Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0186

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķﾫnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas izcelsmes minētā produkta importu  /* COM/2009/0186 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 22.4.2009COM(2009) 186 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas izcelsmes minētā produkta importu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā izpildīt Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Huvis Corporation pret Eiropas Savienības Padomi (T-221/05), ar kuru, ciktāl tas attiecas uz Huvis Corporation, anulē 2. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 428/2005 par inter alia Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, kas tika pieņemta, piemērojot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir izstrādāts saistībā ar to, kā izpildīt Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Huvis Corporation pret Eiropas Savienības Padomi (T-221/05). Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 233. pantu iestādēm, kuru pieņemtie akti ir pasludināti par spēkā neesošiem, ir jāveic vajadzīgie pasākumi, lai pildītu Tiesas spriedumu. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas sprieduma izpilde, pēc informācijas izpaušanas jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir izstrādāts, izpildot Pirmās instances tiesas spriedumu lietā Huvis Corporation pret Eiropas Savienības Padomi (T-221/05) saistībā ar pamatregulas interpretāciju. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2852/2000 piemēroja galīgos antidempinga maksājumus inter alia Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, un pēc starpposma pārskatīšanas tos grozīja ar Regulu (EK) Nr. 428/2005. Viens Korejas ražotājs eksportētājs, proti, Huvis Corporation (turpmāk Huvis), Pirmās instances tiesā apstrīdēja Regulu (EK) Nr. 428/2005 attiecībā uz šim uzņēmumam noteikto individuālo maksājuma likmi. 2008. gada 8. jūlijā Pirmās instances tiesa anulēja Regulas (EK) Nr. 428/2005 2. pantu attiecībā uz antidempinga maksājuma likmi, ko piemēro uzņēmumam Huvis. Noteiktais antidempinga maksājums tika anulēts tādā apjomā, kādā tas pārsniedza maksājumu, kas būtu piemērojams, ja iestādes aprēķinātu maksājuma likmi ar metodi, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā. Attiecīgi tika pārrēķināta Huvis maksājuma likme, un tādējādi mainījās arī aprēķinātā antidempinga maksājuma likme. Turklāt uzņēmumam Huvis Corporation aprēķināto individuālo likmi izmantoja, lai aprēķinātu vidējo svērto maksājumu, ko piemēro Korejas eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, tādējādi ir jāpārrēķina arī vidējais svērtais maksājums. Tādēļ Padome tiek aicināta pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2005. |Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 233. pants. Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekšminētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekšminētā pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums ietekmē Kopienas budžetu. Grozīto antidempinga maksājumu piemēros ar atpakaļejošu spēku, tāpēc būs jāatmaksā starpība starp maksājumiem, kas iekasēti pēc sākotnējās maksājuma likmes, un maksājumiem pēc grozītās maksājuma likmes. Galīgā ietekme uz budžetu tiek lēsta EUR 3 750 000 apmērā (skatīt pievienoto tiesību akta finanšu pārskatu). |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas izcelsmes minētā produkta importuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 233. pantu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA(1) Komisija 1999. gada oktobrī sāka izmeklēšanu[2] attiecībā uz tādu poliestera štāpeļšķiedru (turpmāk PSF ) importu, kuru izcelsme ir Korejas Republikā (turpmāk “sākotnējā izmeklēšana”). 2000. gada jūlijā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1472/2000[3] tika piemēroti antidempinga pagaidu maksājumi, un 2000. gada decembrī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2852/2000[4] tika piemēroti galīgie antidempinga maksājumi.