               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.9.2021
            COM(2021) 595 final
            2021/0305(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ikgadējās apspriedēs, kurās ar Apvienoto Karalisti vienojas par kopējām pieļaujamajām nozvejām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ikgadējās apspriedēs ar Apvienoto Karalisti, kurās nosaka kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kas piemērojamas Savienības un Apvienotās Karalistes (“Puses”) kopīgiem krājumiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2021. gada 1. maijā stājās spēkā Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“TSN”)
                  1
               .

               Puses ir vienojušās sadarboties, lai nodrošinātu, ka kopīgo krājumu zvejas darbības to attiecīgajos ūdeņos ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas, veicina ekonomiskos un sociālos ieguvumus, turklāt tiek veiktas, pilnībā ievērojot neatkarīgu piekrastes valstu tiesības un pienākumus, ko īsteno Puses.

               Pusēm ir mērķis kopīgos krājumus izmantot tādā intensitātē, kas paredzēta, lai izmantojamo sugu populācijas uzturētu un pakāpeniski atjaunotu virs biomasas apmēra, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (“MSY”).

               Saskaņā ar TSN 498. pantu Pusēm katru gadu jāapspriežas, lai vienotos par KPN, kas kopīgajiem krājumiem piemērojamas nākamajā gadā vai gados. Šajās ikgadējās apspriedēs ar Apvienoto Karalisti Savienības vārdā iesaistīsies Komisija.

               Kopējās zivsaimniecības politikas (“KZP”) regula
                  2
                prasa Savienībai panākt, lai zvejas un akvakultūras darbības būtu ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas veidā, kas ļauj nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Regula arī prasa Savienībai zvejniecības pārvaldībā ievērot piesardzīgu pieeju un tiekties panākt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas var nodrošināt MSY.

               Turklāt tā prasa Savienībai pieņemt pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, atbalstīt zinātnisko atziņu gūšanu un zinātnisko ieteikumu izstrādi, pakāpeniski izskaust izmetumus un veicināt zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un – ciktāl iespējams – nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, un zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem.

               KZP regulas 28. pants konkrēti prasa, lai Savienība minētos mērķus un principus piemērotu ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā. Saskaņā ar minētās regulas 33. pantu Savienībai ir jāpieliek visas pūles, lai vienotos par saskaņotu kārtību, kādā apzvejo kopīgos krājumus, nolūkā padarīt iespējamu ilgtspējīgu pārvaldību.

               Visa ikgadējās apspriešanās procesa laikā regulāra un pilnīga Padomes iesaistīšanās attiecīgajos posmos jānodrošina, īstenojot koordināciju un sadarbību starp Padomi un Komisiju. Šajā nolūkā Komisijai pietiekami laikus pirms ikgadējām apspriedēm būtu jānosūta Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām detalizēts dokuments, kura pamatā ir jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija un kurā izklāstīta Savienības nostāja, kas apspriežama un apstiprināma Savienības vārdā.

               Turklāt Komisija tieksies saņemt Padomes norādījumus, pirms ikgadējās apspriešanās ar Apvienoto Karalisti tiek noslēgtas. Pirms katras apspriešanās kārtas Komisijas dienesti laikus tiksies ar Zivsaimniecības jautājumu darba grupu, lai cita starpā iepazīstinātu ar virzību uz nākamo kārtu un diskutētu par to, un visā ikgadējās apspriešanās laikā atskaitīsies šai grupai. Dalībvalstis tiks aicinātas piedalīties kā ES delegācijas locekļi.

               Saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu un Padomes Lēmumu (ES) 2021/689
                  3
                Eiropas Parlaments ir nekavējoties un pilnībā jāinformē, ievērojot konfidencialitātes saglabāšanai vajadzīgo kārtību. Parasti Komisija informāciju Eiropas Parlamentam sniedz ar atbildīgās Parlamenta komitejas starpniecību.

