Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0636

Priekšlikums Padomes regula, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam  /* COM/2009/0636 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 20.11.2009COM(2009) 636 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadamPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma konkrētais mērķis ir ļaut Padomei izpildīt savu regulatīvo pienākumu noteikt orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas 2010. zvejas gadam. Šā priekšlikuma vispārīgais mērķis ir šādi panākt, lai attiecīgajā zvejas gadā darbotos cenu atbalsta un intervences mehānismi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000. |120 | Vispārīgais konteksts Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 ir izveidota zivsaimniecības [zvejas] un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, kas attiecas uz kopējās zivsaimniecības politikas tirgus un tirdzniecības aspektiem un tādējādi palīdz īstenot arī Līguma 33. panta mērķus. Īpaši cenu atbalsta un intervences mehānismi ir svarīga tirgus kopīgās organizācijas daļa. Šajā kontekstā ar minētās regulas 18. un 26. pantu Padomei ir uzlikts pienākums pēc Komisijas priekšlikuma līdz gada sākumam ar kvalificētu balsu vairākumu noteikt gan orientējošās cenas noteiktam skaitam Kopienas nozīmes zvejas produktu, gan arī Kopienas ražotāju cenu konkrētiem tunzivs produktiem. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk, izmantojot Komisijas regulas, varētu noteikt dažādus tehniskus parametrus, kas nepieciešami intervences mehānismu darbībai. Kopienas ražotāju cena attiecas uz tādu kompensācijas pabalstu par apstrādes uzņēmumiem piegādātām tunzivīm, kuru var piešķirt, ja cenas pasaules tirgū nokrīt zem noteikta līmeņa. Atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 104/2000 orientējošajām cenām jābūt saskaņotām gan ar tirgus cenu attīstību triju iepriekšējo zvejas gadu laikā, gan arī ar ražošanas un pieprasījuma tendencēm. Tādēļ priekšlikumā ir ierosināts par -1 % līdz -6 % mainīt “balto” zivju un vēžveidīgo cenas, par +1 % līdz +3 % mainīt pelaģisko sugu, piemēram, sardīnes un garspuru tunzivs, cenas, kā arī par -1 % līdz -4 % mainīt siļķes, Atlantijas makreles, austrumu makreles un anšovu cenas. Saldēto produktu jomā priekšlikumā tiek ierosināts heka un garneļu cenu mainīt par +1 % līdz +2 % un melnā paltusa, zobaiņu un pageļu, sēpiju, astoņkāju un kalmāru cenu mainīt par -1 % līdz -4 %. Visbeidzot, priekšlikumā paredzēts Kopienas ražotāju cenu tunzivs produktiem mainīt par -4 %. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1299/2008, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2009. zvejas gadam |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 izveidotās tirgus kopīgās organizācijas darbība un no tās izrietošo regulatīvo pienākumu izpilde palīdz īstenot arī Līguma 33. panta mērķus. |2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Zivsaimniecības produktu pārvaldības komiteja un Zvejniecības un akvakultūras padomdevēja komiteja. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Abu komiteju izteiktie viedokļi lielā mērā saskanēja ar Komisijas veikto tirgus analīzi. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Zvejas produktu tirgi. |222 | Izmantotās metodes Atklāta apspriešanās. |223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejā. Eksperti, kas pārstāv visas ES ieinteresēto personu galvenās grupas Zvejniecības un akvakultūras padomdevējā komitejā. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav norādīts, ka pastāv potenciāli bīstami riski ar neatgriezeniskām sekām. |225 | Ieteikumus parasti ņem vērā, sagatavojot priekšlikumu par orientējošo cenu un Kopienas ražotāju cenu noteikšanu. |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas un Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas sanāksmju protokoli. |230 | Ietekmes novērtējums Ņemot vērā priekšlikuma specifiku, proti, ikgadējo attiecīgo cenu noteikšanu atbilstīgi pašreizējās tirgus kopīgās organizācijas noteikumiem, ietekmes novērtējums nav vajadzīgs. Tomēr priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējos zvejas gados veiktās intervences regulāru uzraudzību un katra attiecīgā zvejas produkta tirgus situācijas rūpīgu analīzi. |3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam. |310 | Juridiskais pamats Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 3. punkts un 26. panta 1. punkts. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Lai izveidotu vienotu tirgu zvejas produktiem, ir jānosaka orientējošās cenas. Tirgus kopīgā organizācija paredz īpašus intervences mehānismus, bet neliek nevienam attiecīgajam tirgus dalībniekam (ražotāju organizācijām) izmantot intervenci. |332 | Tirgus kopīgā organizācija ir ievērojami mazinājusi gan motivāciju veikt intervenci, produktus izņemot no tirgus, un ar to saistīto izšķērdību, gan arī intervencei tērētos naudas līdzekļus. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Pēc Komisijas priekšlikuma orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome. Regula ir vajadzīga, lai nodrošinātu tiešu un saskaņotu piemērojamību visā Kopienā. |4. IETEKME UZ BUDžETU |401 | Tā kā šis ir cenu noteikšanas pasākums, iespaids uz izdevumiem ir netiešs un lielā mērā atkarīgs no tirgus situācijas attīstības un no izkrauto zvejas produktu daudzuma. |E-4230 | (Explanatory memorandum validated - 4 230 characters - complying with DGT norm.) |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju[1] un jo īpaši tās 18. panta 3. punktu un 26. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā un 26. panta 1. punktā paredzēts, ka katram zvejas gadam jānosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū.(2) Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā paredzēts, ka minētās regulas I un II pielikumā uzskaitītajiem produktiem un produktu grupām ir jānosaka orientējošās cenas.(3) Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2010. zvejas gadam atkarībā no sugas ir jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina.(4) Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā, jānosaka Kopienas ražotāju cenas. Nosakot Kopienas ražotāju cenu vienam no minētajiem produktiem un aprēķinot Kopienas ražotāju cenas pārējiem produktiem, ir lietderīgi izmantot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas 2006. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 802/2006, ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus[2].(5) Kopienas ražotāju cena 2010. zvejas gadam jāpielāgo, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā un 26. panta 1. punktā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsZvejas gadam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim orientējošās cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas I pielikumā.2. pantsZvejas gadam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Kopienas ražotāju cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas II pielikumā.3. pantsŠī regula stājas spēkā 2010. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSPielikums | Suga Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā uzskaitītie produkti | Tirdzniecības specifikācija | Orientējošā cena (EUR/t) |I | 1. Siļķe (Clupea harengus) | Nesadalīta zivs | 275 |2. Sardīne (Sardina pilchardus) | Nesadalīta zivs | 580 |3. Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1090 |4. Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 711 |5. Sarkanasari (Sebastes spp.) | Nesadalīta zivs | 1188 |6. Menca (Gadus morhua) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1572 |7. Saida (Pollachius virens) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 776 |8. Pikša (Melanogrammus aeglefinus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 976 |9. Merlangs (Merlangius merlangus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 898 |10. Jūras līdakas (Molva spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1165 |11. Atlantijas makrele (Scomber scombrus) | Nesadalīta zivs | 313 |12. Austrumu makrele (Scomber japonicus) | Nesadalīta zivs | 279 |13. Anšovi (Engraulis spp.) | Nesadalīta zivs | 1287 |14. Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.1.2010. līdz 30.4.2010. | 1047 |Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.5.2010. līdz 31.12.2010. | 1454 |15. Heks (Merluccius merluccius) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 3403 |16. Megrimi (Lepidorhombus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2402 |17. Limanda (Limanda limanda) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 828 |18. Plekste (Platichthys flesus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 491 |19. Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | Nesadalīta zivs | 2241 |Ķidāta zivs ar galvu | 2487 |20. Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma) | Nesadalīta zivs | 1781 |21. Jūrasvelni (Lophius spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2909 |Bez galvas | 5985 |22. Brūnā garnele (Crangon crangon) | Vārītas ūdenī | 2423 |23. Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | Vārītas ūdenī | 6474 |Svaigas vai atvēsinātas | 1590 |24. Ēdamais krabis (Cancer pagurus) | Nesadalīts | 1676 |25. Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | Nesadalīts | 5197 |Astes | 4102 |26. Jūrasmēles (Solea spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 6742 |II | 1. Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) | Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1896 |2. Heki (Merluccius spp.) | Saldēti, nesadalīti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1208 |Saldēta fileja, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1483 |3. Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.) | Saldētas, partijās vai oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1492 |4. Zobenzivs (Xiphias gladius) | Saldēta, nesadalīta, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 3998 |5. Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1915 |6. Astoņkāji (Octopus spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 2161 |7. Kalmāri (Loligo spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1167 |8. Kalmārs (Ommastrephes sagittatus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 961 |9. Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 856 |10. Penaeidae dzimtas garneles – garnele Parapenaeus longirostris | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 4072 |– citas Penaeidae dzimtas sugas | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 8055 |II PIELIKUMSSuga Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītie produkti | Svars | Tirdzniecības specifikācija | Kopienas ražotāju cena (EUR/t) |Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | 1224 |Bez žaunām un ķidāta |Cita |katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes Regulai, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:Politikas joma Nr. 11: jūrlietas un zivsaimniecībaABB darbība 11 02: zivsaimniecības nozares tirgi3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu11 02 01 01: Intervences pasākumi attiecībā uz zivsaimniecības produktiemParedzamais sadalījums- Darbības programmas: EUR 1,230 milj. [3]- Kopienas veikta izņemšana no tirgus: EUR 3,000 milj.- Autonoma izņemšana no tirgus un pārnesumi: EUR 2,200 milj.- Atbalsts par privātu uzglabāšanu: EUR 1,000 milj.- Kompensācijas pabalsts par tunzivīm: EUR 1,700 milj.- Kopienas pārnesumi: EUR 5,000 milj.- Tehniskais atbalsts: EUR 0,150 milj.- Pētījumi: EUR 0,220 milj. 33.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsPasākumus veic tikai 2010. zvejas gadā (16.10.2009.–15.10.2010.)Tā kā šis ir cenu noteikšanas pasākums, ietekme uz izdevumiem ir netieša. Attiecīgie izdevumi lielā mērā atkarīgi no tirgus situācijas attīstības un no izkrauto zvejas produktu daudzuma.3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |11 02 0101 | Oblig./ Fakult. | Dif.[4]/ Nedif.[5] | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | 2 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010. gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[6] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 13,050 | 13,050 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 11,050 | 2 | 13,050 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[7] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Apropriācijas | a+c | 13,050 | 13,050 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[8] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,244 | 0,244 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,036 | 0,036 |Kopējās orientējošās izmaksasKOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 13,330 | - | - | - | - | - | 13,330 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 11,330 | 2 | - | - | - | - | 13,330 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | 2010. gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Dalībvalstu vai cits līdzfinansējums nav paredzēts | f | - | - | - | - | - | - | - |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | - | - | - | - | - | - | - |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[9] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi | 2 | - | - | - | - | - |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasIntervences pasākumus attiecībā uz zvejas produktiem veic atbilstīgi kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) un Līguma 34. pantam. To mērķis ir radīt stabilitāti Kopienas tirgū, novēršot iespējamo krīzes risku. Tāpēc atbilstošai cenu un piegādes politikai ir ļoti liela nozīme. Jāņem vērā ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu intereses un nepieciešamība stiprināt nozares konkurētspēju globalizācijas apstākļos. Tirgus stabilitāti un atbalstu ražotāju ienākumiem lielā mērā var nodrošināt, izmantojot dažādus tirgus intervences mehānismus, piemēram, izņemšanu no tirgus, pārnesumus un kompensācijas pabalstu. Ir jāņem vērā arī patērētāju intereses.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaSubsidiaritātes kritērijs uz šo priekšlikumu neattiecas, jo Kopienas intervence ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Kopienas intervences radītā pievienotā vērtība ir tieši saistīta ar zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas pastāvēšanu.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiŠā priekšlikuma mērķis ir panākt, lai Padome noteiktu orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. un 26. pantu. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk, izmantojot Komisijas regulas, varētu noteikt dažādus parametrus, kas vajadzīgi intervences mehānismu izmantošanai attiecīgajā zvejas gadā. Līdzīgi Kopienas ražotāju cenas izmanto kā pamatu, lai par tunzivīm piešķirtu kompensācijas pabalstu, kas ir atkarīgs no cenu attīstības pasaules tirgos.Lai nodrošinātu tirgu kopīgās organizācijas pareizu darbību 2010. gadā, visas regulas jāpieņem līdz 2009. gada beigām.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[11].Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic KomisijaPārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējotizpildaģentūrāmKopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmēdalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumuPārvalda dalīti vai decentralizētikopā ar dalībvalstīmkopā ar trešām valstīmPārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)PiezīmesNo 2006. gada 16. oktobra pasākumus, kas tiek finansēti 11.02.01. budžeta pozīcijā, īsteno centralizēti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu. Turklāt to datu pārvaldība, kurus dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 248/2009, ir vienīgi Komisijas pārziņā.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaParedzēto pasākumu uzraudzību nodrošina, vācot un analizējot dalībvalstu paziņotos datus, izmantojot FIDES sistēmu, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 248/2009.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsŅemot vērā priekšlikuma specifiku, proti, dažu Kopienas cenu noteikšanu vienam gadam pašreizējās zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas kontekstā, šajā gadījumā nav nepieciešams veikt provizorisko novērtējumu, kas noteikts 21. panta 1. punktā Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz finanšu regulas īstenošanas kārtību. Tomēr Komisijas priekšlikums izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējos zvejas gados veikto intervenču regulāru uzraudzību un attiecīgo produktu tirgus situācijas rūpīgu analīzi.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)2009. gadā tika pabeigts neatkarīgs novērtējums par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas finanšu un nefinanšu instrumentiem, ieskaitot intervences mehānismus, kā arī pētījums par zvejas un akvakultūras produktu piegādi un tirdzniecību ES. Kopīgās tirgus organizācijas pārskatīšanu veic, pamatojoties uz šo pētījumu rezultātiem.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsIr uzsākts pētījums, kurā analizē kopīgās tirgus organizācijas reformas iespējamos scenārijus.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIKrāpšanas apkarošanas pasākumi atbilst Regulai (EK) Nr. 104/2000 un jo īpaši Regulai (EEK) Nr. 595/91 par pārkāpumiem un nepareizi izmaksātu summu atgūšanu.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2010. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[12] (XX 01 01) | A*/AD | [13] |B*, C*/AST | 2 |Personāls, ko finansē[14] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[15] atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiIzdevumu, izpildes un retrospektīvo pārbaužu finanšu pārvaldība.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)(Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) vai provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2010. gadam( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 — administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2010. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |– iekšējais (intra muros) |– ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2010. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,244 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pozīcijai (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.2 AST x EUR 0,122 milj. = EUR 0,244 milj..Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2010. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 2 | 0,017 |XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[17] | 1 | 0,019 |XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,036 |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[1] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.[2] OV L 144, 31.5.2006., 15. lpp.[3] Orientējošo cenu noteikšana atbalstu neietekmē.[4] Diferencētās apropriācijas.[5] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk “nedif.”).[6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[7] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[8] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[9] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[10] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[11] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā “Piezīmes”.[12] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[13] Neietekmē administratīvās izmaksas vai cilvēkresursus.[14] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[15] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[16] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[17] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