(2) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu Komisija 2003. gada decembrī sāka[5] starpposma pārskatīšanu (turpmāk “pārskatīšanas izmeklēšana”) par antidempinga maksājumiem, ko piemēro inter alia Korejas Republikas izcelsmes PSF importam. Importam no Korejas Republikas piemērotos maksājumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 428/2005[6] (turpmāk “Regula 428/2005”).(3) Huvis Corporation (turpmāk Huvis ) 2005. gada 10. jūnijā iesniedza prasību[7] Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesā (turpmāk “PIT”) anulēt Regulas 428/2005 2. pantu, ciktāl tas attiecas uz Huvis piemēroto antidempinga maksājuma likmi.(4) PIT[8] 2008. gada 8. jūlijā attiecībā uz Huvis anulēja 2. pantu Regulā 428/2005.(5) PIT inter alia konstatēja, ka iestādes, aprēķinot individuālo maksājuma likmi uzņēmumam Huvis , nepietiekami pamatoja, kāpēc sākotnējā un pārskatīšanas izmeklēšanā izmantotas dažādas metodikas. Saistībā ar minēto iestāžu secinājumi tika uzskatīti par neatbilstošiem pamatregulas 11. panta 9. punktam.(6) Pēc tam Regulas 428/2005 2. pants attiecīgi tika anulēts tādā apjomā, kādā antidempinga maksājumi, kas piemēroti Huvis ražotajām un uz Eiropas Kopienu eksportētajām precēm, pārsniedza maksājumu, kas būtu piemērojams, ja maksājuma likmi aprēķinātu ar metodi, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā.(7) Tiesas[9] atzīst, ka gadījumos, kad procedūru veido vairāki posmi, viena šāda posma atcelšana nenozīmē visas procedūras atcelšanu. Antidempinga procedūra ir piemērs šādai procedūrai ar daudziem posmiem. Tādējādi atsevišķu galīgā antidempinga regulas daļu atcelšana nenozīmē visas procedūras atcelšanu pirms attiecīgās regulas pieņemšanas. Turklāt saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 233. pantu Kopienas iestādēm ir jāpilda Eiropas Kopienu Tiesu spriedumi. Tāpēc Kopienas iestādes, izpildot spriedumu, var labot tās apstrīdētās regulas daļas, kuru dēļ regulu anulēja, atstājot nemainītas neapstrīdētās daļas, uz kurām spriedums[10] neattiecas.(8) Šīs regulas mērķis ir labot Regulas 428/2005 daļas, par kurām konstatēts, ka tās neatbilst pamatregulai, un kuru dēļ tika anulētas konkrētas minētās regulas daļas. Turklāt ar šo regulu pamatregulas 9. panta 6. punkta nosacījumus piemēro attiecībā uz Korejas Republikas eksportētājiem, kuri bija gatavi sadarboties izmeklēšanā, kuras rezultātā pieņēma Regulu 428/2005. Visi pārējie Regulas 428/2005 secinājumi, kurus noteiktajā termiņā neapstrīdēja un kurus tādējādi neizskatīja PIT, un kuri neietekmēja apstrīdētās regulas atcelšanu, paliek spēkā.(9) Tādēļ saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 233. pantu, pamatojoties uz PIT spriedumu, tika pārrēķināta antidempinga maksājuma likme attiecībā uz Huvis .B. JAUNS SECINĀJUMU NOVĒRTĒJUMS, PAMATOJOTIES UZ PIT SPRIEDUMU(10) Ar šo regulu tiek īstenota sprieduma daļa, kas attiecas uz dempinga starpības aprēķināšanu, konkrētāk uz to, kā aprēķina korekciju normālajai vērtībai, lai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu attiecībā uz importa maksājumiem ņemtu vērā starpību starp eksporta cenu un normālo vērtību.(11) Kā minēts Regulas 428/2005 127. un 128. apsvērumā, lai aprēķinātu normālās vērtības korekciju, sākotnējā izmeklēšanā un tekstā minētajā starpposma pārskatīšanā tika izmantota atšķirīga metodika.(12) Nelemjot par starpposma pārskatīšanā izmantotās pieminētās korekcijas aprēķināšanas metodes likumīgumu kā tādu, PIT spriedumā konstatēja, ka Kopienas iestādes atbilstīgi pamatregulas 11. panta 9. punkta prasībām nav pierādījušas, ka ir mainījušies apstākļi, ar kuriem varētu pamatot to, kādēļ piemērota no sākotnējā izmeklēšanā izmantotās atšķirīga metode. Tādēļ PIT anulēja Padomes Regulas 428/2005 2. pantu tādā apjomā, kādā antidempinga maksājumi, kas piemēroti Huvis ražotajām un uz Kopienu eksportētajām precēm, pārsniedza maksājumu, kas būtu piemērojams, ja attiecībā uz importa maksājumiem piemēroto normālās vērtības korekciju aprēķinātu ar metodi, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā.(13) Tādēļ attiecībā uz importa maksājumiem normālās vērtības korekciju pārrēķināja, pamatojoties uz metodi, kas izmantota sākotnējā izmeklēšanā.(14) Ar šādu metodi aprēķināto vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu, kuru konstatēja starpposma pārskatīšanā, attiecībā uz katru ražojuma veidu un pamatojoties uz ražotāja cenu, un konstatēja, ka pastāv dempings. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF importa cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir 3,9 %.(15) Turklāt uzņēmumam Huvis aprēķināto individuālo likmi izmantoja, lai aprēķinātu vidējo svērto maksājumu, ko piemēro Korejas eksportētājiem, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē. Tādēļ dempinga starpība uzņēmumiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, tika pārrēķināta. Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, kuru izveidoja, pamatojoties uz vidējo svērto dempinga starpību, aprēķinātā jaunā dempinga starpība ir 4,4 %.(16) Ar Komisiju sazinājās viens uzņēmums ( Woongjin Chemical Co., Ltd ., agrākais nosaukums Saehan Industries Inc .) un apgalvoja, ka būtu jākoriģē arī tam noteiktais maksājums. Tomēr šis uzņēmums nebija iesniedzis prasību PIT anulēt maksājumu, tāpēc maksājums jau ir kļuvis galīgs.C. INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA(17) Visas ieinteresētās personas, uz kurām attiecas sprieduma izpilde, tika informētas par ierosinājumu pārskatīt antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro Huvis Corporation un uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē. Pēc informācijas izpaušanas saskaņā ar pamatregulas noteikumiem ieinteresētajām personām deva iespēju noteiktā termiņā izteikt iebildumus. Komentārus ņēma vēra, ja tie bija pietiekami pamatoti un pierādāmi.D. SECINĀJUMS(18) Pamatojoties uz minētajiem apsvērumiem, attiecīgi ir jāgroza maksājuma likme, ko piemēro Huvis un ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē. Grozītās likmes jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no Regulas (EK) Nr. 428/2005 spēkā stāšanās dienas,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 428/2005 2. pantā minēto tabulu, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz tādu sintētisko poliestera štāpeļšķiedru importu, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, uz ko attiecas KN kods 5503 20 00 un kā izcelsme ir Korejas Republikā, aizstāj ar šādu tabulu:Uzņēmums | Maksājuma likme (%) | TARIC papildkods |Huvis Corporation 151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul | 3,9 | A151 |Woongjin Chemical Co., Ltd. (formerly Saehen Industries Inc.) 254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul | 10,6 | A599 |Sung Lim Co., Ltd. RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1; Youido-Dong Youngdungpo-ku, Seoul | 0 | A154 |Dongwoo Industry Co. Ltd. 729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do | 4,4 | A608 |East Young Co. Ltd. Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk | 4,4 | A609 |Estal Industrial Co. 845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam | 4,4 | A610 |Geum Poong Corporation 62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi | 4,4 | A611 |Keon Baek Co. Ltd. 1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do | 4,4 | A612 |Samheung Co. Ltd. 557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do | 4,4 | A613 |Visi pārējie uzņēmumi | 10,6 | A999 |2. pantsAtmaksā vai atlaiž maksājumu summas, kuras samaksātas vai iegrāmatotas saskaņā ar 2. pantu Regulā (EK) Nr. 428/2005 tās sākotnējā redakcijā un kuras pārsniedz summas, kas noteiktas saskaņā ar 2. pantu Regulā (EK) Nr. 428/2005, kura grozīta ar šo regulu.Atmaksājumu un atlaišanu pieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem muitas tiesību aktiem. Pienācīgi pamatotos gadījumos trīs gadu termiņu, kas paredzēts 236. panta 2. punktā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[11], pagarina par diviem gadiem.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un to piemēro ar atpakaļejošu spēku no 2005. gada 18. marta.