               3.Juridiskais pamats

               3.1.Procesuālais juridiskais pamats

               3.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               3.2.1.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Saskaņā ar TSN Savienībai ar Apvienoto Karalisti jāapspriežas par kopīgo jūras bioloģisko resursu (it īpaši kopīgo zivju krājumu) kopīgu pārvaldību. Šis pienākums ir saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas 63. pantu.

               Ikgadējas apspriešanās ir vajadzīgas, lai Puses, ievērojot TSN 498. panta 2. punktu, 498. panta 4. punkta a)–d) apakšpunktu un 498. panta 6. punktu, vienotos par zvejas iespējām un cieši saistītiem nosacījumiem.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza TSN noteikto institucionālo sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               3.2.Materiālais juridiskais pamats

               3.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja minētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               3.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs ir saistīts ar Savienības un Apvienotās Karalistes kopīgo krājumu ikgadējo zvejas iespēju noteikšanu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 3. punkts.

               3.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 3. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0305 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ikgadējās apspriedēs, kurās ar Apvienoto Karalisti vienojas par kopējām pieļaujamajām nozvejām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/689
                  4
                no 2021. gada 1. maija ir piemērojams Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Nolīgums”).

               (2)Saskaņā ar Nolīguma 494. pantu Savienība un Apvienotā Karaliste (“Puses”) ir vienojušās sadarboties, lai nodrošinātu, ka kopīgo krājumu zvejas darbības to attiecīgajos ūdeņos ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas un veicina ekonomiskos un sociālos ieguvumus, turklāt tiek veiktas, pilnībā ievērojot neatkarīgu piekrastes valstu tiesības un pienākumus, ko īsteno Puses. Pusēm ir kopīgs mērķis izmantot kopīgos krājumus tādā intensitātē, kas paredzēta, lai izmantojamo sugu populācijas uzturētu un pakāpeniski atjaunotu virs biomasas līmeņa, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (“MSY”).

               (3)Saskaņā ar Nolīguma 498. pantu Pusēm katru gadu jāapspriežas, lai vienotos par kopīgo krājumu kopējām pieļaujamajām nozvejām (“KPN”).

               (4)Ikgadējās apspriešanās Komisijai būtu jāīsteno Savienības vārdā, pamatojoties uz Savienības nostājām, kas Padomei jānosaka saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem.

               (5)Padomes un tās darba sagatavošanas struktūru regulāra un pilnīga iesaiste ikgadējās apspriešanās procesā, kurā kopīgi ar Apvienoto Karalisti nosaka attiecīgo krājumu zvejas iespējas, būtu jānodrošina, īstenojot plašu koordināciju un sadarbību starp Padomi un Komisiju, saskaņā ar Savienības iestāžu lojālas sadarbības principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību (“LES”) 13. panta 2. punktā.

               (6)Kā paredzēts LESD 218. panta 10. punktā, Eiropas Parlaments ir nekavējoties un pilnībā jāinformē, lai dotu tam iespēju pilnībā īstenot tā prerogatīvas saskaņā ar Līgumiem.

               (7)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013
                  5
                2. panta 1. punkts prasa Savienībai nodrošināt, lai zvejas un akvakultūras darbības būtu ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas veidā, kas ļauj nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību.

               (8)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punkts prasa Savienībai zvejniecības pārvaldībā ievērot piesardzīgu pieeju un censties nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas var nodrošināt MSY.

               (9)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta j) apakšpunkts noteic, ka zvejniecības pārvaldībai jābūt saskanīgai ar mērķi sasniegt labu vides stāvokli, kā tas izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/56/EK
                  6
               . Turklāt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 5. punkta a) apakšpunkts, lasīts saistībā ar 7. panta 1. punkta d) apakšpunktu, prasa Savienībai pakāpeniski izskaust izmetumus, cita starpā veicinot zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un – ciktāl iespējams – nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem.

               (10)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. panta c) punktā noteikts, ka Savienībai jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi.

               (11)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 28. pantā paredzēts, ka Savienībai tās ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā ir jāpiemēro tās pašas regulas 2. un 3. pantā izklāstītie mērķi un principi, arī jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, un ka minētajā regulā izklāstītie noteikumi par ārpolitiku neskar īpašus noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar LESD 218. pantu.

