Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0067

Priekšlikums Padomes regulaI ar ko izbeidz daļēju starpposma pārbaudi attiecībā pasākumiem, kas piemērojami tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē  /* COM/2005/0067 galīgā redakcija */

	Briselē, 02.03.2005COM(2005) 67 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko izbeidz daļēju starpposma pārbaudi attiecībā pasākumiem, kas piemērojami tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKomisija 2004. gada aprīlī, pamatojoties uz Sadurmetināto cauruļu veidgabalu rūpniecības aizsardzības komitejas pieprasījumu, kurā tā atsaucās uz faktu, ka Taizemes uzņēmums izmantoja dempingu, uzsāka starpposma pārbaudi attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir Taizemē; šī pārbaude aprobežojās ar dempinga izpēti, ko izmantoja minētais uzņēmums.Turpmākās pārbaudes rezultātā apstiprinājās, ka dempinga starpība ir minimāla, t.i., zemāka par 2 % slieksni, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 384/96 („antidempinga pamatregulas”) 9. panta 3. punktā. Tādējādi ir jāizbeidz starpposma pārbaude, neieviešot nekādus pasākumus.Tādēļ Padomei ir ierosināts pieņemt pielikumā pievienoto priekšlikumu Padomes regulai, kurš ne vēlāk kā 2005. gada 20. aprīlī jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī.PriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko izbeidz daļēju starpposma pārbaudi attiecībā pasākumiem, kas piemērojami tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, TaizemēEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, („pamatregula”) [1], un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdēvēju komiteju,tā kāA. PROCEDŪRA1. Iepriekšējā procedūra un spēkā esošie pasākumi(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 584/96 [2] piemēroja antidempinga maksājumu tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē. Pēc starpposma pārbaudes, 2000. gada jūlijā ar Padomes Regulu Nr. (EK) 1592/2000 [3] tika atcelti pasākumi, ko piemēroja importam no Taizemes ražotāja eksportētāja Thai Benkan Co. Ltd . Pēc tam, ņemot vērā termiņa izbeigšanos un starpposma pārbaudi, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003 [4], kura grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1496/2004 [5], tika saglabāti spēkā esošie pasākumi attiecībā uz pārējiem Taizemes ražotājiem – eksportētājiem.2. Pieprasījums uzsākt pārbaudi(2) Pieprasījumu uzsākt daļēju starpposma pārbaudi attiecībā uz Thai Benkan Co. Ltd dempingu iesniedza Eiropas Kopienas Sadurmetināto cauruļu veidgabalu rūpniecības aizsardzības komiteja četru Kopienas ražotāju vārdā. Šie uzņēmumi („pieteikuma iesniedzējs") pārstāvēja Kopienas attiecīgās preces ražošanas nozares nozīmīgāko daļu.(3) Pieteikuma iesniedzējs atsaucās uz paaugstināta dempinga faktu, kas pamatots, salīdzinot Thai Benkan Co. Ltd dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu cenas vietējā tirgū ar eksporta cenām uz Kopienu. Pamatojoties uz to, aprēķinātā dempinga starpība ievērojami pārsniegtu iepriekšējā pārbaudē konstatēto dempinga starpību, kuras rezultātā tika atcelti pasākumi attiecībā uz importu no Thai Benkan Co. Ltd .3. Pārbaude(4) Komisija konstatējusi, ka pieprasījumā ir ietverti pietiekoši pierādījumi par sākotnēji pamatotiem faktiem, ar 2004. gada 21. aprīļa paziņojumu [6] uzsāka daļēju starpposma pārbaudi attiecībā uz dempingu, ciktāl saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tā skāra Thai Benkan Co. Ltd .(5) Komisija oficiāli informēja pieteikuma iesniedzēju un attiecīgo ražotāju – eksportētāju, Kopienas ražotājus, kā arī Taizemes varas iestādes par procedūras uzsākšanu. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un laika periodā, kāds noteikts paziņojumā par pārbaudes uzsākšanu, pieprasīt uzklausīšanu.(6) Lai iegūtu pārbaudei vajadzīgo informāciju, Komisija Thai Benkan Co. Ltd. nosūtīja anketu. Uzņēmums tika informēts, ka gadījumā, ja tas nevēlētos sadarboties, būtu piemērojams pamatregulas 18. pants. Uzņēmums tika brīdināts arī par sekām, ko radītu nevēlēšanās sadarboties.(7) Anketa no uzņēmuma tika saņemta noteiktajā termiņā. Komisija uzņēmuma teritorijā veica pārbaudes apmeklējumu.(8) Pieteikuma iesniedzējs rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tam tika atļauta uzklausīšana.(9) Pārbaude tika veikta no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam.B. ATTIECĪGĀ PRECE UN LĪDZīGA PRECE(10) Attiecīgā prece ir prece, kura pakļauta kontrolei, kuras rezultātā ir ieviesti spēkā esošie pasākumi, t.i., daži tāda veida dzelzs vai tērauda, (izņemot nerūsējošā tērauda), cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementi (izņemot čuguna veidgabalus, atlokus un vītnes savienotājelementus), kuru maksimālais ārējais diamters nepārsniedz 609,6 mm un kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem; šīs preces („attiecīgā prece”) izcelsme ir Taizemē un parasti to deklarē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 un ex 7307 99 90.(11) Pārbaudes rezultātā apstiprinājās, ka attiecīgajai precei, kuru eksportē no Taizemes uz Kopienu, un tiem dzelzs vai nerūsējošā tērauda cauruļu vai cauruļvadu veidgabaliem, kurus ražo un pārdod Taizemes vietējā tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības, kā arī vienāds izmantojums. Tādēļ šī prece pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē uzskatāma par līdzīgu preci.C. DEMPINGS1. Normālā vērtība(12) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai uzņēmuma līdzīgas preces pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs, t.i., vai attiecīgās preces kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija vismaz 5 % no kopējā pārdošanas eksporta apjoma uz Kopienu. Pārbaudes rezultātā apstiprinājās, ka preces pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs.(13) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālās vērtības noteikšanas nolūkā netika ņemts vērā tādas preces pārdošanas apjoms vietējā tirgū, kuru Thai Benkan Co. Ltd realizēja saistītajam uzņēmumam.(14) Pēc tam tika identificēts, vai tādi līdzīgās preces veidi, kurus uzņēmums pārdeva neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū, bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar attiecīgās preces veidiem, kas tika pārdoti, tos eksportējot uz Kopienu.(15) Tika pārbaudīts, vai katrs preces veids, kuru ražotājs eksportētājs pārdeva vietējā tirgū un kurš bija tieši salīdzināms ar tādu preces veidu, kas tika eksportēts uz Kopienu, preci realizējot neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū, bija pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Līdzīgas preces katrs atsevišķais veids, to realizējot vietējā tirgū, tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja kopējais šā preces veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū pārbaudes periodā veidoja vismaz 5% no attiecīgās tādas preces salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kuru eksportē uz Kopienu. Tika konstatēts, ka vietējā tirgū bija reprezentatīva lielākā daļa preču veidu.