               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.6.2020
            COM(2020) 240 final
            2020/0118(CNS)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko Portugālei atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi konkrētiem Madeiras un Azoru salu autonomajā apgabalā ražotiem alkoholiskajiem produktiem
            {SWD(2020) 108 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu, ar ko aizstāj spēkā esošo Padomes Lēmumu Nr. 376/2014/ES
                  1
                (2014. gada 12. jūnijs), kas pieņemts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantu. Saskaņā ar minēto pantu ir atļauti īpaši pasākumi attiecībā uz ES tālākajiem reģioniem, jo, kā tajā ir atzīts, pastāvīgie ierobežojumi, viens otru papildinot, nopietni kavē šo reģionu attīstību un ietekmē to ekonomisko un sociālo stāvokli. Tajā ir noteiks, ka šādi pasākumi ir atļauti ar nosacījumu, ka tie neapdraud Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu, arī iekšējo tirgu un kopējo politiku. Saskaņā ar spēkā esošo lēmumu Portugālei ir atļauts Madeirā ražotam un patērētam rumam un liķieriem un Azoru salās ražotiem un patērētiem liķieriem un degvīniem piemērot samazinātas akcīzes nodokļa likmes, kas ir līdz 75 % zemākas par Portugāles noteiktajām standarta likmēm. Spēkā esošais lēmums zaudēs spēku 2020. gada 31. decembrī.

               Šā pasākuma mērķis ir kompensēt Portugāles tālāko reģionu ražotājiem neizdevīgos konkurences apstākļus, ko radījusi Portugāles tālāko reģionu nošķirtība, atrašanās uz salām, nelielā platība, sarežģītā topogrāfija un klimats, kā arī ekonomiskā atkarība no dažiem produktiem, kā dēļ būtiski tiek kavēta šo ražotāju attīstība. Minēto apstākļu dēļ ražotājiem tālākajos reģionos rodas augstākas ražošanas izmaksas nekā ražotājiem kontinentā.

               Ņemot vērā lēmuma termiņa beigas, Eiropas Komisija sāka ārēju pētījumu, lai novērtētu pašreizējo režīmu, kā arī paredzamo ietekmi, ko rada iespējamie risinājumi, kas attiecas uz periodu pēc 2020. gada, tai skaitā pašreizējā priekšlikuma pamatā esošais risinājums.

               Saskaņā ar šo priekšlikumu atkāpes piemērošanu pagarina līdz 2027. gadam un atkāpi attiecina arī uz vietējā ražojuma ruma pārdošanu Azoru salās, saglabājot samazinājuma likmi 75 % apmērā, kā arī uz visu aptverto produktu tirdzniecību kontinentālajā Portugālē, piemērojot akcīzes nodokļa likmes samazinājumu 50 % apmērā.

               Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               2017. gada paziņojumā par stratēģisko partnerību ar ES tālākajiem reģioniem
                  2
                tika norādīts, ka tālākie reģioni joprojām saskaras ar nopietnām problēmām, no kurām daudzas ir pastāvīgas. Minētajā paziņojumā ir izklāstīta Komisijas pieeja šo reģionu atbalstam, izmantojot to unikālos resursus un identificējot jaunas izaugsmes nozares tālākajos reģionos nolūkā veicināt izaugsmi un nodarbinātību.

               Šajā saistībā šā priekšlikuma mērķis ir atbalstīt Portugāles tālākos reģionus to resursu izmantošanā, lai veicinātu vietējo izaugsmi un nodarbinātību konkrētā, proti, alkohola ražošanas, nozarē. Šis priekšlikums papildina Attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (POSEI)
                  3
               , kuras mērķis ir atbalstīt primāro nozari un izejvielu ražošanu.

               Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Priekšlikums atbilst 2015. gada vienotā tirgus stratēģijai
                  4
               , saskaņā ar kuru Komisija plāno izveidot dziļāku un taisnīgāku vienoto tirgu, kas dos labumu visām ieinteresētajām personām. Viens no ierosinātā pasākuma mērķiem ir mazināt papildu izmaksas, kas rodas tālāko reģionu uzņēmumiem un kavē to pilnīgu dalību vienotajā tirgū. Ņemot vērā ierobežoto ražošanas apjomu, nav sagaidāma negatīva ietekme uz vienotā tirgus netraucētu darbību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

                        Juridiskais pamats

                        Juridiskais pamats ir LESD 349. pants. Saskaņā ar minēto noteikumu Padome var pieņemt īpašus noteikumus ar mērķi pielāgot līgumu piemērošanu ES tālākajiem reģioniem.

                        Subsidiaritātes princips

                        Saskaņā ar LESD 349. pantu vienīgi Padomei ir pilnvaras pieņemt īpašus pasākumus, lai, ņemot vērā pastāvīgos ierobežojumus, kas ietekmē tālāko ES reģionu ekonomisko un sociālo situāciju, pielāgotu līgumu piemērošanu, arī kopējo politiku, šiem reģioniem. Tas attiecas arī uz atļaujām atkāpties no LESD 110. panta. Tāpēc Padomes lēmuma priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.