               (12)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 33. pants nosaka Savienības un trešo valstu kopīgās interesēs esošo krājumu pārvaldības principus un mērķus un paredz nolīgumus par apmaiņu un kopīgu pārvaldību.

               (13)Ņemot vērā Nolīguma aptverto zvejas resursu dinamisko iedabu un vajadzību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās norises, arī jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms ikgadējām apspriedēm vai to laikā, būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad katru gadu tiek precizēta Savienības nostāja, kura jāieņem minētajās apspriedēs. Minētajām procedūrām būtu jāatbilst Savienības iestāžu lojālas sadarbības principam, kas iestrādāts LES 13. panta 2. punktā.

               (14)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ikgadējās apspriedēs ar Apvienoto Karalisti, jo minēto apspriežu iznākums tiks ieviests Savienības tiesību aktos,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ikgadējās apspriedēs, kurās saskaņā ar 498. pantu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (“Nolīgums”), ar Apvienoto Karalisti vienojas par kopīgo krājumu zvejas iespējām, ir izklāstīta I pielikumā.

               2.Šā panta 1. punktā minēto Savienības nostāju katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               2. pants

               Padomes regulāru un pilnīgu iesaistīšanos ikgadējās apspriedēs nodrošina, izmantojot plašu koordināciju un sadarbību starp Padomi un Komisiju.

               3. pants

               Padome pēc Komisijas priekšlikuma līdz 2026. gada 30. jūnijam novērtē un vajadzības gadījumā pārskata 1. pantā minēto Savienības nostāju.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2021/689 (2021. gada 29. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 149, 30.4.2021., 2.–9. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2021/689 (2021. gada 29. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 149, 30.4.2021., 2. lpp.).

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/56/EK (2008. gada 17. jūnijs), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.9.2021
            COM(2021) 595 final

            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ikgadējās apspriedēs, kurās ar Apvienoto Karalisti vienojas par kopējām pieļaujamajām nozvejām

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem
               ikgadējās apspriedēs, kurās ar Apvienoto Karalisti vienojas par kopējām pieļaujamajām nozvejām

               1.PRINCIPI

               Ikgadējās apspriedēs ar Apvienoto Karalisti Savienība:

               (a)cenšas nodrošināt, ka zvejas iespējas, par ko panākta vienošanās, ir saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, konkrēti, ar Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1982. gada Jūras tiesību konvencijas noteikumiem un ANO 1995. gada Nolīguma par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību noteikumiem;

               (b)cenšas nodrošināt Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               (c)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitikām, ko Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar citām trešām valstīm un reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās, un nodrošina saskanību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               (d)tiecas panākt, lai KPN tiktu kopīgi noteiktas saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķi nodrošināt, ka zvejniecības ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas veidā, kas ir saderīgs ar mērķiem sagādāt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā, arī KZP izvirzīto galveno saglabāšanas mērķi, MSY un piemērojamajiem daudzgadu plāniem;

               (e)cenšas sekot Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;

               (f)tiecas Savienības flotei sagādāt nediskriminējošus noteikumus, kas balstīti uz tādiem pašiem principiem un standartiem kā tie, kuri piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem;

               (g)cenšas noteikt grafiku, kādā organizējamas ikgadējās apspriešanās par zvejas iespējām;

               (h)tiecas panākt saskanību ar Savienības tiesību aktiem vides jomā, jo īpaši ar Direktīvu 2008/56/EK, kā arī citām Savienības rīcībpolitikām.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienībai ir jāpieliek visas iespējamās pūles, lai, pamatojoties uz turpinājumā izklāstīto pieeju, vienotos ar Apvienoto Karalisti par zvejas iespējām (KPN un ar tām funkcionāli saistītiem pasākumiem).