(16) Pēc tam tika pārbaudīts, vai tos preces veidus, kuri identificēti 14. apsvērumā, varētu uzskatīt kā realizētus parastajā tirdzniecības apritē, nosakot, kāda daļa attiecīgā preces veida pārdota ar peļņu. Gadījumos, kad viena preces veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajam ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, attiecīgās preces veids bija reprezentēts vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma; gadījumos, kad šā preces veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību veidoja faktiskā preces cena vietējā tirgū, kuru aprēķināja kā visu attiecīgās preces veidu vidējo svērto pārdošanas cenu, tos pārbaudes periodā realizējot vietējā tirgū neatkarīgi no preces realizācijas rentabilitātes. Gadījumos, kad ar peļņu realizētā preces veida pārdošanas apjoms bija reprezentēts līdz 80 % no attiecīgā preces veida kopējā pārdošanas apjoma vai kad attiecīgā preces veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena vietējā tirgū, kuru aprēķināja vienīgi kā attiecīgā preces veida vidējo svērto pārdošanas cenu, turklāt ar noteikumu, ka šis preces veids bija reprezentēts vismaz 10 % no kopējā attiecīgā preces veida pārdošanas apjoma. Lielākai daļai preču veidu bija iespējams piemērot vietējās cenas, lai noteiktu normālo vērtību.(17) Gadījumos, kad salīdzināmās preces veids netika realizēts neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū, vai kad ar peļņu realizētais apjoms nepārsniedza 10% no kopējā attiecīgā preces veida pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka šīs preces katrs atsevišķais veids par vietējā tirgus cenu ir pārdots nepietiekamā daudzumā, lai nodrošinātu attiecīgu līmeni normālās vērtības noteikšanai. Šai sakarā tika izmantota normālā vērtība, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.(18) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz preces ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas („SG&A”) saprātīgā apmērā, kā arī peļņa. Ņemot vērā, ka līdzīgas preces pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs, aprēķina pamatā bija uzņēmuma SG&A izmaksas. Nosakot peļņas starpību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu tika izmantoti faktiskie dati par peļņu no līdzīgas preces pārdošanas parastajā tirdzniecības apritē.(19) Attiecībā uz dažām SG&A izmaksu kategorijām Komisija nevarēja noteikt, vai izmaksu sadale, par kuru bija paziņots anketā, pamatoti atspoguļoja ar attiecīgās preces ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Uzņēmumam tika dota iespēja pārbaudes apmeklējuma laikā sniegt komentārus, bet tas nevarēja izskaidrot konstatētās nekonsekvences. Tādēļ un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikumiem minētās izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, nosakot tos izmaksu posteņus, kas attiecas uz ražošanu.2. Eksporta cena(20) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo preci, ko patēriņam Kopienā realizē pirmajam neatkarīgajam pircējam.3. Salīdzināšana(21) Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības salīdzināšanu ar eksporta cenu rūpnīcas līmenī, kā arī tādā pašā tirdzniecības līmenī, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarīti pārbaudāmās preces cenu labojumi, ņemot vērā tādu faktoru atšķirības, uz kurām tika norādīts un attiecībā uz kurām tika pierādīts, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atsevišķos gadījumos, kuri pamatoti ar faktiem, tika veikti labojumi attiecībā uz transporta, apdrošināšanas un iepakošanas, kā arī kredīta izmaksām.4. Dempinga starpība(22) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība tika noteikta, katra preces veida vidējo svērto normālo vērtību, kā noteikts iepriekš, salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.(23) Dempinga starpība, kas tika izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, pamatregulas 9. panta 3. punkta izpratnē nepārsniedza 2 % slieksni.D. PASĀKUMI(24) Ņemot vērā iepriekš minēto konstatējumu, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. daļu vajadzētu izbeigt šo pārbaudi, kā arī saglabāt 0 % antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003 un apstiprināts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1496/2004, ko piemēro tādas preces importam, kuru Thai Benkan Co. Ltd ražo un eksportē uz Kopienu .E. SECINāJUMS(25) Ieinteresētās puses tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir paredzēts izbeigt pārbaudes procedūru, kā arī tām bija iespēja sniegt komentārus un piedalīties uzklausīšanas procesā. Visi sniegtie komentāri tika ņemti vērā, tomēr neviens no tiem nebija pietiekami pamatots, lai mainītu iepriekš minētos atzinumus,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo izbeidz daļēju starpposma pārbaudi attiecībā uz pasākumiem, kas piemērojami tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kas atbilst KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30, ex 7307 99 90 un kuru izcelsme, cita starpā, ir Taizemē, ciktāl minētie pasākumi skar Taizemes eksportētāju Thai Benkan Co. Ltd .2. pantsŠī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.).[2] OV L 84, 3.4.1996., 1.lpp.[3] OV L 182, 21.7.2000., 1. lpp.[4] OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp.[5] OV L 275, 25.8.2004., 1. lpp.[6] OV C 96, 21.4.2004., 38. lpp.


Avis juridique important

|

52004PC0466

Priekslikums Padomes regula par īpasajiem nosacījumiem tirdzniecībai ar tiem Kipras Republikas apgabaliem, kurus Kipras Republikas valdība nekontrolē  /* COM/2004/0466 galīgā redakcija - ACC 2004/0148 */

Priekslikums PADOMES REGULA par īpasajiem nosacījumiem tirdzniecībai ar tiem Kipras Republikas apgabaliem, kurus Kipras Republikas valdība nekontrolē(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Padome ir atkārtoti uzsvērusi, ka tā vēlas, lai tai pievienotos atkalapvienota Kipra. Līdz sim visaptveross risinājums nav panākts.Kipras turku daļas vēlētāji 2004. gada 24. aprīlī atsevisķā vienlaikus notiekosā referendumā apstiprināja "Visaptverosu Kipras problēmas risinājumu", ko precizēja ANO ģenerālsekretārs Kofi Anans. Ņemot vērā Kipras turku balsojumu, ANO ģenerālsekretārs, ziņojot par savu starpniecības pārstāvniecību Kiprā  [1], pauda cerību, ka ANO Drosības padomes locekļi "var vadīt valstu sadarbību gan divpusējā līmenī, gan starptautiskās organizācijās, lai novērstu nevajadzīgus ierobezojumus un sķērsļus, kuriem ir izolējosa ietekme uz Kipras turku kopienu un kuri kavē tās attīstību" (93. pants).