				|

		52014PC0111

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido Savienības sistēmu konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa, to rūdu un zelta atbildīgu importētāju pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi /* COM/2014/0111 final - 2014/0059 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma
pamatojums un mērķi
Šā priekšlikuma galvenais mērķis
ir palīdzēt samazināt bruņoto grupējumu un
drošības spēku[1]
finansējumu no izrakteņu ieguves ieņēmumiem konfliktu
skartās un augsta riska teritorijās, atbalstot un sekmējot ES
uzņēmumu alvas, tantala, volframa un zelta atbildīgu
sagādes praksi no minētajām teritorijām. Priekšlikums
balstās uz spēkā esošajiem pienācīgas pārbaudes
satvariem un principiem.
Vispārīgais
konteksts
Patlaban ir spēkā starptautiskie
pasākumi, kas veicina izrakteņu atbildīgu sagādi no
konfliktu skartām un augsta riska teritorijām. Divi plaši zināmi
pasākumi pieņemti attiecīgi 2011. un 2010. gadā: ESAO
Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas attiecībā uz
atbildīgām izrakteņu piegādes ķēdēm no
konfliktu skartām un augsta riska teritorijām (OECD Due Diligence
Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and
High-Risk Areas) un 1502. sadaļa ASV Doda-Franka Volstrītas
reformas un patērētāju aizsardzības aktā (Dodd-Frank
Wall Street Reform and Consumer Protection Act).
ESAO vadlīnijās, kas nav
vērstas uz konkrētu valsti vai reģionu, paredzēta
procedūra, kura jāievēro valstīm, kuras ieinteresētas pilnveidot
spējas atbildīgas sagādes jomā. Lai arī
pienācīgas pārbaudes vadlīnijas galvenokārt
vērstas uz uzņēmumiem ESAO valstīs, tās ir arī
iedvesmas avots uzņēmumiem, kuri veic būtiskas
pārstrādes un tirdzniecības darbības izrakteņu — zelta,
alvas, tantala un volframa — piegādes ķēdē. ES 2011. gadā
pauda politisku apņemšanos ESAO satvarā atbalstīt vadlīniju
plašāku pārņemšanu.
Doda-Franka akts ir vērsts uz Kongo
Demokrātisko Republiku (KDR) un deviņām kaimiņvalstīm.
Akta 1502. sadaļā paredzēts, ka ASV biržu sarakstos
iekļautie uzņēmumi, kas izmanto “konfliktu izrakteņus[2]”, ziņo
Vērtspapīru un biržas uzraudzības komisijai šādu
izrakteņu izcelsmi un pienācīgas pārbaudes pasākumus.
Lai sagatavotu šos ziņojumus, jāveic piegādes ķēdes
padziļināta izpēte. ASV biržas sarakstā iekļautie
uzņēmumi arvien biežāk vēršas pie piegādātājiem,
tostarp Eiropas Savienībā, pēc attiecīgās
informācijas un pienācīgas pārbaudes
pierādījumiem. Viena no uzņēmumu reakcijām uz
minēto aktu bijusi tirdzniecības novirzīšana no
Centrālāfrikas, tā savukārt ietekmēja vietējos
zelta, alvas, tantala un volframa tirgus. Ar zināmām
grūtībām likumīgi iegūti izrakteņi nonāk ASV
un ES tirgos.
Konfliktu izrakteņu tirdzniecība ir
ļoti izsmeļoši dokumentēta Kongo Demokrātiskajā
Republikā, un uz to attiecas ANO Drošības padomes Rezolūcija
Nr. 1952 (2010). Tomēr ir daudz gadījumu arī citos
Āfrikas, Āzijas un Latīņamerikas reģionos, un patlaban
jautājumu risina arī ārpus ESAO. G8 valstu vadītāji 2013. gada
jūnija sanāksmē pauda apņemšanos[3] uzlabot
pārredzamību ieguves rūpniecībā.
Ņemot to vērā, Eiropas Komisija
un Augstā pārstāve ir veikuši darbu, lai izveidotu visaptverošu
ES atbildīgas izrakteņu sagādes satvaru. Šis darbs veikts
Eiropas Parlamenta 2010. gada rezolūcijas kontekstā, kurā
ES aicināta pieņemt tiesību aktus saskaņoti ar ASV
tiesību aktiem, kā arī divu paziņojumu kontekstā 2011.
un 2012. gadā[4],
kuros paziņots par Komisijas nodomu izskatīt veidus, kā uzlabot
piegādes ķēdes pārredzamību. Tādējādi
šā tiesību akta priekšlikumam pievienots paziņojums, kurā
izklāstīti citi politiskie pasākumi, ko var īstenot, lai
iespējami plaši risinātu attiecīgo problēmu.
Spēkā
esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Spēkā esošās ES
iniciatīvas tādās jomās kā dabas resursi, finanšu
pārredzamība un konflikta apstākļiem pielāgota
pārvaldība starptautiskās dimantu tirdzniecībā un mežsaimniecībā:
–
Padomes 2002. gada 20. decembra Regula
(EK) Nr. 2368/2000 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas
īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar
neapstrādātiem dimantiem,
–
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra
Regula (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus
dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka
izstrādājumus,
–
Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija
Direktīva 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu
pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un
saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK.
Atbilstība
pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
Priekšlikums atbilst ES
ārpolitikas mērķiem un papildina tos un attīstības
stratēģiju par labāku pārvaldību,
ilgtspējīgu apsaimniekošanu un tiesībaizsardzību
saistībā ar dabas resursu izmantošanu konfliktu skartās un
augsta riska teritorijās, kurās iegūst izrakteņus, kā
arī atbilst ES uzņēmumu un korporatīvās
sociālās atbildības politikai, saskaņā ar kuru
uzņēmumiem iesaka mazināt to iespējamo negatīvo
ietekmi uz sabiedrību, tādējādi pievēršot
uzmanību visiem iespējamiem cilvēktiesību
pārkāpumiem.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās
ar ieinteresētajām personām
No 2012. gada decembra līdz 2013. gada
jūnijam norisinājās plašs apspriešanās process, kurš
ietvēra sabiedrisko apspriešanos internetā un vairākas
tikšanās ar ieinteresētajām personām. Novērtējuma
pētījums par pienācīgas pārbaudes izmaksām,
ieguvumiem un saistīto ietekmi uz izraudzītajiem tirgus
dalībniekiem saistībā ar izrakteņu atbildīgu
sagādi tika pabeigts 2013. gada septembra vidū.
Sabiedriskās apspriešanas rezultātu
kopsavilkums un novērtējuma pētījuma nobeiguma
ziņojums patlaban kopā ar šo priekšlikumu ir pieejami Komisijas
tīmekļa vietnē.
Komisija veica ierosināto politikas
risinājumu ietekmes novērtējumu, ņemot vērā
sabiedriskās apspriešanas rezultātus un novērtējuma
pētījumu, un rezultātā ir publicēts ziņojums.
Tika aplūkoti šādi seši risinājumi.
·
1. risinājums — atsevišķs ES
paziņojums
Šis risinājums ietver šādus
pasākumus, kas iekļaujami Komisijas un Augstās
pārstāves kopīgajā paziņojumā: i) Valstu
kontaktpunkti (VKP) un Eiropas Biznesa atbalsta tīkls (EEN)
atbalsta ESAO pienācīgas pārbaudes vadlīniju
pārņemšanu; ii) ES publiskais iepirkums — izpildes klauzulas
piemērošana Komisijas un ES dalībvalstu attiecīgo ražojumu
(piemēram, datoru, mobilo tālruņu) publiskā iepirkuma līgumos;
iii) finanšu atbalsts spēkā esošajām ESAO programmām; v)
Komisijas atbalsts Eiropas rūpniecības nozares “priekšlīgumiem”
un v) starpvaldību darbības.
·
2. risinājums — “ieteikuma tiesību”
pieeja
Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā
izklāstītos pasākumus ar Padomes ieteikumu, lai veicinātu
izpratni un sekmētu to, ka ES uzņēmumi labprātīgi
pārņem ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas, it
īpaši tie uzņēmumi, uz kuriem vēl neattiecas trešās
valsts obligātā shēma.
·
3. risinājums — regula, ar ko nosaka
pienākumus, kas izriet no “ES atbildīga importētāja”
sertifikācijas, pamatojoties uz ESAO Pienācīgās
pārbaudes vadlīnijām — BRĪVPRĀTĪGI
Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā
izklāstītos pasākumus ar regulu, kas neatkarīgi no ražojumu
izcelsmes vērsta uz visiem ES alvas, tantala un volframa (rūdu un
metālu) un zelta importētājiem. Regula balstās uz ESAO
Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām un paredz ES
importētāju pienākumus, kas izvēlas pašsertificēties,
ka ir atbildīgi alvas, tantala un volframa (rūdu un metālu) un
zelta importētāji, pamatojoties uz atbilstības
pašdeklarāciju.
Lai gan regula ir brīvprātīga,
ja ES importētāji izvēlas pašsertifikāciju, to