                        Proporcionalitātes princips

                        Šis priekšlikums atbilst Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā noteiktajiem proporcionalitātes principiem. Ierosinātie grozījumi nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai atrisinātu attiecīgās problēmas un tādējādi sasniegtu Līguma mērķus nodrošināt iekšējā tirgus pareizu un efektīvu darbību.

                        Proti, ierosinātā samazināto likmju attiecināšana uz kontinentālo Portugāli uzlabotu ražotāju Portugāles tālākajos reģionos konkurētspēju un tai būtu ierobežota negatīva ietekme negūto ieņēmumu un administratīvā sloga ziņā, kā arī šādā veidā šo reģionu ražotāji būtu vienlīdzīgā situācijā ar līdzīgu produktu ražotājiem kontinentālajā Portugālē.

                        Juridiskā instrumenta izvēle

                        Tiek ierosināts Padomes lēmums, ar ko aizstāj Padomes Lēmumu Nr. 376/2014/ES.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Spēkā esošo tiesību aktu ex-post izvērtējums

               Ārējā pētījumā tika konstatēts, ka tālāko reģionu ražotājiem joprojām rodas augstākas ražošanas izmaksas nekā ražotājiem kontinentālajā daļā, kuras pašlaik kompensē akcīzes nodokļa likmes samazinājums. Turklāt pētījumā tika konstatēts, ka kopš spēkā esošā lēmuma pieņemšanas radušās šādas divas problēmas.

               Pirmkārt, ārējā pētījumā tika konstatēts, ka rums tagad tiek ražots Azoru salās, bet tas nav iekļauts pašreizējā režīmā. Tomēr režīms attiecas uz Madeirā ražotu rumu, tādējādi radot nevienlīdzīgus konkurences apstākļus abu tālāko reģionu ruma ražotājiem. Otrkārt, pētījumā norādīts, ka papildus tam, ka rums tagad tiek ražots arī Azoru salās, ruma ražošana Madeirā pieaug un ne visu rumu var pārdot vietējā tirgū, jo tirgus tālākajos reģionos ir ierobežots. Papildu izmaksas, kas saistītas ar piekļuvi kontinentālās Portugāles tirgum, ir šķērslis šiem ražotājiem, kā rezultātā rums tiek uzglabāts, radot izmaksas.

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Saistībā ar ārējo pētījumu, kas sekmē pašreizējā režīma analīzi, attiecīgie Eiropas Komisijas dienesti, Portugāles iestādes, abu tālāko reģionu ražotāji un Portugāles izplatītāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, atbildes intervijās un diskusijās. Neskatoties uz ārējā līgumslēdzēja lielajām pūlēm, netika saņemtas atbildes no ražotājiem kontinentālajā daļā vai no pilsoniskās sabiedrības.

               Ietekmes novērtējums

               Šīs iniciatīvas pamatā ir šādi divi secīgi pasākumi: pašreizējā režīma ex-post izvērtējums un uzreiz pēc tā veikts perspektīvais novērtējums. Šāds novērtējums par to, kāda ietekme varētu būt pašreizējā režīma turpināšanai un iespējamām izmaiņām tajā, ir izklāstīts analītiskā dokumentā, kurā izvērtējums iekļauts kā pielikums. Minētais dokuments balstās uz ārēju pētījumu un dalībvalsts sniegto informāciju.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu, jo visus ieņēmumus no akcīzes nodokļiem saņem dalībvalstis.

               5.CITI ELEMENTI

               Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Atkāpes īstenošanas un darbības uzraudzība būs Portugāles iestāžu un Komisijas uzdevums, tāpat kā tas bijis līdz šim.

               Portugāle tiks aicināta līdz 2025. gada 30. septembrim iesniegt uzraudzības ziņojumu par laikposmu no 2019. līdz 2024. gadam. Šajā uzraudzības ziņojumā jāiekļauj:

               ·informācija par papildu izmaksām saistībā ar ražošanu;

               ·informācija par ekonomikas izkropļojumiem un ietekmi uz tirgu;

               ·informācija, pamatojoties uz kuru var novērtēt efektivitāti, lietderību un saskaņu ar citām ES rīcībpolitikām;

               ·informācija par jauno tiesību aktu aktualitāti un to ES pievienoto vērtību.

               Sagatavojot ziņojumu, būtu arī jācenšas no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām ievākt informāciju par tām radušos papildu ražošanas izmaksu un atbilstības nodrošināšanas izmaksu apmēru un attīstību, kā arī par jebkādiem tirgus izkropļojumu gadījumiem.

               Lai nodrošinātu, ka Portugāles iestāžu ievāktā informācija satur datus, kas Komisijai vajadzīgi nolūkā pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par shēmas derīgumu un eksistētspēju nākotnē, Komisija izstrādās īpašas norādes par iesniedzamo informāciju. Šādas norādes, ciktāl iespējams, būs tādas pašas, kā citām līdzīgām shēmām, kas attiecas uz ES tālākajiem reģioniem un ko reglamentē līdzīgi tiesību akti.

               Tādējādi Komisija varēs novērtēt, vai atkāpi pamatojošie iemesli joprojām pastāv, vai Portugāles piešķirtā fiskālā priekšrocība joprojām ir samērīga un vai ir iespējami atkāpes no nodokļu noteikumiem sistēmai alternatīvi pasākumi, ņemot vērā to starptautisko dimensiju.

