				|

		52013PC0502

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko paredz kritērijus, kas nosaka, kad reģenerēts papīrs vairs nav atkritumi, saskaņā ar 6. panta 1. punktu Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem /* COM/2013/0502 final - 2013/0235 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Kā noteikts 6. panta
1. punktā Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem, daži
konkrēti atkritumi vairs nav atkritumi, tiklīdz tie ir
reģenerēti un atbilst zināmiem kritērijiem, kas
jāizstrādā saskaņā ar minētajā punktā
paredzētajiem tiesiskajiem nosacījumiem. Saskaņā ar
minētās direktīvas 6. panta 2. punktu Komisijai
šādi kritēriji jānosaka konkrētiem materiāliem un tie
jāpieņem, ievērojot direktīvas 39. panta
2. punktā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.
Tādēļ Komisija iesniedza regulas
projektu balsošanai komitejā, kas izveidota ar minētās
direktīvas 39. pantu. Komiteja 2012. gada 9. jūlija
sanāksmē nesniedza labvēlīgu atzinumu par šo regulas
projektu. Galvenais šķērslis, uz ko atsaucās vairākas
dalībvalstis, bija tas, ka Komisijas regulas darbības jomā ir
paredzēts iekļaut daudzslāņainus materiālus, bet
tādos var būt līdz 25 % nepapīra materiālu, kas,
nepareizi apstrādāti, var apdraudēt vidi. Komisija to
ņēma vērā; tomēr tā saglabā šo tiesību
akta priekšlikumu un pārvirza to uz Padomi, jo saskaņā ar
attiecīgi 3. panta 5. punktu un I pielikuma 3. iedaļu arī
nepapīra frakcija ir jāreģenerē un tai jāpiemēro
izsekojamības noteikumi.
Tādējādi saskaņā ar
procedūru, kas noteikta Lēmuma 1999/468/EK 5. panta
a) punktā, Padomei iesniedz un Eiropas Parlamentam nosūta
priekšlikumu Padomes regulai.
2013/0235 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko paredz kritērijus, kas nosaka, kad
reģenerēts papīrs vairs nav atkritumi, saskaņā ar 6. panta
1. punktu Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par
atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu[1]
un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Novērtējot
vairākas atkritumu plūsmas, var secināt, ka papīra
pārstrādes tirgū būtu noderīgi izstrādāt
konkrētus kritērijus, kuri ļauj noteikt, kad no atkritumiem
iegūtais papīrs vairs nav atkritumi. Šo kritēriju piemērošanas
rezultātā būtu jānodrošina augsts vides aizsardzības
līmenis. Tiem nebūtu jāattiecas uz reģenerēta
papīra klasificēšanu par atkritumiem, ko veic trešas valstis.
(2)       Eiropas Komisijas
Kopīgā pētniecības centra ziņojumi liecina, ka
attiecībā uz reģenerētu papīru, ko paredzēts
izmantot par papīra rūpniecības izejvielu, pastāv gan
tirgus, gan pieprasījums. Tādēļ reģenerētajam
papīram vajadzētu būt pietiekami tīram sastāva
ziņā un atbilst papīra rūpniecībā noteiktajiem
standartiem vai specifikācijām.
(3)       Kritērijiem, kas nosaka,
kad reģenerētais papīrs vairs nav atkritumi, būtu
jānodrošina, ka reģenerācijā iegūtais papīrs
atbilst papīra rūpniecības tehniskajām prasībām, spēkā
esošajiem tiesību aktiem un produkcijas standartiem un ka šis papīrs
kopumā nelabvēlīgi neietekmē vidi un cilvēka
veselību. Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra
ziņojumi liecina, ka ierosinātie kritēriji par atkritumiem, ko
izmanto par reģenerācijas izejvielu, par apstrādes procesiem un
paņēmieniem, kā arī par reģenerēto papīru
atbilst šiem mērķiem, un papīram, kas saražots saskaņā
ar tiem, vajadzētu būt bez bīstamām īpašībām
un saturēt pietiekami maz nepapīra komponentu.
(4)       Lai nodrošinātu
atbilstību kritērijiem, ir lietderīgi paredzēt, ka
jāsniedz informācija par reģenerēto papīru, kas vairs
nav atkritumi, un jāizveido vadības sistēma.
(5)       Lai tirgus dalībnieki
varētu pielāgoties to kritēriju ievērošanai, kas nosaka,
kad reģenerētais papīrs vairs nav atkritumi, ir lietderīgi
paredzēt samērīgi ilgu laikposmu pirms šīs regulas
piemērošanas.
(6)       Lai nodrošinātu faktisku
papīra pārstrādi un nepapīra materiālu
reģenerāciju, būtu atsevišķi jānosaka atkritumu
stadijas beigu kritēriji vairākmateriālu papīram, kurā
ir daudz nepapīra komponentu.
(7)       Ar
Direktīvas 2008/98/EK 39. pantu izveidotā komiteja nav
sniegusi atzinumu par šajā regulā paredzētajiem pasākumiem,
tāpēc Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu par minētajiem
pasākumiem un nosūtīja to Eiropas Parlamentam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā paredzēti kritēriji,
kas nosaka, kad reģenerēts papīrs, kuru paredzēts izmantot
papīra ražošanā par papīra šķiedru, vairs nav atkritumi.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto
Direktīvā 2008/98/EK noteiktās definīcijas.
Papildus piemēro šādas
definīcijas.
1.           "Reģenerēts
papīrs" ir papīrs un kartons, kas iegūts atkritumu
reģenerācijā.
2.           "Reģenerēts
vairākmateriālu papīrs" ir reģenerēts
papīrs, piemēram, iztukšotas dzērienu kārbas un
daudzslāņains, pārklāts iepakojums, kas satur vairāk
nekā 5 (gaissausās masas)% nepapīra materiālu, kurus
nav iespējams atdalīt sausajā šķirošanā.
3.           "Īpašnieks" ir
fiziska vai juridiska persona, kurai pieder reģenerēts papīrs.
4.           "Ražotājs" ir
īpašnieks, kas — pirmo reizi kā reģenerētu
papīru, kas vairs nav atkritumi, — nodod reģenerētu
papīru citam īpašniekam.
5.           "Importētājs"
ir fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību
Savienībā un Savienības muitas teritorijā ieved
reģenerētu papīru, kas vairs nav atkritumi.
6.           "Kvalificēti
darbinieki" ir darbinieki, kuru pieredze vai apmācības
līmenis ļauj viņiem adekvāti uzraudzīt un
novērtēt reģenerēta papīra īpašības.
7.           "Vizuāla
inspekcija" ir reģenerēta papīra pārbaude, ko,
izmantojot cilvēka maņas vai nespecializētas iekārtas, veic
visā sūtījumā.
8.           "Sūtījums"
ir reģenerēta papīra partija, kuru paredzēts
nogādāt no ražotāja citam īpašniekam un kura var atrasties
vienā vai vairākās transporta vienībās, piemēram,
konteineros.
3. pants
Reģenerēta
papīra kritēriji
Reģenerēts papīrs vairs nav
atkritumi, ja pēc tā nodošanas no ražotāja citam īpašniekam
ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi.
1.           Reģenerācijā
iegūtais papīrs atbilst I pielikuma 1. iedaļas
kritērijiem.
2.           Atkritumi, ko izmanto par
reģenerācijas izejvielu, atbilst I pielikuma
2. iedaļas kritērijiem.
3.           Atkritumi, ko izmanto par
reģenerācijas izejvielu, ir apstrādāti atbilstoši
I pielikuma 3. iedaļas kritērijiem.
4.           Ražotājs vai
importētājs ir izpildījis 4. un 5. panta prasības.
5.           Reģenerētais
papīrs ir paredzēts izmantošanai papīra ražošanā par
papīra šķiedru. Nepapīra materiāli
vairākmateriālu papīra sūtījumos turklāt ir
paredzēti reģenerācijai.
4. pants
Atbilstības
apliecinājums
6.           Ražotājs vai
importētājs par katru reģenerēta papīra
sūtījumu izdod atbilstības apliecinājumu, kas atbilst
II pielikumā pievienotajam paraugam.
7.           Ražotājs vai
importētājs šo atbilstības apliecinājumu nosūta
nākamajam reģenerētā papīra sūtījuma
īpašniekam. Ražotājs vai importētājs glabā
atbilstības apliecinājuma kopiju vismaz vienu gadu no tā
izdošanas dienas un pēc pieprasījuma dara to pieejamu
kompetentajām iestādēm.
8.           Atbilstības
apliecinājums var būt elektroniskā formā.
5. pants
Vadības
sistēma
1.           Ražotājs ievieš
vadības sistēmu, kas ir piemērota, lai pierādītu
atbilstību 3. pantā minētajiem kritērijiem.
2.           Vadības sistēma
ietver dokumentētu procedūru kopumu par katru no šādiem
aspektiem:
(a)
reģenerācijā iegūtā
papīra kvalitātes uzraudzība, kā noteikts I pielikuma
1. iedaļā (tostarp paraugu ņemšana un analīze);
(b)
par reģenerācijas izejvielu izmantoto
atkritumu pieņemamības kontrole, kā noteikts I pielikuma
2. iedaļā;
(c)
I pielikuma 3. iedaļā
aprakstīto apstrādes procesu un paņēmienu uzraudzība;
(d)
vajadzības gadījumā —
vairākmateriālu papīrā esošo nepapīra komponentu
reģenerācijas uzraudzība, kā noteikts I pielikuma
3. iedaļā;
(e)
atsauksmes no klientiem par atbilstību
reģenerētā papīra kvalitātes prasībām;
(f)
saskaņā ar a) līdz d) punktu
veiktās uzraudzības rezultātu reģistrēšana;
(g)
vadības sistēmas pārskatīšana
un pilnveidošana;
(h)
darbinieku apmācība.
3.           Vadības sistēma
turklāt paredz konkrētas uzraudzības prasības, kas
attiecībā uz katru kritēriju izklāstītas
I pielikumā. Jo īpaši attiecībā uz
vairākmateriālu papīru ražotājs vismaz trīs gadus un
tik ilgi, līdz ir reģenerēti visi vairākmateriālu
papīra komponenti, glabā datus par nākamo īpašnieku
identitāti un par nodotajiem daudzumiem un pēc pieprasījuma dara
tos pieejamus kompetentajām iestādēm.
4.           Atbilstības
novērtēšanas struktūra, kas definēta Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008[2]
un ir akreditēta saskaņā ar minēto regulu, vai vides verificētājs,
kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK)
Nr. 1221/2009[3]
2. panta 20. punkta b) apakšpunktā un ir akreditēts
vai licencēts saskaņā ar minēto regulu, verificē, vai
