               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.10.2019
            COM(2019) 480 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 un 150, attiecībā uz priekšlikumu par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 2, attiecībā uz priekšlikumu par grozījumiem Savstarpējā rezolūcijā MR.1, attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3. un R.E.5, kā arī attiecībā uz priekšlikumiem par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP)

               PIELIKUMS

                        Noteikumi Nr.

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce
                           1

                        0

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 0 (IWVTA) sākotnējās sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/74

                        0

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 0 (IWVTA) 01. sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/75

                        0

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 0 (IWVTA) jaunu 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/76

                        16

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 16 (Drošības jostas) 06. grozījumu sērijas 12. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/104

                        16

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 16 (Drošības jostas) 07. grozījumu sērijas 5. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/105

                        17

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 17 (Sēdekļu izturība) 08. grozījumu sērijas 1. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/115

                        17

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 17 (Sēdekļu izturība) 09. grozījumu sērijas 1. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/116

                        21

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 21 (Iekšējais aprīkojums) 01. grozījumu sērijas 4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/106

                        29

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 29 (Komerciālo transportlīdzekļu kabīnes) 03. grozījumu sērijas 5. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/107

                        43

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 43 (Drošības stiklojums) 01. grozījumu sērijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/95

                        44

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 44 (Bērnu ierobežotājsistēmas) 04. grozījumu sērijas 17. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/108

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 06. grozījumu sērijas 13. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/84

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 jaunu 03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/80

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 02. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/85

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 01. grozījumu sērijas 21. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/86

                        55

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 55 (Mehāniskās sakabes) 01. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/96

                        58

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 58 (Pakaļējās drošības konstrukcijas) 03. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/97

                        67

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 67 (Sašķidrinātas naftas gāzes transportlīdzekļi) 03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/94

                        67

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 67 (Sašķidrinātas naftas gāzes transportlīdzekļi) 02. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/98

                        74

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 74 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana mopēdiem) jaunu 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/79

                        74

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 74 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana mopēdiem) 01. grozījumu sērijas 11. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/87

                        80

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 80 (Sēdekļu un to stiprinājumu izturība (autobusi)) 04. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/103

                        83

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 83 (M1 un N1  kategorijas transportlīdzekļu emisijas) 07. grozījumu sērijas 10. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/127

                        85

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 85 (Lietderīgās jaudas un 30 minūšu jaudas mērīšana) 10. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/112

                        86

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 86 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana lauksaimniecības transportlīdzekļiem) 01. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/88

                        98

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 98 (Gāzu lokizlādes galvenie lukturi)

                        02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/89

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 06. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/99

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 07. grozījumu sērijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/100

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 08. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/101

                        112

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 112 (Galvenie lukturi ar asimetrisku tuvo gaismu) 02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/90

                        113

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 113 (Galvenie lukturi ar simetrisku tuvo gaismu) 03. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/91

                        115

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 115 (Sašķidrinātās naftas gāzes un saspiestās dabasgāzes modernizētās sistēmas) 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/113

                        116

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 116 (Pretaizdzīšanas un signalizācijas sistēmas) 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/102

                        123

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 123 (Adaptīvās priekšējā apgaismojuma sistēmas (AFS)) 02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/92

                        129

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 129 (Uzlabotās bērnu ierobežotājsistēmas) 03. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/109

                        135

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 135 (Sānu trieciens sadursmē ar stabu (PSI)) sākotnējās sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/110

                        135

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 135 (Sānu trieciens sadursmē ar stabu (PSI)) 01. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/111

                        148

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. [148] par gaismas signālierīcēm (LSD) sākotnējās sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/81

                        149

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. [149] par ceļa apgaismes iekārtām (RID) sākotnējās sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/82

                        149

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. [149] par ceļa apgaismes iekārtām (RID) sākotnējās sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/125

                        150

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. [150] par atstarojošām ierīcēm (RRD) sākotnējās sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/83

                        VTN Nr.

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce

                        2

                        Priekšlikums par ANO VTN Nr. 2 (par mērījumu procedūru divu riteņu motocikliem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes motoru, attiecībā uz gāzveida piesārņotāju emisijām, CO2 emisijām un degvielas patēriņu) 4. grozījumu

                        Tehniskais ziņojums par ANO VTN Nr. 2 (par mērījumu procedūru divu riteņu motocikliem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes motoru, attiecībā uz gāzveida piesārņotāju emisijām, CO2 emisijām un degvielas patēriņu) 4. grozījuma izstrādi

                        Atļauja izstrādāt Vispārējo tehnisko noteikumu 4. grozījumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/121

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/122

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/36/Rev.1

                        Rezolūcija Nr.

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce

                        R.E.3

                        Priekšlikums par grozījumu Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/117

                        R.E.3

                        Priekšlikums par grozījumu Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) IV pielikumā

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/118,

                        WP.29-179-06

                        R.E.5

                        Priekšlikums par 4. grozījumu Konsolidētajā rezolūcijā par gaismas avotu kategoriju kopīgo specifikāciju (R.E.5)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/126

                        MR.1

                        Priekšlikums par Savstarpējās rezolūcijas Nr. 1 (MR.1) 2. grozījumu – 3. papildinājuma projekts

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/119

                        Dažādi

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce

                        Priekšlikums par atļauju izstrādāt ANO vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 6 grozījumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/123

                        Priekšlikums par atļaujas izstrādāt jaunus ANO VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP) 1. pārskatīto redakciju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/124

                     (1)

                        Visi tabulā minētie dokumenti ir pieejami šeit:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2019.html

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.10.2019
            COM(2019) 480 final
            2019/0232(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 un 150, attiecībā uz priekšlikumu par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 2, attiecībā uz priekšlikumu par grozījumiem Savstarpējā rezolūcijā MR.1, attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3. un R.E.5, kā arī attiecībā uz priekšlikumiem par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem kādā no pastāvīgajām darba grupām Apvienoto Nāciju Organizācijas iestāžu sistēmā, proti, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules forumā (29. panta darba grupā jeb WP.29), saistībā ar to, ka šī darba grupa paredzējusi pieņemt izmaiņas esošos ANO noteikumos (saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu) vai ANO vispārējos tehniskajos noteikumos (ANO VTN saskaņā ar Paralēlo nolīgumu) un vairākās rezolūcijās saskaņā ar abiem nolīgumiem.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.1958. gada nolīgums un 1998. gada nolīgums

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīguma vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) un Nolīguma par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) mērķis ir izstrādāt harmonizētas prasības, kas paredzētas, lai novērstu tehniskos šķēršļus mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībā starp ANO EEK līgumslēdzējām pusēm un nodrošinātu, ka šādi transportlīdzekļi nodrošina augstu drošības un vides aizsardzības līmeni. Nolīgumi ES stājās spēkā attiecīgi 1998. gada 24. martā un 2000. gada 15. februārī. Tos abus pārvalda ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules forums (29. panta darba grupa jeb WP.29).

               Eiropas Savienība ir šo nolīgumu
                  1
                puse.