               Šajā sakarā Komisija ikgadējo apspriešanos laikā cieši sadarbojas ar Padomi, lai tiektos:

               (a)noteikt KPN, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, tātad ļauj nodrošināt MSY atbilstošu izmantošanas intensitāti;

               (b)zvejniecībām, par kurām šāds zinātniskais ieteikums par MSY atbilstošu izmantošanas intensitāti nav pieejams, KPN noteikt saskaņā ar piesardzīgu pieeju;

               (c)gadījumos, kad zinātniskais ieteikums nav pieejams, novērst attiecīgo krājumu pārmērīgu izmantošanu, KPN nosakot līdzīgā apjomā kā iepriekšējos gados;

               (d)KPN noteikšanas vajadzībām saņemt dažādus zinātniskos ieteikumus, arī ieteikumus, kuros kombinēta MSY pieeja un piesardzīga pieeja, piemēram, gadījumos, kad ieteikuma aptvertais apgabals nesakrīt ar pārvaldības apgabaliem vai KPN tiek noteikta vairāku sugu kombinācijai;

               (e)KPN, uz kurām attiecas MSY novērtējums un FMSY ieteikums, noteikt saskaņā ar KZP izvirzīto MSY mērķi un piemērojamajiem daudzgadu plāniem. Ja daudzgadu plāni atļauj izmantot ICES noteiktos FMSY diapazonus, Savienībai būtu jācenšas izmantot šos noteikumus, ja vien minētajos daudzgadu plānos izklāstītie nosacījumi ir izpildīti;

               (f)KPN noteikt, pamatojoties uz piesardzīgu pieeju atbilstoši galvenajam ieteikumam, kas sniegts ICES piesardzīgo ieteikumu sarakstā, attiecībā uz: i) piezvejas krājumiem (uz kuriem attiecas daudzgadu plāni), ii) mērķsugas krājumiem (uz kuriem attiecas daudzgadu plāni), ja ICES sniegusi tikai piesardzīgu ieteikumu, un iii) KPN, uz kuru attiecas piesardzīgs daudzgadu ieteikums, gadījumos, kad jāuztur stabilitāte;

               (g)ņemt vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaikus apzvejot MSY līmenī, īpaši gadījumos, kad ir grūti izvairīties no tā sauktās “kritiskās sugas” parādības, arī tad, ja attiecībā uz mērķsugu vai piezvejas sugu izdots ieteikums par nulles apjoma KPN. Gadījumos, kad saskaņā ar daudzgadu plāniem tas ir relevanti, Savienībai būtu jācenšas līdztekus KPN apjomam noteikt korektīvus pasākumus;

               (h)KPN, kas domāta zinātniskiem vai monitoringa nolūkiem, noteikt saskaņā ar zinātnisko ieteikumu;

               (i)panākt saskanību ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami konkrētām sugām un krājumiem;

               (j)panākt konverģenci attiecībā uz sugām, kuru zveja uz zinātnisko ieteikumu pamata ir aizliegta, ieskaitot dziļūdens haizivju zvejniecības vispārējo aizliegumu;

               (k)vienoties par to, kā pēc atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma piemērošanas (de minimis un izdzīvotības atbrīvojumi no pienākuma izkraut visas nozvejas) izdarāmas un piemērojamas saskaņoto KPN korekcijas. Savienībai būtu jācenšas panākt pēc iespējas saskaņotāku pieeju šādiem atbrīvojumiem, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu;

               (l)pamatojoties uz ICES zinātnisko ieteikumu, vienoties par pieeju Eiropas labraka ziemeļu krājuma saglabāšanai;

               (m)vienoties par citiem ar KPN funkcionāli saistītiem pasākumiem, it sevišķi par īpašiem nosacījumiem un starpapgabalu elastību, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013, jo īpaši tās 15. panta 8. punktu un 15. panta 9. punktu;

               (n)pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un vadoties pēc Nolīguma 499. panta 4. punkta, identificēt krājumus, kuri provizorisko KPN noteikšanas vajadzībām jāuzskata par “īpašiem krājumiem” gadījumā, kad ikgadējās apspriešanās nav iespējams noslēgt laikus saskaņā ar Nolīguma 498. panta 2. punktu.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā katru gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem ikgadējās apspriedēs, kurās ar Apvienoto Karalisti vienojas par kopējām pieļaujamajām nozvejām