vadības sistēma atbilst šā panta prasībām.
Verifikāciju veic reizi trijos gados. Pietiekama pieredze, kas
vajadzīga, lai veiktu šajā regulā minēto verifikāciju,
ir tikai verificētājiem ar akreditāciju vai licenci, kas
pamatojas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1893/2006[4] noteiktajiem NACE kodiem
šādās jomās:
* NACE 38. kods (atkritumu
savākšana, apstrāde un apglabāšana; materiālu
reģenerācija) vai
* NACE 17. kods (papīra un
papīra izstrādājumu ražošana).
5.           Importētājs no
saviem piegādātājiem prasa, lai tie būtu ieviesuši
vadības sistēmu, kas atbilst šā panta 1., 2. un 3. punkta
prasībām un ko verificējis neatkarīgs ārējais
verificētājs.
Piegādātāja vadības
sistēmu sertificē atbilstības novērtēšanas
struktūra, kuru akreditējusi akreditācijas struktūra, ko
savukārt šajā darbības jomā, veicot salīdzinošu
izvērtēšanu, atzinīgi novērtējusi struktūra, kas
atzīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008
14. pantu, vai arī minēto sistēmu sertificē vides
verificētājs, kuru akreditējusi vai licencējusi
akreditācijas vai licencēšanas struktūra, kā paredzēts
Regulā (EK) Nr. 1221/2009, un uz kuru turklāt attiecas
prasība par salīdzinošu izvērtēšanu saskaņā ar
minētās regulas 31. pantu.
Verificētājiem, kuri vēlas
darboties trešās valstīs, jāsaņem īpaša
akreditācija vai licence saskaņā ar specifikācijām,
kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 765/2008 vai Regulā (EK)
Nr. 1221/2009, kā arī Komisijas
Lēmumā 2011/832/ES[5].
6.           Ražotājs pēc
kompetento iestāžu pieprasījuma nodrošina tām piekļuvi
vadības sistēmai.
6. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Reģenerēta papīra kritēriji
 Kritēriji || Pašuzraudzības prasības
 1. iedaļa. Reģenerācijā iegūtā papīra kvalitāte
 1.1         Reģenerācijā iegūtā papīra kategoriju nosaka saskaņā ar Eiropas standartu EN 643. || Kvalificēti darbinieki nosaka papīra kategoriju katrā sūtījumā.
 1.2         Nepapīra komponentu īpatsvars ir 1,5 (gaissausās masas) % vai mazāks. Nepapīra komponents ir jebkurš nepapīra materiāls, kas ir reģenerētā papīra sastāvā un ko var atdalīt sausajā šķirošanā. Nepapīra komponentu piemēri ir metāli, plastmasa, stikls, tekstilizstrādājumi, zeme, smiltis, pelni, putekļi, vasks, bitumens, keramika, gumija, audums, koks un sintētiskās organiskās vielas. Papīra šķiedras ķīmiskajā sastāvā esošās minerālu pildvielas, piemēram, mālu, kaļķi un cieti, uzskata par papīra sastāvdaļām un neieskaita kā nepapīra komponentus. Vairākmateriālu papīru, kura sastāvā nepapīra komponentu īpatsvars pārsniedz 30 (gaissausās masas) %, uzskata par pilnībā sastāvošu no nepapīra komponentiem.   || Kvalificēti darbinieki vizuāli inspicē katru sūtījumu. Lai kvantitatīvi novērtētu nepapīra komponentu daudzumu, ar pienācīgu regularitāti gravimetriski analizē reprezentatīvus paraugus no katras reģenerētā papīra kategorijas, un šo procedūru pārskata ikreiz, kad darbības procesā tiek ieviestas būtiskas izmaiņas. Nepapīra komponentu saturu analizē, rūpīgā vizuālā inspekcijā (pēc vajadzības) mehāniski vai manuāli atdalot materiālus un tos nosverot. Atbilstošo paraugu ņemšanas biežumu nosaka, ņemot vērā šādus faktorus: paredzamais rezultātu mainības modelis (piemēram, ko rāda vēsturiskie rezultāti); kvalitātes mainības risks, kas raksturo reģenerācijā un turpmākajā apstrādē par izejvielu izmantotos konkrētos atkritumus, piemēram, vidēji augstāks plastmasas vai stikla saturs šķirotā papīrā, kas iegūts vairākmateriālu savākšanas sistēmās; raksturīgā uzraudzības metodes precizitāte; tas, cik lielā mērā nepapīra komponentu īpatsvars pietuvinās 1,5 (gaissausās masas) % limitam. Uzraudzības regularitātes noteikšanas procesu vajadzētu dokumentēt saskaņā ar vadības sistēmu, un šai dokumentācijai vajadzētu būt pieejamai revīzijai.
 1.3         Reģenerētajam papīram un tā sastāvdaļām, kā tintei un krāsvielām, nav nevienas no Direktīvas 2008/98/EK III pielikumā uzskaitītajām bīstamības īpašībām. Reģenerētais papīrs atbilst koncentrācijas limitiem, kas noteikti Komisijas Lēmumā 2000/532/EK[6], un nepārsniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 850/2004[7] IV pielikumā noteiktos koncentrācijas limitus.   || Kvalificēti darbinieki vizuāli inspicē katru sūtījumu. Ja vizuālā inspekcijā rodas aizdomas par bīstamības īpašību esību, turpina ar atbilstošiem uzraudzības pasākumiem, piemēram, ar paraugu ņemšanu un testēšanu. Darbinieki ir apmācīti jautājumos par bīstamības īpašībām, kas var būt saistītas ar reģenerētu papīru, un kā atpazīt materiālu komponentus vai iezīmes, kas uzrāda bīstamības īpašības. Bīstamo materiālu esības noteikšanas procedūru dokumentē saskaņā ar vadības sistēmu.
 1.4         Reģenerētais papīrs nedrīkst saturēt absorbētu eļļu, šķīdinātājus, krāsu, ūdeni un/vai taukus saturošus pārtikas produktus, kas ir konstatējami vizuālā inspekcijā.   || Kvalificēti darbinieki vizuāli inspicē katru sūtījumu. Ja vizuālā inspekcijā konstatē šķidruma (izņemot ūdeni) absorbciju, kas var izraisīt, piemēram, pelējuma vai smakas rašanos, un ja šīs absorbcijas pazīmes ir vērā ņemamas, sūtījumu arī turpmāk uzskata par atkritumiem. Darbinieki ir apmācīti jautājumos par dažādu veidu piesārņojumu, kas var būt saistīts ar reģenerētu papīru, un kā atpazīt materiālu komponentus vai iezīmes, kas uzrāda piesārņojumu. Piesārņojuma esības noteikšanas procedūru dokumentē saskaņā ar vadības sistēmu.
 2. iedaļa. Atkritumi, ko izmanto par reģenerācijas izejvielu
 2.1         Par izejvielu neizmanto bīstamos atkritumus, bioloģiskos atkritumus, jauktos sadzīves atkritumus, veselības aprūpes atkritumus un izlietotās personīgās higiēnas preces.   || Visu saņemto un papīru saturošo atkritumu pieņemamības kontroli (vizuālā inspekcijā) veic un saistīto dokumentāciju pārbauda kvalificēti darbinieki, kas ir apmācīti, kā atpazīt papīru saturošus atkritumus, kas neatbilst šīs iedaļas kritērijiem.
 3. iedaļa. Apstrādes procesi un paņēmieni
 3.1      Reģenerējamo papīru atdala izcelsmes vietā vai vākšanas laikā, vai arī atkritumus, ko izmanto par izejvielu, apstrādā, lai papīru atdalītu no nepapīra komponentiem. Šādi iegūtu papīru glabā atsevišķi no pārējiem atkritumiem. 3.2      Pabeidz visu apstrādi, piemēram, šķirošanu, atdalīšanu, tīrīšanu vai klasificēšanu (izņemot ķīpu izpakošanu), kas vajadzīga, lai papīru sagatavotu tiešai izmantošanai papīra izstrādājumu ražošanā. 3.3      Atsevišķi apstrādā nepapīra materiālus no sūtījumiem, kuros ir vairāk nekā 1,5 (gaissausās masas) % vairākmateriālu papīra. Vairākmateriālu papīru veidojošos dažādos materiālus faktiski atdala vienu no otra. No vairākmateriālu papīra atdalīto papīra šķiedru izmanto papīra ražošanā. No vairākmateriālu papīra atdalītos nepapīra materiālus reģenerē. ||               Vairākmateriālu papīra sūtījumiem ražotājs/importētājs identificē nākamos sūtījuma īpašniekus, kā arī nodotos daudzumus, un tā turpina, līdz ir reģenerēti visi vairākmateriālu papīra materiāli. Šādu identificēšanu var veikt, izmantojot izsekojamības sistēmu.
II PIELIKUMS
Paziņojums
par atbilstību 4. panta 1. punktā minētajiem
kritērijiem, kas nosaka, kad atkritumi vairs nav atkritumi
 1. || Reģenerētā papīra ražotājs/importētājs: Nosaukums: Adrese: Kontaktpersona: Tālrunis: Fakss: E-pasts:
 2. || a) reģenerējamā papīra kategorija atbilstoši EN-643 standartam: b) nepapīra komponentu sastāvs, (gaissausās masas) %: c) materiāla izcelsme (atzīmēt atbilstošo): c.1) vairākmateriālu izcelsme: piemēram, nedalītā atkritumu vākšanā; c.2) vienmateriāla izcelsme: piemēram, dalītā atkritumu vākšanā.
 3. || Sūtījums atbilst EN-643 standarta specifikācijām.
 4. || Sūtījuma svars, kg:
 5. || Šis sūtījums atbilst (regulas) 3. panta 1. līdz 3. punktā minētajiem kritērijiem.
 6. || Reģenerētā papīra ražotājs izmanto vadības sistēmu, kas atbilst Regulas (ES) Nr. [...] prasībām un ko ir verificējusi akreditēta atbilstības novērtēšanas struktūra vai vides verificētājs vai — ja papīrs, kas vairs nav atkritumi, ir importēts Savienības muitas teritorijā — neatkarīgs ārējais verificētājs.
 7. || Šajā sūtījumā esošais materiāls ir paredzēts vienīgi izmantošanai par papīra šķiedru papīra ražošanā un, attiecīgā gadījumā, vairākmateriālu papīrā esošo nepapīra materiālu reģenerācijai.
 8.     || Reģenerētā papīra ražotāja/importētāja deklarācija Apliecinu, ka iepriekš norādītā informācija, cik man zināms, ir pilnīga, patiesa un pareiza. Vārds, uzvārds: Datums: Paraksts:
[1]               OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.
[2]               OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.
[3]               OV L 342, 22.12.2009., 1. lpp.
[4]               OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.
[5]               OV L 330, 14.12.2011., 25. lpp.
[6]               OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.
[7]               OV L 229, 30.4.2004., 1. lpp.