[1]  Ģenerālsekretāra 2004. gada 28. maija ziņojums par viņa starpniecības pārstāvniecību Kiprā, UN Doc S/2004/437.Balstoties uz referenduma rezultātiem, Padome 2004. gada 26. aprīlī paziņoja:,Kipras turku kopiena ir paudusi skaidru vēlmi, lai tās nākotne būtu Eiropas Savienībā. Padome ir nolēmusi izbeigt Kipras turku kopienas izolāciju un veicināt Kipras atkalapvienosanu, sekmējot Kipras turku kopienas ekonomikas attīstību. Padome ir aicinājusi Komisiju sai sakarā iesniegt visaptverosus priekslikumus, īpasu uzsvaru liekot uz salas ekonomikas integrāciju un sakaru uzlabosanu starp abām kopienām un ES."Atbildot uz so uzaicinājumu, seit pievienotajā Padomes regulas priekslikuma projektā ir ietverts nozīmīgs līdzeklis, lai izbeigtu Kipras turku kopienas ekonomisko izolāciju, sekmējot tirdzniecību starp Kipras ziemeļu daļu un ES muitas teritoriju.Priekslikuma projekts piedāvā preferenciālu rezīmu produktiem, kurus ieved ES muitas teritorijā, un tajā, cita starpā, ir ietverti sīki izstrādāti noteikumi par dokumentiem, ar kuriem sertificē preču izcelsmi un kurus izsniedz Kipras turku Tirdzniecības kamera vai kāda cita attiecīgi pilnvarota iestāde, kā arī par fitosanitāro pārbaudi, pārtikas un produktu drosumu, nodokļu jautājumiem, saistībām sniegt informāciju un drosības pasākumiem neefektīvas sadarbības, pārkāpumu vai krāpsanas gadījumā. Preferenciālo rezīmu ir ierosināts izstrādāt kā tarifu kvotu sistēmu, izveidojot to tā, lai tā sekmētu ekonomikas attīstību, vienlaikus novērsot mākslīgas tirdzniecības modeļu veidosanu vai krāpsanas veicināsanu.Jāatzīmē, ka sī regula attiecas uz tirdzniecību, bet neaptver citus jautājumus, piemēram, transportu. Tāpēc tā neskar prasības, kuras jāievēro, lai izpildītu starptautiskos noteikumus par jūras un gaisa transporta drosību un aizsardzību. Vēl jo vairāk tādēļ, ka nav īpasu nosacījumu, ir piemērojami vispārējie noteikumi, kas regulē Kopienas ārējo tirdzniecību, tai skaitā, piemēram, Padomes Regula (EEK) Nr. 339/93 par importētu preču pārbaudi produktu drosības nodrosināsanai.Šīs regulas juridiskais pamats var būt vienīgi EK dibināsanas līguma 133. pants. Kipra ar visu savu teritoriju ir kļuvusi par ES dalībvalsti 2004. gada 1. maijā. Tomēr saskaņā ar Pievienosanās akta 10. protokola 1. panta 1. punktu acquis communautaire piemērosana ir apturēta tajos apgabalos, kurus Kipras Republikas valdība nekontrolē (,apgabali"). Tas, cita starpā, nozīmē to, ka ,apgabalos" nav piemērojams Kopienas muitas kodekss, kas nosaka EK muitas teritoriju. Tāpēc tirdzniecībā ar siem apgabaliem ievēro tresām valstīm piemērojamos noteikumus. Šī situācija nav nekas ārkārtējs. Ir arī citas ES teritorijas, kuras neietilpst ES muitas teritorijā. Uz Seūtu, Meliļu un Gibraltāru, izņemot gadījumus, kad ir spēkā īpasie noteikumi, attiecas tirdzniecības noteikumi, kas balstās uz EK dibināsanas līguma 133. pantu, kamēr Bīzingenai, Čampīno un Helgolandei parasti piemēro attiecīgos treso valstu noteikumus.2004/0148 (ACC)Priekslikums PADOMES REGULA par īpasajiem nosacījumiem tirdzniecībai ar tiem Kipras Republikas apgabaliem, kurus Kipras Republikas valdība nekontrolēEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu un jo īpasi tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekslikumu  [2],[2]  OV L [...], [...], [...]. lpp.tā kā(1) Eiropas Padome ir atkārtoti uzsvērusi, ka tā vēlas, lai tai pievienotos atkalapvienota Kipra. Līdz sim nav panākts visaptveross risinājums. Ievērojot to, ka Kipras turku kopiena referendumā par visaptverosu Kipras problēmas risinājumu, ko piedāvājis ANO ģenerālsekretārs, ir paudusi skaidru vēlmi, lai tās nākotne būtu Eiropas Savienībā, Padome 2004. gada 26. aprīlī nolēma izbeigt Kipras turku kopienas izolāciju un veicināt Kipras atkalapvienosanu, sekmējot Kipras turku kopienas ekonomikas attīstību. Padome ir uzaicinājusi Komisiju iesniegt visaptverosus priekslikumus sajā sakarā;(2) līdz mirklim, kad tiks rasts risinājums, ir apturēta acquis communautaire piemērosana, ievērojot 2003. gada Pievienosanās akta 10. protokola 1. panta 1. punktu  [3], tajos Kipras Republikas apgabalos, kurus Kipras Republikas valdība nekontrolē, se turpmāk - ,apgabali";[3]  OV L 236, 23.9.2003., 955. lpp.(3) saskaņā ar 10. protokola 3. panta 1. punktu acquis communautaire apturēsana neliedz noteikt pasākumus, kas paredz veicināt apgabalu attīstību. Attīstot tirdzniecību ar siem apgabaliem, tas sekmēs to ekonomikas attīstību. Tāpēc var noteikt īpasus noteikumus, lai veicinātu tirdzniecību starp minētajiem apgabaliem un dalībvalstīm, izņemot Kipru. Tie nedrīkst pasliktināt ES drosības normas, jo īpasi EK noteikumus par veselības, drosības, vides un patērētāju aizsardzību un par aizliegumu ievest viltotas un pirātpreces, vai radīt nepieļaujamus draudus augu veselībai Kopienā, kā arī nedrīkst kaitēt tās ekonomiskajām interesēm;(4) Komisijai jānosaka ikgadējās tarifa kvotas produktiem tā, lai veicinātu tirdzniecības attīstību, vienlaikus izvairoties no mākslīgu tirdzniecību modeļu veidosanas vai krāpsanas veicināsanas;(5) lai aizsargātu Kopienas intereses, līdz ar pasākumiem jo īpasi jāpieņem arī noteikumi, kas pilnībā vai daļēji ļauj tos īslaicīgi vai pastāvīgi atcelt tad, ja ir aizdomas vai ir konstatēta krāpsana vai kādi citi pārkāpumi;(6) līdz brīdim, kad būs pieņemtas veselības un valsts veselības normas, ir jāaizliedz dzīvnieku un to produktu apgrozība;(7) tiesības gūt labumu no siem pasākumiem ir tad, ja Kipras turku Tirdzniecību kamera vai kāda cita iestāde, ko Komisija sajā nolūkā ir attiecīgi pilnvarojusi, faktiski sadarbojas ar Komisiju un dalībvalstu muitas iestādēm, lai novērstu krāpsanas draudus. Pirms sīs atļaujas izsniegsanas pilnvarotajai iestādei ir jāuzņemas ieprieksējas rakstiskas saistības un atļauju jāatceļ, ja minētā iestāde nepilda vienu vai vairākas no sīm saistībām, tādējādi apdraudot sīs regulas pareizu piemērosanu;(8) sīs regulas noteikumi, jo īpasi tad, ja tiek izmantoti no acquis communautaire aizgūtie noteikumi, ir jāinterpretē, ievērojot īpasos apstākļus, kas pastāv sajos apgabalos;(9) sīs regulas ietvaros būtu jāpiemēro arī dazi noteikumi, kas paredzēti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92  [4], Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93  [5] un Komisijas Regulā (XX) par Padomes Regulas (EK) Nr. 866/2004 4. punkta īstenosanu  [6] ;[4]  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.[5]  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.[6]  OV L 161, 30.4.2004., 128. lpp.(10) sie pasākumi jāpārskata, ievērojot pieredzi, kas gūta, īstenojot so regulu;(11) ciktāl sī regula neparedz konkrētus nosacījumus, ir spēkā vispārējie noteikumi, kas regulē Kopienas ārējo tirdzniecību;(12) sī regula neskar prasības, kuras jāizpilda, lai ievērotu starptautiskos noteikumus par jūras un gaisa transporta drosību un aizsardzību;(13) sie pasākumi ir daļa no ieprieks minētajiem visaptverosajiem priekslikumiem, reaģējot uz konkrēto situāciju Kiprā. Tie nebūs uzskatāmi par precedentu Kopienas tirdzniecības politikā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsNo apgabaliem ienākosu preču apstrāde1. Produktus, kuru izcelsme Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 23. un 24. panta nozīmē ir apgabalos un kurus tiesi transportē no tiem, var laist brīvā apgrozībā Kopienas muitas teritorijā, nepiemērojot līdzvērtīgas ietekmes muitas nodevas un tarifus ikgadējo tarifu kvotu ietvaros, kas noteiktas saskaņā ar 4. pantu, ja tiem pievieno 2. panta 2. punktā minēto dokumentu un ja par tiem nav tiesību saņemt eksporta kompensācijas vai nevar piemērot intervences pasākumus. Tas neskar netiesos nodokļus, kas maksājami par importu.2. Atkāpjoties no ieprieks minētā, Komisija saskaņā ar attiecīgo pārvaldības komitejas procedūru, kas izstrādāta, ievērojot kopējo lauksaimniecības politiku, var noteikt atvieglotus noteikumus un piekļuves kārtību tiem produktiem, par kuriem ir tiesības saņemt eksporta kompensācijas vai kuriem var piemērot intervences pasākumus.3. No apgabaliem aizliegts ievest Kopienā tādus dzīvus dzīvniekus un dzīvnieku valsts produktus, uz kuriem attiecas Kopienas tiesību akti par veterinārajiem noteikumiem, tikmēr, kamēr nav iespējams nodrosināt atbilstosu veterināro un sanitāro līmeni. Lai so aizliegumu atceltu, ir jāpieņem Komisijas lēmumi, kas atbilst 58. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002  [7], ar ko nosaka tirdzniecībai piemērojamos nosacījumus.[7]  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.4. Pārtikas nekaitīguma labad no apgabaliem ir aizliegts ievest lopbarību Kopienā.5. Pārtikas nekaitīguma labad Kopienā ir aizliegts caur apgabaliem ievest preces, uz kurām attiecas IV pielikumā minētie Komisijas lēmumi. Tas pats attiecas uz precēm, kas minētas tamlīdzīgos lēmumos, kas pieņemti, turpmāk veicot Direktīvā 93/43/EK  [8] vai Regulā 178/2002/EK minētos aizsardzības pasākumus. Attiecībā uz pārējo lopbarību pilnībā veic pārtikas nekaitīguma prasību testēsanu un pārbaudes, kas izklāstītas saskaņā ar EK Līguma 95. pantu noteiktajos pasākumos.[8]  OV L 175, 19.7.1993., 1. lpp.6. Kopienā ir aizliegts ievest preces, kurām piemēro ES tirdzniecības aizsardzības pasākumus, tostarp preces, kurās ir izejvielas, uz kurām sādi pasākumi attiecas. Tas neietekmē Kopienas antidempinga, antisubsidēsanas, drosības vai citu tirdzniecības aizsardzības instrumentu piemērosanu.2. pantsĪpasā rezīma nosacījumi1. Šīs regulas 1. pantā minētos pasākumus veic ar nosacījumu, ka nav jaunu vai paaugstinātu līdzvērtīgas ietekmes nodevu vai tarifu, jaunu līdzvērtīgas ietekmes daudzuma ierobezojumu vai pasākumu, kā arī nav citu ierobezojumu, kuri no sīs regulas spēkā stāsanās dienas tiek piemēroti apgabalos, ievedot Kopienas izcelsmes preces.2. Kipras turku Tirdzniecības kamera vai kāda cita iestāde, kuru Komisija saskaņā ar 5. pantu sim nolūkam ir pilnvarojusi, izsniedz pavaddokumentu, kas apliecina, ka 1. panta 1. punktā minēto preču izcelsme ir apgabalos Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 23. un 24. panta nozīmē. Pavaddokumentu noformē uz veidlapas, kas atbilst I pielikumā dotajam paraugam.3. Uzņēmēji, kuri vēlas pieprasīt pavaddokumentu, iesniedz rakstisku pieteikumu ieprieks minētajām izdevējiestādēm. Pieteikumu sagatavo uz veidlapas, kas atbilst II pielikumā dotajam paraugam.4. Kipras turku Tirdzniecības kamera vai kāda cita attiecīgi pilnvarota iestāde reizi mēnesī paziņo Komisijai to preču veidu, apjomu un vērtību, par kurām tā izsniegusi 2. panta 2. punktā minētos dokumentus, kā arī sniedz ziņas par atklātajiem pārkāpumiem un piemērotajām sankcijām.3. pantsIzcelsmes noteikumiIzcelsmi produktam, uz kuru attiecas sī regula, nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esosajiem noteikumiem, kuri attiecas uz nepreferenciālas izcelsmes definīciju.4. pantsTarifu kvotas1. Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 248. pantā izklāstīto procedūru nosaka ikgadējās tarifu kvotas 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem tā, lai sekmētu tirdzniecības attīstību, vienlaikus izvairoties no mākslīgu tirdzniecību modeļu veidosanas vai krāpsanas veicināsanas. Nosakot produktu kategorijas un tām piemērojamos tarifu kvotu līmeņus, Komisija savāc un ņem vēra Kipras turku Tirdzniecības kameras vai citu attiecīgo iestāzu sniegto informāciju par esosajām razosanas jaudām un to potenciālo pieaugumu, tradicionālajiem patēriņa modeļiem un jebkuras citas attiecīgās ziņas.2. Tarifu kvotas Komisija pārvalda saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a līdz 308.c pantu.5. pantsAtļauja1. Uz sīs regulas 2. panta 2. punktā minēto atļauju jo īpasi attiecas ieprieksējas rakstiskas saistības, ko uzņēmusies Kipras turku Tirdzniecības kamera vai jebkura cita attiecīgi pilnvarota iestāde, pareizi piemērot Kopienas ar nepreferenciālas izcelsmes definīciju saistītos Kopienas tiesību aktus un uzraudzīt, lai tos pareizi piemērotu uzņēmēji, kuri iesniegusi pieteikumus, saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 23. un 24. pantu un tās īstenosanas noteikumiem, cita starpā, ietverot arī saistības(a) vajadzības gadījumā veikt pārbaudi, lai pārliecinātos, vai informācija, ko uzņēmējs, kurs iesniedzis pieteikumu, ir norādījis 2. panta 3. punktā minētajā pieteikuma veidlapā, ir pareiza;(b) izsniegt pavaddokumentu un skaidri apliecināt, ka izcelsme precēm, uz kurām tas attiecas, ir 2003. gada Pievienosanās akta 10. protokola 1. panta 1. punktā minētajos apgabalos saskaņā ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 23. un 24. pantu un tās īstenosanas noteikumiem;(c) nosūtīt Komisijai to zīmogu nospiedumu paraugus, kurus izmanto pavaddokumenta izsniegsanai;(d) vismaz trīs gadus nodrosināt pieeju pavaddokumenta pieteikuma veidlapai un visiem apliecinosiem dokumentiem;(e) sadarboties ar Komisiju un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai pārbaudītu pavaddokumenta autentiskumu, kā arī lai novērstu krāpsanas draudus vai kādus citus pārkāpumus;(f) pēc savas iniciatīvas vai pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts iestādes pieprasījuma veikt attiecīgo izmeklēsanu, ja informācija norāda uz to, ka tiek pārkāpti sīs regulas noteikumi;(g) akceptēt pārbaudes, revīziju vai izmeklēsanu uz vietas iestādē un veicināt minētās pārbaudes, revīziju vai izmeklēsanu uz vietas to uzņēmēju telpās, kuri ir pieprasījusi pavaddokumenta sagatavosanu saistībā ar sāda dokumenta derīgumu;(h) katru mēnesi paziņot Komisijai to preču veidu, apjomu un vērtību, par kurām tā ir izsniegusi pavaddokumentus, kā arī ziņas par atklātajiem pārkāpumiem un piemērotajām sankcijām.2. Ja pilnvarotā iestāde nepilda sīs saistības un tas apdraud pareizu sīs regulas piemērosanu, Komisija anulē atļauju.6. pantsFitosanitārā kontrole un ziņosana1. Ja preces ir augi, augu produkti un citi Padomes Direktīvas 2000/29/EK  [9] V pielikuma B daļā apskatītie produkti, neatkarīgi fitosanitārie eksperti, kurus nozīmējusi Komisija un kuri sadarbojas ar Kipras turku Tirdzniecības kameru vai jebkuru citu attiecīgi pilnvarotu iestādi, preces pārbauda razosanas gaitā, novāksanas laikā un laikā, kad tās tiek sagatavotas tirdzniecībai.[9]  OV L 169, 19.7.2000., 1. lpp.Attiecībā uz kartupeļiem ieprieks minētie eksperti pārbauda, vai sūtījumā esosie kartupeļi ir audzēti tiesi no sēklas kartupeļiem, kas sertificēti kādā no dalībvalstīm, vai arī no sēklas kartupeļiem, kas sertificēti kādā citā dalībvalstī, no kuras saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK III pielikumu stādīsanai paredzētus kartupeļus nav aizliegts ievest Kopienā.Attiecībā uz citrusaugļiem ieprieks minētie eksperti pārbauda, vai augļiem nav lapu un kātu un vai tiem ir attiecīgais izcelsmes marķējums.2. Ja ieprieks minētie eksperti, ciktāl viņiem zināms un ciktāl to iespējams noteikt, konstatē, ka attiecīgajos augos, augu produktos vai citos sūtījumā esosajos produktos nav grozītās Direktīvas 2000/29/EK I pielikumā un, ja piemērojams, arī II pielikumā minēto kaitīgo organismu un ka tie atbilst 1. punkta otrās un tresās daļas noteikumiem, viņi sniedz savu atzinumu, izmantojot III pielikumā doto ,Fitosanitārās pārbaudes ziņojuma" veidlapas paraugu. ,Fitosanitārās pārbaudes ziņojumu" pielikuma veidā pievieno 2. panta 2. punktā minētajam pavaddokumentam.Eksperti ,Fitosanitārās pārbaudes ziņojumu" neizsniedz par stādīsanai paredzētiem augiem, tai skaitā stādīsanai paredzētiem Solanum tuberosum (L.) gumiem.3. Eksperti aizzīmogo vai noslēdz sūtījuma iepakojumu vai noplombē sūtīsanai izmantoto transportlīdzekli tā, lai transportējot attiecīgie produkti nevarētu izraisīt invāziju vai infekciju un lai nemainītos to identitāte. Preces, uz kurām attiecas sī panta noteikumi, uz Kopienas muitas teritoriju pārvieto tikai tad, ja minētā ziņojuma veidlapa ir pilnībā aizpildīta un ja to ir attiecīgi parakstījis vismaz viens no ieprieks minētajiem fitosanitārajiem ekspertiem.4. Pēc saņemsanas Kopienas muitas teritorijā kompetentās iestādes sūtījumu pārbauda. Attiecīgā gadījumā fitosanitārās pārbaudes ziņojumu aizstāj ar auga pasi, ko izsniedz saskaņā ar Komisijas Direktīvu 92/105/EEK  [10] un 93/ 51/EEK  [11] noteikumiem.