pienākums ir integrēt savā vadības sistēmā visus
ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju elementus: i) uzturot
kontroles un pārredzamības sistēmu attiecībā uz
izrakteņu piegādes ķēdi, kas cita starpā ietver
izrakteņu izcelsmes valsti un kausēšanas/attīrīšanas
uzņēmumus; ii) identificējot un novērtējot riskus
piegādes ķēdē saskaņā ar ESAO piegādes
ķēdes paraugpraksi; iii) izstrādājot un īstenojot
stratēģiju, kā reaģēt uz identificētajiem
riskiem; iv) iegūstot neatkarīgas trešās personas revīzijas
apliecinājumus par piegādes ķēdes pienācīgu
pārbaudi; v) publiski ziņojot par piegādes ķēdes
pienācīgu pārbaudi.
Pašsertificētam ES importētājam
katru gadu jādara zināmi dalībvalsts kompetentajai iestādei
kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumi, kas ir tā
piegādes ķēdē, un šā uzņēmumu atrašanās
vieta. Tādējādi tiktu izveidots ES atbildīgo
kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumu saraksts, kuri veic
uzņēmējdarbību ES vai veic piegādes uz to.
Šī shēma tiktu izvērtēta
pēc trim gadiem vai pirms tam, ja būtu pieejama informācija, un
rezultāti tiktu izmantoti lēmumu pieņemšanā par
turpmāko ES pieeju un regulējuma grozījumiem, atbilstīgā
gadījumā nosakot, ka shēma ir obligāta, ņemot
vērā turpmāko ietekmes novērtējumu.
·
4. risinājums — regula, ar ko nosaka
pienākumus, kas izriet no “ES atbildīga importētāja”
sertifikācijas, pamatojoties uz ESAO Pienācīgas pārbaudes
vadlīnijām — OBLIGĀTI
Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā
izklāstītos pasākumus ar 3. risinājumā
izklāstītās regulas saistošo redakciju, saskaņā ar
kuru uz visiem ES alvas, tantala un volframa (rūdu un metālu) un
zelta importētājiem attiektos regulā paredzētie pienākumi.
·
5. risinājums — direktīva, ar ko, pamatojoties
uz ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām, nosaka ES
biržu sarakstos iekļauto uzņēmumu pienākumus
Šajā risinājumā apvieno 1. risinājumā
izklāstītos pasākumus ar direktīvu, kas vērsta uz
gandrīz 1000 ES biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem,
kas savā piegādes ķēdē izmanto alvu, tantalu, volframu
un zeltu neatkarīgi no to izcelsmes.
Direktīvā tiktu noteikti ES biržu
sarakstos iekļauto uzņēmumu pienākumi integrēt
savā vadības sistēmā ESAO Pienācīgas
pārbaudes vadlīnijas, i) uzturot kontroles un pārredzamības
sistēmu attiecībā uz izrakteņu piegādes
ķēdi, kas cita starpā ietver izrakteņu izcelsmes valsti un
kausēšanas/attīrīšanas uzņēmumus; ii)
identificējot un novērtējot riskus piegādes
ķēdē saskaņā ar ESAO piegādes ķēdes
paraugpraksi; iii) izstrādājot un īstenojot
stratēģiju, kā reaģēt uz identificētajiem
riskiem; iv) iegūstot neatkarīgas trešās personas revīzijas
apliecinājumus par ES biržu sarakstos iekļautā
uzņēmuma piegādes ķēdes pienācīgu
pārbaudi; v) publiski ziņojot par piegādes ķēdes
pienācīgu pārbaudi.
ES biržu sarakstos iekļautie
uzņēmumi sniedz informāciju dalībvalsts kompetentajai
iestādei par neatkarīgas trešās personas revīzijas
rezultātiem.
·
6. risinājums — importa aizliegumus, ja ES
izrakteņu rūdu importētāji nespēj pierādīt
atbilstību ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām
Šis risinājums papildus 1. risinājumā
izklāstītajiem pasākumiem ietver pienākumu ES
importētājiem obligāti pierādīt atbilstību ESAO
Pienācīgas pārbaudes vadlīnijām.
Importētāji, kas dalībvalstu muitas iestādēm sniedz pierādījumus
par atbilstību, ir tiesīgi piekļūt ES tirgum.
Šis risinājums būtu
saskaņā ar pieeju, kas ir pamatā Kimberli procesa
sertifikācijas sistēmai, kura vērsta uz tirdzniecību ar
neapstrādātiem dimantiem, un Padomes 2002. gada 20. decembra Regulai
(EK) Nr. 2368/2002, kas balstās uz EK līguma 133. pantu (tagad
LESD 207. pants), kurā izklāstīti noteikumi, kas
piemērojami neapstrādātu dimantu importam un eksportam.
Šajā gadījumā t. s. “konfliktu dimantu” importa aizliegumu
atbalstītu starptautisks nolīgums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto
pasākumu kopsavilkums
Ierosinātais pasākums ir 3. risinājums.
Tas attiecas uz visiem ES tirgus dalībniekiem, kas ES tirgū
importē alvu, tantalu, volframu, to rūdas un zeltu. Tajā paredz
sertifikācijas nosacījumus ekonomikas dalībniekiem kā
atbildīgiem attiecīgo izrakteņu un metālu
importētājiem. Priekšlikuma pamatā ir pienācīgas
pārbaudes satvars, kas ļauj ES importētājiem piemērot
principus un procesus, kuri izklāstīti ESAO Pienācīgas
pārbaudes vadlīnijās, tādējādi pievēršoties
riskam, kas saistīts ar bruņoto grupējumu un drošības
spēku finansējumu, un mazinot citu negatīvo ietekmi, tostarp
nopietnus pārkāpumus, kas saistīti ar attiecīgo
izrakteņu ieguvi, transportēšanu vai tirdzniecību.
Saskaņā ar pienācīgas
pārbaudes satvaru regulas darbības jomas izrakteņu un
metālu atbildīgi importētāji veic šādas darbības:
izveido spēcīgu uzņēmuma vadības sistēmu;
identificē un novērtē riskus piegādes ķēdē;
izstrādā un īsteno stratēģiju, kā
reaģēt uz identificētajiem riskiem; pasūta neatkarīgas
trešās personas piegādes ķēdes pienācīgas
pārbaudes revīziju precīzi identificētos piegādes
ķēdes punktos; ziņo par piegādes ķēdes pienācīgu
pārbaudi.
Turklāt minēto izrakteņu un
metālu atbildīgi importētāji katru gadu attiecīgā
gadījumā publisko visus piegādēs iesaistītos
kausēšanas un/vai attīrīšanas uzņēmumus, kā
arī, pienācīgi ņemot vērā
uzņēmējdarbības konfidencialitātes un citus ar
konkurenci saistītus apsvērumus, sniedz neatkarīgas trešās
personas revīzijas apliecinājumus un nosūta tos dalībvalsts
kompetentajai iestādei un pircējiem lejupējā piegādes
ķēdē.
Priekšlikuma mērķis ir
palīdzēt samazināt bruņoto grupējumu un drošības
spēku finansējumu no izrakteņu ieguves ieņēmumiem
konfliktu skartās un augsta riska teritorijās, mudinot ES
uzņēmumus, kas importē regulas darbības jomas
izrakteņus un metālus no minētajām teritorijām, to
darīt atbildīgi un sekmēt pircēju pienācīgas
pārbaudes centienus lejupējā piegādes ķēdē.
Pamatojoties uz kompetentajām
iestādēm izpausto informāciju, ES, apspriedusies ar ESAO, katru
gadu publicēs to atbildīgo kausēšanas un attīrīšanas
uzņēmumu sarakstu, kuri izrakteņu sagādi veic
saskaņā ar regulu.
Juridiskais
pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 207. pants.
Subsidiaritātes
un proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro. Tomēr būtu jānorāda, ka,
ņemot vērā iepriekš izklāstītās problēmas,
ES līmeņa rīcība nodrošina lielāku kritisko masu un
spēcīgāku globālo sviras efektu nekā atsevišķu
dalībvalstu rīcība.
Saskaņā ar proporcionalitātes
principu ikvienai rīcībai ir jābūt
mērķtiecīgai un samērīgai ar mērķu
sasniegšanai nepieciešamo. Šis princips ir ņemts vērā visā
šā priekšlikuma sagatavošanas gaitā, sākot ar alternatīvu politikas
risinājumu noteikšanu un novērtēšanu līdz pat tiesību
akta priekšlikuma projekta sagatavošanai.
Instrumenta
izvēle
Ierosinātais instruments ir regula, lai
visās dalībvalstīs nodrošinātu augstākā
līmeņa saskaņotību un sniegtu pietiekamas pilnvaras pār
iesaistītajiem ekonomikas dalībniekiem un nodrošinātu sviras
efektu attiecībā uz kausēšanas un attīrīšanas
uzņēmumu identificēšanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šim priekšlikumam ir ierobežota
finansiālā ietekme uz Savienības budžetu
(administratīvās vajadzības).
2014/0059 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko izveido Savienības sistēmu
konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa,
to rūdu un zelta atbildīgu importētāju
pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes
pienācīgu pārbaudi
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Derīgie izrakteņi konfliktu skartās
un augsta riska teritorijās var izraisīt konfliktus, ja
ieņēmumi no tiem veicina tādu vardarbīgu konfliktu
izcelšanos vai turpināšanos, kas apdraud valstu centienus