title: Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā arī uz Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu, ņemot vērā daļējo starpposma pārskatu saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu

text:
               LV

                        EIROPAS KOPIENU KOMISIJA

               Briselē, 23.5.2005

               COM(2005) 205 galīgā redakcija

               Priekšlikums

               PADOMES REGULA

               ar ko groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā arī uz Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu, ņemot vērā daļējo starpposma pārskatu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu

               (iesniegusi Komisija)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

                        1)Priekšlikuma saturs

                        ·Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                        Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importa procedūru veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”).

                        ·Stāvokļa vispārīgs raksturojums

                        Šis priekšlikums tiek izvirzīts pamatregulas īstenošanas kontekstā un ir radies izmeklēšanā, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulā noteikto būtību un procedūras noteikumiem.

                        ·Spēkā esošie noteikumi saistībā ar priekšlikumu

                        Saistībā ar priekšlikumu nav spēkā esošu noteikumu.

                        ·Atbilstība Kopienas politikai citās jomās un mērķiem

                        Nepiemēro.

                        2)Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums

                        ·Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                        Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulā paredzētajiem noteikumiem.

                        ·Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana

                        Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas.

                        ·Ietekmes novērtējums

                        Šis priekšlikums ir tapis pamatregulas īstenošanas rezultātā.

                        Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts.

                        3)Priekšlikuma juridiskie faktori

                        ·Ierosinātās rīcības kopsavilkums

                        Komisija 2004. gada 2. jūlijā sāka daļēja starpposma pārskata izmeklēšanu attiecībā uz Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu. Pārskata mērķis bija pārbaudīt, vai spēkā esošie pasākumi joprojām ir pietiekami, lai novērstu dempingu, kas radīja kaitējumu jaunu produktu veidu dēļ, kuriem šķietami bija tās pašas fizikālās īpašības un izlietojums kā amonija nitrātam.

                        Pēc visu dažādo personu iesniegtās informācijas, kā arī pieejamās statistikas pārbaudes konstatēja, ka jaunajos produkta veidos bija gan amonija nitrāts, gan arī citas vielas, kas neietekmēja amonija nitrāta satura īpašības un galapatēriņu. Tāpēc secināja, ka jaunajiem produktu veidiem jāpiemēro antidempinga pasākumi proporcionāli to amonija nitrāta saturam.

