2. pants)
Ierosinātā regula attiecas uz visiem
publicētajiem etaloniem, kurus izmanto par atsauci finanšu instrumentam, kas ir
kotēts vai pieņemts tirdzniecībai regulētā vietā, vai finanšu līgumam
(piemēram, hipotēkām), un uz etaloniem, kurus izmanto, lai izmērītu ieguldījumu
fonda darbības rādītājus.
Ja etalonu procesā piemēro rīcības brīvību, kas
ir pakļauta interešu konfliktiem, pastāv manipulācijas risks, ja netiek veikta
pienācīga pārvaldība un kontroles. Līdz ar to indeksiem, kas ietver rīcības
brīvību, būtu jāpiemēro regulatīvi pasākumi. Lai arī rīcības brīvības pakāpe ir
dažāda, visi indeksi zināmā mērā ietver rīcības brīvību. Līdz ar to darbības
jomā būtu jāietver visi etaloni, neatkarīgi no to aprēķināšanas metodes vai
sniegto datu rakstura.
Šajā darbības jomā būtu jāietver visi indeksi,
tostarp publicētie indeksi, jo visas šaubas par šādu indeksu precizitāti un
uzticamību, visticamāk, radītu lielāku kaitējumu plašākai sabiedrībai, nekā
indeksi, kas netiek publicēti.
Ja etaloni tiek izmantoti kā atsauces cena
finanšu instrumentam vai līgumam, jebkāda manipulācija rada ekonomiskus
zaudējumus. Ja datu sniedzējs arī izmanto finanšu instrumentu, kas atsaucas uz
etalonu, pastāv interešu konflikta risks un stimuls veikt manipulāciju. Turklāt,
ja etalonus izmanto, lai izmērītu finanšu instrumentu darbības rādītājus, tie
var būt pakļauti interešu konfliktiem, un to manipulācijas rezultātā
ieguldītāji veiks neoptimālas ieguldījumu izvēles. Tādēļ ir svarīgi mērķtiecīgi
iekļaut visus etalonus, kas nosaka cenu finanšu instrumentam vai patērētāja
līgumam vai ar kuriem mēra ieguldījumu fondu darbības rādītājus.
Pat plaši izmantota etalona neliela
manipulācija rada būtisku ietekmi, bet etalonu neaizsargātība un nozīme laika
gaitā mainās. Darbības jomas ierobežošana, atsaucoties uz nozīmīgiem vai
neaizsargātiem indeksiem, nenovērstu riskus, ko nākotnē var radīt jebkurš
etalons.
Ņemot vērā visus šos apsvērumus un lai
nodrošinātu šīs regulas nepārprotamu un visaptverošu piemērošanu, darbības joma
arī nav atkarīga no ievades datu rakstura, tas ir, neatkarīgi no tā, vai
ievades dati ir ekonomisks (piem., akcijas cena), neekonomisks (piem., laikapstākļu
parametri) skaitlis vai vērtība. Tas ir tāpēc, ka, nosakot darbības jomu,
kritisko elementu veido tas, kā izejas vērtība nosaka finanšu instrumenta,
finanšu līguma vērtību vai mēra ieguldījumu fonda darbības rādītājus. Šajā
kontekstā, tiklīdz vērtību izmanto kā atsauci finanšu līgumam vai instrumentam,
tās iepriekšējais neekonomiskais raksturs kļūst nesvarīgs.
Attiecība uz etalonu administratoriem visi
administratori ir potenciāli pakļauti interešu konfliktiem, izmanto rīcības
brīvību un var būt ieviesuši nepilnīgas pārvaldības un kontroles sistēmas. Līdz
ar to tiem jāpiemēro atbilstīgs regulējums. Turklāt, tā kā viņi kontrolē
etalonu procesu, visiem etalonu administratoriem ir noteikta prasība par
atļaujas saņemšanu, jo uzraudzība ir efektīvākais veids, kā nodrošināt etalonu
integritāti.
Attiecībā uz etalonu datu sniedzējiem arī viņi
ir potenciāli pakļauti interešu konfliktiem, izmanto rīcības brīvību un
tādējādi var būt manipulācijas avots. Datu sniegšana etalona izstrādē ir
brīvprātīga darbība. Ja kāda iniciatīva pieprasa datu sniedzējiem būtiski
mainīt to uzņēmējdarbības modeli, viņi var pārtraukt datu sniegšanu
attiecīgajam etalonam. Attiecībā uz struktūrām, kas jau ir pakļautas
regulējumam un uzraudzībai (tā sauktie uzraudzītie datu sniedzēji), nav
sagaidāms, ka prasības par labu pārvaldību un kontroles sistēmām radītu
būtiskas izmaksas vai pārmērīgu administratīvo slogu. Līdz ar to ir lietderīgi
visus uzraudzītos datu sniedzējus ietvert šīs regulas darbības jomā.
Attiecībā uz datu sniedzējiem, kas nav
pakļauti regulējumam un uzraudzībai (neuzraudzītie datu sniedzēji), atļaujas
saņemšana vai noteikumu piemērošana citā veidā varētu radīt būtiskas izmaksas
un administratīvo slogu. Regulatori nespētu efektīvi uzraudzīt sabiedrības,
attiecībā uz kurām tiem nav pieredzes. Līdz ar to uzraudzības piemērošana
patlaban neuzraudzītajām struktūrām un personām radītu būtiskas izmaksas un
nodrošinātu minimālu ieguvumu. Tomēr šīs regulas konkrētas daļas, piemēram,
vajadzība nodrošināt precīzus un uzticamus ievades datus, ir netieši būtiskas
visiem datu sniedzējiem, jo tiem piemēro regulu par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu
un līgumisku saistību rezultātā tiem būs jāizpilda administratora rīcības
kodeksa prasības saskaņā ar šo regulu.
No šā priekšlikuma darbības jomas ir
atbrīvotas centrālās bankas, kas ir Eiropas centrālo banku sistēmas locekles.
Visbeidzot, dažos gadījumos persona var
izstrādāt indeksu, bet var nebūt informēta par to, ka šis indekss ir etalons,
jo to, piemēram, lieto kā atsauci finanšu instrumentam, par to neinformējot
izstrādātāju. Līdz ar to šī regula nodrošina mehānismu, lai paziņotu
izstrādātājiem, ka viņu indekss ir etalons vai var par tādu kļūt, un sniedz
tiem pilnvaras neļaut to lietot kā etalonu. Ja izstrādātājs piešķir atļauju, uz
viņu attiecas ierosinātās regulas noteikumi par minēto etalonu. Ja izstrādātājs
atļauju nedod, konkrēto indeksu nedrīkst izmantot par etalonu, un izstrādātājam
nepiemēro šajā regulā noteiktās administratora prasības.
3.4.2.     Pārvaldība un administratoru
kontrole (5.-6. pants)
Priekšlikums nodrošina, ka tiek novērsti visi
interešu konflikti un pārvaldība un kontroles ir efektīvas. To panāk ar
prasībām par pārvaldību un kontrolēm, sīkākas prasības norādot attiecīgajā
pielikumā.
3.4.3.     Ievades dati un metodika (7. pants)
Priekšlikumā ir izklāstītas trīs prasības, kas
precizētas attiecīgajā pielikumā, attiecībā uz ievades datiem un metodiku, ko
izmanto, lai izstrādātu etalonu nolūkā samazināt rīcības brīvību un uzlabot
integritāti un uzticamību:
–
ievades datiem vajadzētu būt pietiekamiem un
precīziem, lai tie atspoguļotu faktisko tirgus vai ekonomisko realitāti, ko ir
paredzēts izmērīt ar etalonu,
–
ievades dati būtu jāiegūst no datu sniedzēju
uzticama un reprezentatīva paneļa vai parauga, un
–
administratoram etalona noteikšanā būtu jāizmanto
neapstrīdama un uzticama metodika.
3.4.4.     Prasības datu sniedzējiem (9.
un 11. pants)
Administratora pienākums ir izstrādāt rīcības
kodeksu datu sniedzējiem, precīzi nosakot datu sniedzēju saistības un
pienākumus, kad tie sniedz ievades datus etalona noteikšanai. Ja datu sniedzēji
jau ir regulētas vienības, tiem arī piemēro prasību novērst interešu konfliktus
un īstenot pienācīgas kontroles.
3.4.5.     Nozaru prasības (10. un 12.-14. pants)
Lai nodrošinātu proporcionalitāti un
nodrošinātu to, ka priekšlikums ir pienācīgi pielāgots atšķirīgajiem etalonu
veidiem un nozarēm, II un III pielikumā ir ietverti sīkāki noteikumi par preču
etaloniem un procentu likmju etaloniem. Kritiski svarīgiem etaloniem piemēro
papildu prasības, tostarp attiecīgajai kompetentajai iestādei piešķirot
tiesības pieprasīt datu sniegšanu. Etalonus, kuru ievades datus sniedz regulētas
tirdzniecības vietas, arī atbrīvo no konkrētiem pienākumiem, lai novērstu
divkāršu regulējumu.
3.4.6.     Pārredzamība un patērētāju
aizsardzība (15.-18. pants)
Ieguldītāju aizsardzību uzlabo ar noteikumiem par
pārredzamību. Administratoriem nosaka par pienākumu sniegt paziņojumu, tajā
izklāstot, kas tiek mērīts ar etaloniem, etalonu neaizsargātību, kā arī
publicēt pamatā esošos datus, lai ļautu lietotājiem izvēlēties visatbilstošāko
un piemērotāko etalonu. Šādā paziņojumā arī ietver norādi, ka lietotājiem būtu
jāparedz attiecīgs nodrošinājums, ja administrators pārstāj sniegt etalonu.
Visbeidzot, bankām darījumos ar patērētājiem, noslēdzot finanšu līgumus,
piemēram, aizdevumus, kuri ir nodrošināti ar hipotēkām, ir noteikts sagatavot
piemērotības novērtējumu.
3.4.7.     Uzraudzības procedūra un
atļaujas piešķiršana administratoriem (22.-37. pants)
Etalonu izstrādes darbībai piemēro noteikumu
par atļaujas iepriekšēju saņemšanu un nepārtrauktu uzraudzību. Šajā
priekšlikumā etalonu administratoriem, kuri atrodas Savienībā, ir paredzēti
nosacījumi un procedūra, lai iegūtu atļauju no attiecīgās kompetentās iestādes.
Priekšlikums izveido mehānismu, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu
īstenošanu. Tas sniedz kompetentajām iestādēm nepieciešamās pilnvaras, lai
nodrošinātu, ka administratori izpilda regulas noteikumus.
Attiecībā uz kritiski svarīgiem etaloniem būtu
jāizveido uzraudzītāju kolēģijas, lai uzlabotu informācijas apmaiņu un
nodrošinātu vienotu atļaujas piešķiršanu un uzraudzību.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums ietekmē Kopienas budžetu.
Priekšlikuma konkrētā ietekme uz budžetu
attiecas uz EVTI piešķirto uzdevumu, kā norādīts šim priekšlikumam pievienotajā
tiesību aktu finanšu pārskatā. Jaunos uzdevumus veiks ar pieejamajiem
cilvēkresursiem ikgadējā budžeta piešķiršanas procesa ietvaros, ņemot vērā
budžeta ierobežojumus, kurus piemēro visām ES iestādēm, un saskaņā ar aģentūru
finanšu plānošanu.
Jo īpaši, aģentūrai nepieciešamie līdzekļi
jauno uzdevumu izpildei būs konsekventi un saderīgi ar cilvēkresursu un finansējuma
plānošanu EVTI, kas noteikts nesenajā Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei
– Cilvēkresursu un finanšu resursu plānošana decentralizētām aģentūrām 2014.–2020.
gadam (COM(2013)519).
Šim priekšlikumam pievienotajā finanšu
pārskatā ir arī novērtēta konkrēta ietekme uz budžetu Komisijai. Kopumā galvenā
ietekme uz budžetu ir šāda:
a) MARKT ĢD personāls: 1 (pilna laika) AD
kategorijas darbinieks deleģēto aktu izstrādei, kā arī šīs iniciatīvas
novērtēšanai, īstenošanas uzraudzībai un tās iespējamai pārskatīšanai. Kopējās
aplēstās izmaksas ir 0,141 miljons euro gadā.
b) EVTI:
i) darbinieku izmaksas: divi pagaidu
darbinieki, kas piedalās kritiski svarīgu etalonu uzraudzītāju kolēģijās un
veic starpnieka funkciju, sniedzot tehniskas konsultācijas Komisijai par šīs
regulas īstenošanu, koordinējot sadarbības sistēmu attīstību ar trešām valstīm,
izstrādājot vadlīnijas, lai veicinātu sankciju režīmu konverģenci un pārrobežu
konsekvenci, un uzturot paziņojumu reģistrus par etalonu lietošanu un
reģistrētu etalonu administratoru sarakstu.
Šo divu pagaidu darbinieku kopējās gada
izmaksas būtu 0,326 miljoni euro, kam Komisija piešķirtu 40% (0,130 miljonus
euro) un dalībvalstis 60% (0,196 miljonus euro) katru gadu.
ii) darbības un infrastruktūras izmaksas: tiek
lēsts, ka EVTI sākotnējās izmaksas būs 0,25 miljoni euro, kam Komisija
piešķirtu 40% (0,1 miljonu euro) un dalībvalstis 60% (0,15 miljonus euro) 2015.
gadā. Šīs izmaksas galvenokārt attiecas uz IT sistēmām EVTI, lai izpildītu
šādas prasības.
- Uzturēt administratoru, kas ir reģistrēti
saskaņā ar šo regulu, un trešo valstu sabiedrību, kas nodrošina etalonus
Savienībā, sarakstu.
- Saņemt paziņojumus par etalona izmantošanu
finanšu instrumentā vai finanšu līgumā Savienības teritorijā un uzturēt
reģistru, un nodrošināt, ka administratori ir informēti par šādu izmantošanu.
EVTI arī būs jāsagatavo ziņojums par šīs
regulas piemērošanu līdz 2018. gada 1. janvārim, kura kopējās izmaksas būs 0,3
miljoni euro, kam Komisija piešķirs 40 % (0,12 miljonus euro) un dalībvalstis
60 % (0,18 miljonus euro) 2017. gadā.
2013/0314 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par indeksiem, ko izmanto kā etalonus finanšu
instrumentos un līgumos
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu
parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[11],

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,
rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Daudzu finanšu instrumentu un
finanšu līgumu cenu noteikšana ir atkarīga no etalonu precizitātes un
integritātes. Manipulācijas gadījumi ar procentu likmju etaloniem, piemēram, ar
LIBOR un EURIBOR, kā arī pieņēmumi par manipulācijām ar
enerģijas, naftas un ārvalstu valūtas etaloniem ir parādījuši, ka etaloni,
kuriem noteikšanas procesā ir kopīgas konkrētas iezīmes, piemēram, interešu
konfliktu iespējamība, rīcības brīvības izmantošana un vāja pārvaldība, var būt
pakļauti manipulācijām. Nepilnības un šaubas attiecībā uz to indeksu
precizitāti un integritāti, kurus izmanto kā etalonus, var apdraudēt
uzticēšanos tirgum, radīt zaudējumus patērētājiem un ieguldītājiem un kropļot
reālo ekonomiku. Līdz ar to ir nepieciešams nodrošināt etalonu un to
noteikšanas procesa precizitāti, stabilitāti un integritāti.
(2)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu
instrumentu tirgiem[12],
ir ietvertas konkrētas prasības attiecībā uz to etalonu uzticamību, kurus
izmanto, lai noteiktu cenu biržā kotētam finanšu instrumentam. Eiropas
Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvā 2003/71/EK par
prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to
tirdzniecību[13],
ir ietvertas konkrētas prasības par etaloniem, kurus izmanto emitenti. Eiropas
Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvā 2009/65/EK
par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu
vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU)[14]ir ietvertas konkrētas prasības
par to, kā etalonus izmanto PVKIU ieguldījumu fondi. Eiropas Parlamenta un
Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulā (ES) Nr. 1227/2011 par
enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību[15] ir ietverti konkrēti
noteikumi, kas aizliedz manipulēt ar etaloniem, kurus izmanto
vairumtirdzniecības energoproduktiem. Tomēr šie tiesību akti attiecas vienīgi
uz noteiktu etalonu konkrētiem aspektiem un nenovērš neaizsargātību visu
etalonu izstrādes procesā.
(3)       Etaloni ir būtiski pārrobežu
darījumu cenu noteikšanā un līdz ar to sekmē iekšējā tirgus efektīvu darbību
plašā finanšu instrumentu un pakalpojumu spektrā. Daudzi etaloni, kas tiek
izmantoti kā atsauces likmes finanšu līgumos, īpaši hipotēkās, tiek izstrādāti
vienā dalībvalstī, bet tos izmanto kredītiestādes un patērētāji citās
dalībvalstīs. Turklāt šīs kredītiestādes bieži ierobežo savus riskus vai iegūst
finansējumu, lai piešķirtu šādus finanšu līgumus, pārrobežu starpbanku tirgū.
Tikai divas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts tiesību aktus par etaloniem, bet
to attiecīgais tiesiskais regulējums par etaloniem jau uzrāda atšķirības
attiecībā uz tādiem aspektiem kā piemērošanas joma. Turklāt Starptautiskā Vērtspapīru
komisiju organizācija (IOSCO) nesen ir vienojusies par principiem
etalonu jomā un, tā kā šie principi nodrošina konkrētu elastību attiecībā uz to
precīzu piemērošanas jomu un to īstenošanas līdzekļiem, un attiecībā uz
konkrētiem terminiem, dalībvalstis, visticamāk, pieņems tiesību aktus valsts
līmenī, šādus principus īstenojot atšķirīgi.
(4)       Šo atšķirīgo pieeju rezultātā
rastos iekšējā tirgus sadrumstalotība, jo uz etalonu administratoriem un
lietotājiem attiektos atšķirīgi noteikumi dažādās dalībvalstīs un vienā
dalībvalstī izstrādātos etalonus varētu neļaut lietot citās dalībvalstīs. Ja
netiks ieviesta saskaņota sistēma, lai nodrošinātu etalonu precizitāti un
integritāti, kurus izmanto finanšu instrumentos un finanšu līgumos Savienībā,
visticamāk, atšķirības dalībvalstu tiesību aktos radīs šķēršļus iekšējā tirgus
vienmērīgai darbībai etalonu izstrādes nolūkā.
(5)       ES noteikumos par patērētāju
aizsardzību nav ietverts īpašs jautājums par etalonu piemērotību finanšu
līgumos. Saistībā ar patērētāju sūdzībām un tiesu prāvām attiecībā uz
nepiemērotu etalonu izmantošanu vairākās dalībvalstīs, visticamāk, valsts
līmenī tiktu pieņemti atšķirīgi pasākumi, ņemot vērā pamatotas bažas par
patērētāju aizsardzību, kā rezultātā varētu veidoties iekšējā tirgus sadrumstalotība,
ko radītu atšķirīgie konkurences nosacījumi, kas saistīti ar patērētāju
aizsardzības dažādiem līmeņiem.
(6)       Tādēļ, lai nodrošinātu
iekšējā tirgus pareizu darbību un uzlabotu tā darbības nosacījumus, īpaši
attiecībā uz finanšu tirgiem, un lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju
augstu aizsardzības līmeni, ir lietderīgi noteikt etalonus reglamentējošus
noteikumus Savienības līmenī.
(7)       Ir lietderīgi un
nepieciešams, lai šādi noteikumi tiktu izstrādāti regulas veidā ar mērķi
nodrošināt, ka noteikumi, kas tieši uzliek saistības personām, kas ir
iesaistītas etalonu izstrādē, sagatavošanā un izmantošanā, tiktu vienādi
piemēroti visā Savienībā. Tā kā tiesiskais regulējums etalonu sagatavošanai
obligāti ietver pasākumus, kurā sīki izklāstītas precīzas prasības par visiem
dažādajiem aspektiem, kuri raksturīgi etalonu izstrādei, pat nelielas
atšķirības pieejā, ko izmanto attiecībā uz šiem aspektiem, varētu radīt
būtiskus šķēršļus etalonu pārrobežu izstrādē. Līdz ar to regulas izmantošanai,
kas ir tieši piemērojama bez nepieciešamības pieņemt valsts tiesību aktus, būtu
jāsamazina iespēja, ka valsts līmenī tiek veikti atšķirīgi pasākumi, un būtu jānodrošina
konsekventa pieeja, lielāka tiesiskā noteiktība, un jānovērš būtiski šķēršļi
etalonu pārrobežu izstrādē.
(8)       Šīs regulas tvērumam
vajadzētu būt tik plašam, cik nepieciešams, lai radītu preventīvu
reglamentējošu sistēmu. Etalonu izstrāde ietver rīcības brīvību to noteikšanā
un līdz ar to ir pakļauta noteiktiem interešu konfliktu veidiem, kas norāda uz
to, ka pastāv iespējas un stimuli manipulēt ar minētajiem etaloniem. Šie riska
faktori ir kopīgi visiem etaloniem, un tiem visiem būtu jāpiemēro pienācīgas
pārvaldības un kontroles prasības. Tā kā etalona neaizsargātība un nozīme laika
gaitā mainās, darbības joma, atsaucoties uz patlaban nozīmīgiem vai
neaizsargātiem indeksiem, nenovērstu riskus, ko nākotnē var radīt jebkurš
etalons. Jo īpaši, etaloni, kurus patlaban plaši neizmanto, varētu tikt
izmantoti nākotnē, tādēļ attiecībā uz tiem pat neliela manipulācija var radīt
būtisku ietekmi.
(9)       Šīs regulas darbības jomas
noteicošajam faktoram būtu jābūt tam, vai etalona izejas vērtība nosaka finanšu
instrumenta, finanšu līguma vērtību vai mēra ieguldījumu fonda darbības
rādītājus. Līdz ar to darbības jomai nevajadzētu būt atkarīgai no ievades datu
rakstura. Līdz ar to būtu jāietver etaloni, kas ir aprēķināti, izmantojot
ekonomiskus ievades datus, piemēram, akciju cenas, un neekonomiskus skaitļus
vai vērtības, piemēram, laikapstākļu parametri. Regulējumam ir jāattiecas uz
tiem etaloniem, kas ir pakļauti minētajiem riskiem, bet būtu arī jānodrošina
samērīga atbilde uz riskiem, ko rada dažādi etaloni. Līdz ar to šai regulai ir
jāattiecas uz visiem etaloniem, kurus izmanto, lai noteiktu cenu finanšu
instrumentiem, kas ir kotēti vai tirgoti regulētās tirdzniecības vietās.
(10)     Liels skaits patērētāju ir
finanšu līgumu puses, īpaši ar hipotēkām nodrošinātu patēriņa kredītlīgumu
puses, kuri atsaucas uz etaloniem, kas ir pakļauti tiem pašiem riskiem. Līdz ar
to šai regulai būtu jāattiecas uz indeksiem vai atsauces likmēm, kas minētas
[Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/…/ES par patērētāju kredītlīgumiem
saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvu 2008/48/EK].
(11)     Daudzi ieguldījumu indeksi ietver
būtiskus interešu konfliktus, un šos indeksus izmanto, lai izmērītu fonda,
piemēram, PVKIU darbības rādītājus. Dažus no šiem etaloniem publicē un citus
dara pieejamus par velti vai par maksu sabiedrībai vai sabiedrības daļai, un to
manipulācija var negatīvi ietekmēt ieguldītājus. Līdz ar to šai regulai būtu
jāattiecas uz indeksiem vai atsauces likmēm, kuras izmanto, lai izmērītu
ieguldījumu fonda darbības rādītājus.
(12)     Visi etalonu administratori ir
potenciāli pakļauti interešu konfliktiem, izmanto rīcības brīvību un var būt
ieviesuši nepilnīgas pārvaldības un kontroles sistēmas. Turklāt, tā kā
administratori kontrolē etalonu procesu, prasība par administratoru atļaujas
saņemšanu un uzraudzību ir visefektīvākais veids, kā nodrošināt etalonu integritāti.
(13)     Datu sniedzēji ir pakļauti
potenciāliem interešu konfliktiem, izmanto rīcības brīvību un tādējādi var būt
manipulācijas avots. Datu sniegšana etalona izstrādē ir brīvprātīga darbība. Ja
kāda iniciatīva pieprasa datu sniedzējiem būtiski mainīt to uzņēmējdarbības
modeli, viņi var pārtraukt datu sniegšanu. Attiecībā uz struktūrām, kas jau ir
pakļautas regulējumam un uzraudzībai, nav sagaidāms, ka prasības par labu
pārvaldību un kontroles sistēmām radītu būtiskas izmaksas vai pārmērīgu
administratīvo slogu. Līdz ar to šī regula nosaka konkrētas saistības
uzraudzītajiem datu sniedzējiem.
(14)     Administrators ir fiziska vai
juridiska persona, kurai ir kontrole pār etalona sniegšanu un kura jo īpaši
administrē etalonu, apkopo un analizē ievades datus, nosaka etalonu un dažos
gadījumos to publicē. Ja persona tikai publicē etalonu vai atsaucas uz to kā
daļu no savas žurnālistikas darbības, bet tai nav kontroles pār konkrētā
etalona sniegšanu, šādai personai nebūtu jāpiemēro prasības, kuras ar šo regulu
piemēro administratoriem.