attīstības, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. Lai
nodrošinātu mieru un stabilitāti, šajās jomās ir
būtiski saraut saikni starp konfliktu un izrakteņu nelikumīgu
izmantošanu.
(2)
Minētais jautājums ir aktuāls
resursiem bagātos reģionos, kuros valdības un
starptautiskās organizācijas kopā ar ekonomikas
dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām
cenšas īstenot uzdevumus, kas izriet no centieniem mazināt
bruņoto grupējumu un drošības spēku finansējumu.
(3)
Eiropas Savienība ir aktīvi
iesaistījusies Ekonomiskās sadarbības un attīstības
organizācijas (ESAO) iniciatīvā, kuras mērķis ir
sekmēt izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartiem
reģioniem un kuras rezultātā aizsācies valdību
atbalstīts daudzpusējs process, kur piedalās
ieinteresētās personas un kā rezultātā ir
pieņemtas ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas
attiecībā uz atbildīgām izrakteņu piegādes
ķēdēm no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām
(ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijas[5]), ieskaitot tā
papildinājumus par alvu, tantalu, volframu un zeltu. ESAO Ministru padome 2011.
gada maijā ieteica aktīvi veicināt šo vadlīniju
ievērošanu.
(4)
Termins “atbildīga izrakteņu sagāde”
ir minēts jaunākajās ESAO Vadlīnijas multinacionāliem
uzņēmumiem[6]
un atbilst Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO)
Uzņēmējdarbības un cilvēktiesību pamatprincipiem[7]. Minēto dokumentu
mērķis ir sekmēt piegādes ķēdes
pienācīgas pārbaudes praksi, ja uzņēmumi veic
sagādi no reģioniem, kurus skāruši konflikti un
nestabilitāte. Augstākajā starptautiskajā līmenī
ANO Drošības padomes Rezolūcijā Nr. 1952 (2010), kas
konkrēti attiecas uz Kongo Demokrātisko Republiku (KDR) un tās
Centrālāfrikas kaimiņvalstīm, tika izteikts aicinājums
ievērot piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi;
ANO KDR ekspertu grupa, ievērojot Drošības padomes Rezolūciju
Nr. 1952 (2010), arī atbalsta ESAO Pienācīgas
pārbaudes vadlīniju ievērošanu.
(5)
Papildus daudzpusējām
iniciatīvām 2010. gada 15. decembrī Lielo ezeru reģiona
valstu un valdību vadītāji pauda politisku apņemšanos
apkarot dabas resursu nelikumīgu izmantošanu reģionā un cita
starpā apstiprināja reģionālo sertificēšanas
mehānismu, kas balstās uz ESAO Pienācīgas pārbaudes
vadlīnijām.
(6)
Komisija 2008. gada paziņojumā[8] atzina, ka droša un
netraucēta piekļuve izejvielām ir svarīgs ES
konkurētspējas faktors. Izejvielu iniciatīva ir integrēta
stratēģija, kā risināt dažādus
problēmjautājumus saistībā ar piekļuvi
izejvielām, kas nav enerģētikas vai lauksaimniecības
nozares izejvielas. Izejvielu iniciatīvā atzīst un veicina
finanšu un piegādes ķēdes pārredzamību un
korporatīvās sociālās atbildības standartu
piemērošanu.
(7)
Eiropas Parlaments 2010. gada 7. oktobrī
pieņēma rezolūciju, aicinot Savienību pieņemt
tiesību aktus saskaņoti ar ASV “konfliktu izrakteņu” akta,
proti, Doda-Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības
akta 1502. sadaļu, un Komisija 2011. gada [9] un 2012. gada[10] paziņojumos
iezīmēja nodomu izpētīt pārredzamības uzlabošanas
iespējas, ieskaitot pienācīgās pārbaudes visā
piegādes ķēdē. Pēdējā paziņojumā
un saskaņā ar apņemšanos, ko Komisija paudusi 2011. gada maija
ESAO Ministru padomes sanāksmē, Komisija atbalstīja to, ka
arī ārpus ESAO tiek plašāk izmantotas ESAO Vadlīnijas
multinacionāliem uzņēmumiem un ESAO Pienācīgas
pārbaudes vadlīnijas.
(8)
Savienības pilsoņi un pilsoniskās
sabiedrības dalībnieki ir veicinājuši izpratni par to, ka
uzņēmumi, kas darbojas Savienības jurisdikcijā, netiek
saukti pie atbildības par iespējamo saikni ar izrakteņu
nelikumīgu ieguvi un tirdzniecību no konfliktu reģioniem. Sekas
ir tādas, ka patērētāji šādu izrakteņu
dēļ, kas potenciāli ir patēriņa precēs, tiek
saistīti ar konfliktiem ārpus Savienības. Tādēļ
pilsoņi, īpaši izmantojot lūgumrakstus, ir pieprasījuši,
lai Eiropas Parlaments un Padome ierosinātu tiesību aktus, kuros
paredz uzņēmumu atbildību saskaņā ar ANO un ESAO
vadlīnijām.
(9)
Šīs regulas kontekstā piegādes
ķēdes pienācīga pārbaude ir nepārtraukts,
proaktīvs un reaktīvs process, kurā uzņēmumi uzrauga
un pārvalda pirkumus un pārdevumus, lai nodrošinātu, ka tie
neveicina konfliktus un to negatīvo ietekmi.
(10)
Trešās personas veikta uzņēmuma
piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes prakses
revīzija nodrošina uzticamību, kas ir izdevīga
lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem un
sekmē pienācīgas pārbaudes praksi augšupējā
piegādes ķēdē.
(11)
Uzņēmuma publiska ziņošana par
tā piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes
politiku un praksi nodrošina pārredzamību, kas vajadzīga, lai
iegūtu sabiedrības uzticību saistībā ar
uzņēmumu veiktajiem pasākumiem.
(12)
Savienības uzņēmumi ir pauduši
ieinteresētību sabiedriskajā apspriešanā par izrakteņu
atbildīgu sagādi un ziņo par pašreizējām nozares
shēmām, kas izstrādātas, lai īstenotu
korporatīvās sociālās atbildības mērķus,
reaģētu uz klientu pieprasījumiem vai risinātu piegāžu
drošības jautājumu. Tomēr Savienības uzņēmumi
ziņojuši arī par ļoti daudzām grūtībām, kas
saistītas ar piegādes ķēdes pienācīgas
pārbaudes īstenošanu, jo globālās piegādes
ķēdes ir garas un sarežģītas un ietver daudzus tirgus
dalībniekus, kuri bieži vien ir nepietiekami informēti vai nav
norūpējušies par ētikas jautājumiem. Komisijai būtu
jāuzrauga atbildīgas sagādes izmaksas un to iespējamā
ietekme uz konkurētspēju, īpaši MVU konkurētspēju.
(13)
Kausēšanas un attīrīšanas
uzņēmumi ir būtisks elements globālajā izrakteņu
piegādes ķēdē, jo tie parasti ir pēdējais posms,
kur faktiski vēl var nodrošināt pienācīgu pārbaudi,
vācot, izpaužot un pārbaudot informāciju par izrakteņu
izcelsmi un pārraudzības ķēdi. Pēc šā
pārstrādes posma bieži vien nav iespējams izsekot izrakteņu
izcelsmei. Tādējādi Savienības atbildīgu
kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksts
varētu nodrošināt pārredzamību un noteiktību
lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem
attiecībā uz piegādes ķēdes pienācīgas
pārbaudes praksi.
(14)
Dalībvalsts kompetentās iestādes ir
atbildīgas par to, ka tiek nodrošināta atbildīgu
importētāju pašsertifikācijas prasību vienota
ievērošana, veicot ex post pārbaudes, lai noskaidrotu, vai
regulas darbības jomas izrakteņu un/vai metālu
pašsertificēts atbildīgs importētājs pilda piegādes
ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus. Visu minēto
pārbaužu uzskaite būtu jāglabā vismaz 5 gadus.
Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai tiktu pieņemti noteikumi,
kas piemērojami šīs regulas noteikumu pārkāpumiem.
(15)
Lai nodrošinātu šīs regulas
pienācīgu īstenošanu, īstenošanas pilnvaras būtu
jāuztic Komisijai. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011[11] būtu
jāizmanto īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar atbildīgu
kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu sarakstu un
dalībvalstu kompetento iestāžu sarakstu.
(16)
Komisijai būtu regulāri jāziņo
Padomei un Eiropas Parlamentam par shēmas ietekmi. Ne vēlāk
kā pēc trim gadiem no šīs regulas stāšanās
spēkā un pēc tam reizi sešos gados Komisijai būtu
jāpārskata regulas darbība un efektivitāte, tostarp
attiecībā uz to, kā veicināt regulas darbības jomas
izrakteņu atbildīgu sagādi no konfliktu skartām un augsta
riska teritorijām. Vajadzības gadījumā ziņojumiem var
pievienot attiecīgus tiesību aktu priekšlikumus, kas var ietvert
obligātus pasākumus,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
un darbības joma
1.           Lai mazinātu
bruņoto grupējumu un drošības spēku[12] iespējas
tirgoties ar alvu, tantalu, volframu, to rūdām un zeltu, ar šo regulu