               Pirms sākušās un kamēr norisinās ikgadējās apspriedes ar Apvienoto Karalisti, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai nostājā, kas paužama Savienības vārdā, saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem tiktu ņemti vērā jaunākie zinātniskie ieteikumi un cita pieejamā relevantā informācija. Nostāja jāatspoguļo rakstiskā protokolā, kurā dokumentē starp Savienību un Apvienoto Karalisti panākto vienošanos, kas izriet no apspriedēm saskaņā ar minētā Nolīguma 498. pantu.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto ieteikumu un informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms ikgadējām apspriedēm Padomei, lai tā varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi. Konkrēti, Komisija pietiekami laicīgi pirms iepriekš minētā rakstiskā protokola parakstīšanas nosūta Padomei Savienības nostāju, lai tā varētu apstiprināt sīki izklāstītos ikgadējās apspriešanās rezultātus.

               Šis process ietver uz vietas notiekošas koordinācijas sanāksmes, prezentācijas, iztaujāšanu un diskusijas, kā arī valstu delegāciju pilnīgu iesaistīšanos ikgadējās apspriedēs, arī Savienības delegācijas sastāvā, un vajadzības gadījumā tehniskās sanāksmēs.

               Ja apspriešanās gaitā Savienībai vienoties ar Apvienoto Karalisti neizdodas un ja Savienības nostājā nepieciešams ņemt vērā jaunus elementus, Komisija jautājumu nodod izskatīšanai Padomē saskaņā ar otrajā daļā izklāstīto procedūru.

               Ja pēc tam, kad ikgadējās apspriešanās ir noslēgušās, ir lietderīgi grozīt KPN attiecībā uz gadu vai gadiem, par kuriem apspriešanās noslēgušās, Komisija pietiekami laicīgi uz jaunākās zinātniskās un citas relevantās informācijas pamata un saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem nosūta Padomei, lai tā varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, jaunu rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti precizējumi, kas ierosināti attiecībā uz šādu grozījumu paužamajā Savienības nostājā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.11.2021
            COM(2021) 712 final
            2021/0370(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija) (Tabakas izstrādājumu direktīva)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras pamatbrīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu.  Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija).

               Paredzētā akta mērķis ir iekļaut EEZ līgumā Tabakas izstrādājumu direktīvu
                  1
               , ieskaitot tās grozošo Komisijas Deleģēto direktīvu
                  2
               , un saskaņā ar EEZ līgumu atcelt Direktīvu 2001/37/EK
                  3
               .

               Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Pēc nostājas pieņemšanas tā būtu pēc iespējas drīz jāiesniedz EEZ Apvienotajai komitejai.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               Pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts cita starpā ietver turpmāk minētos pielāgojumus.

               1.EEZ EBTA valstu konstitucionālo ierobežojumu dēļ Komisija nevar tiešā veidā iekasēt maksas no struktūrām, kas iedibinātas EEZ EBTA valstīs. Atbildība par to ir EBTA Uzraudzības iestādes kompetencē. Tādēļ 6. panta 4. punktam un 7. panta 13. punktam pievieno šādu daļu:

               “Gadījumos, kas attiecas uz EBTA valstu ražotājiem un importētājiem, EBTA Uzraudzības iestāde iekasē visas Komisijas noteiktās maksas.”

               2.Attiecībā uz Norvēģiju 12. panta 1. punktam pievieno šādu daļu: “Ņemot vērā īpašos valsts apstākļus, ko apstiprina statistika par veselības apdraudējumiem, kuri saistīti ar orālai lietošanai paredzētas tabakas lietošanu un tās lietošanas veidiem, Norvēģijas tirgū laistajai tabakai, kas paredzēta orālai lietošanai, var izmantot šādu alternatīvu brīdinājumu par ietekmi uz veselību:

                  ““Šis tabakas izstrādājums palielina risku, ka auglim tiks nodarīts kaitējums un bērns piedzims nedzīvs”.”