(15)     Indeksu aprēķina, izmantojot
formulu vai citu metodiku, pamatojoties uz pamatā esošajām vērtībām. Veidojot
šo formulu, aprēķinot vai nosakot ievades datus, pastāv rīcības brīvība. Tā
rada manipulāciju risku, un līdz ar to visiem etaloniem, kam ir kopīga šī
iezīme, būtu jāpiemēro šī regula. Ja kā atsauci finanšu instrumentam izmanto
vienu cenu vai vērtību, piemēram, ja viena vērtspapīra cena ir atsauces cena
iespējas līgumam, netiek veikta aprēķināšana, nav ievades datu vai rīcības
brīvības. Tādēļ vienas cenas vai vienas vērtības atsauces cenas nebūtu
jāuzskata par etaloniem šīs regulas nolūkā. Atsauces cenas vai norēķinu cenas,
kuras sagatavojuši centrālie darījumu partneri, nebūtu jāuzskata par etaloniem,
jo tās tiek izmantotas, lai noteiktu norēķinus, drošības rezerves, pārvērtēšanu
vai risku pārvaldību, un tādējādi nenosaka summu, kas jāmaksā saskaņā ar
finanšu instrumentu, vai finanšu instrumenta vērtību.
(16)     Etaloni, kurus Savienībā
sniedz centrālās bankas, ir pakļauti publiskā sektora iestāžu pārbaudēm un
atbilst principiem, standartiem un procedūrām, kas nodrošina to etalonu
precizitāti, integritāti un neatkarību, kā noteikts šajā regulā. Līdz ar to
šādiem etaloniem nav nepieciešams piemērot šo regulu. Tomēr trešo valstu centrālās
bankas var arī sniegt etalonus, kurus izmanto Savienībā. Ir jānosaka, ka
vienīgi tās trešo valstu centrālās bankas, kas izstrādā etalonus, ir atbrīvotas
no saistībām saskaņā ar šo regulu, un ka to etaloniem piemēro standartus, kas
ir līdzīgi šajā regulā noteiktajiem.
(17)     Neaizsargātība etalona
sniegšanas procesā, kuram nepiemēro pienācīgu pārvaldību, rada iespēju
manipulēt ar etalonu. Ja etaloni ir pieejami sabiedrībai, var netikt ņemts vērā
šādu risku pilnīgs apmērs un līdz ar to kontroles un pārvaldība var tikt
īstenota nepietiekamā apmērā. Lai nodrošinātu etalonu integritāti, etalonu
administratoriem būtu jāpieprasa īstenot pienācīgus pārvaldības pasākumus, lai
kontrolētu šos interešu konfliktus un aizsargātu uzticēšanos etalonu
integritātei. Pat ja etaloni tiek efektīvi pārvaldīti, vairums administratoru
saskaras ar zināmiem interešu konfliktiem, un tiem varētu būt jāpieņem
spriedumi un lēmumi, kas ietekmē atšķirīgu ieinteresēto personu grupu. Līdz ar
to ir nepieciešams, lai administratoriem būtu neatkarīga funkcija uzraudzīt
pārvaldības pasākumu īstenošanu un efektivitāti, kas nodrošina efektīvu
pārraudzību.
(18)     Etalonu manipulācija vai neuzticamība
var radīt kaitējumu ieguldītājiem un patērētājiem. Līdz ar to šai regulai būtu
jāizklāsta sistēma informācijas glabāšanai, ko veic administratori un datu
sniedzēji, kā arī pārredzamības nodrošināšanai par etalona mērķi un ievades
datiem, kas sekmē jebkuras iespējamās prasības efektīvāku un taisnīgāku
izskatīšanu saskaņā ar valstu vai Savienības tiesību aktiem.
(19)     Revīzijai un šīs regulas
efektīvai īstenošanai ir nepieciešama ex post analīze un
pierādījumi, un tādēļ ir nepieciešams, lai etalonu administratori pietiekami
ilgu laiku saglabātu informāciju par konkrētā etalona aprēķināšanu. Realitāte,
ko mēģina izmērīt ar etalonu, un vide, kurā tā tiek mērīta, visticamāk, laika
gaitā mainīsies. Tādēļ ir nepieciešams, lai etalonu noteikšanas process un
metodika tiktu periodiski pārbaudīta un pārskatīta ar mērķi apzināt trūkumus un
iespējamos uzlabojumus. Nepilnības etalonu izstrādē var ietekmēt daudzas
ieinteresētās personas, kuras var palīdzēt noteikt šādas nepilnības. Tādēļ ir
nepieciešams paredzēt neatkarīgu sūdzību procedūru ar mērķi nodrošināt, ka
šādas ieinteresētās personas spēj paziņot etalona administratoram par sūdzībām
un ka etalona administrators objektīvi izvērtē katru sūdzību.
(20)     Etalonu izstrāde bieži vien
ietver ārpakalpojumu izmantošanu tādām būtiskām funkcijām kā etalona
aprēķināšana, ievades datu apkopošana un etalona izplatīšana. Lai nodrošinātu
pārvaldības pasākumu efektivitāti, ir jānodrošina, ka šāda ārpakalpojumu
izmantošana neatbrīvo etalona administratoru no tā saistībām un pienākumiem, un
to veic tādā veidā, kas netraucē ne administratora spējām izpildīt šādas
saistības vai pienākumus, ne attiecīgās kompetentās iestādes spējai tos
uzraudzīt.
(21)     Etalona administrators ir
ievades datu centrālais saņēmējs un spēj konsekventi novērtēt šādu ievades datu
integritāti un precizitāti. Tādēļ ir nepieciešams, lai etalona administrators
ieviestu pienācīgas kontroles ar mērķi novērtēt ievades datu precizitāti un
paziņotu attiecīgajai kompetentajai iestādei par aizdomīgiem datiem.
(22)     Administratora darbinieki var
konstatēt šīs regulas iespējamos pārkāpumus vai iespējamo neaizsargātību, kas
varētu izraisīt manipulāciju vai manipulācijas mēģinājumu. Līdz ar to šai
regulai būtu jānodrošina, ka ir ieviesti pienācīgi pasākumi, lai sniegtu
iespēju darbiniekiem konfidenciāli brīdināt administratorus par iespējamiem šīs
regulas pārkāpumiem.
(23)     Jebkura rīcības brīvība, ko
var izmantot, sniedzot ievades datus, rada iespēju veikt manipulāciju ar
etalonu. Ja ievades dati ir uz darījumu balstīti dati, rīcības brīvība ir
ierobežota, un līdz ar to ir samazināta iespēja manipulēt ar datiem. Parasti
etalonu administratoriem tādēļ būtu jāizmanto faktisko darījumu ievades dati,
ja iespējams, bet, ja darījumu dati nav pietiekami, lai nodrošinātu attiecīgā
etalona integritāti un precizitāti, var izmantot citus datus.
(24)     Etalona, ar ko ir paredzēts
izmērīt ekonomisko realitāti, precizitāte un uzticamība ir atkarīga no
izmantotās metodikas un ievades datiem. Līdz ar to ir nepieciešams pieņemt
metodiku, kas nodrošina etalona uzticamību un precizitāti.
(25)     Var būt nepieciešams metodiku
mainīt, lai nodrošinātu etalona precizitātes nepārtrauktību, bet jebkuras
izmaiņas metodikā ietekmē etalona lietotājus un tajā ieinteresētās personas.
Līdz ar to ir nepieciešams precizēt procedūras, kuras jāievēro, mainot etalona
metodiku, tostarp vajadzību apspriesties, lai lietotāji un ieinteresētās
personas varētu veikt vajadzīgās darbības, ņemot vērā šīs izmaiņas, vai par tām
paziņot administratoram, ja tiem ir bažas par šādām izmaiņām.
(26)     Etalonu integritāte un
precizitāte ir atkarīga no visu datu sniedzēju nodrošināto ievades datu
integritātes un precizitātes. Ir svarīgi, lai datu sniedzēju saistības
attiecībā uz šiem ievades datiem tiktu skaidri precizētas, uz tām varētu
paļauties, un tās atbilstu etalona administratora kontrolēm un metodikai. Tādēļ
ir nepieciešams, lai etalona administrators izstrādātu rīcības kodeksu, kurā
precizētu šīs prasības, un lai datu sniedzējiem piemērotu minēto rīcības
kodeksu.
(27)     Daudzi etaloni tiek noteikti,
izmantojot ievades datus, kurus sniedz regulētas tirdzniecības vietas,
enerģijas biržas un emisiju kvotu izsoles. Šīm tirdzniecības vietām piemēro
regulējumu un uzraudzību, kas nodrošina ievades datu integritāti, pārvaldības
prasības un procedūras ziņošanai par pārkāpumiem. Līdz ar to šiem etaloniem
nepiemēro konkrētas saistības, lai novērstu divkāršu regulējumu, un tāpēc, ka
uzraudzība nodrošina lietoto datu ievades integritāti.
(28)     Datu sniedzēji, nosakot
ievades datus, var būt pakļauti interešu konfliktiem un var izmantot rīcības
brīvību. Tādēļ ir nepieciešams, lai datu sniedzēji piemērotu pārvaldības
pasākumus nolūkā nodrošināt, ka šie konflikti tiek pārvaldīti un ka ievades
dati ir precīzi, atbilst administratora prasībām un tos var validēt.
(29)     Dažādiem etalonu veidiem un
dažādiem etalonu sektoriem ir atšķirīgas īpašības, neaizsargātība un riski. Šīs
regulas noteikumi ir jāpapildina attiecībā uz īpašiem etalonu sektoriem un
veidiem. Starpbanku procentu likmju etaloni ir etaloni, kuriem ir būtiska
nozīme monetārās politikas transmisijā, tādēļ ir nepieciešams precizēt, kā
minētajiem etaloniem šajā regulā piemērotu šos noteikumus. Preču etaloni ir
plaši izmantoti un tiem ir nozarei raksturīgas iezīmes, tādēļ ir jāprecizē, kā
šie noteikumi attiektos uz minētajiem etaloniem šajā regulā.
(30)     Konkrētu kritiski svarīgu
etalonu trūkumi var būtiski ietekmēt finanšu stabilitāti, tirgus situāciju vai
ieguldītājus, tādēļ ir nepieciešams piemērot papildu prasības, lai nodrošinātu
šo kritiski svarīgo etalonu integritāti un stabilitāti. Ja etalons ir atsauce
uz būtisku finanšu instrumenta vērtību, tam būs šāda ietekme. Līdz ar to ir
nepieciešams, lai Komisija noteiktu šādus etalonus, kas ir atsauce uz finanšu
instrumentiem, kuru vērtība pārsniedz konkrētu robežvērtību, un tie būtu
jāuzskata par kritiski svarīgiem etaloniem.
(31)     Datu sniedzēji, kas pārtrauc
datu sniegšanu, var apdraudēt kritiski svarīgu etalonu ticamību. Lai novērstu
šo nepilnību, ir nepieciešams ietvert pilnvaras attiecīgajai kompetentajai
iestādei noteikt, ka datus kritiski svarīgiem etaloniem sniedz obligāti.
(32)     Lai etalonu lietotāji veiktu
piemērotu etalonu izvēli un izprastu ar tiem saistītos riskus, viņiem ir
jāzina, ko mēra ar etalonu, un to neaizsargātību. Tādēļ attiecīgā etalona
administratoram būtu jāpublicē paziņojums, tajā izklāstot šos elementus, kā arī
jāpublicē ievades dati, kas izmantoti, lai noteiktu etalonu.
(33)     Patērētāji var noslēgt finanšu
līgumus, īpaši hipotēkas un patēriņa kredītlīgumus, kuri atsaucas uz etalonu,
bet nevienlīdzīgas spējas aizstāvēt savas intereses un standarta noteikumu
izmantošana nozīmē to, ka patērētājiem ir ierobežota izvēle attiecībā uz
izmantoto etalonu. Tādēļ ir nepieciešams nodrošināt, ka atbildību par to, vai
šāds etalons ir piemērots patērētājam, uzņemas aizdevēji vai kreditori, kas ir
uzraudzītas struktūras, jo tiem ir lielākas etalona izvēles iespējas. Tomēr
šajā regulā nebūtu jānosaka prasība veikt finanšu instrumenta piemērotības
novērtējumu, kas atsaucas uz etalonu, jo to jau paredz direktīva [FITD].
(34)     Šajā regulā būtu jāņem vērā
principi par finanšu etaloniem, kurus 2013. gada 17. jūlijā
publicējusi Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO)
(turpmāk "IOSCO principi"), kas ir vispārējs standarts etalonu
regulatīvajām prasībām. Ieguldītāju aizsardzības nolūkā ir nepieciešams, lai
tiktu veikts novērtējums par to, ka uzraudzība un regulējums jebkurā trešā
valstī ir līdzvērtīgs Savienībā veiktajai etalonu uzraudzībai un regulējumam,
pirms jebkuru etalonu, ko nodrošina trešā valsts, var izmantot Savienībā.
(35)     Tās dalībvalsts kompetentajai
iestādei, kurā atrodas administrators, būtu jāpiešķir administratoram atļauja
un tas jāuzrauga.
(36)     Dažos apstākļos persona var
nodrošināt indeksu, bet neapzināties, ka šo indeksu izmanto kā atsauces cenu
finanšu instrumentam. Tas jo īpaši notiek, ja lietotāji un etalona
administrators atrodas atšķirīgās dalībvalstīs. Tādēļ ir nepieciešams, lai
kompetentās iestādes, kad to rīcībā nonāk informācija, ka etalons ir izmantots
finanšu instrumentā, par to informē centrālu koordinējošo iestādi, piemēram,
EVTI, kam būtu par to jāpaziņo administratoram.
(37)     Uzraudzības efektivitāti
garantē ar efektīvu instrumentu un pilnvaru kopumu, kas ir dalībvalstu
kompetento iestāžu rīcībā. Tādēļ šajā regulā jo īpaši būtu jāparedz uzraudzības
un izmeklēšanas pilnvaru minimāls kopums, kas būtu jāuztic dalībvalstu
kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Izmantojot savas
pilnvaras saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm un EVTI būtu jārīkojas
objektīvi un taisnīgi un jāsaglabā neatkarība savu lēmumu pieņemšanā.
(38)     Lai konstatētu šīs regulas
pārkāpumus, ir nepieciešams, lai kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts
tiesību aktiem būtu piekļuve fizisko un juridisko personu telpām, lai izņemtu
dokumentus. Piekļuve šādām telpām ir nepieciešama, ja ir pamatotas aizdomas, ka
pastāv ar pārbaudi vai izmeklēšanu saistīti dokumenti vai citi dati un tie var
būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu. Turklāt piekļuve šādām telpām
ir nepieciešama, ja: persona, kas jau ir saņēmusi informācijas sniegšanas
pieprasījumu, to neizpilda; vai ja ir pamats uzskatīt, ka, ja pieprasījums
tiktu veikts, to neizpildītu, vai ka dokumenti vai informācija, uz ko attiecas
informācijas sniegšanas pieprasījums, tiktu pārvietota, manipulēta vai
iznīcināta. Ja no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir nepieciešams saņemt
iepriekšēju atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem, šādas pilnvaras piekļuvei
telpām izmanto pēc tam, kad ir iegūta minētā iepriekšēja tiesas atļauja.
(39)     Esošie telefonsarunu un
datplūsmas ieraksti no uzraudzītajām struktūrām var veidot būtisku un reizēm
vienīgo pierādījumu, lai konstatētu un pierādītu šīs regulas pārkāpumus, jo
īpaši atbilstību pārvaldības un kontroles prasībām. Šāda informācija un
ieraksti var palīdzēt pārbaudīt personas, kas ir atbildīga par datu nosūtīšanu,
identitāti un tādu personu, kas ir atbildīgas par to apstiprināšanu,
identitāti, un to, vai tiek veikta darbinieku fiziska nodalīšana. Līdz ar to
kompetentajām iestādēm būtu jāspēj pieprasīt esošos telefonsarunu, elektronisko
sakaru un citus datplūsmas ierakstus, kas ir uzraudzītu struktūru rīcībā, ja
pastāv pamatotas aizdomas, ka šāda informācija vai ieraksti, kas attiecas uz
pārbaudes vai izmeklēšanas mērķi, var būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas
pārkāpumu.
(40)     Dažus šīs regulas noteikumus
piemēro trešās valstīs esošām fiziskām vai juridiskām personām, kas var
izmantot etalonus vai var būt etalonu datu sniedzēji, vai var būt citādi
iesaistīti etalonu procesā. Tādēļ kompetentajām iestādēm būtu jānoslēdz
vienošanās ar trešo valstu uzraudzības iestādēm. EVTI būtu jākoordinē šādu
sadarbības sistēmu izveide un no trešām valstīm saņemtās informācijas apmaiņa
starp kompetentajām iestādēm.
(41)     Šajā regulā ir ievērotas
pamattiesības un principi, kas atzīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību
(LESD) un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši tiesības uz privātās un
ģimenes dzīves neaizskaramību, personas datu aizsardzību, tiesības uz vārda un
informācijas brīvību, brīvību veikt uzņēmējdarbību, tiesības uz īpašumu,
tiesības uz patērētāju tiesību aizsardzību un tiesības uz efektīvu aizsardzību
un tiesības uz aizstāvību. Līdz ar to šī regula būtu jāinterpretē un jāpiemēro
saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.
(42)     Būtu pilnībā jāievēro
attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši, personām, kurām piemēro šīs
procedūras, nodrošina piekļuvi konstatējumiem, uz kuriem kompetentās iestādes
balstījušas attiecīgo lēmumu, un tām piešķir tiesības tikt uzklausītām.
(43)     Pārredzamība attiecībā uz
etaloniem ir nepieciešama nolūkā saglabāt finanšu tirgu stabilitāti un
nodrošināt ieguldītāju aizsardzību. Kompetentajām iestādēm informācijas apmaiņa
vai pārsūtīšana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem par personas datu
nosūtīšanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu
apstrādi un šādu datu brīvu apriti[16].
EVTI informācijas apmaiņa vai pārsūtīšana būtu jāveic saskaņā ar noteikumiem
par personas datu nosūtīšanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000.
gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās
un par šādu datu brīvu apriti[17].
(44)     Ņemot vērā principus, kas
izklāstīti Komisijas paziņojumā par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu
pakalpojumu nozarē, un Savienības tiesību aktus, kas pieņemti, atsaucoties uz
minēto paziņojumu, dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām un
administratīviem pasākumiem, ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas
noteikumi, un būtu jānodrošina to īstenošana. Minētajām sankcijām un
administratīvajiem pasākumiem vajadzētu būt iedarbīgiem, samērīgiem un
atturošiem.
(45)     Tādēļ būtu jāsagatavo
administratīvu pasākumu, sankciju un naudas sodu kopums, lai nodrošinātu kopīgu
pieeju dalībvalstīs un pastiprinātu to preventīvo ietekmi. Nosakot sankcijas
konkrētos gadījumos, būtu jāņem vērā tādi faktori kā konstatētā finansiālā
ieguvuma atmaksa, pārkāpuma smagums un ilgums, atbildību pastiprinoši vai
mīkstinoši faktori, nepieciešamība nodrošināt naudas sodu preventīvu ietekmi un
— attiecīgā gadījumā — jāietver soda samazinājums, ja pārkāpējs sadarbojas ar
kompetento iestādi. Jo īpaši konkrētos gadījumos noteikto administratīvo naudas
sodu faktiskās summas var sasniegt šajā regulā noteikto maksimālo robežvērtību
vai augstāko robežvērtību, kas noteikta valsts tiesību aktos, attiecībā uz
nopietniem pārkāpumiem, turpretim naudas sodus, kas ir ievērojami zemāki par
maksimālo robežvērtību, var piemērot mazāk nopietniem pārkāpumiem vai izlīguma
gadījumā. Kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai likt etalona
administratoriem vai datu sniedzējiem provizoriski pārtraukt pārvaldības
funkciju veikšanu. Šai regulai nebūtu jāierobežo dalībvalstu spēja noteikt
administratīvo sankciju augstākus līmeņus.
(46)     Lai nodrošinātu, ka kompetento
iestāžu pieņemtajiem lēmumiem ir preventīva ietekme uz sabiedrību kopumā,
parasti tie būtu jāpublicē. Lēmumu publicēšana ir arī svarīgs instruments
kompetentajām iestādēm, lai informētu tirgus dalībniekus par rīcību, ko uzskata
par šīs regulas pārkāpumu, un veicinātu plašāku izpratni par labu praksi tirgus
dalībnieku vidū. Ja pastāv risks, ka šāda publicēšana rada nesamērīgus
zaudējumus iesaistītajām personām, apdraud finanšu tirgu stabilitāti vai
notiekošo izmeklēšanu, kompetentajai iestādei būtu jāpublicē sankcijas un
pasākumi anonimizētā veidā vai publicēšana jāatliek. Kompetentajām iestādēm
vajadzētu būt iespējai nepublicēt sankcijas, ja anonimizētu vai atliktu
publicēšanu uzskata par nepietiekamu, lai nodrošinātu, ka finanšu tirgu
stabilitāte netiks apdraudēta. Kompetentajām iestādēm arī nepieprasa publicēt
pasākumus, kurus uzskata par mazāk svarīgiem, ja to publicēšana būtu
nesamērīga.
(47)     Kritiski svarīgi etaloni var
ietvert datu sniedzējus, administratorus un lietotājus vairāk nekā vienā dalībvalstī.
Līdz ar to šāda etalona izstrādes pārtraukšanai vai citiem notikumiem, kas var
būtiski apdraudēt tā integritāti, var būt ietekme vairāk nekā vienā
dalībvalstī, kas nozīmē, ka šāda etalona uzraudzība, ko veic attiecīgās
dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā tas atrodas, nebūs efektīva un lietderīga
attiecībā uz riskiem, ko rada kritiski svarīgais etalons. Lai nodrošinātu
efektīvu apmaiņu ar uzraudzības informāciju starp kompetentajām iestādēm, to
darbību un uzraudzības pasākumu koordinēšanu, būtu jāizveido kompetentu iestāžu
kolēģijas. Minēto kolēģiju darbībām būtu jāveicina saskaņota šīs regulas
noteikumu piemērošana un uzraudzības prakses konverģence. EVTI juridiski
saistošā starpniecība ir būtisks elements koordinācijas, uzraudzības
saskaņotības un uzraudzības prakses konverģences sasniegšanā. Etaloni var būt
atsauces uz ilgtermiņa finanšu instrumentiem un finanšu līgumiem. Konkrētos
gadījumos etalonus var aizliegt sniegt, tiklīdz šī regula stājas spēkā, jo to
iezīmes nevar pielāgot, lai tie atbilstu šīs regulas prasībām. Tomēr, aizliedzot
šāda etalona turpmāku sniegšanu, var tikt pārtraukta vai traucēta finanšu
instrumentu vai finanšu līgumu darbība, tādējādi kaitējot ieguldītājiem. Tādēļ
ir nepieciešams paredzēt noteikumu, ar ko ļauj turpināt sniegt šādus etalonus
pārejas periodā.
(48)     Lai nodrošinātu vienādus
nosacījumus šīs regulas īstenošanai un turpmāk precizētu šā priekšlikuma
tehniskos elementus, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar LESD 290. pantu
būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz definīciju tehnisko elementu precizēšanu,
pārvaldes un kontroles prasībām, kuras piemēro administratoriem un
uzraudzītajiem datu sniedzējiem, prasībām par ievades datiem un metodiku,
rīcības kodeksu, īpašām prasībām dažādiem etalonu veidiem un nozarēm, kā arī informāciju,
kas jānodrošina, iesniedzot pieteikumu par administratoru atļaujas saņemšanu.
(49)     Komisijai būtu jāpieņem
regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko izstrādājusi EVTI, kuros nosaka
sadarbības pasākumu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm minimālo saturu,
izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu un saskaņā ar Regulas
(ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.
(50)     Lai nodrošinātu vienādus
nosacījumus šīs regulas īstenošanai attiecībā uz tās konkrētiem aspektiem,
īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētie aspekti attiecas uz
pārbaudi, vai tiesiskais regulējums, ko piemēro trešo valstu centrālajām bankām
un etalonu izstrādātājiem, ir līdzvērtīgs, kā arī fakta pārbaudi, vai etalons
pēc būtības ir kritiski svarīgs. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr.
182/2011[18],
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.
(51)     Komisijai arī būtu jābūt
pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, ko izstrādājusi EVTI un
ar kuriem nosaka procedūras un formātus informācijas apmaiņai starp
kompetentajām iestādēm un EVTI, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291.
pantu un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu. Tā kā šīs regulas
mērķus, proti, noteikt konsekventu un efektīvu režīmu, lai novērstu
neaizsargātību, ko rada etaloni, nevar pietiekami sasniegt dalībvalstis, jo ar
etaloniem saistīto problēmu vispārējo ietekmi var pilnībā saprast tikai visas
Savienības kontekstā, un tādēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī,
Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā
noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā
noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus,
kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. SADAĻA
PRIEKŠMETS, PIEMĒROŠANAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
Šī regula ievieš vienotu sistēmu, lai
nodrošinātu to indeksu precizitāti un integritāti, kurus izmanto kā etalonus
finanšu instrumentos un finanšu līgumos Savienībā. Līdz ar to šī regula veicina
iekšējā tirgus pareizu darbību, vienlaikus panākot patērētāju un ieguldītāju augstu
aizsardzības līmeni.
