               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.10.2018
            COM(2018) 717 final
            2018/0369(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību Līgumslēdzēju pušu septītajā sanāksmē, attiecībā uz dažiem grozījumiem Nolīguma 3. pielikumā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību (AEWA) Līgumslēdzēju pušu septītajā sanāksmē saistībā ar paredzēto dažu tās 3. pielikuma grozījumu pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību

               Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību (“Nolīgums”) mērķis ir aizsargāt migrējošos ūdensputnus un to dzīvotnes visā Āfrikā, Eiropā, Tuvajos Austrumos, Vidusāzijā, Grenlandē un Kanādas arhipelāgā. Nolīgums stājās spēkā 1999. gada 1. novembrī.

               Nolīgums, kas sagatavots Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (CMS) ietvaros un kuru pārvalda Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma (UNEP), apvieno valstis un plašāku starptautisku aizsardzības kopienu to centienos nodrošināt migrējošo ūdensputnu koordinētu aizsardzību un pārvaldību visā to migrācijas areālā.

               Eiropas Savienība ir Nolīguma Līgumslēdzēja puse kopš 2005. gada 1. oktobra
                  1
               . Pašlaik Nolīgumam ir septiņdesmit septiņas Līgumslēdzējas puses — četrdesmit viena no Eirāzijas (tostarp ES) un trīsdesmit sešas no Āfrikas.

               Nolīguma puses ir divdesmit piecas dalībvalstis
                  2
               .

               Nolīgumā paustās saistības Eiropas Savienības tiesību aktos tiek īstenotas ar Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (Putnu direktīva)
                  3
               . Putnu direktīva aizsargā visas tās savvaļas putnu sugas, kuru īpatņi dabā sastopami dalībvalstu Eiropas teritorijā, kurai ir piemērojams Līgums. Tajā ir reglamentēta šo sugu aizsardzība, pārvaldība un uzraudzība un ir noteikti to izmantošanas noteikumi.

               2.2.Pušu sanāksme

               Nolīguma galvenā lēmējinstance ir Pušu sanāksme (MOP). Tā ir pilnvarota pārskatīt Nolīguma pielikumus un tiekas reizi trijos gados. Katrai Pusei ir viena balss, bet reģionālās ekonomikas integrācijas organizācijas, piemēram, Eiropas Savienība, izmanto savas tiesības balsot ar balsu skaitu, kas ekvivalents tam dalībvalstu skaitam, kuras ir Konvencijas dalībvalstis. Visus pielikuma grozījumus pieņem ar sanāksmē klātesošo Pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               Nolīguma septītā Pušu sanāksme notiks Dienvidāfrikā no 2018. gada 4. līdz 8. decembrim.

               2.3.Paredzētais Pušu sanāksmes akts

               Pušu septītajā sanāksmē no 2018. gada 4. līdz 8. decembrim ir jāpieņem Rezolūcija 7.3
                  4
                par Nolīguma pielikumu grozījumiem saskaņā ar nolīguma X panta 5. punktu (turpmāk “paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt Nolīguma 2. pielikumu un 3. pielikumu (“Rīcības plāns”). Nolīguma 2. pielikumā ietverts to migrējošo ūdensputnu saraksts, uz kuriem attiecas Nolīgums. Nolīguma 3. pielikumā noteikti pasākumi, ko Puses veic attiecībā uz prioritārajām sugām. Prioritārās sugas ir uzskaitītas 3. pielikuma 1. tabulā saskaņā ar konkrētiem 1. tabulā noteiktiem kritērijiem.

               Nolīguma II. pantā ir paredzēts: “Puses veic koordinētus pasākumus, lai saglabātu migrējošo ūdensputnu sugu labvēlīgu aizsardzības statusu vai lai tās līdz šādam statusam atjaunotu. Šim nolūkam tās savu valstu jurisdikcijas satvarā piemēro III pantā noteiktos pasākumus, kā arī īpašas darbības, kas paredzētas šā Nolīguma IV pantā noteiktajā rīcības plānā”.

