               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.4.2016
            COM(2016) 175 final
            2016/0093(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija noslēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgumu par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               ES un Indijas samitā, kas 2008. gada 29. septembrī norisinājās Marseļā, tika pieņemts jauns ES un Indijas kopīgais rīcības plāns, kurā noteikts, ka abām Pusēm būtu "jāsadarbojas civilās kodolpētniecības un izstrādes jomā atbilstīgi to starptautiskajām saistībām".

               Šādai sadarbībai būtu jābalstās uz abpusēju ieinteresētību, jāparedz, ka jebkurai Pusei ir pieejamas otras Puses pētniecības darbības, kā tas noteikts ES un Indijas zinātnes un tehnoloģijas nolīgumā, un jāaptver pētniecības jomas, kas ietvertas Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk "Euratom") pamatprogrammā, kura papildina programmu "Apvārsnis 2020".

               Padome 2009. gada 3. jūlijā apstiprināja norādes Eiropas Komisijai sarunu risināšanai par Euratom un Indijas nolīgumu par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem.

               Komisija uzskata, ka šim priekšlikumam pievienotais nolīguma projekts atbilst sarunu norādēm.

               Ierosinātais nolīgums finansiāli neietekmētu ES budžetu. Saskaņā ar nolīgumu veiktās pētniecības darbības tiktu finansētas no Euratom pētniecības un izstrādes pamatprogrammām.

               Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, Eiropas Komisija ierosina Padomei, piemērojot Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma (turpmāk "Euratom līgums") 101. panta otro daļu, pieņemt pielikumā pievienoto priekšlikuma projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Komisija noslēgtu Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgumu par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Neattiecas.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Šā nolīguma noslēgšana pamatojas uz Euratom līguma 101. panta otro daļu.

               2016/0093 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija noslēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgumu par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Komisija saskaņā ar Padomes 2009. gada 3. jūlija norādēm ir risinājusi sarunas par Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgumu par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem.

               (2)Šīs sarunas tagad ir veiksmīgi pabeigtas.

               (3)Būtu jāapstiprina tas, ka Eiropas Komisija noslēdz nolīgumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               Vienīgais pants

               Ar šo apstiprina to, ka Eiropas Komisija noslēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgumu par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.4.2016
            COM(2016) 175 final
            PIELIKUMS
            priekšlikumam par Padomes lēmumu, ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija noslēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgumu par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem
            Padomes Lēmums
            Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgums par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem

               PIELIKUMS

               priekšlikumam par Padomes lēmumu, ar ko apstiprina to, ka Eiropas Komisija noslēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgumu par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem

               Padomes Lēmums

               Eiropas Atomenerģijas kopienas un Indijas Republikas valdības nolīgums par sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem

               EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENA (EURATOM),

               turpmāk "Kopiena", no vienas puses, un

               INDIJAS REPUBLIKAS VALDĪBA,

               turpmāk "Indija",

               no otras puses,

               turpmāk "Puses",

               VĒLOTIES pilnveidot stabilu ilgtermiņa zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību kopīgu interešu jomās kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem un ar sprādzienierīcēm nesaistītiem mērķiem, pamatojoties uz abpusēja izdevīguma un savstarpīguma principiem un saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem un starptautiskajām saistībām;

               ŅEMOT VĒRĀ 1985. gada Nolīgumu par tirdzniecību un ekonomisko sadarbību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Indijas Republiku un 1998. gadā parakstīto Nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku (Z&T) sadarbību starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību, atbilstīgi kuram ir notikusi aktīva sadarbība un informācijas apmaiņa;

               ŅEMOT VĒRĀ, jo īpaši, Indijas Republikas valdības un Eiropas Atomenerģijas kopienas nolīgumu par sadarbību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā, kas stājās spēkā 2010. gada 17. maijā;

               ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģijas nozīmi Kopienas un Indijas ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšanā;

               ŅEMOT VĒRĀ nepieciešamību veicināt zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības rezultātu piemērošanu Kopienas un Indijas abpusēja ekonomiskā un sociālā izdevīguma gūšanai;

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Kopiena un Indija patlaban īsteno pētniecības un izstrādes darbības saistībā ar kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem mērķiem un ka Pušu piedalīšanās otras Puses pētniecības un izstrādes darbībās uz savstarpīguma pamata būs abpusēji izdevīga;

               TĀ KĀ Kopienas un Indijas sadarbībai kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem būtu vēl vairāk jāsekmē pētniecība kopīgu interešu jomās;

               TĀ KĀ Indija, kā arī Kopiena un visas tās dalībvalstis ir noslēgušas īpašus drošības pasākumu nolīgumus ar Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA, turpmāk "Aģentūra");

               TĀ KĀ Indijas un Aģentūras drošības pasākumu nolīgums paredz sadarbību ar Indiju kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem un Indijas civilās kodolpētniecības programmas pilnveidē uz stabila un ilgtermiņa pamata;

               ATKĀRTOTI APLIECINOT Indijas valdības, Kopienas un tās dalībvalstu valdību atbalstu Aģentūras mērķiem;

               ATZĪMĒJOT, ka Kopienā tiek piemēroti drošības pasākumi kodolenerģijas jomā gan saskaņā ar Euratom līguma 7. nodaļu, gan saskaņā ar drošības pasākumu nolīgumiem, kas noslēgti starp Kopienu, tās dalībvalstīm un Aģentūru;

               ATZĪSTOT, ka Indija, Kopiena un tās dalībvalstis ir sasniegušas salīdzinoši augstu līmeni kodolenerģijas izmantošanā miermīlīgiem mērķiem un drošībā, kas panākta ar to attiecīgajiem normatīvajiem aktiem par veselības aizsardzību, drošumu, kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem mērķiem un vides aizsardzību,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. pants
                  Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               1)"Puses" ir Indijas valdība un Eiropas Atomenerģijas kopiena. "Puse" ir viena no iepriekš minētajām "Pusēm";

               2)"Kopiena" ir:

               a)juridiska persona, kas izveidota ar Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgumu; un

               b)teritorijas, kurās piemēro Euratom līgumu;

               3)"sadarbības pasākums" ir jebkura darbība, ko Puses veic vai atbalsta saskaņā ar šo nolīgumu, tostarp kopīga pētniecība;

               4)"informācija" ir zinātniski vai tehniski dati, pētniecības un izstrādes rezultāti vai metodes, kas izriet no kopīgās pētniecības, un visa cita informācija, kura, kā uzskata kopīgā pētniecībā iesaistītās Puses un/vai dalībnieki, jāsniedz vai ar ko jāapmainās saistībā ar šo nolīgumu vai pētniecību, ko veic saskaņā ar to;

               5)"intelektuālais īpašums" ir ar nozīmi, kas definēta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā parakstītās Konvencijas par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu 2. pantā;

               6)"kopīga pētniecība" ir pētniecība un ar to saistītā izglītība un mācības vai tehnoloģiju izstrāde, ko īsteno ar vienas vai abu Pušu finansiālo atbalstu vai bez tā un kas paredz gan Kopienas, gan Indijas dalībnieku sadarbību, un kuru kā kopīgu pētniecību rakstveidā apliecina Puses vai to dalībnieki, kas īsteno zinātniskās pētniecības programmas. Ja finansējumu nodrošina tikai viena Puse, šādu apliecinājumu sniedz minētā Puse un attiecīgā projekta dalībnieks;

               7)"dalībnieks" ir jebkura persona, jebkurš pētniecības institūts, jebkura juridiska persona vai uzņēmums vai jebkura cita struktūra, tostarp zinātnes un tehnoloģiju organizācijas un aģentūras, kam jebkura no Pusēm citādi atļauj piedalīties sadarbības pasākumos saskaņā ar šo nolīgumu, tostarp pašas Puses;

               8)"intelektuālās darbības rezultāti" ir informācija un/vai intelektuālais īpašums;

               9) "personas" ir jebkura fiziska persona, uzņēmums vai cita struktūra, ko pilnvarojušas Puses un ko reglamentē Pušu attiecīgajā teritoriālajā jurisdikcijā piemērojamie normatīvie akti;

               10)"kodolmateriāls" ir jebkurš izejmateriāls vai īpašs skaldmateriāls, kā definēts SAEA glosārijā.

               2. pants
                  Mērķis

               1. Šā nolīguma vispārējais mērķis ir veicināt un vienkāršot sadarbību pētniecībā un izstrādē kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem, ar sprādzienierīcēm nesaistītiem un nemilitāriem mērķiem, pamatojoties uz abpusēja izdevīguma, vienlīdzīguma un savstarpīguma principiem, lai nostiprinātu vispārīgās sadarbības attiecības starp Kopienu un Indiju saskaņā ar to attiecīgo kodolprogrammu vajadzībām un prioritātēm.

               2. Šis nolīgums tiecas uzlabot Kopienas un Indijas sadarbību pētniecībā un izstrādē un it sevišķi vienkāršot abu Pušu pētniecības struktūru piedalīšanos pētniecības projektos, kas tiek īstenoti saskaņā ar otras Puses attiecīgajām pētniecības programmām.

               3. Šā nolīguma noteikumi nav uzskatāmi par tādiem, kas Pusēm nosaka jebkāda veida ekskluzivitātes saistības, un katra Puse ir tiesīga veikt uzņēmējdarbību neatkarīgi no otras Puses.

               4. Šo nolīgumu īsteno tā, lai:

               a) netraucētu vai nekavētu darbības kodolenerģijas jomā jebkuras Puses teritorijā;

               b) izvairītos no iejaukšanās šādās darbībās;

               c) ievērotu piesardzīgas vadības praksi, kas vajadzīga šādu darbību ekonomiskai un drošai veikšanai.

                5. Šā nolīguma noteikumus nelieto, lai:

               a) iejauktos jebkuras Puses kodolenerģijas politikā vai programmās vai traucētu veicināt kodolenerģijas izmantošanu miermīlīgiem mērķiem;

               b) kavētu kodolmateriālu, palīgkodolmateriālu un aprīkojuma brīvu apriti Kopienas teritorijā vai Indijas teritorijā.

               3. pants
                  Principi

               Sadarbības pasākumu īstenošana balstās uz šādiem principiem:

               1)abpusējs izdevīgums, kura pamatā ir vispārēja priekšrocību līdzsvarotība;

               2)katras Puses veikto pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumu savstarpēja pieejamība;

               3)savlaicīga apmaiņa ar informāciju, kas varētu ietekmēt sadarbības pasākumu dalībnieku rīcību;

               4)intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība un intelektuālā īpašuma tiesību taisnīga sadale.