2. pants
Darbības joma
1.           Šo regulu piemēro etalonu
izstrādei, etalona ievades datu sniegšanai un etalona izmantošanai Savienības
teritorijā.
2.           Šo regulu nepiemēro:
a)      Eiropas Centrālo banku sistēmas (ESCB)
locekļiem,
b)      trešo valstu centrālajām bankām, kuru
tiesiskais regulējums, kā atzinusi Komisija, nodrošina principus, standartus un
procedūras, kas līdzvērtīgas šajā regulā noteiktajām prasībām par etalonu izstrādes
precizitāti, integritāti un neatkarību.
3.           Komisija izveido 2. punkta
b) apakšpunktā minēto trešo valstu centrālo banku sarakstu.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38. panta
2. punktā noteikto pārbaudes procedūru.
3. pants
Definīcijas
1.           Šajā regulā izmanto šādas
definīcijas:
1)      “indekss” ir jebkurš skaitlis,
a)       ko publicē vai dara pieejamu
sabiedrībai,
b)      ko regulāri daļēji vai pilnībā nosaka,
piemērojot formulu vai citu aprēķina metodi, vai veicot novērtējumu,
c)       ja noteikšanu veic, pamatojoties uz
viena vai vairāku bāzes aktīvu vērtību, vai cenām, tostarp aplēstajām cenām,
vai citām vērtībām.
2)      “etalons” ir jebkurš indekss, atsaucoties
uz kuru, nosaka summu, kas jāmaksā saskaņā ar finanšu instrumentu vai finanšu
līgumu, vai nosaka finanšu instrumenta vērtību, vai indekss, ko izmanto, lai
izmērītu ieguldījumu fonda darbības rādītājus;
3)      “etalona izstrāde” ir
a)       pasākumu administrēšana etalona
noteikšanai, un
b)      ievades datu apkopošana, analizēšana vai
apstrāde, lai noteiktu etalonu, un
c)       etalona noteikšana, piemērojot formulu
vai citu aprēķina metodi vai novērtējot ievades datus, kuri sagatavoti šim
nolūkam.
4)      “administrators” ir fiziska vai juridiska
persona, kurai ir kontrole pār etalona izstrādi;
5)      “etalona lietotājs” ir jebkura persona,
kas emitē finanšu instrumentu vai kurai tas pieder, vai kura ir līgumslēdzēja
puse finanšu līgumā, kas atsaucas uz etalonu;
6)      “ievades datu sniegšana” ir ievades datu
sniegšana administratoram vai citai personai, kas tos nodod administratoram,
kuri ir nepieciešami saistībā ar konkrēta etalona noteikšanu un kurus sniedz
šādā nolūkā;
7)      “datu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska
persona, kas sniedz ievades datus;
8)      “uzraudzīts datu sniedzējs” ir uzraudzīta
struktūra, kas sniedz ievades datus administratoram, kurš atrodas Savienībā;
9)      “nosūtītājs” ir fiziska vai juridiska
persona, ko nodarbina datu sniedzējs nolūkā sniegt ievades datus;
10)    “ievades dati” ir dati attiecībā uz viena
vai vairāku pamatā esošo aktīvu vērtību, vai cenām, tostarp aplēstajām cenām,
vai citām vērtībām, kuras izmanto administrators, lai noteiktu etalonu;
11)    “regulētie dati” ir ievades dati, kurus
sniedz tieši no tirdzniecības vietas, kā noteikts [FITR] 2. panta 1. punkta 25.
apakšpunktā, vai apstiprinātas publicēšanas struktūras, kā noteikts [FITR] 2.
panta 1. punkta 18. apakšpunktā, vai apstiprinātas pārskatu sniegšanas
struktūras, kā noteikts [FITR] 2. panta 1. punkta 20. apakšpunktā, saskaņā ar
obligātajām prasībām par pēctirdzniecības datiem vai no elektronenerģijas
biržām, kā minēts Direktīvas 2009/72/EK[19]
37. panta 1. punkta j) apakšpunktā, vai dabasgāzes biržām, kā minēts Direktīvas
2009/73/EK[20]
41. panta 1. punkta j) apakšpunktā, vai izsoles platforma, kas minēta Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1031/2010 26. vai 30. pantā;
12)    “darījumu dati” ir uzskatāmas cenas,
likmes, indeksi vai vērtības, kas atspoguļo darījumus starp nesaistītiem
darījumu partneriem aktīvā tirgū, kas ir pakļauts konkurētspējīgām piedāvājuma
un pieprasījuma plūsmām;
13)    “finanšu instruments” ir jebkurš
instruments, kas ir minēts Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā un
par kuru ir iesniegts pieteikums tirdzniecībai tirdzniecības vietā, vai kuru
tirgo tirdzniecības vietā;
14)    “uzraudzīta struktūra” ir šādas
struktūras:
a)       kredītiestādes, kā tās definētas
Direktīvas 2013/36/ES[21]
3. panta 1. punktā,
b)      ieguldījumu brokeru sabiedrības, kā tās
definētas [FITR] 2. panta 1. punkta 1. apakšpunktā,
c)       apdrošināšanas sabiedrības, kā tās
definētas Direktīvas 2009/138/EK[22]
13. panta 1. punktā,
d)      pārapdrošināšanas sabiedrības, kā tās
definētas Direktīvas 2009/138/EK 13. panta 1. punktā,
e)       pārvedamu vērtspapīru kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU), kā noteikts Direktīvas 2009/65/EK[23] 1. panta 2. punktā,
f)       alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldnieki (AIFP), kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes[24] Direktīvas 2011/61/ES 4. panta
1. punkta b) apakšpunktā,
g)       centrālie darījumu partneri, kā noteikts
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 648/2012[25] 2. panta 1. punktā,
h)       darījumu reģistri, kā noteikts Regulas
(ES) Nr. 648/2012 2. panta 2. punktā,
i)        administrators;
15)    “finanšu līgums” ir:
a)       kredītlīgums, kā noteikts Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/48/EK[26]
3. panta c) apakšpunktā,
b)      kredītlīgums, kā noteikts 3. panta 3.
punktā Eiropas Parlamenta un Padomes [Direktīvā [2013/.../] par kredītlīgumiem
saistībā ar mājokļa īpašumu];
16)    “ieguldījumu fonds” ir AIF, kā noteikts
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a)
apakšpunktā, vai kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kas ietilpst Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK darbības jomā;
17)    “vadības struktūra” ir pārvaldības
struktūra, kas aptver uzraudzības un pārvaldības darbības, ir pilnvarota
pieņemt galīgos lēmumus un tiesīga noteikt struktūras stratēģiju, mērķus un
vispārējo virzību;
18)    “patērētājs” ir fiziska persona, kura
finanšu līgumos, uz ko attiecas šī regula, darbojas nolūkos, kas nav saistīti
ar šīs personas amatu, nodarbošanos vai profesiju;
19)    “starpbanku procentu likmes etalons” ir
etalons, ja bāzes aktīvs šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā ir
likme, par kuru bankas var sniegt aizdevumus citām bankām vai no tām
aizņemties;
20)    “preču etalons” ir etalons, ja bāzes
aktīvs šā panta 1. punkta c) apakšpunkta nolūkā ir prece Komisijas
Regulas (EK) Nr. 1287/2006[27]
2. panta 2. punkta nozīmē; emisiju kvotas, kā tās definētas [FITD] I pielikuma
C iedaļas 11. punktā, nav uzskatāmas par precēm šīs regulas nolūkos;
21)    “kritiski svarīgs etalons” ir etalons,
vairums no kura datu sniedzējiem ir uzraudzītas struktūras un kas ir atsauce
finanšu instrumentiem, kuru nosacītā vērtība ir vismaz 500 miljardi euro;
22)    “atrodas” attiecībā uz juridisku personu
nozīmē dalībvalsti vai trešo valsti, kurā atrodas minētās personas juridiskā
adrese vai cita oficiālā adrese, un attiecībā uz fizisku personu nozīmē
dalībvalsti vai trešo valsti, kurā minētā persona ir rezidents nodokļu
vajadzībām.
2.           Komisija tiek pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai precizētu 1. punktā
ietverto definīciju papildu tehniskos elementus, īpaši izklāstot, ko nozīmē
vārdi “dara pieejamu sabiedrībai” indeksa definīcijā, un lai ņemtu vērā tirgus
un tehnoloģiju attīstību.
Vajadzības gadījumā Komisija ņem vērā uzraudzības
prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etaloniem.
4. pants
Administratoru izslēgšana, kuri nav informēti to izstrādāto etalonu
izmantošanu, un administratoru izslēgšana, kuri neļauj atsaukties uz savu
etalonu
1.           Šī regula neattiecas uz
administratoru attiecībā uz tā izstrādāto etalonu, ja minētais administrators nezina
un nav pamatoti pieņemt, ka tam būtu vajadzējis zināt, ka tā etalonu izmanto 3. panta
1. punkta 2. apakšpunktā minētajiem nolūkiem.
2.           Šo regulu nepiemēro etalona
administratoram, kas minēts 25. panta 3. punktā, attiecībā uz minēto
etalonu.
II SADAĻA
 ETALONU INTEGRITĀTE UN UZTICAMĪBA
1.
nodaļa
Pārvaldība un kontrole, ko veic administratori
5. pants
Pārvaldības prasības
1.           Administratoriem piemēro
šādas pārvaldības prasības:
a)      administratoram ir stingras pārvaldības
sistēmas, kas ietver precīzu organizatorisko struktūru ar labi definētiem,
pārredzamiem un konsekventiem pienākumiem un saistībām visām personām, kas
iesaistītas etalona izstrādē;
administrators veic visus vajadzīgos pasākumus,
lai nodrošinātu, ka etalona izstrādi neietekmē nekādi esošie vai potenciālie
interešu konflikti un ka, ja etalona izstrādes procesā ir nepieciešama rīcības
brīvība vai spriedums, to īsteno neatkarīgi un godīgi (“Pārvaldība un interešu
konflikti”);
b)      administrators izveido uzraudzības
funkciju, lai nodrošinātu, ka etalonu izstrādē tiek veikta visu aspektu
uzraudzība (“Uzraudzība”);
c)      administrators ir ieviesis kontroles
sistēmu, kas nodrošina, ka etalonu sniedz, publicē vai dara pieejamu saskaņā ar
šo regulu (“Kontroles”);
d)      administrators ir ieviesis
pārskatatbildības sistēmu attiecībā uz informācijas glabāšanu, revīziju un
pārskatīšanu, kā arī sūdzību procesu, kas sniedz pierādījumu par atbilstību šīs
regulas prasībām (“Pārskatatbildība”).
2.           Administrators izpilda 1.
pielikuma A iedaļā sīki izklāstītās pārvaldības un kontroles prasības.
3.           Komisija tiek pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu, lai sīkāk precizētu 1. pielikuma
A iedaļā minētās pārvaldības un kontroles prasības. Komisija ņem vērā:
a)      norises etalonu un finanšu tirgos, ņemot
vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz prasībām par
etalonu pārvaldību;
b)      konkrētas iezīmes attiecībā uz dažādiem
etalonu veidiem un administratoriem;
c)      esošos vai potenciālos interešu
konfliktus etalonu izstrādes procesā, etalonu neazisargātību pret manipulāciju
un etalonu nozīmi finanšu stabilitātei, tirgiem un ieguldītājiem.
6. pants
Ārpakalpojumu izmantošana
1.           Etalona izstrādes procesā
administrators neizmanto ārpakalpojumus tādā veidā, kas būtiski pasliktina
administratora kontroli pār etalona izstrādi vai attiecīgās kompetentās
iestādes spēju uzraudzīt etalonu.
2.           Izmantojot ārpakalpojumus,
administrators nodrošina, ka ir izpildītas 1. pielikuma B iedaļā
izklāstītās prasības par ārpakalpojumiem.
3.           Ja administrators etalona
izstrādes funkcijas vai attiecīgos pakalpojumus un darbības nodod kādam
pakalpojumu sniedzējam, tas joprojām ir pilnībā atbildīgs par visu pienākumu
izpildi saskaņā ar šo regulu.

2.
nodaļa
Ievades dati un metodika un ziņošana par pārkāpumiem
7. nodaļa
Ievades dati un metodika
1.           Etalonu izstrādi attiecībā uz
ievades datiem un metodiku reglamentē šādas prasības:
a)      ievades dati ir pietiekami, lai precīzi
un uzticami atspoguļotu tirgus vai ekonomisko realitāti, ko ir paredzēts
izmērīt ar etalonu (“Pietiekami un precīzi dati”);
Ievades dati ir darījumu dati. Ja pieejamie
darījumu dati nav pietiekami, lai precīzi un uzticami atspoguļotu tirgus vai
ekonomisko realitāti, ko ir plānots izmērīt ar etalonu, var izmantot ievades
datus, kas nav darījumu dati, ja šādus datus var pārbaudīt;
b)      administrators iegūst ievades datus no
uzticama un reprezentatīva datu sniedzēju paneļa vai parauga, lai nodrošinātu,
ka galīgais etalons ir uzticams un atspoguļo tirgus vai ekonomisko realitāti,
ko ir plānots izmērīt ar etalonu (“Reprezentatīvi datu sniedzēji”);
c)      ja etalona ievades dati nav darījumu dati
un datu sniedzējs ir līgumslēdzēja puse vairāk nekā 50 % no darījumu
vērtības tirgū, ko ir plānots izmērīt ar etalonu, administrators pārbauda, vai
ievades dati atspoguļo tirgu, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti pieprasījuma
un piedāvājuma spēki. Ja administrators konstatē, ka ievades dati neatspoguļo
tirgu, kurā darbojas uz konkurences principiem balstīti piedāvājuma un
pieprasījuma spēki, tas maina ievades datus, datu sniedzējus vai metodiku, lai
nodrošinātu, ka ievades dati atspoguļo tirgu, kur darbojas uz konkurences
principiem balstīti pieprasījuma un piedāvājuma spēki, vai pārstāj sniegt
attiecīgo etalonu (“Ietekme uz tirgu”);
d)      administrators etalona noteikšanai izmanto
metodiku, kura ir stabila un uzticama, un kura ietver skaidrus noteikumus par
to, kā un kad var izmantot rīcības brīvību, nosakot attiecīgo etalonu (“Stabila
un uzticama metodika”);
e)      administrators izstrādā etalona datus un
metodiku, rīkojas ar tiem un tos pārvalda pārredzamā veidā (“Pārredzamība”).
2.           Administrators izpilda 1. pielikuma
C iedaļā izklāstītos noteikumus attiecībā uz ievades datiem un metodiku.
3.           Komisija tiek pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu attiecībā uz pasākumiem, lai
sīkāk precizētu ievades datu kontroles, apstākļus, kādos darījumu dati var
nebūt pietiekami, un to, kā to var pierādīt uzraudzītājiem, kā arī prasības par
metodiku izstrādi. Komisija ņem vērā:
a)      norises etalonu un finanšu tirgos, ņemot
vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz etaloniem;
b)      konkrētas iezīmes attiecībā uz dažādiem
etaloniem un etalonu veidiem; un
c)      etalonu manipulāciju risku saistībā ar
izmantotajām metodikām un ievades datiem.
8. pants
Ziņošana par pārkāpumiem
1.           Administrators nodrošina, ka ir
ieviestas pienācīgas sistēmas un efektīvas kontroles, lai nodrošinātu ievades
datu integritāti 2. punkta nolūkā.
2.           Administrators uzrauga
ievades datus un datu sniedzējus, lai konstatētu [regulas par tirgus
ļaunprātīgu izmantošanu] pārkāpumus un jebkādu rīcību, kas var ietvert
manipulāciju vai etalonu manipulācijas mēģinājumus, un saskaņā ar regulas par
tirgus ļaunprātīgu izmantošanu] 11. panta 2. punktu par to paziņo
attiecīgajai kompetentajai iestādei un sniedz visu attiecīgo informāciju, ja
tam ir aizdomas, ka attiecībā uz etalonu, ir:
a)      konstatēts [regulas par tirgus
ļaunprātīgu izmantošanu] būtisks pārkāpums;
b)      veikta rīcība, kas var ietvert
manipulāciju vai etalona manipulācijas mēģinājumu; vai
c)      notikusi slepena vienošanās manipulēt ar
etalonu vai etalona manipulācijas mēģinājums.
3.           Administrators ir ieviesis
procedūras vadītājiem, nodarbinātajiem un visām citām fiziskām personām, kuru
pakalpojumi tiek nodoti tā rīcībā vai kontrolē, lai ziņotu par šīs regulas
pārkāpumiem iekšēji, izmantojot specifisku, autonomu kanālu.
3.
nodaļa
Rīcības kodekss un prasības datu sniedzējiem
9. pants
Rīcības kodekss
1.           Administrators pieņem rīcības
kodeksu attiecībā uz katru etalonu, skaidri precizējot administratora un datu
sniedzēju pienākumus un saistības attiecībā uz etalona izstrādi, kas ietver
sniedzamo ievades datu skaidru aprakstu un vismaz I pielikumā D iedaļā
izklāstītos elementus.
2.           Rīcības kodeksu paraksta
administrators un datu sniedzēji, un tas ir juridiski saistošs visām tā pusēm.
3.           Lai ņemtu vērā notikumus
etalonu un finanšu tirgos, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
saskaņā ar 37. pantu attiecībā uz pasākumiem, lai sīkāk precizētu rīcības
kodeksa noteikumus 1. pielikuma D iedaļā attiecībā uz dažādiem
etalonu veidiem.
Komisija ņem vērā etalonu un datu sniedzēju
atšķirīgās iezīmes, īpaši ievades datu un metodiku atšķirības, riskus, ka ar
ievades datiem manipulē, un uzraudzības prakses starptautisko konverģenci
attiecībā uz etaloniem.
10. pants
Regulētie dati
1.           Ja etalonam sniegtie ievades
dati ir regulētie dati, administratoram nepiemēro 7. panta 1. punkta
b) apakšpunktu, 8. panta 1. punktu, 8. panta 2. punktu
un 9. pantu.
2.           Administrators noslēdz līgumu
ar regulēto datu sniedzēju, kurā tam skaidri norāda etalonus, ko administrators
nosaka, izmantojot regulētos datus, un kas nodrošina atbilstību šai regulai.
11. pants
Pārvaldība un kontroles
1.           Uzraudzītam datu sniedzējam
piemēro šādas pārvaldības un kontroles prasības:
a)      uzraudzītais datu sniedzējs nodrošina, ka
ievades datu izstrādi neietekmē nekādi esošie vai potenciālie interešu
konflikti un ka, ja ir nepieciešams izmantot rīcības brīvību, to dara
neatkarīgi un godīgi, pamatojoties uz attiecīgo informāciju saskaņā ar rīcības
kodeksu (“Interešu konflikti”);
b)      uzraudzītajiem datu sniedzējiem ir
kontroles sistēma, kas nodrošina ievades datu integritāti, precizitāti un
uzticamību un to, ka ievades datus sniedz saskaņā ar šīs regulas un rīcības
kodeksa noteikumiem (“Pienācīgas kontroles”).
2.           Uzraudzīts datu sniedzējs
izpilda prasības par sistēmām un kontroli, kas izklāstītas I pielikuma E
iedaļā.
3.           Uzraudzīts datu sniedzējs
pilnībā sadarbojas ar administratoru un attiecīgo kompetento iestādi etalona
izstrādes revīzijā un uzraudzībā un dara pieejamu informāciju un datus, kurus
glabā saskaņā ar I pielikuma E iedaļu.
4.           Komisija tiek pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu attiecībā uz pasākumiem, lai
sīkāk precizētu prasības par sistēmām un kontrolēm, kas izklāstītas I pielikuma
E iedaļā attiecībā uz dažādiem etalonu veidiem.
Komisija ņem vērā etalonu un datu sniedzēju
dažādās iezīmes, īpaši attiecībā uz atšķirībām sniegtajos ievades datos un
izmantotajās metodikās, ievades datu manipulācijas risku un darbību raksturu,
kuras veikuši uzraudzītie datu sniedzēji, un norises etalonu un finanšu tirgos,
ņemot vērā uzraudzības prakses starptautisko konverģenci attiecībā uz
etaloniem.
III SADAĻA
NOZARU PRASĪBAS UN KRITISKI SVARĪGI ETALONI
1.
nodaļa
Etalonu nozares
12. pants
Īpašas prasības dažādiem etalonu veidiem un nozarēm
1.           Papildus II sadaļā
minētajām prasībām II pielikumā izklāstītās īpašās prasības piemēro
starpbanku procentu likmju etaloniem.
2.           Papildus II sadaļā
minētajām prasībām III pielikumā izklāstītās īpašās prasības piemēro preču
etaloniem.
3.           Komisija tiek pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 39. pantu, lai, ņemot vērā tirgus un
tehnoloģiju tendences un starptautiskos notikumus, precizētu vai pielāgotu
šādus II un III pielikuma elementus:
a)      laikposmu, pēc kura publicē ievades datus
(II pielikuma 6. punkts);
b)      procesu pārraudzības komitejas
ievēlēšanai, iecelšanai un uzdevumu noteikšanai (II pielikuma 8., 9. un 10. punkts);
c)      revīziju biežumu (II pielikuma 12. punkts);
d)      procesus, saskaņā ar kuriem sniedz
ievades datus; tie jāprecizē rīcības kodeksā (II pielikuma 13. punkts);
e)      datu sniedzēja sistēmas un kontroles (II pielikuma
16. punkts);
f)       informāciju, kas jāglabā datu
sniedzējam, un līdzekli, kurā tā ir jāglabā (II pielikuma 17. un 18. punkts);
g)      konstatējumus, par kuriem datu sniedzēja atbilstības
pārbaudes rezultātā jāziņo pārvaldības struktūrai (II pielikuma 19. punkts);
h)      ievades datu un procedūru iekšējo
pārskatīšanu biežumu (II pielikuma 20. punkts);
i)       datu sniedzēja ievades datu ārējo
revīziju biežumu (II pielikums 21. punkts);
j)       kritērijus un procedūras etalona izstrādei
(III pielikuma 1. punkta a) apakšpunkts);
k)      elementus, kas jāietver metodikā un
metodikas aprakstā (III pielikuma 1. un 2. punkts);
l)       administratora prasības attiecībā uz
etalona aprēķināšanas kvalitāti un integritāti un apraksta saturu, kas
pievienots katram aprēķinam (III pielikuma 5. un 6. punkts).
2.
nodaļa
Kritiski svarīgi etaloni
13. pants
Kritiski svarīgi etaloni
1.           Komisija pieņem tādu etalonu
sarakstu, kuri atrodas Savienībā un kuri ir kritiski svarīgi etaloni saskaņā ar
3. panta 21. punktā noteikto definīciju.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2.           Piecu darbdienu laikā no
lēmuma, ar kuru kritiski svarīgu etalonu iekļauj šā panta 1. punktā minētajā
sarakstā, piemērošanas dienas attiecīgā kritiski svarīgā etalona administrators
attiecīgajai kompetentajai iestādei paziņo par rīcības kodeksu. Attiecīgā
kompetentā iestāde 30 dienu laikā pārbauda, vai rīcības kodeksa saturs
atbilst šīs regulas prasībām. Ja attiecīgā kompetentā iestāde konstatē
elementus, kuri neatbilst šīs regulas prasībām, tā par to informē
administratoru. Administrators 30 dienu laikā no dienas, kad saņemta šāda
prasība, pielāgo rīcības kodeksu, lai nodrošinātu, ka tas atbilst šīs regulas
prasībām.
14. pants
Obligāta datu sniegšana
1.           Ja datu sniedzēji, kas ir
vismaz 20 % no kritiski svarīga etalona datu sniedzējiem, kādā gadā ir
pārtraukuši datu sniegšanu, vai ir pietiekamas norādes, ka kādā gadā vismaz 20 %
datu sniedzēju, visticamāk, pārtrauks datu sniegšanu, kritiski svarīga etalona
administratora kompetentā iestāde ir pilnvarota:
a)      lūgt uzraudzītajām struktūrām, kas
izvēlētas saskaņā ar 2. punktu, sniegt ievades datus administratoram
saskaņā ar metodiku, rīcības kodeksu vai citiem noteikumiem;
b)      noteikt veidu un termiņu, kādā jāsniedz
ievades dati;
c)      mainīt ar kritiski svarīgu etalonu
saistīto rīcības kodeksu, metodiku vai citus noteikumus.
2.           Attiecībā uz kritiski svarīgu
etalonu uzraudzītās struktūras, kurām lūdz sniegt datus saskaņā ar 1. punktu,
nosaka administratora attiecīgā kompetentā iestāde, pamatojoties uz šādiem
kritērijiem:
a)      uzraudzītās struktūras faktiskās un
iespējamās līdzdalības apjoms tirgū, ko cenšas izmērīt ar attiecīgo etalonu;
b)      uzraudzītās struktūras pieredze un spēja
sniegt vajadzīgās kvalitātes ievades datus.
