title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko aizliedz laist tirgū un ievest Kopienā vai izvest no tās kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumus ar šādām kažokādām {SEC(2006) 1448} {SEC(2006) 1449}

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0684

		LVBriselē, 20.11.2006COM(2006) 684 galīgā redakcija2006/0236 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko aizliedz laist tirgū un ievest Kopienā vai izvest no tās kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumus ar šādām kažokādām(iesniegusi Komisija){SEC(2006) 1448}{SEC(2006) 1449}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma kontekstsPriekšlikuma pamatojums un mērķiAr šo Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu paredz aizliegt laist tirgū, ievest Kopienā un izvest no tās kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumus no tām. Lai ES līmenī varētu izveidot kopīgas noteikšanas metodes tādu kažokādu un to izstrādājumu, kas ir ievesti vai tiek laisti tirgū, izcelsmes sugu identificēšanai, priekšlikumā ir arī noteiktas prasības attiecībā uz informāciju ar nolūku nodrošināt, ka informācija par jaunajām noteikšanas metodēm būtu pieejama Komisijai un starp dalībvalstīm notiktu informācijas apmaiņa.Ar aizliegumiem paredzēts aizvietot dažādus vairākās dalībvalstīs pieņemtus pašreizējos tiesību aktus, ar kuriem aizliedz izgatavot un/vai pārdot kaķu un suņu kažokādas un novērst šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, un tādējādi vispārēji nodrošināt kažokādu un to izstrādājumu brīvu kustību. Regulas projekta noteikumu mērķis ir arī nodrošināt, ka kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumus ar šādām kažokādām (kažokādas izmanto arī kā apģērbu oderējumu vai rotājumu uz apģērbiem un rotaļlietām), kas ražoti ārpus Kopienas, nevar ievest Kopienā vai izvest ārpus tās.Ir pierādījumi, ka kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumi ar šādām kažokādām patlaban tiek ievesti un pārdoti ES nedeklarēti, tomēr nav viegli noteikt kaķu un suņu kažokādu procentuālo attiecību pret kažokādu tirdzniecības kopējiem rādītājiem. Pieejamie pierādījumi liecina, ka vairumu šo izstrādājumu importē no trešām valstīm, jo dalībvalstīs kaķi un suņi kažokādu ieguvei parasti netiek audzēti.Jau vairākus gadus patērētāji ir satraukušies par iespēju, ka tie varētu iegādāties kaķu un suņu kažokādas vai kažokādu izstrādājumus. Tā kā šos dzīvniekus uzskata par mājdzīvniekiem, to kažokādas vai kažokādu izstrādājumi principā netiek pieņemti ētisku apsvērumu dēļ. Pēdējo gadu laikā Komisija, kā arī dalībvalstis ir saņēmušas ļoti daudz vēstuļu un pretenziju par kaķu un suņu kažokādu tirdzniecību, paužot patērētāju, politiķu un pilsoņu dziļu sašutumu un riebumu par kaķu un suņu kažokādu vai kažokādu izstrādājumu tirdzniecību. Šādas izjūtas izraisīja internetā un televīzijas pārraidēs redzētais par to, kā Āzijā izturas pret suņiem un kaķiem, kas paredzēti kažokādu ieguvei. Uzņemtajā materiālā ir redzams, kādā cietsirdīgā veidā dzīvnieki tiek nogalināti vai tiem dzīviem tiek novilkta āda.Patērētāju bažas daļēji skaidrojamas ar to, ka cilvēkiem ir grūti atšķirt kaķu un suņu kažokādas no citām kažokādām un sintētiskas mākslīgās kažokādas. Tā kā kaķu un suņu kažokādas ir arī lētākas par citām kažokādām un tās var izmantot kā dārgāku kažokādu aizstājējas, tas sekmē negodīgu vai krāpniecisku kažokādu izstrādājumu izmantojumu, tai skaitā krāpniecisku vai maldinošu etiķešu pievienošanu un citas darbības, lai slēptu izstrādājuma patieso izcelsmi.Patērētāju un pilsoņu pausto bažu dēļ vairākas dalībvalstis pieņēmušas (vai šobrīd grasās pieņemt vai pārbauda) tiesību aktus, kas ierobežo vai aizliedz ekonomisko darbību saistībā ar kaķu un suņu kažokādu ieguvi. Valsts likumdevēji cīnās pret šo problēmu ar dažādiem pasākumiem, kuru starpā var būt gan aizliegums audzēt kaķus un suņus kažokādu ieguvei, gan aizliegums ražot un/vai ievest kažokādu, kas iegūta no šiem dzīvniekiem, vai marķēšanas prasības. Dažos gadījumos ierobežojumi vērsti tikai uz kaķiem un suņiem, bet reizēm tie attiecas uz visiem mājdzīvniekiem. Iespējams, informācijas apjoma pieaugums un sabiedrības spiediens uz valsts likumdevējiem sekmējis tiesību aktu pieņemšanu dalībvalstīs kā reakciju uz vispārējām bažām, kas radušās saistībā ar pieejamo informāciju un datiem par mājdzīvnieku nogalināšanu kažokādu ieguvei.15 dalībvalstīs jau ir tiesību akti, ar kuriem ierobežo kaķu un suņu kažokādu ieguvi vai izstrādājumu ar šādām kažokādām tirdzniecību.Lai gan šķiet, ka visās dalībvalstīs diezgan vienprātīgi netiek atbalstīta kaķu un suņu kažokādu un to izstrādājumu tirdzniecība un ievešana Kopienā, dažādu juridisko līdzekļu, kuri vērsti uz vienas problēmas risinājumu, līdzāspastāvēšana nozīmē to, ka dažādās dalībvalstīs, kurās uzņēmēji vēlas tirgoties ar kaķu un suņu kažokādām, ievest vai izvest tās, tie saskaras ar dažādu juridisku prasību kopumu. Tādējādi kažokādu iekšējais tirgus var kļūt sadrumstalots,a) jo dažādu juridisko prasību līdzāspastāvēšana neļauj Kopienā likumīgi ievestas vai ražotas „normālas” kažokādas brīvi laist apgrozībā tās robežās, Kopienas iekšējā tirdzniecības plūsma ir pakļauta daudziem dažādiem valsts līmenī noteiktiem ierobežojumiem;b) jo tirgotājiem ir jāpielāgo savas komercdarbības prakses dažādiem katrā dalībvalstī spēkā esošiem noteikumiem, tāpēc tiem rodas papildu izmaksas, piemēram, lai iegūtu īpašas juridiskās zināšanas vai ievērotu marķēšanas prasības;c) jo sakarā ar nenoteikto atšķirīgo piemērojamo tiesisko regulējumu citās valstīs kažokādu izstrādājumu pircējus vispār nevilina pārrobežu iepirkšanās. Šāda nenoteiktība attur tos pircējus, kas nevēlas iegādāties kaķu un suņu kažokādas vai jebkādā veidā sekmēt šādu tirdzniecību.Līgums neļauj Kopienai pieņemt tiesību aktus, pamatojoties uz ētiskiem apsvērumiem. Dažas dalībvalstis, pieņemot tiesību aktus šajā jomā, tomēr ir ņēmušas vērā šos apsvērumus.Taču Līgums paredz, ka Kopienai jāpieņem tiesību akti, ar kuriem novērš šķēršļus, kas varētu ietekmēt iekšējā tirgus darbību. Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem kažokzvēru kažokādu tirdzniecība ir likumīga. Tāpēc ir jānovērš šķēršļi šādai tirdzniecībai.No Tiesas prakses izriet, ka tad, ja pastāv dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu atšķirības, kas ierobežo pamatbrīvības un tādējādi tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību, Kopienas tiesību akti ir pamatoti, lai novērstu šādus šķēršļus.Saskaņā ar Tiesas 2004. gada 14. decembra spriedumu Lietā C-434/02 (Arnold André), „ja pastāv šķēršļi tirdzniecībai vai ja ir ticams, ka nākotnē šādi šķēršļi radīsies, tāpēc ka dalībvalstis attiecībā uz kādu izstrādājumu vai kādu izstrādājumu kategoriju ir pieņēmušas vai pieņem atšķirīgus noteikumus, kas nodrošina atšķirīgu aizsardzības līmeni un šādi kavē attiecīgo izstrādājumu vai izstrādājumu kategoriju apriti Kopienā, EK Līguma 95. pants dod tiesības iesaistīties Kopienas likumdevējam, pieņemot attiecīgus pasākumus, ievērojot, no vienas puses, minētā panta 3. punktu un, no otras puses, juridiskos principus, kas minēti līgumā vai izkristalizējušies judikatūrā, tostarp proporcionalitātes principu.Atkarībā no apstākļiem attiecīgie pasākumi var būt [...], ar ko uz laiku vai pilnībā aizliedz laist tirdzniecībā izstrādājumu vai izstrādājumus.”Ņemot vērā arī aizvien pieaugošo sabiedrības informētību un satraukumu par kaķu un suņu kažokādu piedāvājumu kažokādu un kažokādu izstrādājumu tirgū, ir ticams, ka, dalībvalstīs pieņemot jaunus noteikumus, kas neļautu laist tirgū kaķu un suņu kažokādas, radīsies citi šķēršļi šo izstrādājumu brīvai kustībai.Dažādu šobrīd pastāvošo aizliegumu un/vai citu ierobežojošu pasākumu saskaņošana ir vieglākais un vienkāršākais veids, kā novērst šķēršļus kažokzvēru kažokādu tirgum.Komisijai iesniegtie pierādījumi ļauj secināt, ka vairums kaķu un suņu kažokādu izstrādājumu Kopienā ir ar izcelsmi no trešām valstīm. Tādēļ tirdzniecības aizliegumam jāpievieno līdzvērtīgs aizliegums šo pašu izstrādājumu ievešanai Kopienā.Ievešanas aizliegums, vienlaikus pastiprinot aizliegumu Kopienas iekšējai tirdzniecībai, ir piemērota atbilde arī ES patērētāju paustajiem ētiskajiem apsvērumiem attiecībā uz iespējamu tādu dzīvnieku kažokādu, kas turēti un nogalināti nehumānā veidā, ieviešanu Kopienā. Izvešanas aizlieguma mērķis ir nodrošināt, ka Kopienā netiek ražotas eksportam paredzētas kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumi ar šādām kažokādām.Vispārīgais kontekstsIr spēcīgs politiskais pieprasījums aizliegt kaķu un suņu kažokādu vai to izstrādājumu tirdzniecību. Dalībvalstis vairākas reizes Komisijai ir lūgušas ierosināt aizliegumu kaķu un suņu kažokādu vai izstrādājumu ar šādām kažokādām tirdzniecībai Kopienā.2003. gada decembrī Eiropas Parlaments pieņēma deklarāciju par kaķu un suņu kažokādas tirdzniecības aizliegumu, lūdzot Komisijai izstrādāt regulas projektu atbilstoši iekšējā tirgus pilnvarām, lai aizliegtu kaķu un suņu kažokādu un ādu ievešanu, izvešanu, tirdzniecību un ražošanu, lai atjaunotu ES patērētāju un mazumtirgotāju uzticību un pārtrauktu šādu tirdzniecību.Lauksaimniecības ministru padome 2003. gada novembrī un atkārtoti 2005. gada maijā ar balsu vairākumu pieprasīja iniciatīvu Kopienas līmenī, lai apturētu kaķu un suņu kažokādu un to izstrādājumu tirdzniecību. Lauksaimniecības ministru padome uzsvēra, ka aizliegums Kopienas līmenī būtu efektīvāks par aizliegumiem valsts līmenī, kas nevar būt efektīvi. Dažas dalībvalstis ir jau ieviesušas aizliegumu kaķu un suņu kažokādu tirdzniecībai.Atbilstībā pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemIerosinātie aizliegumi atbilst ierastām lauksamniecības praksēm Kopienā un nav pretrunā ar citiem lauksaimniecības nozarē piemērojamiem Kopienas noteikumiem.Izslēdzot no tirgus izstrādājumus, pret kuriem protestē vairums patērētāju un pilsoņu, šis priekšlikums palīdz atjaunot patērētāju uzticamību un pieņemt izstrādājumus, kuru laišanu tirgū regulē Kopienas līmenī.Turklāt attiecībā uz ievešanas aizliegumu tas arī atbilst Vispārējas vienošanās par tirdzniecību un tarifiem (VVTT) XX panta a) punktam, saskaņā ar ko līgumslēdzējs var pieņemt vai īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu sabiedrības morāli, ja šādus pasākumus nepiemēro tā, ka tie izraisa tīšu vai nepamatotu diskrimināciju. Konkrētā Kopienas tirdzniecības aizlieguma pieņemšana nodrošina atbilstību VVTT prasībām.