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […]FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPadomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 428/2005, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas izcelsmes minētā produkta importu.2. BUDŽETA POZĪCIJASNodaļa un pants: 120. pantsAttiecīgajam gadam budžetā paredzētā summa: 17 655 800 000.3. FINANSIĀLĀ IETEKMEPriekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[12] | 12 mēnešu periods, sākot ar 01.01.2009. | 2010 |120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | - 3,8 | 0 |4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMINeattiecas.5. CITAS PIEZĪMESPirmās instances tiesa daļēji anulēja Regulas (EK) Nr. 428/2005 2. pantu, ciktāl tas attiecās uz vienu Korejas eksportētāju (“prasības iesniedzēju”, proti, Huvis Corporation ). Tādējādi galīgais antidempinga maksājums prasības iesniedzējam tika samazināts no 5,7 % līdz 3,9 %, savukārt ražotājiem eksportētājiem, kas netika iekļauti izlasē, — no 6 % līdz 4,4 %. Jaunās maksājumu likmes jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no antidempinga maksājuma spēkā stāšanās dienas, t.i., 2005. gada 18. marta.No antidempinga pasākumu ieviešanas dienas līdz 2009. gada janvāra beigām samaksātā maksājumu summa tika aplēsta, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no importa statistikas datubāzes.Tādējādi atmaksājamā summa varētu būt aptuveni EUR 5 000 000. Atmaksājamās summas jāpieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas muitas nozares tiesību aktiem, tāpēc faktiskā summa būs atkarīga no importētāju pieprasītajām summām.Ņemot vērā minēto, finansiālā ietekme uz budžeta ieņēmumu daļu ir EUR 3 750 000, t.i., attiecīgā summa, no kuras atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.[1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[2] OV C 285, 7.10.1999., 3. lpp.[3] OV L 166, 6.7.2000., 1. lpp.[4] OV L 332, 28.12.2000., 17. lpp.[5] OV C 309, 19.12.2003., 2. lpp.[6] OV L 71, 17.3.2005., 1. lpp.[7] OV C 193, 6.8.2005., 38. lpp.[8] OV C 209, 15.8.2008., 44. lpp.[9] IPS pret Padomi [1998] Eiropas Tiesas ziņojumi II-3939.[10] Lieta C-458/98 P IPS pret Padomi [2000], Eiropas Tiesas ziņojumi I-08147.[11] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.[12] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0353

Priekšlikums Padomes regula ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 7/2005, ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu noteiktiem Šveices izcelsmes lauksaimniecības produktiem  /* COM/2006/0353 galīgā redakcija - ACC 2006/0118 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.6.2006COM(2006)353 galīgā redakcija2006/0118(ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 7/2005, ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu noteiktiem Šveices izcelsmes lauksaimniecības produktiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā Kopiena un Šveice ir vienojušās pielāgot tarifu koncesijas, kas noteiktas 1999. gada 21. jūnija Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kurš stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. Tās jo īpaši ir vienojušās grozīt nolīguma 1. un 2. pielikumu, kurā uzskaitītas koncesijas, lai paplašinātu pašreizējo beznodokļu Kopienas tarifa kvotu, iekļaujot jaunu produktu (KN kods 0705 21 00). Lai nodrošinātu, ka produktiem, uz kuriem attiecas KN kods 0705 21 00, no 2004. gada 1. maija var izmantot kvotu, pārejas periodā tikai attiecībā uz minētajiem produktiem tika noteikta jauna Kopienas tarifa kvota. Ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību izveidotās Apvienotās lauksaimniecības komitejas Lēmums 3/2005 par 1. un 2. pielikuma pielāgošanu pēc Eiropas Savienības paplašināšanās ir pieņemts 2005. gada 19. decembrī. Ar šo lēmumu oficiāli groza 1. un 2. pielikumu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, lai iekļautu noteikumus par tarifa kvotas produktiem, uz kuriem attiecas KN kods 0705 21 00. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir atcelt autonomos un pārejas pasākumus attiecībā uz šo produktu. |120 | Vispārējs konteksts Padomes Regula (EK) Nr. 7/2005, ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifa kvotu noteiktiem Šveices izcelsmes lauksaimniecības produktiem, ir jāatceļ, jo tā ir aizstāta ar Lēmumu 3/2005 par 1. un 2. pielikuma pielāgošanu pēc Eiropas Savienības paplašināšanās, kuru pieņēma ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību izveidotā Apvienotā lauksaimniecības komiteja. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Padomes 2004. gada 13. decembra Regula (EK) Nr. 7/2005, ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu noteiktiem Šveices izcelsmes lauksaimniecības produktiem. Ar to nosaka autonomu un pārejas pasākumu saistībā ar tiem produktiem, uz kuriem attiecas KN kods 0705 21 00, kas atšķiras no pašreizējā priekšlikuma, ar kuru atceļ iepriekšminēto pasākumu. |141 | Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikām un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Nepiemēro. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nav bijis vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Tā kā autonomais un pārejas pasākums ir aizstāts ar oficiālu pasākumu, Padomes Regula (EK) Nr. 7/2005 ir jāatceļ. Attiecībā uz šo situāciju nav citu piemērotu rīcību. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Priekšlikuma projekts Padomes regulai, ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 7/2005, ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu noteiktiem Šveices izcelsmes lauksaimniecības produktiem. |310 | Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. |331 | Tā kā atceļamais pasākums ir pieņemts ar Padomes regulu, tad tas jāatceļ ar Padomes regulu. Padomes regula ir tieši saistoša visām dalībvalstīm. |332 | Finansiālais un administratīvais slogs ir samazināts līdz minimumam, un tas ir proporcionāls priekšlikuma mērķim, jo priekšlikuma mērķis ir atcelt pārejas un autonomos pasākumus. |Instrumentu izvēle |341 | Ierosinātie instrumenti: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Regulas noteikumi ir tieši saistoša visām dalībvalstīm. Atceļamais pasākums ir pieņemts ar Padomes regulu. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |520 | Spēkā esošu tiesību aktu atcelšana Pieņemot šo priekšlikumu, atcels spēkā esošus tiesību aktus. |-  2006/0118(ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 7/2005, ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu noteiktiem Šveices izcelsmes lauksaimniecības produktiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Pēc Eiropas Savienības paplašināšanās 2004. gada 1. maijā Kopiena un Šveice ir vienojušās pielāgot tarifu koncesijas, kas noteiktas 1999. gada 21. jūnija Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību[1], turpmāk tekstā – nolīgums, kurš stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. Tās jo īpaši vienojās grozīt nolīguma 1. un 2. pielikumu, kurā uzskaitītas koncesijas, lai paplašinātu pašreizējo beznodokļu Kopienas tarifa kvotu, iekļaujot jaunu produktu – lapu cigoriņus, uz ko attiecas KN kods 0705 21 00.(2) Kopiena un Šveice ir vienojušās līdz oficiālu grozījumu izdarīšanai nodrošināt, ka no 2004. gada 1. maija pieņemtās koncesijas piemēro kā autonomus un pārejas pasākumus.(3) Lai nodrošinātu, ka produktiem, uz kuriem attiecas KN kods 0705 21 00, no 2004. gada 1. maija varētu izmantot kvotu, ar Padomes 2004. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 7/2005, ar ko pieņem autonomus un pārejas pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotu noteiktiem Šveices izcelsmes lauksaimniecības produktiem[2], pārejas posmā ir noteikta jauna Kopienas tarifa kvota, kas attiecas tikai uz šiem produktiem.(4) Nolīguma 2. pielikumā, kas grozīts ar Lēmumu Nr. 3/2005 par 1. un 2 pielikuma pielāgošanu pēc Eiropas Savienības paplašināšanās[3], ko pieņēmusi Apvienotā lauksaimniecības komiteja, kas izveidota ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas 2005. gada 19. decembra Nolīgumu par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, ir noteiktas tarifu kvotas, kas ir paplašinātas, lai ietvertu produktus, uz kuriem attiecas KN kods 0705 21 00.(5) Nolīguma 2. pielikumu īsteno ar Komisijas […] Regulu (EK) Nr. […][4], kas stājas spēkā 2006. gada 1. jūlijā.(6) Tāpēc Regula (EK) Nr. 7/2005 tajā pašā dienā ir jāatceļ,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo atceļ Regulu (EK) Nr. 7/2005.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2006. gada 1. jūlijā.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 114, 30.4.2002., 132. lpp.[2] OV L 4, 6.1.2005., 1. lpp.[3] OV L 346, 29.12.2005., 33. lpp.[4] OV L


|

52010PC0575

Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu, kas pievienots Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm  /* COM/2010/0575 galīgā redakcija - NLE 2010/0292 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 19.10.2010COM(2010) 575 galīgā redakcija2010/0292 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu, kas pievienots Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Mikronēzijas Federatīvajām ValstīmPASKAIDROJUMA RAKSTSPamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1], Komisija Eiropas Savienības vārdā risināja sarunas ar Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm (MFV), lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu un MFV. Šīm sarunām noslēdzoties, 2010. gada 7. maijā tika parafēts jauns protokols, kas aptver piecu gadu laikposmu, kurš sākas no dienas, kad pieņemts attiecīgais Padomes lēmums par protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, un pēc pašreizējā protokola termiņa beigām aizstāj pašreizējo protokolu, kura termiņš beidzās 2010. gada 25. februārī.Šī procedūra attiecībā uz zvejas iespēju iedalīšanu dalībvalstīm saskaņā ar šo protokolu ir uzsākta vienlaikus ar procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par jauna protokola noslēgšanu ar Eiropas Parlamenta piekrišanu un Padomes lēmumu par minētā protokola parakstīšanu ES vārdā un provizorisku piemērošanu.Jaunajā protokolā ES zvejniekiem paredzētas zvejas iespējas MFV EEZ 6 seineriem zvejai ar riņķvadiem un 12 kuģiem zvejai ar āķu jedām. Saskaņā ar Līgumu ir jānosaka metode zvejas iespēju iedalīšanai starp dalībvalstīm.Pamatojoties uz to, Komisija ierosina Padomei pieņemt šo regulu.2010/0292 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu, kas pievienots Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Mikronēzijas Federatīvajām ValstīmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Jauno protokolu, kas pievienots Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam (turpmāk: protokols), parafēja 2010. gada 7. maijā.2.  Padome […] ir pieņēmusi Lēmumu Nr. …/2010/ES[2] par jaunā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.3.  Ir jānosaka metode zvejas iespēju iedalīšanai starp dalībvalstīm visā jaunā protokola darbības laikā, kā arī tā provizoriskas piemērošanas laikposmā.4.  Lai nodrošinātu to, ka zvejas iespējas, kuras Eiropas Savienībai ir pieejamas saskaņā ar šo protokolu, tiek izmantotas pilnībā, Komisijai jābūt tiesīgai dalībvalsts neizmantotās zvejas iespējas uz laiku iedalīt citai dalībvalstij, neietekmējot zvejas iespēju iedalīšanu vai apmaiņu starp dalībvalstīm saskaņā ar šo protokolu.5.  Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , proti, ar mērķi nodrošināt zvejas darbību nepārtrauktību pēc pašreizējā protokola termiņa beigām 2010. gada 25. februārī,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Zvejas iespējas, kas noteiktas protokolā, kurš pievienots Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Mikronēzijas Federatīvajām Valstīm, kā minēts Lēmumā Nr. .../2010/ES par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, kas pievienots Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam, dalībvalstīm iedala šādi:a) tunzivju seineriSpānija | 5 kuģi |Francija | 1 kuģis |b) kuģi ar dreifējošām āķu jedāmSpānija | 12 kuģi |2. Neskarot Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma un protokola noteikumus, piemēro Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem[3].3. Ja ar 1. punktā minēto dalībvalstu iesniegtajiem zvejas atļauju pieprasījumiem protokolā paredzētās zvejas iespējas netiek apgūtas pilnībā, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus atļaujas pieprasījumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. pantu.4. Ja konstatē, ka 1. punktā noteikto zvejas iespēju skaits nav pilnībā izmantots, Komisija informē attiecīgās dalībvalstis un pieprasa no tām apstiprinājumu par to, ka tās neizmanto minētās zvejas iespējas. Atbildes nesniegšanu 10 darbdienu laikā uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi konkrētajā laikposmā nav pilnībā izmantojuši tiem iedalītās zvejas iespējas. Pēc tam kad attiecīgās dalībvalstis ir iesniegušas apstiprinājumu, Komisija pieņem lēmumu par zvejas iespēju pārdali dalībvalstīm.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] Padomes 2010. gada 26. aprīļa Lēmums Nr. 8877/2010.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.