                        Šis pārskats tika apspriests ar dalībvalstīm. Priekšlikumu atbalstīja 20 dalībvalstis, un trīs dalībvalstis iebilda pret to. Divas dalībvalstis atturējās.

                        Tādēļ tiek ierosināts, lai Padome pieņem šeit pievienoto priekšlikumu Regulai, kas iespējami drīz jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                        ·Juridiskais pamats

                        Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi veikti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004.

                        ·Subsidiaritātes princips

                        Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

                        ·Proporcionalitātes princips

                        Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ.

                        Rīcības forma ir raksturota iepriekš minētajā pamatregulā, un tur nav vietas valsts lēmumam.

                        Nav piemērojama norāde par to, kā priekšlikuma mērķim līdz minimumam tiek samazināts un proporcionāli sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, ekonomiskā procesa dalībnieku un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs.

                        ·Instrumentu izvēle

                        Ierosinātie instrumenti: regula.

                        Citi līdzekļi nebūtu atbilstoši, jo pamatregulā nav paredzētas alternatīvas iespējas.

                        4)Ietekme uz budžetu

                        Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.

               Priekšlikums

               PADOMES REGULA

               ar ko groza Regulu (EK) Nr. 658/2002, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importu, un Regulu (EK) Nr. 132/2001, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā arī uz Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu, ņemot vērā daļējo starpposma pārskatu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

               ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis
                  1
                (pamatregula), un īpaši tās 11. panta 3. punktu,

               ņemot vērā priekšlikumu, kas Komisijai tika iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

               tā kā:

               A.
                     Process

               1.Spēkā esošie pasākumi

               (1)Padome ar Regulu (EK) Nr. 2022/95
                  2
                piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam. Pēc turpmākas izpētes, kurā noskaidroja, ka maksājums tiek iekļauts cenā, pasākumus grozīja ar Regulu (EK) Nr. 663/98
                  3
               . Ņemot vērā prasību veikt pārbaudi saistībā ar pasākumu termiņa izbeigšanos un atkārtotu starpposma pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu un 11. panta 3. punktu, Padome ar Regulu (EK) Nr. 658/2002
                  4
                piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 47,07 euro apmērā par vienu tonnu tāda Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importa, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90.

               (2)Ar Regulu (EK) Nr. 132/2001
                  5
                Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33,25 euro apmērā par vienu tonnu tāda amonija nitrāta importa, kas atbilst KN kodiem 3102 30 90 un 3102 40 90 un kura izcelsme, cita starpā, ir Ukrainā.

               (3)Regulu (EK) 658/2002 un Regulu (EK) 132/2001 turpmāk tekstā sauc „sākotnējās regulas”, bet ar šīm regulām noteiktos antidempinga maksājumus apzīmē „pašreizējie pasākumi”.

               2.Pieprasījums veikt pārskatu

               (4)Komisija 2004. gada 15. martā saskaņā ar pamatregulas 11. anta 3. punktu saņēma pieprasījumu izpētīt pašreizējo pasākumu darbības jomu, lai iekļautu regulā jaunus produktu veidus.

               (5)Prasību iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju asociācija („EFMA”) to ražotāju vārdā, kas saražo lielāko daļu Kopienas amonija nitrāta produkcijas.

               (6)Prasība attiecās uz jauniem produkta veidiem, kas definēti kā amonija nitrāta mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa („N”) saturs pārsniedz 28 % līdz 33 % no svara, kuriem pievienoti, sajaukti, piemaisīti vai pārstrādes laikā iekļauti līdz 5 % (ieskaitot) P2O5 ekvivalenta (fosfora mēslojums, „P”) un/vai līdz 5 % (ieskaitot) K2O ekvivalenta (kālija mēslojums, „K”). Šos produktus turpmāk tekstā apzīmē kā „pieprasījumā minētos jaunos produkta veidus”.

               (7)Prasībā bija izteikts apgalvojums, ka pieprasījumā minētajiem jaunajiem produkta veidiem būtībā ir tādi paši fizikālie un ķīmiskie pamata raksturlielumi kā attiecīgajam produktam un ka tos pārdod, izmantojot tos pašus pārdošanas kanālus, tiem pašiem gala patērētājiem, tādiem pašiem izmantošanas mērķiem. Bez tam prasībā bija minēts, ka jaunie produkta veidi pēc importēšanas Kopienā tiek klasificēti ar šādiem KN kodiem: 3105 10 00, 3105 20 10, 3105 20 90, 3105 51 00, 3105 59 00 un 3105 90 91.

               3.Uzsākšana

               (8)Ar 2004. gada 2. jūlija paziņojumu („paziņojums par pārskata uzsākšanu”), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu uzsāka daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam. Pagaidu pārbaudes mērķis bija tikai attiecīgā produkta definīcija.

               (9)Ar 2004. gada 20. septembra iesniegumu EFMA informēja Komisiju, ka attiecīgā produkta ražotājs Krievijā nesen uzsācis tāda jauna produkta veida ražošanu, kas nav minēts pieprasījumā un kurā N saturs pārsniedz 28 %, un kuram pievienoti 6 % P. Tādēļ EFMA lūdza Komisiju apsvērt iespējamos risinājumus, lai varētu atbilstoši reaģēt uz visiem jaunajiem produktu veidiem no amonija nitrāta ar N saturu, kas pārsniedz 28 % no svara. Tādēļ EFMA lūdza Komisiju apsvērt iespējamos risinājumus, lai varētu atbilstoši reaģēt uz visiem jaunajiem produktu veidiem no amonija nitrāta ar N saturu, kas pārsniedz 28 % no svara. Tā kā paziņojumā par pārskata uzsākšanu bija atsauce uz „jauniem produktu veidiem” bez jebkādas plašākas informācijas attiecībā uz to sastāvu, uzskatīja, ka pēdējais pieprasījums jau ir ietverts paziņojumā par pārskata uzsākšanu.

               (10)Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Komisijai pienākuma dēļ jāpārveido daļējais pārskats par pilnu pārskatu, ņemot vērā vairākus apstākļus, kas radušies, kopš noteikti pašreizējie pasākumi, ieskaitot tirgus ekonomikas statusa piešķiršanu Krievijai un ES paplašināšanu par desmit jaunām valstīm. Tomēr netika sniegti pietiekamas pareizības un atbilstības pierādījumi, kas norādītu, ka nepieciešams mainīt pasākumu līmeni. Tāpēc tika nolemts, ka pienākuma dēļ nav pamatojams pilns starpposma pārskats. Pirmkārt, tirgus ekonomikas statusa piešķiršana Krievijai pati par sevi nenozīmēja, ka automātiski mainījušies apstākļi attiecībā uz dempingu un kaitējumu atsevišķiem ražotājiem. Netika iesniegts neviens pierādījums, kas apliecinātu, ka, pamatojoties uz Krievijas izmaksām un cenām aprēķinātā dempinga starpība, salīdzinājumā ar analogas valsts izmaksām un cenām ievērojami atšķirtos no iepriekšējo izmeklēšanu rezultātiem. Otrkārt, paplašināšana automātiski nedažādoja dempinga un kaitējuma parametrus, kas veidoja pamatu pašreizējiem pasākumiem un netika iesniegti nekādi pamatoti pierādījumi, lai attaisnotu pārmaiņas šajā saistībā.

               (11)Turklāt dažas ieinteresētās personas pieprasīja precizējumus, kāpēc izmeklēšana sākta arī attiecībā uz Ukrainu, jo prasībā nebija nevienas atsauces uz jaunu šīs valsts izcelsmes produktu veidu importu. Tā kā starpposma pārskats aprobežojās ar attiecīgā produkta definīcijas precizējumu, tika uzskatīts, ka jebkādas atziņas šajā sakarā nebija saistītas ar atsevišķo valstu konkrētajiem apstākļiem, bet drīzāk skar visu amonija nitrāta importu, uz ko attiecas pasākumi, neatkarīgi no izcelsmes.