               2.2. Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules forums – 29. panta darba grupa jeb WP.29

               WP.29 piedāvā unikālu sistēmu pasaules mērogā harmonizētiem transportlīdzekļu noteikumiem. WP.29 ir pastāvīga darba grupa, kura darbojas ANO iestāžu sistēmā un kurai ir īpašas pilnvaras un reglaments. Tā darbojas kā globāls forums, kurā var risināt atklātas diskusijas par mehānisko transportlīdzekļu noteikumiem un kurā apspriež Pārskatītā 1958. gada nolīguma un Paralēlā nolīguma īstenošanu. Pilnvērtīgi piedalīties WP.29 darbībās un kļūt par WP.29 pārvaldīto transportlīdzekļu nolīgumu līgumslēdzēju pusi var jebkura ANO dalībvalsts un jebkura reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, ko izveidojušas valstis, kas ir ANO dalībnieces.

               ANO EEK WP.29 sanāksmes notiek trīs reizes gadā, t. i., martā, jūnijā un novembrī. Lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, katrā sanāksmes sesijā pieņem jaunus ANO noteikumus, jaunus ANO vispārējos tehniskos noteikumus (ANO VTN) un/vai izmaiņas spēkā esošajos ANO noteikumos (saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu) vai ANO vispārējos tehniskajos noteikumos (ANO VTN saskaņā ar Paralēlo nolīgumu). Pirms katras WP.29 sanāksmes šīs izmaiņas vispirms apspriež tehniskā līmenī īpaši izveidotās WP.29 palīgstruktūrās.

               Pēc tam notiek balsojums WP.29 līmenī (t. i., ar klātesošo līgumslēdzēju pušu kvalificētu balsu vairākumu par priekšlikumiem saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu un ar klātesošo līgumslēdzēju pušu vienprātīgu balsojumu par priekšlikumiem saskaņā ar Paralēlo nolīgumu).

               Nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā attiecībā uz jaunajiem noteikumiem un VTN, to grozījumiem, papildinājumiem un labojumiem, nosaka pirms katras WP.29 sanāksmes ar Padomes lēmumu, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2.3. Paredzētais WP.29 akts

               2019. gada 12.–14. novembrī WP.29 savā 179. sesijā varētu pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 0, 16, 17, 21, 35, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 un 150, priekšlikumu par izmaiņām vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 2, priekšlikumu par grozījumiem Savstarpējā rezolūcijā MR.1, priekšlikumus par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3. un R.E.5, kā arī priekšlikumus par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP).

               3. SAVIENĪBAS VĀRDĀ IEŅEMAMĀ NOSTĀJA

               WP.29 sistēma stiprina transportlīdzekļu standartu starptautisko harmonizāciju. Šā mērķa sasniegšanā būtiska nozīme ir 1958. gada nolīgumam, jo ES ražotāji var darboties atbilstoši vienotam tipa apstiprināšanas noteikumu kopumam, zinot, ka līgumslēdzējas puses atzīs ražojumus par atbilstīgiem savas valsts tiesību aktiem. Uz šīs shēmas pamata, piemēram, ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārīgo drošumu ir atceltas vairāk nekā 50 ES direktīvas, kas ir aizstātas ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               Līdzīga pieeja ir izmantota saistībā ar Direktīvu 2007/46/EK, ar kuru dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas ir aizstātas ar Savienības apstiprināšanas procedūru un ir izveidota harmonizēta sistēma, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu ANO noteikumus iekļāva ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā alternatīvas Savienības tiesību aktiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas Savienības tiesību aktos ES tipa apstiprināšanas sistēmā aizvien vairāk tiek iestrādāti ANO noteikumi.

               Kad WP.29 ir pieņēmusi priekšlikumus par izmaiņām ANO noteikumos vai jaunus ANO noteikumos un ANO EEK izpildsekretārs šos aktus ir paziņojis līgumslēdzējām pusēm, tad pēc sešiem mēnešiem, ja līgumslēdzējas puses, kas veido bloķējošo mazākumu, nav izteikušas iebildumus, akti var stāties spēkā un tikt transponēti katras līgumslēdzējas puses piemērojamos valsts noteikumos. Eiropas Savienībā transponēšanu uzskata par pabeigtu pēc tam, kad šie akti publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Grozītās vai jaunās prasības, kas izriet no šo paredzēto aktu stāšanās spēkā, ir tieši piemērojamas ES tiesību aktos (t. i., visā Eiropas transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā) pēc tam, kad ir izdarīti grozījumi Direktīvas 2007/46/EK 4. pielikumā un Regulas (EK) Nr. 661/2009 1. pielikumā.

               Tāpēc ir jānosaka Savienības nostāja šādos jautājumos:

               –priekšlikumi izdarīt izmaņas ANO Noteikumos Nr. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 un 150;

               –priekšlikumi izdarīt izmaiņas Vispārējos tehniskos noteikumos (VTN) Nr. 2;

               –priekšlikums izdarīt grozījumus Savstarpējā rezolūcijā MR.1;

               –priekšlikumi izdarīt grozījumus Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3 un R.E.5;

               –priekšlikumi atļaut izstrādāt grozījumu VTN Nr. 6 un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP),

               kas iesniegti balsošanai WP.29 2019. gada novembra sanāksmē, kas notiks 2019. gada 12.–14. novembrī.

               Savienībai minētie tiesību akti būtu jāatbalsta, jo tie pilnībā atbilst Savienības iekšējā tirgus politikai attiecībā uz autobūves nozari un ir saskanīgi ar Savienības transporta, klimata un enerģētikas politiku. Minētajiem aktiem ir ļoti pozitīva ietekme uz ES autobūves nozares konkurētspēju un starptautisko tirdzniecību. Pozitīvs balsojums par šiem tiesību aktiem veicinās tehnoloģisko progresu, sniegs apjomradītus ietaupījumus, novērsīs iekšējā tirgus sadrumstalotību un nodrošinās vienādus vides un drošības standartus visā Savienībā.

               Šim priekšlikumam neatkarīgu ekspertu atzinums nav vajadzīgs. Tomēr šo priekšlikumu izskatīs Mehānisko transportlīdzekļu tehniskā komiteja.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1.
                     Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.
                     Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               WP.29 ir struktūra, kurā ANO EEK līgumslēdzējas puses apspriež Pārskatītā 1958. gada nolīguma un Paralēlā nolīguma īstenošanu.

               Akti, kurus WP.29 tiek aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām.

               ANO noteikumi paredzētajā aktā Savienībai būs saistoši, un tie var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas jomā. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK
                  3
                dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja harmonizētu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāja ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš Direktīvas 2007/46/EK pieņemšanas ANO noteikumi Savienības tiesību aktos tiek iestrādāti arvien lielākā mērā.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.
                     Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.
                     Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2. Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz tiesību aktu tuvināšanu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 114. pants.

               4.3.
                     Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 114. pantam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2019/0232 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 un 150, attiecībā uz priekšlikumu par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 2, attiecībā uz priekšlikumu par grozījumiem Savstarpējā rezolūcijā MR.1, attiecībā uz priekšlikumiem par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3. un R.E.5, kā arī attiecībā uz priekšlikumiem par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 97/836/EK
                  4
                Savienība pievienojās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (turpmāk “Pārskatītais 1958. gada nolīgums”). Pārskatītais 1958. gada nolīgums stājās spēkā 1998. gada 24. martā.

               (2)Ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK
                  5
                Savienība pievienojās Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”). Paralēlais nolīgums stājās spēkā 2000. gada 15. februārī.