               Uzraudzības ziņojuma struktūra un tajā iekļaujamie dati ir iekļauti priekšlikuma 1. pielikumā.

               Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

               Šī daļa nav piemērojama, jo pantiem nav nepieciešams skaidrojums.

               2020/0118 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko Portugālei atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi konkrētiem Madeiras un Azoru salu autonomajā apgabalā ražotiem alkoholiskajiem produktiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  5
               ,

               saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 376/2014/ES
                  6
                Portugālei tika atļauts vietējā ražojuma un patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem un degvīniem Azoru salu autonomajā apgabalā piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi, kas var būt zemāka par Padomes Direktīvā 92/84/EEK
                  7
                noteikto minimālo akcīzes nodokļa likmi, bet var būt, augstākais, par 75 % zemāka nekā valsts akcīzes nodokļa pamatlikme spirtam.

               (2)Portugāles iestādes 2019. gada februārī lūdza Komisiju iesniegt priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko uz septiņiem gadiem – no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim – pagarina Lēmumā Nr. 376/2014/ES noteiktās atļaujas termiņu ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā arī paplašina ģeogrāfisko tvērumu, iekļaujot kontinentālo Portugāli, kam piemēro mazāku samazinājumu.

               (3)Ražotājiem Madeiras un Azoru salu autonomajā reģionā ir grūtības piekļūt tirgiem ārpus šiem reģioniem, un reģionālie un vietējie tirgi ir vienīgie iespējamie noieta tirgi konkrētu alkoholisko produktu pārdošanai. Šiem ražotājiem rodas papildu izmaksas, jo lauksaimnieciskas izcelsmes izejvielas ir dārgākas nekā parastos ražošanas apstākļos iegūtās izejvielas, kam par iemeslu ir tas, ka saimniecības ir mazas, sadrumstalotas un ar zemu mehanizācijas pakāpi,. Topogrāfijas, klimata, augsnes un amatnieciskās ražošanas dēļ arī cukurniedru pārstrādes rezultāts ir sliktāks nekā citos tālākajos reģionos. Turklāt konkrētu uz vietas neražotu izejvielu un iepakojuma materiālu transportēšana uz salām rada papildu izmaksas.

               (4)Azoru salu gadījumā nošķirtība ir divkārša, jo salas atrodas izklaidus. Transports minētajos tālākajos salu reģionos papildu izmaksas sadārdzina vēl vairāk. Tāpat izmaksas sadārdzina nepieciešamie braucieni un sūtījumi uz kontinentu. Papildu izmaksas rodas arī tamdēļ, ka galaprodukti ir jāglabā, tāpēc ka vietējais tirgus nepatērē visu saražoto produkciju, jo īpaši rumu. Tā kā reģionālais tirgus ir mazs, vienas vienības pašizmaksa sadārdzinās, jo īpaši tāpēc, ka attiecība starp nemainīgajām izmaksām un izlaidi ir nelabvēlīga. Visbeidzot, attiecīgie ražotāji sedz arī papildu izmaksas, kuras parasti sedz vietējā ekonomika, jo īpaši paaugstinātas darbaspēka un enerģijas izmaksas.

               (5)Ruma ražošana ir palielinājusies cukurniedru ražošanas pieauguma rezultātā. Kaut arī rumu nogatavina vai izmanto par bāzi liķieriem, nepārdotais rums tiek uzglabāts par maksu, un tādējādi ražotājiem rodas vēl lielākas papildu izmaksas. Papildu izmaksu dēļ ražotāji Madeiras un Azoru salu autonomajā reģionā nespēj konkurēt ar ražotājiem ārpus šiem reģioniem, jo galaprodukta cena ir augstāka un tāpēc tie nevar piekļūt citiem tirgiem. Piekļuve kontinentālās Portugāles tirgum, izmantojot samazinātas akcīzes nodokļa likmes, risinātu šo problēmu.

               (6)Lai Madeiras un Azoru salu autonomā apgabala attīstība netiktu nopietni ierobežota un lai saglabātu alkohola ražošanas nozari un nodarbinātību, ko tā nodrošina šajos reģionos, ir jāatjaunina Lēmumā Nr. 376/2014/ES noteiktā atļauja un jāpaplašina tās tvērums.

               (7)Lēmumu 376/2014/ES piemēro līdz 2020. gada 31. decembrim. Skaidrības labad ir jāpieņem jauns lēmums, ar ko Portugālei atļauj Madeiras un Azoru salu autonomajā apgabalā piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi.

               (8)Ņemot vērā, ka nodokļu atvieglojumi nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai izlīdzinātu papildu izmaksas, un ka attiecīgās produkcijas apjoms ir neliels un nodokļu atvieglojumi attiecas tikai uz patēriņu Madeiras un Azoru salu autonomajā apgabalā un kontinentālajā Portugālē, pasākums neapdraud Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu.

               (9)Lai Komisija varētu novērtēt, vai joprojām tiek izpildīti nosacījumi, kas pamato atļaujas piešķiršanu, Portugālei līdz 2025. gada 30. septembrim būtu jāiesniedz Komisijai uzraudzības ziņojums.