[10]  OV L 4, 8.1.1993., 22. lpp.[11]  OV L 205, 17.8.1993., 24. lpp.5. Ja sūtījumu pilnībā vai daļēji veido kartupeļu partijas, saskaņā ar Kopienā izveidotām so kaitīgo organismu noteiksanas un diagnosticēsanas metodēm attiecīgu daļu no sīm partijām pārbauda, nosakot Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. un Clavibacter michiganensis ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. klātbūtni.7. pantsPagaidu apturēsana1. Neskarot Komisijas tiesības anulēt 5. panta 2. punktā minēto atļauju, Komisija var īslaicīgi apturēt sajā regulā paredzēto īpaso rezīmu, ja, pamatojoties uz objektīvu informāciju, tā ir atklājusi, ka ir bijusi pārkāpumi vai ir notikusi krāpsana.2. Šā panta mērķiem pārkāpumus vai krāpsanu, cita starpā, var konstatēt tad, ja bez pietiekama pamatojuma strauji pieaug tādu preču ievesana Kopienas muitas teritorijā, kuru izcelsme ir apgabalos un kas pārsniedz ierasto apgabalu razosanas jaudu un ja tas ir saistīts ar objektīvu informāciju par pārkāpumiem vai krāpsanu.3. Uz pagaidu apturēsanu attiecas sādi noteikumi:(a) ja Komisija, pamatojoties uz objektīvu informāciju, ir konstatējusi pārkāpumus vai krāpsanu, tā savu atzinumu kopā ar objektīvo informāciju nekavējoties nosūta Muitas kodeksa komitejai, kas izveidota saskaņā ar 247. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92;(b) sajā pantā paredzētā pagaidu apturēsana ir spēkā tiktāl, ciktāl tas ir nepieciesams Kopienas finansiālo interesu aizsardzībai. Tā nepārsniedz sesu mēnesu laikposmu, kuru attiecīgi var atjaunot.4. Komisija ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī" publicē paziņojumu komersantiem. Tajā jānorāda, ka, pamatojoties uz objektīvu informāciju, ir konstatēti pārkāpumi vai krāpsana.8. pantsĪstenosanas noteikumiKomisija var pieņemt īstenosanas noteikumus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 866/2004 4. panta 12. punkta pēdējā teikumā noteikto procedūru; attiecībā uz 4., 5. un 7. pantu īstenosanas noteikumus var pieņemt saskaņā ar Padomes Regulā (EK) Nr. 2913/92 noteikto procedūru.9. pantsPārskatīsana, uzraudzība un sadarbība1. Komisija katru gadu ziņo Padomei ne vēlāk kā vienu gadu pēc sīs regulas spēkā stāsanās dienas par regulas īstenosanu un par situāciju, to piemērojot, vajadzības gadījumā sim ziņojumam pievienojot attiecīgus priekslikumus par grozījumiem.2. Komisija jo īpasi pārbauda tos tirdzniecības modeļus, kas veidosies saskaņā ar so regulu, tai skaitā tirdzniecības un tirgoto produktu apjomu un vērtību.3. Dalībvalstis un Komisija ciesi sadarbojas, lai nodrosinātu sīs regulas ievērosanu.10. pantsStāsanās spēkāŠī regula stājas spēkā desmitajā dienā pēc publicēsanas ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdā --priekssēdētājs[...]I PIELIKUMS2. panta 2. punktā minētā pavaddokumenta paraugs>TABELPOSITION>II PIELIKUMS2. panta 3. punktā minētās pieteikuma veidlapas paraugs>TABELPOSITION>III PIELIKUMS6. panta 2. punktā minētā ,Fitosanitārās pārbaudes ziņojuma" paraugs1. Padomes Regulā xxx/2004 minētais fitosanitārās pārbaudes ziņojums Numurs2. Kravas sūtītāja uzvārds, vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese  //  3. Kravas saņēmēja uzvārds, vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese4. Razotāja reģistrācijas numurs (pie fitosanitārajiem ekspertiem) un razosanas vieta  //  5. Iesaiņosanas centra nosaukums un pilna adrese6. Sūtījuma apraksts (atsķirības zīmes, produkcijas nosaukums, botāniskais nosaukums)  //  7. Deklarētais daudzums8. Transportlīdzeklis  //  9. Apstrāde pēc razas novāksanas (apstrāde, aktīvā sastāvdaļa, koncentrācija, temperatūra)10. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) xxx/2004 apaksā parakstījies fitosanitārais eksperts, kurs- saskaņā ar attiecīgajām procedūrām ieprieks minēto produkciju ir pārbaudījis razosanas posmā un vēlreiz novāksanas posmā, kā arī posmā, kad tā tiek sagatavota tirdzniecībai,- ir piedalījies kravas iekrausanā transportīdzeklī un ir aizplombējis to, kad iekrausana bija pabeigta,ar so secina, ka, cik viņam zināms un ciktāl to iespējams noteikt, preces- uzskatāmas par atbilstosām patlaban ES spēkā esosajiem fitosanitārajiem noteikumiem un jo īpasi- uzskatāmas par brīvām no grozītās Direktīvas 2000/29/EK I pielikumā un attiecīgā gadījumā II pielikumā minētajiem kaitīgajiem organismiem,- attiecībā uz kartupeļiem to, vai sūtījumā esosie kartupeļi tika audzēti tiesi no sēklas kartupeļiem, kas sertificēti kādā no dalībvalstīm, vai arī no sēklas kartupeļiem, kas sertificēti jebkurā citā dalībvalstī, no kuras saskaņā ar Direktīvas 2000/29/EK III pielikumu stādīsanai paredzētus kartupeļus nav aizliegts ievest Kopienā,- attiecībā uz citrusaugļiem to, vai augļiem nav lapu un kātu un vai tiem ir attiecīgais izcelsmes marķējums.Fitosanitārā(-o) eksperta (-u) vārds (-i), uzvārds (-i) un paraksts (-i) Izdosanas vieta un datums(1) .........................2) (pēc izvēles vēl kāds eksperts, kurs parakstās)IV PIELIKUMS1. panta 5. punktā minēto Komisijas lēmumu saraksts- Komisijas Lēmums 2002/80/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/429/EK un ar kuru ir izvirzīti īpasi nosacījumi Turcijas izcelsmes vai no Turcijas sūtītu vīģu, lazdu riekstu, pistāciju, kā arī dazu no tiem iegūtu produktu importam- Komisijas Lēmums 2002/79/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/429/EK un ar kuru ir izvirzīti īpasi nosacījumi Ķīnas izcelsmes vai no Ķīnas sūtītu zemesriekstu, kā arī dazu no tiem iegūtu produktu importam- Komisijas Lēmums 2000/49/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/429/EK un ar kuru ir izvirzīti īpasi nosacījumi Ēģiptes izcelsmes vai no Ēģiptes sūtītu zemesriekstu, kā arī dazu no tiem iegūtu produktu importam- Komisijas Lēmums 2003/493/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/428/EK un ar kuru ir izvirzīti īpasi nosacījumi Brazīlijas izcelsmes vai no Brazīlijas sūtītu zemesriekstu čaumalās importam- Komisijas Lēmums 1997/830/EK, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/429/EK un ar kuru ir izvirzīti īpasi nosacījumi Irānas izcelsmes vai no Irānas sūtītu pistāciju, kā arī dazu no tām iegūtu produktu importam- Komisijas 2004. gada 21. janvāra Lēmums 2004/92/EK par ārkārtas pasākumiem attiecībā uz čilli un to produktiem


				|

		52014PC0443

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (kodificēta redakcija) /* COM/2014/0443 final - 2014/0206 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Tautu Eiropas kontekstā
Komisija piešķir lielu nozīmi Savienības tiesību
vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas
un pieejamākas pilsoņiem, tādējādi sniedzot tiem jaunas
iespējas un izdevību izmantot tiem piešķirtās
īpašās tiesības.