               (3)Saskaņā ar Pārskatītā 1958. gada nolīguma 1. pantu un Paralēlā nolīguma 6. pantu ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules forums (29. panta darba grupa jeb WP.29) attiecīgā gadījumā var pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 0, 16, 17, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 un 150, priekšlikumu par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 2, priekšlikumu par grozījumiem Savstarpējā rezolūcijā MR.1, priekšlikumus par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3. un R.E.5, kā arī priekšlikumus par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP).

               (4)Pasaules foruma 179. sesijā, kas notiks 2019. gada 12.–14. novembrī, WP.29 pieņems minētos aktus attiecībā uz administratīvajiem noteikumiem un vienotām tehniskajām prasībām riteņu transportlīdzekļu, aprīkojuma un detaļu, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, apstiprināšanai un vispārējiem tehniskajiem noteikumiem.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem WP.29 attiecībā uz ANO noteikumu priekšlikumu pieņemšanu, jo ANO noteikumi Savienībai būs saistoši un var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas jomā.

               (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK
                  6
                dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja harmonizētu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāja ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš Direktīvas 2007/46/EK pieņemšanas ANO noteikumi Savienības tiesību aktos tiek iestrādāti arvien lielākā mērā.

               (7)Ņemot vērā pieredzi un tehnikas sasniegumus, ir jāgroza vai jāpapildina prasības attiecībā uz dažiem elementiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO Noteikumi Nr. 0, 16, 21, 29, 43, 44, 48, 53, 55, 58, 67, 74, 80, 83, 85, 86, 98, 107, 112, 113, 115, 116, 123, 129, 135, 148, 149 un 150. Turklāt ir jāgroza dažas ANO Vispārējo tehnisko noteikumu (VTN) Nr. 2 normas un ir jālabo dažas ANO Noteikumu Nr. 17 normas. Visbeidzot, ir jāpieņem Savstarpējās rezolūcijas MR.1 grozījumi un grozījumi Konsolidētajā rezolūcijā R.E.3 un R.E.5.

               (8)WP.29 darba dokuments ECE/TRANS/WP.29/2019/93 attiecas uz ANO Noteikumu Nr. 35 (Ar kāju vadāmās ierīces) 01. grozījumu sērijas priekšlikumu. Tā kā Eiropas Savienībā ANO Noteikumu Nr. 35 vienotos noteikumus nepiemēro, Savienības nostāju attiecībā uz priekšlikumu ECE/TRANS/WP.29/2019/93 noteikt nav nepieciešams.

               (9)WP.29 darba dokuments ECE/TRANS/WP.29/2019/114 attiecas uz priekšlikumu par ANO Noteikumu Nr. 79 (Stūres iekārta) 03. grozījumu sērijas 2. papildinājumu, ko sākotnēji iesniedza attiecīgās WP.29 īpašās palīgstruktūras priekšsēdētājs. Īpašās palīgstruktūras pēdējā sanāksmē pēc tam, kad dažas līgumslēdzējas puses pauda bažas, priekšsēdētājs piekrita WP.29 iesniegt pārskatītu dokumentu. Tā kā dokuments pašlaik WP.29 sekretariāta portālā nav pieejams un ekspertiem par to vēl varētu būt jādiskutē, būtu lietderīgi to nodot atpakaļ attiecīgajai palīgstruktūrai.

               (10)WP.29 sekretariāta portālā ir nepareiza atsauce uz atļauju izstrādāt 4. grozījumu Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 2, proti, ECE/TRANS/WP.29/AC.3./36 vietā vajadzētu būt ECE/TRANS/WP.29/AC.3./36/Rev.1.

               (11)WP.29 darba dokuments ECE/TRANS/WP.29/2019/118 attiecas uz priekšlikumu par grozījuma izdarīšanu Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) IV pielikumā. Šis priekšlikums ir jāskata kopā ar neoficiālu dokumentu WP.29-179-06, kurā skaidrota atsauce uz ISO standartu degvielas kvalitātes mērījumu veikšanai dažiem parametriem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem WP.29 179. sesijā, kura notiks 2019. gada 12.–14. novembrī, ir balsojumā šā lēmuma 1. pielikumā uzskaitītos priekšlikumus atbalstīt.

               2. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem WP.29 179. sesijā, kura notiks 2019. gada 12.–14. novembrī, ir balsot pret priekšlikumu par ANO Noteikumu Nr. 79 (Stūres iekārta) 03. grozījumu sērijas 2. papildinājumu (darba dokuments ECE/TRANS/WP.29/2019/114).

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     priekšsēdētājs

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).Padomes Lēmums 2000/125/EK (2000. gada 31. janvāris) par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2000/125/EK (2000. gada 31. janvāris) par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.10.2019
            COM(2019) 545 final
            2019/0238(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 39. sesijā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (turpmāk “Konvencija”) Izpildinstitūcijā attiecībā uz lēmumu par ierosinātajiem grozījumiem 3.a pantā un VII pielikumā 2012. gadā grozītajā Konvencijas Protokolā par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija un tās 2012. gadā grozītais Protokols par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu

               ANO EEK Konvencija par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (turpmāk “Konvencija”), kas pieņemta 1979. gadā, ir progresīvākais reģionālais vides nolīgums, kas pievēršas tīra gaisa rīcībpolitikai.

               Konvencijas satvarā 1999. gada novembrī tika panākta vienošanās par Protokolu par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu (turpmāk “Gēteborgas protokols”). Tas veido pamatu Direktīvai (EK) 2016/2284
                  1
                par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu, ar kuru atcēla Direktīvu 2001/81/EK
                  2
                par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju. Gēteborgas protokols 2012. gadā tika grozīts. Grozītā versija stājās spēkā 2019. gada 7. oktobrī.

               Eiropas Savienība ir Konvencijas
                  3
                un 2012. gadā grozītā Gēteborgas protokola
                  4
                puse. Visas dalībvalstis ir Konvencijas puses; 21 dalībvalsts
                  5
                ir Gēteborgas protokola puse, bet Gēteborgas protokola 2012. gada grozījumus līdz šim akceptējušas 15 dalībvalstis
                  6
               .

               2.2.Izpildinstitūcija

               Izpildinstitūcija ir Konvencijas pārvaldības struktūra, un to veido Konvencijas pušu pārstāvji. Saskaņā ar Konvencijas 10. pantu Izpildinstitūcija pārskata Konvencijas un tās Protokola īstenošanu un attīstību.

               Izpildinstitūcija cenšas savus lēmumus pieņemt pēc vienprātības principa
                  7
               .

               Grozījumus Gēteborgas protokolā pieņem visas Izpildinstitūcijas sesijā klātesošās puses pēc vienprātības principa
                  8
               .

               2.3.Izpildinstitūcija paredzētais akts

               Izpildinstitūcija savā 39. sesijā, kas notiks 2019. gada 9.–13. decembrī, apspriedīs un, iespējams, pieņems grozījumus, ko ASV ierosinājusi izdarīt grozītā Gēteborgas protokola 3.a pantā un VII pielikumā (turpmāk “paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir Austrumeiropas, Kaukāza un Vidusāzijas (EECCA) reģiona valstīm pagarināt iespēju dažu pienākumu izpildei piemērot elastīgu grafiku, kas tām atvieglotu Gēteborgas protokola ratifikāciju.