               (10)Šis lēmums neskar LESD 107. un 108. panta iespējamo piemērošanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Atkāpjoties no LESD 110. panta, ar šo Portugālei atļauj vietējā ražojuma un patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un patēriņa rumam, liķieriem un degvīniem Azoru salu autonomajā reģionā piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par pilno likmi spirtam, kura noteikta Direktīvas 92/84/EEK 3. pantā.

               2. pants

               Atkāpjoties no LESD 110. panta, ar šo Portugālei atļauj tās kontinentālajā daļā patērētam rumam un liķieriem, ko ražo Madeiras autonomajā apgabalā, un tās kontinentālajā daļā patērētam rumam, liķieriem un degvīniem, kurus ražo Azoru salu autonomajā reģionā, piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par pilno likmi spirtam, kura noteikta Direktīvas 92/84/EEK 3. pantā.

               3. pants

               Madeirā 1. un 2. pantā noteiktā atļauja attiecas tikai uz šādiem produktiem:

               a) līdz 2021. gada 24. maijam – uz rumu, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008
                  8
                II pielikuma 1. punktā un kam ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Rum da Madeira”, kura minēta attiecīgās regulas III pielikuma 1. punktā, un no 2021. gada 25. maija – uz rumu, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/787
                  9
                I pielikuma 1. punktā un kam ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Rum da Madeira”;

               b) līdz 2021. gada 24. maijam – uz liķieriem un “crème de”, kas definēti Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 32. un attiecīgi 33. punktā un ražoti no reģionāliem augļiem vai augiem, un no 2021. gada 25. maija – uz liķieriem un “crème de”, kas definēti Regulas (ES) 2019/787 I pielikuma 33. un attiecīgi 34. punktā un ražoti no reģionāliem augļiem vai augiem.

               Azoru salās 1. un 2. pantā noteiktā atļauja attiecas tikai uz šādiem produktiem:

               a) līdz 2021. gada 24. maijam – uz rumu, kas definēts Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 1. punktā un ražots no reģionālām cukurniedrēm, un no 2021. gada 25. maija – uz rumu, kas definēts Regulas (ES) 2019/787 I pielikuma 1. punktā un ražots no reģionālām cukurniedrēm;

               b) līdz 2021. gada 24. maijam – uz liķieriem un “crème de”, kas definēti Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 32. un attiecīgi 33. punktā un ražoti no reģionāliem augļiem vai izejvielām, un no 2021. gada 25. maija – uz liķieriem un “crème de”, kas definēti Regulas (ES) 2019/787 I pielikuma 33. un attiecīgi 34. punktā, kas ražoti no reģionāliem augļiem vai izejvielām;

               c) līdz 2021. gada 24. maijam – uz degvīnu, kas ražots no vīna vai vīnogu čagām un kam piemīt Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 4. un 6. punktā noteiktās īpašības un kvalitāte, un no 2021. gada 25. maija – uz degvīnu, kas ražots no vīna vai vīnogu čagām un kam piemīt Regulas (ES) 2019/787 I pielikuma 4. un 6. punktā noteiktās īpašības un kvalitāte.

               4. pants

               Samazinātā akcīzes nodokļa likme, kas piemērojama šā lēmuma 1. pantā minētajiem produktiem, var būt zemāka par Direktīvā 92/84/EEK noteikto minimālo akcīzes nodokļa likmi spirtam, bet var būt, augstākais, par 75 % zemāka nekā valsts akcīzes nodokļa pamatlikme spirtam.

               5. pants

               Samazinātā akcīzes nodokļa likme, kas piemērojama šā lēmuma 2. pantā minētajiem produktiem, var būt zemāka par Direktīvā 92/84/EEK noteikto minimālo akcīzes nodokļa likmi spirtam, bet var būt, augstākais, par 50 % zemāka nekā valsts akcīzes nodokļa pamatlikme spirtam.

               6. pants

               Portugāle vēlākais līdz 2025. gada 30. septembrim iesniedz Komisijai uzraudzības ziņojumu, lai tā varētu novērtēt, vai joprojām tiek izpildīti nosacījumi, kas pamato 1. un 2. pantā noteiktās atļaujas piešķiršanu. Uzraudzības ziņojumā iekļauj pielikumā prasīto informāciju.

               7. pants

               Šo lēmumu piemēro no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim.

               8. pants

               Šis lēmums ir adresēts Portugāles Republikai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                  Padomes Lēmums Nr. 376/2014/ES (2014. gada 12. jūnijs), ar ko Portugālei atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi vietējā ražojuma un patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem un degvīniem Azoru salu autonomajā apgabalā
                  .

                     (2)

                        COM(2017) 623 final.

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts).

                     (4)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vienotā tirgus pilnīgošana – plašākas iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM (2015) 550 final), 4. lpp.

                     (5)

                        OV C XXX, XXX, XXX. lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums Nr. 376/2014/ES (2014. gada 12. jūnijs), ar ko Portugālei atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi vietējā ražojuma un patēriņa rumam un liķieriem Madeiras autonomajā apgabalā un vietējā ražojuma un patēriņa liķieriem un degvīniem Azoru salu autonomajā apgabalā (
                  OV L 182, 21.6.2014., 1. lpp.
                  ).