               Paredzētais akts stāsies spēkā attiecībā uz visām Pusēm un būs tām saistošs deviņdesmitajā dienā pēc datuma, kad to būs pieņēmusi Līgumslēdzēju pušu sanāksme, izņemot Pusēm, kas būs pievienojušas atrunu. Deviņdesmit dienu laikā jebkura Puse, iesniedzot depozitāram rakstisku paziņojumu, var pievienot atrunu attiecībā uz pielikuma grozījumu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāja, ko ierosināts ieņemt Eiropas Savienības vārdā, ir septītajā Līgumslēdzēju pušu sanāksmē atbalstīt paredzētā akta pieņemšanu.

               Ierosinātos 2. pielikuma grozījumus iesniedza Eiropas Savienība. Ierosinātos 3. pielikuma grozījumus iesniedza Eiropas Savienība un Uganda.

               Ierosinātie Eiropas Savienības 2. un 3. pielikuma grozījumi tika iesniegti saskaņā ar Padomes Lēmumu 10326/18
                  5
               .

               Eiropas Savienības ierosinātais 2. pielikuma grozījums ir ūdensputnu sugu sarakstā, uz kurām attiecas Nolīgums, iekļaut cekulaino jūras kraukli (Phalacrocorax aristotelis).

               Eiropas Savienības ierosinātie 3. pielikuma 1. tabulas grozījumi ir pārcelt visas līkšņibīša (Calidris ferruginea), Atlantijas tuklīša (Fratercula arctica) un lielā alka (Alca torda) populācijas uz Nolīguma 3. pielikuma 1. tabulas A aili (attiecīgi uz 4., 1.b un 4. kategoriju), un iekļaut ārpus ES (Barenca jūra) esošo Phalacrocorax aristotelis aristotelis populāciju un Phalacrocorax aristotelis desmarestii ES populāciju (Vidusjūras baseina austrumu daļa un Horvātija, Adrijas jūra) 3. pielikuma 1. tabulas A ailē (attiecīgi 2. un 1.c kategorijā.

               Komisija Eiropas Savienības vārdā apstiprinās šos ierosinātos grozījumus saskaņā ar 3. panta 1. un 3. punktu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību.

               Ugandas ierosinātie 3. pielikuma 1. tabulas grozījumi ir svītrot vārdu “nozīmīgs” no kritērijiem A3(c) un B2(c), izveidot jaunus “ātras īstermiņa lejupslīdes” kritērijus A3(e) un B2(e), un pārcelt vairākas sugas no vienas slejas vai kategorijas uz citu, kā izklāstīts Rezolūcijas 7.3 projektā.

               Minētie Ugandas ierosinātie grozījumi būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā, jo tie atspoguļo attiecīgo putnu sugu populāciju aizsardzības statusa attīstību un veicinās izzūdošo sugu populāciju lielāku aizsardzību.  Jo īpaši:

               (a)Ugandas iesniegtos Nolīguma 3. pielikuma grozījumus, kas izklāstīti Rezolūcijas 7.3 projektā un kas atbilst attiecīgajiem ES tiesību aktiem (Putnu direktīva), Komisija Eiropas Savienības vārdā apstiprina saskaņā ar 3. panta 1. un 3. punktu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību;

               (b)Nolīguma 3. pielikuma grozījumi, kurus iesniegusi Uganda un kuri izklāstīti Rezolūcijas 7.3 projektā par šādām deviņām sugām: lielā pūkpīle (Somateria mollissima), garknābja gaura (Mergus serrator), brūnkaklis (Aythia ferina), jūras žagata (Haematopus ostralegus), ķīvīte (Vanellus vanellus), sarkanā puskuitala (Limosa lapponica), melnā puskuitala (Limosa limosa), lielais šņibītis (Calidris canutus) un tumšā tilbīte (Tringa erythropus), un kuri neatbilst attiecīgajiem ES tiesību aktiem (Putnu direktīva), Eiropas Savienības vārdā tiks apstiprināti atbilstīgi LESD 218. panta 9. punktam.