               Paredzētais akts pusēm būs saistošs šādi:

               – saskaņā ar Gēteborgas protokola 13.a pantu, kurā noteikts, ka Protokola grozījumi pusēm (Protokolā – dalībvalstīm), kas tos pieņēmušas, stājas spēkā deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad divas trešdaļas to pušu, kas tādas bijušas grozījumu pieņemšanas laikā, ir iesniegušas depozitārijam grozījumu pieņemšanas aktu
                  9
               ;

               – pusēm, kas tos pieņēmušas, attiecībā uz Gēteborgas protokola IV–XI pielikuma grozījumiem piemēro citu procedūru: šādi grozījumi stājas spēkā vienu gadu no dienas, kad lēmums paziņots visām pusēm, izņemot tām pusēm, kas depozitārijam paziņojušas, ka tās grozījumu apstiprināt nevar. Ja šādu paziņojumu iesniedz vismaz 16 puses, grozījums nestājas spēkā
                  10
               .

               Ierosinātie grozījumi praksē dalībvalstu pienākumus neietekmēs, jo konkrētie pienākumi jau ir daļa no ES acquis un ir dalībvalstīm piemērojami. Tomēr ierosinātie grozījumi pusēm, kas nav ES dalībvalstis, proti, EECCA reģiona valstīm, dotu iespēju ilgāk izmantot elastīgumu, par ko sarunu ceļā jau ir panākta vienošanās 2012. gada Gēteborgas protokola grozījumu ietvaros.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Par elastīgo grafiku, ko paredz grozītā Gēteborgas protokola 3.a pants un VII pielikums, vienojās un to pieņēma 2012. gadā, lai nodrošinātu vienkāršotu pievienošanās mehānismu, kas rosinātu vairāk pušu Protokolu ratificēt. Līdz 2019. gada augustam elastības iespēju neviena EECCA valsts vēl nebija paspējusi izmantot. Pēc diskusijām par esošajiem ratifikācijas šķēršļiem, ar ko saskaras EECCA valstis, Konvencijas puses Stratēģiju un pārskatīšanas darba grupas sanāksmē, kas notika 2019. gada 20.–24. maijā, pauda savu ieinteresētību šos termiņus izskatīt un pagarināt.

               Ja elastīguma iespējas termiņi netiks pagarināti, ir maz ticams, ka EECCA valstis protokolu tuvākajā nākotnē ratificēs. ES ir ieinteresēta, lai kaimiņvalstis ratificētu Gēteborgas protokolu, jo tas palīdzētu samazināt no EECCA valstīm nākošo gaisa pārrobežu piesārņojumu ES dalībvalstīs.

               Gēteborgas protokolā noteiktie pienākumi ir atspoguļoti Direktīvas 2016/2284/ES noteikumos.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  11
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Izpildinstitūcija ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Konvenciju.

               Akts, ko Izpildinstitūcija tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši Gēteborgas protokola 13.a pantam būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza ne Konvencijā, ne Gēteborgas protokolā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 191. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 191. pantam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Izpildinstitūcijas akts grozīs Konvencijas Gēteborgas protokolu, to pēc pieņemšanas ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0238 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 39. sesijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)2019. gada 7. oktobrī stājās spēkā grozītais Protokols par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (turpmāk “Protokols”) redakcijā, kas pieņemta 2012. gadā saskaņā ar Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos un ko Savienība apstiprinājusi ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1757(
                  12
               ).

               (2)Saskaņā ar Protokola 13.a pantu Izpildinstitūcija var pieņemt nolīguma un tā pielikumu grozījumus.

               (3)Izpildinstitūcija savā 39. sesijā, kas notiks 9.–13. decembrī, plāno pieņemt grozījumus Protokolā (3.a pants) un tā pielikumos (VII pielikums), kuru mērķis ir atvieglot Protokola ratifikāciju tām pusēm, kas nav ES dalībvalstis.

               (4)Ņemot vērā, ka grozāmā Protokola priekšmets un saturs attiecas uz ES acquis, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284(
                  13
               ), ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Izpildinstitūcijā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 39. sesijā, ir šāda:

               atbalstīt Amerikas Savienoto Valstu iesniegto priekšlikumu grozīt Protokola 3.a pantu un VII pielikumu nolūkā elastīguma termiņus pagarināt no 2019. līdz 2024. gadam un no 2022. līdz 2028. gadam.

               2. pants

               Ņemot vērā norises Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas 39. sesijā, Savienības pārstāvji, apspriedušies ar dalībvalstīm, koordinācijas sanāksmēs uz vietas var vienoties par 1. pantā minētās nostājas precizēšanu bez Padomes papildu lēmuma.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes  Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1.–31. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/81/EK (2001. gada 23. oktobris) par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (OV L 309, 27.11.2001., 22.–30. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums 81/462/EEK (1981. gada 11. jūnijs) par Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu noslēgšanu (OV L 171, 27.6.1981., 11.–24. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums 2003/507/EK (2003. gada 13. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos protokolam par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas pievienots 1979. gada konvencijai par pārrobežu gaisa piesārņojumu (OV L 179, 17.7.2003., 0001.–0002. lpp.); Padomes Lēmums (ES) 2017/1757 (2017. gada 17. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā pieņemtu grozījumu 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (OV L 248, 27.9.2017., 3.–75. lpp.).

                     (5)

                        Apvienotā Karaliste, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Horvātija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija (ratifikācijas statuss 2019. gada 12. augustā).

                     (6)

                        Apvienotā Karaliste, Bulgārija, Čehija, Horvātija, Kipra, Latvija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Somija, Spānija, Vācija un Zviedrija (ratifikācijas statuss 2019. gada 12. augustā).

                     (7)

                        29. noteikums Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos Izpildinstitūcijas sesiju reglamentā, kas pieņemts ar Lēmumu 2010/9 un grozīts ar Lēmumu 2013/1.

                     (8)

                        2012. gadā grozītā Gēteborgas protokola 13.a panta 3. punkts.

                     (9)

                        2012. gadā grozītā Gēteborgas protokola 13.a panta 3. punkts.

                     (10)

                        2012. gadā grozītā Gēteborgas protokola 13.a panta 7. punkts.

                     (11)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (12)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/1757 (2017. gada 17. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā pieņemtu grozījumu 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (OV L 248, 27.9.2017., 3.–75. lpp.).

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2284 (2016. gada 14. decembris) par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (OV L 344, 17.12.2016., 1.–31. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.10.2019
            COM(2019) 550 final
            2019/0242(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šajā Komisijas lēmumā ietverts priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā, par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā Partnerattiecību nolīguma starp ES un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu
                  1
                95. panta 4. punktu (“Kotonū partnerattiecību nolīgums” jeb “KPN”). Komisija ierosina pagarināt visu Kotonū partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunais partnerattiecību nolīgums starp Savienību un ĀKK valstīm, atkarībā no tā, kurš datums iestājas agrāk.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Kotonū partnerattiecību nolīgums

               Kopš 2000. gada Kotonū partnerattiecību nolīgums ir bijis satvars ES attiecībām ar 79 ĀKK valstīm. Nolīgums tika noslēgts uz 20 gadiem — no 2000. gada 1. marta līdz 2020. gada 29. februārim. Tas tika pārskatīts 2005. un 2010. gadā.