izveido Savienības piegādes ķēdes pienācīgas
pārbaudes pašsertifikācijas sistēmu. Ar šo regulu tiecas
nodrošināt pārredzamību un noteiktību attiecībā
uz importētāju, kausēšanas un attīrīšanas
uzņēmumu piegādes praksi, ko piemēro izrakteņu
sagādē no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.
2.           Šajā regulā paredz
piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes
pienākumus Savienības importētājiem, kuri izvēlas
pašsertificēties par atbildīgiem importētājiem, kuri
importē I pielikumā uzskaitītos izrakteņus vai
metālus, kas satur alvu, tantalu, volframu un zeltu vai sastāv no
tiem.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
a)           “izrakteņi” ir rūdas un
koncentrāti, kas satur alvu, tantalu un volframu, ka arī zelts,
kā izklāstīts I pielikumā;
b)           “metāli” ir metāli, kas
satur alvu, tantalu, volframu un zeltu vai sastāv no tiem, kā
izklāstīts I pielikumā;
c)           “izrakteņu piegādes
ķēde” ir sistēma, kas ietver darbības, organizācijas,
dalībniekus, tehnoloģijas, informāciju, resursus un dienestus,
kas iesaistīti izrakteņu transportēšanā un
pārstrādē no ieguves vietas līdz to iestrādāšanai
galaproduktā;
d)           “pārraudzības
ķēde jeb piegādes ķēdes izsekojamības
sistēma” ir tādu subjektu secības uzskaite, kuru
pārziņā ir izrakteņi un metāli laikā, kad tie
tiek pārvietoti piegādes ķēdē;
e)           “konfliktu skartas un augsta riska
teritorijas” ir teritorijas, kurās notiek bruņoti konflikti vai
kurās ir nestabila situācija pēc konfliktiem, kā arī
teritorijas, kurās ir vāja pārvaldība un drošība vai
to nav, piemēram, nefunkcionējošas valstis, un kurās notiek
plaši un sistemātiski starptautisko tiesību pārkāpumi,
tostarp cilvēktiesību pārkāpumi;
f)            “lejupējā piegādes
ķēde” ir metālu piegādes ķēde no kausēšanas
vai attīrīšanas uzņēmuma līdz to galalietojumam;
g)           “importētājs” ir jebkura
fiziska vai juridiska persona, kas šīs regulas darbības jomas
izrakteņus vai metālus deklarē laišanai brīvā
apgrozībā Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/1992[13] 79. panta nozīmē;
h)           “atbildīgs
importētājs” ir importētājs, kas izvēlas
pašsertificēties saskaņā ar šajā regulā
izklāstītajiem noteikumiem;
i)            “pašsertifikācija” ir
deklarācija, kurā deklarētājs apliecina, ka saskaņā
ar šo regulu pildīs pienākumus, kas saistīti ar vadības
sistēmām, riska pārvaldību, trešo personu veiktām
revīzijām un informācijas izpaušanu;
j)            “sūdzību mehānisms”
ir agrīnās brīdināšanas riska apzināšanās
mehānisms, kas ļauj visām ieinteresētajām
personām vai informatoriem paust bažas par izrakteņu ieguves,
tirdzniecības, apstrādes un eksporta apstākļiem konfliktu
skartās un augsta riska teritorijās;
k)           “piegādes ķēdes
paraugprakse” atbilst ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju
II pielikumam, kurā izklāstīti nopietnas negatīvas
ietekmes riski, kas var būt saistīti ar izrakteņu ieguvi,
tirdzniecību, apstrādi un eksportu no konfliktu skartām un
augsta riska teritorijām;
l)            “riska pārvaldības
plāns” ir importētāju rakstiski fiksēti risinājumi
identificētajiem piegādes ķēdes riskiem, pamatoti uz ESAO
Pienācīgas pārbaudes vadlīniju[14] III pielikumu;
m)          “kausēšana un
attīrīšana” ir vairāku pakāpju metalurģijas procesi
metāla ieguvei no rūdas vai koncentrāta;
n)           “augšupējā piegādes
ķēde” ir izrakteņu piegādes ķēde no ieguves
vietas līdz kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumiem;
o)           “piegādes ķēdes
pienācīga pārbaude” ir atbildīgu alvas, volframa un
tantala, to rūdu un zelta importētāju pienākumi, kas
saistīti ar to vadības sistēmām, riska pārvaldību,
trešo personu veiktām revīzijām un informācijas izpaušanu
ar mērķi identificēt un novērst faktiskos un
iespējamos riskus, kas saistīti ar konfliktu skartām un augsta
riska teritorijām, lai novērstu vai mazinātu negatīvu
ietekmi, kas saistīta ar to sagādes darbībām;
p)           “atbildīgi kausēšanas vai
attīrīšanas uzņēmumi” ir kausēšanas vai
attīrīšanas uzņēmumi atbildīga importētāja
piegādes ķēdē;
q)           “dalībvalstu kompetentās
iestādes” ir viena vai vairākas izraudzītās iestādes
ar revīzijas kompetenci un zināšanām izejvielu un
rūpniecības procesu jomā.
3. pants
Atbildīga
importētāja pašsertifikācija
1.           Visi regulas darbības
jomas izrakteņu vai metālu importētāji var
pašsertificēties par atbildīgiem importētājiem,
deklarējot dalībvalsts kompetentajai iestādei, ka pilda
piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes
pienākumus, kas izklāstīti šajā regulā.
Deklarācija ietver dokumentāciju, kurā importētājs
apstiprina, ka pilda pienākumus, kā arī neatkarīgas
trešās personas veiktas revīzijas rezultātus.
2.           Dalībvalstu
kompetentās iestādes veic atbilstīgas ex post
pārbaudes, lai nodrošinātu, ka pašsertificēti atbildīgi
importētāji, kas importē šīs regulas darbības jomas
izrakteņus un metālus, pilda pienākumus saskaņā ar
šīs regulas 4., 5., 6. un 7. pantu.
4. pants
Ar
vadības sistēmu saistītie pienākumi
Atbildīgs importētājs, kas
importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un
metālus:
a)           pieņem un skaidri paziņo
piegādātājiem un sabiedrībai piegādes ķēdes
politiku, kas saistītas ar konfliktu skartu un augsta riska teritoriju
izcelsmes izrakteņiem un metāliem,
b)           iekļauj savā piegādes
ķēdes politikā standartus, ar kuriem saskaņā veic
piegādes ķēdes pienācīgu pārbaudi un kuri ir
saderīgi ar standartiem, kas norādīti piegādes
ķēdes paraugpraksē (ESAO Pienācīgas pārbaudes
vadlīniju II pielikums),
c)           strukturē iekšējās
vadības sistēmu tā, lai atbalstītu piegādes
ķēdes pienācīgu pārvaldību, uzdodot vadošiem
darbiniekiem pārraudzīt piegādes ķēdes
pienācīgas pārbaudes procesu, kā arī vismaz 5 gadus
glabā uzskaiti,
d)           stiprina sadarbību ar
piegādātājiem, iekļaujot piegādes ķēdes
politiku līgumos un nolīgumos ar piegādātājiem
atbilstīgi ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju
II pielikumam,
e)           izveido uzņēmuma
līmeņa sūdzību mehānismu kā agrīnās
brīdināšanas riska apzināšanās sistēmu vai nodrošina
šādu mehānismu, izmantojot sadarbības vienošanās ar citiem
uzņēmumiem vai organizācijām vai veicinot ārēju
ekspertu vai struktūru (piemēram, ombuda) atzinuma izmantošanu,
f)            attiecībā uz
izrakteņiem izmanto pārraudzības ķēdi jeb
piegādes ķēdes izsekojamības sistēmu, kurā ar
pavaddokumentiem sniegta šāda informācija:
i)       izrakteņu apraksts, arī
tā tirdzniecības nosaukums un tips,
ii)      importētāja
piegādātāja nosaukums un adrese;
iii)     izrakteņu izcelsmes valsts,
iv)     ieguves datumi un daudzumi, izteikti
tilpumā vai svarā,
v)      ja izrakteņu izcelsme ir konfliktu
skartās un augsta riska teritorijās, papildu informācija,
piemēram, par izcelsmes raktuvi; vietām, kurās izrakteņus
sagrupē, tirgo un pārstrādā; nodokļiem un
nodevām, kas samaksāti saskaņā ar konkrētiem
ieteikumiem augšupējās piegādes ķēdes
uzņēmumiem, kā paredzēts ESAO Pienācīgas
pārbaudes vadlīnijās.
g)           attiecībā uz metāliem
izmanto pārraudzības ķēdi jeb piegādes ķēdes
izsekojamības sistēmu, kurā ar pavaddokumentiem sniegta
šāda informācija:
i)       metālu apraksts, arī tā
tirdzniecības nosaukums un tips,
ii)      importētāja piegādātāja
nosaukums un adrese;
iii)     to kausēšanas vai
attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi un adreses, kuri ir
importētāja piegādes ķēdē,
iv)     kausēšanas vai attīrīšanas
uzņēmumu trešās personas revīzijas ziņojumu uzskaite,
v)      izrakteņu izcelsmes valstis, kas ir kausēšanas
vai attīrīšanas uzņēmumu piegādes ķēdē,