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējumsApspriešanās ar ieinteresētajām personāmDalībvalstis paudušas vēlmi aizliegt kaķu un suņu kažokādu tirdzniecību Lauksaimniecības ministru padomes sanāksmē 2003. gada novembrī un 2005. gada maijā, vēršot uzmanību uz to, ka tirdzniecības aizliegumi valsts līmeni nav tik efektīvi kā iniciatīva Kopienas līmenī.Vairāki Eiropas Parlamenta locekļi ir aktīvi piedalījušies kampaņā un atbalstījuši Kopienas iniciatīvu.Komisija pēdējo gadu laikā ir saņēmusi ļoti daudz vēstuļu no satrauktiem pilsoņiem, kurās pausts dziļš sašutums un riebums par šāda veida tirdzniecību.Komisija ir sazinājusies ar Starptautisko Kažokādu tirdzniecības federāciju, kas uzsvēra, ka tās locekļi, kuri vairumā gadījumu koncentrējas uz augstāko tirgus segmentu, nepārdod kaķu un suņu kažokādas, vienlaicīgi piebilstot, ka kaķu un suņu kažokādu tirdzniecību nav viegli atklāt.Federācija arī paudusi satraukumu attiecībā uz iespējamām turpmākajām iniciatīvām, ar kurām principā aizliegtu kažokādu tirdzniecību ES tirgū un tādējādi pilnībā pārtrauktu to uzņēmējdarbību. Šī priekšlikuma darbības joma un tā pamatojums ir atbilde uz minētajām bažām.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNo EUROSTAT ir saņemti dati par kažokādu tirdzniecību, un tie ir šādi.NEAPSTRĀDĀTU KAŽOKĀDU KOPĒJAIS IMPORTA APJOMS ES 25 (tonnās)Gads | Kopējais importa apjoms | No Ķīnas | Nozīmīgākais avots |1998. | 1101,5 | 22,1 | Norvēģija 383,1 |2005. | 1254,9 | 39,3 | Kanāda 288,7 |MIECĒTU KAŽOKĀDU KOPĒJAIS IMPORTA APJOMS ES 25 (tonnās)Gads | Kopējais importa apjoms | No Ķīnas | Nozīmīgākais avots |1998. | 3780,4 | 531,5 | Ķīna |2005. | 4051,8 | 1295,6 | Ķīna |KAŽOKĀDU APĢĒRBU, TO AKSESUĀRU UN CITU KAŽOKĀDU IZSTRĀDĀJUMU KOPĒJAIS IMPORTA APJOMS saskaņā ar kodu 4303 ES 25 (tonnās)Gads | Kopējais importa apjoms | No Ķīnas | Nozīmīgākais avots |1998. | 1985,5 | 890,2 | Ķīna |2005. | 3001,6 | 2128 | Ķīna |Iepriekšminēto iemeslu dēļ nav oficiālu datu par kaķu un suņu kažokādu tirdzniecību.Lai apkopotu informāciju par pašreizējiem un nākamajiem tiesību aktiem par šo jautājumu un noteiktu metodes, kuras izmanto aizliegumu īstenošanai valsts līmenī, dalībvalstīm izsūtīta anketa (rezultāti atrodami ietekmes novērtējuma dokumentā).Ietekmes novērtējumsKonstatētās politikas izvēles iespējas ir šādas.Rīcība nesekoTas atstātu pašreizējo situāciju nemainīgu un tāpēc nelikvidētu pastāvošos šķēršļus kažokādu izstrādājumu iekšējā tirgus darbībā. Ir arī maz ticams, ka, dažādām dalībvalstīm pieņemot jaunus regulējošus tiesību aktus, tas risinātu šā tirgus turpmākos traucējumus.Tāpat tas neatrisinātu arī aizvien pieaugošās sabiedrības bažas par to, ka kaķu un suņu kažokādas vai to izstrādājumi tiek laisti iekšējā tirgū, neskatoties uz plaši izplatītu pretīgumu pret šādiem izstrādājumiem.Valsts aizliegumi un citi ierobežojoši pasākumi, kas pieņemti valsts līmenī attiecībā uz kaķu un suņu kažokādu tirdzniecību, nespēj kliedēt patērētāju bažas.Kaķu un suņu kažokādu un izstrādājumu ar šādām kažokādām tirdzniecības, ievešanas un izvešanas aizliegumsŠī iespēja tieši atrisinātu jautājuma būtību, ko dalībvalstu līmenī apkaro ar dažādiem atšķirīgiem instrumentiem (kaķu un suņu kažokādu nevēlama klātesamība kažokādu un to izstrādājumu tirgū), tādējādi atbrīvojot kažokādu un to izstrādājumu tirgotājus no nepieciešamības pielāgot komercdarbību dažādām atšķirīgās dalībvalstīs pieņemtām prasībām.Vienlaikus šī iespēja reaģētu uz sabiedrības cerībām, ka kaķu un suņu kažokādas vai to izstrādājumi vairs netiek ievesti un/vai netiek laisti iekšējā tirgū. Tas ļautu patērētājiem izvairīties no šaubām par to, vai iegādāties kažokādas vai to izstrādājumus, jo viņi nav pārliecināti, ka iegādājas tādu dzīvnieku kažokādu, kurus parasti audzē kā kažokādu dzīvniekus.Par kaķu un suņu kažokādu vai izstrādājumu ar šādām kažokādām tirdzniecību vai ievešanu ir ļoti maz oficiālu datu, kaut gan, ņemot vērā dažus atgadījumus, var pieņemt, ka šādi izstrādājumi pārstāv nelielu daļu no vispārējā kažokādu un to izstrādājumu apjoma, ko pārdod vai ieved Kopienā. Tāpēc nav iespējams precīzi noteikt ietekmi šādu izstrādājumu tirdzniecības un ievešanas aizliegumam.Tāpēc var uzskatīt, ka ierosinātā aizlieguma ieviešana visticamāk nelabvēlīgi neietekmēs tādu kažokādu un to izstrādājumu tirdzniecības apjomu, kas iegūtas no dzīvniekiem, kurus parasti audzē kažokādu ieguvei. Protams, šis aizliegums neatrisinās to, ka kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumi ar šādu kažokādu tiek tirgoti nedeklarējot tos, jo daudzās dalībvalstīs šāda tirdzniecība ir nelikumīga.PašregulācijaŠobrīd pastāv brīvprātīgas marķēšanas shēmas, kuru mērķis ir identificēt kažokādu sugas. Šīs iniciatīvas atbalsta kažokādu tirgotāju asociācijas Itālijā, Vācijā, Norvēģijā un Apvienotajā Karalistē. 2003. gada septembrī Starptautiskā kažokādu tirdzniecības federācija, tirdzniecības asociāciju federācija un organizācijas, kas pārstāv visas kažokādas tirdzniecības nozares 30 pasaules valstīs [1], iepazīstināja ar jaunu marķēšanas iniciatīvu, lai sekmētu pircēju informētību. Šajā etiķetē norāda zinātnisko nosaukumu latīņu valodā, kā arī sugu nosaukumu vietējā valodā un/vai tulkojumu angļu valodā. Itālijas Standartizācijas organizācija (UNI) [2] ir apstiprinājusi shēmu Itālijā. Šo marķēšanas shēmu lielākoties izmanto augstas kvalitātes kažokādām.Specifiskā tirdzniecības veida dēļ tirgotāji, kas izmanto kaķu un suņu kažokādas vai izstrādājumus ar šādām kažokādām, parasti neņem vērā brīvprātīgas marķēšanas shēmas. Turklāt pašreizējās shēmas ne vienmēr paredz tādas kažokādas marķēšanu, ko izmanto kā rotājumu, oderējumu vai rotaļlietu ražošanā.Brīvprātīgas marķēšanas shēmas nav apmierinošas, lai reaģētu uz krāpniecisku marķēšanu vai nelikumīgu tirdzniecību, un tās patiesībā nespēj kavēt kaķu un suņu kažokādu ievešanu Kopienā. Pircēji uztraucas, ka varētu nopirkt kaķu un suņu kažokādas pat tad, ja izstrādājumam ir etiķete, jo laikrakstos un televīzijā ir izskanējusi informācija, ka kaķu un suņu kažokādas tiek pārdotas ar viltotu marķējumu, izmantojot citas sugas nosaukumu vai modes zīmolu.Obligātā marķēšanas shēmaŠī iespēja noteiktu obligātu marķēšanas prasības noteikšanu visām kažokādām un izstrādājumiem ar kažokādām, kas paredz visus šos izstrādājumu marķēt tā, lai varētu identificēt sugas, no kurām kažokādas (vai kažokādu sastāvdaļas) ir iegūtas. Šādas vispārējas prasības visiem kažokādu tirgotājiem (tai skaitā tiem, kas netirgo kaķu un suņu kažokādas) uzliktu vērā ņemamu slogu, kas nav proporcionāls paredzētajam rezultātam, jo kaķu un suņu kažokādas veido tikai mazu daļu no Eiropas tirgū pārdotajām kažokādām.Obligātā marķēšana izrādītos īpaši apgrūtinoša un dārga maziem un/vai lētiem izstrādājumiem ar kažokādu, jo, izmantojot tajos pat niecīgu kažokādas gabaliņu, būtu jāidentificē izmantotās kažokādas izcelsme.3. Priekšlikuma juridiskie aspektiIerosināto pasākumu kopsavilkumsEiropas Parlamenta un Padomes ierosinātā regula aizliedz kaķu un suņu kažokādu un izstrādājumu ar šādām kažokādām laišanu tirgū, ievešanu un izvešanu un liek dalībvalstīm savstarpēji paziņot analītiskās metodes, kuras izmanto kaķu un suņu kažokādu identificēšanai.Juridiskais pamatsPriekšlikums pamatojas uz Līguma 95. un 133. pantu. Izstrādājot šo priekšlikumu, Komisija ņēma vērā Eiropas Kopienas Tiesas praksi, ar ko Tiesa noteica 95. pantu piemērošanu (2004. gada 14. decembra spriedums lietā C-434/02 Arnold André, 34. punkts un spriedums lietā C-210/03 Swedish Match, 33. punkts; 2002. gada 10. decembra spriedums lietā C-491/01 British American Tobacco and Imperial Tobacco, 60. un 61. punkts; 2005. gada spriedums lietā C-66/04, 41. punkts un spriedums lietā C-154/04 un C-155/04 (Alliance for Natural Health), 32. punkts).Tā kā ar priekšlikumu paredzēts arī aizliegt minēto izstrādājumu ievešanu Kopienā un izvešanu no tās, ir nepieciešama arī atsauce uz 133. panta noteikumiem. Priekšlikumā tiešām ir iekļauts divējāds komponents, jo ar to vienlaicīgi vēlas sasniegt divus mērķus (aizliegumu Kopienas tirdzniecībai un aizliegumu ievešanai un izvešanai), kas ir nedalāmi saistīti un vienlīdz nozīmīgi.Kopienas tiesību aktu pieņemšanai noteiktās procedūras saskaņā ar 95. un 133. pantu nav savietojamas.Subsidiaritātes principsAr priekšlikumu vēlas saskaņot tiesību aktus par kaķu un suņu kažokādu un to izstrādājumu tirdzniecību. Šāda veida saskaņošana Kopienas līmenī ir nepieciešama, lai Kopienā novērstu šķēršļus to kažokādu tirgū, kas iegūtas no kažokzvēriem. Šo rezultātu var sasniegt tikai ar Kopienas līmenī pieņemtiem tiesību aktiem. Tiesību akti valsts līmenī, tai skaitā vispārīgi aizliegumi, kurus var ieviest tikai dažos iekšējā tirgus segmentos, ir izrādījušies neefektīvi un izraisa kažokādu tirgus sadrumstalošanos.Dalībvalstis ir paudušas uzskatu, ka kaķu un suņu kažokādu un izstrādājumu ar tām tirdzniecības aizliegums Kopienas līmenī ir nepieciešams, jo aizliegumi valsts līmenī nav tik efektīvi. Dalībvalstis, kas ir jau ieviesušas aizliegumu valsts līmenī, skaidroja, ka vienots aizliegums Kopienas līmenī ir nepieciešams, lai iekšējā tirgū aizliegtu kaķu un suņu kažokādas.Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Kažokādu un to izstrādājumu marķēšana nav alternatīva kaķu un suņu kažokādu un to izstrādājumu tirdzniecības aizliegumam. Šāda veida marķēšana nevar pilnībā kliedēt pircēju bažas par to, vai kaķi un suņi netiek nogalināti kažokādu ieguvei, un tāpēc krāpnieciska vai maldinoša marķējuma dēļ pircēji varētu iegādāties kaķu un suņu kažokādas.Turklāt šobrīd vispārējas obligātas marķēšanas prasības ieviešana visām kažokādām un to izstrādājumiem uzliktu nozarei papildu slogu, kas ir neproporcionāls rezultātam. Lai gan šāda iespēja noteikti būtu apsverama, ja tiktu pētīta horizontāla pieeja kažokādu tirdzniecībai, šis risinājums šķiet neatbilstošs konkrētajam gadījumam, jo risināmā problēma ir (vispārēji nevēlama) tādu kažokādu atrašanās tirgū, kas iegūtas no mājdzīvnieku, piemēram, suņu un kaķu, sugām.Turklāt ir ierosināts, ka būs noteiktas iespējas atkāpties no kaķu un suņu kažokādu un izstrādājumu ar šādām kažokādām vispārēja aizlieguma, ja var nodrošināt, ka tās iegūtas no kaķiem un suņiem, kas nav audzēti vai nogalināti kažokādu ieguvei, un ir atbilstoši marķētas, kā arī attiecībā uz kažokādām, kas individuāli ievestas Kopienā vai izvestas no tās personiskai izmantošanai.Ņemot vērā minētos apstākļus, šo kažokādu aizliegums ir pasākums, kas rada vismazāko slogu nozarei.Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Tā ir vispārēji un vienoti piemērojama, ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs vienā dienā, kā arī nav nepieciešama papildu administratīva rīcība saistībā ar transponēšanu valsts tiesību aktos.Ar komitoloģijas procedūru var noteikt kopējus noteikumus par izmantojamām analītiskām metodēm kontroles mērķiem tikai tad, ja tas ir nepieciešams regulas vienotai ieviešanai.Citi juridiskie līdzekļi nebūtu atbilstoši. Direktīva paredz, ka tās īstenošanai jāpieņem valsts pasākumi, kas palielina atšķirīgas piemērošanas risku. Aizliegumu īsteno dalībvalstis, un vienlaikus tās pēc savas izvēles var nodrošināt, kādā veidā apturēt kaķu un suņu kažokādu un to izstrādājumu laišanu tirgū, neievešanu un neizvešanu, un izstrādāt metodes aizlieguma ieviešanai.Aizlieguma ieviešanaIerosinātā aizlieguma ieviešanai ir vajadzīgas uzlabotas analītiskās metodes, lai atšķirtu kaķu un suņu kažokādas no citu sugu kažokādām (konkrēti — lapsu un vilku). Tā kā vairums kaķu un suņu kažokādu ir iegūtas un apstrādātas trešās valstīs, un tās ieved Kopienā kā apģērba vai rotaļlietu daļas, ar analītiskajām metodēm ir jāspēj identificēt kaķu un suņu kažokādas arī tad, ja tās ir apstrādātas (piem., krāsotas, jo krāsošana var iznīcināt dabisko kažokādas struktūru un pat DNS).Šobrīd ir pieejamas vairākas metodes un to dalībvalstu, kur jau ir ieviests tirdzniecības, ievešanas vai izvešanas aizliegums, kompetentās iestādes ir ziņojušas par to izmantošanu. Metodes, kas nodrošina visticamākos rezultātus atbilstoši dalībvalstu iestāžu sniegtajiem novērtējumiem, ir: mikroskopija, DNS testēšana un MALDI-TOF masas spektrometrija. Šīs metodes nodrošina dažādas ticamības pakāpes. Konkrētāk, ar MALDI-TOF masas spektrometriju var noteikt mājas kaķa un suņa kažokādu, un pēdējie rezultāti uzrāda, ka to var izdarīt arī apstrādātas kažokādas gadījumā. ES ir vismaz viena laboratorija, kas veic šo kažokādas analīzi par maksu. Komisijai ir zināms, ka MALDI-TOF masas spektrometrijas veikšanai nepieciešamās tehnoloģijas ir pieejamas vairākās dalībvalstu laboratorijās. Tādēļ, kad aizliegums būs spēkā visā ES, pārējās laboratorijas varētu veikt šīs analīzes, ja izveidotu nepieciešamo datubāzi.Lai gan kaķu un suņu kažokādu noteikšanai šobrīd izmanto dažādas metodes, aizlieguma stāšanās spēkā visā ES nākotnē radīs pozitīvu ietekmi, pateicoties kopējai dalībvalstu pieejai tās īstenošanai. Tāpēc dalībvalstīm savstarpēji jāapmainās ar informāciju par šādām metodēm un jāpaziņo tā Komisijai, lai īstenošanas iestādes būtu informētas par jauninājumiem šajā jomā.4. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.5. Papildu informācijaPārbaude, pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikumā nav iekļauta neviena no šīm klauzulām.Atbilstības tabulaNepiemēro.Eiropas Ekonomikas zonaPriekšlikums attiecas uz jautājumiem, kas skar EEZ, tāpēc tas būtu jāpaplašina, iekļaujot Eiropas Ekonomikas zonu.2006/0236 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko aizliedz laist tirgū un ievest Kopienā vai izvest no tās kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumus ar šādām kažokādām(Teksts attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši 95. un 133. pantu;ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, [3]ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, [4]rīkojoties saskaņā ar līguma 251. pantā noteikto procedūru, [5]tā kā:(1) Ir pierādījumi, ka Kopienā ir nemarķētas kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumi ar šādām kažokādām. Tādēļ patērētāji ir satraukušies, ka tie varētu iegādāties kaķu un suņu kažokādu un izstrādājumus ar šādām kažokādām. 2003. gada 18. decembrī Eiropas Padome pieņēma deklarāciju, kurā pauda bažas par šo tirdzniecību un prasīja to izbeigt, lai atjaunotu Eiropas patērētāju un mazumtirgotāju uzticību. Kā minēts prezidentūras secinājumos par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai (2006.–2010.), [6] 2006. gada 19. jūnijā Lauksamniecības un zivsaimniecības padomes tikšanās laikā tika uzsvērta nepieciešamība pieņemt noteikumus par kaķu un suņu kažokādu tirdzniecību pēc iespējas ātrāk.(2) Reaģējot uz patērētāju bažām, vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus, ar kuriem novērš kaķu un suņu kažokādu ieguvi un tirdzniecību.(3) Dalībvalstīs ir atšķirīgi noteikumi, kas regulē kažokādu un to izstrādājumu tirdzniecību, ievešanu, ražošanu un marķēšanu un kuru mērķis ir novērst kaķu un suņu kažokādu laišanu tirgū vai citādu izmantošanu komerciāliem mērķiem. Kamēr dažas dalībvalstis ir pieņēmušas vispārēju kaķu un suņu kažokādu ražošanas aizliegumu, neļaujot audzēt vai nogalināt šādus dzīvniekus kažokādu ieguvei, citas ir pieņēmušas ierobežojumus kažokādas un izstrādājumu ar šādām kažokādām ražošanai un/vai ievešanai. Dažās dalībvalstīs ieviestas marķēšanas prasības. Iespējams, pilsoņu aizvien pieaugošā informētība par šo jautājumu pamudinājusi vairāk dalībvalstu pieņemt ierobežojošus tiesību aktus valsts līmenī.(4) Tādēļ kažokādu tirgotāji, jo īpaši tie, kas pārdod kažokādas, kurām nav norādīta izcelsmes suga un kas ir grūti atpazīstamas, vai iegādājas izstrādājumus ar šādu kažokādu, ir saskārušies ar risku, ka minētos izstrādājumus nevarēs likumīgi tirgot vienā vai vairākās dalībvalstīs vai ka tirdzniecību vienā vai vairākās dalībvalstīs ierobežo papildu prasības, kuru mērķis ir novērst kaķu un suņu kažokādu izmantošanu.(5) To valsts tiesību aktu, kas attiecas uz kaķu un suņu kažokādām, atšķirības rada šķēršļus kažokādu tirdzniecībai principā. Šie pasākumi kavē iekšējā tirgus netraucētu darbību, jo dažādas juridiskās prasības kavē kažokādu ražošanu principā, un ir aizvien grūtāk kažokādas likumīgi ievest vai ražot Kopienā, lai laistu tās brīvā apgrozībā Kopienā. Dažādas juridiskās prasības dažādās dalībvalstīs radījušas papildu šķēršļus un izmaksas kažokādu tirgotājiem.(6) Turklāt kažokādu izstrādājumu parastie pircēji vairs nevēlas iegādāties preci citās dalībvalstīs tur piemērojamā neskaidrā tiesiskā regulējuma dēļ.(7) Tādēļ šajā regulā paredzētie pasākumi sekmēs citu sugu kažokādu, nevis suņu un kaķu kažokādu, un to izstrādājumu laišanu tirgū un neļaus traucēt kažokādu un to izstrādājumu iekšējo tirgu kopumā.(8) Lai mazinātu kažokādu un to izstrādājumu pašreizējo iekšējā tirgus sadrumstalotību, ir nepieciešama saskaņošana, kur visefektīvākais un vissamērīgākais instruments tirdzniecības šķēršļu pārvarēšanai, kas izriet no atšķirīgajām valsts prasībām, būtu aizliegums laist tirgū Kopienā un ievest un izvest no tās kaķu un suņu kažokādu un izstrādājumus ar šādu kažokādu.(9) Marķēšanas prasība nebūtu atbilstoša šā paša rezultāta sasniegšanai, jo tas būtu nesamēri liels slogs visiem kažokādu tirgotājiem neatkarīgi no tā, vai tie ir iesaistīti kaķu un suņu kažokādu tirdzniecībā, vai ne. Tāpat tas būtu arī nesamērīgi dārgi, ja kažokāda ir tikai niecīga izstrādājuma daļa.(10) Kopienā nav kaķu un suņu audzēšanas tradīciju kažokādas ieguvei, ne arī kažokādu izgatavošanas tradīciju no ievestām kaķu un suņu kažokādām. Patiesībā šķiet, ka vairums Kopienā esošu kaķu un suņu kažokādu izstrādājumu ir ar izcelsmi trešās valstīs. Tāpēc, lai Kopienas tirdzniecības aizlieguma ietekme būtu efektīvāka, tas ir jāpieņem kopā ar to pašu izstrādājumu ievešanas aizliegumu Kopienā. Šāds ievešanas aizliegums būtu arī atbilde uz pilsoņu paustajiem ētiskajiem apsvērumiem par iespējamu kaķu un suņu kažokādu ievešanu Kopienā , jo īpaši tādēļ, ka šie dzīvnieki, iespējams, turēti un nogalināti nehumānā veidā.(11) Izvešanas aizliegumam arī jānodrošina, ka kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumi ar šādām kažokādām netiks ražoti Kopienā izvešanai.(12) Tomēr ir lietderīgi paredzēt iespēju atkāpties no vispārēja aizlieguma laist tirgū, ievest Kopienā vai izvest no tās kaķu un suņu kažokādas un izstrādājumus ar šādām kažokādām, ja var nodrošināt, ka šie izstrādājumi ir iegūti no kaķiem un suņiem, kas nav audzēti vai nogalināti kažokādas ieguvei, un ja tie ir atbilstoši marķēti, un tāpēc netiek iedragāta pircēju uzticība kažokādām un to izstrādājumiem. Turklāt ir lietderīgi nodrošināt iespēju atkāpties no aizlieguma, ja kažokāda ir ievesta Kopienā vai izvesta no Kopienas tikai personiskai izmantošanai, un tāpēc uzskata, ka tā neietekmē iekšējā tirgus netraucētu darbību.(13) Tiesību akti, ar kuriem aizliedz kaķu un suņu izmantošanu kažokādu ieguvei, ir saskaņoti jāievieš visā Kopienā. Tomēr šobrīd izmantojamās metodes kaķu un suņu kažokādu noteikšanai, piemēram, DNS testēšana, mikroskopija un MALDI-TOF masas spektrometrija, dažādās dalībvalstīs atšķiras. Ir lietderīgi sniegt Komisijai informāciju par šādām metodēm, lai īstenošanas iestādes būtu informētas par jauninājumiem šajā jomā un varētu novērtēt iespēju noteikt vienotu metodi.(14) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. [7] Konkrētāk, ir ļoti precīzi jāievēro jaunā regulatīvā procedūra attiecībā uz vispārējas darbības pasākumiem, kas izstrādāti, lai grozītu šīs regulas mazāk būtiskos elementus, tostarp svītrojot dažus no šiem elementiem vai papildinot juridisko instrumentu ar jauniem mazāk būtiskiem elementiem.(15) Dalībvalstīm jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas attiecībā uz šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina, lai tās tiktu īstenotas. Šīm sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām.(16) Tā kā pieņemto pasākumu mērķi, proti, novērst šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, Kopienas līmenī saskaņojot valsts līmeņa aizliegumus attiecībā uz kaķu un suņu kažokādu un izstrādājumu ar šādām kažokādām tirdzniecību, dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt un labāk to var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. punktā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsAizliegumiAizliedz kaķu un suņu kažokādu un izstrādājumu ar šādām kažokādām laišanu tirgū, ievešanu Kopienā vai izvešanu no tās.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā izmanto šādas definīcijas:– “kaķis” ir felis catus sugas dzīvnieks;– “suns” ir canis familiaris sugas dzīvnieks.3. pantsKažokādas izcelsmes sugu noteikšanas metodesDalībvalstis paziņo Komisijai par to izmantojamām analītiskām metodēm kažokādu izcelsmes sugu noteikšanai līdz [2009. gada 30. martam] un katru gadu ne vēlāk par [30. martu].4. pantsĪstenošanas pilnvarasTurpmāko var grozīt saskaņā ar 5. panta 2. punktā minēto procedūru:1. noteikumus par analītisko metožu izmantošanu kažokādu izcelsmes sugu noteikšanai;2. noteikumus, ar ko pieļauj atkāpes no 1. pantā noteiktajiem aizliegumiem attiecībā uz šādām kažokādām vai izstrādājumiem ar šādām kažokādām,– kas ir atbilstoši marķētas, norādot, ka tās iegūtas no kaķiem vai suņiem, kas nav audzēti vai nokauti kažokādu ieguvei, vai– kas ir personiskas vai mājsaimniecības lietas, ievestas Kopienā vai izvestas no tās.5. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja (turpmāk tekstā „komiteja”).2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.3. Komiteja pieņem savu reglamentu.6. pantsSankcijasDalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. Dalībvalstis vēlākais līdz [dd/mm/gggg] par šiem noteikumiem paziņo Komisijai un nekavējoties ziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem saistībā ar tiem.7. pantsStāšanās spēkā un piemērojamībaŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no [2008. gada 1. janvāra].Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs[1] Tīmeklī: http://www.iftf.com/newhome.html[2] UNI standarts 11007.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] Padomes 2006. gada 22. jūnija dokuments 10811/06.[7] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp., grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Lēmumu 2006/512/EK, OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.--------------------------------------------------