Šo mērķi nevar sasniegt kamēr
daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan
būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie
jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un
daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos.
Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir
vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina
dažādus instrumentus.
Šajā sakarā to noteikumu
kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai
tiesību akti būtu skaidri un pārskatāmi.
2.           Komisija 1987. gada 1. aprīlī
nolēma[1]
sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem
jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc
desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā
prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat
īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas,
lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.
3.           Edinburgas Eiropadomes
(1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi
to apstiprināja[2],
uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina
piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to,
kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas
attiecīgajā laikā.
Kodifikācija jāveic pilnīgā
atbilstībā normālajai procedūrai Savienības
tiesību aktu pieņemšanai.
Ņemot vērā to, ka nekādas
izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar
kodifikācija, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir
nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju
vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru
kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.
4.           Šī priekšlikuma mērķis ir
uzņemties Padomes 2008. gada 16. jūnija Regulas (EK)
Nr. 594/2008 Regulas par dažām procedūrām, lai
piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp
Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju
un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu
nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem
jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un
Hercegovinu, no otras puses[3]
kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā
ietvertos tiesību aktus[4];
šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto tiesību
aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem
formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas
pasākums.
5.           Kodifikācijas priekšlikums tika
izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK)
Nr. 594/2008 un tās grozošo tiesību aktu konsolidāciju
22 oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Savienības
Publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas
palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību
veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas
kodificētās regulas II pielikumā.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp. (pielāgots)
2014/0206 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par dažām procedūrām, lai
piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp
Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju
un Hercegovinu, no otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu
nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem
jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un
Hercegovinu, no otras puses (kodificēta redakcija)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Ö Līgumu par
Eiropas Savienības darbību Õ un jo īpaši
tā Ö 207. panta
2. punktu Õ,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
ê
(1)       Padomes Regula (EK)
Nr. 594/2008[6]
ir būtiski grozīta[7].
Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētā
regula būtu jākodificē.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp. (pielāgots)
(2)       Stabilizācijas un
asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienām un to
dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras
puses (“SAN”), tika parakstīts Luksemburgā 2008. gada
16. jūnijā.
(3)       Padome 2008. gada
16. jūnijā noslēdza Pagaidu nolīgumu par
tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem
starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras
puses[8]
(“Pagaidu nolīgums”), kas Ö paredzēja Õ, ka SAN noteikumiem par tirdzniecību un ar
tirdzniecību saistītiem jautājumiem jāstājas
spēkā paātrināti. Pagaidu nolīgums Ö stājās Õ spēkā Ö 2008. gada
1. jūlijā Õ.
(4)       Ir jānosaka
procedūras, lai piemērotu dažus Pagaidu nolīguma noteikumus.
Tā kā Ö minēto Õ dokumentu
tirdzniecības un ar tirdzniecību saistītie noteikumi ir
lielā mērā identiski, šī regula būtu jāattiecina
arī uz SAN īstenošanu pēc tā stāšanās
spēkā.
(5)       SAN un Pagaidu
nolīgumā paredzēts, ka zivsaimniecības produktus, kuru
izcelsme ir Bosnijā un Hercegovinā, atbilstīgi tarifa kvotu limitam
var ievest Ö Savienībā Õ, piemērojot
pazeminātas tarifu kvotas. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt
noteikumus, kas reglamentē Ö minēto Õ tarifu kvotu
pārvaldīšanu.
(6)       Ja ir nepieciešami
tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tos pieņem atbilstoši
vispārīgiem noteikumiem, kas paredzēti Padomes
Regulā (EK) Nr. 260/2009[9],
Padomes Regulā (EK) Nr. 1061/2009[10],
Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009[11], vai attiecīgi
Padomes Regulā (EK) Nr. 597/2009[12].
(7)       Ja dalībvalsts sniedz
informāciju Komisijai par iespējamu krāpšanu vai nespēju
nodrošināt administratīvu sadarbību, piemēro
attiecīgos Ö Savienības Õ tiesību aktus,
jo īpaši Padomes Regulu (EK) Nr. 515/97[13].
(8)       Šīs regulas
atbilstīgo noteikumu īstenošanas nolūkā Muitas kodeksa
komitejai, ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES)
Nr. 952/2013[14]
285. pantu, būtu jāpalīdz Komisijai.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 17. punkts (pielāgots)
(9)       Ö SAN Õ divpusējo
drošības klauzulu īstenošanai ir vajadzīgi vienoti
nosacījumi aizsardzības un citu pasākumu pieņemšanai.
Minētie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011[15].
(10)     Komisijai būtu jāpieņem
nekavējoties piemērojami īstenošanas akti, ja tas nepieciešams
nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ pienācīgi pamatotos
gadījumos, kas saistīti ar ārkārtējiem un kritiskiem
apstākļiem Pagaidu nolīguma 24. panta 5. punkta b)
apakšpunkta un 25. panta 4. punkta un, attiecīgi, Ö SAN Õ 39. panta
5. punkta b) apakšpunkta un 40. panta 4. punkta
nozīmē,
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp.
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šī regula nosaka dažas procedūras,
lai pieņemtu sīki izstrādātu kārtību,
kādā īstenojami daži noteikumi Stabilizācijas un
asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienām un to
dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras
puses (“SAN”), un Pagaidu nolīgumā par tirdzniecību un ar
tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no
vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses (“Pagaidu
nolīgums”).
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 17. punkta 1. apakšpunkts
2. pants
Koncesijas zivīm un zivsaimniecības
produktiem
Komisija saskaņā ar šīs regulas
9. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru
pieņem sīki izstrādātu kārtību, kā
attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifu
kvotām īstenojams Pagaidu nolīguma 13. pants un,
attiecīgi, SAN 28. pants.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp.
3. pants
Tarifa pazeminājumi
1. Ņemot vērā 2. punktu,
preferenciālā nodokļa likmes noapaļo uz leju līdz
pirmajai zīmei aiz komata.
2. Ja saskaņā ar 1. punktu
veiktā preferenciālā nodokļa likmes aprēķina
rezultāts atbilst kādam no šiem, preferenciālā likme ir
uzskatāma par pilnīgu atbrīvojumu:
a)           attiecībā uz ad valorem
nodevām – 1 % vai mazāk, vai
b)           attiecībā uz
specifiskajiem nodokļiem – EUR 1 vai mazāk attiecībā
uz katru atsevišķu daudzumu.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 17. punkta 2. apakšpunkts
4. pants
Tehniski pielāgojumi
Grozījumus un to noteikumu tehniskos
pielāgojumus, kas ir pieņemti, ievērojot šo regulu, kuri ir
vajadzīgi sakarā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras
kodos vai TARIC apakšgrupās vai sakarā ar to, ka noslēgti
jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veiktas vēstuļu
apmaiņas vai citas darbības starp Savienību un Bosniju un
Hercegovinu, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
5. pants
Vispārīga aizsardzības
pasākumu klauzula
Ja Savienībai ir jāveic
pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 24. pantā un,
attiecīgi, SAN 39. pantā, minēto pasākumu
pieņem atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kura minēta
šīs regulas 9. panta 3. punktā, ja nav paredzēts
citādi Pagaidu nolīguma 24. pantā un, attiecīgi, SAN
39. pantā.