               (12)Visbeidzot attiecīgā produkta Kopienas ražotājs izmeklēšanas laikā apgalvoja, ka viens no jaunā ražojuma veidiem tika klasificēts ar KN kodu 3105 90 99. Attiecībā uz KN kodu 3105 20 90 (minēts pieprasījumā) un 3105 90 99 izmeklēšanā noskaidroja, ka šie kodi aptver vienīgi mēslojumu ar tādu slāpekļa saturu, kas nepārsniedz 10 % no sausa bezūdens ražojuma svara. Tāpēc tika secināts, ka šos kodus nevar ņemt vērā, jo tie a fortiori neietver mēslošanas līdzekļus, kas normālos apstākļos satur vairāk nekā 28 % slāpekļa no svara.

               4.Aptaujas anketas

               (13)Komisija oficiāli ieteica eksportējošo valstu iestādēm un visām zināmajām ieinteresētajām personām iesaistīties šajā pārskatā. Aptaujas anketas nosūtīja sešpadsmit Krievijas un vienam Ukrainas ražotājam/eksportētājam, kā arī Kopienas importētājiem, lietotājiem, ražotājiem un attiecīgajām asociācijām, kas minētas pieprasījumā vai citā veidā zināmas Komisijai. Ieinteresētajām pusēm laika periodā, kāds noteikts paziņojumā par pārskata uzsākšanu, tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un pieprasīt noklausīšanos.

               (14)Atbildes uz aptaujas jautājumiem tika saņemtas no diviem Krievijas ražotājiem eksportētājiem un no viena Ukrainas ražotāja eksportētāja, kā arī no 11 Kopienas ražotājiem. Vairāki ražotāji eksportētāji, ražotāji Kopienā, importētāji un attiecīgās asociācijas pieteicās kā ieinteresētās puses un atsūtīja savas piezīmes. Ņemot vērā, ka visa vajadzīgā informācija un dati ir brīvi pieejami, tika nolemts, ka nav nepieciešams veikt pārbaudes vizītes tajos uzņēmumos, kas iesniedza atbildes.

               5.Izmeklēšanas periods

               (15)Izmeklēšanas laiks („IL”) ilga no 2003. gada 1. jūlija līdz 2004. gada 30. jūnijam. Lai izpētītu izmaiņas attiecīgā produkta un jauno produkta veidu pārdošanā, importēšanā un pirkšanā Kopienas tirgū, savāca datus par laikposmu no 2000. gada līdz IL beigām.

               B.
                     ATTIECĪGAIS PRODUKTS SASKAŅĀ AR SĀKOTNĒJĀM REGULĀM

               (16)Attiecīgais ražojums ir Krievijas un Ukrainas izcelsmes amonija nitrāts, kas klasificēts ar KN kodiem 3102 30 90 (amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos) un 3102 40 90 (amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru N saturs pārsniedz 28 % no svara. Amonija nitrāts ir ciets slāpekļa mēslojums, ko parasti lieto lauksaimniecībā. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes mikrogranulu vai granulu veidā, un tā N saturs pārsniedz 28 % no svara.

               (17)Jāatzīmē, ka attiecīgais produkts vienmēr ietver neorganiskas vielas, kas nav mēslojums, bet kuru klātbūtne ir nepieciešama, jo tās darbojas kā stabilizatori. Atsevišķos gadījumos tas var saturēt sekundāras barības vielas un/vai mikroelementus
                  6
                ļoti nelielos daudzumos. Neorganisku vielu, kas nav mēslojums, sekundāru barības vielu un/vai mikroelementu klātbūtni var uzskatīt par nenozīmīgu, un tā neietekmē attiecīgā ražojuma muitas klasifikāciju. Amonija nitrātu kopā ar šīm vielām un/vai barības vielām (turpmāk tekstā „papildvielas un/vai barības vielas”) šajā regulā apzīmē „attiecīgais ražojums”.

               C.
                     Izmeklēšanas rezultāti

               (18)Lai noteiktu, vai pašreizējie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus, pētīja: 1) vai jaunajiem ražojuma veidiem, kas minēti pieprasījumā, un attiecīgajam ražojumam ir vienādas ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi; 2) vai eksistē jauni ražojuma veidi, kas atšķiras no pieprasījumā minētajiem, bet kam ir vai var būt attiecīgajam ražojumam analoģiskas ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi; 3) vai, pamatojoties uz iepriekšējos punktos minētajiem faktiem, attiecīgā ražojuma definīcija un apraksts jāprecizē, ņemot vērā jaunos apstākļus.

               (19)Lai definētu regulā lietotos ķīmiskos un agronomiskos jēdzienus, izmantoja Regulā (EK) Nr. 2003/2003
                  7
                („mēslošanas līdzekļu regula”) izklāstītās primāro barības vielu (N, P, K), sekundāro barības vielu (kalcijs, magnijs, nātrijs un sērs), mikroelementu (bors, kobalts, varš, dzelzs, mangāns, molibdēns un cinks), amonija nitrāta mēslošanas līdzekļu ar augstu slāpekļa saturu (N pārsniedz 28 %), vienkāršu mēslošanas līdzekļu (tikai viena primārā barības viela) un kombinēto minerālmēslu (vairāk par vienu primāro barības vielu) definīcijas.

               1.Attiecīgā ražojuma un pieprasījumā minēto jauno ražojumu veidu ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi

               (20)Attiecīgo ražojumu ražo no amonjaka (NH3) un slāpekļskābes (HNO3), kuru savienojums rada amonija nitrātu (NH4NO3, turpmāk „AN”). N saturs attiecīgajā ražojumā pārsniedz 28 % no svara (parasti tas ir starp 33 % un 34 %). Attiecība starp AN un N saturu, kas ir atkarīga no elementu atomsvara, ir 2,86. Tāpēc, tā kā attiecīgā ražojuma N saturs pārsniedz 28 % no svara, tā AN saturs automātiski pārsniedz 80 % no svara (parasti tas ir starp 94 % un 97 %)
                  8
               . Kā minēts 17. apsvērumā, attiecīgais produkts satur arī papildvielas un/vai barības vielas, kuru kopējais saturs nekad nevar pārsniegt 20 % no svara, ņemot vērā to, ka vismaz 80 % no attiecīgā produkta sastāva ir AN.

               (21)Divi galvenie parametri, kas raksturo attiecīgā ražojuma ķīmisko sastāvu ir tas, kā izteikts N saturs, un kopējais N un AN satura līmenis. N ir izteikts kā nitrātu slāpeklis (nitrāta jons NO3-) un amonija slāpeklis (amonjaka jons NH4+), un attiecība starp tiem ir 1:1. N saturs vienmēr pārsniedz 28 % no svara, un tāpēc, kā minēts iepriekš, AN līmenis vienmēr pārsniedz 80 % no svara.

               (22)Attiecībā uz jaunajiem produkta veidiem, kas minēti pieprasījumā, konstatēja, ka tie arī ir ražoti no amonjaka un slāpekļskābes, to N saturs pārsniedz 28 % no svara, un tādējādi AN saturs pārsniedz 80 % no svara. Bez AN šie jaunie produkta veidi var saturēt arī papildvielas un/vai barības vielas. Šajos produktos N bija izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis, un attiecība starp tiem bija aptuveni 1:1.

               (23)Tomēr jaunie produkta veidi, kas minēti pieprasījumā, tika pakļauti papildu apstrādei, kuras mērķis bija pievienot primārās barības vielas
                  9
               , izņemot N, proti, P un/vai K, kuru klātbūtne pārveidoja produktu par kombinētajiem minerālmēsliem
                  10
               . Šos kombinētos minerālmēslus varēja iegūt ķīmiski vai sajaucot. Neskatoties uz šo primāro barības vielu pievienošanu un izmantoto pārveidošanas veidu (ķīmisko vai sajaukšanu), konstatēja, ka šis process neietekmē nevienu no galvenajām sastāvā esošā AN ķīmiskajām īpašībām, tas ir, N saturu un kopējo N un AN līmeni, kas pārsniedza attiecīgi 28 % un 80 % no svara.