3.           Tāda uzraudzītā datu
sniedzēja kompetentā iestāde, kuram ir lūgts sniegt datus etalonam, izmantojot
pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 1. punkta a) un b) apakšpunktu,
palīdz attiecīgā administratora kompetentajai iestādei šādu pasākumu izpildē.
4.           Administratora kompetentā
iestāde pārskata katru saskaņā ar 1. punktu pieņemto pasākumu vienu gadu
pēc tā pieņemšanas. Tā to atceļ, ja tā:
a)      nospriež, ka datu sniedzēji, visticamāk, turpinās
sniegt ievades datus vismaz 1 gadu, ja pilnvaras tiks atceltas, ko pierāda
ar vismaz:
1)      datu sniedzēju rakstisku apņemšanos
administratoram un kompetentajai iestādei tupināt sniegt ievades datus kritiski
svarīgam etalonam vismaz vienu gadu, ja tiktu atcelts obligātās datu sniegšanas
pilnvaras,
2)      administratora rakstisku ziņojumu
kompetentajai iestādei, ar ko sniedz pierādījumu par tā novērtējumu, ka var
tikt nodrošināta kritiska etalona nepārtraukta dzīvotspēja, ja ir atcelta
obligātā līdzdalība;
b)      nospriež, ka ir pieejams pieņemams
aizstājējetalons un kritiski svarīga etalona lietotāji var pārslēgties uz šo
aizstājējetalonu par minimālām izmaksām, ko pierāda vismaz ar administratora
rakstisku ziņojumu, sīki izklāstot pārejas veidu uz aizstājējetalonu un lietotāju
spējas un izmaksas pārejai uz šādu etalonu.
5.           Administrators paziņo
attiecīgajai kompetentajai iestādei par visiem datu sniedzēju izdarītajiem šā
panta 1. punkta prasību pārkāpumiem, tiklīdz tehniski iespējams.
IV SADAĻA
PĀRREDZAMĪBA UN PATĒRĒTĀJU AIZSARDZĪBA
15. pants
Paziņojums par etalonu
1.           Administrators publicē
paziņojumu par etalonu attiecībā uz katru etalonu, kurā:
a)      skaidri un nepārprotami definē tirgu vai
ekonomisko realitāti, ko mēra ar konkrēto etalonu, un apstākļus, kādos šādi
mērījumi var kļūt neuzticami;
b)      apraksta vai uzskaita mērķus, kuriem ir
lietderīgi izmantot etalonu, un nosacījumus, kuros tas vairs var nebūt
piemērots šiem mērķiem;
c)      izklāsta tehniskas specifikācijas, kurās
skaidri un nepārprotami noteikti tie aprēķinu elementi, kuros var izmantot
rīcības brīvību, kritērijus, ko piemēro šādai rīcības brīvības izmantošanai un
personas, kas rīcības brīvību izmanto, un to, kā pēc tam šādu rīcības brīvību
var novērtēt;
d)      norāda uz iespējamību, ka faktori,
tostarp ārēji faktori, kas ir ārpus administratora kontroles, var likt izdarīt
izmaiņas etalonā vai pārtraukt tā sniegšanu; un
e)      norāda, ka gadījumos, ja etalonā veic
izmaiņas vai pārtrauc tā izstrādi, visiem finanšu līgumiem vai citiem finanšu
instrumentiem, kuri atsaucas uz etalonu, tas būtu jāspēj izturēt vai kā citādi
risināt.
2.           Lai nodrošinātu atbilstību 1. punktam,
administrators izpilda I pielikuma F iedaļā sīki izklāstītās
prasības.
16. pants
Ievades datu pārredzamība
1.           Uzreiz pēc etalona
publicēšanas administrators publicē ievades datus, kas izmantoti etalona
noteikšanai, izņemot, ja publicēšana radītu būtiskas negatīvas sekas datu
sniedzējiem vai negatīvi ietekmētu etalona uzticamību vai integritāti. Šādos
gadījumos publicēšanu var atlikt uz laikposmu, kurā šādas sekas būtiski mazinās.
Nepublicē nekādus personas datus, kas ir ietverti ievades datos.
2.           Komisiju tiek pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 37. pantu attiecībā uz pasākumiem, ar
kuriem sīkāk precizē informāciju, kas jāpaziņo saskaņā ar 1. punktu, publicēšanas
veidus, kā arī nosacījumus, kad informācijas sniegšanu var atlikt, un veidu,
kādā tā tiks nodota.
17. pants
Etalona izstrādes pārtraukšana
1.           Administrators publicē
procedūru par darbībām, kas jāveic attiecīgajam administratoram, ja etalonā
veic izmaiņas vai pārtrauc tā izstrādi.
2.           Uzraudzītās struktūras, kas
emitē finanšu instrumentus vai kurām tie pieder, vai kuras ir līgumslēdzējas
puses finanšu līgumos, kas atsaucas uz etalonu, izstrādā stabilus rakstiskus
plānus, tajos izklāstot darbības, ko tās veiktu, ja etalons būtiski mainītos
vai to pārtrauktu izstrādāt. Uzraudzītās iestādes attiecīgajai kompetentajai
iestādei pēc tās pieprasījuma iesniedz minētos plānus.
18. pants
Piemērotības novērtējums
1.           Ja uzraudzīta struktūra plāno
noslēgt finanšu līgumu ar patērētāju, minētā uzraudzītā struktūra sākumā iegūst
vajadzīgo informāciju par patērētāja zināšanām un pieredzi attiecībā uz
etalonu, patērētāja finansiālo situāciju un mērķiem attiecībā uz finanšu līgumu
un saskaņā ar 15. pantu publicēto ziņojumu par etalonu un novērtē, vai
atsauce finanšu līgumā uz konkrēto etalonu ir patērētājam piemērota.
2.           Ja uzraudzītā struktūra,
pamatojoties uz 1. punktā minēto novērtējumu, uzskata, ka etalons nav
piemērots patērētājam, tā rakstiski brīdina patērētāju, izklāstot iemeslus.
V SADAĻA
ETALONU LIETOŠANA, KURUS IZSTRĀDĀJUŠI PILNVAROTI ADMINISTRATORI VAI
ADMINISTRATORI NO TREŠĀM VALSTĪM
19. pants
Stabilu etalonu izmantošana
Uzraudzīta struktūra var izmantot etalonu
Savienībā kā atsauci finanšu instrumentā vai finanšu līgumā vai lai izmērītu
ieguldījumu fonda darbības rādītājus, ja etalonu izstrādā administrators, kam
atļauja piešķirta saskaņā ar 23. pantu, vai saskaņā ar 21. pantu
reģistrēts administrators, kas atrodas trešajā valstī.
20. pants
Līdzvērtīgums
1.           Etalonus, ko izstrādā
administrators, kas atrodas trešajā valstī, var izmantot uzraudzītas struktūras
Savienībā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)      Komisija saskaņā ar 2. punktu ir
pieņēmusi lēmumu par līdzvērtību, atzīstot, ka tiesiskais regulējums un uzraudzības
prakse trešā valstī ir līdzvērtīga šīs regulas prasībām;
b)      administrators ir saņēmis atļauju vai
reģistrēts šādā trešā valstī un tam piemēro uzraudzību;
c)      administrators ir informējis EVTI par
savu piekrišanu, ka tā faktiskos vai turpmākos etalonus var izmantot
uzraudzītas struktūras Savienībā, iesniedzis to etalonu sarakstu, ko var
izmantot Savienībā, un informāciju par kompetento iestādi, kas atbild par tā
uzraudzību trešajā valstī;
d)      administrators ir pienācīgi reģistrēts
saskaņā ar 20. pantu; un
e)      darbojas šā panta 3. punktā minētās
sadarbības sistēmas.
2.           Komisija var pieņemt lēmumu, ar
kuru konstatē, ka trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse
nodrošina, ka:
a)      administratori, kas ir saņēmuši atļauju
vai kas ir reģistrēti trešajā valstī, atbilst saistošām prasībām, kas ir
līdzvērtīgas no šīs regulas izrietošajām prasībām, īpaši ņemot vērā to, vai
trešās valsts tiesiskais regulējums un uzraudzības prakse nodrošina atbilstību 2013. gada
17. jūlijā publicētajiem IOSCO principiem par finanšu etaloniem; un
b)      saistošajām prasībām minētajā trešajā
valstī pastāvīgi piemēro efektīvu uzraudzību un izpildi.
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3.           EVTI izveido sadarbības
sistēmas ar kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru tiesiskais regulējums
un uzraudzības prakse saskaņā ar šā panta 2. punktu ir atzīta par līdzvērtīgu.
Šādas sistēmas nosaka vismaz:
a)      mehānismu informācijas apmaiņai starp
EVTI un attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz
piekļuvi visai EVTI pieprasītajai informācijai par administratoru, kam atļauja
izsniegta konkrētajā trešajā valstī;
b)      mehānismu EVTI tūlītējai informēšanai, ja
trešās valsts kompetentā iestāde uzskata, ka trešajā valstī reģistrēts
administrators, ko tā uzrauga, pārkāpj piešķirtās atļaujas noteikumus vai citus
valsts tiesību aktus;
c)      uzraudzības darbību koordinācijas
procedūras, tostarp pārbaudes uz vietas.
4.           EVTI izstrādā regulatīvu
tehnisko standartu projektu, lai noteiktu 3. punktā minēto sadarbības
sistēmu minimālo saturu ar mērķi nodrošināt, ka dalībvalstu kompetentās
iestādes un EVTI spēj īstenot visas savas uzraudzības pilnvaras saskaņā ar šo
regulu.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektus Komisijai līdz [XXX].
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt šā
panta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar
procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā.
21. pants
Reģistrācija
1.           EVTI reģistrē administratorus,
kuri ir paziņojuši par savu piekrišanu, kas minēta 20. panta 1. punkta
c) apakšpunktā. Reģistrs ir publiski pieejams EVTI tīmekļa vietnē un
ietver informāciju par etaloniem, ko attiecīgajiem administratoriem ir atļauts
izstrādāt, un par kompetento iestādi, kas ir atbildīga par to uzraudzību trešā
valstī.
2.           EVTI atsauc 1. punktā
minētā administratora reģistrāciju no 1. punktā minētā reģistra, ja:
a)      EVTI, pamatojoties uz dokumentētiem
pierādījumiem, ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka administrators rīkojas tādā
veidā, kas nepārprotami kaitē tā etalonu lietotāju interesēm vai pareizai tirgu
darbībai; vai
b)      EVTI, pamatojoties uz dokumentētiem
pierādījumiem, ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka administrators ir nopietni
pārkāpis valsts tiesību aktus vai citus noteikumus, ko tam piemēro trešajā
valstī, un pamatojoties uz kuriem Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar 20. panta
2. punktu.
3.           EVTI pieņem lēmumu saskaņā ar
2. punktu vienīgi, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)      EVTI ir pievērsusi trešās valsts
kompetentās iestādes uzmanību šim jautājumam, un minētā kompetentā iestāde nav
veikusi atbilstīgus pasākumus, kas nepieciešami ieguldītāju aizsardzībai un
pienācīgai tirgus darbībai Savienībā, vai tai nav izdevies parādīt, ka
attiecīgais administrators atbilst tam piemērojamajām prasībām trešā valstī;
b)      EVTI par savu nolūku atsaukt
administratora reģistrāciju ir informējusi trešās valsts kompetento iestādi
vismaz 30 dienas iepriekš.
4.           EVTI nekavējoties informē
pārējās kompetentās iestādes par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar 2. punktu,
un publicē savu lēmumu savā tīmekļa vietnē.
VI SADAĻA
UZRAUDZĪBAS PROCEDŪRA UN ATĻAUJAS PIEŠĶIRŠANA ADMINISTRATORIEM
1.
nodaļa
Atļaujas piešķiršana
22. pants
Prasība par atļaujas saņemšanu
1.           Administrators iesniedz
pieteikumu atļaujas saņemšanai, lai izstrādātu etalonus, ja tas sniedz
indeksus, kurus izmanto vai ir plānots izmantot kā atsauci finanšu instrumentos
vai finanšu līgumos vai lai izmērītu ieguldījumu fonda darbības rādītājus.
2.           Administrators, kuram
izsniegta atļauja, vienmēr atbilst atļaujas saņemšanas nosacījumiem un informē
kompetento iestādi par visām būtiskajām izmaiņām nosacījumos sākotnējai
atļaujas saņemšanai.
23. pants
Pieteikuma iesniegšana atļaujas saņemšanai
1.           Administrators iesniedz pieteikumu
atļaujas saņemšanai tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā tas atrodas.
2.           Pieteikumu atļaujas
saņemšanai saskaņā ar 1. punktu iesniedz:
a)      30 darbdienu laikā no vienošanās,
kas noslēgta ar uzraudzīto struktūru, par to, lai attiecīgā administratora
sniegto indeksu izmantotu kā atsauci finanšu instrumentam vai finanšu līgumam
vai lai izmērītu ieguldījumu fonda darbības rādītājus;
b)      30 darbdienu laikā no dienas, kad
administrators ir piekritis saskaņā ar 25. panta 2. punktu izmantot
indeksu kā atsauci 25. panta 1. punktā minētajam finanšu
instrumentam.
3.           Pieteikumu iesniegušais
administrators sniedz visu nepieciešamo informāciju, lai kompetentā iestāde
varētu pārliecināties, ka pieteikumu iesniegušais administrators atļaujas
izdošanas laikā ir veicis visus nepieciešamos pasākumus, lai atbilstu šajā
regulā izklāstītajām prasībām.
4.           Attiecīgā kompetentā iestāde 15 darbdienu
laikā pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs, un par to
attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju. Ja pieteikums ir nepilnīgs,
pieteikuma iesniedzējs iesniedz papildu informāciju, ko pieprasījusi attiecīgā
kompetentā iestāde.
5.           Attiecīgā kompetentā iestāde 45 darbdienu
laikā pēc pilnīga pieteikuma saņemšanas izskata pieteikumu un attiecībā uz
pieteikumu iesniegušo administratoru pieņem lēmumu par atļaujas piešķiršanu vai
noraidīšanu. Piecu darbdienu laikā no šāda lēmuma pieņemšanas dienas par
atļaujas piešķiršanu vai noraidīšanu kompetentā iestāde par savu lēmumu paziņo
attiecīgajam administratoram. Ja kompetentā iestāde atsakās piešķirt atļauju
pieteikumu iesniegušajam administratoram, tā izklāsta šāda lēmuma iemeslus.
6.           Kompetentā iestāde informē
EVTI par jebkuru lēmumu piešķirt atļauju pieteikumu iesniegušajam administratoram
vai to noraidīt, un EVTI savā tīmekļa vietnē publicē administratoru sarakstu,
kam piešķirta atļauja saskaņā ar šo regulu. Minēto sarakstu atjaunina septiņu
darbdienu laikā pēc šajā punktā minētās paziņojuma saņemšanas dienas.
7.           Komisija tiek pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 39. pantu attiecībā uz pasākumiem, lai
sīkāk precizētu informāciju, kas jānodrošina, iesniedzot pieteikumu atļaujas
saņemšanai, ņemot vērā proporcionalitātes principu un izmaksas, kuras sedz
administratori un kompetentās iestādes.
24. pants
Atļaujas atsaukšana vai apturēšana
1.           Kompetentā iestāde atsauc vai
aptur administratora atļauju, ja administrators:
a)      nepārprotami atsakās no atļaujas vai nav
sniedzis etalonus pēdējos divpadsmit mēnešus;
b)      ir saņēmis atļauju, sniedzot nepatiesus
apgalvojumus vai jebkādā citā nelikumīgā veidā;
c)      vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar
kuriem tam tika piešķirta atļauja; vai
d)      ir nopietni vai vairākkārt pārkāpis šīs
regulas noteikumus.
2.           Kompetentā iestāde paziņo
EVTI par savu lēmumu piecu darbdienu laikā.
2. nodaļa

Paziņošana
par etaloniem
25. pants
Paziņošana EVTI par indeksa izmantošanu finanšu instrumentā
1.           Ja kompetentās iestādes
rīcībā nonāk informācija, ka indeksu izmanto kā atsauci finanšu instrumentam
vai ka attiecībā uz finanšu instrumentu, kas atsaucas uz indeksu, ir iesniegts
lūgums pieņemt to tirdzniecībai tirdzniecības vietā, kuru uzrauga attiecīgā
kompetentā iestāde, kompetentā iestāde 10 darbdienu laikā par to informē
EVTI.
2.           EVTI 10 darbdienu laikā
no jebkura paziņojuma saņemšanas, sniedzot sīku informāciju par etalona
izmantošanu, informē attiecīgo etalona administratoru un lūdz administratoru 10 darbdienu
laikā apstiprināt, ka tas piekrīt attiecīgā etalona izmantošanai.
3.           Neskarot [FITR] 30. pantu,
ja administrators 2. punktā minētajā termiņā nepaziņo EVTI par savu piekrišanu,
EVTI informē attiecīgo kompetento iestādi, kas lūdz, lai tirdzniecības vieta 10 darbdienu
laikā atsauktu attiecīgā finanšu instrumenta iekļaušanu kotēto instrumentu
sarakstā vai atteiktu tā pieņemšanu tirdzniecībā.
4.           EVTI publicē visu 1., 2. un 3. punktā
minēto paziņojumu sarakstu.
EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu
projektus, lai noteiktu 1. un 2. punktā minētās informācijas apmaiņas
procedūras un formātus.
EVTI šī panta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehnisko
standartu projektus iesniedz Komisijai līdz [XXXX].
Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos
īstenošanas tehniskos standartus.
3. nodaļa
Sadarbība
uzraudzības jomā
26. pants
Uzdevumu deleģēšana starp kompetentajām iestādēm
1.           Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010
28. pantu kompetentā iestāde var savus šajā regulā noteiktos uzdevumus
deleģēt citas dalībvalsts attiecīgajai kompetentajai iestādei. Uzdevumu
deleģēšana neietekmē deleģējošās kompetentās iestādes atbildību, un kompetentās
iestādes paziņo EVTI par jebkādu ierosināto deleģējumu 60 dienas, pirms tiek
veikta šāda deleģēšana.
2.           Kompetentā iestāde dažus
savus šajā regulā noteiktos uzdevumus var deleģēt EVTI, ja EVTI tam piekrīt.
Uzdevumu deleģēšana neietekmē deleģējošās kompetentās iestādes atbildību.
3.           EVTI informē dalībvalstis par
ierosināto deleģējumu septiņu dienu laikā. EVTI publicē sīkāku informāciju par
saskaņoto deleģējumu piecu darbdienu laikā pēc paziņošanas.
27. pants
No citas dalībvalsts saņemtas informācijas atklāšana
1.           Kompetentā iestāde var atklāt
no citas kompetentās iestādes saņemtu informāciju vienīgi:
a)      ja tā ir ieguvusi attiecīgās kompetentās
iestādes rakstisku piekrišanu un informāciju atklāj vienīgi tādiem nolūkiem,
kuriem minētā kompetentā iestāde ir devusi savu piekrišanu; vai
b)      ja informācijas atklāšana ir nepieciešama
tiesvedībai.
28. pants
Sadarbība, ja ir pieprasītas pārbaudes uz vietas vai izmeklēšana
1.           Attiecīgā kompetentā iestāde
var pieprasīt citas kompetentās iestādes palīdzību attiecībā uz pārbaudēm uz
vietas vai izmeklēšanu.
2.           Kompetentā iestāde, kas
iesniedz 1. punktā minēto pieprasījumu, par to informē EVTI. Ja pārbaudei
vai izmeklēšanai ir pārrobežu ietekme, kompetentās iestādes var lūgt EVTI
koordinēt izmeklēšanu vai pārbaudi uz vietas.
3.           Ja kompetentā iestāde saņem
citas kompetentās iestādes pieprasījumu veikt pārbaudi uz vietas vai izmeklēšanu,
tā var:
a)      pati veikt pārbaudi uz vietas vai
izmeklēšanu;
b)      pārbaudē uz vietas vai izmeklēšanā ļaut
piedalīties tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu;
c)      iecelt revidentus vai ekspertus pārbaudes
uz vietas vai izmeklēšanas veikšanai.
4.
nodaļa
Kompetento iestāžu loma
29. pants
Kompetentās iestādes
1.           Attiecībā uz administratoriem
un uzraudzītajiem datu sniedzējiem katra dalībvalsts norīko attiecīgo
kompetento iestādi, kas atbild par šajā regulā noteikto uzdevumu veikšanu un par
to informē Komisiju un EVTI.
2.           Ja dalībvalsts norīko vairāk
nekā vienu kompetento iestādi, tā skaidri nosaka attiecīgās funkcijas un norīko
vienu iestādi, kas atbild par sadarbības koordināciju un informācijas apmaiņu
ar Komisiju, EVTI un citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
3.           EVTI savā tīmekļa vietnē
publicē saskaņā ar 1. punktu norīkoto kompetento iestāžu sarakstu.
30. pants
Kompetento iestāžu pilnvaras
1.           Lai veiktu savus pienākumus
saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm atbilstīgi valstu tiesību aktiem
ir vismaz šādas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras:
a)      piekļūt jebkuram dokumentam un citiem
jebkāda formāta datiem, saņemt vai izgatavot to kopiju;
b)      pieprasīt vai lūgt informāciju no visām
attiecīgajām personām, tostarp no tām, kuras secīgi iesaistās rīkojumu nodošanā
vai attiecīgo darbību veikšanā, kā arī no to vadītājiem un vajadzības gadījumā
izsaukt kādu personu un to izjautāt, lai iegūtu informāciju;
c)      saistībā ar etaloniem, kuru ievades dati attiecas
uz precēm, – pieprasīt informāciju no tirgus dalībniekiem saistītos
aktuāltirgos saskaņā ar standartizētiem formātiem, saņemt ziņojumus par
darījumiem un tieši piekļūt tirgotāju sistēmām;
d)      veikt pārbaudes uz vietas vai
izmeklēšanas vietās, kas nav fizisku personu privātās dzīvesvietas;
e)      iekļūt fizisku un juridisku personu
telpās, lai izņemtu dokumentus un citus jebkāda formāta datus, ja pastāv
pamatotas aizdomas, ka dokumenti un citi dati, kas saistīti ar pārbaudes vai
izmeklēšanas priekšmetu var būt svarīgi, lai pierādītu šīs regulas pārkāpumu.
Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem no attiecīgās dalībvalsts tiesu iestādes ir
nepieciešams saņemt iepriekšēju atļauju, šādas pilnvaras izmanto tikai pēc tam,
kad ir iegūta šāda iepriekšēja atļauja;
f)       pieprasīt esošos telefonsarunu un elektronisko
sakaru vai citu datplūsmu ierakstus, kuri ir uzraudzīto struktūru rīcībā;
g)      pieprasīt aktīvu iesaldēšanu un/vai
sekvestrāciju;
h)      apturēt tāda finanšu instrumenta
tirdzniecību, kurā kā atsauce izmantots etalons;
i)       pieprasīt uz laiku apturēt visas
darbības, kas pēc kompetentās iestādes uzskatiem ir pretrunā šai regulai;
j)       noteikt pagaidu aizliegumu veikt
profesionālo darbību;
k)      veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu, ka sabiedrība ir pienācīgi informēta par etalona izstrādāšanu, tostarp
lūdzot personai, kas ir publicējusi vai izplatījusi etalonu, publicēt
koriģējošu paziņojumu par etalonam iepriekš sniegtajiem datiem vai rādītājiem.
2.           Kompetentās iestādes īsteno
savas 1. punktā minētās funkcijas un pilnvaras kādā no šādiem veidiem:
a)      tieši;
b)      sadarbībā ar citām iestādēm vai tirgus
uzņēmumiem;
c)      uz savu atbildību, deleģējot savas
pilnvaras šādām iestādēm vai tirgus uzņēmumiem;
d)      vēršoties kompetentajās tiesu iestādēs.
Lai īstenotu minētās pilnvaras, kompetentās
iestādes ir ieviesušas pienācīgus un efektīvus aizsardzības pasākumus attiecībā
uz tiesībām uz aizstāvību un pamattiesībām.
3.           Dalībvalstis nodrošina, ka ir
ieviesti atbilstīgi pasākumi, lai kompetentajām iestādēm būtu visas uzraudzības
un izmeklēšanas pilnvaras, kas vajadzīgas to pienākumu veikšanai.
4.           Netiek uzskatīts, ka persona,
kas dara pieejamu informāciju saskaņā ar 2. punktu, ir pārkāpusi jebkuru
ierobežojumu, kas attiecībā uz informācijas atklāšanu noteikts līgumā vai
jebkurā tiesību aktā, regulatīvajā vai administratīvajā noteikumā.