               4. pants
                  Pētniecības un izstrādes sadarbības pasākumu jomas

               Saskaņā ar šo nolīgumu īstenotā sadarbība var aptvert visus pētniecības un tehnoloģiju izstrādes (turpmāk "PTI") pasākumus, kas paredzēti Kopienas Euratom pamatprogrammās pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā saskaņā ar Kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, un PTI pasākumus Indijā kodolenerģijas izmantošanai miermīlīgiem mērķiem attiecīgajās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Šādu sadarbību īsteno katras Puses attiecīgās kompetences un programmu ietvaros un saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem un starptautiskajām saistībām. Tā var ietvert šādas PTI jomas:

               kodolskaldīšana:

               –i) reaktoru drošība, izņemot reaktorus, kuros izmanto augsti (vairāk nekā 20 % U235) bagātinātu urānu, un ar šādiem reaktoriem saistītu atomelektrostaciju un kodoldegvielas cikla drošība;

               –ii) pretradiācijas aizsardzība un vides novērošana;

               –iii) radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana, it sevišķi atkritumu apjoma samazināšana, kondicionēšana un uzglabāšanas režīms;

               –iv) kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšana, dekontaminācija un demontāža;

                progresīvu kodoldrošuma, kodoldrošības un aizsardzības pasākumu tehnoloģiju un metožu izstrāde;

                kodolzinātnes fundamentālie un lietišķie pētījumi;

                kodoltehnoloģiju pielietojums ar elektroenerģijas ražošanu nesaistītiem mērķiem, piemēram, radioaktīvo izotopu izmantošana lauksaimniecībā, veselības aprūpē un rūpniecībā;

                vadāma kodolsintēze;

                izglītība un mācības;

                citas ar civilo kodolpētniecību un izstrādi saistītas sadarbības jomas, par kurām Puses var savstarpēji vienoties, ciktāl tās ietvertas attiecīgajās programmās.

               Šajā pantā minētā Pušu sadarbība var izpausties arī kā sadarbība starp pilnvarotām personām un uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Pušu attiecīgajā teritorijā.

                5. pants
                  Sadarbības pasākumu veidi

               1.Ievērojot savus attiecīgos spēkā esošos normatīvos aktus un politikas nostādnes, Puses dara visu iespējamo, lai sekmētu dalībnieku iesaistīšanos šajā nolīgumā paredzētajā sadarbībā nolūkā nodrošināt līdzvērtīgas iespējas piedalīties savos zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības un izstrādes pasākumos.

               2.Var būt šāda veida sadarbības pasākumi:

               a)Indijas pētniecības struktūru piedalīšanās PTI projektos, kas ietverti Kopienas Euratom pamatprogrammās pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā, un Kopienā dibinātu pētniecības struktūru piedalīšanās līdzīgās Indijas PTI programmās. Šo piedalīšanos reglamentē katras Puses spēkā esošie PTI programmu noteikumi un procedūras;

               b)PTI kopprojekti – PTI kopprojektus īsteno atbilstīgi dalībnieku izstrādātam tehnoloģiju pārvaldības plānam, kā norādīts A pielikumā;

               c)studentu, zinātnieku un tehnisko ekspertu apmeklējumi un apmaiņa;

               d)zinātnisko semināru, konferenču, simpoziju, darbsemināru un īstermiņa mācību kursu kopīga rīkošana un ekspertu piedalīšanās šajos pasākumos;

               e)paraugu, materiālu, instrumentu un aparātu apmaiņa, koplietošana un nodošana eksperimentu vajadzībām;

               f)informācijas apmaiņa par praksi, normatīvajiem aktiem un programmām, kas ir saistītas ar šajā nolīgumā paredzēto sadarbību;

               g)jebkurš cits sadarbības veids, ko ieteikusi saskaņā ar šā nolīguma 10. pantu izveidotā koordinācijas komiteja un kas atbilst abu Pušu politikas nostādnēm un procedūrām.

               6. pants
                  Izmantošana miermīlīgiem mērķiem

               1.
                     Šajā nolīgumā paredzēto sadarbību īsteno tikai miermīlīgiem un ar sprādzienierīcēm nesaistītiem mērķiem.

               2.
                     Puses nodrošina, ka saskaņā ar šo nolīgumu nodotos materiālus, kodolmateriālus, aprīkojumu un tehnoloģijas, kā arī kodolmateriālus, kas atgūti vai iegūti kā blakusprodukts, izmanto tikai miermīlīgiem un ar sprādzienierīcēm nesaistītiem mērķiem.

               7. pants
                  Kodoldrošība

               Piemēro noteikumus, kas ietverti "Konvencijā par kodoldrošību" (CNS-SAEA dokuments INFCIRC/449), kuras Līgumslēdzējas puses ir Indija, Kopiena un tās dalībvalstis. Nolīguma Pusēm un Kopienas dalībvalstīm nerodas citas saistības papildus saistībām, ko tās uzņēmušās saskaņā ar Konvenciju par kodoldrošību.

               8. pants
                  Drošības pasākumi kodolenerģijas jomā

               1.
                     Uz kodolmateriāliem un aprīkojumu, kas saskaņā ar šo nolīgumu nodoti Indijas Republikai, kā arī nākamo paaudžu kodolmateriāliem, kas atgūti vai iegūti kā blakusprodukts, attiecas un joprojām attieksies SAEA drošības pasākumi atbilstīgi Indijas valdības un Starptautiskās atomenerģijas aģentūras nolīgumam par drošības pasākumu piemērošanu civilajām kodoliekārtām (INFCIRC/754), kas stājās spēkā 2009. gada 11. maijā, un tā turpmākajiem papildinājumiem.

               2.
                     Uz kodolmateriāliem un aprīkojumu, kas saskaņā ar šo nolīgumu nodoti Kopienas dalībvalstīm, kā arī nākamo paaudžu kodolmateriāliem, kas atgūti vai iegūti kā blakusprodukts, attiecas un joprojām attieksies Euratom drošības pasākumi atbilstīgi Euratom līgumam un Starptautiskās atomenerģijas aģentūras drošības pasākumi atbilstīgi šādiem nolīgumiem:

               i)
                     Austrijas Republikas, Beļģijas Karalistes, Dānijas Karalistes, Somijas Republikas, Vācijas Federatīvās Republikas, Grieķijas Republikas, Īrijas, Itālijas Republikas, Luksemburgas Lielhercogistes, Nīderlandes Karalistes, Portugāles Republikas, Spānijas Karalistes, Zviedrijas Karalistes, Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas, Bulgārijas Republikas, Rumānijas Republikas, Kopienas un Aģentūras nolīgums, īstenojot  III panta 1. un 4. punktu Kodolieroču neizplatīšanas līgumā, kas parakstīts 1973. gada 5. aprīlī (turpmāk "Drošības pasākumu nolīgums Kopienas dalībvalstīm, kam nav kodolieroču") un papildināts ar papildprotokolu, kas parakstīts 1998. gada 22. septembrī (INFCIRC/193);

               ii)
                     Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes, Kopienas un Aģentūras nolīgums par drošības pasākumu piemērošanu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē saistībā ar Kodolieroču neizplatīšanas līgumu, kas parakstīts 1976. gada 6. septembrī (turpmāk "Drošības pasākumu nolīgums Apvienotajai Karalistei") un papildināts ar papildprotokolu, kas parakstīts 1998. gada 22. septembrī (INFCIRC/263); un

               iii)
                     Francijas, Kopienas un Aģentūras nolīgums par drošības pasākumu piemērošanu Francijā, kas parakstīts 1978. gada 27. jūlijā (turpmāk "Drošības pasākumu nolīgums Francijai) un papildināts ar papildprotokolu, kas parakstīts 1998. gada 22. septembrī (INFCIRC/290).

               9. pants

               Tālāknodošana

               1.
                     Saņēmēja Puse, pirms tā nodod tālāk ārpus Pušu jurisdikcijas jebkādus materiālus, kodolmateriālus, aprīkojumu un saistītās tehnoloģijas, kas tai nodoti saskaņā ar šo nolīgumu, lūdz piegādātājas Puses rakstveida piekrišanu.

               2.
                     Saņēmēja Puse lūdz piegādātājas Puses rakstveida piekrišanu arī, pirms tā nodod jebkādus materiālus, kodolmateriālus, aprīkojumu un saistītās tehnoloģijas, kas atgūti, saražoti vai iegūti, izmantojot materiālus, kodolmateriālus, aprīkojumu un saistītās tehnoloģijas, ko tai sākotnēji nodevusi piegādātāja Puse.

               3.
                     Saņēmēja Puse no trešās Puses, kurai tā plāno nodot tālāk vienumus, kā aprakstīts 1. punktā, vai nodot vienumus, kā aprakstīts 2. punktā, arī saņem valdību savstarpēji sniegtas garantijas, kas apliecina, ka tālāknodotos vai nodotos vienumus:

               a) izmantos tikai miermīlīgiem un ar sprādzienierīcēm nesaistītiem mērķiem un

               b) uz tiem attieksies SAEA drošības pasākumi.

               10. pants
                  Sadarbības pasākumu koordinēšana un veicināšana

               1.Šajā nolīgumā paredzēto sadarbības pasākumu koordinēšanu un veicināšanu no Indijas puses veic Atomenerģijas departaments un no Kopienas puses –  par  Euratom pamatprogrammās ietverto pētniecības darbību pārvaldību atbildīgais Eiropas Komisijas dienests, kuri darbojas kā izpildītāji.

               2.Šā nolīguma pārvaldībai izpildītāji izveido PTI sadarbības koordinācijas komiteju (turpmāk "koordinācijas komiteja"). Šajā komitejā iekļauj vienādu skaitu oficiālo pārstāvju no katras Puses. Tā pieņem savu reglamentu.

               3.Koordinācijas komitejas uzdevums ir:

               a)veicināt un pārraudzīt dažādus PTI sadarbības pasākumus, kā minēts 5. pantā;

               b)ieteikt PTI kopprojektus, ko Puses finansē uz dalītu izmaksu pamata un kuru priekšlikumi saņemti, atsaucoties uz apstiprinātu kopīgu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, ko izpildītāji publicējuši vienlaikus.

               Kopprojektus, ko vienas Puses zinātnieki iesnieguši dalībai otras Puses programmās, katra Puse izvēlas saskaņā ar šīs Puses attiecīgo atlases procedūru, pēc iespējas iesaistot abu Pušu ekspertus;

               c)saskaņā ar 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu no iespējamajām PTI sadarbības jomām norādīt nākamajā gadā prioritārās jomas vai apakšjomas, kurās Puses ir abpusēji ieinteresētas īstenot sadarbību;

               d)saskaņā ar 5. panta 2. punkta c) apakšpunktu piedāvāt abu Pušu zinātniekiem apvienot tos projektus, kuri var dot savstarpēju ieguvumu un papildināt cits citu;

               e)pārbaudīt, vai 5. panta 2. punkta e), f) un g) apakšpunkts tiek īstenots pilnīgā atbilstībā šā nolīguma noteikumiem;

               f)sniegt ieteikumus saskaņā ar 5. panta 2. punktu;

               g)ieteikt Pusēm, kā paplašināt un uzlabot sadarbību atbilstīgi šajā nolīgumā izklāstītajiem principiem;

               h)pārskatīt šā nolīguma darbības efektivitāti un īstenošanu;

               i)reizi gadā sagatavot Pusēm ziņojumu par atbilstīgi šim nolīgumam īstenotās sadarbības stāvokli, sasniegumiem un efektivitāti.

               4.Koordinācijas komitejas sanāksmes parasti notiek reizi gadā, ievērojot savstarpēji saskaņotu grafiku. Sanāksmes notur pārmaiņus Kopienā un Indijā. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var rīkot ārkārtas sanāksmes.

               5.Koordinācijas komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. Katrā sanāksmē tiek gatavots protokols, kurā ieraksta pieņemtos lēmumus un galvenos apspriestos punktus. Šo protokolu apstiprina norīkotie koordinācijas komitejas līdzpriekšsēdētāji.