               Tomēr saskaņā ar 3. panta 4. punktu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību, Komisija iekļauj atrunu saistībā ar ierosinātajiem grozījumiem attiecībā uz iepriekš minētajām deviņām sugām, kā tā rīkojās ar līdzīgas ietekmes grozījumiem iepriekšējās Pušu sanāksmēs, jo tie prasītu veikt grozījumus Putnu direktīvā, kas nav iespējams 90 dienu laikā no dienas, kad to pieņēmusi Pušu sanāksme.

               Eiropas Savienības atrunā ir jānošķir divas sugu grupas.

               Attiecībā uz četru sugu populācijām — garknābja gauru, brūnkakli, melno puskuitalu un tumšo tilbīti —, kuras ierosināts iekļaut A slejas 1.b kategorijā (brūnkaklis) vai 3.c kategorijā (pārējās trīs sugas), saskaņā ar Nolīgumu vairs netiktu atļautas medības, lai gan saskaņā ar Putnu direktīvu tās ir medījamas sugas, jo tās ir iekļautas minētās direktīvas II b pielikumā. Tāpēc saskaņā ar Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmuma 2006/871/EK 3. panta 4. punktu Komisija iekļauj atrunu attiecībā uz minētajiem grozījumiem, jo nav iespējams Putnu direktīvu grozīt deviņdesmit dienu laikā no dienas, kad grozījumus pieņēmusi Pušu sanāksme.

               Nolīguma 3. pielikuma A slejas 4. kategorijā ir ierosināts iekļaut pārējo piecu sugu — lielās pūkpīles, jūras žagatas, ķīvītes, sarkanās puskuitalas un lielā šņibīša populācijas. Saskaņā ar 3. pielikumu šajā kategorijā uzskaitītās sugas drīkst medīt tikai saskaņā ar starptautisku sugu rīcības plānu, ar kura palīdzību Puses centīsies īstenot adaptīvās ieguves pārvaldības principus. Tāpēc Eiropas Savienības atruna attiecībā uz tiem varētu tikt atcelta, tiklīdz starptautiskas struktūra būs ieviesusi adaptīvas ieguves pārvaldības mehānismu, kas ir saskaņots ar Putnu direktīvas 7. panta prasībām.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punkts paredz pieņemt lēmumus, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Nolīgumu par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību.

               Akts, kuru Pušu sanāksme ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Saskaņā ar starptautiskajām tiesībām paredzētais akts būs saistošs, un tas var būtiski ietekmēt Eiropas Savienības tiesību aktu, proti, Putnu direktīvas, saturu. Tādēļ, ka dažas darbības, jo īpaši attiecībā uz medībām, ko Puses veic attiecībā uz Nolīguma 3. pielikuma 1. tabulā minētajām prioritārajām sugām, ne vienmēr ir saderīgas ar Putnu direktīvas prasībām, kas attiecas uz tām pašām sugām. Proti, ja Putnu direktīvas II pielikumā uzskaitītās sugas saskaņā ar AEWA vairs nav medījamas, būtu jāgroza Putnu direktīva.Saskaņā ar 3. pantu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību, par jautājumiem, kas ir Kopienas kompetencē, Komisija ir pilnvarota Kopienas vārdā apstiprināt tos grozījumus Nolīguma pielikumos, kas pieņemti saskaņā ar Nolīguma X panta 5. punktu. Tomēr šī atļauja attiecas tikai uz tiem grozījumiem, kas saskan ar Kopienas tiesību aktiem par savvaļas putnu un to dabisko dzīvotņu aizsardzību un neliek tos pārveidot.

               Veicot Ugandas ierosinātos grozījumus Nolīguma 3. pielikuma 1. tabulā attiecībā uz šādām deviņām sugām: lielā pūkpīle (Somateria mollissima), garknābja gaura (Mergus serrator), brūnkaklis (Aythia ferina), jūras žagata (Haematopus ostralegus), ķīvīte (Vanellus vanellus), sarkanā puskuitala (Limosa lapponica), melnā puskuitala (Limosa limosa), lielais šņibītis (Calidris canutus) un tumšā tilbīte (Tringa erythropus), būtu jāveic grozījumi arī Putnu direktīvā, tāpēc šajā jautājumā ir vajadzīgs Padomes lēmums, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma pušu septītajā sanāksmē
                  7
               .