31. pants
Administratīvie pasākumi un sankcijas
1.           Neskarot kompetento iestāžu
uzraudzības pilnvaras saskaņā ar 34. pantu, dalībvalstis, ievērojot valsts
tiesību aktus, nosaka, ka kompetentajām iestādēm ir pilnvaras veikt atbilstīgus
administratīvus pasākumus un noteikt administratīvus pasākumus un sankcijas
vismaz par:
a)      šīs regulas 5. panta 1. punkta,
6. panta, 7. panta 1. punkta, 8. panta, 9. panta, 10. panta,
11. panta, 14. panta, 15. panta, 16. panta, 17. panta 18. panta,
19. panta, 22. un 23. panta pārkāpumiem; un
b)      nesadarbošanos vai nepakļaušanos
izmeklēšanai vai inspekcijai vai prasībai, kas noteikta 30. pantā.
2.           Ja ir izdarīts 1. punktā
minētais pārkāpums, dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķir kompetentajām
iestādēm pilnvaras piemērot vismaz šādus administratīvos pasākumus un
sankcijas:
a)      izdot rīkojumu, ar kuru par pārkāpumu
atbildīgajai personai prasa pārtraukt šādu rīcību un atturēties no šādas
rīcības atkārtošanas;
b)      nodrošināt pārkāpuma rezultātā gūtās peļņas
vai novērsto zaudējumu, ja tos var noteikt, atdošanu;
c)      izdot publisku paziņojumu, kurā norāda
atbildīgo personu un pārkāpuma būtību;
d)      atsaukt vai apturēt regulētās struktūras atļauju;
e)      provizoriski aizliegt jebkurai fiziskai
personai, kuru uzskata par atbildīgu par šādu pārkāpumu, īstenot vadības
funkcijas administratorā vai datu sniedzējā;
f)       noteikt administratīvo finansiālo
sankciju maksimālo summu, kas ir vismaz trīs reizes lielāka par pārkāpuma dēļ
gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu summu, ja to var aprēķināt; vai
1)      attiecībā uz fizisku personu
administratīvo finansiālo sankciju maksimālo summu vismaz šadā apmērā:
i) par 5. panta 1. punkta, 6. panta,
7. panta 1. punkta, 8. panta, 9. panta, 10. panta,11. panta,
14. panta, 15. panta 16. panta, 17. panta, 18. panta, 19. panta,
22. un 23. panta pārkāpumu – EUR 500 000 vai dalībvalstī, kur
euro nav oficiālā valūta, attiecīgā summa valsts valūtā, kas konvertēta šīs
regulas spēkā stāšanās dienā, vai
ii) par 7. panta 1. punkta b) vai
c) apakšpunkta pārkāpumu – EUR 100 000 vai dalībvalstī, kur euro
nav oficiālā valūta, attiecīgā summa valsts valūtā, kas konvertēta šīs regulas
spēkā stāšanās dienā;
2)      attiecībā uz juridisku personu
administratīvo finansiālo sankciju maksimālo summu vismaz šādā apmērās:
i) par 5. panta 1. punkta, 6. panta,
7. panta 1. punkta, 8. panta, 9. panta, 10. panta, 11. panta,
14. panta, 15. panta, 16. panta, 17. panta, 18. panta,
19. panta, 22. un 23. panta pārkāpumu – EUR 1 000 000,
vai 10 % no tās gada apgrozījuma saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem
pārskatiem, ko apstiprinājusi vadības struktūra, atkarībā no tā, kura summa ir
lielāka. Ja juridiskā persona ir mātes uzņēmums vai mātes uzņēmuma
meitasuzņēmums, kam ir jāsagatavo konsolidētie finanšu pārskati saskaņā ar
Direktīvu 2013/34/ES, attiecīgais gada apgrozījums ir kopējais gada
apgrozījums vai attiecīgais ienākumu veids saskaņā ar Direktīvu 86/635/EK
bankām un Direktīvu 91/674/EK apdrošināšanas sabiedrībām saskaņā ar
jaunākajiem pieejamajiem konsolidētajiem pārskatiem, kurus apstiprinājusi
galvenā mātes uzņēmuma vadības struktūra, vai ja attiecīgā persona ir
asociācija – 10 % no tās locekļu kopējā apgrozījuma, vai
ii) par 6. panta 1. punkta b) un
c) apakšpunkta pārkāpumu – lielākā no šādām summām: EUR 250 000
vai 2 % no tās gada apgrozījuma saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem
pārskatiem, ko apstiprinājusi vadības struktūra; ja juridiskā persona ir mātes
uzņēmums vai mātes uzņēmuma meitasuzņēmums, kam ir jāsagatavo konsolidētie
finanšu pārskati saskaņā ar Direktīvu 2013/34/ES, attiecīgais gada apgrozījums
ir kopējais gada apgrozījums vai attiecīgais ienākumu veids saskaņā ar
Direktīvu 86/635/EK bankām un Direktīvu 91/674/EK apdrošināšanas sabiedrībām
saskaņā ar jaunākajiem pieejamajiem konsolidētajiem pārskatiem, kurus apstiprinājusi
galvenā mātes uzņēmuma vadības struktūra,vai ja attiecīgā persona ir asociācija
– 10 % no tās locekļu kopējā apgrozījuma.
3.           [12 mēnešu laikā pēc šīs
regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI par saviem 1. un 2. punktā
minētajiem noteikumiem. Tās bez kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par visiem
vēlākiem grozījumiem šajos noteikumos.
4.           Dalībvalstis saskaņā ar
valsts tiesību aktiem kompetentajām iestādēm papildus 1. punktā minētajām
pilnvarām var piešķirt citas pilnvaras piemērot sankcijas un var noteikt
sankciju līmeni, kas pārsniedz minētajā punktā noteikto.
32. pants
Uzraudzības un sankciju pilnvaru izmantošana
1.           Dalībvalstis nodrošina, ka,
nosakot administratīvo sankciju veidu un līmeni, kompetentās iestādes ņem vērā
visus attiecīgos apstākļus, tostarp, vajadzības gadījumā:
a)      pārkāpuma smagumu un ilgumu;
b)      atbildīgās personas atbildības pakāpi;
c)      atbildīgās personas finansiālo stāvokli,
ko īpaši norāda atbildīgās juridiskās personas kopējais apgrozījums vai
atbildīgās fiziskās personas gada ienākumi;
d)      atbildīgās personas gūtās peļņas vai
novērsto zaudējumu līmeni, ja tos var noteikt;
e)      atbildīgās personas sadarbības līmeni ar
kompetento iestādi, neskarot vajadzību nodrošināt attiecīgās personas gūto
ienākumu vai novērsto zaudējumu atdošanu;
f)       attiecīgās personas iepriekš izdarītos
pārkāpumus;
g)      atbildīgās personas pēc pārkāpuma veiktos
pasākumus, lai novērstu pārkāpuma atkārtošanos.
2.           Īstenojot savas sankciju
pilnvaras saskaņā ar 31. pantā minētajiem nosacījumiem, kompetentās
iestādes cieši sadarbojas, lai panāktu, ka uzraudzības un izmeklēšanas
pilnvaras un administratīvās sankcijas nodrošina vēlamos rezultātus saskaņā ar
šo regulu. Tās arī koordinē savu rīcību, lai novērstu iespējamo dublēšanos un
pārklāšanos, piemērojot uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras un
administratīvās sankcijas un naudas sodus pārrobežu lietās.
33. pants
Lēmumu publicēšana
1.           Lēmumu, ar ko piemēro
administratīvu sankciju vai pasākumu par šīs regulas pārkāpumu, kompetentās
iestādes publicē savā oficiālajā tīmekļa vietnē nekavējoties pēc tam, kad
persona, kam piemēro sankcijas, tiek informēta par šādu lēmumu. Publikācijā
ietver vismaz informāciju par pārkāpuma veidu un raksturu un atbildīgo personu
identitāti. Šis pienākums neattiecas uz lēmumiem, ar ko nosaka pasākumus,
kuriem piemīt izmeklēšanas raksturs.
2.           Ja kompetentā iestāde
uzskata, ka juridisku personu identitātes vai fizisku personu personas datu
publicēšana ir neproporcionāla pēc tam, kad veikts atsevišķs novērtējums par
šādu datu publicēšanas proporcionalitāti, vai ja šāda publicēšana apdraud
finanšu tirgu stabilitāti vai notiekošu izmeklēšanu, kompetentās iestādes:
a)      atliek lēmuma, ar kuru piemēro sankciju
vai pasākumus, publicēšanu līdz brīdim, kad iemesli nepublicēšanai izzūd;
b)      anonimizēti publicē lēmumu, ar ko piemēro
sankciju vai pasākumu, tādā veidā, kas atbilst valsts tiesību aktiem, ja šāda anonimizēta
publicēšana nodrošina attiecīgo personas datu efektīvu aizsardzību. Ja tiek
pieņemts lēmums anonimizēti publicēt sankciju vai pasākumu, attiecīgo datu
publicēšanu var atlikt uz samērīgu laikposmu, ja ir plānots, ka attiecīgajā
laikposmā iemesli anonimizētai publicēšanai izzudīs;
c)      vispār nepublicē lēmumu, ar kuru piemēro sankciju
vai pasākumu, ja a) un b) apakšpunktā izklāstītie risinājumi netiek
uzskatīti par pietiekamiem, lai nodrošinātu:
1)      to, ka finanšu tirgu stabilitāte netiktu
apdraudēta, vai
2)      šādu lēmumu publicēšanas
proporcionalitāti attiecībā uz pasākumiem, kurus uzskata par mazāk nozīmīgiem.
3.           Ja lēmumu par sankcijas vai
pasākuma piemērošanu var pārsūdzēt attiecīgajā tiesu vai citā iestādē,
kompetentās iestādes arī nekavējoties savā oficiālajā tīmekļa vietnē publicē
šādu informāciju un jebkādu turpmāku informāciju par šādas pārsūdzības
iznākumu. Turklāt publicē arī jebkuru lēmumu, ar ko anulē iepriekšēju lēmumu
par sankcijas vai pasākuma piemērošanu.
4.           Kompetentās iestādes
nodrošina, ka visas publikācijas saskaņā ar šo pantu tās glabā savās
oficiālajās tīmekļa vietnēs vismaz piecus gadus pēc to publicēšanas.
Publikācijā ietvertos personas datus attiecīgās kompetentās iestādes oficiālajā
tīmekļa vietnē glabā vienīgi tik ilgi, cik ir nepieciešams saskaņā ar
piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem.
34. pants
Kompetento iestāžu kolēģijas
1.           Kompetentā iestāde 30 darbdienu
laikā pēc tam, kad spēkā stājies 13. panta 1. punktā minētais lēmums,
ar ko etalonu nosaka par kritiski svarīgu etalonu, izveido kompetento iestāžu
kolēģiju.
2.           Kolēģijā ietilpst attiecīgā
administratora kompetentā iestāde, EVTI un datu sniedzēju kompetentās iestādes.

3.           Citu dalībvalstu
kompetentajām iestādēm ir tiesības būt par kolēģijas locekli, ja minētā
kritiski svarīgā etalona izstrādes pārtraukšana būtiski negatīvi ietekmētu
finanšu stabilitāti vai tirgu pienācīgu darbību, vai patērētājus, vai attiecīgo
dalībvalstu reālo ekonomiku.
Ja kompetentā iestāde plāno kļūt par kolēģijas
locekli saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, tā iesniedz pieprasījumu attiecīgā
administratora kompetentajai iestādei, kurā ietver pierādījumu par to, ka
attiecīgā noteikuma prasības ir izpildītas. Administratora attiecīgā kompetentā
iestāde izskata pieprasījumu un paziņo iestādei, kas iesniegusi pieprasījumu, 20 darbdienu
laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas, vai tā uzskata, ka minētās prasības ir
izpildītas. Ja tā uzskata, ka minētās prasības nav izpildītas, iestāde, kas
iesniegusi pieprasījumu, var vērsties pie EVTI saskaņā ar 10. pantu.
4.           EVTI saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 21. pantu piedalās nolūkā veicināt un uzraudzīt šajā
pantā minēto uzraudzītāju kolēģiju efektīvu, lietderīgu un konsekventu darbību.
Šajā nolūkā EVTI iesaistās pēc vajadzības, un to šajā nolūkā uzskata par
kompetento iestādi.
5.           Administratora kompetentā
iestāde vada kolēģijas sanāksmes, koordinē kolēģijas darbības un nodrošina
efektīvu informācijas apmaiņu starp kolēģijas locekļiem.
6.           Administratora kompetentā
iestāde nosaka rakstiskus pasākumus kolēģijas ietvaros attiecībā uz šādiem
jautājumiem:
a)      informāciju, ar kuru jāapmainās
kompetentajām iestādēm;
b)      lēmumu pieņemšanas procesu starp kompetentajām
iestādēm;
c)      gadījumiem, kuros kompetentajām iestādēm
savstarpēji jāapspriežas;
d)      palīdzību, kas jāsniedz saskaņā ar 14. panta
3. punktu, lai izpildītu 14. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā
minētos pasākumus.
Ja administrators izstrādā vairāk nekā vienu
etalonu, administratora kompetentā iestāde var izveidot vienotu kolēģiju visiem
etaloniem, kurus izstrādā konkrētais administrators.
7.           Ja attiecībā uz 6. punktā
minētajiem pasākumiem nav panākta vienošanās, jebkurš kolēģijas loceklis, kas
nav EVTI, ar attiecīgo jautājumu var vērsties EVTI. Administratora kompetentā
iestāde pienācīgi ņem vērā visus EVTI sniegtos ieteikumus attiecībā uz
rakstiskiem koordinēšanas pasākumiem, pirms piekrīt galīgajai redakcijai.
Rakstiskos koordinācijas pasākumus izklāsta vienā dokumentā, ietverot pamatotus
iemeslus būtiskām novirzēm no EVTI ieteikumiem. Administratora kompetentā
iestāde pārsūta rakstiskos koordinācijas pasākumus kolēģijas locekļiem un EVTI.
8.           Pirms 14., 23., 24. un 31. pantā
minēto pasākumu veikšanas attiecīgā administratora kompetentā iestāde
apspriežas ar kolēģijas locekļiem. Kolēģijas locekļi savu pilnvaru robežās dara
visu saprātīgi iespējamo, lai panāktu vienošanos.
Administratora kompetentās iestādes visos lēmumos
veikt šādus pasākumus ņem vērā ietekmi uz citām kompetentajām iestādēm un to
attiecīgajām dalībvalstīm, jo īpaši iespējamo ietekmi uz finanšu stabilitāti
jebkurā citā attiecīgajā dalībvalstī.
9.           Ja nav panākta vienošanās
starp kolēģijas locekļiem par to, vai veikt 8. punktā minētos pasākumus, 15 darbdienu
laikā, kopš par jautājumu tika paziņots kolēģijai, attiecīgā administratora
kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu. Pilnībā pamato jebkādu minētā lēmuma novirzi
no citu kolēģijas locekļu un – attiecīgā gadījumā –EVTI izteiktā veidokļa. Attiecīgā
administratora kompetentā iestāde bez liekas kavēšanās paziņo par savu lēmumu
kolēģijai un EVTI.
10.         Kompetentās iestādes, kas nav
EVTI, var informēt EVTI par šādām situācijām:
a)      ja kompetentā iestāde nav darījusi zināmu
būtisku informāciju;
b)      ja pēc pieprasījuma, kas iesniegts
saskaņā ar 3. punktu, administratora kompetentā iestāde ir paziņojusi
iestādei, kas iesniegusi pieprasījumu, ka attiecīgā punkta prasības nav
izpildītas vai tā pieprasījumu nav izskatījusi samērīgā laikposmā;
c)      ja kompetentās iestādes nav varējušas
vienoties par jautājumiem, kas izklāstīti 6. punktā;
d)      kritiski svarīga etalona gadījumā – ja
pastāv domstarpības attiecībā uz pasākumu, kas veikts saskaņā ar 14., 23., 24. un
31. pantu.
Neskarot LESD 258. pantu, EVTI var rīkoties
saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010
19. pantu. EVTI saskaņā ar minētās regulas 19. panta 1. punkta otro daļu
var arī pēc savas iniciatīvas palīdzēt kompetentajām iestādēm iedibināt
konsekventas sadarbības praksi.
35. pants
Sadarbība ar EVTI
1.           Šīs regulas nolūkos
kompetentās iestādes sadarbojas ar EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.
2.           Kompetentās iestādes saskaņā
ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 35. pantu nekavējoties sniedz EVTI visu
informāciju, kas ir nepieciešama tās pienākumu veikšanai.
3.           EVTI izstrādā īstenošanas
tehnisko standartu projektus, lai noteiktu 2. punktā minētās informācijas
apmaiņas procedūras un formātus.
EVTI šā panta pirmajā daļā minētos īstenošanas
tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz [XXXX].
Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 15. pantu pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos
īstenošanas tehniskos standartus.
36. pants
Dienesta noslēpums
1.           Uz jebkādu konfidenciālu
informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta atbilstīgi šai
regulai, attiecas 2. punktā noteiktie dienesta noslēpuma nosacījumi.
2.           Dienesta noslēpuma
ievērošanas pienākums attiecas uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas
kompetentajā iestādē vai jebkurā iestādē vai tirgus uzņēmumā, vai fizisku vai
juridisku personu, kam kompetentā iestāde ir deleģējusi savas pilnvaras,
tostarp arī uz revidentiem un ekspertiem, ar ko kompetentajai iestādei ir
noslēgts līgums.
3.           Informāciju, uz ko attiecas
dienesta noslēpums, nevar izpaust nevienai citai personai vai iestādei citādi,
nekā ir paredzēts tiesību aktu noteikumos.
4.           Visu informāciju, ar ko
kompetentās iestādes apmainās saskaņā ar šo regulu un kas skar darījumu vai
darbības apstākļus vai citus ekonomiska vai personiska rakstura jautājumus,
uzskata par konfidenciālu un uz to attiecina dienesta noslēpuma prasības,
izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde informācijas paziņošanas laikā
paziņo, ka informāciju drīkst izpaust, vai kad šāda izpaušana nepieciešama tiesvedībai.
VII SADAĻA
DELEĢĒTIE AKTI UN ĪSTENOŠANAS AKTI
37. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.           Pilnvaras pieņemt deleģētos
aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus.
2.           Pilnvaras pieņemt pieņemt 3. panta
2. punktā, 5. panta 3. punktā, 7. panta 3. punktā, 9. panta
3. punktā, 11. panta 4. punktā, 12. panta 3. punktā, 16. panta
2. punktā un 23. panta 7. punktā minētos deleģētos tiesību aktus
Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no [šīs regulas spēkā stāšanās dienas].
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 2. punktā, 5. panta 3. punktā,
7. panta 3. punktā, 9. panta 3. punktā, 11. panta 4. punktā,
12. panta 3. punktā, 16. panta 2. punktā un 23. panta 7. punktā
minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto
pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas
neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.
4.           Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu
aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Saskaņā ar 3. panta 2. punktu,
5. panta 3. punktu, 7. panta 3. punktu, 9. panta 3. punktu,
11. panta 4. punktu, 12. panta 3. punktu, 16. panta 2. punktu
un 23. panta 7. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai
tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam
un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja
pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai
Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.
38. pants
Komiteju procedūra
1.           Komisijai palīdz Eiropas
Vērtspapīru komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu, ņemot vērā tās 8. panta
noteikumus.
VIII SADAĻA
Pārejas un nobeiguma noteikumi
39. pants
Pārejas noteikumi
1.           Administrators, kas izstrādā etalonu
[šīs regulas spēkā stāšanās dienā] iesniedz pieteikumu atļaujas saņemšanai
saskaņā ar 23. pantu [24 mēnešu laikā pēc dienas, kad ir sākta
regulas piemērošana].
2.           Administrators, kas ir
iesniedzis pieteikumu atļaujas saņemšanai saskaņā ar 1. punktu, var
turpināt sagatavot esošo etalonu līdz laikam, kad šāda atļauja tiek noraidīta.
3.           Ja esošais etalons neatbilst
šīs regulas prasībām, bet, veicot izmaiņas šādā etalonā, lai izpildītu šīs
regulas prasības, rastos force majeure apstākļi, tiktu traucēti vai
citādi pārkāpti jebkura finanšu līguma vai finanšu instrumenta, kuros ir
atsauce uz konkrēto etalonu, noteikumi, piemēro šā panta 4. punktu.
4.           Atļauju lietot etalonu sniedz
tās dalībvalsts attiecīgā kompetentā iestāde, kurā atrodas administrators, līdz
laikam, kamēr etalons ir atsauce finanšu instrumentos un finanšu līgumos, kuru
vērtība nepārsniedz 5 % no finanšu instrumentu un finanšu līgumu vērtības,
kuros bija atsauce uz šo etalonu laikā, kad šī regula stājās spēkā. Neviens
finanšu instruments vai finanšu līgums neatsaucas uz šādu esošo etalonu pēc
tam, kad šī regula ir stājusies spēkā.
40. pants
Pārskatīšana
Līdz 2018. gada 1. jūlijam Komisija
veic pārskatu un iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šo regulu
un jo īpaši:
a)      par kritiski svarīga etalona darbību un
efektivitāti un obligāto līdzdalības režīmu, kā noteikts 13. un 14. pantā,
un 3. pantā noteikto kritiski svarīga etalona definīciju;
b)      par VI sadaļā minēto uzraudzības
režīma efektivitāti un 34. pantā minētajām kolēģijām, kā arī konkrētu
etalonu uzraudzības piemērotību, ko veic Savienības iestāde; un
c)      par 18. pantā noteikto piemērotības
prasību.
41. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no [12 mēneši pēc regulas spēkā
stāšanās dienas].
Regulas 13. panta 1. punktu un 34. pantu
piemēro no [6 mēneši pēc regulas spēkā stāšanās dienas].
Šī regula uzliek saistības kopumā un
ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā                            Padomes
vārdā
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
A iedaļa. Pārvaldības un kontroles prasības, ar
nodrošina kurām atbilstību 5. panta 1. punktam
I Prasības attiecībā uz pārvaldību un
interešu konfliktiem, ar kurām nodrošina atbilstību 5. panta 1. punkta
a) apakšpunktam
1.           Etalona izstrādi operatīvi un
funkcionāli nodala no jebkuras administratora saimnieciskās darbības, kas var
radīt faktisku vai potenciālu interešu konfliktu. Ja šādus konfliktus nevar
pārvaldīt, etalona operators pārtrauc visas darbības vai attiecības, kas rada
šādus konfliktus, vai pārtrauc etalona sagatavošanu.
2.           Administrators publicē
informāciju par visiem esošajiem vai potenciālajiem interešu konfliktiem,
tostarp tiem, kas rodas administratora līdzdalības vai tā veiktās kontroles
rezultātā, vai par tiem paziņo etalona datu sniedzējiem un lietotājiem, un
attiecīgajai kompetentajai iestādei.
3.           Administrators nosaka
atbilstīgu politiku un procedūras interešu konfliktu noteikšanai, paziņošanai,
pārvaldībai vai mazināšanai un novēršanai, lai aizsargātu etalona noteikšanas
integritāti un neatkarību. Tās ir regulāri jāpārskata un jāatjaunina. Politikai
un procedūrām būtu jāņem vērā un jāatbilst interešu konflikta līmenim, rīcības
brīvības pakāpei, ko izmanto etalonu izstrādes procesā, un etalonu radītajiem
riskiem, un tās nodrošina:
(a)
administratora sagatavotās vai sniegtās
informācijas konfidencialitāti, ievērojot šajā regulā noteiktās informācijas
atklāšanas un pārredzamības saistības; un
(b)
īpaši tādu konfliktu novēršanu, ko radījusi
administratora līdzdalība vai veiktā kontrole, vai citas intereses tā grupā,
vai citas personas, kas var ietekmēt vai kontrolēt administratoru attiecībā uz
etalona noteikšanu.
4.           Administrators nodrošina, ka
darbiniekiem un visām pārējām fiziskajām personām, kuras tam sniedz
pakalpojumus vai ir tā kontrolē, un kuras ir tieši iesaistītas etalona
izstrādē:
a)       ir atbilstošas prasmes, zināšanas un
pieredze piešķirto uzdevumu veikšanai, un tām piemēro efektīvu pārvaldību un
uzraudzību;
b)      tās nav pakļautas nepamatotai ietekmei
vai interešu konfliktiem un šādu personu atalgojuma un veikuma novērtējums
nerada interešu konfliktus vai kā citādi neapdraud etalona procesa integritāti;
c)       to intereses un uzņēmējdarbības sakari
neapdraud administratora funkcijas;
d)      aizliedz piedalīties etalona noteikšanā,
iesaistoties pirkšanas piedāvājumos, pārdošanas piedāvājumos un darījumos
personiski vai tirgus dalībnieku vārdā; un
e)       piemēro efektīvas procedūras, lai
kontrolētu informācijas apmaiņu ar citiem darbiniekiem, visām pārējām personām,
kas ir iesaistītas darbībās, kuras var radīt interešu konfliktu risku vai ja
attiecīgā informācija var ietekmēt etalonu.
5.           Administrators izveido īpašas
iekšējās kontroles procedūras, lai nodrošinātu darbinieka vai personas, kas
nosaka etalonu, integritāti un uzticamību, tostarp to, ka vismaz vadība iekšēji
apstiprina etalonu pirms tā izplatīšanas.