               Kotonū partnerattiecību nolīguma spēkā esības termiņš beidzas 2020. gada 29. februārī. Sarunas par jaunu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu tika sāktas 2018. gada septembrī un pašlaik tiek turpinātas. Tomēr ir kļuvis skaidrs, ka šo sarunu rezultātā netiks noslēgts jauns nolīgums, ko varētu piemērot iepriekš minētā termiņa beigās. Šī situācija radītu vakuumu ES un ĀKK attiecībās, kurš ir jāaizpilda.

               2.2.ĀKK un ES Ministru padome

               ĀKK un ES Ministru padome ir ministru līmeņa struktūra, kas izveidota ar nolīgumu (KPN 15. pants). Tās sastāvā, no vienas puses, ir Eiropas Savienības Padomes locekļi un, no otras puses, – pa vienam valdību pārstāvošam loceklim no katras ĀKK valsts. Ministru padomes funkcijas cita starpā ietver lēmumu pieņemšanu, kuri ir nepieciešami, lai varētu īstenot un izpildīt KPN. Ministru padomes lēmumus pieņem, Pusēm savstarpēji vienojoties. Lai lēmumi būtu derīgi, klātesošiem jābūt i) pusei no Eiropas Savienības Padomes locekļiem (t. i., 14 ministriem no ES dalībvalstīm), ii) vienam Komisijas loceklim un iii) divām trešdaļām locekļu, kuri pārstāv ĀKK valstu valdības (t. i., valdības locekļiem no 55 dažādām ĀKK valstīm).

               2.3.Pārejas pasākumi

               KPN 95. panta 4. punkta otrā daļa ir šāda: “Ministru padome pieņem pārejas posma pasākumus, kas var būt nepieciešami, kamēr stājas spēkā jaunais Nolīgums.” Saskaņā ar KPN 95. panta 4. punkta otro daļu pārejas posma pasākumus var piemērot, lai pagarinātu visa KPN vai tā daļu piemērojamību līdz jaunā nolīguma piemērošanas datumam (provizoriska piemērošana vai stāšanās spēkā). Tādēļ, lai ĀKK un ES attiecībās izvairītos no politiska, institucionāla un juridiska vakuuma, būtu jāievieš šie pārejas posma pasākumi.

               Lai saglabātu juridisko, politisko un institucionālo nepārtrauktību ar ĀKK, ņemot vērā, ka jaunais nolīgums nekļūs piemērojams līdz spēkā esošā tiesiskā regulējuma termiņa beigām, ir jāpieņem pārejas posma pasākumi, lai pagarinātu spēkā esošā nolīguma piemērošanas termiņu.

               2.4.ĀKK un ES Vēstnieku komitejas pieņemtie pārejas posma pasākumi

               Saskaņā ar KPN 95. panta 4. punktu lēmumu par pārejas posma pasākumiem pieņem ĀKK un ES Ministru padome
                  2
               . Tomēr saskaņā ar KPN 15. panta 4. punktu Ministru padome var deleģēt pilnvaras Vēstnieku komitejai
                  3
               . Šajā nolūkā Ministru padome 2019. gada 23. maijā deleģēja Vēstnieku komitejai pilnvaras pieņemt lēmumu par pārejas posma pasākumiem
                  4
               . Saskaņā ar KPN 16. panta 2. punktu Vēstnieku komiteja var pieņemt lēmumus, kas ir Pusēm saistoši, ievērojot Ministru padomes piešķirtās pilnvaras.

               Saskaņā ar Vēstnieku komitejas reglamentu tā regulāri rīko sanāksmes, jo īpaši, lai sagatavotu Ministru padomes sanāksmi un vajadzības gadījumā — pēc kādas Puses lūguma
                  5
               . Ņemot vērā šo elastību, Vēstnieku komiteja var nodrošināt, lai lēmums par pārejas posma pasākumiem tiktu pieņemts laikus un ne vēlāk kā 2020. gada janvārī.

               Tāpēc ĀKK un ES Vēstnieku komitejai vienā no savām sanāksmēm ir jāpieņem lēmums par pārejas posma pasākumiem. Šā lēmuma mērķim vajadzētu būt Kotonū partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanas pagarināšanai (“paredzētais akts”), kā paredzēts KPN 95. panta 4. punktā.

               Paredzētā akta mērķis ir pagarināt visa Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā vai provizoriski piemēro jauno partnerattiecību nolīgumu starp Savienību un ĀKK valstīm, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Lēmumā par pārejas posma pasākumiem jānosaka i) nolīguma daļas, kuras piemēro pārejas posmā, un ii) pārejas posma pasākumu piemērošanas termiņš. Komisija ierosina pagarināt pašreizējo KPN termiņu līdz 2020. gada 31. decembrim, ja vien jaunais nolīgums nestājas spēkā vai netiek piemērots pirms minētā datuma. Ierosinātais datums – 2020. gada 31. decembris – sakrīt ar pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa beigām, kā arī ar 11. Eiropas Attīstības fonda termiņa beigām.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosinātā Savienības nostāja ir jāpieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejas sesijā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punkta otro daļu pārejas posma pasākumus var piemērot, lai pagarinātu visa KPN vai tā daļu piemērojamību līdz jaunā nolīguma piemērošanas datumam (provizoriska piemērošana vai stāšanās spēkā pēc tam, kad to ratificējušas visas Puses). Proti, “Ministru padome pieņem pārejas posma pasākumus, kas var būt nepieciešami, kamēr stājas spēkā jaunais Nolīgums.”

               Tāpēc ir skaidrs, ka akts, ko ir aicināta pieņemt ĀKK un ES Vēstnieku komiteja, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais Vēstnieku komitejas akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs Pusēm saistošs saskaņā ar nolīguma 15. un 16. pantu.

               Vēstnieku komiteja ir struktūra, kas izveidota saskaņā ar Kotonū partnerattiecību nolīguma 16. pantu.

               Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir Kotonū partnerattiecību nolīguma līgumslēdzēja puse un tādējādi tai būs saistošs paredzētais Vēstnieku komitejas lēmums.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz KPN darbību kopumā, pagarinot tā piemērošanu pēc paredzētā termiņa beigām. Tāpēc Padomes lēmuma materiālais juridiskais pamats jānosaka, ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīgumu kopumā
                  7
               .

               KPN ir noslēgts kā asociācijas nolīgums, un tādējādi tas bija balstīts uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 310. pantu, kas ir līdzvērtīgs LESD 217. pantam. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 217. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 217. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0242 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (“ĀKK”), no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”)
                  8
                tika parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū. ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, un to piemēros līdz 2020. gada 29. februārim.

               (2)Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punkta pirmo daļu 2018. gada septembrī tika sāktas sarunas par jaunu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu. Jaunais nolīgums nebūs gatavs piemērošanai līdz pašreizējā partnerattiecību nolīguma termiņa beigām. Tādēļ tiek uzskatīts par nepieciešamu pieņemt pārejas posma pasākumus, lai pagarinātu spēkā esošā nolīguma noteikumu piemērošanu.

               (3)ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punkta otrajā daļā paredzēts, ka Ministru padome pieņem pārejas posma pasākumus, lai pagarinātu visa ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma vai tā daļu piemērojamību līdz jaunā nolīguma provizoriskai piemērošanai vai spēkā stāšanās brīdim.

               (4)Saskaņā ar KPN 15. panta 4. punktu ĀKK un ES Ministru padome 2019. gada 23. maijā deleģēja ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras pieņemt pārejas posma pasākumus
                  9
               . ĀKK un ES Vēstnieku komitejai līdz 2020. gada janvārim ir jārīko sanāksme, kurā tā pieņems lēmumu par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā, jo paredzētais akts Savienībai būs saistošs.