                     (7)

                        Padomes Direktīva 92/84/EEK (1992. gada 19. oktobris) par spirta un alkoholisko dzērienu akcīzes nodokļa likmju saskaņošanu (
                  OV L 316, 31.10.1992., 29. lpp.
                  )
                  .

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (
                  OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.
                  ).

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/787 (2019. gada 17. aprīlis) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 110/2008 (OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.6.2020
            COM(2020) 240 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam,
            ar ko Portugālei atļauj piemērot samazinātu akcīzes nodokļa likmi konkrētiem Madeiras un Azoru salu autonomajā apgabalā ražotiem alkoholiskajiem produktiem
            {SWD(2020) 108 final}

               PIELIKUMS

               Informācija, kas iekļaujama 6. pantā minētajā uzraudzības ziņojumā

               1.Aplēstās papildu izmaksas. Informāciju sniedz par katru produktu, kam piemēro samazināto akcīzes nodokļa likmi. Portugāles iestādes aizpilda 1. tabulu, norādot vismaz zemāk prasīto informāciju, ja šāda informācija ir pieejama. Tabulā norāda informāciju, kas ir pietiekama, lai noteiktu, vai pastāv papildu izmaksas, kuru dēļ vietējā ražojuma produktu izmaksas salīdzinājumā ar citur ražotiem produktiem ir lielākas.

               1. tabula.

                        MADEIRA (euro)

                        AZORU SALAS (euro)

                        Piezīmes2

                        Cukurniedru cena (par 100 kg)

                        Pasifloru augļu cena (par 100 kg)

                        Laimu cena (par 100 kg)

                        Spirta cena (par hektolitru3 – bez nodokļiem)

                        Vedmaksa (par kg)

                        Citas izmaksas1

               Piezīmes par tabulu.

               1. Sniedziet informāciju par ūdens, enerģijas un ar atkritumiem saistītām izmaksām, izmaksām vairāku ražotņu gadījumā un citām attiecīgām izmaksām.

               2. Sniedziet informāciju par visām specifikācijām un skaidrojumiem, kas ir aprēķina metožu pamatā.

               3. Hektolitri tīra spirta.

               2.Citas subsīdijas. Portugāles iestādes par katru reģionu aizpilda 2. tabulu, uzskaitot visus pārējos palīdzības un atbalsta pasākumus attiecībā uz pamatdarbības papildu izmaksām, kas rodas uzņēmējiem saistībā ar to, ka Madeira un Azoru salas ir tālākie reģioni.

               2. tabula

                        Palīdzības / atbalsta pasākums1

                        Periods2

                        Mērķa nozare3

                        Budžets, summa EUR 4

                        Izdevumi gadā, EUR (2019.–2024. gads)5

                        Budžeta daļa, kas attiecināma uz papildu izmaksu kompensāciju6

                        Aplēstais saņēmēju uzņēmumu skaits7

                        Piezīmes8

                        [saraksts]

               Piezīmes par tabulu.

               (1)Norādiet pasākuma nosaukumu un veidu.

               (2)Sniedziet informāciju par gadiem, uz kuriem attiecas minētais pasākums.

               (3)Sniedziet informāciju tikai par pasākumiem, kas vērsti uz nozari.

               (4)Sniedziet informāciju par pasākuma kopējo budžetu un finansējuma avotiem.

               (5)Sniedziet informāciju par faktiskajiem izdevumiem katrā gadā uzraudzības periodā (2019.–2024. gads), ja tāda ir pieejama.

               (6)Sniedziet aptuvenu aplēsi, % no kopējā budžeta.

               (7)Ja iespējams, sniedziet aptuvenu aplēsi.

               (8)Sniedziet komentārus un skaidrojumus.

               3.Ietekme uz valsts budžetu. Portugāles iestādes aizpilda 3. tabulu, norādot aplēsto kopējo nodokļa summu (EUR), kas nav iekasēta piemēroto atšķirīgo nodokļu likmju dēļ.

               3. tabula.

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Negūtie nodokļu ieņēmumi

               4.Ietekme uz vispārējo ekonomikas sniegumu. Portugāles iestādes aizpilda 4. tabulu par katru reģionu, sniedzot visus datus, kas atspoguļo samazināto akcīzes nodokļu likmju ietekmi uz reģionu sociālekonomisko attīstību. Tabulā iekļaujamie rādītāji attiecas uz atbalstītās nozares darbības rezultātiem salīdzinājumā ar vispārējo ekonomikas sniegumu Madeirā un Azoru salās. Ja daži rādītāji nav pieejami, iekļauj alternatīvus ziņošanas datus par ietekmi uz vispārējo ekonomikas sniegumu, pamatojoties uz kuriem var analizēt sociālekonomisko ietekmi.

               4. tabula.

                        Gads2

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Piezīmes3

                        Reģionālā bruto pievienotā vērtība

                        -Atbalstu saņemošajā nozarē1

                        Vispārējā nodarbinātība reģionā

                        -Atbalstu saņemošajā nozarē1

                        Aktīvo ražotāju skaits

                        -Atbalstu saņemošajā nozarē1

                        Cenu līmeņa indekss – kontinentālā Portugāle

                        Cenu līmeņa indekss reģionā

                        Tūristu skaits reģionā

               Piezīmes par tabulu.