6.           Šīs iedaļas 7. un 8. punktu
piemēro, ja ievades datus sniedz darījumu nodaļa (front office), kas ir
jebkurš departaments, struktūrvienība, grupa vai datu iesniedzēju personāls vai
jebkurš ar to saistītais uzņēmums, kas veic cenu noteikšanu, tirdzniecību,
pārdošanu, mārketingu, reklāmu, finanšu pakalpojumu mārketingu, strukturēšanu
vai brokera darījumus.
7.           Ja administratori ievades datus
saņem no darījumu nodaļas darbiniekiem, administrators iegūst datus no citiem
avotiem, kas var apstiprināt šādus ievades datus.
8.           Administrators nepieņem
ievades datus no darījumu nodaļas, ja netiek veiktas pienācīgas iekšējās
pārraudzības un pārbaudes procedūras attiecībā uz darījumu nodaļas sniegtajiem
datiem, kas atbilst šādām prasībām:
a)       tiek veikta ievades datu validācija,
pirms tie tiek izmantoti etalona noteikšanā, tostarp vecākās amatpersonas veic
vairākkārtējas pārskatīšanas procedūras, lai pārbaudītu ievades datus, un
vadība attiecībā uz ievades datu iesniegšanu veic iekšējas apstiprināšanas
procedūras;
b)      darbinieki darījumu nodaļā ir fiziski
nodalīti no hierarhiski augstākām amatpersonām;
c)       ir pilnībā ņemti vērā konfliktu
pārvaldības pasākumi, lai noteiktu, atklātu, pārvaldītu, mazinātu un novērstu
esošos vai iespējamos stimulus manipulēt vai citādi ietekmēt sniegtos datus,
tostarp, izmantojot atlīdzības politiku un interešu konfliktus starp ievades
datu darbībām un jebkurām citām datu sniedzēja vai ar to saistīta uzņēmuma, vai
to attiecīgo klientu vai patērētāju saimnieciskajām darbībām.
II Pārraudzības prasības, ar kurām
nodrošina atbilstību 5. panta 1. punkta b) apakšpunktam
9.           Administrators izveido un
uztur pastāvīgu un efektīvu pārraudzības funkciju, kas darbojas neatkarīgi un
kas izpilda dažus vai visus no šādiem pienākumiem, kurus pielāgo atkarībā no
attiecīgā etalona sarežģītības, lietošanas un neaizsargātības:
a)       pārskata etalona definīcijas un metodiku;
b)      pārrauga visas izmaiņas etalona metodikā
un pilnvaro administratoru apspriesties par šādām izmaiņām;
c)       pārrauga administratora kontroles
sistēmu un rīcības kodeksu, kā arī etalona pārvaldību un darbību;
d)      pārrauga un apstiprina procedūras etalona
izstrādes pārtraukšanai, tostarp visas konsultācijas par tā darbības izbeigšanu;
e)       pārrauga visas trešās puses, kas ir
iesaistītas etalona izstrādē, tostarp aprēķināšanas un informācijas
izplatīšanas aģentus;
f)       novērtē iekšējās un ārējās revīzijas vai
pārskatīšanu un uzrauga noteikto darbību īstenošanu;
g)       uzrauga ievades datus un datu
sniedzējus, un administratora darbības, apšaubot vai validējot sniegtos ievades
datus;
h)       veic efektīvus pasākumus attiecībā uz
visiem rīcības kodeksa pārkāpumiem; un
i)        ziņo attiecīgajām kompetentajām
iestādēm par visiem datu sniedzēju vai administratoru izdarītajiem
konstatētajiem pārkāpumiem, par kuriem uzzina pārraudzību veicošā struktūra, un
par nepareiziem vai aizdomīgiem ievades datiem.
10.         Pārraudzības funkciju veic
kāda no turpmāk minētajām struktūrām:
a)       ja administrators pieder datu
sniedzējiem vai lietotājiem vai tie to kontrolē, atsevišķa valde vai komiteja,
kuras sastāvs nodrošina tās neatkarību un interešu konfliktu neesamību. Ja
administrators pieder datu sniedzējiem vai tie to kontrolē, komitejas locekļu
vairākumam nevajadzētu būt datu sniedzējiem. Ja administrators pieder
lietotājiem vai tie to kontrolē, komitejas locekļu vairākumam nevajadzētu būt
datu sniedzējiem;
b)      ja administrators nepieder tā datu
sniedzējiem vai lietotājiem un tie to nekontrolē, iekšēja valde vai komiteja.
Iekšējās valdes vai komitejas locekļi nav iesaistīti neviena etalona izstrādē,
kurus viņi pārrauga;
c)       ja administrators spēj pierādīt, ka,
ņemot vērā tā attiecīgā etalona sniegšanas raksturu, mērogu un sarežģītību un
etalona radītu risku un ietekmi, a) un b) apakšpunktos minētās prasības
nav samērīgas, fiziska persona drīkst nodrošināt pārraudzības darbinieka
funkciju. Pārraudzības darbiniekam nedrīkst iesaistīties neviena etalona
izstrādē, kuru tas uzrauga.
11.         Pārraudzības struktūra var pārraudzīt
vairāk nekā vienu etalonu, ko nodrošinājis administrators, ja tas citādi
atbilst šīs iedaļas pārējām prasībām.
III Kontroles prasības, ar kurām nodrošina
atbilstību 5. panta 1. punkta c) apakšpunktam
12.         Administrators nodrošina
pienācīgu kontroles sistēmu etalona izstrādei. Kontroles sistēmai vajadzētu būt
proporcionālai konstatēto konfliktu līmenim, rīcības brīvības apmēram etalona
procesā un etalona ievades datu raksturam, un jāietver:
a)       darbības riska pārvaldība;
b)      pienācīgi un efektīvi uzņēmējdarbības un
ārkārtas situāciju plāni.
13.         Ja ievades dati nav darījumu
dati, administrators:
a)       ievieš pasākumus, lai nodrošinātu, ka
datu sniedzēji ievēro rīcības kodeksu un piemērojamos ievades datu standartus;
b)      ievieš pasākumus, lai uzraudzītu ievades
datus, tostarp ievades datu uzraudzību pirms etalona publicēšanas un ievades
datu validēšanu pēc publicēšanas, lai konstatētu kļūdas un novirzes.
14.         Vajadzības gadījumā kontroles
sistēmu dokumentē, pārskata un atjaunina un pēc pieprasījuma dara pieejamu
lietotājiem un attiecīgajai kompetentajai iestādei.
IV Pārskatāmības prasības, ar kurām
nodrošina atbilstību 5. panta 1. punkta d) apakšpunktam
15.         Administrators ieceļ iekšēju
kontroles struktūru, tai piešķirot nepieciešamās spējas pārskatīt un ziņot par
to, vai administrators piemēro etalona izstrādes metodiku un šo regulu.
16.         Attiecībā uz kritiski
svarīgiem etaloniem administrators ieceļ neatkarīgu ārēju revidentu, lai
pārskatītu un ziņotu par to, vai administrators ievēro etalona metodiku un šo
regulu, ja administratora etalona darbību apjoms un sarežģītība rada būtisku
risku finanšu stabilitātei.
17.         Pēc attiecīgās kompetentās
iestādes vai jebkura etalona lietotāja lūguma administrators sniedz vai publicē
detalizētu informāciju par 15. punktā minēto pārskatīšanu vai par 16. punktā
minētajām revīzijām.
18.         Administrators glabā šādu
informāciju:
a)       visus ievades datus;
b)      informāciju par to, kā šādi ievades dati
izmantoti, lai noteiktu etalonu un izmantoto metodiku;
c)       informāciju par administratora
spriedumiem vai rīcības brīvības izmantošanu etalonu noteikšanā, tostarp
pilnīgu pamatojumu spriedumam vai rīcības brīvībai, informāciju par
neievērotajiem ievades datiem, īpaši, ja tie atbilda etalona metodikas
prasībām, un pamatojumu šādai neievērošanai;
d)      informāciju par nosūtītājiem un fiziskām
personām, kuras nodarbina administratori etalonu noteikšanai;
e)       visus dokumentus, kas attiecas uz
sūdzībām, tostarp tām, kuras iesniedzis prasītājs, kā arī administratora
glabātos datus; un
f)       telefonsarunu vai elektronisko sakaru
ierakstus starp jebkuru personu, ko nodarbinājis administrators, un attiecīgā
etalona datu sniedzējiem.
19.         Administrators glabā 1. punktā
izklāstīto informāciju vismaz piecus gadus tādā formātā, kas ļauj atkārtot un
pilnībā izprast etalona aprēķinus un ļauj veikt ievades datu, aprēķinu,
spriedumu izdarīšanas un rīcībās brīvības izmantošanas revīziju vai novērtēšanu.
Saskaņā ar 18. punkta f) apakšpunktu ierakstītos telefonsarunu vai
elektroniskās saziņas ierakstus pēc pieprasījuma izsniedz sarunā vai saziņā
iesaistītajām personām un glabā trīs gadus.
20.         Administrators nosaka un
publicē procedūras sūdzību paziņošanai, pārvaldībai un savlaicīgai izskatīšanai
attiecībā uz etalonu, kuras veic persona vai personas, kas ir neatkarīgas no visām
personām, kuras ir saistītas ar sūdzību.
B iedaļa. Prasības attiecībā uz
ārpakalpojumiem, ar kurām nodrošina atbilstību 6. pantam
1.         Izmantojot ārpakalpojumus,
administrators nodrošina, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:
a)       pakalpojumu sniedzējam ir spējas,
kompetence un visas atļaujas, kas prasītas tiesību aktos, lai droši un
profesionāli veiktu ārpakalpojuma funkcijas, pakalpojumus vai darbības;
b)      administrators veic atbilstošus
pasākumus, ja atklājas, ka pakalpojumu sniedzējs nevar veikt funkcijas efektīvi
un saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām;
c)       administrators uztur nepieciešamo
kompetenci, lai efektīvi uzraudzītu ārpakalpojumā uzticētās funkcijas un
pārvaldītu ar ārpakalpojumiem saistītos riskus;
d)      pakalpojuma sniedzējs informē
administratoru par jebkurām izmaiņām, kas var būtiski ietekmēt tā spēju
efektīvi izpildīt ārpakalpojumam uzticēto funkciju atbilstīgi piemērojamiem
tiesību aktiem un regulatīvajām prasībām;
e)       pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar
attiecīgo kompetento iestādi saistībā ar ārpakalpojumu darbībām, un
administratoram un attiecīgajai kompetentajai iestādei ir faktiska piekļuve
datiem, kas ir saistīti ar ārpakalpojumu darbībām, kā arī attiecīgā pakalpojumu
sniedzēja uzņēmējdarbības telpām, un attiecīgā kompetentā iestāde spēj izmantot
šis piekļuves tiesības;
f)       vajadzības gadījumā administrators spēj
pasākumus izbeigt.
D iedaļa. Prasības attiecībā uz datiem un
metodiku, ar kurām nodrošina atbilstību 7. panta 1. punktam
I Prasības attiecībā uz pietiekamiem un
precīziem datiem un reprezentatīvu datu
sniedzēju, ar kurām nodrošina atbilstību 7. panta 1. punkta a)
un b) apakšpunktam
1.           Administrators nodrošina, ka
kontroles attiecībā uz ievades datiem ietver:
a)       kritērijus, kuri definē, kas var
iesniegt ievades datus administratoram, un datu sniedzēju atlases procesu;
b)      procesu datu sniedzēja ievades datu
novērtēšanai un datu sniedzēja atturēšanai no turpmākas ievades datu sniegšanas
vai, ja nepieciešams, citu sankciju piemērošana datu sniedzējam par neizpildi; un
c)       procesu ievades datu validēšanai,
tostarp salīdzinājumā ar citiem rādītājiem vai datiem, lai nodrošinātu to
integritāti un precizitāti.
II Stabilas un uzticamas metodikas prasības, ar kurām nodrošina atbilstību 7. panta 1. punkta
d) apakšpunktam
2.           Izstrādājot etalonu metodiku,
etalona administrators:
a)       ņem vērā faktorus, tostarp tirgus apjomu
un parasto likviditāti, tirgošanās pārredzamību un tirgus dalībnieku statusu,
tirgus koncentrāciju, tirgus dinamiku un to, cik atbilstīgi paraugs reprezentē
ekonomisko realitāti, ko ir paredzēts izmērīt ar etalonu;
b)      nosaka, kas veido aktīvu tirgu
attiecīgajam etalonam; un
c)       nosaka prioritāti, ko piešķir
atšķirīgajiem ievades datu veidiem.
3.           Administrators izmanto
etalona metodikas, kuras:
a)       ir stabilas, nepārtrauktas un spēj
validēt, tostarp veikt atpakaļejošas pārbaudes; un
b)      ir izturīgas un nodrošina, ka etalonus
var aprēķināt visplašākajā iespējamo apstākļu spektrā.
4.           Administrators ir ieviesis
nepārprotamas publicētas sistēmas, kas nosaka apstākļus, kādos ievades datu
kvalitāte vai kvantitāte neatbilst standartiem, kas nepieciešami metodikai, lai
precīzi un uzticami noteiktu etalonu, un kas apraksta, kā šādos apstākļos
vajadzības gadījumā etalons tiks aprēķināts.
III Pārredzamības prasības, ar kurām nodrošina atbilstību 7. panta 1. punkta e) apakšpunktam
5.           Administrators precizē, kā
apspriedīsies par metodikas izmaiņām. Administrators publicē procedūras un
iemeslu jebkādām ierosinātajām būtiskajām izmaiņām savā metodikā, tostarp
definīciju par to, kas veido būtiskas izmaiņas un kad tas par tām informēs
lietotājus. Minētās procedūras:
(a)
nodrošina iepriekšēju paziņojumu noteiktā termiņā,
kas sniedz iespēju analizēt un izteikt piezīmes par šādu ierosināto izmaiņu
ietekmi, kā arī
(b)
nodrošina piezīmes un administratora atbildi uz
šādām piezīmēm, kuras dara pieejamas pēc katras apspriešanās, izņemot, ja ir
pieprasīta konfidencialitāte.
D iedaļa. Rīcības kodeksa prasības, ar
kurām nodrošina atbilstību 9. pantam
1.           Saskaņā ar 9. pantu
izstrādātais rīcības kodekss ietver vismaz šādus elementus:
a)      prasības, kas nepieciešamas, lai
nodrošinātu, ka ievades datus sniedz saskaņā ar 7. un 8. pantu;
informāciju par to, kas var sniegt ievades datus administratoram, un
procedūras, lai novērtētu datu sniedzēja un pārējo nosūtītāju identitāti un
visu nosūtītāju atļaujas;
b)      politiku, lai nodrošinātu, ka datu
sniedzēji sniedz visus attiecīgos ievades datus; un
c)      sistēmas un kontroles, kuras datu
sniedzējam ir pieprasīts izveidot, tostarp:
–
procedūras ievades datu iesniegšanai, tostarp
prasības datu sniedzējam precizēt, vai ievades dati ir darījumu dati un vai
ievades dati atbilst administratora prasībām,
–
politiku par rīcības brīvības izmantošanu, sniedzot
ievades datus,
–
jebkuru prasību validēt ievades datus, pirms tie ir
sniegti administratoram,
–
informācijas glabāšanas politiku,
–
prasības ziņot par aizdomīgiem ievades datiem,
–
konfliktu pārvaldības prasības.
2.           Administrators nodrošina, ka
rīcības kodekss atbilst šai regulai.
E iedaļa. Datu sniedzēju pārvaldības un
kontroles prasības, kuras piemēro
uzraudzītajiem datu sniedzējiem, lai nodrošinātu atbilstību 11. pantam
1.           Uzraudzītam datu sniedzējam
ir efektīvas sistēmas un kontroles, lai nodrošinātu visu administratoram
sniegto ievades datu integritāti un uzticamību, tostarp:
a)       kontroles par to, kas var nosūtīt
ievades datus administratoram, un attiecīgā gadījumā, apstiprināšanas process, ko
veic fiziska persona, kas ir par nosūtītāju augstāka amatpersona;
b)      atbilstošas mācības nosūtītājiem, kas
aptver vismaz šo regulu un [regulu par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu];
c)       konfliktu pārvaldības pasākumi, tostarp,
vajadzības gadījumā, darbinieku fiziska nodalīšana un apsvērumi par to, kā
novērst tādus stimulus manipulēt ar etaloniem, kurus radījusi atlīdzības
politika;
d)      informācijas par saziņu, kas veikta
saistītībā ar ievades datu sniegšanu, glabāšana pienācīgu laikposmu.
2.           Ja ievades dati nav darījumu
dati, uzraudzītie datu sniedzēji papildus 1. punktā minētajām sistēmām un
kontrolēm nosaka politiku, kas reglamentē spriedumu vai rīcības brīvības
izmantošanu, un saglabā informāciju par iemesliem, kādēļ tika izmantoti šādi
spriedumi vai rīcības brīvība, attiecīgā gadījumā ņemot vērā etalona raksturu
un ievades datus.
F iedaļa. Prasības attiecībā uz etalona
paziņojumu, ar kurām nodrošina atbilstību 15. pantam
Paziņojumā par etalonu ietver vismaz:
a)       visu galveno terminu definīcijas
attiecībā uz etalonu;
b)      iemeslu metodikas pieņemšanai un
procedūras metodikas pārskatīšanai un apstiprināšanai;
c)       kritērijus un procedūras, kuras
izmantotas, lai noteiktu etalonu, tostarp ievades datu aprakstu, prioritāti,
kas dota atšķirīgajiem ievades datu veidiem, informāciju par jebkuru modeļu vai
ekstrapolācijas metožu izmantošanu un jebkuru procedūru etalona indeksa
sastāvdaļu līdzsvarošanai;
d)      kontroles un noteikumus, kas reglamentē
to, ka administrators vai jebkurš datu sniedzējs izmanto rīcības brīvību vai izdara
spriedumu, lai nodrošinātu konsekvenci šādu tiesību izmantošanā;
e)       procedūras, kuras reglamentē etalona
noteikšanu spriedzes periodos vai laikā, kad darījumu datu avoti var būt
nepietiekami, neprecīzi vai neuzticami, un etalona iespējamos ierobežojumus
šādos periodos; un
f)       procedūras kļūdu novēršanai ievades
datos vai etalona noteikšanai, tostarp, ja tiks pieprasīta etalona atkārtota
noteikšana.
II PIELIKUMS
Procentu likmju etaloni
1.           Šo pielikumu piemēro
starpbanku procentu likmju etaloniem.
2.           Turpmāk minētās prasības
piemēro, papildinot vai aizstājot I pielikumā izklāstītās prasības.
Pietiekami un precīzi dati
3.           4. un 5. punktu piemēro
starpbanku procentu likmju etaloniem, ja ievades dati ir aplēses vai cenu
piedāvājumi.
4.           Darījumu dati 7. panta 1. punkta
a) apakšpunktā ir:
a)      datu sniedzēja darījumi, kas atbilst
rīcības kodeksā ietvertajām prasībām par ievades datiem:
–
nenodrošinātā starpbanku noguldījumu tirgū,
–
citos nenodrošinātos noguldījumu tirgos, tostarp
noguldījumu sertifikātu un komerciālo vērtspapīru tirgos, un
–
citos saistītos uz nakti izsniegto kredītu indeksu
mijmaiņas darījumu, valūtas maiņas nākotnes darījumu, procentu likmju nākotnes
un iespēju līgumu tirgos un centrālās bankas operācijās;
b)      datu sniedzēja novērojumi par trešās
puses darījumiem 2. punkta a) apakšpunktā aprakstītajos darījumos.
5.           Ja nav iesniegti pietiekami 1. punktā
minētie dati saskaņā ar 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
ievades datu noteikšanai var izmantot trešo pušu piedāvātās cenas datu
sniedzējiem tajos pašos tirgos un ekspertu spriedumu. Ievades datus var arī
pielāgot, lai nodrošinātu, ka ievades dati reprezentē starpbanku noguldījumu
tirgu un tam atbilst. Jo īpaši, 1. punktā minētos ievades datus var
koriģēt, piemērojot šādus kritērijus:
a)      darījumu laikposmu no brīža, kad ievades
dati ir nodrošināti, un visu tirgus notikumu ietekmi starp darījumu brīdi un
brīdi, kad sniegti ievades dati;
b)      interpolāciju vai ekstrapolāciju no
darījumu datiem; un
c)      veiktās korekcijas, lai atspoguļotu
izmaiņas datu sniedzēju un citu tirgus dalībnieku kredītspējā.
Ievades datu pārredzamība
6.           Ja ievades dati ir aplēses,
administrators publicē ievades datus trīs mēnešus pēc to sniegšanas, pretējā
gadījumā ievades datus publicē saskaņā ar 16. pantu.
Pārraudzības funkcija
7.           Nepiemēro I pielikuma
A iedaļas 7., 8. un 9. punktu.
8.           Administratori ir izveidojuši
neatkarīgu pārraudzības komiteju. Datu sniedzēji pārraudzības komitejā veido
locekļu mazākumu. Informāciju par dalību dara pieejamu sabiedrībai, pievienojot
deklarācijas par interešu konfliktiem un par procesiem pārraudzības komitejas
locekļu ievēlēšanai vai iecelšanai amatā.
9.           Pārraudzības komiteja rīko
vismaz vienu sanāksmi ik pēc diviem mēnešiem un nekavējoties pēc tās publicē
pārredzamu protokolu.
10.         Pārraudzības komitejas
pienākumi ir šādi:
a)      pārskatīt etalona definīcijas un metodiku;
b)      pārraudzīt visas izmaiņas etalona
metodikā un pilnvarot administratoru apspriesties par šādām izmaiņām;
c)      pārraudzīt administratora kontroles
sistēmu un rīcības kodeksu, kā arī etalona pārvaldību un darbību;
d)      pārraudzīt un apstiprināt procedūras
etalona izstrādes pārtraukšanai, tostarp visas konsultācijas par tā darbības
izbeigšanu;
e)      pārraudzīt visas trešās puses, kas ir
iesaistītas etalona sagatavošanā, piemēram, aprēķināšanas un izplatīšanas
aģentus;
f)       novērtēt iekšējās un ārējās revīzijas
vai pārskatīšanu un uzraudzīt noteikto darbību īstenošanu;
g)      uzraudzīt ievades datus un datu
sniedzējus, un administratora darbības, apšaubot vai validējot sniegtos ievades
datus;
h)      ja vajadzīgs, piemērot sankcijas par
rīcības kodeksa pārkāpumiem; un
i)       ziņot attiecīgajām kompetentajām
iestādēm par visiem datu sniedzēju vai administratoru izdarītajiem
konstatētajiem pārkāpumiem un par nepareiziem vai aizdomīgiem ievades datiem.
Revīzijas
11.         Nepiemēro I pielikuma
A iedaļas 15. un 16. punktu.
12.         Administratoru ārēju revīziju
veic ik pēc diviem gadiem – pirmo veic sešus mēnešus pēc rīcības kodeksa
ieviešanas un pēc tam ik pēc diviem gadiem. Pārraudzības komiteja var pieprasīt
datu sniedzējas sabiedrības ārēju revīziju, ja tā nav apmierināta ar kādu tās
rīcības aspektu.
Rīcības kodekss
13.         Rīcības kodeksā sīki izklāsta
ievades datu sniegšanas procesu, tostarp papildus I pielikuma D iedaļā
noteiktajām prasībām:
a)      to, kā izmanto starpbanku darījumu un
citu darījumu datus, citus svarīgos un saistītos tirgus, kurus var izmantot,
lai izstrādātu starpbanku finansēšanas tirgus precīzu novērtējumu;
b)      prasību glabāt precīzu informāciju par
visiem darījumiem iekšējā starpbanku noguldījumu tirgū un citos saistītajos
tirgos, paralēli prasībai regulāri un pēc pieprasījuma sniegt šos datus etalona
administratoram un tā pārraudzības komitejai;
c)      procedūras sniegto ievades datu
validēšanai pirms publicēšanas un sniegto ievades datu apstiprināšanai pēc
publicēšanas;
d)      politiku nosūtītāju apmācības jomā,
tostarp to, kas jāņem vērā, nosakot iesniegtos ievades datus, un to, kā
izmantot ekspertu spriedumus, kā arī to regulatīvos pienākumus;
e)      prasību iziet apmācību tirgotājiem, kas
tirgojas ar atvasinātajiem instrumentiem, kuri atsaucas uz konkrētiem
etaloniem, sīki izklāstot viņu nozīmi etalonu noteikšanas procesā un to, ka nav
pieņemams kontakts ar nosūtītājiem; un
f)       prasību par to, ka visiem datu
sniedzējiem ir jāievieš ziņošanas procedūras par aizdomīgiem datiem, lai
etalona administrators un pārraudzības komitejas tos pārskatītu.
Datu sniedzēju sistēmas un kontroles
14.         Papildus I pielikuma
E iedaļā izklāstītajām prasībām datu sniedzējiem piemēro šādas prasības.
15.         Katra datu sniedzēja
nosūtītājs un tā tiešie vadītāji rakstiski apliecina, ka tie ir iepazinušies ar
rīcības kodeksu un to ievēros.