               6.Izmaksas, kas tieši saistītas ar koordinācijas komitejas sanāksmēm, izņemot ceļa un izmitināšanas izdevumus, sedz organizētāja Puse. Pārējās izmaksas, kas radušās koordinācijas komitejai vai tās vārdā, sedz Puse, kuru pārstāv komitejas locekļi.

               11. pants
                  Finansējums

               1.Sadarbības pasākumi ir atkarīgi no attiecīga finansējuma pieejamības un no katras Puses spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, politikas nostādnēm un programmām. Sadarbības pasākumu dalībniekiem radušās izmaksas nevar būt par pamatu finansējuma nodošanai no vienas Puses otrai Pusei.

               2.Ja vienas Puses īpašas sadarbības shēmas paredz finansiālu atbalstu otras Puses dalībniekiem, šādas dotācijas vai finansiālu ieguldījumu īsteno saskaņā ar normatīvajiem aktiem, ko piemēro katras Puses teritorijā. Šādā gadījumā piemērojamos nosacījumus apraksta īpašā nolīgumā, kas nav pretrunā ar šā nolīguma noteikumiem.

               12. pants

               Personāla ieceļošana un eksperimentos izmantojama aprīkojuma ievešana

               Katra Puse, pamatojoties uz tās teritorijā piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, veic visus pamatotus pasākumus un dara visu iespējamo, lai atvieglotu tādu personu ieceļošanu un uzturēšanos tās teritorijā un izceļošanu no tās teritorijas, kā arī tādu eksperimentos izmantojamu materiālu, datu, paraugu, instrumentu un aparātu ievešanu un uzglabāšanu tās teritorijā un izvešanu no tās teritorijas, kas iesaistītas vai ko izmanto Pušu sadarbības pasākumos, kuri paredzēti saskaņā ar šo nolīgumu.

               13. pants
                  Informācijas izplatīšana un izmantošana

               1.
                     Indijā dibinātas pētniecības struktūras, kas piedalās Kopienas PTI projektos, attiecībā uz informācijas īpašumtiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, kā arī attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kas izriet no minētās piedalīšanās, ievēro noteikumus par Kopienas PTI konkrētās programmās iegūto pētniecības rezultātu izplatīšanu un noteikumus, kuri ietverti šā nolīguma A pielikumā, kas ir šā nolīguma neatņemama daļa. Tomēr šo pielikumu var grozīt, neskarot šā nolīguma noteikumus.

               2.
                     Kopienā dibinātas pētniecības struktūras, kas piedalās Indijas PTI projektos, attiecībā uz informācijas īpašumtiesībām, izplatīšanu un izmantošanu, kā arī attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, kas izriet no minētās piedalīšanās, ievēro Indijas pētniecības struktūrām piemērojamos noteikumus un procedūras, kā arī šā nolīguma A pielikuma noteikumus.

               3.
                     Šā nolīguma noteikumus neizmanto, lai iegūtu komerciālas vai rūpnieciskas priekšrocības vai kavētu Pušu vai pilnvaroto personu vietējo vai starptautisko komerciālo vai rūpniecisko interešu īstenošanu, ne arī lai iejauktos Pušu vai Kopienas dalībvalstu valdību kodolenerģijas politikas īstenošanā.

               14. pants
                  Konfidencialitāte

               Neskarot 12. panta piemērošanu, katra Puse apņemas ne ilgāk kā 10 gadus pēc šā nolīguma izbeigšanas vai termiņa beigām neizpaust nekādu informāciju, faktus vai notikumus, kas attiecas uz otru Pusi un nav tieši saistīti ar nolīguma priekšmetu un kas tai kļuvuši zināmi šā nolīguma izpildes gaitā, ciktāl šāda informācija nav kļuvusi publiski pieejama (citādā veidā, nevis tad, ja Puse izpaudusi informāciju, pārkāpjot šo nolīgumu vai jebkuru citu pienākumu).

               15. pants
                  Divpusēji nolīgumi par sadarbību kodolenerģijas jomā

               1.
                     Šis nolīgums neskar spēkā esošos divpusējos nolīgumus, jo īpaši Indijas Republikas valdības un Eiropas Atomenerģijas kopienas nolīgumu par sadarbību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā, kas stājās spēkā 2010. gada 17. maijā, vai nolīgumus starp Indiju un atsevišķām Kopienas dalībvalstīm.

               2.
                     Kopienas dalībvalstis, kas vēlas izveidot divpusēju sadarbību ar Indiju, var to darīt saskaņā ar šo nolīgumu.

               16. pants
                  Piemērojamie tiesību akti

               Šo nolīgumu interpretē saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem Kopienas un Indijas normatīvajiem aktiem, kā arī atbilstīgi Pušu starptautiskajām saistībām. Kopienas gadījumā piemērojamajos tiesību aktos ietilpst Euratom līgums un tā sekundārie tiesību akti.

               17. pants
                  Stāšanās spēkā, izbeigšana un strīdu izšķiršana

               1.
                     Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir rakstveidā paziņojušas, ka ir izpildītas to juridiskās prasības, lai šis nolīgums varētu stāties spēkā.

               2.
                     Šis nolīgums ir spēkā desmit gadus. Pēc tam šo nolīgumu automātiski pagarina uz turpmākiem piecu gadu periodiem, ja vien kāda Puse nepaziņo otrai Pusei par savu nodomu šo nolīgumu izbeigt šā panta 5. un 6. punktā paredzētajā kārtībā.

               3.
                     Šā nolīguma pielikums ir neatņemama šā nolīguma daļa, un to var grozīt saskaņā ar šā panta 2. punktu.

               4.
                     Šo nolīgumu var grozīt, Pusēm vienojoties. Grozījumi stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir rakstveidā paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas šā nolīguma grozīšanai.

               5.
                     Jebkura Puse var izbeigt šo nolīgumu, sešus mēnešus iepriekš par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šā nolīguma termiņa beigas vai tā izbeigšana neskar no tā izrietošo vienošanos spēkā esamību vai ilgumu, kā arī konkrētas tiesības un pienākumus, kas radušies saskaņā ar A pielikumu.

               6.
                     Ja jebkura Puse vai kāda Kopienas dalībvalsts jebkurā laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā veic jebkāda veida darbību, kas ir par cēloni šajā nolīgumā paredzēto saistību būtiskam pārkāpumam, otrai Pusei ir tiesības  izbeigt turpmāku sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu vai pilnībā vai daļēji apturēt vai izbeigt šo nolīgumu, šādā nolūkā sniedzot rakstveida paziņojumu.

               7.
                     Visus jautājumus vai strīdus, kas saistīti ar šā nolīguma interpretēšanu vai īstenošanu, risina, Pusēm savstarpēji vienojoties koordinācijas komitejā, kas izveidota ar 10. pantu.

               8.
                     Neatkarīgi no pilnīgas vai daļējas turpmākas šajā nolīgumā paredzētās sadarbības izbeigšanas vai nolīguma izbeigšanas jebkura iemesla dēļ šā nolīguma 13. un 14. panta noteikumi paliek spēkā.

               18. pants

               Autentiskās valodas

               Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un hindi valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               To apliecinot, apakšā parakstījušies, būdami atbilstīgi pilnvaroti, ir parakstījuši šo nolīgumu.

                        Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā —

                        Indijas Republikas valdības vārdā —

                        Atomenerģijas departaments

               A PIELIKUMS

               INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS

               Tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radies vai nodots saskaņā ar šo nolīgumu, piešķir, kā noteikts šajā pielikumā.

               PIEMĒROŠANA

               Šo pielikumu piemēro kopīgai pētniecībai, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, ja vien Puses nav vienojušās citādi.

               I.
                     Īpašumtiesības, tiesību piešķiršana un īstenošana

               1.
                     Šā pielikuma vajadzībām "intelektuālais īpašums" ir definēts šā nolīguma 1. pantā.

               2.
                     Šis pielikums aplūko tiesību un līdzdalības daļu piešķiršanu Pusēm un to dalībniekiem. Katra Puse un tās dalībnieki nodrošina, lai otra Puse un tās dalībnieki varētu iegūt tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas tai piešķirtas saskaņā ar šo pielikumu. Šis pielikums citādi nemaina un neskar tiesību, līdzdalības daļu un autoratlīdzības sadali starp kādu Pusi un tās valstspiederīgajiem vai dalībniekiem, ko nosaka atbilstīgi katras Puses tiesību aktiem un praksei un saskaņā ar starptautiskajiem (Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) konvencijas) un attiecīgajiem valsts noteikumiem, ko piemēro intelektuālā īpašuma tiesību jomā.

               3.
                     Puses piemēro šādus principus, kurus nosaka īpašos līgumos:

               a)
                     intelektuālā īpašuma, tostarp programmatūras autortiesību, efektīva aizsardzība. Puses nodrošina, lai tās un/vai to dalībnieki pienācīgā laikā cits citam paziņotu par jebkāda intelektuālā īpašuma rašanos saistībā ar šo Nolīgumu vai tā īstenošanas pasākumiem un laikus nodrošinātu šāda intelektuālā īpašuma attiecīgu aizsardzību;

               b)
                     efektīva rezultātu izmantošana;

               c)
                     Pušu un to dalībnieku ieguldījuma ņemšana vērā, nosakot Pušu un dalībnieku tiesības un līdzdalības daļas;

               d)
                     nediskriminējoša attieksme pret otras Puses dalībniekiem salīdzinājumā ar attieksmi pret Puses pašas dalībniekiem attiecībā uz īpašumtiesībām, informācijas izmantošanu un izplatīšanu un intelektuālā īpašuma tiesību turēšanu, piešķiršanu un īstenošanu;

               e)
                     uzņēmējdarbības noslēpumu aizsardzība.

               4.
                     Dalībnieki kopīgi izstrādā tehnoloģiju pārvaldības plānu (TPP). TPP ir īpaša vienošanās, ko noslēdz kopīgās pētniecības dalībnieki un kurā ir noteiktas to attiecīgās tiesības un pienākumi, tostarp saistībā ar īpašumtiesībām uz informāciju un intelektuālo īpašumu, kas rodas kopīgās pētniecības gaitā, un to izmantošanu, tai skaitā publicēšanu. Attiecībā uz intelektuālo īpašumu TPP cita starpā parasti aplūko īpašumtiesības uz intelektuālo īpašumu, tā aizsardzību, lietošanas tiesības pētniecības un izstrādes mērķiem, tā izmantošanu un izplatīšanu, tostarp noteikumus par kopīgām publikācijām, viespētnieku tiesības un pienākumus un strīdu izšķiršanas kārtību. TPP paredz arī noteikumus attiecībā uz pētniecības gaitā radušos informāciju un pamatinformāciju, licencēšanu un gūtajiem rezultātiem. TPP izstrādā saskaņā ar katras Puses spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem un neskarot starptautiskos (ar atsauci uz WIPO konvencijām) un attiecīgos valsts noteikumus, ko piemēro intelektuālā īpašuma jomā, ņemot vērā kopīgās pētniecības mērķus, Pušu un dalībnieku attiecīgo finansiālo un cita veida ieguldījumu, priekšrocības un trūkumus, kas piemīt licencēšanai atkarībā no teritorijas vai izmantošanas jomām, piemērojamo valsts tiesību aktu prasības, vajadzību pēc strīdu izšķiršanas procedūrām un citus faktorus, ko dalībnieki uzskata par svarīgiem. Kopīgajos tehnoloģiju pārvaldības plānos nosaka arī tiesības un pienākumus attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kas rodas viespētnieku veiktā pētniecībā. Tehnoloģiju pārvaldības plānu apstiprina Pušu atbildīgās finansēšanas aģentūras vai struktūrvienības, kas iesaistītas pētniecības finansēšanā, pirms tiek noslēgti konkrēti pētniecības un izstrādes sadarbības līgumi, ar ko tie saistīti.