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0320(02)

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2866/98 par maiņas kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro  /* COM/2006/0320 galīgā redakcija - CNB 2006/0110 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.6.2006COM(2006) 320 galīgā redakcija2006/0109 (CNS)2006/0110 (CNB)KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAIsekundārie tiesību akti saistībā ar euro un SlovēnijuPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanuPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2866/98 par maiņas kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro(iesniegusi Komisija)KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UNEIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAIsekundārie tiesību akti saistībā ar euro un Slovēniju2006. gada 16. maijā Komisija atbilstīgi Līguma 122. panta 2. punktam pieņēma priekšlikumu Padomes lēmumam saistībā ar to, ka Slovēnija ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus un par to, ka Slovēnijai piešķirtais izņēmuma statuss jāatceļ no 2007. gada 1. janvāra.Labvēlīga lēmuma gadījumā Padomei būs jāpieņem pārrēķina kurss starp euro un Slovēnijas tolāru (šis pārrēķina kurss stāsies spēkā 2007. gada 1. janvārī), kā arī jāveic citi pasākumi, kas vajadzīgi, lai ieviestu Slovēnijā euro.Komisija iesniedz attiecīgos priekšlikumus pirms Padomes lēmuma par Slovēnijas izņēmuma statusa atcelšanu, lai dotu izvēles iespēju attiecībā uz Padomes regulu pieņemšanas datumu.Komisija iekļauj priekšlikumus-  Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu;-  Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2866/98 par pārrēķina kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro. PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma pamatojums2006. gada 16. maijā Komisija atbilstīgi Līguma 122. panta 2. punktam pieņēma priekšlikumu Padomes lēmumam saistībā ar to, ka Slovēnija ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus un par to, ka Slovēnijas izņēmuma statuss jāatceļ no 2007. gada 1. janvāra.Labvēlīga lēmuma gadījumā Padomei būs jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai ieviestu Slovēnijā euro.Padomes Regula (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu[1] regulē euro sākotnējo ieviešanu pirmās kārtas euro zonas dalībvalstīs un Grieķijā. Šo regulu pieņēma ar Regulu (EK) Nr. 2169/2005, lai sagatavotos euro zonas paplašināšanai nākotnē. Tomēr, lai uz Slovēniju attiektos Regula (EK) Nr. 974/98, šajā regulā jāiekļauj norāde uz attiecīgo dalībvalsti. Tādēļ ar šo iniciatīvu tiek ierosināti grozījumi minētajā regulā.Slovēnijas valūtas nomaiņas plānā ir paredzēts, ka jāpiemēro tā sauktais „lielā sprādziena” scenārijs, t.i., vienlaicīgi jāpieņem euro kā Slovēnijas valūta un jāievieš euro banknotes un monētas minētajā dalībvalstī.2. Juridiskie aspekti2.1. Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir EK Līguma 123. panta 5. punkts, kas ļauj noteikt citus nepieciešamos pasākumus euro ieviešanai dalībvalstī, kuras izņēmuma statuss ir atcelts ar Līguma 122. panta 2. punktu.Padome lemj pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar ECB ar vienprātīgu lēmumu, ko pieņem tās dalībvalstis, kurām nav piešķirts izņēmuma statuss, un attiecīgā dalībvalsts.2.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāteŠis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Šī iniciatīva ir samērīga ar tās izvirzīto mērķi, tāpēc tā atbilst proporcionalitātes principam.2.3. Juridiskā instrumenta izvēleRegula ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments, ar ko izdarīt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu.3. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.4. Komentāri par atsevišķiem pantiem4.1. 1. pantsSaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta a) apakšpunktu un 1.a pantu minētās regulas pielikuma tabulā ir norādītas iesaistītās dalībvalstis un attiecībā uz visām šīm dalībvalstīm noteikta euro pieņemšanas diena, skaidras naudas nomaiņas diena un attiecīgos gadījumos „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periods. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta i) apakšpunktu „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu var attiecināt vienīgi uz dalībvalstīm, kurās euro pieņemšanas datums un skaidras naudas nomaiņas datums sakrīt. Atšķirībā no divpadsmit šobrīd iesaistītajām dalībvalstīm Slovēnijas valūtas nomaiņas plānā euro pieņemšanai un skaidras naudas nomaiņai ir paredzēts vienots datums. Tomēr Slovēnija ir izlēmusi atteikties no „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” perioda.Ar šo pantu Slovēniju un zemāk norādītos attiecīgos šīs dalībvalsts datus protokolā norādītajā secībā iekļauj Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikuma tabulā.Dalībvalsts | Euro pieņemšanas diena | Skaidras naudas nomaiņas diena | Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu |Slovēnija | 2007. gada 1. janvāris | 2007. gada 1. janvāris | n/p |4.2. 2. pantsAr šo pantu nosaka Regulas spēkā stāšanos 2007. gada 1. janvārī, nodrošinot to, ka tā būs piemērojama atbilstoši citu ar euro pieņemšanu Slovēnijā saistīto Padomes tiesību aktu īstenošanas grafikam, t.i., izņēmuma statusa atcelšanas datumam un Slovēnijas tolāra pārrēķina kursa spēkā stāšanās datumam.2006/0110 (CNB)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 123. panta 5. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[4],tā kā:(1) Padomes 1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu[5] paredz valsts valūtas aizstāšanu ar euro tajās dalībvalstīs, kuras bija izpildījušas vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus brīdī, kad Kopiena uzsāka Ekonomikas un monetārās savienības trešā posma īstenošanu.(2) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2596/2000[6] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Grieķijas valūtas aizstāšanu ar euro.(3) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2169/2000[7] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai sagatavotos euro ieviešanai dalībvalstīs, kuras vēl nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu.(4) Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantu Slovēnija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kā definēts Līguma 122. pantā.(5) Ņemot vērā Padomes 2006. gada […] Lēmumu 2006/…/EK, saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotas valūtas pieņemšanu Slovēnijā no 2007. gada 1. janvāra[8] Slovēnija ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus, un Slovēnijas izņēmuma statuss ir jāatceļ no 2007. gada 1. janvāra.(6) Lai Slovēnijā ieviestu euro, uz šo dalībvalsti ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas noteikumi, kas norādīti Regulā (EK) Nr. 974/98.(7) Slovēnijas valūtas nomaiņas plānā ir paredzēts, ka euro banknotēm un monētām šajā dalībvalstī jākļūst par likumīgu maksāšanas līdzekli dienā, kad euro ievieš par tās valūtu. Tādējādi euro pieņemšanas datums un skaidras naudas nomaiņas datums ir 2007. gada 1. janvāris. „Pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu šai valstij nepiemēro.(8) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 974/98,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 974/98 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Līgumu ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs, ņemot vērā Protokolu Nr. 25, Protokolu Nr. 26 un Līguma 122. panta 1. punktu.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPielikumsRegulas (EK) Nr. 974/98 pielikumā starp ierakstiem par Portugāli un Somiju iekļauj šādu aili:Dalībvalsts | Euro pieņemšanas diena | Skaidras naudas nomaiņas diena | Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Slovēnija | 2007. gada 1. janvāris | 2007. gada 1. janvāris | n/p” |PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA PAMATOJUMS2006. gada 16. maijā Komisija atbilstīgi Līguma 122. panta 2. punktam pieņēma priekšlikumu Padomes lēmumam saistībā ar to, ka Slovēnija ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus un par to, ka Slovēnijas izņēmuma statuss jāatceļ no 2007. gada 1. janvāra.Labvēlīga lēmuma gadījumā Padomei būs jāpieņem pārrēķina kurss starp euro un Slovēnijas tolāru — šis pārrēķina kurss stāsies spēkā 2007. gada 1. janvārī.Padomes Regula (EK) Nr. 2866/98 par pārrēķina kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro[9], regulē euro sākotnējo ieviešanu pirmās kārtas euro zonas dalībvalstīs un Grieķijā. Lai paplašinātu minētās regulas darbības jomu, piemērojot to arī Slovēnijas tolāram, regulā jāiekļauj norāde uz minēto valūtu. Tādēļ ar šo iniciatīvu tiek ierosināti grozījumi minētajā regulā.2. Juridiskie aspekti2.1. Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir EK Līguma 123. panta 5. punkts, kas ļauj pieņemt pārrēķina kursu, atbilstoši kuram euro aizstās tās dalībvalsts valūtu, kuras izņēmuma statuss ir atcelts ar Līguma 122. panta 2. punktu.Padome lemj pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar ECB ar vienprātīgu lēmumu, ko pieņem tās dalībvalstis, kurām nav piešķirts izņēmuma statuss, un attiecīgā dalībvalsts.2.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāteŠis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Šī iniciatīva ir samērīga ar tās izvirzīto mērķi, tāpēc tā atbilst proporcionalitātes principam.2.3. Juridiskā instrumenta izvēleRegula ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments, ar ko izdarīt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 2866/98 par pārrēķina kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro.3. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.4. Komentāri par atsevišķiem pantiem4.1. 1. pantsIerosinātais kurss ir šobrīd spēkā esošais centralizētais tolāra maiņas kurss valūtas maiņas mehānismā ( ERM II ).Tāpat kā citām valūtām un atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1103/97 par dažiem noteikumiem attiecībā uz euro ieviešanu kurss ir noteikts ar sešiem zīmīgajiem cipariem.4.2. 2. pantsAr šo pantu nosaka Regulas spēkā stāšanos 2007. gada 1. janvārī, nodrošinot to, ka tā būs piemērojama atbilstoši citu ar euro pieņemšanu Slovēnijā saistīto Padomes tiesību aktu īstenošanas grafikam, t.i., izņēmuma statusa atcelšanas datumam un datumam, kad stājas spēkā citi pasākumi, kas vajadzīgi euro ieviešanai Slovēnijā.(COD)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2866/98 par maiņas kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euroEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 123. panta 5. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[10],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[11],tā kā:1.  Ar Padomes 1998. gada 31. decembra Regulu (EK) Nr. 2866/98 par pārrēķina kursu starp euro un to dalībvalstu valūtām, kuras pieņem euro[12] noteikti pārrēķina kursi, kas ir spēkā no 1999. gada 1. janvāra.2.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1478/2000[13] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 2866/98, lai noteiktu Grieķijas valūtas aizstāšanu ar euro.3.  Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantu Slovēnija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kā definēts Līguma 122. pantā.4.  Ņemot vērā Padomes […] Lēmumu 2006/…/EK, saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotas valūtas pieņemšanu Slovēnijā no 2007. gada janvāra[14] Slovēnija ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus, un Slovēnijas izņēmuma statuss ir atcelts, sākot no 2007. gada 1. janvāra.5.  Euro ieviešanai Slovēnijā ir jāieņem pārrēķina kurss starp euro un tolāru. Noteiktais pārrēķina kurss ir 239,640 Slovēnijas tolāru pret 1 euro, kas atbilst šobrīd spēkā esošajam centralizētajam tolāra maiņas kursam valūtas maiņas mehānismā ( ERM II ).6.  Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2866/98,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2866/98 1. pantā starp Portugāles eskudo un Somijas markai piemērojamo pārrēķina kursu iekļauj šādu aili:“= 239,640 Slovēnijas tolāru”,2. pantsŠī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2169/2005 (OV L 346, 29.12.2005., 1. lpp.).[2] OV C […], […], […] lpp.[3] OV C […], […], […] lpp.[4] OV C […], […], […] lpp.[5] OV L 139, 11.5.1998, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2169/2005 (OV L 346, 29.12.2005., 1. lpp.).[6] OV L 300, 29.11.2000., 2. lpp.[7] OV L 346, 29.12.2005., 1. lpp.[8] OV L […], […], […] lpp.[9] OV L 359, 31.12.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2000. gada 19. jūnija Regulu (EK) Nr. 1478/2000 (OV L 167, 7.7.2000., 1. lpp.).[10] OV C […], […], […] lpp.[11] OV C […], […], […] lpp.[12] OV L 359, 31.12.1998., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar 2000. gada 19. jūnija Padomes Regulu (EK) Nr. 1478/2000 (OV L 167, 7.7.2000., 1. lpp.).[13] OV L 167, 7.7.2000., 1. lpp.[14] …


				|

		52012PC0041

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis /* COM/2012/041 final - 2012/0019 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA
KONTEKSTS
Pasaules Tirdzniecības organizācijas
Strīdu izšķiršanas padome 2011. gada 28. jūlijā
pieņēma Apelācijas institūcijas ziņojumu un
Īpašās komisijas ziņojumu, kas grozīts ar Apelācijas
institūcijas ziņojumu par lietu “Eiropas Kopienas — Galīgie
antidempinga pasākumiem konkrētiem dzelzs un tērauda
savienotājelementiem no Ķīnas”[1]
(ziņojumi).
Ziņojumos cita starpā secināts,
ka 9. panta 5. punkts Padomes 2009. gada 30. novembra
Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par
dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis
(antidempinga pamatregula)[2]
nav saderīgs ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10., 9.2. un
18.4. pantu un PTO Nolīguma XVI:4. pantu. Antidempinga
pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzēts, ka valstīs, kur nav
tirgus ekonomikas, individuāliem ražotājiem eksportētājiem,
kam nav noteikts tirgus ekonomikas režīms saskaņā ar antidempinga
pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, piemēro
valsts mēroga maksājuma likmi, ja vien šie eksportētāji
nevar pierādīt, ka tie atbilst antidempinga pamatregulas
9. panta 5. punkta nosacījumiem, ar kuriem piešķir
individuālu režīmu (Strīdu izšķiršanas padomes
secinājums par antidempinga pamatregulas 9. panta 5. punktu).
Eiropas Savienība 2011. gada
18. augustā paziņoja Strīdu izšķiršanas padomei, ka ir
iecerējusi īstenot ieteikumus un nolēmumus, ko minētā
padome pieņēmusi šajā strīdā, tādā
veidā, lai būtu izpildīti ES pienākumi Pasaules
tirdzniecības organizācijā.
Eiropas Savienība un Ķīna 2012. gada
19. janvārī vienojās, ka samērīgs laikposms,
kurā īstenot Strīdu izšķiršanas padomes ieteikumus un
nolēmumus, būtu 14 mēneši un divas nedēļas no
dienas, kad Strīdu izšķiršanas padome pieņēma
ziņojumus. Samērīgais laikposms tādējādi beigsies
2012. gada 12. oktobrī.
Šā tiesību akta priekšlikuma
mērķis ir īstenot Strīdu izšķiršanas padomes
ieteikumus un nolēmumus par antidempinga pamatregulas 9. panta
5. punktu.
2.           APSPRIEŠANĀS
AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Nepiemēro.
3.           PRIEKŠLIKUMA
JURIDISKIE ASPEKTI
·
Juridiskais pamats
Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma
par Eiropas Savienības darbību 207. panta 2. punkts,
kurā noteikts, ka Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, paredz
pasākumus, kas nosaka kopējās tirdzniecības politikas
īstenošanu.
Ar šo priekšlikumu paredzēts grozīt
Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009, antidempinga pamatregulu, kuras
pamatā ir līdzvērtīgs Eiropas Kopienas dibināšanas
līguma noteikums, proti, 133. pants.
·
Subsidiaritātes princips
Saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 3. panta 1. punkta e) apakšpunktu
priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.
Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
·
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu.
·
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ: regula ir jāgroza ar regulu.
4.           IETEKME
UZ BUDŽETU
Nepiemēro.
5.           IZVĒLES
ELEMENTI
Nepiemēro.
2012/0019 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru groza Padomes 2009. gada
30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret
importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas
dalībvalstis
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,
ņemot vērā Padomes Regulu (EK)
Nr. 1515/2001 par pasākumiem, kurus Kopiena drīkst veikt
aizsardzībai pret dempingu un subsidētu importu pēc
ziņojuma, ko pieņēmusi PTO Strīdu izšķiršanas
organizācija,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Pasaules Tirdzniecības organizācijas
Strīdu izšķiršanas padome [jeb organizācija] 2011. gada
28. jūlijā pieņēma Apelācijas institūcijas
ziņojumu un Īpašās komisijas ziņojumu, kas grozīts ar
Apelācijas institūcijas ziņojumu par lietu “Eiropas Kopienas —
Galīgie antidempinga pasākumi konkrētiem dzelzs un tērauda
savienotājelementiem no Ķīnas”[3]
(ziņojumi).
(2)
Ziņojumos cita starpā secināts, ka
9. panta 5. punkts Padomes 2009. gada 30. novembra
Regulā (EK) Nr. 1225/2009[4]
par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas
nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (antidempinga pamatregula) nav saderīgs
ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10., 9.2. un 18.4. pantu un PTO
Nolīguma XVI:4. pantu (Strīdu izšķiršanas padomes
secinājums par antidempinga pamatregulas 9. panta 5. punktu). Antidempinga pamatregulas 9. panta 5. punktā
paredzēts, ka valstīs, kur nav tirgus ekonomikas, individuāliem
ražotājiem eksportētājiem, kam nav noteikts tirgus ekonomikas
režīms saskaņā ar antidempinga pamatregulas 2. panta
7. punkta c) apakšpunktu, piemēro valsts mēroga
maksājuma likmi, ja vien šie eksportētāji nevar
pierādīt, ka tie atbilst antidempinga pamatregulas 9. panta
5. punkta nosacījumiem, ar kuriem piešķir individuālu
režīmu (IR).
(3)
Apelācijas institūcija
secināja — ar antidempinga pamatregulas 9. panta 5. punktu
noteikts pieņēmums, ka ražotāji eksportētāji, kas
darbojas valstīs, kuras nav tirgus ekonomikas valstis, nav tiesīgi
izmantot individuālu režīmu, bet, lai varētu šādu
režīmu izmantot, tiem ir pienākums pierādīt savu
atbilstību IR pārbaudes kritērijiem. Apelācijas institūcija uzskata, ka ar PTO saistītie
nolīgumi šādam pieņēmumam neizveido juridisku pamatu.
(4)
Tomēr Apelācijas institūcija
precizēja, ka tas, vai vienotas dempinga starpības un vienota
antidempinga maksājuma noteikšana vairākiem eksportētājiem
nav saderīga ar PTO Antidempinga nolīguma 6.10. un 9.2. pantu,
atkarīgs no tā, vai ir situācijas, kuras liecina, ka vismaz divu
kaut arī juridisku nošķirtu eksportētāju attiecības ir
tādas, ka tie jāuzskata par vienu subjektu. Šādas situācijas var būt: i) korporatīva un strukturāla eksportētāju
saistība, piemēram, kopēja kontrole, akcijas un vadība; ii) korporatīva un strukturāla
valsts un eksportētāju saistība, piemēram, kopēja
kontrole, akcijas un vadība; iii) valsts
kontrole vai materiāla ietekme attiecībā uz cenu noteikšanu un
produkcijas izlaidi. Šajā
ziņā noteikumi, kas iekļauti ierosinātajos grozījumos,
kuri atbilst minētajām situācijām, būtu
jāpiemēro, ņemot vērā Apelācijas
institūcijas precizējumus un neskarot citus antidempinga pamatregulas
noteikumus, kuros izmantoti tādi paši vai līdzīgi
formulējumi.
(5)
Eiropas Savienība 2011. gada
18. augustā paziņoja Strīdu izšķiršanas padomei, ka ir
iecerējusi īstenot ieteikumus un nolēmumus, ko minētā
padome pieņēmusi šajā strīdā, tādā veidā,
lai būtu izpildīti ES pienākumi Pasaules tirdzniecības
organizācijā.
(6)
Tālab ir nepieciešams grozīt antidempinga
pamatregulas 9. panta 5. punkta noteikumus,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1225/2009 groza šādi:
1. Regulas 9. panta 5. punktu
aizstāj ar šādu:
“5. Ražojuma importam no
visiem avotiem, par kuriem konstatēts, ka tie īsteno dempingu un
nodara kaitējumu, vienmēr bez diskriminācijas piemēro
antidempinga maksājumu pienācīgā apmērā, ja vien
tas nav imports no avotiem, kuru piedāvātās saistības
pieņemtas saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.