               (6)Šajā lēmumā būtu jānosaka Savienības nostāja ĀKK un ES Vēstnieku komitejā apstiprināt paredzēto aktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu, paredz pagarināt 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma visu noteikumu piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz jaunā partnerattiecību nolīguma starp Savienību un ĀKK valstīm spēkā stāšanās vai provizoriskas piemērošanas brīdim atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (2002. gada 19. decembris) par Partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (OV L 65, 8.3.2003., 27. lpp.).

                     (2)

                        ĀKK un ES Ministru padome ir ministru līmeņa struktūra, kas izveidota ar nolīgumu (KPN 15. pants). Tās sastāvā, no vienas puses, ir Eiropas Savienības Padomes locekļi un, no otras puses, – pa vienam valdību pārstāvošam loceklim no katras ĀKK valsts. Ministru padomes funkcijas cita starpā ietver lēmumu pieņemšanu, kuri ir nepieciešami, lai varētu īstenot un izpildīt KPN. Ministru padomes lēmumus pieņem, Pusēm savstarpēji vienojoties. Lai lēmumi būtu derīgi, klātesošiem jābūt i) pusei no Eiropas Savienības Padomes locekļiem (t. i., 14 ministriem no ES dalībvalstīm), ii) vienam Komisijas loceklim un iii) divām trešdaļām locekļu, kuri pārstāv ĀKK valstu valdības (t. i., valdības locekļiem no 55 dažādām ĀKK valstīm).

                     (3)

                        Vēstnieku komiteja ir izveidota saskaņā ar KPN 16. pantu. Tajā ir, no vienas puses, katras dalībvalsts pastāvīgais pārstāvis ES un Komisijas pārstāvis un, no otras puses, katras ĀKK valsts misijas vadītājs ES. Vēstnieku komiteja palīdz Ministru padomei tās uzdevumu izpildē un pilda jebkuras pilnvaras, ko tai uzticējusi Padome (KPN 16. panta 2. punkts). Šajā saistībā tā var pieņemt lēmumus, kas ir Pusēm saistoši, ievērojot Ministru padomes piešķirtās pilnvaras.

                     (4)

                        ĀKK un ES Ministru padomes Lēmums Nr. 1/2019 (2019. gada 23. maijs) par pilnvaru deleģēšanu ĀKK un ES Vēstnieku komitejai par lēmumu pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2019/920] (OV L 146, 5.6.2019., 114. lpp.).

                     (5)

                        ĀKK un ES Ministru padomes Lēmuma Nr. 3/2005 (2005. gada 8. marts) par ĀKK un ES Vēstnieku komitejas reglamenta pieņemšanu 1. panta 1. punkts (OV L 95, 14.4.2005., 51. lpp.).

                     (6)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI: EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        Sk. jo īpaši spriedumu lietā C-244/17 Komisija/Padome (“Kazahstāna”) [ECLI:EU:C:2018:662], 40. lpp., un minēto judikatūru.

                     (8)

                        Nolīgums (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.), kas grozīts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. jūnijā parakstīts Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kurš 2010. gada 22. jūnijā parakstīts Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp).

                     (9)

                        Padomes 2019. gada 22. maija lēmums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz pilnvaru deleģēšanu ĀKK un ES Vēstnieku komitejai par lēmumu pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (OV L 142, 29.5.2019., 67. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.10.2019
            COM(2019) 550 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz lēmuma pieņemšanu par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu

                        ĀKK UN ES KOTONŪ NOLĪGUMS

                        ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN

                        KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPA

                        EIROPAS SAVIENĪBAS

                        PADOME

                        Briselē, 2019. gada xxx

                        ACP/xxx/19

                        ACP-UE xxx/19

               ĀKK UN ES LĒMUMS

                        Temats:

                        Projekts ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumam Nr. xx/2019 par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu

               Projekts

               ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJAS

               LĒMUMS Nr. [X]/2019

               [ierakstīt datumu]

               par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu

               ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses
                  1
               , un jo īpaši tā 15. panta 4. punktu un 16. panta 2. punktu saistībā ar tā 95. panta 4. punktu,

               tā kā:

               (1)ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums tika parakstīts 2000. gada 23. jūnijā un stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, un to piemēros līdz 2020. gada 29. februārim.

               (2)Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punkta pirmo daļu 2018. gada septembrī tika sāktas sarunas par jaunu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu. Tā kā līdz spēkā esošā tiesiskā regulējuma beigu termiņam jaunais nolīgums vēl nebūs gatavs piemērošanai, ir jāpieņem pārejas posma pasākumi.

               (3)ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punkta otrajā daļā paredzēts, ka Ministru padome pieņem pārejas posma pasākumus, kas var būt nepieciešami, kamēr stājas spēkā jaunais nolīgums.

               (4)Saskaņā ar KPN 15. panta 4. punktu ĀKK un ES Ministru padome 2019. gada 23. maijā deleģēja ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras pieņemt pārejas posma pasākumus
                  2
               .

               (5)Tādēļ ir lietderīgi, ka ĀKK un ES Vēstnieku komiteja saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu pieņem lēmumu pagarināt 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma visu noteikumu piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz jaunā partnerattiecību nolīguma starp Savienību un ĀKK valstīm spēkā stāšanās vai provizoriskas piemērošanas brīdim, ja tas notiek līdz 2020. gada 31. decembrim,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma visu noteikumu piemērošanu pagarina līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz jaunā partnerattiecību nolīguma starp Savienību un ĀKK valstīm spēkā stāšanās vai provizoriskas piemērošanas brīdim, ja tas notiek līdz 2020. gada 31. decembrim.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā 2020. gada xxx.

               Briselē, (datums).

               ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

                     (1)

                        OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., kas grozīts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. jūnijā parakstīts Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kurš 2010. gada 22. jūnijā parakstīts Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp).

                     (2)

                        ĀKK un ES Ministru padomes Lēmums Nr. 1/2019 (2019. gada 23. maijs) par pilnvaru deleģēšanu ĀKK un ES Vēstnieku komitejai par lēmumu pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2019/920] (OV L 146, 5.6.2019., 114. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.10.2019
            COM(2019) 494 final
            2019/0241(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas attiecībā uz grozījumiem konvencijas II un III pielikumā Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgās komitejas trīsdesmit devītajā sanāksmē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgās komitejas trīsdesmit devītajā ikgadējā sanāksmē, kas 2019. gada 3.–6. decembrī Strasbūrā, Francijā, notiks saistībā ar paredzēto pastāvīgās komitejas lēmuma pieņemšanu par diviem grozījumiem konvencijas II pielikumā un III pielikumā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību

               Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (“konvencija”) mērķis ir aizsargāt Eiropas savvaļas augus un dzīvniekus un to dabīgos biotopus, jo īpaši ja to aizsardzībai ir vajadzīga vairāku valstu sadarbība. Minētā konvencija ir starpvaldību līgums, kas noslēgts Eiropas Padomes aizgādībā. Tā stājās spēkā 1982. gada 1. jūnijā.

               Eiropas Savienība ir konvencijas līgumslēdzēja puse kopš 1982. gada 1. septembra
                  1
               . Patlaban konvencijai ir 51 līgumslēdzēja puse, to vidū visas ES dalībvalstis.