               5.
                     Informāciju vai intelektuālo īpašumu, kas radies kopīgās pētniecības gaitā un nav aplūkots TPP, sadala saskaņā ar principiem, kas noteikti TPP, par kuru jāvienojas pēc iespējas drīzāk. Ja TPP nav un ja pastāv domstarpības, ko nav iespējams atrisināt ar pieņemto strīdu izšķiršanas procedūru, šāda informācija vai intelektuālais īpašums pieder solidāri visiem dalībniekiem, kas iesaistīti kopīgajā pētniecībā, kurā radusies attiecīgā informācija vai intelektuālais īpašums. Visiem dalībniekiem, uz kuriem attiecas šis noteikums, ir tiesības šādu informāciju vai intelektuālo īpašumu izmantot komerciāliem mērķiem bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem.

               6.
                     Katra Puse, saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem un ievērojot iepriekš minētos principus, nodrošina, lai otra Puse un tās dalībnieki varētu iegūt tiem piešķirtās tiesības uz intelektuālo īpašumu.

               7.
                     Saglabājot konkurences apstākļus jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, katra Puse cenšas nodrošināt, ka saskaņā ar nolīgumu iegūtās tiesības un no tā izrietošās vienošanās tiek īstenotas tā, lai jo īpaši veicinātu saistībā ar nolīgumu radušās, publiskotās vai citādi pieejamās informācijas izplatīšanu un izmantošanu.

               8.
                     Šā nolīguma izbeigšana vai termiņa beigas neietekmē dalībnieku tiesības un pienākumus attiecībā uz intelektuālo īpašumu jau apstiprinātos iesāktos projektos atbilstoši šim pielikumam.

               II.
                     Ar autortiesībām aizsargāti darbi un zinātniskas publikācijas

               Autortiesības, kas pieder Pusēm vai to dalībniekiem, izmanto saskaņā ar Bernes Konvenciju (1971. gada Parīzes Akts) un Līgumu par ar tirdzniecību saistītām intelektuālā īpašuma tiesībām. Neskarot I iedaļas noteikumus un iespēju iegūt intelektuālā īpašuma tiesības un neskarot III iedaļas noteikumus, ja vien TPP nav paredzēts citādi, pētniecības rezultātus Puses vai dalībnieki publicē kopīgi. Ievērojot iepriekš minēto vispārējo noteikumu, piemēro šādu procedūru.

               1.
                     Ja Puse vai tās dalībnieki publicē zinātniskus un tehniskus žurnālus, rakstus, pārskatus, grāmatas, kā arī videomateriālus, kas izstrādāti kopīgā pētniecībā saskaņā ar šo nolīgumu, otrai Pusei vai tās dalībniekiem ir tiesības uz neekskluzīvu, neatsaucamu, bezatlīdzības licenci tulkot, reproducēt, pielāgot, nodot tālāk un publiski izplatīt minētos darbus visā pasaulē.

               2.
                     Puses cenšas iespējami plašāk izplatīt zinātniskas publikācijas, kas izstrādātas kopīgā pētniecībā saskaņā ar šo nolīgumu un ko publicējuši neatkarīgi izdevēji.

               3.
                     Visos ar autortiesībām aizsargātu darbu eksemplāros, ko paredzēts izplatīt publiski un kas sagatavoti saskaņā ar šo noteikumu, norāda autora(-u) vārdu(-us) un uzvārdu(-us), ja vien autors nav skaidri noteicis to nedarīt. Uz eksemplāriem ir arī skaidri redzams Pušu kopīgā atbalsta apliecinājums.

               III.
                     Neizpaužama informācija

               A.
                     Dokumentāra neizpaužama informācija

               1.
                     Abas Puses, to aģentūras vai to dalībnieki, atkarībā no konkrētā gadījuma, pēc iespējas drīzāk ar attiecīgiem dokumentiem, vēlams TPP, nosaka informāciju, kurai pēc to ieskatiem vajadzētu būt neizpaužamai saistībā ar šo nolīgumu, cita starpā ņemot vērā šādus kritērijus:

               a)
                     informācijas slepenība tādā nozīmē, ka tā kopumā vai kādā noteiktā tās daļu salikumā vai izkārtojumā nav vispārīgi zināma un nav likumīgā kārtā viegli pieejama speciālistiem attiecīgajās jomās;

               b)
                     informācijas faktiskā vai iespējamā komerciālā vērtība tās slepenības dēļ;

               c)
                     iepriekš veikta informācijas aizsardzība tādā nozīmē, ka persona, kas to likumīgi pārvalda, ir veikusi attiecīgos apstākļos pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu tās slepenību. Puses un to dalībnieki konkrētos gadījumos var vienoties par to, ka, ja vien nav norādīts citādi, nedrīkst daļēji vai pilnībā izpaust informāciju, kas sniegta vai radusies vai ar ko veikta apmaiņa kopīgā pētniecībā, ko īsteno saskaņā ar šo nolīgumu.

               2.
                     Katra Puse nodrošina, ka tā un tās dalībnieki skaidri norāda neizpaužamu informāciju, piemēram, izmantojot attiecīgus marķējumus vai apzīmējumus, kas norāda uz ierobežojumiem, vai attiecīgu vienošanos par informācijas neizpaušanu. Tas attiecas arī uz minētās informācijas, kas apzīmēta ar tiem pašiem marķējumiem vai apzīmējumiem, pilnīgu vai daļēju reproducēšanu. Puse, kas saņem neizpaužamu informāciju saskaņā ar šo nolīgumu, ievēro tās īpašo statusu. Šie ierobežojumi automātiski beidzas, tiklīdz īpašnieks publiski izpauž šo informāciju.

               3.
                     Neizpaužamu informāciju, kas nodota saskaņā ar šo nolīgumu, saņēmēja Puse drīkst izplatīt tikai personām, kas piederīgas vai ko nodarbina saņēmēja Puse un citas attiecīgas saņēmējas Puses struktūrvienības vai aģentūras, kuras pilnvarotas konkrētiem veicamās kopīgās pētniecības mērķiem, ja šāda neizpaužama informācija tiek izplatīta saskaņā ar rakstveida vienošanos par konfidencialitāti un to var viegli atpazīt kā slepenu informāciju, kā norādīts 2. punktā.

               4.
                     Ja ir saņemta iepriekšēja rakstveida piekrišana no Puses, kas sniedz neizpaužamu informāciju saskaņā ar šo nolīgumu, tad saņēmēja Puse drīkst izplatīt šādu neizpaužamu informāciju plašāk, nekā citādi atļauts 3. punktā. Puses sadarbojas, izveidojot procedūras, saskaņā ar kurām pieprasa un saņem iepriekšēju rakstveida piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un katra Puse dod šādu piekrišanu, ciktāl to atļauj valsts politikas nostādnes un normatīvie akti.

               B. Nedokumentāra neizpaužama informācija

               1.
                     Gadījumos, kad informācijas sniedzēja Puse neizpaužamu informāciju sniedz mutiski, it sevišķi semināros, sanāksmēs, apmeklējumos uz vietas vai laboratorijās, mutatis mutandis piemēro 1.–4. punkta noteikumus, ja šādas neizpaužamas vai citādas konfidenciālas vai īpašas informācijas sniedzējs un saņēmējs pirms jebkādas mutiskas informācijas sniegšanas kopīgi sagatavo vienošanos, kurā aprakstīti šādas mutiskas informācijas sniegšanas ierobežojumi un saturs.

               2.
                     Kontrole

               Katra Puse cenšas nodrošināt, ka neizpaužama informācija, ko tā saņēmusi saskaņā ar šo nolīgumu, tiek kontrolēta atbilstoši tā noteikumiem. Ja kāda no Pusēm apzinās, ka tā nespēs vai varētu nespēt izpildīt šajā iedaļā ietvertos neizplatīšanas noteikumus, tā nekavējoties par to paziņo otrai Pusei. Puses pēc tam apspriežas, lai vienotos par atbilstīgu rīcību.