               3.Orālai lietošanai paredzētas tabakas pārdošana Norvēģijā, līdzīgi kā Zviedrijā, ir atļauta, jo tas ir tradicionāls Norvēģijas tabakas izstrādājums. Šim atbrīvojumam būtu jāpaliek spēkā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma materiālais juridiskais pamats saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu saistībā ar Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 3. punktu galvenokārt ir atkarīgs no EEZ līgumā iekļaujamo ES tiesību aktu materiālā juridiskā pamata.

               Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir papildinošs, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam. Izņēmuma kārtā, ja turpretī ir pierādīts, ka tiesību aktam vienlaikus ir vairāki mērķi vai vairāki komponenti, kas ir nesaraujami saistīti un kam attiecībā pret citiem nav papildinoša rakstura, ka rezultātā ir piemērojamas dažādas Līguma normas, šāds pasākums ir pamatojams uz minētajiem komponentiem atbilstošajiem vairākiem juridiskiem pamatiem
                  5
               .

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētais akts īsteno mērķus iekšējā tirgus pareizas darbības veicināšanas jomā attiecībā uz tabaku un ar to saistītiem izstrādājumiem, par pamatu ņemot augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeni, kā arī tam ir šīs jomas komponenti. Šie paredzētā akta elementi ir nesaraujami saistīti un nav pakārtoti cits citam.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir iekļauti šādi noteikumi: Līguma par Eiropas Savienības darbību 53. panta 1. punkts, 62. un 114. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 53. panta 1. punktam, 62. un 114. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts II pielikums (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija), ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0370 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

                  (Tabakas izstrādājumu direktīva)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu, 62. un 114. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  6
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  7
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par EEZ līguma II pielikuma, kurā ietverti noteikumi par tehniskajiem noteikumiem, standartiem, testēšanu un sertifikāciju, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES
                  8
               .

               (4)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Deleģētā direktīva 2014/109/ES
                  9
               .

               (5)Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma II pielikums (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija).

               (6)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 360, 17.12.2014., 22. lpp.

                     (3)

                        OV L 194, 18.7.2001., 26. lpp.

                     (4)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Tiesas 2018. gada 4. septembra spriedums Komisija/Padome, C-244/17, ECLI:EU:C:2018:662, 37. punkts

                     (6)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (7)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK, kas labota ar OV L 150, 17.6.2015., 24. lpp.

                     (9)

                        Komisijas Deleģētā direktīva 2014/109/ES (2014. gada 10. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/40/ES II pielikumu, izveidojot galeriju ar ilustratīviem brīdinājumiem, kuri jāizvieto uz tabakas izstrādājumiem, OV L 360, 17.12.2014., 22. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.11.2021
            COM(2021) 712 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma II pielikumā (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)(Tabakas izstrādājumu direktīva)

               PIELIKUMS

               LV EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMA PROJEKTS

               Nr. […]

               (...),

               ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK
                  1
               , kas labota ar OV L 150, 17.6.2015., 24. lpp.

               (2)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas Deleģētā direktīva 2014/109/ES (2014. gada 10. oktobris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/40/ES II pielikumu, izveidojot galeriju ar ilustratīviem brīdinājumiem, kuri jāizvieto uz tabakas izstrādājumiem
                  2
               .

               (3)Ar Direktīvu 2014/40/ES atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/37/EK
                  3
               , kas ir iekļauta EEZ līgumā un kas tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (4)Norvēģijai būtu jāsaglabā savi pielāgojumi Direktīvai 2001/37/EK attiecībā uz izstrādājumu, kas formulēts Direktīvas 2014/40/ES 2. panta 8. punktā kā “orālai lietošanai paredzēta tabaka”.

               (5)Ņemot vērā pielāgojumus attiecībā uz Direktīvas 2014/40/ES 2. panta 8. punktā formulēto izstrādājumu, kā arī, pamatojoties uz īpašajiem valsts apstākļiem, ko apstiprina statistika par veselības apdraudējumiem, kuri saistīti ar orālai lietošanai paredzētas tabakas lietošanu un tās lietošanas veidiem, Norvēģijai vajadzētu būt tiesībām brīvi atļaut pievienot alternatīvu papildus brīdinājumu attiecībā uz orālai lietošanai paredzētu tabaku, kā tas norādīts šā lēmuma 1. panta c) apakšpunktā.