16.         Datu sniedzēja sistēmas un
kontroles ietver:
a)      pienākumu izklāstu katrā sabiedrībā, arī
iekšējās informēšanas sistēmas un pārskatatbildību, tostarp nosūtītāju un
vadītāju atrašanās vietu un attiecīgo personu un to aizstājēju vārdus;
b)      iekšējas procedūras sniegto ievades datu
apstiprināšanai;
c)      disciplināras procedūras attiecībā uz
mēģinājumiem manipulēt vai neziņošanu par faktisku manipulāciju vai tās
mēģinājumu, ko veikušas puses, kas nav saistītas ar datu sniegšanas procesu;
d)      efektīvas interešu konflikta pārvaldības
procedūras un saziņas kontroles starp datu sniedzējiem un starp datu
sniedzējiem un citām trešām personām, lai novērstu jebkuru neatbilstošu ārēju
ietekmi pār tiem, kas ir atbildīgi par likmju iesniegšanu. Nosūtītāji strādā
vietās, kas ir fiziski nodalītas no procentu likmju atvasināto instrumentu
tirgotājiem;
e)      efektīvas procedūras, lai novērstu vai
kontrolētu informācijas apmaiņu starp personām, kuras ir iesaistītas darbībās,
kurās pastāv interešu konflikta risks, ja šāda informācijas apmaiņa var kaitēt
sniegtajiem etalonu datiem;
f)       noteikumus, lai novērstu slepenu
vienošanos starp datu sniedzējiem un starp datu sniedzējiem un etalona
administratoriem;
g)      pasākumus, lai novērstu vai ierobežotu
jebkuru personu no nepiemērotas ietekmes izmantošanas pār veidu, kādā ievades
datu izstrādē iesaistītās personas veic šādas darbības;
h)      jebkuras tiešas saiknes novēršanu starp
ievades datu izstrādē iesaistīto personu atlīdzību un citā darbībā iesaistīto
personu atlīdzību vai tās radītiem ieņēmumiem, ja interešu konflikts var rasties
saistībā ar šādām darbībām;
i)       kontroles, lai noteiktu jebkuru reverso
darījumu pēc ievades datu sniegšanas.
17.         Datu sniedzējs glabā šādu
precīzu informāciju:
a)      visus ar sniegtajiem ievades datiem
saistītos aspektus;
b)      procesu, kas reglamentē ievades datu
noteikšanu un ievades datu apstiprināšanu;
c)      nosūtītāju vārdus un to pienākumus;
d)      jebkuru saziņu starp nosūtītājiem un
citām personām, tostarp iekšējiem un ārējiem tirgotājiem un brokeriem,
attiecībā uz sniegto ievades datu noteikšanu;
e)      jebkādu nosūtītāju saziņu ar
administratoru vai jebkuru aprēķināšanas aģentu;
f)       visus jautājumus par ievades datiem un
atbildes uz šādiem jautājumiem;
g)      sensitīvus ziņojumus par procentu likmju
mijmaiņas darījumu tirdzniecības portfeļiem un citiem atvasināto finanšu
instrumentu tirdzniecības portfeļiem, kas ir būtiski pakļauti starpbanku
procentu likmju noteikšanai attiecībā uz ievades datiem; un
h)      visu iekšējo un ārējo revīziju
konstatējumus.
18.         Uzskaites datus glabā līdzeklī,
kas ļauj glabāt informāciju, kurai var piekļūt turpmākām aplūkošanai ar dokumentētiem
auditācijas pierakstiem.
19.         Datu sniedzēja atbilstības
uzdevums ir regulāri ziņot vadībai par visiem konstatējumiem, tostarp reversa
darījumiem.
20.         Attiecībā uz ievades datiem un
procedūrām regulāri veic iekšēju revīziju.
21.         Datu sniedzēja ievades datu
ārēju revīziju, atbilstību rīcības kodeksam un šīs regulas noteikumiem veic ik
pēc diviem gadiem – pirmo veic sešus mēnešus pēc rīcības kodeksa ieviešanas un
pēc tam ik pēc diviem gadiem.
III PIELIKUMS
Preču etaloni
Šo pielikumu piemēro "preču
etaloniem", kas ir etalons, kur bāzes aktīvs 3. panta 1. punkta
c) apakšpunkta nolūkos ir prece Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006[28] 2. panta 2. punkta
nozīmē.
Metodika
1.           Regulas 8., 9. un 16. panta
nolūkos metodikā un metodikas aprakstā, ko izklāsta paziņojumā par etalonu,
ietver šādus elementus:
a)      visus kritērijus un procedūras, kuras
izmanto, lai izstrādātu etalonu, tostarp to, kā administrators izmanto ievades
datus, arī darījumu konkrētu apjomu, noslēgtos un paziņotos darījumus,
pirkšanas piedāvājumus, pārdošanas piedāvājumus un jebkuru citu tirgus
informāciju savā novērtējumā un/vai novērtējuma periodos vai starplaikos, to,
kāpēc ir izmantota īpaša atsauces vienība, to, kā administrators apkopo šādus
ievades datus, vadlīnijas, kas reglamentē to, kā spriedumu izmanto vērtētāji,
un jebkuru citu informāciju, piemēram, pieņēmumus, modeļus un/vai
ekstrapolāciju no apkopotajiem datiem, kurus ņem vērā, veicot novērtējumu;
b)      tās procedūras un praksi, kas ir
izstrādāta, lai nodrošinātu konsekvenci starp tās vērtētājiem sprieduma
pieņemšanā;
c)      attiecīgo nozīmi, ko piešķir katram
izmantotajam kritērijam etalona aprēķināšanā, īpaši izmantoto tirgus datu veidu
un kritērija veidu, kas izmantots sprieduma pieņemšanā, lai nodrošinātu etalona
aprēķināšanas kvalitāti un integritāti;
d)      kritērijus, pēc kuriem nosaka darījumu
datu minimālo apjomu, kas nepieciešami konkrēta etalona aprēķināšanai. Ja šāda
robežvērtība nav sniegta, paskaidro iemeslus, kāpēc minimāla robežvērtība nav
noteikta, tostarp izklāstot procedūras, ja nav darījumu datu;
e)      kritērijus, kas attiecas uz novērtējuma
periodiem, ja iesniegtie dati neatbilst metodikas ieteiktajai darījumu datu
robežvērtībai vai nepieciešamajiem administratora kvalitātes standartiem,
tostarp jebkuras alternatīvas novērtēšanas metodes, arī teorētiskus aplēšu
modeļus;
f)       kritērijus sniegto ievades datu
savlaicīgumam un veidam, kādā tos sniedz—elektroniski, pa tālruni vai citādi;
g)      kritērijus un procedūras, kuras piemēro
novērtēšanas periodiem, ja viens vai vairāki datu sniedzēji iesniedz tirgus
datus, kas veido būtisku attiecīgā etalona kopējo ievades datu daļu.
Administrators arī definē savus kritērijus un procedūras par to, kas veido
katra etalona aprēķināšanas būtisku daļu;
h)      kritērijus, saskaņā ar kuriem darījumu
datus var izslēgt no etalonu aprēķināšanas.
2.           Administrators publicē:
a)      pamatojumu īpašas metodikas pieņemšanai,
tostarp visus cenu korekcijas paņēmienus un pamatojumu tam, kāpēc laikposms vai
starplaiks, kurā ievades dati ir pieņemti, ir uzticams fiziskā tirgus vērtību
rādītājs;
b)      procedūru iekšējai revīzijai un konkrētās
metodikas apstiprināšanai, arī šādas revīzijas biežumu; un
c)      procedūru konkrētās metodikas ārējai
revīzijai, tostarp procedūras, lai panāktu, ka metodiku pieņem tirgū,
apspriežoties ar lietotājiem par būtiskām izmaiņām to etalonu aprēķināšanas
procesā.
Izmaiņas metodikā
3.           Saskaņā ar 7. panta 1. punkta
e) apakšpunktu administrators pieņem un dara lietotājiem zināmas sīki
izklāstītas procedūras un iemeslu jebkurām ierosinātajām būtiskajām izmaiņām
savā metodikā. Šīs procedūras atbildīs vispārējam mērķim, ka administratoram ir
jānodrošina sava etalona aprēķināšanas integritātes turpināmība un jāīsteno
izmaiņas konkrēta tirgus kārtībai, uz kuru attiecas šādas izmaiņas. Šādas
procedūras nodrošina:
a)      iepriekšēju paziņojumu konkrētā termiņā,
kas dod lietotājiem pietiekamu iespēju analizēt un izteikt piezīmes par šādu
ierosināto izmaiņu ietekmi, ņemot vērā administratora veikto vispārējo apstākļu
aprēķinu;
b)      lietotāju piezīmes un administratora
atbildi uz šādām piezīmēm, kuras jādara pieejamas visiem tirgus lietotājiem pēc
katras konkrētās apspriešanās, izņemot, ja komentētājs ir pieprasījis
konfidencialitāti.
4.           Administrators regulāri pārskata
savas metodikas, lai nodrošinātu, ka tās uzticami atspoguļo fizisko tirgu, kas
tiek novērtēts, un ietver procesu, lai ņemtu vērā attiecīgo lietotāju
viedokļus.
Etalonu aprēķināšanas kvalitāte un
integritāte
5.           Saskaņā ar 8. un 9. pantu
administrators:
a)      sīki norāda kritērijus, kas definē
fizisko preci, kurai piemēro īpašu metodiku;
b)      piešķir prioritāti ievades datiem šādā
kārtībā, ja tas atbilst administratoru metodikām:
1)      noslēgtie un paziņotie darījumi,
2)      pirkšanas piedāvājumi un pārdošanas piedāvājumi,
3)      cita informācija,
ja noslēgtiem un paziņotiem darījumiem nepiešķir
prioritāti, šādas rīcības iemeslus paskaidro, kā noteikts 6. punkta
b) apakšpunktā;
c)      izmanto īpašus pasākumus, kuri paredzēti,
lai izmantotu iesniegtos tirgus datus, kas ņemti vērā etalonu aprēķinā, kuri ir
uzticami, kas nozīmē, ka puses, kas iesniegušas tirgus datus, ir veikušas vai
ir gatavas
veikt darījumus, kuri rada šādus tirgus datus, un
noslēgtie darījumi tika veikti neatkarīgi viens no otra, un īpašu uzmanību
velta darījumiem saistītu uzņēmumu starpā;
d)      izveido un izmanto procedūras, lai
noteiktu nepareizus vai aizdomīgus darījumu datus un glabātu informāciju par
lēmumiem, lai izslēgtu darījumu datus no administratora etalonu aprēķināšanas
procesa,
e)      ierosina datu sniedzējiem iesniegt visus
viņu tirgus datus, kas atbilst administratora noteiktiem kritērijiem šādam
aprēķinam. Iespēju robežās un, ja tas ir samērīgi, administratori cenšas
nodrošināt, ka iesniegtie dati atspoguļo datu sniedzēju faktiskos noslēgtos
darījumus; un
f)       izmanto attiecīgu pasākumu sistēmu, lai
nodrošinātu, ka datu sniedzēji atbilst administratora attiecībā uz tirgus
datiem noteiktajiem kvalitātes un integritātes standartiem.
6.           Administrators attiecībā uz
katru aprēķinu, neskarot plānoto etalona publicēšanu, pēc iespējas lielākā mērā
apraksta un publicē šādu informāciju:
a)      precīzu skaidrojumu, kas ir pietiekams,
lai atvieglotu etalona abonētāja vai kompetentās iestādes spējas saprast, kā
tika veikts aprēķins, tostarp vismaz novērtējamā fiziskā tirgus apjomu un
likviditāti (piemēram, iesniegto darījumu skaitu un apjomu), apjoma diapazonu
un vidējo apjomu un cenu diapazonu un vidējo cenu un provizoriskus procentuālus
datus par katra tirgus datu veidu, kurus ņēma vērā aprēķinā; terminus, kas
attiecas uz cenu noteikšanas metodi, norāda kā "uz darījumu
balstīti", "uz starpību balstīti" vai
"intrapolēti/ekstrapolēti";
b)      kodolīgu skaidrojumu par to, kādā apmērā
un uz kāda pamata attiecīgā gadījumā tika izdarīts spriedums, ar kuru tika
izslēgti dati, kas citkārt atbilstu attiecīgo aprēķinu metodoloģijas prasībām, balstot
cenas uz starpību vai intrapolāciju, ekstrapolāciju vai pārdošanas
piedāvājumiem vai pirkšanas piedāvājumiem piešķirot lielāku svērumu nekā
noslēgtajiem darījumiem.
Ziņošanas procesa integritāte
7.           Saskaņā ar 5. pantu
administrators:
a)      precizē kritērijus, ar kuriem definē, kas
var administratoram iesniegt tirgus datus;
b)      ir ieviesis kvalitātes kontroles
procedūras, lai novērtētu datu sniedzēja identitāti un visus datu sniedzēja
darbiniekus, kas ziņo ievades datus, un šādas personas atļauju ziņot par
ievades datiem datu sniedzēja vārdā;
c)      precizē kritērijus, kurus piemēro datu
sniedzēja darbiniekiem, kuriem ir atļauts nosūtīt ievades datus administratoram
datu sniedzēja vārdā; iedrošina datu sniedzējus iesniegt darījumu datus no
noformējuma nodaļas un cenšas apstiprināt datus no citiem avotiem, ja darījumu
datus saņem tieši no tirgotāja; un
d)      īsteno iekšējās kontroles un rakstiskas
procedūras, lai konstatētu tādu saziņu starp datu sniedzējiem un vērtētājiem,
kas mēģina ietekmēt aprēķināšanu jebkuras tirgojamās pozīcijas labā (datu
sniedzēja, tā darbinieku vai jebkuras trešās puses labā) un cenšas likt
vērtētājam pārkāpt administratora noteikumus vai vadlīnijas; vai konstatē datu
sniedzējus, kas iesaistās nepareizu vai aizdomīgu darījumu datu iesniegšanā.
Minētās procedūras ietver noteikumu, saskaņā ar kuru administrators var veikt
izjautāšanu datu sniedzēja uzņēmuma ietvaros. Kontroles ietver tirgus rādītāju
savstarpēju salīdzināšanu, lai validētu iesniegto informāciju.
Vērtētāji
8.           Saskaņā ar 5. pantu
administrators:
a)      pieņem un ir ieviesis skaidrus iekšējos
noteikumus un vadlīnijas vērtētāju atlasei, tostarp par to minimālo mācību,
pieredzes un prasmju līmeni, kā arī procesu viņu kompetenču periodiskai
pārskatīšanai;
b)      saglabā nepārtrauktību un pēctecības
plānošanu attiecībā uz to vērtētājiem, lai nodrošinātu, ka aprēķini tiek veikti
regulāri un to veic darbinieki, kuriem ir attiecīgais pieredzes līmenis;
c)      izveido iekšējās kontroles procedūras,
lai nodrošinātu aprēķinu integritāti un uzticamību. Šādas iekšējās kontroles un
procedūras vismaz pieprasa pastāvīgi uzraudzīt vērtētājus, lai nodrošinātu, ka
metodika ir pareizi piemērota.
Revīzijas liecības
9.           Saskaņā ar 5. pantu
administrators ir izstrādājis noteikumus un procedūras, lai vienlaikus
dokumentētu attiecīgo informāciju, tostarp:
a)      visus tirgus datus;
b)      spriedumus, ko pieņēmuši vērtētāji, lai
novērtētu katra etalona aprēķinu;
c)      to, vai aprēķins izslēdza īpašu darījumu,
kas citādi atbilda minētā aprēķina attiecīgās metodikas prasībām, un šādas
rīcības iemeslu;
d)      katra vērtētāja un visu pārējo personu
identitāti, kuras iesniedza vai citādi veidoja kādu daļu no a), b) un
c) apakšpunktā minētās informācijas.
10.         Saskaņā ar 5. pantu administrators
ir ieviesis noteikumus un procedūras, lai nodrošinātu, ka attiecīgās
informācijas revīzijas liecības tiek glabātas vismaz piecus gadus, lai
dokumentētu tā aprēķinu struktūru.
Interešu konflikti
11.         Saskaņā ar 5. pantu
administratora interešu konflikta politika un procedūras:
a)      nodrošina, ka etalona aprēķinus neietekmē
esošas vai iespējamas komerciālas vai personiskas biznesa attiecības vai
intereses starp administratoru vai tā filiālēm, personālu, klientiem, jebkuru
tirgus dalībnieku vai personām, kas ar tām saistītas,
b)      nodrošina, ka administratora darbinieku
personiskajām interesēm un uzņēmējdarbības sakariem neļauj apdraudēt
administratora funkcijas, tostarp ārpus nodarbinātības, ceļošanas un izklaides
jomas, pieņemot dāvanas un viesmīlību, ko sniedz administratora klienti vai
citi tirgus dalībnieki,
c)      attiecībā uz konstatētajiem konfliktiem
nodrošina piemērotu funkciju nodalīšanu administratora struktūrā, nodalot
uzraudzību, atlīdzību, sistēmu piekļuvi un informācijas plūsmas,
d)      aizsargā administratora sagatavotās vai
sniegtās informācijas konfidencialitāti, ievērojot administratoram noteiktās
informācijas atklāšanas saistības,
e)      aizliedz administratora vadītājiem,
vērtētājiem un citiem nodarbinātajiem piedalīties etalona aprēķināšanā, iesaistoties
pirkšanas piedāvājumos, pārdošanas piedāvājumos un darījumos personiski vai
tirgus dalībnieku vārdā,
f)       efektīvi izskata konstatētos interešu
konfliktus, kuri, iespējams, pastāv starp tā etalonu izstrādi (tostarp visiem
darbiniekiem, kas veic etalonu aprēķināšanu, vai kā citādi piedalās etalonu
aprēķināšanas uzdevumos) un administratora citu saimniecisko darbību.
12.         Administrators nodrošina, ka
attiecībā uz tā pārējām saimnieciskajām darbībām ir ieviestas procedūras un
mehānismi, kas izstrādāti, lai samazinātu iespējamību, ka interešu konflikti
ietekmēs etalona aprēķinu integritāti.
13.         Administrators nodrošina, ka
tas ir nodalījis informēšanas sistēmas starp tā vadītājiem, vērtētājiem un
pārējiem darbiniekiem un starp vadītājiem līdz administratora visaugstākā ranga
vadītājiem un tā valdi, lai nodrošinātu, ka:
a)      administrators apmierinoši īsteno šīs
regulas prasības; un
b)      pienākumi ir skaidri precizēti un nerada
konfliktu vai konflikta iespējamību.
14.         Administrators, tiklīdz tā
rīcībā nonāk informācija par interešu konfliktu, kas radies no administratora
līdzdalības, par to informē lietotājus.
Sūdzības
15.         Saskaņā ar 5. pantu
administrators ir ieviesis un publicē rakstiskas procedūras, lai saņemtu,
izmeklētu un saglabātu uzskaites datus par sūdzībām, kas iesniegtas attiecībā
uz administratora veikto aprēķināšanas procesu. Šādi sūdzību mehānismi
nodrošina, ka:
a)      administrators ir ieviesis mehānismu, kas
sīki aprakstīts sūdzību izskatīšanas politikā, saskaņā ar kuru tā abonenti var
iesniegt sūdzību par to, vai konkrēta etalona aprēķins atspoguļo tirgus
vērtību, par ierosinātajām etalona aprēķināšanas izmaiņām, metodikas
piemērošanu attiecībā uz konkrētiem etalona aprēķiniem un citiem redakcionāliem
lēmumiem attiecībā uz etalonu aprēķināšanas procesu;
b)      administrators nodrošina, ka tā
rakstiskajā sūdzību izskatīšanas politikā ir cita starpā ietverts process un
konkrēts grafiks sūdzību izskatīšanai;
c)      formālas sūdzības, kas iesniegtas pret
administratoru un tā personālu, attiecīgais administrators izmeklē laikus un
taisnīgi;
d)      izmeklēšanu veic neatkarīgi no personāla,
kas var būt iesaistīts sūdzībā;
e)      administratora mērķis ir nekavējoties
pabeigt izmeklēšanu;
f)       administrators rakstiski un pieņemamā
termiņā informē sūdzības iesniedzēju un pārējās iesaistītās puses par
izmeklēšanas rezultātu;
g)      var vērsties pie neatkarīgas trešās
puses, ko iecēlis administrators. Ja sūdzības iesniedzējs nav apmierināts ar
to, kā attiecīgais administrators ir izskatījis sūdzību vai administratora
lēmumu ne vēlāk kā sešus mēnešus no sākotnējās sūdzības iesniegšanas dienas; un
h)      visus dokumentus, kas attiecas uz
sūdzību, arī tos, kurus iesniedzis sūdzības iesniedzējs, un administratora paša
uzskaites datus glabā vismaz piecus gadus.
16.         Strīdus par ikdienas cenu noteikšanu,
kas nav formālas sūdzības, izskata administrators, atsaucoties uz savām
attiecīgajām standarta procedūrām. Ja sūdzības rezultātā tiek mainīta cena, to
pēc iespējas ātrāk paziņo tirgū.
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Eiropas
Parlamenta un Padomes regula par indeksiem, kurus izmanto kā etalonus finanšu
instrumentos un finanšu līgumos
Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[29]
Iekšējais
tirgus — finanšu tirgi
Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[30]

¨
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
Mērķi
Komisijas
daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Stiprināt ieguldītāju uzticēšanos; samazināt tirgus
traucējumu riskus; samazināt sistēmiskos riskus
Konkrētie
mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
Specifiskie
mērķi:
-Samazināt
etalonu manipulācijas risku
- Nodrošināt,
ka tiek pienācīgi izmantoti stabili un reprezentatīvi etaloni
Attiecīgās
AMB/ABB darbības
Lai
sasniegtu iepriekš minētos konkrētos mērķus, jāīsteno šādi darbības mērķi:
- Ierobežot
stimulus un iespējas etalonu manipulācijai
- Samazināt
rīcības brīvību – nodrošināt, ka etalonu pamatā ir pietiekami un reprezentatīvi
dati
- Nodrošināt
to, ka stabila pārvaldība un kontroles novērš risku
- Nodrošināt
pārredzamību un to, ka etalonu izmantošanas pamatā ir piemērotība
- Nodrošināt
efektīvu pārraudzību
Paredzamie
rezultāti un ietekme
Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Priekšlikuma
mērķi ir:
- Reglamentēt
etalonu izstrādi un ievades datu sniegšanu etalonu izstrādē
- Nodrošināt,
ka etalonu sagatavošanai piemēro pienācīgu pārvaldību un kontroles un ka tiek
novērsti interešu konflikti
- Nodrošināt,
ka etalonu metodikas un ievades dati ir stabili un uzticami
- Nodrošināt,
ka etalonu sagatavošanai piemēro pienācīgas kontroles un ka tiek novērsti
interešu konflikti
- Nodrošināt,
ka etalonus nodrošina pārredzamā veidā
- Nodrošināt,
ka ilgtspējības novērtējumu veic, ja etalonus izmanto kā atsauci finanšu līgumā
ar patērētāju
Rezultātu un
ietekmes rādītāji
1. Samazināt etalonu manipulācijas risku
- Regulas par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu
pārkāpumu skaits attiecībā uz etaloniem
- Piemēroto sankciju un sodu skaits
- Uz vietas veikto pārbaužu skaits
- Uzraudzības pasākumu skaits
2. Nodrošināt, ka tiek pienācīgi izmantoti stabili
un reprezentatīvi etaloni
- Regulas pārkāpumu skaits
- Piemēroto sankciju un sodu skaits
- Uz vietas veikto pārbaužu skaits
- Uzraudzības pasākumu skaits
- Civilprasību skaits, kuras iesnieguši etalona
lietotāji, attiecībā uz administratoriem un datu sniedzējiem par šajā regulā
noteikto saistību neizpildi
- No etalona lietotājiem Komisijā saņemto sūdzību
skaits
Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
Īstermiņa
vai ilgtermiņa vajadzības
Piemērojot
regulu dalībvalstīs, tiks panākti šādi rezultāti:
- tiks
samazināts etalonu manipulācijas risks,
- tiks
nodrošināts, ka tiek izmantoti stabili un reprezentatīvi etaloni.
ES iesaistes
pievienotā vērtība
Attiecībā uz
etalonu izmantošanu un nodrošināšanu tiem ir pārrobežu raksturs.Nepastāvot ES
tiesiskajam regulējumam, atsevišķa valstu darbība būtu neefektīva, jo
dalībvalstīm nav noteikts pienākums vai stimuls savstarpēji sadarboties, un
šādas sadarbības trūkums rada regulējuma arbitrāžas iespēju. ES iesaiste
nodrošina konsekventu un koordinētu atbildi, kas samazina nepilnības, kuras
rastos, izmantojot atšķirīgās pieejas un iespējas regulatīvajai arbitrāžai, kas
pastāvētu pretējā gadījumā.
Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
Etaloni ir līdzīgi kredītreitingiem, jo tie abi ir
atsauces rādītāji ieguldījumiem vai finanšu līgumiem. Abos gadījumos finanšu
krīze ir parādījusi, kā šaubas par etalonu integritāti un precizitāti var
apdraudēt tirgus un kaitēt gan reālajai ekonomikai, gan ieguldītājiem. Šā
priekšlikuma pamatā ir regulatīvā pieredze attiecībā uz kredītreitingu aģentūru
regulējumu, īpaši attiecībā uz visefektīvākajām un lietderīgākajām
regulatīvajām un uzraudzības struktūrām un pārvaldības prasībām.
Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Šim priekšlikumam ir būtiska sinerģija ar
priekšlikumu regulai par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (MAR) 2. panta
3. punkta d) apakšpunktā un 8. panta 1. punkta d) apakšpunktā
un kriminālsankcijām direktīvā par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (CSMAD),
kurās precizēts, ka jebkāda manipulācija ar etaloniem ir skaidri un
nepārprotami nelikumīga un tai piemēro administratīvas sankcijas vai kriminālsankcijas.
Regulā par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību (REMIT)
arī noteikts, ka manipulācija ar etaloniem, kurus izmanto vairumtirdzniecības
energoproduktiem, ir nelikumīga. Līdz ar to šos instrumentus piemēro personu
rīcībai attiecībā uz manipulāciju ar etaloniem, turpretim šajā priekšlikumā
uzmanība pievērsta nepilnībām attiecībā uz etalonu izstrādi, kuras atvieglo
manipulāciju ar etaloniem.
Direktīva par finanšu instrumentu tirgiem un šīs
direktīvas īstenošanas regula, Prospektu direktīva un īstenošanas regula, kā
arī direktīva par pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem
reglamentē etalonu izmantošanu un pārredzamību un līdz ar to papildina šī
priekšlikuma darbības.
Ilgums un
finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
[DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
Paredzētie
pārvaldības veidi[31]
X Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
X Centralizēta netieša pārvaldība,
izpildes uzdevumus deleģējot:
izpildaģentūrām
X         Kopienu izveidotām struktūrām[32]
valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir
noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar
starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Centralizēta tieša pārvaldība (MARKT ĢD) un centralizēta netieša
pārvaldība, īstenošanas uzdevumus deleģējot EK izveidotai struktūrai (EVTI)
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Eiropas
Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulas (ES) Nr. 1095/2010,
ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi, 81. pantā paredzēts
novērtēt pieredzi, kas uzkrāta iestādes darbības rezultātā, ik pēc trim gadiem
pēc tās darbības sākšanas. Saskaņā ar minētās regulas 35. pantu, ziņojumu
par šīs regulas piemērošanu sniedz līdz 2019. gada 1. janvārim.
Pārvaldības
un kontroles sistēma
Apzinātie
riski
Izstrādātajam
priekšlikumam par reformām ES finanšu uzraudzības sistēmā ir veikts ietekmes
novērtējums, ko pievieno priekšlikumam regulām, ar kurām izveido Eiropas Banku
iestādi, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi un Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI).
Šajā
priekšlikumā EVTI paredzēti papildu resursi, kas nepieciešami, lai EVTI varētu
izmantot savu kompetenci, īpaši savu pienākumu izpildē, lai:
- piedalītos
kritiski svarīgu etalonu uzraudzītāju kolēģijās un izveidotu starpniecības
mehānismu, tostarp saistošā starpniecība par šajā regulā norādītiem svarīgiem
tematiem, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm panākt vienošanos, ja rodas
domstarpības attiecībā uz šo regulu;
- koordinētu
sadarbības pasākumu izstrādi ar trešām valstīm un informācijas apmaiņu starp
kompetentajām iestādēm, kas saņemta no trešām valstīm;
- izstrādātu
vadlīnijas, lai veicinātu sankciju režīmu konverģenci un konsekvenci dažādās
nozarēs attiecībā uz šīs regulas pārkāpumiem;
- uzturētu
administratoru sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu, un trešo
valstu sabiedrības, kas nodrošina etalonus Savienībā;
- saņemtu
paziņojumus par etalona izmantošanu finanšu instrumentā vai finanšu līgumā
Savienības teritorijā, uzturot reģistru un nodrošinot, ka administratori ir
informēti par šādu izmantošanu.
Bez nepieciešamajiem
resursiem nevar nodrošināt iestādes funkcijas savlaicīgu un efektīvu izpildi.
Paredzētās
kontroles metodes
EVTI regulā
izveidotās pārvaldības un kontroles sistēmas arī piemēros attiecībā uz EVTI
lomu saskaņā ar šo priekšlikumu.
Komisija
pieņems lēmumu par EVTI darbības rezultātu novērtēšanas rādītāju galīgo kopumu
tad, kad tiks veikta pirmā pieprasītā novērtēšana. Veicot galīgo novērtēšanu,
kvantitatīvie rādītāji būs tikpat būtiski kā konsultācijās apkopotie
kvalitatīvie rādītāji. Novērtēšanu veic atkārtoti ik pēc trim gadiem.
Pārbaužu
izmaksas un ieguvumi un gaidāmais neatbilstību īpatsvars
Izmaksas ir aplēstas 3. iedaļā. Galvenās
priekšrocības ir šādas.
- Samazināt manipulācijas risku un līdz ar to vairot
tirgus stabilitāti un atjaunot uzticēšanos finanšu tirgos.
- Vairot etalonu uzticamību un līdz ar to uzlabot
finanšu tirgu taisnīgumu, integritāti un efektivitāti.
- Nodrošināt, ka tiek pienācīgi izmantoti stabili un
reprezentatīvi etaloni, un līdz ar to labāk aizsargāt patērētājus un
ieguldītājus.
Tā rezultātā šis priekšlikums sekmētu lielāku tirgus
taisnīgumu un nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju aizsardzību. Šādas
priekšrocības ir grūti aprēķināmas. Tomēr, ņemot vērā, cik ļoti svarīgi ir
stabili un uzticami etaloni, lai uzturētu tirgus stabilitāti un atjaunotu
uzticēšanos tirgiem, priekšrocības ir būtiskas attiecībā uz izmaksām.
Tiek lēsts, ka neatbilstību īpatsvars būs zems, jo
iniciatīva ierosina precīzus un izpildāmus noteikumus ar stimuliem, lai
nodrošinātu atbilstību.
Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Norādīt esošos vai plānotos novēršanas
pasākumus un citus pretpasākumus.
Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību
apkarošanai EVTI bez ierobežojumiem piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada
25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).
Iestāde pievienojas 1999. gada 25. maija
Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas
Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF), un nekavējoties pieņem atbilstīgus noteikumus
attiecībā uz visu iestādes personālu.
Lēmumi par finansējumu un nolīgumi, un no tiem
izrietošie īstenošanas pasākumi skaidri nosaka, ka Revīzijas palāta un OLAF
nepieciešamības gadījumā var veikt iestādes izmaksāto līdzekļu saņēmēju, kā arī
par šo līdzekļu sadali atbildīgā personāla, pārbaudes uz vietas.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Daudzums [Apraksts] || Dif.   || no EBTA valstīm[33]   || no kandidātvalstīm[34]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || 12.03.04. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) || Dif. || JĀ || JĀ || NĒ || NĒ
Šai likumdošanas iniciatīvai būt šāda ietekme
uz izdevumiem:
a) MARKT ĢD par 2. līmeņa
regulas, tostarp deleģējošo aktu, izstrādi, kā arī šīs iniciatīvas novērtēšanu,
uzraudzību un iespējamo pārskatīšanu:
1 (pilna laika) AD kategorijas darbinieks un
saistītās izmaksas; aplēstās gada izmaksas —0,142 milj. euro gadā.
b) EVTI
i) cilvēkresursu izmaksas: divi pagaidu darbinieki, kas piedalās un veic starpnieka funkciju
kritiski svarīgu etalonu uzraudzītāju kolēģijās, sniedzot tehniskas
konsultācijas Komisijai par šīs regulas īstenošanu, koordinējot sadarbības
sistēmu attīstību ar trešām valstīm, izstrādājot vadlīnijas, lai veicinātu
sankciju režīmu konverģenci un pārrobežu konsekvenci, un uzturot paziņojumu
reģistrus par etalonu lietošanu un reģistrētu etalonu administratoru sarakstu.
Šo divu pagaidu darbinieku kopējās gada
izmaksas būtu 0,326 miljoni euro, kam Komisija piešķirtu 40 % (0,130
miljonus euro) un dalībvalstis 60 % (0,196 miljonus euro).
Nav paredzēts, ka darbinieku skaitu, kas
piešķirti EVTI, varētu nākotnē samazināt (pēc 2020. gada), jo, visticamāk,
etalonu, tostarp kritiski svarīgu etalonu skaits nākotnē nemazināsies, bet
drīzāk palielināsies, un EVTI būs joprojām jāpiedalās un jāveic starpnieka loma
kritiski svarīgu etalonu uzraudzītāju kolēģijās un jāveic citi būtiski iepriekš
noteikti uzdevumi.
ii) darbības un infrastruktūras izmaksas: tiek lēsts, ka EVTI sākotnējās izmaksas būs 0,25 miljoni euro, kam
Komisija piešķirtu 40 % (0.1 miljonu euro) un dalībvalstis 60 % (0,15
miljonus euro). Šīs izmaksas galvenokārt attiecas uz IT sistēmām EVTI, lai
izpildītu šādas prasības.
- Uzturēt administratoru sarakstu, kas ir
reģistrēti saskaņā ar šo regulu, un trešo valstu sabiedrības, kas nodrošina
etalonus Savienībā.
- Saņemt paziņojumus par etalona izmantošanu
finanšu instrumentā vai finanšu līgumā Savienības teritorijā un uzturēt reģistru
un nodrošināt, ka administratori ir informēti par šādu izmantošanu.
EVTI arī būs jāsagatavo ziņojums par šīs
regulas piemērošanu līdz 2018. gada 1. janvārim. Kopējās izmaksas lēstas 0,3 milj. euro apmērā, kurām Komisija piešķirs
40 % (0,12 milj. euro) un dalībvalstis — 60 % (0,18 milj.
euro) 2017. gadā.
Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
Jaunos uzdevumus veiks ar pieejamajiem
cilvēkresursiem, ikgadējā budžeta piešķiršanas procesa ietvaros, ņemot vērā
budžeta ierobežojumus, kurus piemēro visām ES iestādēm, un saskaņā ar aģentūru
finanšu plānošanu. Jo īpaši, līdzekļi, kas aģentūrai
nepieciešami jauno uzdevumu izpildei un kas norādīti pašreizējā finanšu
pārskatā, būs konsekventi un saderīgi ar cilvēkresursu un finansējuma plānošanu
EVTI, kas noteikts nesenajā Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei –
Cilvēkresursu un finanšu resursu plānošana decentralizētām aģentūrām 2014.–2020. gadam
(COM(2013)519).
Kopsavilkums
par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Daudzums 1A || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 ĢD: MARKT ||   ||   || 2015. gads[35] || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.03.04 - Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) || Saistības || 1. || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Maksājumi || 2. || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || 12.03.04. || 3. ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ MARKT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Maksājumi || =2+2a +3 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || 4. || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 Maksājumi || 5. || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || 6. || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1A izdevumu KATEGORIJĀ || Saistības || =4+6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010
 Maksājumi || =5+6 || 0,240 || 0,130 || 0,250 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 1,010

 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi”
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 ĢD: MARKT ||   ||
  Cilvēkresursi (MARKT ĞD) || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 KOPĀ — MARKT ĢD || Apropriācijas || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
 Maksājumi || 0,382 || 0,272 || 0,392 || 0,272 || 0,272 || 0,272 || 1,862
Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības
apropriācijas
X         Priekšlikums/iniciatīva paredz
darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
Liela daļa Komisijas darbību apropriāciju attiektos uz finansējuma
palielinājumu EVTI, ko rada šīs regulas prasības. Jo īpaši, EVTI būs
nepieciešami 2 papildu darbinieki (pagaidu darbinieki), kuru kopējās izmaksas
ir 0,326 milj. euro gadā, kuras līdzfinansētu Komisija (0,130 milj, euro) un
dalībvalstis (0,196 milj.euro). Viņi veiks šādas darbības.
Piedalīšanās un starpnieka loma etalonu uzraudzības kolēģijās.
Tehnisku konsultāciju sniegšana Komisijai par šīs regulas īstenošanu.
Sadarbības pasākumu izstrādes koordinēšana ar trešām valstīm.
Vadlīniju izstrāde, lai veicinātu konverģenci un konsekvenci dažādos
finanšu nozares sektoros.
Paziņojumu par etalonu lietošanu reģistra un reģistrētu etalona
administratoru saraksta uzturēšana.
Tiek arī lēsts, ka EVTI sākotnējās darbības izmaksas būs 0,25 miljoni
euro, kam Komisija piešķirtu 40 % (0,1 miljonu euro) un dalībvalstis 60 %
(0,15 miljonus euro). Šīs izmaksas galvenokārt attiecas uz IT sistēmām EVTI,
lai izpildītu šādas prasības.
Uzturēt administratoru sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo
regulu, un trešo valstu sabiedrības, kas nodrošina etalonus Savienībā.
Saņemt paziņojumus par etalona izmantošanu finanšu instrumentā vai
finanšu līgumā Savienības teritorijā un uzturēt reģistru.
Šī iniciatīva arī pieprasa palielināt EVTI finansējumu 2017. gadā, lai
segtu izmaksas, ko rada ziņojuma par šīs regulas piemērošanu sagatavošana līdz 2018. gada
1. janvārim. Šā ziņojuma sagatavošanas kopējās izmaksas būtu 0,3 miljoni
euro (kas jāpiešķir un jāpārskaita EVTI 2017. gadā), kam Komisija piešķirs
40 % (0,12 miljonus euro) un dalībvalstis — 60 % (0,18
miljonus euro) 2017. gadā.
Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
Kopsavilkums
¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās
apropriācijas
X         Priekšlikums/iniciatīva paredz
izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:
EUR miljonos (trīs
zīmes aiz komata)
   || 2015. gads[37] || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 Cilvēkresursi || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,132 || 0,792
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,142 || 0,141 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
 KOPĀ || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,142 || 0,852
Vajadzīgās cilvēkresursu apropriācijas tiks
nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai
un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu
resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Pieņēmumi:
– pamatojoties uz 1 AD kategorijas ierēdni,
kas pie šīs iniciatīvas MARKT ĞD strādā pilnu darba laiku (vidēji izmaksas EUR 132 000
gadā);
– vidējās gada algas izmaksas pamatojas uz
Budžeta ĢD norādījumiem;
– komandējumu izmaksas, kas ir EUR 10 000
gadā, aplēstas, balstoties uz 2012. gada budžeta projektu katram
komandējumam vienam darbiniekam.
 Paredzamās
vajadzības pēc cilvēkresursiem
¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
X         Šis priekšlikums/iniciatīva pieprasa
1 AD kategorijas Komisijas ierēdni Komisijas galvenajā mītnē (MARKT ĢD), kā
aprakstīts turpmāk. MARKT ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. 1 AD
kategorijas Komisijas ierēdņa amatvietu finansēs, pārgrupējot līdzšinējos
resursus.
Veicamo uzdevumu apraksts: deleģēto aktu
pieņemšana, sīkāk nosakot tiesību aktus un ietverot spēkā esošos tiesību aktus,
precizējot atšķirīgās etalonu nozares, ņemot vērā tirgus un tehnoloģiju
attīstību. Kritiski svarīgu pārrobežu etalonu noteikšana un to izmantošanas
noteikumu sīkāka izklāstīšana.
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
   ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[38]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 gg[39] || - galvenajā mītnē ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
Vajadzīgie cilvēkresursi tiks nodrošināti no
ĢD darbiniekiem, kas jau ir norīkoti darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalīti
attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD
gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā
budžeta ierobežojumus.
Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
Priekšlikums/iniciatīva atbilst jaunajai
daudzgadu finanšu shēmai
¨         Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā
izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta
pozīcijas un summas.
Nepiemēro
¨         Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības
instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[40].
Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu
kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
Nepiemēro
Trešo
personu iemaksas
¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru || dalībvalstis || dalībvalstis || dalībvalstis || dalībvalstis || dalībvalstis || dalībvalstis || dalībvalstis
 KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas || 0,361 || 0,196 || 0,376 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,521

Trešo pušu iemaksas 2015. gadam attiecas uz EVTI līdzfinansēšanu, ko veic
dalībvalstis. Finansētās izmaksas galvenokārt attiecas uz:
a) darbinieku izmaksām: dalībvalstis piešķirs 60 % 2 pagaidu darbinieku finansēšanai, kas
nepieciešami EVTI galvenajā mītnē, lai īstenotu šīs regulas prasības. Tas
nozīmē, ka dalībvalstīm katru gadu jāiemaksā 0,196 milj.euro.
b) sākotnējās darbības izmaksām: dalībvalstīm arī būtu jāiemaksā 60 % no 0,25 milj.euro EVTI sākotnējām
darbības izmaksām 2015. gadā, kuru kopsumma ir 0,15 milj.euro. Šīs
izmaksas galvenokārt attiecas uz IT sistēmām EVTI, lai izpildītu šajā regulā
noteiktās prasības.
c) ziņojumu par īstenošanu: dalībvalstis arī veiks iemaksas, lai finansētu ziņojumu par šīs
regulas piemērošanu, kas EVTI jāsagatavo līdz 2018. gada 1. janvārim.
Plānots, ka ziņojuma kopējās izmaksas ir 0,3 milj.euro[41], kam dalībvalstis piešķirs 60 %
(0,18 milj.euro) 2017. gadā.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
X         Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus
¨         Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
PIELIKUMS
regulas par etaloniem priekšlikuma finanšu pārskatam par aplēstajām izmaksām
EVTI saskaņā ar priekšlikumā ietvertajām prasībām
Izmaksas, kas attiecas uz EVTI veicamajiem
uzdevumiem, ir aplēstas saskaņā ar trim izmaksu kategorijām: personāla izmaksas,
infrastruktūras izmaksas un darbības izmaksas atbilstīgi klasifikācijai EVTI
vispārējā budžeta projektā.
a) Darbinieku izmaksas: vajadzība pēc lielāka darbinieku skaita atspoguļo EVTI jaunos
pienākumus, ko rada šī regula. Tie attiecas uz EVTI līdzdalību un starpnieces
lomu kritiski svarīgu etalonu uzraudzības kolēģijās. Arī tehnisku konsultāciju
sniegšana Komisijai par šīs regulas īstenošanu, sadarbības sistēmu koordinācija
ar trešām valstīm, vadlīniju izstrāde, lai veicinātu sankciju režīmu konverģenci
un dažādu nozaru konsekvenci, un paziņojumu reģistru par etalonu lietošanu un
reģistrētu etalonu administratoru sarakstu uzturēšana.
Saskaņā ar pašreizējiem aprēķiniem, kas izriet
no Komisijas pašas aplēsēm un EVTI aplēsēm, darbībām būs vajadzīgi 2 pagaidu
darbinieki. Tas ir papildus darbiniekiem, kuri patlaban strādā etalonu
regulējuma jomā EVTI. Papildu darbinieku izmaksas gadā, kas aplēstas EVTI, ir 0,326
miljoni euro, kam Komisija piešķirs 40 % (0,130 miljonus euro) un
dalībvalstis 60 % (0,196 miljonus euro).
b) Darbības un infrastruktūras izmaksas: tiek lēsts, ka EVTI sākotnējās darbības izmaksas būs 0,25 miljoni
euro, kam Komisija piešķirtu 40 % (0,1 miljonu euro) un dalībvalstis 60 %
(0,15 miljonus euro) 2015. gadā. Šīs izmaksas galvenokārt attiecas uz IT
sistēmām EVTI, lai izpildītu šādas prasības.
- Uzturēt administratoru sarakstu, kas ir
reģistrēti saskaņā ar šo regulu, un trešo valstu sabiedrības, kas nodrošina
etalonus Savienībā.
- Saņemt paziņojumus par etalona izmantošanu
finanšu instrumentā vai finanšu līgumā Savienības teritorijā un uzturēt
reģistru, un nodrošināt, ka administratori ir informēti par šādu izmantošanu.
Šī iniciatīva arī pieprasa palielināt EVTI
finansējumu par 0,3 miljoniem euro 2017. gadā, lai segtu izmaksas, ko rada
ziņojuma par šīs regulas piemērošanu sagatavošana līdz 2018. gada 1. janvārim. Tiek lēsts, ka šā ziņojuma sagatavošanas kopējās izmaksas būtu 0,3
miljoni euro (kas jāpiešķir un jāizmaksā 2017. gadā), kam Komisija
piešķirtu 40 % (0,12 miljonus euro) un dalībvalstis — 60 %
(0,18 miljonus euro). Šīs izmaksas ir aplēstas, pamatojoties uz vidējām
izmaksām, ko rada līdzīgu ziņojumu sagatavošana MARKT ĞD, un korekcijas
piemērošana, lai atspoguļotu inflācijas ietekmi.
Priekšlikums finansiāli NEIETEKMĒ EVTI ieņēmumus.
Sīkāks paredzētā darbinieku izmaksu sadalījums pa dažādām kategorijām
ir dots turpmāk 1. tabulā.
Citi pieņēmumi:
– balstoties uz FTE sadalījumu 2012. gada
budžeta projekta, pieņemts, ka 2 papildu FTE veido 2 papildu darbinieki, kuru
kopējās izmaksas ir 0,326 milj.gadā, kurus līdzfinansēs Komisija (0,130
milj.euro) un dalībvalstis (0,196 milj.euro) katru gadu;
– vidējās gada algas izmaksas dažādām
personāla kategorijām pamatojas uz Budžeta ĢD norādījumiem un ir EUR 132 000
gadā;
– algu aprēķina koeficients Parīzē ir 1,161;
– komandējumu izmaksas ir EUR 10 000,
balstoties uz 2012. gada budžeta projektu katram komandējumam vienam
darbiniekam;
– ar darbinieku pieņemšanu saistītās izmaksas
(ceļošana, viesnīca, ārstu pārbaudes, iekārtošanās un citi pabalsti, pārcelšanās
izmaksas u. c.) ir EUR 12 700, kas aprēķinātas, balstoties uz 2012. gada
budžeta projektu vienam jaunam darbiniekam.
 EVTI PERSONĀLA IZMAKSAS ||   ||   ||   || Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) ||   ||
 Izmaksu veids || Daudzums || Vidējas izmaksas || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 1. sadaļa. Personāla izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 pagaidu darbiniekiem || 2 || 0,153 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 0,306 || 1,836
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Izmaksas saistībā ar pieņemšanu darbā ||   || 0,025 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,025
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Komandējumu izdevumi ||   ||   || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,020 || 0,120
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kopā 1. sadaļa: personāla izdevumi ||   || 0,351 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 0,326 || 1,981
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 No tiem Kopienas ieguldījums (40 %) ||   || 0,140 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,130 || 0,790
 no kuriem dalībvalstu ieguldījums (60 %) ||   || 0,211 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 0,196 || 1,191
[1]               COM(2011) 651 galīgā redakcija 2011/0295 (COD),
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0651:FIN:LV:PDF
[2]               Briselē, 20.10.2011. COM(2011) 654 galīgā redakcija 2011/0297
(COD), http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0654:FIN:LV:PDF.
[3]               REMIT regula:
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:326:0001:01:LV:HTML.
[4]               FITD 40. panta 1. punkts:
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid_en.htm
[5]               FITD īstenošanas regulas 37. panta 1. punkta
b) apakšpunkts http://ec.europa.eu/internal_market/securities/isd/mifid2_en.htm
[6]               http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0652:FIN:LV:PDF
[7]               Direktīva 2003/71/EK un Regula (EK) Nr. 809/2004,
XII pielikums, 4.2.2. punkts.
[8]               Direktīva par pārvedamu vērtspapīru kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumiem (2009/65/EK), 53. pants.
[9]               http://www.esma.europa.eu/consultation/Consultation-Principles-Benchmarks-Setting-Processes-EU.
[10]             http://www.esma.europa.eu/system/files/2013-150.pdf.
[11]             [ xxx]
[12]             OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.
[13]             OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.
[14]             OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.
[15]             OV L 326, 8.12.2011., 1. lpp.
[16]             OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[17]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[18]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[19]             OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.
[20]             OV L 9, 14.8.2009., 112. lpp.
[21]             OV L 176, 27.6.2013., 338. lpp.
[22]             OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.
[23]             OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.
[24]             OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.
[25]             OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.
[26]             OV L 133, 22.5.2008., 66.
lpp.
[27]             OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.
[28]             OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.
[29]             ABM: Activity-Based Management – ABB budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[30]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[31]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz
Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā.
[33]             EBTA Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[34]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[35]             N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk
īstenot.
[36]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
[37]
[38]             CA — līgumdarbinieki; LA – vietējie darbinieki,
SNE — valstu norīkotie eksperti, INT = pagaidu darbinieki (‘Intérimaire’); JED
— jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation) ,
[39]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no
darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
[40]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[41]             Šīs izmaksas ir aplēstas, pamatojoties uz vidējām
izmaksām, ko rada līdzīgu ziņojumu sagatavošana MARKT ĞD, un korekcijas
piemērošana, lai atspoguļotu inflācijas ietekmi.