               __________________


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0078

Priekšlikums Padomes lēmums par eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3), kas ģēnētiski modificēti izturībai pret glufozinātamonija herbicīdu, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK  /* COM/2006/0078 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 11.7.2006COM(2006) 78 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar eļļas rapša produktu (Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3), kas ģēnētiski modificēti izturībai pret glufozinātamonija herbicīdu, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 13. pantu Beļģijas iestādes saņēma paziņojumu (atsauce C/BE/96/01) par eļļas rapša produktu ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3), kas ģēnētiski modificēti izturībai pret glufozinātamonija herbicīdu, laišanu tirgū.2. Paziņojums attiecās uz ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) audzēšanu un importu Kopienā tiem pašiem lietošanas veidiem, kādi paredzēti jebkuram citam eļļas rapsim, tostarp lietošanai lopbarībā vai tās ražošanā, izņemot tā lietošanu pārtikā vai tās sastāvā.3. Saskaņā ar minētās direktīvas 14. pantu, Beļģijas kompetentā iestāde nosūtīja Komisijai savu paziņojuma novērtējuma ziņojumu, kurā secināja, ka ģenētiski modificētie eļļas rapša produkti ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) ir jālaiž tirgū importam un pārstrādei, kā arī tiem pašiem lietošanas veidiem, kas paredzēti jebkuram citam eļļas rapsim, bet ne pieprasītajam lietošanas veidam – audzēšanai.4. Komisija nosūtīja novērtējuma ziņojumu visām citām dalībvalstīm, dažas no tām izvirzīja un uzturēja iebildumus pret produkta laišanu tirgū, par iemeslu minot tā alergēniskumu, toksicitāti, uzraudzības plānu, putekšņu izkliedi, nejaušu graudu izbiršanu un produktu noteikšanas metodi. Tādējādi saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 18. pantu Komisijai ir jāpieņem lēmums atbilstīgi procedūrai, kas noteikta minētās direktīvas 30. panta 2. punktā, kam piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.5. Veicamo pasākumu projekts saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 2. punktu atzinuma saņemšanai tika iesniegts Komitejai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu.6. Komiteja nav sniegusi atzinumu, tādēļ Komisijai atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 4. punktam tūlīt jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem un jāinformē Eiropas Parlaments (informēts 2005. gada 6. decembrī). Eiropas Parlaments var pieņemt nostāju saskaņā ar iepriekš minētā lēmuma 8. pantu.7. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzēts, ka Padome, ņemot vērā visas šādas nostājas, attiecīgā gadījumā ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu par priekšlikumu trīs mēnešu laikā atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 2. punktam. Ja trīs mēnešu laikā Padome ar kvalificētu balsu vairākumu ir norādījusi, ka tā iebilst pret priekšlikumu, Komisija to izskata atkārtoti. Ja minētā termiņa beigās Padome nav pieņēmusi ierosināto īstenošanas aktu vai nav norādījusi savus iebildumus, tad ierosināto īstenošanas tiesību aktu pieņem Komisija.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar eļļas rapša produktu ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3), kas ģēnētiski modificēti izturībai pret glufozinātamonija herbicīdu, laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK(Autentiski ir tikai teksti franču un holandiešu valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[1] un jo īpaši tās 18. panta 1. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK attiecīgā kompetentā iestāde minētajā direktīvā noteiktajā kārtībā rakstveidā apstiprina tādu produktu laišanu tirgū, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem vai ģenētiski modificētu organismu kombinācijām, vai satur tos.(2) Uzņēmums Bayer BioScience N.V. iesniedza Beļģijas kompetentajai iestādei paziņojumu par ģenētiski modificētu eļļas rapša produktu ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) laišanu tirgū.(3) Paziņojums attiecās uz ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) audzēšanu un importu Kopienā tiem pašiem lietošanas veidiem, kādi paredzēti jebkuram citam eļļas rapsim, tostarp lietošanai lopbarībā vai tās sastāvā, izņemot tā lietošanu pārtikā vai tās sastāvā.(4) Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 14. pantu Beļģijas kompetentā iestāde sagatavoja novērtējuma ziņojumu, ko iesniedza Komisijai un pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Minētajā novērtējuma ziņojumā bija secināts, ka ģenētiski modificētie eļļas rapša produkti ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) ir jālaiž tirgū importam un pārstrādei, kā arī tiem pašiem lietošanas veidiem, kas paredzēti jebkuram citam eļļas rapsim, bet ne pieprasītajam lietošanas veidam – audzēšanai.(5) Dažu dalībvalstu kompetentās iestādes iebilda pret produktu laišanu tirgū.(6) Ņemot vērā Beļģijas un citu dalībvalstu kompetento iestāžu iebildumus attiecībā uz ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) audzēšanu, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ( EFSA ) izteiktais atzinums attiecas tikai uz importu un pārstrādi, tostarp lietošanu lopbarībā.(7) EFSA 2005. gada septembrī pieņemtajā atzinumā secināja, ka ģenētiski modificētie eļļas rapša produkti ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) ir cilvēku un dzīvnieku pārtikai, un — attiecībā uz paredzētajiem lietošanas veidiem — arī videi tikpat droši kā parastais eļļas rapsis. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde arī noteica, ka paziņojumā minētais uzraudzības plāns attiecībā uz paredzētajiem lietošanas veidiem ir pieņemams.(8) Izskatot katru iebildumu saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK, paziņojumā sniegto informāciju un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu, nav atklāti iemesli, kas liktu uzskatīt, ka ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) laišana tirgū negatīvi ietekmēs cilvēku vai dzīvnieku veselību, vai vidi.(9) Pārstrādāta eļļa, kas iegūta no ģenētiski modificēta rapša: a) no eļļas rapša Ms8 līnijas un visiem tradicionālajiem krustojumiem, b) no eļļas rapša Rf3 līnijas un visiem tradicionālajiem krustojumiem, un c) no Ms8 x Rf3 hibrīdu kombinācijas, ir laista tirgū saskaņā ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām[2]. Tādēļ uz to attiecas prasības, ko paredz 8. pants Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[3], un to var laist tirgū un lietot saskaņā ar ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā minētajiem nosacījumiem.(10) Ģenētiski modificētajiem eļļas rapša produktiem ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) jāpiešķir unikālie indentifikatori atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulai (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[4], un Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulai (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[5].(11) Uz nejaušu vai tehniski nenovēršamu ģenētiski modificētu organismu ietekmi produktos neattiecina marķēšanas un izsekojamības prasības saskaņā ar robežvērtībām, kas noteiktas Direktīvā 2001/18/EK un Regulā (EK) Nr. 1829/2003.(12) Ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu, nav nepieciešams noteikt īpašus nosacījumus attiecībā uz produktu apstrādi vai iesaiņojumu un konkrētu ekosistēmu, vides vai ģeogrāfisko apgabalu aizsardzību.(13) Saskaņā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu ir jāizveido atbilstoša vadības sistēma, lai nepieļautu ģenētiski modificēto eļļas rapša produktu ( Brassica napus L., līnijas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3) sēklu nonākšanu audzēšanā.(14) Pirms produktu laišanas tirgū jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu tā marķēšanu un izsekojamību visos tirgū laišanas posmos, tajā skaitā pārbaudes, kurās izmanto atbilstīgas noteikšanas metodes.(15) Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu, pēc apspriešanās 2005. gada 5. decembrī nav sniegusi atzinumu par Komisijas lēmuma projektā paredzētajiem pasākumiem atbilstīgi minētās direktīvas 30. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants PiekrišanaNeskarot citus Kopienas tiesību aktus, jo īpaši Regulu (EK) Nr. 258/97 un Regulu (EK) Nr. 1829/2003, Beļģijas kompetentā iestāde dod rakstveida piekrišanu saskaņā ar šo lēmumu laist tirgū 2. pantā identificētos produktus, par ko ir paziņojis uzņēmums Bayer BioScience N.V. (atsauce C/BE/96/01).Atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 19. panta 3. punktam saskaņojumā nepārprotami jānorāda piekrišanas nosacījumi, kas paredzēti 3. un 4. pantā.2. pantsProdukti1. Ģenētiski modificētie organismi, ko paredzēts laist tirgū kā produktus vai produktu sastāvdaļas, turpmāk tekstā „produkti”, ir eļļas rapša ( Brassica napus L.) sēklas, kas iegūtas no atsevišķas sievišķās un vīrišķās līnijas, kas attiecīgi satur gan Ms8, gan Rf3 elementus, kā arī sēklas, kas iegūtas no šo sievišķo un vīrišķo vecākaugu līniju tradicionāliem krustojumiem (Ms8xRf3 hibrīds), ar šādu pievienotu DNS.Sievišķā līnija (Ms8)1.  PTA29- barnase -3’nos:2.  Tapetum šūnām specifiskais promoters PTA29 no Nicotiana tabacum ,3.  barnase gēns no Bacillus amyloliquefaciens vīrišķās sterilitātes iegūšanai,4.  daļa no Agrobacterium tumefaciens nopalīna sintāzes gēna 3’ nekodējošā rajona (3’ nos)5.  PssuAra- bar -3’g7:6.  PssuAra promoters no Arabidopsis thaliana ,7.  bar gēns, kas izolēts no Streptomyces hygroscopicus un ir tolerants pret glufozinātamonija herbicīdu,8.  Agrobacterium tumefaciens TL-DNS gēna 7 3’ netranslējamā sekvence.Vīrišķā līnija (Rf3)9.  PTA29-barstar-3’nos:10.  Tapetum šūnām specifiskais promoters PTA29 no Nicotiana tabacum ,11.  barstar gēns no Bacillus amyloliquefaciens fertilitātes atjaunošanas iegūšanai,12.  daļa no Agrobacterium tumefaciens nopalīna sintāzes gēna 3’ nekodējošā rajona (3’ nos)13.  PssuAra- bar -3’g7:14.  PssuAra promoters no Arabidopsis thaliana ,15.  bar gēns, kas izolēts no Streptomyces hygroscopicus un ir tolerants pret glufozinātamonija herbicīdu,16.  Agrobacterium tumefaciens TL-DNS gēna 7 3’ netranslējamā sekvence.2. Piekrišana attiecas uz sēklām, kas iegūtas, krustojot eļļas rapša Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 līniju ar jebkuru citu tradicionāli audzētu rapsi, un ko izmanto kā produktu vai produktu sastāvdaļu.3. pantsNosacījumi laišanai tirgūMinētos produktus var izmantot tāpat kā jebkuru citu eļļas rapsi, izņemot audzēšanai, lietošanai pārtikā vai pārtikas sastāvā, un to var laist tirgū, ievērojot šādus nosacījumus:a) piekrišana ir spēkā 10 gadus, sākot no tās apstiprināšanas dienas;b) unikālie indentifikatori šiem produktiem ir:ACS-BNØØ5-8 līnijām, kurās ir tikai Ms8 elements;ACS-BNØØ3-6 līnijām, kurās ir tikai Rf3 elements;ACS-BNØØ5-8 x ACS-BNØØ3-6 hibrīdlīnijām, kurās ir gan Ms8, gan Rf3 elements.c) neskarot Direktīvas 2001/18/EK 25. pantu, piekrišanas saņēmējs pēc pieprasījuma kompetentajām iestādēm dara pieejamus minēto produktu pozitīvos un negatīvos kontrolparaugus, to ģenētisko materiālu vai standartmateriālus;d) neskarot Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īpašās marķējuma prasības, teksts „Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts eļļas rapsis” vai „Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Ms8 eļļas rapsis”, vai „Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Rf3 eļļas rapsis”, vai „Šā produkta sastāvā ir ģenētiski modificēts Ms8xRf3 eļļas rapsis” attiecīgi ir jānorāda uz etiķetes vai minētā produkta pavaddokumentā, izņemot gadījumus, ja citos Kopienas tiesību aktos paredzēts robežlielums, kura nesasniegšanas gadījumā minētā informācija nav jānorāda; kā arīe) tā kā produktus nav atļauts laist tirgū audzēšanai, marķējumā vai arī produktu pavaddokumentā ir teksts „Nav paredzēts audzēšanai”.4. pantsUzraudzība1. Visā piekrišanas derīguma termiņa laikā piekrišanas saņēmējs nodrošina, lai tiktu izstrādāts un īstenots paziņojumā minētais uzraudzības plāns, kurā ietilpst vispārējais novērošanas plāns, lai pārbaudītu, vai minēto produktu apstrāde vai izmantošana negatīvi neietekmē cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi.2. Piekrišanas saņēmējs nekavējoties informē uzņēmējus un lietotājus par minēto produktu nekaitīgumu un to vispārējām īpašībām, kā arī par uzraudzības nosacījumiem, ieskaitot atbilstošu vadības pasākumu veikšanu gadījumā, ja notiek nejauša sēklu izbiršana. Tehniskie norādījumi šā panta īstenošanai ir noteikti šā lēmuma pielikumā.3. Piekrišanas saņēmējs iesniedz Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm gada pārskatus par uzraudzības pasākumu rezultātiem.4. Neskarot Direktīvas 2001/18/EK 20. pantu, piekrišanas saņēmējs un/vai dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņēmusi sākotnējo paziņojumu, attiecīgā gadījumā pēc vienošanās ar Komisiju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kas saņēmusi sākotnējo paziņojumu, pārskata iesniegto uzraudzības plānu, ņemot vērā uzraudzības pasākumu rezultātus. Pārskatītā uzraudzības plāna priekšlikumus iesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm.5. Piekrišanas saņēmējs sniedz apliecinājumus Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēma) par to, ka esošie uzraudzības tīkli apkopo informāciju, kas attiecas uz minēto produktu uzraudzību, kā norādīts paziņojumā sniegtajā uzraudzības plānā, kā arīb) par to, ka šie esošie uzraudzības tīkli ir piekrituši sniegt šo informāciju atļaujas turētājam pirms pārraudzības ziņojumu iesniegšanas dienas Komisijai un dalībvalstu kompetentām iestādēm saskaņā ar 3. punktu.5. pantsPiemērojamībaŠo lēmumu piemēro no brīža, kad Kopienas references laboratorija apstiprina eļļas rapsim ar Ms8 un Rf3 elementiem un Ms8xRf3 hibrīdam specifiskas noteikšanas metodes, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 pielikumā un norādīts Komisijas Regulā (EK) Nr. 641/2004[6] par sīki izstrādātiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 īstenošanas noteikumiem.Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSTehniskie norādījumi 4. panta 2. punkta īstenošanai1. Piekrišanas saņēmējam jāinformē Kopienas uzņēmēji, kuri tirgo un apstrādā nefasēta importētā eļļas rapša sēklu maisījumus, kas var saturēt Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi par to, kaa) ir saņemta piekrišana importēt un lietot Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi Kopienā saskaņā ar šā lēmuma 3. pantā sniegto definīciju;b) šīs piekrišanas nosacījums ir izveidot vispārēju uzraudzības plānu jebkādai neparedzētai negatīvai ietekmei, kas rastos, laižot tirgū Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi iepriekš minētajiem lietošanas veidiem.2. Piekrišanas saņēmējam jānosauc uzņēmējiem valsts kontaktpersona, kurai ziņo par jebkādu neparedzētu negatīvu ietekmi.3. Piekrišanas saņēmējam jāinformē uzņēmēji, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA ) ir izvērtējusi nejaušas Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša izbiršanas iespējas un tās sekas saistībā ar paredzētajiem lietošanas veidiem. Piekrišanas saņēmējam regulāri jāsazinās ar uzņēmējiem, lai tos informētu par jebkādām izmaiņām pašreizējā praksē, kas varētu mainīt vides riska novērtējuma secinājumus.4. Piekrišanas saņēmējam jānodrošina, lai uzņēmēji apzinās iespēju, ka importēta eļļas rapša sēklas, nejauši izbirstot ostās un smalcināšanas iekārtās, var dīgt un veidot pašizsējas augus, tostarp Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsi.5. Gadījumā, ja starp eļļas rapša pašizsējas augiem ir Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsis, piekrišanas saņēmējam:a) jāinformē uzņēmēji, ka šie augi jāizskauž, lai mazinātu iespēju, ka no Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša rodas neparedzēta negatīva ietekme;b) jāsniedz uzņēmējiem atbilstoši plāni, kā iznīcināt eļļas rapša pašizsējas augus, starp kuriem ir Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapsis.6. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 4. panta 5. punktu un C. iedaļas 1.6. punktu Padomes 2002. gada 3. oktobra Lēmumā 2002/811/EK par metodiskām norādēm, ar ko papildina VII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK[7], dalībvalstis var veikt pārbaudes un/vai papildu uzraudzību attiecībā uz nejaušu Ms8, Rf3 un Ms8xRf3 eļļas rapša sēklu izbiršanu un šīs izbiršanas iespējamās neparedzētās negatīvās ietekmes atpazīšanu.[1] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).[2] OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[3] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.[4] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[5] OV L 10, 16.1.2004., 5.-10. lpp.[6] OV L 102, 7.4.2004., 14. lpp.[7] OV L 280, 18.10.2002., 27. lpp.