               (6)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma II pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma II pielikuma XXV nodaļas 3. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/37/EK) tekstu aizstāj ar šādu:

               “32014 L 0040: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/40/ES (2014. gada 3. aprīlis) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas un saistīto izstrādājumu ražošanu, noformēšanu un pārdošanu un ar ko atceļ Direktīvu 2001/37/EK (OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.), kas labota ar OV L 150, 17.6.2015., 24. lpp., un kas grozīta ar:

               - 32014 L 0109: Komisijas 2014. gada 10. oktobra Deleģēto direktīvu 2014/109/ES (OV L 360, 17.12.2014., 22. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām direktīvas noteikumus pielāgo šādi:

               a)direktīvas 5. panta 1. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “līdz 2016. gada 20. novembrim” aizstāj ar vārdiem “vēlākais sešus mēnešus pēc datuma, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. …/…, [šis lēmums]”;

               b)direktīvas 6. panta 4. punktam un 7. panta 13. punktam pievieno šādu daļu:

               “Gadījumos, kas attiecas uz EBTA valstu ražotājiem un importētājiem, EBTA Uzraudzības iestāde iekasē visas Komisijas noteiktās maksas.”;

               c)attiecībā uz Norvēģiju direktīvas 12. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

               “Ņemot vērā īpašos valsts apstākļus, ko apstiprina statistika par veselības apdraudējumiem, kuri saistīti ar orālai lietošanai paredzētas tabakas lietošanu un tās lietošanas veidiem, Norvēģijas tirgū laistajai tabakai, kas paredzēta orālai lietošanai, var izmantot šādu alternatīvu brīdinājumu par ietekmi uz veselību:

               “Šis tabakas izstrādājums palielina risku, ka auglim tiks nodarīts kaitējums un bērns piedzims nedzīvs”.”;

               d)direktīvas 15. panta 13. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “no 2019. gada 20. maija” lasa “sešpadsmit mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmums Nr. …/… [šis lēmums],”;

               e)direktīvas 16. panta 3. punktā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “no 2019. gada 20. maija” lasa “sešus mēnešus pēc dienas, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas [datums] Lēmums Nr. …/… [šis lēmums],”;

               f)aizliegums 17. pantā neattiecas uz 2. panta 8. punktā formulētā izstrādājuma laišanu tirgū Norvēģijā. Norvēģija aizliedz 2. panta 8. punktā definētā izstrādājuma eksportu uz visām šā līguma līgumslēdzējām pusēm, izņemot Zviedriju;

               g)direktīvas 30. pantā vārdus “līdz 2017. gada 20. maijam” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “vienu gadu pēc datuma, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko EEZ līgumā iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/40/ES,”;

               direktīvas 30. panta a) un c) punktā vārdus “2016. gada 20. maija” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “datuma, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko EEZ līgumā iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/40/ES,”;

               direktīvas 30. panta b) punktā vārdus “pirms 2016. gada 20. novembra” attiecībā uz EBTA valstīm lasa kā “sešus mēnešus pēc datuma, kad stājas spēkā EEZ Apvienotās komitejas lēmums, ar ko EEZ līgumā iekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/40/ES,”.”

               2. pants

               Direktīvas 2014/40/ES, kas labota ar OV L 150, 17.6.2015., 24. lpp., un Deleģētās direktīvas 2014/109/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  4*.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, [...]

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                     […]

                     EEZ Apvienotās komitejas

                     sekretāri

                     […]

                     (1)

                        OV L 127, 29.4.2014., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 360, 17.12.2014., 22. lpp.

                     (3)

                        OV L 194, 18.7.2001., 26. lpp.

                     (4)
                  *
                        Konstitucionālās prasības ir norādītas.