6. pants
Deficīta klauzula
Ja Savienībai ir jāveic
pasākums, kas paredzēts Pagaidu nolīguma 25. pantā un,
attiecīgi, SAN 40. pantā, minēto pasākumu
pieņem saskaņā ar šīs regulas 9. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp.
7. pants
Ārkārtēji un kritiski
apstākļi
Ja Pagaidu nolīguma 24. panta
5. punkta b) apakšpunkta un 25. panta 4. punkta, kā
arī SAN 39. panta 5. punkta b) apakšpunkta un
40. panta 4. punkta nozīmē iestājas
ārkārtēji un kritiski apstākļi, Komisija var veikt
tūlītējus pasākumus, kā paredzēts Pagaidu
nolīguma 24. un 25. pantā, kā arī SAN 39. un
40. pantā.
Ja Komisija saņem dalībvalsts
pieprasījumu, tā pieņem par to lēmumu piecu darbdienu
laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp. (pielāgots)
Komisija šādus pasākumus pieņem
saskaņā ar Ö šīs
regulas Õ 9. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru vai steidzamos
gadījumos saskaņā ar Ö šīs
regulas Õ 9. panta
4. punktu.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp. (pielāgots)
8. pants
Drošības klauzula par
lauksaimniecības un zvejniecības produktiem
1. Neskarot šīs regulas 5. un
6. pantā minēto procedūru, ja Ö Savienībai Õ jāveic
drošības pasākums, kā paredzēts Pagaidu nolīguma
24. pantā, kā arī SAN 39. pantā
attiecībā uz lauksaimniecības un zivsaimniecības
produktiem, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pati pēc
savas iniciatīvas lemj par vajadzīgajiem pasākumiem pēc
tam, kad attiecīgā gadījumā lieta nodota izskatīšanai,
kā paredzēts Pagaidu nolīguma 24 pantā, kā
arī SAN 39. pantā.
Ja Komisija saņem lūgumu no
dalībvalsts, tā pieņem par to lēmumu:
a)           trīs darbdienu laikā kopš
lūguma saņemšanas, ja nepiemēro Pagaidu nolīguma
24. pantā, kā arī SAN 39. pantā paredzēto
procedūru par lietas nodošanu izskatīšanai; vai
b)           trīs darbdienu laikā kopš
Pagaidu nolīguma 24. panta 5. punkta a) apakšpunktā,
kā arī SAN 39. panta 5. punkta a) apakšpunktā
paredzētā trīsdesmit dienu laikposma beigām, ja
piemēro Pagaidu nolīguma 24. pantā, kā arī SAN
39. pantā paredzēto procedūru par lietas nodošanu izskatīšanai.
Komisija ziņo Padomei par
pasākumiem, par kuriem tā izlēmusi.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 17. punkta 4. apakšpunkts
2. Komisija šādus pasākumus
pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru vai steidzamos gadījumos saskaņā
ar 9. panta 4. punktu.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 17. panta 5. punkts (pielāgots)
9. pants
Komiteju procedūra
1. Piemērojot 2., 4. un 11. pantu,
Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar
Regulas (ES) Nr. 952/2013 285. pantu. Minētā komiteja
ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Piemērojot 5. Ö līdz Õ 8. pantu, Komisijai
palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar 4. panta
1. punktu Regulā (EK) Nr. 260/2009. Minētā komiteja ir
komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar
tās 5. pantu.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp. (pielāgots)
10. pants
Dempings un subsīdijas
Ja tiek īstenota prakse, kurai Ö Savienība Õ var pamatoti
piemērot Pagaidu nolīguma 23. panta 2. punktā, kā
arī SAN 38. panta 2. punktā paredzētos pasākumus,
lēmumu par antidempinga un/vai kompensācijas pasākumiem
ieviešanu pieņem saskaņā ar attiecīgi Regulā (EK)
Nr. 1225/2009 un/vai Regulā (EK) Nr. 597/2009
izklāstītajiem noteikumiem.
11. pants
Konkurence
1. Ja tiek īstenota prakse, kas Ö Savienībai Õ ļauj
piemērot Pagaidu nolīguma 36. pantā, kā arī SAN
71. pantā paredzētos pasākumus, tad Komisija, pēc
savas iniciatīvas vai dalībvalsts pieprasījuma izskatījusi
konkrēto gadījumu, pieņem lēmumu, vai šāda prakse ir
saderīga ar Ö minētajiem Õ Nolīgumiem.
Pasākumus, kas paredzēti Pagaidu
nolīguma 36. panta 10. punktā, kā arī SAN
71. panta 10. punktā, pieņem atbalsta gadījumos
atbilstīgi procedūrām, kas noteiktas Regulā (EK)
Nr. 597/2009, bet pārējos gadījumos – saskaņā ar
procedūru, kas paredzēta Līguma Ö 207. Õ pantā.
2. Ja tiek īstenota prakse, kas var
būt par iemeslu tam, ka Bosnija un Hercegovina, pamatojoties uz Pagaidu
nolīguma 36. pantu, kā arī SAN 71. pantu, piemēro
pasākumus Ö Savienībai Õ, Komisija,
izskatījusi gadījumu, nolemj, vai tāda prakse ir saderīga
ar Pagaidu nolīguma un SAN principiem. Vajadzības gadījumā Ö Komisija Õ pieņem
attiecīgus lēmumus, pamatojoties uz kritērijiem, kas izriet no
Līguma 101., 102. un 107. panta
piemērošanas.
12. pants
Krāpšana vai administratīvas
sadarbības nenodrošināšana
Ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalsts
iesniegto informāciju vai pēc savas iniciatīvas, konstatē,
ka Pagaidu nolīguma 29. pantā, kā arī SAN
44. pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, Komisija
nekavējoties:
a)           informē Padomi; un
b)           par konstatējumu un
objektīvo informāciju paziņo Pagaidu komitejai un pēc tam
Stabilizācijas un asociācijas komitejai un sāk apspriedes ar
Pagaidu komiteju un pēc tam ar Stabilizācijas un asociācijas
komiteju.
Publicēšanu Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī, kas paredzēta Pagaidu
nolīguma 29. panta 5. punktā, kā arī SAN
44. panta 5. punktā, veic Komisija.
ê 37/2014 1.
pants un pielikuma 17. punkta 6. apakšpunkts
Komisija var saskaņā ar šīs
regulas 9. panta 3. punktā minēto pārbaudes
procedūru nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo atvieglojumu
režīmu produktiem, kā paredzēts Pagaidu nolīguma
29. panta 4. punktā un, attiecīgi, SAN 44. panta
4. punktā.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp. (pielāgots)
13. pants
Paziņojums
Par paziņojumiem Pagaidu komitejai un
vēlāk Stabilizācijas un asociācijas padomei un
attiecīgi Stabilizācijas un asociācijas komitejai
saskaņā ar Pagaidu nolīgumu vai SAN atbild Komisija, kas
rīkojas Ö Savienības Õ vārdā.
ê
14. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 594/2008
atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu un tās lasa saskaņā ar
atbilstības tabulu II pielikumā.
ê Kļūdu
labojums, OV L 233, 30.8.2008., 1. lpp. (pielāgots)
15. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā Õ dienā pēc
tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
Šī
regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās
dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.
[3]               Iekļauts likumdošanas programmā 2014.
[4]               Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.
[5]               OV C […], […], […] lpp.
[6]               Padomes 2008. gada 16. jūnija Regula (EK)
Nr. 594/2008 par dažām procedūrām, lai piemērotu
Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām
un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no
otras puses, kā arī lai piemērotu Pagaidu nolīgumu par
tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem
starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras
puses (OV L 169, 30.6.2008., 1. lpp.).
[7]               Skat. I pielikumu.
[8]               OV L 169, 30.6.2008., 1. lpp.