title: Priekšlikums padomes Lemumam par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu

text:
             EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                            Briselē, 1.12.2004
                                            COM(2004) 782 galīgā redakcija
                                Priekšlikums
                         PADOMES LĒMUMAM
   par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu
                            (iesniegusi Komisija)
LV                                                                           LV
 ---pagebreak---                                       PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakts (SP) ir reģionāls politikas instruments, ko
   starptautiskā sabiedrība izveidoja 1999. gada 10. jūnijā Ķelnē, lai atbalstītu šī reģiona valstis
   to centienos veicināt mieru, demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu un ekonomisko labklājību,
   kā arī lai panāktu stabilitāti reģionā kopumā. Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta
   13. punktā noteikts, ka Stabilitātes paktam ir īpašais koordinators, ko ieceļ Eiropas Savienība,
   apspriežoties ar amatā esošo EDSO priekšsēdētāju un citiem dalībniekiem, un ko apstiprina tā
   brīža EDSO priekšsēdētājs.
   Atbilstīgi Padomes 2000. gada 22. maija Regulai (EK) Nr. 1080/2000 par atbalstu Apvienoto
   Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldei Kosovā (UNMIK), Pārstāvniecībai Bosnijā un
   Hercegovinā (OHR) un Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktam (SP) 1, Padome pēc
   Komisijas priekšlikuma katru gadu ieceļ Stabilitātes pakta īpašo koordinatoru. Tādēļ Padomei
   līdz 2004. gada 31. decembrim jāpieņem lēmums par īpašā koordinatora iecelšanu, ko
   piemēros no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim.
   Komisija ir apspriedusies ar šobrīd amatā esošo EDSO priekšsēdētāju un citiem Stabilitātes
   pakta dalībniekiem un ierosina Padomei par Stabilitātes pakta īpašo koordinatoru atkārtoti
   iecelt Dr. Erhardu Buseku. Īpašā koordinatora pilnvaras ir saskaņā ar Padomes 2003. gada
   22. decembra Lēmumu (EK) Nr. 2003/910 par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā
   koordinatora iecelšanu 2004. gadam 2.
   1
           OV L 122, 24.5.2000., 27. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu
           (EK) Nr. 2098/2003 (OV L 316, 29.11.2003., 1. lpp.).
   2
           OV L 342, 30.12.2003., 51. lpp.
LV                                                      2                                                     LV
 ---pagebreak---                                                 Priekšlikums
                                        PADOMES LĒMUMAM
          par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora iecelšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 2000. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 1080/2000 par atbalstu Apvienoto
   Nāciju Organizācijas pagaidu pārvaldei Kosovā (UNMIK), Pārstāvniecībai Bosnijā un
   Hercegovinā (OHR) un Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktam (SP) 3, un jo īpaši tās
   1.a pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)    Eiropas Savienības dalībvalstu ārlietu ministri un Eiropas Komisija kopā ar citiem
          Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta dalībniekiem 1999. gada 10. jūnijā nolēma
          izveidot Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes paktu, turpmāk tekstā – “Stabilitātes
          pakts”.
   (2)    Padomes 2000. gada 22. maija Regulas (EK) Nr. 1080/2000 1.a pantā paredzēta
          ikgadēja procedūra Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora
          iecelšanai.
   (3)    Kopā ar īpašā koordinatora iecelšanu jānosaka tā pilnvaras. Pieredze rāda, ka ir
          piemērotas tās pilnvaras, kas noteiktas Padomes 2003. gada 22. decembra Lēmumā
          (EK) Nr. 2003/910 par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašā koordinatora
          iecelšanu 2004. gadam 4.
   (4)    Ir lietderīgi noteikt skaidras atbildības jomas, kā arī pamatnostādnes attiecībā uz
          koordināciju un pārskatu sniegšanu,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                   1. pants
   Ar šo Dr. Erhards BUSEKS tiek iecelts par Dienvidaustrumeiropas Stabilitātes pakta īpašo
   koordinatoru.
   3
          OV L 122, 24.5.2000., 27. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Padomes 2003. gada 27. novembra Regulu
          (EK) No 2098/2003 (OV L 316, 29.11.2003., 1. lpp.).
   4
          OV L 342, 30.12.2003., 51. lpp.
LV                                                     3                                                     LV
 ---pagebreak---                                                  2. pants
   Īpašais koordinators veic tās funkcijas, kas paredzētas 1999. gada 10. jūnija Stabilitātes pakta
   dokumenta 13. punktā.
                                                 3. pants
   Lai sasniegtu 2. pantā minēto mērķi, īpašā koordinatora pilnvaras ir šādas:
   (a)       veicināt Stabilitātes pakta mērķu sasniegšanu atsevišķās valstīs un starp tām, kur
             Stabilitātes paktam ir pievienotā vērtība;
   (b)       vadīt Dienvidaustrumeiropas reģionālo grupu;
   (c)       uzturēt ciešu kontaktu ar visiem Stabilitātes pakta dalībniekiem un veicinātājām
             valstīm, organizācijām un iestādēm, kā arī ar attiecīgajām reģionālajām iniciatīvām
             un organizācijām ar nolūku veicināt reģionālo sadarbību un sekmēt reģionālo
             atbildības sajūtu;
   (d)       cieši sadarboties ar visām Eiropas Savienības un tās dalībvalstu iestādēm, lai
             veicinātu Eiropas Savienības lomu paktā saskaņā ar Stabilitātes pakta dokumenta 18.,
             19. un 20. punktu un nodrošinātu komplementaritāti starp pakta darbību un
             stabilizācijas un asociācijas procesu;
   (e)       pēc vajadzības periodiski un kolektīvi tikties ar darba grupu priekšsēdētājiem, lai
             nodrošinātu vispārēju stratēģisku koordināciju un nodrošinātu sekretariātu
             Dienvidaustrumeiropas reģionālajai grupai un tās instrumentiem;
   (f)       strādāt, pamatojoties uz sarakstu ar Stabilitātes pakta prioritārajiem pasākumiem, par
             ko vienojas iepriekš, apspriežoties ar Stabilitātes pakta dalībniekiem, un kas jāīsteno
             2005. gada laikā, un pastāvīgi uzraudzīt Stabilitātes pakta darba metodes un
             struktūru, nodrošinot konsekvenci un resursu efektīvu izmantošanu.
                                                 4. pants
   Īpašais koordinators ar Komisiju noslēdz finansēšanas līgumu.
                                                 5. pants
   Īpašā koordinatora darbību koordinē ar Padomes ģenerālsekretāra / Augstā pārstāvja KĀDP,
   Padomes prezidentūras un Komisijas darbību, jo īpaši Neformālajā padomdevējā komitejā.
   Darbībā jāuztur cieši sakari ar Padomes prezidentūru, Komisiju, dalībvalstu misiju vadītājiem,
   Eiropas Savienības īpašajiem pārstāvjiem, kā arī ar Pārstāvniecību Bosnijā un Hercegovinā un
   Apvienoto Nāciju Organizācijas civilo pārvaldi Kosovā.
                                                 6. pants
   Īpašais koordinators attiecīgi ziņo Padomei un Komisijai. Viņš par savu darbību turpina
   regulāri informēt Eiropas Parlamentu.
LV                                                   4                                               LV
 ---pagebreak---                                              7. pants
   Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī”.
   To piemēro no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim..
   Briselē,
                                              Padomes vārdā
                                              priekšsēdētājs
LV                                               5                                        LV


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.7.2015
            COM(2015) 325 final
            2015/0142(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Moldovas Republikas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Moldovas Republika 2002. gada 7. janvārī ir iesniegusi pieteikumu par pievienošanos PTO Nolīgumam par publisko iepirkumu (“GPA”). 2012. gada 13. septembrī, 2014. gada 16. janvārī un 2014. gada 24. jūnijā tā iesniedza pārskatītus aptvēruma piedāvājumus.

               Komisija Savienības vārdā divpusējās sanāksmēs un PTO Publiskā iepirkuma komitejā (“GPA komiteja”) risināja sarunas par vairākām Moldovas Republikas tirgus atvēršanas saistībām.

               2015. gada 27. maijā Moldovas Republika GPA komitejai iesniedza galīgo piedāvājumu. Turpmāk izklāstīts Moldovas Republikas galīgā piedāvājuma kopsavilkums un Komisijas novērtējums.