vi)     ja metāli iegūti no konfliktu
skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes izrakteņiem, sniedz papildu
informāciju saskaņā ar konkrētiem ieteikumiem
lejupējās piegādes ķēdes uzņēmumiem, kā
paredzēts ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīnijās.
5. pants
Riska
pārvaldības pienākumi
1.           Atbildīgs
importētājs, kas importē šīs regulas darbības jomas
izrakteņus un metālus:
a)      identificē un novērtē
negatīvās ietekmes riskus izrakteņu piegādes
ķēdē, pamatojoties uz informāciju, kas sniegta
atbilstīgi 4. pantam, saskaņā ar tādiem standartiem
savā piegādes ķēdes politikā, kuri atbilst
II pielikumam un ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju
pienācīgas pārbaudes ieteikumiem,
b)      lai reaģētu uz
identificētajiem riskiem, īsteno stratēģiju, kas
izstrādāta tā, lai novērstu vai mazinātu negatīvu
ietekmi:
i)       ziņo par piegādes
ķēdes risku novērtējuma konstatējumiem
norādītai augstākai vadībai,
ii)      saskaņā ar II pielikumu un
ESAO Pienācīgas pārbaudes vadlīniju pienācīgas
pārbaudes ieteikumiem, ņemot vērā savas spējas
ietekmēt piegādātājus, kuri var visefektīvāk
novērst vai mazināt identificēto risku, un vajadzības
gadījumā izdarīt spiedienu uz tiem, pieņem riska
pārvaldības pasākumus, kur paredz šādas iespējas:
a)       īstenojot izmērāmus riska
mazināšanas pasākumus, turpināt tirdzniecību,
b)      īstenojot izmērāmus riska
mazināšanas pasākumus, uz laiku pārtraukt tirdzniecību vai
c)       pēc neveiksmīgiem riska
mazināšanas mēģinājumiem atteikties no
piegādātāja,
iii)     īsteno riska pārvaldības
plānu, uzraugot un sekojot tam, cik veiksmīgi ir riska
mazināšanas pasākumi, ziņojot norādītai augstākai
vadībai un izskatot iespēju pēc neveiksmīgiem riska
mazināšanas mēģinājumiem pārtraukt vai izbeigt
attiecības ar piegādātāju,
iv)     veic papildu faktu un riska
novērtējumus attiecībā uz riskiem, kam nepieciešami
mazināšanas pasākumi, vai pēc apstākļu
pārmaiņām.
2.           Ja atbildīgs
importētājs veic riska mazināšanas pasākumus, turpinot
tirdzniecību vai to uz laiku pārtraucot, tas apspriežas ar
piegādātājiem un iesaistītajām
ieinteresētajām personām, tostarp vietējām un
centrālās valdības iestādēm, starptautiskajām vai
pilsoniskās sabiedrības organizācijām un
iesaistītajām trešajām personām, un vienojas par
stratēģiju attiecībā uz izmērāmiem riska
mazināšanas pasākumiem riska pārvaldības plānā.
3.           Lai riska
pārvaldības plānā atbildīgs importētājs
izstrādātu ar konfliktiem un augstu risku saistītas
stratēģijas, riska mazināšanas nolūkos tas balstās uz
pasākumiem un rādītājiem, uz kuriem attiecas ESAO
Pienācīgas pārbaudes vadlīniju III pielikums, un
mērī pakāpeniskus uzlabojumus.
6. pants
Pienākumi,
kas saistīti ar trešo personu veiktu revīziju
Atbildīgs importētājs, kas
importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus un
metālus, pasūta revīziju, ko veic neatkarīga trešā
persona.
Neatkarīgas trešās personās
veiktā revīzijā:
a)           revīzijas tvērumā
ietver visas atbildīga importētāja darbības, procesus un
sistēmas, ko izmanto, lai īstenotu piegādes ķēdes
pienācīgu pārbaudi attiecībā uz regulas darbības
jomas izrakteņiem vai metāliem, ietverot arī atbildīga
importētāja vadības sistēmu, riska pārvaldību un
informācijas izpaušanu,
b)           par revīzijas mērķi
nosaka atbildīga importētāja piegādes ķēdes
pienācīgas pārbaudes prakses atbilstību šīs regulas 4.,
5. un 7. pantam,
c)           ievēro revīzijas principus
— neatkarību, kompetenci un pārskatatbildība —, kā
izklāstīts ESAO Pienācīgas pārbaudes
vadlīnijās.
7. pants
Informācijas
izpaušanas pienākumi
1.           Katru gadu vēlākais
līdz 31. martam atbildīgs importētājs, kas importē
regulas darbības jomas izrakteņus un metālus, iesniedz
dalībvalsts kompetentajai iestādei šādu dokumentāciju par
iepriekšējo kalendāro gadu:
a)      savu nosaukumu, adresi, pilnīgu
kontaktinformāciju un komercdarbības aprakstu,
b)      deklarāciju par 4., 5., 6. un 7.
pantā paredzēto pienākumu izpildi,
c)      neatkarīgas trešās personas
saskaņā ar šīs regulas 6. pantu veiktu revīziju.
2.           Katru gadu vēlākais
līdz 31. martam atbildīgs importētājs, kas importē
regulas darbības jomas izrakteņus, iesniedz dalībvalsts
kompetentajai iestādei dokumentāciju par iepriekšējo
kalendāro gadu attiecībā uz konfliktu skartu un augsta riska
teritoriju izcelsmes izrakteņu īpatsvaru kopējā
iegādāto izrakteņu daudzumā, kuru apstiprina
neatkarīgas trešās personas saskaņā ar šīs regulas 6. pantu
veikta revīzija.
3.           Katru gadu vēlākais
līdz 31. martam atbildīgs importētājs, kas importē
regulas darbības jomas metālus, iesniedz dalībvalsts
kompetentajai iestādei šādu dokumentāciju par iepriekšējo
kalendāro gadu:
a)      par visu to atbildīgo
kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu nosaukumiem un
adresēm, kuri ir importētāja piegādes ķēdē,
b)      par revīzijām, kuras
attiecībā uz visiem atbildīgiem kausēšanas vai
attīrīšanas uzņēmumiem importētāja piegādes
ķēdē veic neatkarīgas trešās personas
saskaņā ar šīs regulas 6. panta darbības jomu,
mērķiem un principiem,
c)      par izrakteņu īpatsvaru no
konfliktu skartām un augsta riska teritorijām kopējā
izrakteņu daudzumā, ko iegādājušies visi minētie
kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumi un ko apstiprina
neatkarīgas trešās personas veikta revīzija.
4.           Atbildīgs
importētājs, kas importē šīs regulas darbības jomas
izrakteņus un metālus, pienācīgi ņemot vērā
uzņēmējdarbības konfidencialitātes un citus
konkurences jautājumus, izpauž pircējiem lejupējā
piegādes ķēdē visu informāciju, kas iegūta un
glabāta saskaņā ar importētāja piegādes
ķēdes pienācīgas pārbaudes sistēmu.
5.           Atbildīgs
importētājs, kas importē šīs regulas darbības jomas
izrakteņus un metālus, katru gadu iespējami plaši, tostarp
internetā, publiski ziņo par piegādes ķēdes
pienācīgas pārbaudes politiku un praksi attiecībā uz
atbildīgu sagādi. Ziņojumā iekļauj pasākumus, ko
atbildīgs importētājs veicis, lai īstenotu pienākumus
attiecībā uz vadības sistēmu un riska pārvaldību,
kas attiecīgi izklāstītas 4. un 5. pantā, kā
arī kopsavilkuma ziņojumu par trešās personas veiktām
revīzijām, tostarp revīzijas veicēja nosaukumu,
pienācīgi ņemot vērā
uzņēmējdarbības konfidencialitātes un citus
konkurences jautājumus.
6.           Divu mēnešu laikā
pēc tam, kad saņemta iesniegtā dokumentācija, kas
minēta 1., 2. un 3. punktā, dalībvalsts kompetentā
iestāde sniedz paziņojumu par saņemšanu.
8. pants
Atbildīgu
kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu saraksts
1.           Pamatojoties informāciju
dalībvalstu ziņojumos, kura sniegta, kā minēts 15. pantā,
Komisija pieņem un dara publiski pieejamu lēmumu, kurā
uzskaitīti šīs regulas darbības jomas izrakteņu
atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumu
nosaukumi un adreses.
2.           Komisija 1. punktā
minētajā sarakstā identificē atbildīgus kausēšanas
un attīrīšanas uzņēmumus, kas veic vismaz daļēju
sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām.
3.           Komisija pieņem sarakstu
saskaņā ar paraugu II pielikumā un 13. panta 2. punktā
minēto regulatīvo procedūru. Notiek apspriešanās ar ESAO
sekretariātu.
4.           Komisija savlaicīgi
atjaunina informāciju, kas iekļauta sarakstā. Komisija
svītro no saraksta tādu kausēšanas un attīrīšanas
uzņēmumu nosaukumus, kurus dalībvalstis saskaņā ar 14.
panta 3. punktu vairs neatzīst par atbildīgiem
importētājiem, vai to kausēšanas un attīrīšanas
uzņēmumu nosaukumus piegādes ķēdē, kurus vairs
neatzīst par atbildīgiem importētājiem.
9. pants
Dalībvalstu
kompetentās iestādes
1.           Katra dalībvalsts
izraugās vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas
atbild par šīs regulas piemērošanu.
Dalībvalstis ne
vēlāk kā triju mēnešu laikā no šīs regulas
stāšanās spēkā dara zināmus Komisijai kompetento
iestāžu nosaukumus un adreses. Dalībvalstis informē Komisiju par
visām kompetento iestāžu nosaukumu un adrešu maiņām.
2.           Komisija pieņem
lēmumu publicēt, tostarp internetā, kompetento iestāžu
sarakstu saskaņā ar paraugu III pielikumā un 13. panta 2.
punktā minēto regulatīvo procedūru. Komisija regulāri
atjauno minēto sarakstu.
3.           Kompetentās
iestādes nodrošina šīs regulas efektīvu un vienotu
īstenošanu visā Savienībā.
10. pants
Atbildīgu
importētāju ex post pārbaudes
1.           Dalībvalstu
kompetentās iestādes veic atbilstīgas ex post
pārbaudes, lai nodrošinātu, ka pašsertificēti atbildīgi
importētāji, kas importē šīs regulas darbības jomas izrakteņus
un metālus, pilda 4., 5., 6. un 7. pantā izklāstītos
pienākumus.
2.           Pārbaudes, kas
minētas 1. punktā, veic, izmantojot uz risku balstītu pieeju.
Turklāt pārbaudes var veikt, ja kompetentās iestādes
rīcībā ir attiecīga informācija, arī pamatojoties
uz trešo personu pamatotām bažām par atbildīga
importētāja atbilstību šīs regulas prasībām.
3.           Pārbaudes, kas
minētas 1. punktā, cita starpā ietver:
a)      pārbaudi par atbildīga
importētāja piegādes ķēdes pienācīgas
pārbaudes pienākumu izpildi, ieskaitot vadības sistēmu,
riska pārvaldību, neatkarīgās trešās personas veiktu
revīziju un informācijas izpaušanu,
b)      tādu dokumentu un uzskaites
pārbaudi, kas pierāda piegādes ķēdes
pienācīgas pārbaudes pienākumu pienācīgu izpildi,
c)      pārbaudi, kas attiecas uz revīzijas
pienākumiem un atbilst 6. panta darbības jomai,
mērķiem un principiem,
d)      pārbaudes uz vietas, tostarp
revīzijas uz vietas.
4.           Atbildīgi
importētāji sniedz visu vajadzīgo palīdzību, lai
atvieglotu 1. punktā minētās pārbaudes, jo īpaši
attiecībā uz piekļuvi telpām un dokumentācijas un
uzskaites uzrādīšanu.
11. pants
Uzskaite
par atbildīgu importētāju pārbaudēm
Kompetentās iestādes glabā
uzskaiti par 10. panta 1. punktā minētajām pārbaudēm kopā
ar konkrētām norādēm par to būtību un
rezultātiem, kā arī par visu tādu paziņojumu uzskaiti
attiecībā uz korektīvām darbībām, ko veic saskaņā
ar 14. panta 2. punktu.
Kompetento iestāžu veikto pārbaužu
uzskaiti glabā vismaz 5 gadus.
12. pants
Iestāžu
sadarbība
1.           Kompetentās
iestādes apmainās ar informāciju, tostarp ar to
attiecīgajām muitas iestādēm, par jautājumiem, kas
attiecas uz pašsertifikāciju un veiktajām ex post
pārbaudēm.
2.           Kompetentās
iestādes apmainās ar informāciju ar citu valstu
kompetentajām iestādēm un ar Komisiju par nopietniem
trūkumiem, kas konstatēti 10. panta minētajās ex post
pārbaudēs, un par noteikumiem, kas piemērojami
pārkāpumam, ievērojot 14. pantu.
3.           Iestāžu
sadarbībā pilnībā ievēro Direktīvu 95/46/EK un
Regulu (EK) Nr. 45/2001 par datu aizsardzību un Padomes Regulas (EEK)
Nr. 2913/92 noteikumus, kas attiecas uz konfidenciālas
informācijas izpaušanu.
13. pants
Komiteju
procedūra
1.           Komisijai palīdz
komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
Ja komitejas atzinums jāsaņem
rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz,
nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā
nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas
locekļi ar vienkāršu balsu vairākumu.
14. pants
Pārkāpumam
piemērojami noteikumi
1.           Dalībvalstis paredz
noteikumus, kas piemērojami šīs regulas noteikumu
pārkāpumiem.
2.           Šīs regulas noteikumu
pārkāpuma gadījumā dalībvalstu kompetentās
iestādes sagatavo paziņojumu par korektīvu darbību, ko veic
atbildīgs importētājs.
3.           Ja korektīva
darbība, ko veic atbildīgs importētājs, nav
pienācīga, kompetentā iestāde attiecībā uz
šīs regulas darbības jomas izrakteņiem vai metāliem sniedz
importētājam atbildīga importētāja sertifikāta
neatzīšanas paziņojumu un informē Komisiju.
4.           Dalībvalstis šos
noteikumus dara zināmus Komisijai un nekavējoties dara tai zināmus
visus grozījumus.
15. pants
Ziņošana
un pārskatīšana
1.           Katru gadu vēlākais
līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu
par šīs regulas īstenošanu iepriekšējā
kalendārajā gadā, iekļaujot visu informāciju par
atbildīgiem importētājiem, kā noteikts 7. panta 1. punkta
a) apakšpunktā, 7. panta 2. punktā un 7. panta 3. punkta a) un
c) apakšpunktā.
2.           Pamatojoties uz šo
informāciju, Komisija sagatavo ziņojumu, ko reizi trijos gados
iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
3.           Pēc trim gadiem no šīs
regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi sešos gados
Komisija pārskata regulas darbību un efektivitāti, tostarp
attiecībā uz regulas darbības jomas izrakteņu atbildīgu
sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām,
atbildīgas sagādes veicināšanu un tās izmaksām.
Komisija iesniedz pārskata ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
16. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula
uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās
dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Kopsavilkums par
paredzamo ietekmi uz izdevumiem
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
iemaksas
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Eiropas
Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido Savienības sistēmu
konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvas, tantala, volframa,
to rūdu un zelta atbildīgu importētāju
pašsertifikācijai attiecībā uz piegādes ķēdes
pienācīgu pārbaudi