               (24)It īpaši attiecībā uz kopējo N un AN līmeni bija jānošķir kombinētie minerālmēsli, kas iegūti ķīmiski un kas iegūti sajaucot. Pirmajā gadījumā konstatēja, ka maksimālais P un/vai K saturs 5 %, kā norādīts pieprasījumā, ir ķīmiski aizvietojams ar AN saturu, kas pārsniedz 80 % (minerālmēslos, kuros AN pārsniedz 80 %, P un/vai K satura lielākais intervāls mainās starp 7,4 % un 12 % no svara atkarībā no izmantotā komponenta – ja izmanto amonija polifosfātu – 7,4 %, diamonija fosfātu – 9,2 %, monoamonija fosfātu – 10,4 % un kālija hlorīdu – 12 %). Mehānisko maisījumu gadījumā konstatēja, ka gala produkts sastāv no attiecīgā produkta granulām vai mikrogranulām, kas samaisītas ar P un/vai K barības vielas saturošām granulām vai mikrogranulām, nodrošinot to, ka vismaz 80 % no minerālmēslu kopējā svara ir AN.

               (25)Attiecībā uz fizikālajām īpašībām konstatēja, ka tās ir cieši saistītas ar agronomiskajiem parametriem, un tādēļ tās var pētīt saistībā ar tiem. Vispār mēslojuma agronomiskās īpašības galvenokārt ir atkarīgas no primāro barības vielu
                  11
                satura, to ķīmiskās formulas un to daudzuma no svara. Balstoties uz šiem trim kritērijiem, konstatēja, ka gan attiecīgajam produktam, gan pieprasījumā minētajiem jaunajiem produkta veidiem ir vienādas agronomiskās īpašības attiecībā uz to N un AN saturu. N saturs, kas bija vienāds abām produkta kategorijām, bija atbilstošs kultūraugu vajadzībai pēc N gan īstermiņā, gan vidējā vai ilgtermiņā. Tiešām, daļu no N, kas bija izteikts kā nitrātu slāpeklis, augi varēja ātri absorbēt, taču daļai, kas izteikta kā amonija slāpeklis, pirms uzsūkšanās bija jāveic papildu apstrāde (fermentācija, izmantojot augsnes baktērijas). Turklāt 28 % robežlielums izrādījās nozīmīgs, lai apmierinātu augu specifiskās vajadzības pēc N, kā tas Kopienas līmenī atzīts ar mēslošanas līdzekļu regulu, kuras 25. pantā noteikts, ka amonija nitrāta mēslošanas līdzekļus ar augstu slāpekļa saturu par tādiem var definēt tikai tad, ja to N saturs pārsniedz 28 % no svara. Tāpēc augu specifisko vajadzību pēc N tikpat labi var nodrošināt gan attiecīgais produkts, gan pieprasījumā minētie jaunie produkta veidi, neskatoties uz to, ka pēdējie minētie papildus N satur arī citas primārās barības vielas, proti, P un/vai K, kas nevājina N agronomiskās īpašības.

               (26)Visbeidzot, attiecībā uz galapatēriņu neviena persona neapstrīdēja, ka – ja tika sasniegts nepieciešamais AN līmenis – gan attiecīgo produktu, gan pieprasījumā minētos jaunos produktus zemnieki IL lietoja vienām un tām pašām vajadzībām. Šo secinājumu apstiprināja tirgus pētījums, kurā noskaidroja, ka gandrīz visi zemnieki, kas piedalījās pētījumā, attiecīgā ražojuma vieta ir izvēlējušies jaunos produkta veidus, jo tie ir lētāki. Šo faktu apstiprināja arī importētājs.

               (27)Turklāt informācijas avoti atsaucās uz šiem jaunajiem produkta veidiem kā AN vai NP/NK/NPK. Šie pierādījumi apstiprināja secinājumu, ka piegādātāja tirgus stratēģija (eksportējošā ražotāja un importētāja) un patērētāja uztvere koncentrējās uz kopēju priekšstatu – ka attiecīgais produkts un jaunie produkta veidi apmierina vienas un tās pašas vajadzības.

               (28)Tāpēc secināja, ka no ķīmiskā un fizikālā/agronomiskā viedokļa pieprasījumā minētos jaunos produkta veidus nevar uzskatīt par attiecīgo produktu, ņemot vērā citu primāro barības vielu, izņemot N, klātbūtni – proti, P un/vai K klātbūtni. Tomēr attiecīgais produkts un pieprasījumā minētie jaunie produkta veidi ir identiski attiecībā uz to AN saturu, ja vien tas pārsniedz 80 % no svara, papildvielām un barības vielām, ko tie var saturēt, kā arī attiecībā uz galvenajiem galapatēriņa veidiem. Tāpēc pieprasījumā minēto jauno produkta veidu AN sastāvs, papildvielas un barības vielas arī ir jāuzskata par attiecīgo produktu.

               2.Attiecīgā produkta un pieprasījumā neminēto jauno produkta veidu ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi

               (29)Pārbaudīja arī to, vai ir jauni produkta veidi, izņemot pieprasījumā minētos, kam ir vai varētu būt tādas pašas būtiskākās ķīmiskās un fizikālās īpašības un galapatēriņa veidi kā attiecīgajam produktam un kuram tāpēc jāpiemēro tādi paši noteikumi, kā attiecīgajam produktam.

               (30)Kā minēts iepriekš, tās attiecīgajam produktam raksturīgās galvenās ķīmiskās īpašības, kas nosaka agronomiskos parametrus, ir N saturs un kopējais N un AN līmenis. Tādejādi izpētīja, vai citi mēslošanas līdzekļi satur vai var saturēt N, kas izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis, tādā daudzumā, kas pārsniedz 28 % no svara (un līdz ar to AN tādā daudzumā, kas pārsniedz 80 % no svara).

               (31)Identificēja šādus jaunus produkta veidus: 1) amonija sulfāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 29 00), 2) kalcija nitrāta un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 60 00), 3) magnija jauktie sāļi un amonija nitrāta dubultsāļi un maisījumi (pašreiz klasificēti ar KN kodu 3102 90 00) un 4) NPK, NP un NK mēslošanas līdzekļi, kuru P, K vai PK saturs pārsniedz pieprasījumā noteikto (5 %), bet ne robežvērtību, kas ķīmiski ir iespējama, N saturam pārsniedzot 28 % (skatīt 24. apsvērumu). Šis saraksts nav pilnīgs.

               (32)Attiecībā uz galapatēriņa veidiem konstatēja, ka ķīmiskā struktūra un agronomiskās īpašības ir tādas, lai jaunos produkta veidus padarītu piemērotus lietošanai tādā pašā nolūkā kā attiecīgo produktu, ja vien to N saturs bija pietiekams, proti, pārsniedza 28 % no svara (un tādējādi AN pārsniedza 80 % no svara).

               (33)Tāpēc secināja, ka attiecīgais produkts un jaunie produkta veidi, kas nav minēti pieprasījumā, ir identiski attiecībā uz to AN saturu, ja vien tas pārsniedz 80 % no svara, papildvielām un barības vielām, ko tie var saturēt, kā arī attiecībā uz galvenajiem galapatēriņa veidiem. Tāpēc pieprasījumā neminēto jauno produktu AN saturs un papildvielas un barības vielas arī ir jāuzskata par attiecīgo produktu.

               (34)Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka mēslošanas līdzekļu iekļaušana, kas prasībā netika atzīmēti kā problemātiski, nebija attaisnojama. Šajā ziņā ir jāatzīmē, ka izmeklēšanas mērķis bija iekļaut jaunus produktu veidus, kurus varētu uzskatīt par attiecīgo produktu, jo tiem būtībā ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pazīmes un pamatpielietojums. Tāpēc paziņojumā par sākšanu atsaucās uz „jauniem produktu veidiem” bez papildu detaļām attiecībā uz to ķīmisko sastāvu, lai, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, pārbaudītu, vai un kādi jaunu produktu veidi jāiekļauj. Tāpēc tika nolemts, ka visu veidu mēslojumu līdzekļi, kuros ir iekļauts attiecīgais produkts, un to tarifikācija varētu tikt izmeklēta un iekļauta šajā regulā. Šā iemesla dēļ prasība bija jāatraida.