               (9)Sniedziet informāciju par ruma, liķieru un degvīna ražotājiem.

               (10)Informācija var nebūt pieejama par visiem norādītajiem gadiem.

               (11)Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               5.Režīma specifikācijas. Portugāles iestādes aizpilda 5. tabulu par katru produktu un par katru Madeiras un Azoru salu reģionu.

               5. tabula.

                        Daudzums (hektolitros1)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Liķieru ražošana

                        Degvīna ražošana

                        Ruma ražošana

                        Uz kontinentālo Portugāli nosūtītie liķieri

                        Uz citām dalībvalstīm nosūtītie liķieri

                        Uz trešām valstīm eksportētie liķieri

                        Uz kontinentālo Portugāli nosūtītais degvīns

                        Uz citām dalībvalstīm nosūtītais degvīns

                        Uz trešām valstīm eksportētais degvīns

                        Uz kontinentālo Portugāli nosūtītais rums

                        Uz citām dalībvalstīm nosūtītais rums

                        Uz trešām valstīm eksportētais rums

               Piezīmes par tabulu.

               1.
                     Hektolitri tīra spirta.

               6.Pārkāpumi. Portugāles iestādes sniedz informāciju par jebkādām ar atļaujas piemērošanu saistītām administratīvo pārkāpumu izmeklēšanām, jo īpaši attiecībā uz izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai kontrabandu. Tās arī sniedz detalizētu informāciju, kas ietver informāciju vismaz par lietas būtību, vērtību un laikposmu.

               7.Sūdzības. Portugāles iestādes sniedz informāciju par to, vai vietējās, reģionālās vai valsts iestādes no atbalsta saņēmējiem, vai no personām, kas nav atbalsta saņēmēji, ir saņēmušas sūdzības saistībā ar atļaujas piemērošanu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.6.2020
            COM(2020) 254 final
            2020/0121(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Pievienotais Padomes lēmuma priekšlikums ir tiesību instruments, kas vajadzīgs, lai saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu noslēgtu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses.

               Padome 2002. gada 12. jūnijā atļāva Komisijai sākt sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) ar ĀKK valstīm.

               2009. gada 30. jūlijā Savienība parakstīja Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (“nolīgums”), ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam
                  1
               . Nolīguma mērķis ir:

               (a)dot iespēju Klusā okeāna valstīm izmantot priekšrocības, ko sniedz labāka pieeja tirgum, kuru piedāvā ES;

               (b)veicināt Klusā okeāna valstu ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā;

               (c)balstoties uz kopējām interesēm, izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp Pusēm, pakāpeniski liberalizējot tirdzniecību veidā, kas saderīgs ar piemērojamiem PTO noteikumiem un asimetrijas principu, un ņemot vērā Klusā okeāna valstu konkrētās vajadzības un jaudas ierobežojumus saistību līmeņu un laika ziņā;

               (d)izstrādāt atbilstīgus domstarpību izšķiršanas pasākumus un

               (e)izstrādāt atbilstīgus institucionālos pasākumus.

               Papua-Jaungvineja un Fidži Republika nolīgumu provizoriski piemēro attiecīgi kopš 2009. gada 20. decembra un 2014. gada 28. jūlija.

               Nolīguma 80. pants paredz, ka nolīgumam var pievienoties citas Klusā okeāna salas, pamatojoties uz iesniegtu 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus pieejas piedāvājumu. Tādējādi Samoa Neatkarīgā Valsts pievienojās nolīgumam 2018. gada 21. decembrī
                  2
                un to provizoriski piemēro kopš 2018. gada 31. decembra. Puses ir sākušas procedūras, kas saistītas ar Zālamana Salu un Tongas Karalistes, kuras apliecināja interesi pievienoties nolīgumam, pievienošanos nolīgumam.

               Pēc Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanās nolīgumu ir nepieciešams grozīt, lai šo valsti iekļautu nolīguma pušu sarakstā. Līdzīgas tehniskas izmaiņas nolīgumā būs jāizdara ikreiz, kad nolīgumam pievienojas cita Klusā okeāna salu valsts.

               1.2.EPN Tirdzniecības komiteja

               Ar Nolīguma 68. pantu tiek izveidota Tirdzniecības komiteja, kuras sastāvā ir pušu (ES un Klusā okeāna valstu) pārstāvji.

               Tirdzniecības komiteja risina visus jautājumus, kas nepieciešami šā nolīguma īstenošanai. Tirdzniecības komiteja, veicot savus uzdevumus, var:

               (a)izveidot un pārraudzīt jebkādas īpašās komitejas vai struktūras, kas vajadzīgas nolīguma īstenošanai;

               (b)sanākt uz sēdi jebkurā laikā, par ko puses vienojas;

               (c)izskatīt visus nolīguma jautājumus un, pildot savus uzdevumus, attiecīgi rīkoties, un

               (d)pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus nolīgumā paredzētajos gadījumos.