Regulā, ar ko nosaka antidempinga
pasākumus, precizē katra piegādātāja maksājumu
vai, ja tas nav iespējams, attiecīgās
piegādātājvalsts mēroga maksājumu. Pat ja piegādātāji ir juridiski
nošķirti no citiem piegādātājiem vai no valsts, tomēr,
nosakot maksājumu, tos var uzskatīt par vienu subjektu. Piemērojot šo punktu, var ņemt
vērā tādus faktorus kā strukturāla vai
korporatīva saistība starp piegādātāju un valsti vai
starp piegādātājiem, valsts kontrole vai materiāla ietekme
uz cenu noteikšanu vai produkcijas izlaidi vai piegādātājvalsts
ekonomikas struktūra.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā
[..] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro visām
izmeklēšanām, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1225/2009
sāktas pēc šīs regulas spēkā stāšanās
dienas.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               WTO, Report of the Appellate
Body, AB-2011-2,
WT/DS397/AB/R, 2011. gada 15. jūlijs. WTO, Report of the Panel,
WT/DS397/R, 2010. gada 29. septembris. Ziņojumi
lejupielādējami no PTO tīmekļa vietnes
(http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/cases_e/ds397_e.htm).
[2]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
[3]               WTO, Report of the Appellate
Body, AB-2011-2,
WT/DS397/AB/R, 2011. gada 15. jūlijs. WTO, Report of the Panel,
WT/DS397/R, 2010. gada 29. septembris. Ziņojumi
lejupielādējami no PTO tīmekļa vietnes
(http://www.wto.org/english/tratop_e/dispu_e/cases_e/ds397_e.htm).
[4]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0481

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1487/2005, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importam  /* COM/2007/0481 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 24.8.2007COM(2007) 481 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1487/2005, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importu veikti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Nepiemēro. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Atbilstoši pamatregulas 12. pantam 2006. gada 28. decembrī sāka atkārtotu izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 1487/2005 dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apstrādātu poliestera pavedienu audumu veidu importam. Pievienotajam Padomes regulas priekšlikumam, ar ko groza iepriekšminēto Padomes regulu, pamatā ir atkārtotās izmeklēšanas rezultāti par to, vai notikusi iepriekšminēto antidempinga pasākumu absorbcija. Minēto iemeslu dēļ ir aprēķināta jauna dempinga starpība un jauns maksājumu apjoms. Tādēļ Padomei ierosina pieņemt pievienoto Padomes regulas priekšlikumu, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2007. gada 27. septembrī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregulā nav paredzētas citas iespējas. |Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1487/2005, ar kuru piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu apstrādātu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes poliestera pavedienu audumu veidu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. un 12. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Sākotnējie pasākumi(1) Pēc antidempinga izmeklēšanas („sākotnējā izmeklēšana”) Padome 2005. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1487/2005[2] dažu Ķīnas Tautas Republikas („Ķīna”) izcelsmes apstrādātu poliestera pavedienu audumu veidu (AAIPPA) importam noteica galīgos antidempinga maksājumus („sākotnējie pasākumi”). Ķīnas izcelsmes AAIPPA piemērojamās maksājumu likmes apjoms bija no 14,1 % līdz 56,2 %.2. Pieprasījums veikt atkārtotu antiabsorbcijas izmeklēšanu(2) Saskaņā ar pamatregulas 12. pantu 2006. gada 13. novembrī tika iesniegts pieprasījums veikt sākotnējo pasākumu atkārtotu izmeklēšanu. AIUFFASS („pieprasījuma iesniedzējs”) iesniedza pieprasījumu to ražotāju vairākuma vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 30% no Kopienas kopējās AAIPPA ražošanas.(3) Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pietiekamu informāciju, kas liecina, ka pēc sākotnējo antidempinga maksājumu noteikšanas Ķīnas izcelsmes AAIPPA ir pazeminājušās eksporta cenas un ka nav notikušas pietiekamas pārmaiņas attiecībā uz tālākpārdošanas cenām un turpmākās pārdošanas cenām Kopienā. Tas, domājams, izraisīja dempinga pieaugumu, kavējot spēkā esošo pasākumu paredzēto korektīvo ietekmi. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pierādījumus arī tam, ka attiecīgo ražojumu no Ķīnas turpināja nozīmīgos daudzumos ievest Kopienas tirgū.3. Atkārtota antiabsorbcijas izmeklēšana(4) Ar publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī („ NOI ”)[3] Komisija 2006. gada 28. decembrī saskaņā ar pamatregulas 12. pantu paziņoja, ka atsāks izmeklēšanu par antidempinga pasākumiem, kas noteikti AAIPPA importam ar izcelsmi Ķīnā.(5) Komisija par atkārtotas izmeklēšanas uzsākšanu oficiāli informēja zināmos iesaistītos ražotājus/eksportētājus, eksportētājas valsts pārstāvjus, importētājus un lietotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt, lai to uzklausa procedūras uzsākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā. Visām zināmajām iesaistītajām personām Komisija nosūtīja anketas.(6) Ņemot vērā to ražotāju eksportētāju un importētāju lielo skaitu, uz kuriem attiecās sākotnējā izmeklēšana, paziņojumā par uzsākšanu paredzēja izlases veida pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija varētu lemt, vai jāizmanto izlases metode un vajadzības gadījumā, lai veiktu atlasi, ražotājiem eksportētājiem un importētājiem bija jāpaziņo par sevi Komisijai un bija jāsniedz pamatinformācija.(7) Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu, vai eksporta cenas ir pazeminājušās un vai pārmaiņas nav bijušas pietiekamas attiecībā uz tālākpārdošanas cenām un turpmākās pārdošanas cenām Kopienā. Pārbaudes apmeklējumus veica pie tādiem ražotājiem/eksportētājiem Ķīnā, kas piekrituši sadarboties, un vajadzības gadījumā ar tiem saistītajos uzņēmumos.-  Nantong Teijin Co. Ltd un ar to saistītais importētājs NI-Teijin Shoji Europe GmbH ;-  Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd ;-  Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co. Ltd ;-  Hangzhou Delicacy Textile Co. Ltd ;-  Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd ;-  Wujiang Xiangsheng Textile dyeing & Finishing Co. Ltd un ar to saistītais izņēmums;-  Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd .(8) Atkārtotās izmeklēšanas periods („jaunais IP”) bija no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim. Jaunais IP tika izmantots eksporta cenu pašreizējā līmeņa noteikšanai, un lai noteiktu piegādes cenu līmeni pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā. Nosakot, vai cenas Kopienā ir pietiekami izmainījušās, cenas jaunajā IP salīdzināja ar cenām sākotnējā izmeklēšanas periodā („sākotnējais IP”), kas attiecās uz laika posmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 30. martam.(9) Jāpiezīmē, ka Komisijai bija jāatvēl pietiekami daudz laika, lai ieinteresētās personas varētu paziņot par sevi un lai varētu veikt ražotāju eksportētāju atlasi Ķīnā saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Ņemot vērā dažādus ārkārtas apstākļus, arī sadarbībā iesaistītās personas pieprasīja termiņa pagarināšanu, lai iesniegtu atbildes. Minētos termiņus pagarināja, ja tam bija pienācīgs pamatojums. Minēto iemeslu dēļ atkārtotās izmeklēšanas ilgums nedaudz pārsniedza parasto sešu mēnešu termiņu, kas noteikts pamatregulas 12. panta 4. punktā.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS(10) Ražojums, saistībā ar kuru uzsāka atkārtotu izmeklēšanu, ir tas pats, par kuru veica sākotnējo izmeklēšanu, proti, apstrādāti apģērbā izmantojamu poliestera pavedienu audumi („AAIPPA”), ko parasti klasificē ar KN kodiem ex 5407 51 00, 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10, 5407 61 30, 5407 61 90 un ex 5407 69 10, un ex 5407 69 90. Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes audumi, kas ir austi no sintētisko šķiedru pavedieniem, kuru sastāvā pēc svara ir 85 % vai vairāk teksturētu un/vai neteksturētu, krāsotu (tostarp balti krāsotu) vai apdrukātu poliestera pavedienu. Minēto ražojumu galvenokārt izmanto tekstilrūpniecībā.C. ATKĀRTOTĀ IZMEKLĒŠANA(11) Parasti tādas atkārtotas izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar pamatregulas 12. pantu, mērķis ir noskaidrot, vai Kopienā pēc sākotnējo antidempinga pasākumu noteikšanas notikušas pietiekamas izmaiņas Ķīnas izcelsmes AAIPPA cenās. Otrajā posmā jāpārrēķina jauna dempinga starpība, ja noskaidrojas, ka notikusi absorbcija. Pamatregulas 12. pantā importētājiem/lietotājiem un eksportētājiem paredzēta iespēja iesniegt pierādījumus, ka pēc antidempinga pasākumu noteikšanas Kopienā cenu izlīdzināšanās nenotiek antidempinga maksājuma absorbcijas dēļ, bet ka tai ir citi iemesli.1. Izlases veida pārbaude(12) Kā jau iepriekš minēts 6. apsvērumā Komisija pieprasīja, lai visi ražotāji eksportētāji un importētāji paziņotu par sevi un sniegtu pamatinformāciju par savu darbību jaunajā izmeklēšanas periodā. Šīm personām pieprasīja norādīt arī, vai tās vēlas, lai tās iekļautu izlasē.a) Ražotāji/eksportētāji(13) Divdesmit seši ražotāji/eksportētāji piekrita sniegt pieprasīto informāciju un atļāva, lai tos iekļautu izlasē. Ņemot vērā ražotāju/eksportētāju lielo skaitu, izlēma, ka izlase ir vajadzīga, lai noteiktu iespējamu absorbciju, ko veic ražotāji/eksportētāji Ķīnā. Lai gan priekšroku deva uzņēmumiem, kas bija iekļauti sākotnējās izmeklēšanas izlasē, izlasi veica tā, lai iekļautu lielāko reprezentatīvo eksportu apjomu, ko iespējams atbilstoši izmeklēt noteiktajā laika posmā. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar Ķīnas iestādēm notika apspriedes par izlasi, un tām nebija iebildumu.(14) Sākotnēji iekļaušanai izlasē izvēlējās deviņus uzņēmumus. No tiem sākotnējā izmeklēšanā vienam uzņēmumam piešķīra atsevišķu režīmu (AR), un pārējiem astoņiem piešķīra tirgus ekonomikas statusu (TES). Tieši pirms pārbaudes apmeklējumu veikšanas Ķīnā divi uzņēmumi (uzņēmums, kuram bija AR, un viens uzņēmums ar TES) nolēma nepiedalīties izlasē. Veicot atkārtoto izmeklēšanu, šos divus uzņēmumus uzskatīja par uzņēmumiem, kas nesadarbojās. Tādējādi palika divdesmit četri uzņēmumi, kas sadarbojās, un izlase, kurā bija septiņi ražotāji/eksportētāji ar TES. Šajā posmā Komisija konstatēja, ka izmeklēšanā nenotiek sadarbība ne ar vienu ražotāju/eksportētāju, kam ir AR.(15) Atlikušajiem septiņiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem visiem bija TES, un tie atbilst aptuveni 78 % eksporta apjoma, ko uz ES veic visi uzņēmumi, kas sadarbojās, un 23,9 % no kopīgā Ķīnas AAIPPA eksporta apjoma Kopienas tirgū. Šajā atkārtotās izmeklēšanas posmā secināja, ka minētie uzņēmumi ir lielākais apjoms, ko iespējams atbilstoši izmeklēt noteiktajā laika posmā. Tādēļ minētos septiņus uzņēmumus uzskatīja par reprezentatīviem, lai tos iekļautu atkārtotās izmeklēšanas izlasē.b) Importētāji(16) Neviens nesaistītais importētājs neiesniedza pieprasīto informāciju termiņā, kas bija norādīts procedūras uzsākšanas paziņojumā.2. Nesadarbošanās(17) Tie divdesmit četri ražotāji/eksportētāji, kas piekrita iekļaušanai izlasē, atbilst aptuveni 30 % no Ķīnas kopējā AAIPPA eksporta apjoma Kopienā. Kā jau minēts 14. apsvērumā divi citi ražotāji pārtrauca sadarbību. Rezultātā nesadarbošanās rādītājs beidzot sasniedza aptuveni 70 % no kopējā AAIPPA eksporta apjoma Kopienas tirgū.(18) Pamatojoties uz šiem rezultātiem, uzskatīja, ka šajā gadījumā nesadarbošanās rādītājs ir augsts.3. Cenu pārmaiņas Kopienā3.1. Vispārīga informācija(19) Jāatgādina, ka neviens nesaistīts attiecīgā ražojuma importētājs/lietotājs nepiedāvāja sadarboties atkārtotajā izmeklēšanā. Kā jau minēts 18. apsvērumā nesadarbošanās radītājs attiecībā uz ražotājiem/eksportētājiem Ķīnā ir augsts.