               3.Secinājumi

               (35)Ņemot vērā iepriekš minētos atzinumus, secina, ka visi jaunie produkta veidi ir jāuzskata par attiecīgo produktu tikai attiecībā uz to AN saturu – ja vien tas pārsniedz 80 % no svara – kopā ar papildvielām un barības vielām, bet ne attiecībā uz primāro barības vielu P un K saturu. Tāpēc, lai piemērotu pašreizējos pasākumus tikai attiecībā uz attiecīgo produktu, kas iekļauts visos jaunajos produkta veidos, attaisnota šķiet proporcionāla pašreizējo pasākumu pielietošana.

               (36)Saistībā ar šo uzskata, ka, importējot amonija nitrāta minerālmēslus
                  12
               , kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara, pašreizējie pasākumi ir jāpielieto proporcionāli to AN un citu papildvielu un barības vielu saturam. Lai vienkāršotu muitas procedūras un piemērotu atbilstošas maksājumu likmes, kas atbilstu attiecīgā produkta daudzumam, kas iekļauts minerālmēslos, noteica četras nodokļu likmes - katru atbilstošu savai minerālmēslu grupai: pirmā – P un/vai K saturs nepārsniedz 3 % no svara, otrā – P un/vai K saturs ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara, trešā – P un/vai K ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara, un ceturtā – P un/vai K saturs ir 9 % no svara vai vairāk, bet nepārsniedz 12 % no svara.

               (37)Nobeigumā secināja, ka attiecīgā produkta apraksts, kas izklāstīts sākotnējo regulu rezolutīvajā daļā, ir jāprecizē: vārdu savienojums „amonija nitrāts” ir jāaizstāj ar tekstu „cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara”, tā apliecinot, ka dažiem mēslošanas līdzekļiem AN saturs pārsniedz 80 % no svara un N saturs, izteikts kā nitrātu slāpeklis un amonija slāpeklis pārsniedz 28 % no svara, lai izvairītos no attiecīgā produkta un tā galvenās sastāvdaļas (AN) jaukšanas.

               (38)Vairākas ieinteresētās personas iebilda pret pašreizējo pasākumu paplašināšanu attiecībā uz citiem produktiem, kas nav attiecīgie produkti. Jāatgādina, ka iepriekš minētie secinājumi neparedz pašreizējo pasākumu paplašināšanu kā tādu attiecībā uz jauniem produktu veidiem, bet gan tikai to proporcionālu piemērošanu attiecīgajam produktam, kas iekļauts jaunajos produktu veidos,

               ir pieņēmusi Šo regulu.

               1. pants

               1.Regulas (EK) Nr. 658/2002 1.1. pantu aizstāj ar šādu:

               „1.
                     Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu cietiem Krievijas izcelsmes mēslojumiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, ja tie klasificēti ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.”

               2.Regulas (EK) Nr. 132/2001 1.1. pantu aizstāj ar šādu:

               „1.
                     Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu cietiem Ukrainas izcelsmes mēslojumiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, ja tie klasificēti ar KN kodiem 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.”

               3.Regulas (EK) Nr. 658/2002 1.2. pantu aizstāj ar šādu:

               „2.
                     Galīgā antidempinga maksājuma likmes ir fiksētas summas euro par vienu tonnu, kā noteikts turpinājumā:

                        Produkta apraksts

                        KN kods

                        TARIC kods

                        Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu)

                        -
                              Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

                        -
                              Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12% no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 %

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12% no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12% no svara

                        3102 30 90

                        3102 40 90

                        3102 29 00

                        3102 60 00

                        3102 90 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        --

                        --

                        10

                        10

                        10

                        10

                        20

                        30

                        40

                        50

                        30

                        40

                        50

                        60

                        10

                        20

                        30

                        40

                        10

                        20

                        30

                        40

                        30

                        40

                        50

                        60

                        47,07

                        47,07

                        47,07

                        47,07

                        47,07

                        47,07

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        41,42

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        41,42

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        42,17

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        42,17

                        45,66

                        44,25

                        42,83

                        41,42”

               4.Regulas (EK) Nr. 132/2001 1.2. pantu aizstāj ar šādu:

               „2.
                     Galīgā antidempinga maksājuma likmes ir fiksētas summas euro par vienu tonnu, kā noteikts turpinājumā:

                        Produkta apraksts

                        KN kods

                        TARIC kods

                        Fiksēta maksājuma summa (euro par tonnu)

                        -
                              Amonija nitrāts, izņemot ūdens šķīdumos

                        -
                              Amonija nitrāta maisījumi ar kalcija karbonātu vai citām neorganiskām vielām, kas nav mēslošanas līdzekļi, kuru slāpekļa saturs pārsniedz 28 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara, bez fosfora un kālija

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un/vai kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12% no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 %

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, un kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12% no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru fosfora saturs, izteikts kā P2O5, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 10,40 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, nepārsniedz 3 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 3 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 6 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 6 % no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 9 % no svara

                        -
                              Cieti mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuru kālija saturs, izteikts kā K2O, ir 9% no svara vai lielāks, bet nepārsniedz 12% no svara

                        3102 30 90

                        3102 40 90

                        3102 29 00

                        3102 60 00

                        3102 90 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 10 00

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 20 10

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 51 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 59 00

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        3105 90 91

                        --

                        --

                        10

                        10

                        10

                        10

                        20

                        30

                        40

                        50

                        30

                        40

                        50

                        60

                        10

                        20

                        30

                        40

                        10

                        20

                        30

                        40

                        30

                        40

                        50

                        60

                        33,25

                        33,25

                        33,25

                        33,25

                        33,25

                        33,25

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,26

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,26

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,79

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,79

                        32,25

                        31,25

                        30,26

                        29,26”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā nākamajā [ ] dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē ,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

                     (2)
                  OV L 198, 23.8.1995., 1. lpp.

                     (3)
                  OV L 93, 26.3.1998., 1. lpp.

                     (4)
                  OV L 102, 18.4.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 (OV L 182, 19.5.2004., 28. lpp.).

                     (5)
                  OV L 23, 25.1.2001., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 993/2004 (OV L 182, 19.5.2004., 28. lpp.).

                     (6)
                  „Sekundārās barības vielas” un „mikroelementi” ir definēti šīs regulas 19. apsvērumā un Regulas (EK) Nr. 2003/2003 2. panta c) un d) apakšpunktā (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

                     (7)
                  OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.

                     (8)
                  N atomsvars ir 14.0067, H (ūdeņraža) − 1.00794 un O (skābekļa) − 15.9994. Tāpēc kopējais AN svars ir 80,04, no kura 28,01 ir N. Attiecība starp AN un N atbilst 2,86.

                     (9)
                  Skatīt šīs regulas 19. apsvērumu un definīciju mēslošanas līdzekļu regulas 2. panta b) punktā.

                     (10)
                  Skatīt šīs regulas 19. apsvērumu un definīciju mēslošanas līdzekļu regulas 2. panta b) punktā.

                     (11)
                  Skatīt šīs regulas 19. apsvērumu un definīciju mēslošanas līdzekļu regulas 2. panta b) punktā.

                     (12)
                  Saskaņā ar definīciju, kas sniegta mēslošanas līdzekļu regulas 2. panta j) punktā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.9.2015
            COM(2015) 460 final
            2015/0218(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
            par ārkārtas autonomu tirdzniecības pasākumu ieviešanu Tunisijas Republikai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgums (“Nolīgums”), kas parakstīts 1995. gadā, nodrošina pašreizējo tiesisko regulējumu tirdzniecības attiecībām starp Eiropas Savienību un Tunisijas Republiku (“Tunisija”). Nolīgums stājās spēkā 1998. gadā un radīja pamatu brīvās tirdzniecības zonas izveidei, tostarp lauksaimniecības pakāpeniskai liberalizācijai. Tunisija un ES gatavojas sākt sarunas, lai izstrādātu padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (PVBTN), kurš jo īpaši dos iespēju vēl vairāk liberalizēt lauksaimniecības produktu tirdzniecību.