                  78. pants (“Pārskatīšanas klauzula”) paredz, ka Tirdzniecības komiteja vajadzības gadījumā var pārskatīt nolīgumu, tā īstenošanu, darbību un izpildi un sagatavot pusēm atbilstīgus ieteikumus, lai grozītu to.

               Tirdzniecības komitejas sestās un septītās sanāksmes iznākums

               Nolīguma puses (ES, Papua-Jaungvineja un Fidži) un Samoa Neatkarīgā Valsts, Zālamana Salas un Tonga, kuras piedalījās novērotāja statusā, 2018. gada 24. oktobrī apmainījās viedokļiem par tādu nolīguma tehnisko izmaiņu tvērumu un procedūru, kuras ir nepieciešamas pēc kādas valsts pievienošanās.

               Puses norādīja, ka izmaiņu tvērumā ir tikai Klusā okeāna valsts, kas pievienojas nolīgumam, iekļaušana nolīguma pušu sarakstā un tās tirgus piekļuves piedāvājuma pievienošana nolīguma II pielikumam (EK puses izcelsmes ražojumiem piemērojamie muitas nodokļi). Attiecībā uz procedūru puses norādīja, ka pagaidām Tirdzniecības komitejai nav tikusi dota atļauja ieviest šādas izmaiņas (juridiskais pamats, kas atbilst nolīgumam, nav pietiekams). Puses apmainījās viedokļiem par šādām iespējamām procedūrām.

               1. iespējamā procedūra. Apsvērt attiecīgo izmaiņu netiešu ieviešanu nolīgumā sakarā ar kādas valsts pievienošanos (80. pants); tādējādi tos nevajadzēs ieviest ar īpašu procedūru.

               2. iespējamā procedūra. Tirdzniecības komiteja varētu paziņot, kā attiecībā uz vajadzīgajām tehniskajām izmaiņām nolīgumu lasa pēc kādas valsts pievienošanās. Šāda paziņojuma juridiskais pamats ir 68. panta 4. punkta c) apakšpunkts.

               3. iespējamā procedūra. Puses varētu grozīt nolīguma 80. pantu, lai piešķirtu Tirdzniecības komitejai pilnvaras pieņemt vajadzīgos lēmumus sakarā ar jaunas valsts pievienošanos.

               Tirdzniecības komiteja piekrita, ka 3. iespējamā procedūra sniegtu juridisko noteiktību, un apņēmās ieteikt pusēm attiecīgi grozīt 80. pantu. Tālab Tirdzniecības komiteja pēc savas 2019. gada 3.-4. oktobra sanāksmes ir pieņēmusi ieteikumu, ievērojot nostāju, kas jāieņem Eiropas Savienības vārdā (Padomes Lēmums (ES) 2019/1707 (2019. gada 17. jūnijs) (OV L 260, 11.10.2019., 45. lpp.).

               1.3.Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Ar šo priekšlikumu tiek īstenots Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums” jeb “Kotonū nolīgums”)
                  3
               , kas ir Partnerattiecību pagaidu nolīguma juridiskais pamats.

               Citām Klusā okeāna valstīm pievienojoties nolīgumam, tiek nostiprināts tiesiskais regulējums ES tirdzniecības attiecībām ar partnervalstīm, atvieglota savstarpēja tirdzniecība un iekļaušanās pasaules ekonomikā. Turklāt ar to minētās valstis tiek iekļautas arī kopēju noteikumu un iestāžu režīmā, kas izveidots ar nolīgumu.

               1.4.Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Nolīgums ir tirdzniecības nolīgums, kas orientēts uz attīstību un uz valstīm, kuras pievienojas, attiecina asimetrisku tirgus piekļuvi un tām ļauj aizsargāt sensitīvas nozares no liberalizācijas, vienlaikus nodrošinot lielu skaitu aizsardzības pasākumu, kā arī klauzulu jauno nozaru aizsardzībai. Nolīgumā ir ietverti izcelsmes noteikumi, kas atvieglo šo valstu eksportu uz ES. Bez tam nolīgumā ietverti noteikumi par ilgtspējīgu attīstību (3. pants), ar kuriem puses atkārtoti apstiprina, ka ilgtspējīgas attīstības mērķis ir nolīguma daļa, izpildot Kotonū nolīguma vispārīgos mērķus un principus un jo īpaši pildot vispārīgo apņemšanos mazināt un beidzot izskaust nabadzību veidā, kas saderīgs ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Minētie noteikumi veicina attīstības politikas saskaņotības mērķa sasniegšanu un ir saderīgi ar LESD 208. panta 2. punktu.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               2.1.Juridiskais pamats

               Šā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmā daļa saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu.

               2.2.Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Saskaņā ar LESD 3. pantu kopējā tirdzniecības politika ir ekskluzīvā Savienības kompetencē.

               2.3.Proporcionalitāte

               Šis priekšlikums ir nepieciešams, lai īstenotu Savienības starptautiskās saistības, kā noteikts ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumā, jo īpaši, lai noslēgtu jaunu ar PTO saderīgu tirdzniecības vienošanos, pakāpeniski likvidējot šķēršļus tirdzniecībai starp pusēm un veicinot sadarbību ar Klusā okeāna valstīm visās ar tirdzniecību saistītajās jomās.