               2.2.Pastāvīgā komiteja

               Pastāvīgā komiteja ir konvencijas lēmējstruktūra ar pilnvarām novērtēt sugu saglabāšanās stāvokli un pēc tam pārskatīt sugu sarakstu konvencijas pielikumos. Tās funkcijas ir uzskaitītas konvencijas 13.–15. pantā. Komitejas sanāksmes notiek ne retāk kā reizi divos gados vai tad, kad to pieprasa līgumslēdzēju pušu vairākums. Ierasts, ka pastāvīgā komiteja tiekas katru gadu.

               Saskaņā ar konvencijas 17. pantu pielikumu grozījumus pieņem ar divu trešdaļu līgumslēdzēju pušu vairākumu.

               2.3.Paredzētais pastāvīgās komitejas akts

               Konvencijas pastāvīgās komitejas trīsdesmit devītajā ikgadējā sanāksmē, kas 2019. gada 3.–6. decembrī notiks Strasbūrā, Francijā, paredzēts pieņemt lēmumu par grozījumiem konvencijas II pielikumā un III pielikumā (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt konvencijas II pielikumu un III pielikumu, kā tas paredzēts konvencijas 17. pantā.

               Paredzētais akts saskaņā ar konvencijas 17. pantu stājas spēkā attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm trīs mēnešus pēc tā pieņemšanas pastāvīgajā komitejā, ja vien trešdaļa līgumslēdzēju pušu nav cēlusi iebildumus. Ikviens grozījums stājas spēkā attiecībā uz tām līgumslēdzējām pusēm, kas nav cēlušas iebildumus.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Norvēģija ir iesniegusi priekšlikumu baltvaigu zosi (Branta leucopsis) no II pielikuma (īpaši aizsargājamās dzīvnieku sugas) pārvietot uz III pielikumu (aizsargājamās dzīvnieku sugas – iespējama regulēšana). Priekšlikuma pamatā ir fakts, ka baltvaigu zoss kopējās populācijas apmērs laikā no 1980. gada līdz 2010. gadam ir palielinājies vairāk nekā desmitkārt (no 112 000 īpatņu uz 1 319 000 īpatņu), arī lauksaimniecības intensifikācijas dēļ, jo tās rezultātā ir kļuvis pieejams liels daudzums barības
                  2
               . Tāpēc sugai vairs nav vajadzīga stingra aizsardzība visā areālā.

               Paredzētā pastāvīgās komitejas lēmuma priekšmets saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu ir ES ekskluzīvā ārējā kompetencē, jo tas ietilpst jomā, kuru lielā mērā jau aptver kopīgi iekšējie noteikumi (t. i., Putnu direktīva). Tāpēc Padomei ir jāpieņem lēmums par nostājām, kas pastāvīgās komitejas trīsdesmit devītajā sanāksmē Savienības vārdā ir jāieņem attiecībā uz paredzēto aktu.

               Šis priekšlikums neatbilst pašreizējam baltvaigu zoss juridiskās aizsardzības statusam, kāds noteikts Putnu direktīvā, jo tā nav minēta II pielikumā (medījamas sugas). Suga ir iekļauta Putnu direktīvas I pielikumā (t. i., suga, kam jānosaka īpaši aizsargājamas teritorijas).

               Lai reaģētu uz ļoti straujo populācijas pieaugumu un jo īpaši uz sugas izraisītajām problēmām (lauksaimniecībai nodarītais kaitējums un gaisa satiksmes drošības apdraudējums), Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību pušu 7. sanāksmē 2018. gada decembrī attiecībā uz baltvaigu zosi tika pieņemts viensugas pārvaldības plāna projekts. Plāns nodrošina satvaru, kas areāla valstīs palīdz pieņemt lēmumus par atkāpju piemērošanu (nodrošinot arī regulāru novērtējumu par atkāpju kumulatīvo ietekmi) un par populācijas stāvokļa, kā arī lauksaimniecībai nodarītā kaitējuma un gaisa satiksmes drošības apdraudējuma monitorēšanu. Tas atvieglo informācijas koplietošanu un, iespējams, atkāpju pasākumu koordinēšanu starp areāla valstīm, lai palielinātu to efektivitāti un novērstu ar pārlidojuma ceļiem saistītas neparedzētas ietekmes.

               Lai reaģētu uz ļoti straujo šīs sugas populācijas pieaugumu un jo īpaši lai risinātu sugas radītās problēmas (lauksaimniecībai nodarītais kaitējums un gaisa satiksmes drošības apdraudējums), Norvēģijas izteiktais grozījuma priekšlikums Savienībai būtu jāatbalsta, lai konvencijas puses, kas nav ES dalībvalstis, varētu piemērot populācijas pārvaldības pasākumus, vajadzības gadījumā atļaujot arī šīs sugas medīšanu. Tomēr, tā kā grozījums Putnu direktīvas pielikumos patlaban nav paredzēts vai nav iespējams konvencijā prasītajā īsajā termiņā (90 dienas), Savienībai būs jānorāda, ka pagaidām tā piemēros stingrākus aizsardzības pasākumus, nekā paredzēts konvencijas 12. pantā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pastāvīgā komiteja ir ar konvenciju izveidota struktūra.

               Akts, ko pastāvīgā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši konvencijas 6. pantam būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar pastāvīgās komitejas aktu tiks grozīts konvencijas II un III pielikums, ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0241 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas attiecībā uz grozījumiem konvencijas II un III pielikumā Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgās komitejas trīsdesmit devītajā sanāksmē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvenciju par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību (“konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 82/72/EEK
                  4
               , un tā stājās spēkā 1982. gada 1. septembrī.

               (2)Saskaņā ar konvencijas 17. pantu pastāvīgā komiteja var pieņemt grozījumus konvencijas pielikumos.

               (3)Pastāvīgajai komitejai tās trīsdesmit devītajā sanāksmē 2019. gada 3.–6. decembrī ir jāpieņem lēmums par ierosinātajiem grozījumiem konvencijas II pielikumā un III pielikumā.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem pastāvīgajā komitejā, jo tās lēmums būs Savienībai saistošs.

               (5)Norvēģija ir iesniegusi priekšlikumu Branta leucopsis no konvencijas II pielikuma pārvietot uz III pielikumu.

               (6)Ņemot vērā ļoti straujo šīs sugas populācijas pieaugumu visā sugas areālā, Savienībai šis priekšlikums būtu jāatbalsta. Tomēr priekšlikums nav saskaņots ar pašreizējo Branta leucopsis aizsardzības statusu, kāds noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/147/EK
                  5
               . Tā kā grozījumi Direktīvā 2009/147/EK nav paredzēti un nav iespējami konvencijā noteikto trīs mēnešu laikā pēc pastāvīgās komitejas lēmuma pieņemšanas, Savienībai atbilstoši konvencijas 12. pantam uz laiku ir jāpiemēro stingrāki saglabāšanas pasākumi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Eiropas dzīvās dabas un dabisko dzīvotņu aizsardzību pastāvīgās komitejas trīsdesmit devītajā sanāksmē, ir atbalstīt priekšlikumu Branta leucopsis no konvencijas II pielikuma pārvietot uz III pielikumu un norādīt konvencijas līgumslēdzējām pusēm, ka Savienība plāno atbilstoši konvencijas 12. pantam uz laiku piemērot stingrākus šīs sugas saglabāšanas pasākumus.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 82/72/EEK (1981. gada 3. decembris) par to, ka jānoslēdz Konvencija par Eiropas savvaļas dzīvnieku, augu un dabisko biotopu aizsardzību (OV L 38, 10.2.1982., 1. lpp.).