               2015. gada 26. jūnijā notikušie teroristu uzbrukumi Sūsā pamudināja ES ieņemt nostāju, ka ir nepieciešams turpināt konkrēti un mērķtiecīgi atbalstīt Tunisijas politisko un ekonomisko pāreju un tas jādara ar darbībām, kas var būt efektīvas īstermiņā.

               Ārlietu padome 2015. gada 20. jūlijā apsprieda situāciju Tunisijā un konkrētus pasākumus, ko ES varētu veikt, lai to atbalstītu. Padome pieņēma secinājumus par Tunisiju
                  1
               , kuros izklāstītas darbības, kas veicamas, lai atbalstītu Tunisijas politisko pāreju un ekonomiku.

               Tāpēc Eiropas Komisija ierosina piedāvāt pagaidu vienpusēju beznodokļu tarifa likmes kvotu — 35 000 tonnu gadā — Tunisijas olīveļļas eksportam uz Savienību, izmantojot autonomu tirdzniecības pasākumu. Šāda kvota būs pieejama divus gadus — no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. Šis papildu apjoms tiks atvērts, kad būs pilnībā apgūta pašreiz Nolīgumā noteiktā beznodokļu tarifa likmes kvota — 56 700 tonnas.

               Olīveļļa ir Tunisijas galvenais uz ES eksportējamais lauksaimniecības produkts, un olīveļļas nozarei ir svarīga nozīme valsts ekonomikā, jo tā sniedz tiešas un netiešas nodarbinātības iespējas vairāk nekā miljonam cilvēku un tajā strādā viena piektdaļa no valstī kopumā lauksaimniecībā nodarbināto skaita.

               Jānorāda, ka koncesijai nevajadzētu skart iznākumu lauksaimniecības sarunās saistībā ar PVBTN, kuras sāksies 2015. oktobrī.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

                  Šā regulas priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 2. punkts. Šī iniciatīva ir ES ekskluzīvā kompetencē saskaņā ar LESD 3. panta e) punktu. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Pasākumi varētu radīt nelielu importa neto pieaugumu, jo lielākā daļa kvotu palielinājuma, iespējams, aizstās pašreizējos ievešanas pārstrādei darījumus (aptuveni 50 000 tonnu olīveļļas gadā saskaņā ar režīmu “ievešana pārstrādei”), kā rezultātā samazināsies imports saskaņā ar šo režīmu. Ietekme uz budžetu (nodokļa iekasējumi) šobrīd nav precīzi nosakāma, taču sagaidāms, ka tā būs neliela.

               2015/0218 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

               par ārkārtas autonomu tirdzniecības pasākumu ieviešanu Tunisijas Republikai

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums
                  2
                veido pamatu attiecībām starp Eiropas Savienību un Tunisiju.

               (2)Pēc 2015. gada 26. jūnijā Sūsā (Tunisijā) notikušajiem teroristu uzbrukumiem Eiropas Savienības Padome savos 2015. gada 20. jūlija secinājumos norādīja, ka Savienība, apspriežoties ar dalībvalstīm, izvērtēs iespēju uzsākt ārkārtas pasākumus Tunisijas ekonomikas atbalstam.

               (3)Olīveļļa ir Tunisijas galvenais uz Savienību eksportējamais lauksaimniecības produkts, un olīveļļas nozarei ir svarīga nozīme valsts ekonomikā.

               (4)Labākais veids, kā Savienība saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas un Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma mērķiem var atbalstīt Tunisijas ekonomiku, ir nodrošināt pievilcīgu un uzticamu tirgu Tunisijas olīveļļas eksportam. Tam nepieciešami autonomi tirdzniecības pasākumi, kas ļautu šo produktu importēt Savienībā atbilstīgi beznodokļu tarifa kvotām.

               (5)Lai novērstu krāpšanu, paredzētie autonomie tirdzniecības pasākumi būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka Tunisija ievēro produktu izcelsmes noteikumus un procedūras, kā arī iesaistās efektīvā administratīvā sadarbībā ar Savienību.

               (6)Lai saglabātu Savienības olīveļļas tirgus stabilitāti, papildu apjoms, kas izriet no autonomajiem tirdzniecības pasākumiem, jādara pieejams tikai pēc tam, kad būs pilnībā apgūts gada beznodokļu tarifa likmes kvotas apjoms, kas olīveļļai noteikts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 1. protokola 3. panta 1. punktā.

               (7)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013
                  3
                184. pantā paredzēti noteikumi par tarifa kvotu pārvaldību. Šie noteikumi būtu jāpiemēro arī šajā regulā paredzētajiem pasākumiem.

               (8)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai attiecībā uz preferenču režīma piešķiršanas nosacījumu izpildi. Minētās īstenošanas pilnvaras būtu jāīsteno ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komitejas palīdzību un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
                  4
               .

               (9)Šajā regulā noteiktie īpašie autonomie tirdzniecības pasākumi ir paredzēti, lai atvieglotu grūto ekonomisko situāciju, kādā Tunisija patlaban nonākusi teroristu uzbrukumu dēļ. Tādēļ šie pasākumi būtu jānosaka uz ierobežotu laiku, un tiem nevajadzētu skart Savienības un Tunisijas sarunas par padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (PVBTZ) izveidi, kuras sāksies 2015. oktobrī. Pamatojoties uz tirgus situāciju vai PVBTZ sarunās panākto progresu, piemērošanas laikposma beigās var apsvērt minētā laikposma pagarināšanu.

               (10)Ņemot vērā smago kaitējumu, ko Tunisijas ekonomikai, jo īpaši tās tūrisma nozarei, nodarījuši 2015. gada 26. jūnijā Sūsā notikušie teroristu uzbrukumi, kā arī nepieciešamību veikt pasākumus, lai īstermiņā atvieglotu Tunisijas ekonomisko situāciju, tika uzskatīts par lietderīgu paredzēt izņēmumu attiecībā uz astoņu nedēļu laikposmu, kas minēts Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam pievienotā 1. protokola par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 4. pantā,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Preferenču režīms

               Tunisijas izcelsmes neapstrādātas olīveļļas, ko klasificē ar KN kodiem 1509 10 10 un 1509 10 90, importam Savienībā tiek atvērta gada beznodokļu tarifa kvota 35 000 tonnas.

               2. pants

               Nosacījumi, ar kuriem piešķir tiesības izmantot importa tarifa kvotu

               Tiesības izmantot šīs regulas 1. pantā minēto importa tarifa kvotu piešķir ar nosacījumu, ka Tunisija ievēro produktu izcelsmes noteikumus un ar to saistītās procedūras, kas paredzētas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 4. protokolā.

               3. pants

               Piekļuve gada tarifa kvotai

               Šīs regulas 1. pantā minētā gada tarifa kvota ir pieejama tikai pēc tam, kad ir pilnībā apgūts gada beznodokļu tarifa likmes kvotas apjoms, kas olīveļļai noteikts Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 1. protokola 3. panta 1. punktā.

               4. pants

               Kvotas pārvaldība

               Komisija pārvalda tarifa likmes kvotu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 184. pantu.

               5. pants

               Pagaidu apturēšana

               Ja Komisija konstatē, ka ir pietiekami pierādījumi par to, ka Tunisija nav ievērojusi 2. panta nosacījumus, tā var pieņemt īstenošanas aktu, ar ko pilnībā vai daļēji aptur 1. pantā noteikto preferenču režīmu. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, uz ko norādīts 6. panta 2. punktā.

               6. pants

               Komiteju procedūra

               1.Komisijai palīdz Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 229. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

               2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

               7. pants

               Stāšanās spēkā un piemērošana

               Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes secinājumi par Tunisiju — dokuments Nr. 11076/15.

                     (2)
                  Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Tunisijas Republiku, no otras puses (OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.).

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).