[9]               Padomes 2009. gada 26. februāra
Regula (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem
(OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.).
[10]             Padomes 2009. gada 19. oktobra Regula (EK)
Nr. 1061/2009, ar ko nosaka kopīgus eksporta noteikumus
(OV L 291, 7.11.2009., 1. lpp.).
[11]             Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK)
Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no
valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343,
22.12.2009., 51. lpp.).
[12]             Padomes 2009. gada 11. jūnija
Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu
importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis
(OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.).
[13]             Padomes 1997. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 515/97
par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju
palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai
nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu
piemērošanu (OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.).
[14]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra
Regula (ES) Nr. 952/2013, ar ko izveido Savienības Muitas
kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).
[15]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).
é
I PIELIKUMS
Atceltā
regula ar tajā veikto grozījumu
 Padomes Regula (EK) Nr. 594/2008 (OV L 169, 30.6.2008., 1. lpp.) ||   ||
 || Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 37/2014 (OV L 18, 21.1.2014., 1. lpp.) || tikai pielikuma 17. punkts
________________
II PIELIKUMS
Atbilstības
tabula
 Regula (EK) Nr. 594/2008 || Šī regula
 1. līdz 8. pants || 1. līdz 8. pants
 8.a pants || 9. pants
 9. pants || 10. pants
 10. pants || 11. pants
 11. pants || 12. pants
 13. pants || 13. pants
 __ || 14. pants
 14. pants || 15. pants
 __ || I pielikums
 __ || II pielikums
_____________


Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), un Regulu (ES) Nr. 648/2012 groza attiecībā uz CCP atļauju piešķiršanā iesaistītajām procedūrām un iestādēm un trešo valstu CCP atzīšanas prasībām


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0194

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.4.2009COM(2009)194 galīgā redakcija2009/0060 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulēPASKAIDROJUMA RAKSTSKopienas ārējai sadarbībai piemērojamajos dažādajos finanšu instrumentos pastāv neatbilstības attiecībā uz izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem maksājumiem, attiecināmību uz Kopienas finansējumu.Attīstības sadarbības instruments (ASI) un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments ( EIDHR ) ir vienīgie instrumenti, kuros nav paredzēts izņēmums attiecībā uz principu par šo izmaksu neattiecināmību uz Kopienas finansējumu. Pārējos instrumentos noteikts, ka principā Kopienas palīdzība nevar tikt izmantota, lai finansētu šīs izmaksas. Tādējādi tie dod iespēju konkrētā gadījumā rīkoties elastīgi, un kompetentais kredītrīkotājs var vajadzības gadījumā pieņemt lēmumu par to finansēšanu programmu un projektu labas izpildes labad.Šāda elastība ir nepieciešama attiecībā uz dažām vairākkārtējām bloķēšanas situācijām, kas rodas, kad nepastāv vai nav izmantojami atbrīvojuma mehānismi (piemēram, saņēmējvalstī esošo procedūru ļoti lielās sarežģītības dēļ). Šādās situācijās ASI un EIDHR instrumentos iekļautā striktā formulējuma dēļ darbības, kas finansēta, izmantojot ārējo palīdzību, īstenošana var būt ļoti grūta, jo īpaši „EIDHR” projektu ietvaros. Tāpat ir jāuzsver, ka aizliegums finansēt nodokļu maksājumu, ņemot vērā pašreizējo redakciju, attiecas tikai uz nodokļiem, kas maksājami „saņēmējvalstīs”, pievienojot attiecināmības problēmai interpretēšanas grūtības (jo īpaši reģionāla projekta gadījumā). Cits piemērs attiecas uz vietējo nodokļu piemērošanu (kas atbilst PVN), kuri nevar tikt atgūti, jo nepastāv atbrīvojuma mehānismi, un kuri būs jāmaksā līgumslēdzējam, ņemot vērā strikto aizliegumu par nodokļu finansēšanu.Piemēram, grūtības saistībā ar attiecināmību ir, bet ne tikai, šādos gadījumos:-  Vietējiem pirkumiem, kuru vērtība ir neliela un/vai kuri ir atmaksājami, attiecībā uz kuriem saņēmējvalsts PVN atbrīvojuma mehānismi ir dažreiz grūti piemērojami vai tie nepastāv.-  Finanšu regulas īstenošanas kārtībā (172.a panta 2. punkta c) apakšpunktā) ir paredzēta pievienotās vērtības nodokļu finansēšana, izmantojot Kopienas subsīdiju, ar nosacījumu, ka šie nodokļi nav atmaksājami un ka pamata dokuments to neizslēdz. Subsīdijām, kas piešķirtas saskaņā ar centralizēto pārvaldību, nav nepieciešama dalībvalsts, kurā projekts tiek īstenots, iepriekšēja piekrišana. Ja šīs valsts tiesību aktos nav paredzēts neviens atbrīvojuma mehānisms, subsīdijas saņēmējam būs jāsedz pievienotās vērtības nodokļi vai vietējie nodokļi, kas atbilst PVN, un viņš nevarēs saņemt atlīdzinājumu no EK līdzekļiem.-  „EIDHR” projektu ietvaros, ņemot vērā īpašos apstākļus, kādos tie tiek īstenoti, dažas konkrētās valstis nav ieinteresētas piešķirt atbrīvojumus projektiem, kurus tās neatbalsta. Ja nepastāv konvencijas, kurās paredzēts nodokļu atbrīvojums Kopienas finansētajiem projektiem, šos nodokļus tātad maksā saņēmējorganizācijas. Tas var kavēt tādu projektu īstenošanu, kuri politiskā ziņā ir īpaši delikāti.Visbeidzot, ir jāuzsver, ka, pat ja pilnīgs ārējās darbības finansējums var tikt potenciāli pieļauts, ņemot vērā īpašus nosacījumus, ar to ne vienmēr pietiek, lai ļautu finansēt nodokļus, kas paliek kā neattiecināmas izmaksas. Jebkurā gadījumā pilnīgs finansējums attiecas tikai uz darbības attiecināmām izmaksām.Ņemot vērā iepriekš minēto un ņemot vērā fiskālo noteikumu pastāvīgo attīstību saņēmējvalstīs, šķiet būtiski pietiekami saglabāt elastīgumu, lai ļautu kompetentajam kredītrīkotājam izvērtēt katrā atsevišķā gadījumā, vai ir nepieciešams pieņemt nodokļu attiecināmību uz Kopienas finansējumu saskaņā ar SAI un EIDHR , kā viņš var to darīt citu EK ārējās palīdzības instrumentu ietvaros, ja šie nodokļi no vispārējo tiesību viedokļa nav pārmērīgi.Tādēļ tiek ierosināts šo abu instrumentu attiecīgos noteikumus saskaņot ar pārējiem instrumentiem.2009/0060 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulēEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 179. panta 1. punktu un 181. panta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[1],tā kā:(1) Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes 2006. gada 17. jūlija Regula (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu[2], Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai[3], Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni[4], Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu[5], Padomes 2007. gada 19. februāra Regula (EK) Nr. 300/2007, ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā[6], Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē[7] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā[8].(2) Šo regulu īstenošana parādīja, ka pastāv neatbilstības saistībā ar izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Kopienas finansējumu. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) Nr. 1905/2006 un Regulā (EK) 1889/2006, lai tos saskaņotu ar pārējiem instrumentiem.(3) Šī regula nepārsniedz izvirzītā mērķa sasniegšanai nepieciešamās darbības saskaņā ar Līguma 5. panta trešās daļas noteikumiem,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1905/2006 25. panta 2. punktu aizstāj ar šo:„2. Principā Kopienas palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”2. pantsRegulas (EK) Nr. 1889/2006 13. panta 6. punktu aizstāj ar šo:„6. Principā Kopienas palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, 21.4.2009Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] Eiropas Parlamenta XX Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Padomes XX Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), un Eiropas Parlamenta XX Kopējā nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).[2] OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp .[3] OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.[4] OV L 405, 30.12.2006., 37. lpp.[5] OV L 327, 15.11.2006., 1. lpp.[6] OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.[7] OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.[8] OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.