(20) Izņemot vienu ražotāju/eksportētāju, kas iekļauts izlasē, Ķīnas izcelsmes AAIPPA tirdzniecības modeļa raksturīga īpatnība ir tāda, ka nav saistītu starpnieku, kas importē attiecīgo ražojumu Kopienā tālākpārdošanai. Neatkarīgi AAIPPA pircēji parasti ir lietotāju uzņēmumi, kas savam iekšējam patēriņam attiecīgo ražojumu importē tieši.(21) Konstatēja, ka tiem eksporta pārdevumiem, ko jaunajā izmeklēšanas periodā veica izlasē iekļautie ražotāji/eksportētāji, pārdošanas nosacījumi bija CIF (cena, apdrošināšana un frakts). Tāpēc, lai novērtētu jebkuras izmaiņas cenā, bija vispirms jānosaka attiecīgā ražojuma cenas līmenis, ņemot vērā CIF. Jaunajā IP CIF cenu uz Kopienas robežas noteica, pamatojoties uz informāciju, ko bija iesnieguši izlasē iekļautie Ķīnas ražotāji/eksportētāji, kas sadarbojās.3.2. Tālākpārdošanas cenu pārmaiņas Kopienā izlasē iekļautajiem uzņēmumiem(22) Lai novērtētu jebkuras cenu pārmaiņas ražotāja/eksportētāja līmenī Kopienā, jaunajā IP noteikto vidējo katra veida AAIPPA cenu vienādam tirdzniecības līmenim un ar tiem pašiem piegādes nosacījumiem salīdzināja ar vidējo AAIPPA cenu, kas bija noteikta sākotnējā izmeklēšanas periodā.(23) Pamatojoties uz šo informāciju, salīdzinājums liecināja, ka jaunajā izmeklēšanas periodā visiem uzņēmumiem, kas bija iekļauti izlasē, Ķīnas izcelsmes AAIPPA vidējā cena Kopienā nepazeminājās.(24) Tālākpārdošanas cenas pārmaiņas vienam saistītam importētājam, kas darbojas Kopienā, noteica katram ražojuma veidam atsevišķi. Salīdzināja tālākpārdošanas cenas nesaistītiem klientiem Kopienā abos izmeklēšanas periodos un ar vienādiem piegādes nosacījumiem. Pamatojoties uz iegūto informāciju, pierādījās, ka cenas bija pieaugušas tādā apjomā, kas pārsniedz antidempinga maksājumus.3.3. Ieinteresēto personu prasības(25) Vairākas ieinteresētās personas pieprasīja, lai viņu eksporta cenām veiktu pielāgojumus. Minētās personas atsaucās uz to, ka USD/EUR valūtas maiņas kursa izmaiņas jaunajā izmeklēšanas periodā viņiem radīja mākslīgu eksporta cenas pazemināšanos. Tomēr neuzskatīja, ka šī prasība būtu jāizskata, jo pirms pieteikuma par minēto pieprasīto pielāgojumu jaunajā izmeklēšanas periodā netika konstatēta cenu pazemināšanās un šāds pielāgojums izraisītu cenu pazemināšanos vecajā IP.3.4. Tālākpārdošanas cenu pārmaiņas Kopienā uzņēmumiem, kas nesadarbojās(26) Ņemot vērā nesadarbošanās augsto rādītāju – šajā gadījumā aptuveni 70 % – visiem Ķīnas Tautas Republikas ražotājiem/eksportētājiem, kas nesadarbojas, jāpiemēro absorbcijas maksājumi. Absorbcijas maksājumi jānosaka, pamatojoties uz pamatregulas (PR) 18. pantu, proti, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju.(27) Šajā gadījumā tiek uzskatīts, ka dati, kas pieejami Eurostat importa statistikā, ir vistiešākie un visticamākie, un tos var izmantot, lai noteiktu to Ķīnas eksportētāju, kas nesadarbojās, AAIPPA eksporta līmeni Kopienas tirgū. No Eurostat datiem izslēdzot apstiprināto līmeni uzņēmumiem, kas sadarbojās un attiecībā uz kuriem absorbcija netika atklāta, konstatēja, ka absorbcijas starpība uzņēmumiem, kas nesadarbojās, pamatojoties uz Eurostat datiem, atbilst 18,6 %.3.5. Secinājumi par pārdošanas cenu pārmaiņām Kopienā(28) Pamatojoties uz iepriekšminētajiem faktiem un apsvērumiem, secināja, ka neviens no izlasē iekļautajiem ražotājiem/eksportētājiem neabsorbēja spēkā esošos antidempinga maksājumus. Tādēļ nav jānosaka absorbcijas maksājumi visiem tiem ražotājiem/eksportētājiem Ķīnā, kas piekrita sadarboties un tikt iekļauti izlasē.(29) Tomēr absorbcijas maksājumi 18,6 % apmērā jāpiemēro visiem ražotājiem/eksportētājiem Ķīnā, kas nesadarbojas.4 . Pasākuma jaunais līmenisa) Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem(30) Ņemot vērā, ka izlasē iekļautie uzņēmumi varēja pierādīt, ka viņu eksporta cenas Kopienas tirgū attiecīgajam ražojumam nesamazinājās, pasākumu līmenis paliek nemainīgs.Uzņēmums | Galīgais maksājums |Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd | 14,1% |Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1% |Nantong Teijin Co. Ltd | 14,1% |Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd | 14,1% |Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1% |Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1% |b) Ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē(31) To pašu secinājumu piemēro tiem septiņpadsmit uzņēmumiem, kas piekrita sadarboties un piekrita iekļaušanai izlasē.Uzņēmums | Galīgā AD maksājuma likme |Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1% |Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1% |Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1% |Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1% |Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1% |Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1% |Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1% |Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1% |Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1% |Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1% |Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1% |Zheijiang Singmetat Print and Dyeing Co. Ltd | 56.2% |c) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem(32) Attiecībā uz ieinteresētajām personām, kas nesadarbojās, kā jau minēts 26. apsvērumā, uzskatīja, ka ir atbilstoši grozīt antidempinga maksājumu līmeni saskaņā ar pēdējo teikumu pamatregulas 12. panta 3. punktā. Pārskatītās antidempinga maksājumu likmes, ko piemēro neto cenai pirms nodokļu nomaksas ar piegādi līdz Kopienas robežai, ir šādas.Uzņēmums | Galīgais maksājums |Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 55,7% |Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 55,7% |Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 55,7% |Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 28,2% |Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 55,7% |Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 45,3 % |Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 28,2% |Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 52,5% |Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 28,2% |Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 52,5% |Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 65% |Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 55,7% |Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 55,7% |Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 74,8% |Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 55,7% |Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 55,7% |Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 55,7% |Visi pārējie uzņēmumi | 74,8% |5. Īpaši noteikumi eksportētājiem Ķīnā, uz kuriem absorbcija, iespējams, neattiecas(33) Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, proti, zemo sadarbības rādītāju Ķīnā, kas, iespējams, ir saistīts ar faktu, ka AAIPPA ražotāji eksportētāji ir mazi un vidēji uzņēmumi, Kopiena var pārskatīt to eksportētāju stāvokli, kas nevarēja sadarboties šajā atkārtotajā izmeklēšanā, ja tie sniedz pierādījumus, kas liecina, ka tie patreizējās izmeklēšanas laikā neabsorbēja spēkā esošos antidempinga pasākumus. Šī iespēja ir paredzēta visiem attiecīgā ražojuma ražotājiem/eksportētājiem Ķīnā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1487/2005 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:„2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama to produktu neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, kas minēti 1. punktā un kurus ražo tabulā uzskaitītie uzņēmumi, ir šāda.Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd | 14,1% | A617 |Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Nantong Teijin Co. Ltd | 14,1% | A617 |Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd | 14,1% | A617 |Wujiang Longsheng Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Shaoxing Zhengda Group Co., Ltd | 14,1% | A617 |Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 14,1% | A617 |Zhejiang Yonglong Enterprises Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zhejiang XiangSheng Group Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou ZhenYa Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Huzhou Styly Jingcheng Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Yongsheng Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co., Ltd | 14,1% | A617 |Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Jieenda Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Mingyuan Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Hangzhou Yililong Textile Co., Ltd | 14,1% | A617 |Zheijiang Singmetat Print and Dyeing Co. Ltd | 56.2% | A836 |Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Hangzhou Fuen Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Hangzhou Jinsheng Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Hangzhou Shenda Textile Co., Ltd | 28,2% | A837 |Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co., Ltd | 55,7% | A623 |Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 45,3 % | A619 |Shaoxing County Pengyue Textile Co., Ltd | 28,2% | A837 |Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 52,5% | A621 |Shaoxing County Xingxin Textile Co., Ltd | 28,2% | A837 |Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 52,5% | A620 |Shaoxing Tianlong Import and Export Co., Ltd | 65% | A622 |Shaoxing Xinghui Textile Co., Ltd | 55,7% | A623 |Shaoxing Yongda Textiles Co., Ltd | 55,7% | A623 |Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co., Ltd | 74,8% | A618 |Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co., Ltd | 55,7% | A623 |Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co., Ltd | 55,7% | A623 |Zhejiang Shaoxiao Printing and Dyeing Co., Ltd | 55,7% | A623 |Visi pārējie uzņēmumi | 74,8% | A999 |2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —Priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005………………………….[2] OV L 240, 16.9.2005., 1. lpp.[3] OV C 320, 28.12.2006., 8. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0180

Priekšlikums Padomes regula, ar ko piemēro dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret dažām personām, kuras traucē miera procesu un pārkāpj starptautisko tiesību aktus konfliktā Darfūras reģionā Sudānā  /* COM/2005/0180 galīgā redakcija - CNS 2005/0068 */