                     (2)

                        International Single Species Management Plan for the Barnacle Goose, AEWA Technical Series Nr. 70, 2018. gada decembris,
                  www.unep-aewa.org/sites/default/files/publication/ts70_issmp_barnacle%20goose_complete.pdf
                  , 13. lpp.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 38, 10.2.1982., 1. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.11.2019
            COM(2019) 590 final
            2019/0263(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko Papildnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešās puses, par to, kā piemērot 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Saskaņā ar pievienošanās akta 6. panta 2. punktu Horvātija ir apņēmusies pievienoties nolīgumiem, ko Savienība un dalībvalstis noslēgušas vai parakstījušas ar trešām valstīm. Starp šiem nolīgumiem ir Papildnolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju (“papildnolīgums”) par Gaisa transporta nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Islandi un Norvēģiju (“Četru pušu nolīguma”) piemērošanu, kurš reglamentē attiecības starp trim Eiropas pusēm saskaņā ar minēto nolīgumu. Četru pušu nolīgums savukārt paplašina Gaisa transporta nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm (“ES un ASV Gaisa transporta nolīguma”) darbības jomu, attiecinot to uz Islandi un Norvēģiju.

                  Pievienošanās akta 6. panta 2. punkts turklāt paredz, ka par Horvātijas pievienošanos minētajiem nolīgumiem vienojas, noslēdzot nolīguma protokolu starp Padomi, kas saskaņā ar vienprātīgu lēmumu rīkojas dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm. Turklāt Komisija dalībvalstu vārdā risina sarunas par minētajiem protokoliem.

                  Komisija ir attiecīgi risinājusi sarunas par protokolu, ar ko papildnolīgumu groza, lai nodrošinātu Horvātijas pievienošanos minētajam nolīgumam.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un pievienošanās akta 6. panta 2. punktu, pieņemt Padomes lēmumu par protokola noslēgšanu Savienības un dalībvalstu vārdā pēc tā parakstīšanas.

               •Vispārīgais konteksts

               Horvātijas apņemšanās saskaņā ar pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecas arī uz ES un ASV Gaisa transporta nolīgumu un uz Četru pušu nolīgumu. Tāpēc Komisija ir risinājusi sarunas arī par minēto nolīgumu protokoliem, lai nodrošinātu Horvātijas pievienošanos tiem. Priekšlikumi Padomes lēmumiem par minēto protokolu parakstīšanu un provizorisku piemērošanu, kā arī par minēto protokolu noslēgšanu ir iesniegti vienlaikus ar šo priekšlikumu, un vienlaikus ir iesniegts arī priekšlikums Padomes lēmumam par protokola, ar ko groza papildnolīgumu, parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

               ES un ASV Gaisa transporta nolīgums bija pirmais visaptverošais gaisa transporta nolīgums ar galveno Savienības partneri aviācijas jomā. Tas ir visnozīmīgākais gaisa transporta nolīgums pasaulē, kas gadā nodrošina vairāk nekā 80 miljonus sēdvietu un tādējādi ir ES aviācijas ārpolitikas stūrakmens. Nolīguma nozīmīgumu palielināja tā attiecināšana uz Islandi un Norvēģiju ar Četru pušu nolīgumu. Protokols Horvātijai dos iespēju gūt labumu no minētā nolīguma.

               •Saskanība ar esošajiem noteikumiem priekšlikuma jomā

               Protokols ļauj Horvātijai izpildīt pievienošanās akta 6. panta 2. punktā noteikto pienākumu pievienoties papildnolīgumam.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               LESD 100. panta 2. punkts sasaistē ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un pievienošanās akta 6. panta 2. punkta otrā daļa.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Protokols ļaus Horvātijai gūt labumu no Četru pušu nolīguma, rada līdztiesīgus un vienādus nosacījumus piekļuvei tirgum un ir pamats, uz kā balstās jaunas vienošanās par regulatīvo sadarbību un konverģenci jomās, kuras ir būtiskas drošai, neapdraudētai un efektīvai gaisa pārvadājumu veikšanai. Šīs vienošanās var panākt tikai Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Protokols attiecas tikai uz konkrēto jautājumu, proti, Horvātijas pievienošanos papildnolīgumam, un neattiecas uz citām lietām.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Starptautisks nolīgums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Ierosinātā nolīguma kopsavilkums

                  Protokolu veido noteikums par Horvātijas pievienošanos papildnolīgumam un noteikumi par protokola stāšanos spēkā un provizorisko piemērošanu.

               2019/0263 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko Papildnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešās puses, par to, kā piemērot 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu sasaistē ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Horvātijas pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu [...] Protokols, ar ko Papildnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešās puses, par to, kā piemērot 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”), tika parakstīts [...], ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. .

               (2)Protokols būtu jāapstiprina Savienības un tās dalībvalstu vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina Protokolu, ar ko Papildnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešās puses, par to, kā piemērot 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Savienības un tās dalībvalstu vārdā veikt protokola 3. pantā paredzēto diplomātisko notu apmaiņu, lai paustu Savienības un tās dalībvalstu piekrišanu uzņemties protokola saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.11.2019
            COM(2019) 590 final
            PIELIKUMS
            [pie dokumenta]
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu Protokolu, ar ko Papildnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešās puses, par to, kā piemērot 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS,

               ar ko Papildnolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešās puses, par to, kā piemērot 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               UNGĀRIJA,

               ĪRIJA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               MALTA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību puses un Eiropas Savienības dalībvalstis (turpmāk “dalībvalstis”), un

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               no vienas puses,

               ISLANDE,

               no otras puses, un

               NORVĒĢIJAS KARALISTE,

               no trešās puses,

               ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. pants

               Horvātijas Republika ir puse Papildnolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, Islandi, no otras puses, un Norvēģijas Karalisti, no trešās puses, par to, kā piemērot 2011. gada 16. un 21. jūnijā parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm, no vienas puses, Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, Islandi, no trešās puses, un Norvēģijas Karalisti, no ceturtās puses (turpmāk “papildnolīgums”).

               2. pants

               Papildnolīguma teksts horvātu valodā, kas pievienots šim protokolam, kļūst autentisks saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro pārējām valodu versijām.

               3. pants

               Šis protokols stājas spēkā — atkarībā no tā, kas ir vēlāk:

               1) dienā, kad stājas spēkā papildnolīgums, vai

               2) vienu mēnesi pēc dienas, kad ar pēdējo diplomātisko notu ir pabeigta notu apmaiņa starp pusēm, apliecinot, ka ir pabeigtas visas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis protokols stātos spēkā.

               4. pants

               Līdz šis protokols stājas spēkā, puses vienojas no tā parakstīšanas dienas šo protokolu piemērot provizoriski, ciktāl to atļauj piemērojamie valstu tiesību akti.

               Sagatavots …………, 2019. gada …………, trīs eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, islandiešu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, norvēģu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Dalībvalstu vārdā —

               Eiropas Savienības vārdā —

               Islandes vārdā —

               Norvēģijas Karalistes vārdā —