               Lēmums ļauj Komisijai GPA komitejā paust Savienības viedokli par Moldovas Republikas pievienošanos.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem politikas noteikumiem attiecīgajā politikas jomā

                  Šī ir standarta procedūra, kas ievērojama, kad Komisijai GPA komitejā jāpauž Savienības viedoklis par trešas valsts pievienošanos.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

               Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 218. panta 9. punktā noteikts, ka tad, kad kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā nepieciešams pieņemt lēmumu ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas jāapstiprina Savienības vārdā. Uz GPA komitejas lēmumu, ar ko paredzēs Moldovas Republikas pievienošanās noteikumus, attiecas LESD 218. panta 9. punkts, jo lēmumu pieņem struktūrā, kas izveidota ar starptautisku nolīgumu, un tam būs juridiskas sekas.

               •Subsidiaritāte (attiecībā uz neekskluzīvu kompetenci)

               ES ir ekskluzīva kompetence ar tirdzniecību saistītās lietās. Savienības līmenī saskaņota rīcība var nodrošināt vislabāko līdzsvaru attiecībā pret trešām valstīm.

               •Proporcionalitāte

               Neattiecas.

               •Instrumenta izvēle

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 218. panta 9. punktā noteikts, ka tad, kad kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā nepieciešams pieņemt lēmumu ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas jāapstiprina Savienības vārdā.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu piemērotības pārbaudes

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

                •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

               Par trešas valsts pievienošanos starptautiskam nolīgumam, kura līgumslēdzēja puse ir Savienība, nav vajadzīgs ietekmes novērtējums.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               •Pamattiesības

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas pasākumi

               Neattiecas.

               •Paskaidrojoši dokumenti (direktīvām)

               Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Moldovas Republikas galīgais piedāvājums

               Tirgus piekļuves saistības (aptvertās iestādes, preces, pakalpojumi un būvniecības pakalpojumi)

               Robežvērtības

               Moldovas Republikas piedāvātās robežvērtības dažādiem pielikumiem atbilst GPA līgumslēdzēju pušu piemērotajām standarta robežvērtībām. Tomēr Moldovas Republika ar zemsvītras piezīmēm paredzējusi divu gadu pārejas periodu robežvērtībām, ko 1.–3. pielikumā ietvertās iestādes piemēro preču un pakalpojumu iepirkumam.

               Iestādes

               Moldovas Republika 1. pielikumā (“Centrālās pārvaldes iestādes”) sniedz izsmeļošu sarakstu ar centrālās pārvaldes iestādēm, kuru iepirkums ir atvērts GPA līgumslēdzējām pusēm.  Šajā pielikumā nav piezīmju. Robežvērtības precēm un pakalpojumiem pirmajā gadā pēc pievienošanās noteiktas 300 000 SDR, bet otrajā gadā – 200 000 SDR apmērā.

               Moldovas Republika 2. pielikumā (“Decentralizētas pārvaldes iestādes”) sniedz izsmeļošu sarakstu ar vietējām līgumslēdzējām iestādēm, kā noteikts 2006. gada 28. decembra Likumā par vietējām pašvaldībām Nr. 436-XVI. Šā pielikuma piezīmē Moldovas Republika precizē, ka šīs iestādes ietver to pakļautībā esošās struktūras un organizācijas, kuru uzraudzību vai kontroli īsteno šīs iestādes. Robežvērtības precēm un pakalpojumiem pirmajā gadā pēc pievienošanās noteiktas 400 000 SDR, bet otrajā gadā – 300 000 SDR apmērā.

               Moldovas Republika 3. pielikumā (“Citas struktūras”) atver GPA līgumslēdzējām pusēm piekļuvi visu to juridisko personu (iestāžu, nodibinājumu un fondu) iepirkumam, kuras ir publisko tiesību subjekti un kuras nav industriālas vai komerciālas dabas, un uz kuru iepirkumu attiecas 2007. gada 13. aprīļa Likums par publisko iepirkumu Nr. 96-XVI. Pielikumā iekļauts šādu struktūru orientējošs saraksts.

               Turklāt Moldovas Republika 3. pielikumā atver visu to valsts tiesību aktos norādīto juridisko personu iepirkumu, kuras darbojas komunālo pakalpojumu nozarēs, piemēram, dzeramā ūdens, elektroenerģijas un/vai siltumenerģijas ražošanā, transportēšanā vai sadalē, ostās vai citās termināļu iekārtās, lidostās, pilsētas transportā un dzelzceļa transportā. Pielikumā iekļauts šādu struktūru orientējošs saraksts. Šajā pielikumā nav norādītas nekādas atrunas.

               Robežvērtības precēm un pakalpojumiem pirmajā gadā pēc pievienošanās noteiktas 600  000  SDR, bet otrajā gadā – 500 000 SDR apmērā.

               Preces

               Moldovas Republikas norādītās preces ir gandrīz identiskas ES norādītajām precēm. Konkrēti, Moldovas Republika papildus iekļauj 4. pielikumā HS 36., 72., 88. un 97. nodaļu. Tomēr Moldovas Republika neiekļauj pozīcijas 65.05, 82.08, 89.03.

               Galīgā piedāvājuma turpmākajās izmaiņās, par kurām jaunākais paziņojums iesniegts 2015. gada 27. maijā, Moldovas Republika Aizsardzības ministrijas preču un aprīkojuma kategoriju sarakstam papildus pievienoja HS 85. nodaļu, izņemot pozīcijas 85.03, 85.13 un 85.15.

               Pakalpojumi

               Moldovas Republika paredz aptverto pakalpojumu sarakstu, kas ir plašāks nekā ES saraksts. Tomēr pielikuma piezīmē par savstarpīgumu noteikts, ka šie pakalpojumi attiecībā pret konkrētu līgumslēdzēju pusi aptverti tikai tiktāl, ciktāl attiecīgā puse iekļāvusi šos pakalpojumus savā 5. pielikumā.

               Būvniecības pakalpojumi

                Moldovas Republika 6. pielikumā piedāvā visu CPK 51. sadaļu. Tā nepiedāvā nekādus būvdarbu koncesijas līgumus.

               Vispārīgas piezīmes

               Moldovas Republika 7. pielikumā ietvērusi trīs piezīmes. 1. piezīme attiecas uz lauksaimniecības produktu iepirkumu, ko veic, lai sekmētu lauksaimniecības atbalsta programmas un iedzīvotāju pārtikas apgādes programmas, un tā ir tāda pati kā ES 7. pielikuma 1. piezīmes pirmā daļa. Abas pārējās piezīmes neattiecas uz ES.

               Moldovas Republikas tiesību akti

               Moldovas Republikas tiesību akti publiskā iepirkuma jomā ir nediskriminējoši.  Nav noteikumu, ar kuriem iekšzemes piegādēm un piegādātājiem paredzētu labvēlīgāku režīmu nekā ārzemju piegādēm vai piegādātājiem. Moldovas Republikas tiesību akti par publisko iepirkumu šķiet atklāti, pārredzami un nediskriminējoši atbilstīgi GPA prasībām.

               Komisijas novērtējums par Moldovas Republikas piedāvājumu

               Moldovas Republikas galīgais piedāvājums plaši aptver centrālās un decentralizētās iestādes, juridiskās personas, kuras darbojas komunālo pakalpojumu nozarēs, preces, pakalpojumus un būvniecības pakalpojumus. Tāpēc tas ir apmierinošs un pieņemams. Tās tiesību akti par publisko iepirkumu ir saskaņā ar GPA.

               ES I papildinājumā jo īpaši atspoguļos šādus Moldovas Republikas pievienošanās noteikumus.

               Ņemot vērā to, ka Moldovas Republika 1. pielikumā sniedz izsmeļošu sarakstu ar iestādēm, Moldovas Republikas preču, pakalpojumu, piegādātāju un pakalpojumu sniedzēju piekļuvei ES aptvērumam vajadzētu būt tādai, kā norādīts ES 1. pielikuma 2. iedaļas 2. punktā, kas nozīmē piekļuvi 1. pielikumā norādīto centrālās pārvaldes līgumslēdzēju iestāžu iepirkumam.

               Ieteikums

               Paredzams, ka Moldovas Republikas pievienošanās GPA dos ļoti pozitīvu stimulu publiskā iepirkuma tirgu turpmākai atvēršanai starptautiskā mērogā, jo tādējādi tiks palielināts GPA līgumslēdzēju pušu skaits un sekmēta pārējo valstu pievienošanās GPA. Komisija iesaka pieņemt Moldovas Republikas galīgo piedāvājumu ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

               Tādējādi tiek ierosināts pilnvarot Komisiju Publiskā iepirkuma komitejā paust Savienības nostāju atbalstīt Moldovas Republikas pievienošanos, kura jāatspoguļo GPA Komitejas lēmumā par Moldovas Republikas pievienošanos.

               2015/0142 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Moldovas Republikas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Moldovas Republika 2002. gada 7. janvārī ir iesniegusi pieteikumu par pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu (“GPA”).

               (2)Moldovas Republikas aptvēruma saistības ir izklāstītas tās galīgajā uzlabotajā piedāvājumā, kas 2015. gada 27. maijā iesniegts GPA līgumslēdzējām pusēm.

               (3)Moldovas Republikas galīgais piedāvājums plaši aptver centrālās un decentralizētās iestādes, juridiskās personas, kuras darbojas komunālo pakalpojumu nozarēs, preces, pakalpojumus un būvniecības pakalpojumus. Tāpēc tas ir apmierinošs un pieņemams. Moldovas Republikas pievienošanās noteikumi, kas norādīti šā lēmuma pielikumā, tiks atspoguļoti Publiskā iepirkuma komitejas (“GPA komiteja”) pieņemtajā lēmumā par Moldovas Republikas pievienošanos.

               (4)Paredzams, ka Moldovas Republikas pievienošanās GPA dos pozitīvu stimulu publiskā iepirkuma tirgu turpmākai atvēršanai starptautiskā mērogā.

               (5)GPA XXII panta 2. punktā paredzēts, ka jebkurš PTO loceklis var pievienoties nolīgumam, ievērojot noteikumus, kuri jāsaskaņo starp konkrēto PTO locekli un līgumslēdzējām pusēm, šādus noteikumus izklāstot GPA komitejas lēmumā.

               (6)Tādējādi ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem GPA komitejā attiecībā uz Moldovas Republikas pievienošanos,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā, ir apstiprināt Moldovas Republikas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu, ievērojot konkrētus pievienošanās noteikumus, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.7.2015
            COM(2015) 325 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Publiskā iepirkuma komitejā par Moldovas Republikas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu

               PIELIKUMS

               ES NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ MOLDOVAS REPUBLIKAS PIEVIENOŠANOS GPA

               Ar Moldovas Republikas pievienošanos Nolīgumam par publisko iepirkumu Eiropas Savienības I papildinājuma 1. pielikuma 2. iedaļas 2. punktu (“ES dalībvalstu centrālās pārvaldes līgumslēdzējas iestādes”) lasa šādi:

               “2. Attiecībā uz precēm, pakalpojumiem, piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem no Izraēlas, Melnkalnes un Moldovas Republikas iepirkums, ko veic turpmāk norādītās centrālās pārvaldes līgumslēdzējas iestādes.”