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[15]

20
– Tirdzniecības politika

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

X
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[16]
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Jo
īpaši jaunattīstības valstīs veicināt
ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību.

1.4.2.
Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības

Konkrētais mērķis Nr.
3
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Jo
īpaši jaunattīstības valstīs veicināt
ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību,
koncentrējoties uz videi draudzīgu un iekļaujošu izaugsmi

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
neattiecas

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
neattiecas

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

neattiecas

1.5.2.
ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība

neattiecas

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

neattiecas

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgiem instrumentiem

neattiecas

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
[DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
X Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi

Ar 2014. gada budžetu
X Komisijas
īstenota centralizēta tieša pārvaldība
–
x ko veic tās
struktūrvienības, tostarp personāls Savienības
delegācijās;
–
¨  ko veic izpildaģentūras;
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Netieša pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi deleģēti:
–
¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām;
–
¨ starptautiskām organizācijām un to
aģentūrām (precizēt);
–
¨ EIB vai Eiropas Investīciju fondam;
–
¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām
struktūrām;
–
¨ publisko tiesību subjektiem;
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības
un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ja vien tās
sniedz pietiekamas finanšu garantijas;
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts
privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un
privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz
pietiekamas finanšu garantijas;
–
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un
kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.
–       Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā
“Piezīmes”.
Piezīmes
neattiecas

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Tiks
piemēroti standarta kontroles un uzraudzības mehānismi, kas
piemērojami tirdzniecības ģenerāldirektorātā,
piemēram, pavasara/rudens pārskati, resursu ziņojums un
nedēļas finanšu pārskats.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

Nav
apzināti konkrēti riski.

2.2.2.
Informācija par izveidotās
iekšējās kontroles sistēmas struktūru

Saistīto
izdevumu pārvaldību reglamentē vispārējā
iekšējā kontroles sistēma, kas ir izveidota TIRDZNIECĪBAS
ĢD.

2.2.3.
Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēse un
kļūdas riska paredzamā līmeņa novērtējums

Paredzamais
kļūdas riska līmenis ir nulle.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu
novēršanas pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus
pretpasākumus.
Tiks
piemērota TIRDZNIECĪBAS ĢD krāpšanas apkarošanas
stratēģija, ko pieņēma 2013. gada novembrī.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

·      Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Izdevumu kategorija Nr.5 || Dif./nedif. ([17])   || no EBTA valstīm[18]   || no kandidātvalstīm[19]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
   || […][XX.YY.YY.YY]   || nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs […][Izdevumu kategorija………………………………………...……….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
   || […][XX.YY.YY.YY]   ||   || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz
izdevumiem

EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || […][Izdevumu kategorija……………...……………………………………………………………….]
 ĢD: <…….> ||   ||   || N[20] gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[21]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ <….> ĢD apropriācijas <….> || Saistības || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē
vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || "Administratīvie izdevumi"
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || KOPĀ ||
 ĢD: TRADE ||   ||   ||   ||
  Cilvēkresursi || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1 ||   ||   ||
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62 ||   ||   ||
 KOPĀ ĢD TRADE || Apropriācijas || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0.36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72 ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5.IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads ||   || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
 Maksājumi || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

–
x   Priekšlikums/iniciatīva neparedz
izmantot darbības apropriācijas
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas
izmantot šādā veidā:
Saistību apropriācijas EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || N gads || N+1. gads || N+2. gads || N+3. gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[22]   || Rezultāta vidējās izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || No total || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[23]...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 — Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 — Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 — Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 — Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot
administratīvās apropriācijas
–
X  Priekšlikums/iniciatīva
paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā
veidā:
EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5.IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 0,3 || 2,1
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,26 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,06 || 0,62
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5.[24] IZDEVUMU KATEGORIJAS   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0,56 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 0,36 || 2,72
Vajadzības
pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot
attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.