	Briselē, 29.4.2005COM(2005) 180 galīgā redakcija2005/0068 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko piemēro dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret dažām personām, kuras traucē miera procesu un pārkāpj starptautisko tiesību aktus konfliktā Darfūras reģionā Sudānā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Ņemot vērā nesenos notikumus Sudānā un jo īpaši to, ka abas puses Darfūrā ilgstoši pārkāpj 2004. gada 8. aprīļa Ndžamena Uguns pārtraukšanas nolīgumu un 2004. gada 9. novembra Abudža Protokolu, un Sudānas valdība, dumpinieku spēki un visi pārējie bruņotie grupējumi Darfūrā nepilda savas saistības un Drošības padomes prasības, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2005. gada 29. martā nolēma paplašināt spēkā esošo ierobežojošo pasākumu darbības jomu pret Sudānu.2. Drošības padomes rezolūcijā 1591 (2005) pieņemtie pasākumi, cita starpā, ietver to personu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu no 2005. gada 28. aprīļa, attiecībā uz kurām Apvienoto Nāciju Organizācija norādījusi, ka tās traucē miera procesu, apdraud Darfūras un tās reģiona stabilitāti, pārkāpj starptautiskos tiesību aktus humāno vai cilvēktiesību jomā vai izdara citus nežēlīgus noziegumus, pārkāpj ieroču embargo vai ir atbildīgas par konkrētiem militāriem gaisa uzbrukumiem.3. Uz norādīto personu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu attiecas Līguma darbības joma. Ierosinātie pasākumi ir līdzīgi tiem, kas noteikti ar Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar Regulu (EK) Nr. 1763/2004, ar ko nosaka dažus ierobežojošus pasākumus, atbalstot Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) pilnvaru sekmīgu īstenošanu.4. Tā kā līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanas mērķis ir veicināt starptautisku mieru un drošību, Padomei jāpieņem kopēja nostāja, kurā pieprasa Kopienas rīcību, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 15. pantu, lai regula būtu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.2005/0068 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko piemēro dažus īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret dažām personām, kuras traucē miera procesu un pārkāpj starptautisko tiesību aktus konfliktā Darfūras reģionā SudānāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60., 301. un 308. pantu,ņemot vērā 2005. gada xx. aprīļa Kopējo nostāju 2005/xxx/CFSP par ierobežojošiem pasākumiem pret Sudānu,[1]ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3],tā kā(1) ANO Drošības padome 2005. gada 29. marta Rezolūcijā 1591 (2005), rīkojoties saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtiem un paužot dziļu nožēlu, ka Sudānas valdība, dumpinieku spēki, un visas pārējās bruņotās grupas Darfūrā nav izpildījušas savas saistības un Drošības padomes prasības, nolēma piemērot dažus papildu ierobežojošos pasākumus attiecībā uz Sudānu.(2) Kopējā nostāja 2005/XXX/CFSP, cita starpā, paredz īstenot to personu līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, attiecībā uz kurām Apvienoto Nāciju Organizācijas Sankciju komiteja norādījusi, ka tās traucē miera procesu, apdraud Darfūras un tās reģiona stabilitāti, pārkāpj starptautisko tiesību aktus humāno un cilvēktiesību jomā vai veic citus nežēlīgus noziegumus, pārkāpj ieroču embargo vai ir atbildīgas par konkrētiem militāriem gaisa uzbrukumiem. Uz šiem pasākumiem attiecas Līguma darbības joma un tāpēc, lai nepieļautu konkurences traucējumus, tie jāīsteno Kopienas pasākumos, ciktāl tas attiecas uz Kopienu.(3) Šajā regulā par Kopienas teritoriju uzskata dalībvalstu teritoriju, uz kuru attiecas Līgums, ņemot vērā Līgumā paredzētos nosacījumus.(4) Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:1. „Sankciju komiteja” ir komiteja, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome izveidojusi atbilstoši ANO Drošības padomes rezolūcijas 1591 (2005) 3. punktam;2. „līdzekļi” ir jebkāda veida finanšu aktīvi un ieguvumi, tostarp, bet ne tikai šādi:(a) skaidra nauda, čeki, prasījumi skaidrā naudā, vekseļi, maksājumu uzdevumi un citi maksāšanas līdzekļi;(b) noguldījumi finanšu iestādēs vai citās iestādēs, kontu atlikumi, parādi un parādsaistības;(c) publiski vai privāti tirgojami vērtspapīri un parāda instrumenti, tostarp akcijas un kapitāla daļas, vērtspapīru sertifikāti, obligācijas, parādzīmes, galvojumi, ķīlu zīmes un derivatīvu līgumi;(d) procenti, dividendes vai citi ienākumi no aktīviem, kā arī to uzkrātās vai radītās vērtības;(e) kredīti, ieskaita tiesības, garantijas, saistību izpildes garantijas vai citas finanšu saistības;(f) akreditīvi, konosamenti, pārvedu vekseļi;(g) dokumenti, kas apliecina līdzdalību fondos vai finanšu resursos;(h) jebkādi citi eksporta finansēšanas instrumenti;3. „līdzekļu iesaldēšana” ir aizliegums veikt jebkādu līdzekļu kustību, pārvedumus, grozījumus, izmantošanu, piekļūt tiem vai veikt tādas darbības ar līdzekļiem, kuru rezultātā jebkādā veidā mainītos to apjoms, summa, atrašanās vieta, īpašnieks, valdītājs, raksturīgās iezīmes vai galamērķis, vai rastos citas pārmaiņas, kas ļautu izmantot līdzekļus, tostarp veikt vērtspapīru portfeļa pārvaldību;4. „saimnieciskie resursi” ir jebkāda veida materiāli vai nemateriāli, kustami vai nekustami aktīvi, kas nav līdzekļi, bet kurus var izmantot, lai iegūtu līdzekļus, preces vai pakalpojumus;5. „saimniecisko resursu iesaldēšana” ir aizliegums tos jebkādā veidā izmantot, lai iegūtu līdzekļus, preces vai pakalpojumus, tostarp, bet ne tikai pārdodot, iznomājot vai ieķīlājot šos saimnieciskos resursus.2. pants1. Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir to fizisko vai juridisko personu, iestāžu vai organizāciju īpašumā, valdījumā vai turējumā, kuras uzskaitītas I pielikumā.2. Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami I pielikumā minētajām fiziskajām vai juridiskajām personām vai organizācijām vai to interesēs.3. Ir aizliegta apzināta un tīša līdzdalība darbībās, kuru mērķis vai sekas tieši vai netieši ir 1. un 2. punktā minēto pasākumu apiešana.3. pants1. Atkāpjoties no 2. panta, ar nosacījumu, ka tās ziņo Sankciju komitejai par savu nodomu atļaut pieeju šiem līdzekļiem un saimnieciskajiem resursiem un nav saņēmušas no minētās komitejas negatīvu lēmumu divu darba dienu laikā pēc šī paziņojuma iesniegšanas, dalībvalstu kompetentās iestādes, kas uzskaitītas II pielikumā, var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu vai arī darīt tos pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kādus tā uzskata par atbilstošiem, ja tās iepriekš pārliecinājušās, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir:(a) nepieciešami, lai segtu pamatizdevumus, ietverot maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotēku, zālēm un ārstniecisko palīdzību, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;(b) paredzēti vienīgi atbilstīgu honorāru samaksai un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskajiem pakalpojumiem;(c) paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai iesaldēto saimniecisko resursu parastu turēšanu vai pārvaldību.2. Atkāpjoties no 2. panta, dalībvalstu kompetentās iestādes, kas uzskaitītas II pielikumā, var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu vai arī darīt tos pieejamus, ja tās iepriekš ir pārbaudījušas, ka attiecīgie līdzekļi vai saimnieciskie resursi ir nepieciešami ārkārtas izdevumiem, ar nosacījumu, ka tās par šo pārbaudi ir paziņojušas Sankciju komitejai un Sankciju komiteja šo pārbaudi ir apstiprinājusi.4. pantsAtkāpjoties no 2. panta, II pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ievēroti šādi nosacījumi:(a) līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem ir uzlikts tiesas, administratīvais vai arbitrāžas arests, kas uzlikts pirms 2005. gada 29. marta, vai uz tiem attiecas tiesas, administratīvais vai arbitrāžas spriedums, kas pieņemts pirms minētā datuma;(b) līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi to prasījumu dzēšanai, kurus nodrošina šāds arests vai kuri šādā spriedumā atzīti par pamatotiem, atbilstīgi attiecīgajiem normatīvajiem aktiem, kas reglamentē to personu tiesības, kurām ir šādi prasījumi;(c) arests vai spriedums nav pieņemts par labu kādai no personām, iestādēm vai organizācijām, kas uzskaitītas I pielikumā;(d) aresta vai sprieduma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai.(e) kompetentās iestādes ir paziņojušas Sankciju komitejai par arestu vai spriedumu.5. pants1. Regulas 2. panta 2. punkts neattiecas uz iesaldēto kontu papildinājumiem:(a) procentiem vai citiem ietaupījumiem no šiem kontiem; vai(b) maksājumiem, kas paredzēti līgumos, nolīgumos vai saistībās, kas noslēgtas vai radušās pirms dienas, kad uz šiem kontiem attiecināja šo Regulu,ja šādi procenti, citi ieņēmumi un maksājumi ir iesaldēti saskaņā ar 2. panta 1. punktu.2. Šīs regulas 2. panta 2. punkts neliedz finanšu iestādēm, kas saņem līdzekļus, kurus trešās personas pārskaita sarakstā minēto personu vai struktūru kontos, kreditēt iesaldētos kontus ar nosacījumu, ka jebkurus ieskaitījumus šādos kontos arī iesaldēs. Finanšu iestāde nekavējoties paziņo par šādiem pārskaitījumiem kompetentajām iestādēm.7. pants1. karot attiecīgos noteikumus par ziņojumiem, konfidencialitāti un profesionālo noslēpumu un Līguma 284. pantu, fiziskās un juridiskās personas, iestādes un organizācijas:(a) nekavējoties sniedz visu informāciju, kas varētu veicināt šīs regulas ievērošanu, piemēram, informāciju par kontiem un summām, ko iesaldē saskaņā ar 2. pantu, II pielikumā uzskaitītajām to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās tās ir reģistrētas vai atrodas, un tieši vai ar šo kompetento iestāžu starpniecību nodod šādu informāciju Komisijai;(b) sadarbojas ar II pielikumā uzskaitītajām kompetentajām iestādēm, veicot šīs informācijas pārbaudi.2. u papildu informāciju, ko Komisija saņēmusi tieši, dara pieejamu attiecīgās dalībvalsts kompetentajām iestādēm.3. kuru informāciju, kas sniegta vai saņemta saskaņā ar 1. un 2. punktu, izmanto vienīgi tam nolūkam, kādam tā tika sniegta vai saņemta.8. pantsLīdzekļu vai saimniecisko resursu iesaldēšana vai atteikšanās šos līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt pieejamus, ja tā veikta labticīgi, pamatojoties uz to, ka šāda rīcība ir saskaņā ar šo regulu, nerada nekādu atbildību fiziskām vai juridiskām personām vai iestādēm, kas to īsteno, vai to vadītājiem vai darbiniekiem, ja vien nav pierādīts, ka līdzekļi un saimnieciskie resursi iesaldēti nolaidības dēļ.9. pantsKomisija un dalībvalstis nekavējoties informē viena otru par pasākumiem, ko veic atbilstīgi šai regulai, un sniedz viena otrai jebkādu citu to rīcībā esošu attiecīgu informāciju saistībā ar šo regulu, jo īpaši informāciju attiecībā uz pārkāpšanu un realizēšanas grūtībām, un spriedumiem, ko pieņēmušas attiecīgo valstu tiesas.10. pants1. Komisija ir pilnvarota:(a) grozīt I pielikumu, pamatojoties uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes vai Sankciju komitejas konstatējumiem; un(b) grozīt II pielikumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju.2. Neierobežojot dalībvalstu tiesības un pienākumus, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtos, Komisija uztur visus vajadzīgos kontaktus ar Sankciju komiteju, lai efektīvi īstenotu šo regulu.11. pantsDalībvalstis nosaka noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Noteiktajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām.Dalībvalstis šos noteikumus paziņo Komisijai tūlīt pēc šīs regulas stāšanās spēkā, kā arī paziņo tai par jebkuriem turpmākiem grozījumiem.12. pantsŠo regulu piemēro:(a) Kopienas teritorijā, ieskaitot tās gaisa telpu vai arī jebkurā lidmašīnā vai uz kuģa, kas atrodas kādas dalībvalsts jurisdikcijā;(b) attiecībā uz jebkuru personu Kopienas teritorijā vai ārpus tās, kurai ir kādas dalībvalsts valstspiederība;(c) attiecībā uz jebkuru juridisku personu, grupu vai organizāciju, kas reģistrēta vai izveidota saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem;(d) attiecībā uz jebkuru juridisku personu, grupu vai organizāciju, kas Kopienā veic uzņēmējdarbību.13. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdāpriekšsēdētājsI PIELIKUMSRegulas 2. pantā minēto fizisko un juridisko personu vai organizāciju sarakstsII PIELIKUMSRegulas 3., 4., 5., 6. un 7. pantā minēto kompetento iestāžu saraksts(aizpilda dalībvalstis)BEĻĢIJAČEHIJADĀNIJAVĀCIJAIGAUNIJAGRIEĶIJASPĀNIJAFRANCIJAĪRIJAITĀLIJAKIPRALATVIJALIETUVALUKSEMBURGAUNGĀRIJAMALTANĪDERLANDEAUSTRIJAPOLIJAPORTUGĀLESLOVĒNIJASLOVĀKIJASOMIJAZVIEDRIJAAPVIENOTĀ KARALISTEEIROPAS KOPIENAEiropas Kopienu KomisijaĀrējo sakaru ģenerāldirektorātsKĀDP direktorātsA.2.nodaļa Juridiskie un institucionālie jautājumi, KĀDP vienotas rīcības, sankcijas, Kimberli processCHAR 12/163B - 1049 Bruxelles/BrusselTālr.: (32-2) 296 25 56Fakss: (32-2) 296 75 63Relex-Sanctions@cec.eu.int

[1] OV L

[2] OV C […], […], […].lpp.

[3] OV C […], […], […].lpp.