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 215 final
            2017/0092(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā pušu gadskārtējā konferencē, un atceļ Lēmumu Nr. 11724/12

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Polija ir Konvencijas par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā (“Beringa jūras konvencija”) līgumslēdzēja puse. Saskaņā ar Pievienošanās akta
                  1
                6. panta 9. punktu zivsaimniecības nolīgumus, ko jaunās dalībvalstis noslēgušas ar trešām valstīm, pārvalda Savienība, un Savienībai būtu jāīsteno visi lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar minēto konvenciju.

               Beringa jūras konvencijas satvarā darbojas pušu gadskārtējā konference, kas ir atbildīga par starptautiska režīma izveidi mintaja resursu saglabāšanai, pārvaldībai un optimālai izmantošanai konvencijas apgabalā. Tās mērķis ir arī panākt, ka mintaja resursi Beringa jūrā tiek atjaunoti tādā līmenī, kas ļautu nodrošināt maksimālu ilgtspējīgas ieguves apjomu, kā arī apkopot un pārbaudīt faktisku informāciju par mintaja resursiem un citiem dzīvajiem jūras resursiem Beringa jūrā.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu lēmums par nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO), ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu, jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

               Šāda nostāja reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās patlaban ir pieņemta atbilstīgi “divu līmeņu” pieejai. Padomes lēmumā ir izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, bet vēlāk šī nostāja Komisijas neoficiālajos dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               Attiecībā uz Beringa jūras konvenciju Padomes 2012. gada 29. jūnija Lēmumā Nr. 11724/12 paredzēts pārskatīt Savienības nostāju pirms 2016. gada gadskārtējās sanāksmes. Tādēļ šā priekšlikuma mērķis ir noteikt Savienības nostāju Beringa jūras konvencijas ietvaros laikposmam no 2017. līdz 2021. gadam un tādējādi aizstāt Padomes 2012. gada 29. jūnija Lēmumu Nr. 11724/12, kas attiecas uz 2012.–2016. gadu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Šī pārskatīšana tiek veikta, lai iekļautu jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principus un orientējošos norādījumus, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  2
               , ņemot vērā arī mērķus, kuri izklāstīti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  3
               . Turklāt Savienības nostāja ir pielāgota Lisabonas līgumam.

               Līdzīgi kā patlaban spēkā esošajā nostājā, arī jaunajā nostājā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi un, ciktāl nepieciešams, Beringa jūras konvencijas īpašie aspekti. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma ir iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā precizēšanā.

               Ar Padomes 2016. gada 11. aprīļa Lēmumu Nr. 7277/16 Polijas Republika tika pilnvarota Eiropas Savienības interesēs risināt sarunas par tādu grozījumu Beringa jūras konvencijā, kas dotu iespēju Savienībai kļūt par konvencijas līgumslēdzēju pusi. Minētās pilnvaras patlaban tiek īstenotas. Tas nozīmē — ja Savienība tiks apstiprināta par pilntiesīgu Beringa jūras konvencijas līgumslēdzēju pusi, Polijas Republika atsauks savu dalību konvencijā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šis lēmums sagatavots, pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, kas paredz, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām. Tas attiecas uz nostāju, kas Komisijai Savienības vārdā jāieņem Beringa jūras konvencijas pušu konferencē.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 ir juridiskais pamats, kas nosaka principus, kuri jāatspoguļo šajā nostājā.

               Šis lēmums aizstās Padomes 2012. gada 29. jūnija Lēmumu Nr. 11724/12, kas attiecas uz 2012.–2016. gadu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Neattiecas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu lēmums par nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO), ja tās ir tiesīgas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu, jāpieņem Padomei, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

               Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               •Pamattiesības

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Neattiecas.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Neattiecas.

               2017/0092 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā pušu gadskārtējā konferencē, un atceļ Lēmumu Nr. 11724/12

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līguma par Eiropas Savienības darbību 38. pants saistībā ar tā 39. panta 1. punkta d) apakšpunktu paredz, ka viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir nodrošināt piedāvājuma pieejamību.

               (2)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013
                  4
                2. pants nosaka: kopējā zivsaimniecības politika garantē to, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tajā arī paredzēts, ka Savienība zvejniecības pārvaldībā ievēro piesardzīgu pieeju, un tās mērķis ir nodrošināt to, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Tajā ir arī noteikts, ka Savienība tiecas veikt pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, veicināt zvejas paņēmienus, ar kuriem palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un nevēlamas nozvejas nepieļaušanu un samazināšanu, cik vien tas iespējams, un nodrošināt zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem, un pakāpeniski izskaust izmetumus. Turklāt Regulas (ES) Nr. 1380/2013 28. pants īpaši paredz, ka Savienība šos principus piemēro ārpolitikā.

               (3)Polija ir Konvencijas par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā (turpmāk “Beringa jūras konvencija”) līgumslēdzēja puse. Savienība nav minētās konvencijas puse. Saskaņā ar Pievienošanās akta
                  5
                6. panta 9. punktu zivsaimniecības nolīgumus, ko jaunās dalībvalstis noslēgušas ar trešām valstīm, pārvalda Savienība, un Savienībai būtu jāīsteno visi lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar minēto konvenciju.

               (4)Ar Padomes 2016. gada 11. aprīļa Lēmumu Nr. 7277/16 Polijas Republika tika pilnvarota Eiropas Savienības interesēs risināt sarunas par tādu grozījumu Beringa jūras konvencijā, kas dotu iespēju Savienībai kļūt par konvencijas līgumslēdzēju pusi. Minētās pilnvaras patlaban tiek īstenotas. Tas nozīmē — ja Savienība tiks apstiprināta par pilntiesīgu Beringa jūras konvencijas līgumslēdzēju pusi, Polijas Republika atsauks savu dalību konvencijā.

               (5)Padome 2012. gada 10. jūlijā pieņēma Lēmumu Nr. 11724/12 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem attiecībā uz Konvenciju par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā.

               (6)Lēmums Nr. 11724/12 paredz, ka tajā noteiktā nostāja ir jāpārskata vēlākais līdz Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējai konferencei 2016. gadā. Tādēļ ir lietderīgi atcelt Lēmumu Nr. 11724/12, un aizstāt to ar jaunu lēmumu.

               (7)Ņemot vērā mintaja resursu mainīgo raksturu Beringa jūras konvencijas apgabalā un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, tostarp jaunāko statistikas, bioloģisko un citu informāciju, kuru iesniedz pušu gadskārtējās konferences laikā vai pirms tās, Savienības nostājas ikgadējās precizēšanas vajadzībām ir jāievieš procedūras saskaņā ar Savienības iestāžu lojālas sadarbības principu, kas noteikts LES 13. panta 2. punktā.

               (8)Tā kā ES nav Beringa jūras konvencijas puse, Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē to pārstāv Polijas Republika. Tādēļ šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

               (9)Ja ES pievienojas Beringa jūras konvencijai, saskaņā ar LESD 218. pantu un 3. panta 1. punktu Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē to pārstāv Komisija. Tādēļ no tā brīža šis lēmums ir adresēts Komisijai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē, ja minētā struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostājas, kas jāieņem Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē, ikgadējā precizēšana notiek saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               1.
                     Šā lēmuma I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējai konferencei 2022. gadā.

               2.
                     Ja ES pievienojas Beringa jūras konvencijai, šā panta 1. punktu turpina piemērot uz atlikušo minētajā punktā paredzētā perioda daļu.

               4. pants

               Lēmumu Nr. 11724/12 atceļ.

               5. pants

               1.
                     Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

               2.
                     Šā lēmuma 3. panta 2. punktā paredzētajos apstākļos šis lēmums ir adresēts Eiropas Komisijai, kura pārstāv Eiropas Savienību Beringa jūras konvencijas pušu konferencē.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (3)
                  COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (5)
                  Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 215 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par mintaja resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā pušu gadskārtējā konferencē, un atceļ Lēmumu Nr. 11724/12

               I PIELIKUMS

               Savienības nostāja Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē

               (1)Principi

               Beringa jūras konvencijas ietvaros Savienība:

               a)
                     nodrošina, ka Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus Savienība tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā, jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, lai veicinātu uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā un zvejas darbību ietekmes uz vidi mazināšanu, izvairītos no nevēlamas nozvejas un pēc iespējas to samazinātu, un pakāpeniski izskaustu izmetumus, un līdz minimumam samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko stabilitāti un konkurētspēju, nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemtu vērā patērētāju intereses;

               b)
                     nodrošina, ka Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē pieņemtie pasākumi atbilst Beringa jūras konvencijas mērķiem;

               c)
                     nodrošina, ka Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO Jūras tiesību konvenciju, ANO Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d)
                     veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar citās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās ieņemtajām nostājām un, vajadzības gadījumā, ar reģionālajām jūras konvencijām, kuras attiecas uz to pašu apgabalu;

               e)
                     tiecas panākt sinerģiju ar politiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām politikas jomām, tādām kā ārējās attiecības, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija u. c.;

               f)
                     nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g)
                     ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h)
                     tiecas radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības flotei konvencijas apgabalā, pamatojoties uz tādiem pašiem principiem un standartiem, kas ir piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt rezolūciju un ieteikumu vienotu īstenošanu.

               (2)Orientējoši norādījumi

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējo konferenci šādu pasākumu pieņemšanā:

               a)
                     Beringa jūras konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas balstīti uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem; šādi pasākumi ietver Beringa jūras konvencijas reglamentēto mintaja resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas. Vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu zvejas krājumu atjaunošanu, uz pārzvejotiem krājumiem vērsti īpaši pasākumi;

               b)
                     Beringa jūras konvencijas apgabalā piemērojamu uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumu pārskatīšana, lai paaugstinātu kontroles pasākumu efektivitāti un uzlabotu atbilstību pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar Beringa jūras konvenciju;

               c)
                     NNN zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumu pastiprināšana Beringa jūras konvencijas apgabalā;

               d)
                     jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi Beringa jūras konvencijas apgabalā atbilstīgi ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām;

               e)
                     kopēju pieeju izstrāde, sadarbojoties ar citām reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām;

               f)
                     papildu tehniskie pasākumi, kas balstīti uz ieteikumiem, ko sniegusi saskaņā ar Beringa jūras konvenciju izveidotā Zinātnes un tehnikas komiteja.

               II PIELIKUMS

               Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējā konferencē ieņemamās Savienības nostājas ikgadējā precizēšana

               Pirms katras Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējās konferences tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai Savienības vārdā paustajā nostājā saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošiem norādījumiem tiktu ņemta vērā Eiropas Komisijai nosūtītā jaunākā statistikas, bioloģiskā un cita būtiskā informācija.

               Šajā sakarā un balstoties uz minēto informāciju, Eiropas Komisija pietiekami ilgā laikā pirms katras Beringa jūras konvencijas pušu gadskārtējās sanāksmes nosūta Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām apspriešanai un pieņemšanai dokumentu, kurā detalizēti aprakstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja turpmāko sanāksmju laikā, tostarp klātienē, nav iespējams panākt vienošanos par jauno precizējumu iekļaušanu Savienības nostājā, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)
                  Sk. dok. 7086/12 PECHE 66.