               2.4.Juridiskā instrumenta izvēle

               Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               3.1.Ietekmes novērtējums

               ES un ĀKK ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ilgtspējas ietekmes novērtējums (IIN) tika veikts no 2003. līdz 2007. gadam. Šā projekta darba uzdevumu Eiropas Komisija publicēja 2002. gadā uzaicinājumā uz konkursu. Šā konkursa rezultātā piecu gadu pamatlīguma slēgšanas tiesības 2002. gada augustā tika piešķirtas PwC France. IIN galīgā ziņojuma projekts ieinteresētajām personām Eiropā tika iesniegts ES pilsoniskās sabiedrības dialoga sanāksmē, ko organizēja Eiropas Komisija 2007. gada 23. martā Briselē (Beļģijā).

               3.2.Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Uz nolīguma grozījumu apstiprināšanu neattiecas REFIT procedūras; tā nerada izmaksas Savienības MVU; un tā nerada problēmas digitālās vides jomā.

               3.3.Pamattiesības

                  Šis priekšlikums pamattiesību aizsardzību Savienībā neietekmē.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ierosinātais lēmums neietekmē ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               5.1.Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

               Priekšlikuma 1. un 2. pantā tiek atļauta šā lēmuma pielikumā uzskaitīto nolīguma grozījumu noslēgšana un paziņošana Savienības vārdā.

               3. pantā precizēts, ka nolīguma grozījumu noslēgšana nebūtu jāinterpretē kā tādu, kas piešķir tiesības vai uzliek saistības, uz kurām var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalstu tiesās.

               4. pantā ir noteikts šā lēmuma spēkā stāšanās datums.

               2020/0121 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Padome 2002. gada 12. jūnijā atļāva Komisijai sākt sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupu
                  4
               .

               (2)Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses
                  5
                (“nolīgums”), ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam un kas parakstīts Londonā, 2009. gada 30. jūlijā, Papua-Jaungvineja un Fidži Republika provizoriski piemēro attiecīgi kopš 2009. gada 20. decembra un 2014. gada 28. jūlija.

               (3)Nolīguma 80. pantā izklāstīti noteikumi par citu Klusā okeāna valstu pievienošanos. Padome ar Lēmumu (ES) 2018/1908 (2018. gada 6. decembris)
                  6
                apstiprināja Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos nolīgumam. Tādējādi Samoa Neatkarīgā Valsts pievienojās nolīgumam 2018. gada 21. decembrī un to provizoriski piemēro kopš 2018. gada 31. decembra.

               (4)Juridiskās noteiktības dēļ pēc Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanās nolīgumu ir nepieciešams grozīt, lai šo valsti iekļautu nolīguma pušu sarakstā. Līdzīgas tehniskas izmaiņas nolīgumā būs jāizdara ikreiz, kad nolīgumam pievienojas cita Klusā okeāna salu valsts.

               (5)Ar nolīguma 68. pantu izveido Tirdzniecības komiteju, kas izskata visus jautājumus, kas nepieciešami nolīguma īstenošanai. Ir nepieciešams pilnvarot Tirdzniecības komiteju lemt par visām tām tehniskajām izmaiņām nolīgumā, kuras varētu būt vajadzīgas pēc citas Klusā okeāna salu valsts pievienošanās.

               (6)Nolīgums būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Ar šo tiek noslēgts nolīgums, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē.

               2.Grozošā nolīguma teksts ir pievienots šā lēmuma 1. pielikumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā paziņo nolīguma pusēm par to, ka Savienība ir noslēgusi grozošo nolīgumu.

               3. pants

               Nolīguma grozījumus neinterpretē kā tādus, kas piešķir tiesības vai uzliek saistības, uz kurām var tieši atsaukties Savienības vai dalībvalstu tiesās.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp).

                     (2)

                        OV L333, 28.12.2018., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp. Nolīgums, kas grozīts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. jūnijā parakstīts Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kurš 2010. gada 22. jūnijā parakstīts Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

                     (4)

                        Padomes sniegtās sarunu norādes par ekonomiskās partnerības nolīgumiem ar ĀKK valstīm un reģioniem (9930/02 (DG E II) HH/sg).

                     (5)

                        OV L 272, 16.10.2009., 2. lpp.

                     (6)

                        OV L 333, 28.12.2018., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.6.2020
            COM(2020) 254 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmums
            par to, lai noslēgtu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Samoa Neatkarīgās Valsts pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

               PAPILDINĀJUMS

               I PIELIKUMS

               Nolīguma 70. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1.
                     Šajā nolīgumā “līgumslēdzējas puses” ir Eiropas Kopiena, turpmāk “EK puse”, no vienas puses, un Papua-Jaungvineja, Fidži Republika un Samoa Neatkarīgā Valsts, turpmāk “Klusā okeāna valstis”, no otras puses.”

               Nolīguma 80. pantam pievieno šādu 3. punktu:

               “3.
                     Tirdzniecības komiteja var lemt par visām tehniskajām izmaiņām nolīgumā, kuras varētu būt vajadzīgas pēc citas Klusā okeāna salu valsts pievienošanās.”