3.2.3.2.
 Paredzamās
vajadzības pēc cilvēkresursiem

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes
ekvivalentu
   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || N gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||   ||
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[25]   ||
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26]   || - Galvenā mītne   ||   ||   ||   ||   ||
 - Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5 || 2,5
20 ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Vajadzības pēc
cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā
ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās
darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti
attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības
gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales
procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Publiskā iepirkuma rokasgrāmatas izstrāde un ieviešana vairākus gadus pēc kārtas prasītu 1 pilna laika ekvivalentu (FTE). Turklāt regulai būtu nepieciešams 1,5 pilna laika ekvivalents, lai risinātu jautājumus saistībā ar īstenošanas vadlīnijām.
 Ārštata darbinieki ||

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[27]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes
aiz komata)
   || N gads || N+1. gads || N+2. gads || N+3. gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
X  Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[28]
 N gads || N+1. gads || N+2. gads || N+3. gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 …………. .pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie
ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu
pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               “Bruņotie grupējumi un drošības
spēki” definēti “ESAO Pienācīgas pārbaudes
vadlīnijās” (ESAO (2013), OECD Due Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals
from Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[2]               ASV Doda-Franka aktā sniegta “konfliktu
izrakteņu” definīcija: kolumbīts-tantalīts jeb koltāns
(metāla rūda, no kuras iegūst tantalu); kasiterīts
(metāla rūda, no kuras iegūst alvu); zelts; volframīts
(metāla rūda, no kuras iegūst volframu) vai no tām
iegūtas vielas, no kuriem gūst finansējumu konfliktos Kongo
Demokrātiskajā Republikā, Angolā, Burundi, Centrālāfrikas
Republikā, Kongo Republikā, Ruandā, Dienvidsudānā,
Tanzānijā, Ugandā un Zambijā.
[3]               G8 Leaders' Lough Erne Summit, Communique, Paragraph 40,
18 June 2013.
[4]               Attiecīgi Preču tirgi un izejvielas
(COM(2011) 25 galīgā redakcija) un Tirdzniecība, izaugsme un
attīstība (COM(2012) 22 galīgā redakcija).
[5]               OECD Due
Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from
Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013).
http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[6]               OECD Guidelines for
Multinational Enterprises, OECD 2011 edition.
[7]               Guiding Principles on
Business and Human Rights, UN Human Rights Office of the High Commissioner, New
York and Geneva 2011.
[8]               Izejvielu iniciatīva — apmierināt
pamatvajadzības izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā,
COM(2008) 699 galīgā redakcija
[9]               Preču
tirgi un izejvielas, COM(2011) 25 galīgā
redakcija.
[10]             Tirdzniecība,
izaugsme un attīstība, COM(2012) 22
galīgā redakcija.
[11]             Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar
ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
[12]             “Bruņotie
grupējumi un drošības spēki” definēti “ESAO
Pienācīgas pārbaudes vadlīniju” II pielikumā (OECD Due Diligence
Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from Conflict-Affected and
High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013). http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.)
[13]             Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK)
Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302, 19.10.1992.,
1. lpp.).
[14]             OECD Due
Diligence Guidance for Responsible Supply Chains of Minerals from
Conflict-Affected and High-Risk Areas: Second Edition, OECD Publishing (OECD (2013), http://dx.doi.org/10.1787/9789264185050-en.
[15]             ABM – budžeta līdzekļu vadība pa
darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[16]             Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[17]             Dif.: diferencētās apropriācijas, nedif.:
nediferencētās apropriācijas.
[18]             EFTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[19]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[20]             N gads ir gads, kurā
priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
[21]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[22]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[23]             Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.

[24]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība,
tiešā pētniecība.
[25]             CA — līgumdarbinieki, LA — vietējie
darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu
darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās.
[26]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo
summu finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām “BA” pozīcijām).
[27]             Skatīt 19. un 24. punktu Iestāžu
nolīgumā 2007.–2013. gadam.
[28]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.
I PIELIKUMS
Regulas
darbības jomas izrakteņu un metālu saraksts pēc to
klasifikācijas Kombinētajā nomenklatūrā
 KN kods || Produkta apraksts
 2609 00 00 || Alvas rūdas un koncentrāti
 2611 00 00 || Volframa rūdas un koncentrāti
 2615 90 00 || Tantala rūdas un koncentrāti
 2616 90 00 || Zelta rūdas un koncentrāti
 2825 90 40 || Volframa oksīdi un hidroksīdi
 2849 90 30 || Volframa karbīdi
 2849 90 50 || Tantala karbīdi
 7108 || Zelts, neapstrādāts, daļēji apstrādāts vai pulverveidā
 8001 || Neapstrādāta alva
 8003 00 00 || Alvas stieņi, profili un stieples
 8007 00 || Citi alvas izstrādājumi
 8101 10 00 || Volframa pulveri
 8101 94 00   || Neapstrādāts volframs, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus
 8101 96 00 || Volframa stieples
 8101 99 || Volframa stieņi, izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus, profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija, un citi
 8103 20 00 || Neapstrādāts tantals, ieskaitot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus; pulveri
 8103 90 || Tantala stieņi, izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus, profili, loksnes, sloksnes, lentes un folija, un citi
   ||
II PIELIKUMS
8. pantā minētā atbildīgu kausēšanas un attīrīšanas
uzņēmumu saraksta paraugs
 A sleja: || Kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmumu nosaukumi alfabētiskā secībā
 B sleja: || Kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmuma adrese
 C sleja: || (*) norāde, ja kausēšanas vai attīrīšanas uzņēmums veic izrakteņu sagādi no konfliktu skartām un augsta riska teritorijām
 A || B || C
III PIELIKUMS
9. pantā minētā kompetento iestāžu saraksta paraugs

 A sleja: || Dalībvalstu nosaukumi alfabētiskā secībā
 B sleja: || Kompetentās iestādes nosaukums
 C sleja: || Kompetentās iestādes adrese
 A || B || C


|

52010PC0488

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam  /* COM/2010/0488 galīgā redakcija - COD 2010/0255*/

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 23.9.2010COM(2010) 488 galīgā redakcija2010/0255 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijamPASKAIDROJUMA RAKSTSKomisija 2008. gada 4. jūnijā sniedza priekšlikumu Padomes Regulai par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus [1]. Šāda priekšlikuma nolūks bija aizstāt Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[2], un konkrētus pārējas posma tehniskos pasākumus, kas minēti III pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 43/2009[3], ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus.Ierosināto Padomes Regulu nepieņēma pirms datuma, kurā pārstāja piemērot Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā paredzētos pasākumus. Tiesiskās noteiktības, kā arī jūras resursu pienācīgas saglabāšanas un pārvaldības labad tika pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam[4], nodrošinot Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā ietverto pagaidu tehnisko pasākumu turpināšanu 18 mēnešu pārejas periodā.Ņemot vērā Lisabonas līguma jaunās prasības, Komisija 2010. gadā atsauca Padomes regulas priekšlikumu attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus. Tehnisko pasākumu pamatprincipus varētu ietvert jaunajā pamatregulā par kopējās zivsaimniecības politikas pašreizējo reformu, ar kuras priekšlikumu paredzēts iepazīstināt 2011. gada trešajā ceturksnī.Regula (EK) Nr. 1288/2009 zaudēs spēku 2011. gada 30. jūnijā. Ņemot vērā faktu, ka pašreiz nav tiesību aktu, kurā būtu paredzēti pastāvīgi tehniskie pasākumi, kā arī tiesiskās noteiktības un jūras resursu saglabāšanas labad ir lietderīgi pagarināt iepriekš minētās regulas spēkā esamību vēl par 18 mēnešiem līdz 2013. gada 1. janvārim.Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz Eiropas Savienības budžetu.  2010/0255 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijamEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[5],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Padomes 2009. gada 27. novembra Regulā (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam[7], paredzēta to pagaidu tehnisko pasākumu turpināšana, kuri iepriekš bija iekļauti Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikumā, tādējādi ļaujot turpināt šo pasākumu piemērošanu līdz pastāvīgu pasākumu pieņemšanai, pamatojoties uz Komisijas 2008. gada 4. jūnija priekšlikumu jaunai regulai attiecībā uz zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos pasākumus[8].2.  Ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) nākamo reformu un šīs reformas svarīgumu jauno pastāvīgo tehnisko pasākumu saturam un apjomam, ir lietderīgi atlikt šo pasākumu pieņemšanu, līdz Eiropas Parlaments un Padome pieņem lēmumu par jaunu regulu attiecībā uz zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu pārvaldību saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, no 2013. gada 1. janvāra aizstājot Regulu (EK) Nr. 2371/2002.3.  Lai nodrošinātu jūras resursu pienācīgu saglabāšanu un pārvaldību, pašreiz spēkā esošos tehniskos pasākumus ir jāturpina piemērot līdz minētajam datumam.4.  Tāpēc, ņemot vērā to, ka Regulā (EK) Nr. 1288/2009 minētos pagaidu tehniskos pasākumus pārstāj piemērot no 2011. gada 1. jūlija, šī regula jāgroza, lai pagarinātu spēkā esamības termiņu līdz 2013. gada 1. janvārim,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.Vienīgais pantsRegulu (EK) Nr. 1288/2009 groza šādi.5.  Regulas 1. pantu groza šādi:a) panta 1. punktā vārdkopu “līdz 2011. gada 30. jūnijam” aizstāj ar vārdkopu “līdz 2013. gada 1. janvārim”;b) panta 2. punktu groza šādi:i) minētā punkta a) apakšpunktu groza šādi:-  i) punktā svītro vārdkopu “6.8. apakšpunkta otrajā daļā”,-  ii) punktā vārdkopu “laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam” aizstāj ar vārdkopu “laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 1. janvārim”,-  iv) punktā vārdkopu “līdz 2011. gada 30. jūnijam” aizstāj ar vārdkopu “līdz 2013. gada 1. janvārim”,-  v) punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:“Attiecīgās dalībvalstis ne vēlāk kā programmas īstenošanas gada 30. jūnijā iesniedz Komisijai provizorisku ziņojumu par tādu kuģu kopējo nozvejas un izmetumu daudzumu, uz ko attiecas novērotāju programma. Nobeiguma ziņojumu par attiecīgo kalendāro gadu iesniedz ne vēlāk kā nākamā kalendārā gada 1. februārī.”,-  pievieno šādu vi) punktu:“vi) 6.8. apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: “Attiecīgās dalībvalstis iesniedz izmēģinājumu un eksperimentu rezultātus ne vēlāk kā tā gada 30. septembrī, kurā tie veikti.”;ii) minētā punkta e) apakšpunktā vārdkopu “no 2010. gada 15. februāra līdz 15. aprīlim, kā arī no 2011. gada 15. februāra līdz 15. aprīlim” aizstāj ar vārdkopu “no 15. februāra līdz 15. aprīlim”;iii) minētā punkta h) apakšpunktā svītro vārdus “2010. gada”.6.  Regulas 2. pantā datumu “līdz 2011. gada 30. jūnijam” aizstāj ar datumu “līdz 2013. gada 1. janvārim”.Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] [1] COM(2008) 324 galīgā redakcija.[2] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.[3] OV L 22, 26.1.2009., 1. lpp.[4] OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.[5] […], […], […] lpp.[6] […], […], […] lpp.[7] OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.[8] COM(2008) 324 galīgā redakcija.