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs ir saistīts ar vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību paredzēto aktu tiks grozīts tā 2. un 3. pielikums, ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2018/0369 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma par Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību Līgumslēdzēju pušu septītajā sanāksmē, attiecībā uz dažiem grozījumiem Nolīguma 3. pielikumā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums par Āfrikas-Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību (“Nolīgums”) stājās spēkā 1999. gada 1. novembrī un Eiropas Kopienas vārdā tika apstiprināts ar Padomes Lēmumu 2006/871/EK
                  8
               .

               (2)Saskaņā ar nolīguma X panta 5. punktu Pušu sanāksme var pieņemt Nolīguma pielikumu grozījumus.

               (3)Paredzams, ka Nolīguma Pušu septītajā sanāksmē 2018. gada 4.–8. decembrī tiks pieņemta rezolūcija par Nolīguma 2. un 3. pielikuma grozījumu pieņemšanu.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmē, jo rezolūcija būs saistoša Savienībai un var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu, proti, Putnu direktīvas, saturu.

               (5)Nolīguma 3. pielikuma grozījumi, kurus iesniegusi Uganda un kuri izklāstīti Rezolūcijas 7.3 projektā par šādām deviņām sugām: lielā pūkpīle (Somateria mollissima), garknābja gaura (Mergus serrator), brūnkaklis (Aythia ferina), jūras žagata (Haematopus ostralegus), ķīvīte (Vanellus vanellus), sarkanā puskuitala (Limosa lapponica), melnā puskuitala (Limosa limosa), lielais šņibītis (Calidris canutus) un tumšā tilbīte (Tringa erythropus), un kuri neatbilst attiecīgajiem ES tiesību aktiem (Putnu direktīva), Eiropas Savienības vārdā apstiprina, jo tie veicina izzūdošo sugu populāciju lielāku aizsardzību. Tomēr saskaņā ar 3. panta 4. punktu Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmumā 2006/871/EK par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību, Komisija iekļauj atrunu saistībā ar ierosinātajiem grozījumiem attiecībā uz iepriekš minētajām deviņām sugām, jo tie prasītu veikt grozījumus Putnu direktīvā, ko nav iespējams veikt deviņdesmit dienu laikā no dienas, kad tos pieņēmusi Pušu sanāksme,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Nolīguma pušu septītajā sanāksmē, ir šāda:

               Nolīguma 3. pielikuma grozījumi, kurus iesniegusi Uganda un kuri izklāstīti Nolīguma pušu septītās sanāksmes Rezolūcijas 7.3 projektā par šādām deviņām sugām: lielā pūkpīle (Somateria mollissima), garknābja gaura (Mergus serrator), brūnkaklis (Aythia ferina), jūras žagata ( Haematopus ostralegus), ķīvīte (Vanellus vanellus), sarkanā puskuitala (Limosa lapponica), melnā puskuitala (Limosa limosa), lielais šņibītis  Calidris canutus) un tumšā tilbīte (Tringa erythropus), Eiropas Savienības vārdā tiks apstiprināti Nolīguma pušu septītajā sanāksmē.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 2005. gada 18. jūlija Lēmums 2006/871/EK par Nolīgumu, ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz attiecībā uz Āfrikas–Eirāzijas migrējošo ūdensputnu aizsardzību. OV L 345, 8.12.2006., 24. lpp.

                     (2)

                        Trīs dalībvalstis nav Nolīguma Puses: Austrija, Malta un Polija.

                     (3)

                        OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp. -
                  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:EN:PDF
                  .

                     (4)

                  https://www.unep-aewa.org/en/document/adoption-amendments-aewa-annexes-3

                     (5)

                  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10326-2018-INIT/en/pdf
                   (bet vairs nedarbojas)

                     (6)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        Grozījumus, kam nav vajadzīgs Putnu direktīvas grozījums, Komisija var apstiprināt saskaņā ar 2005. gada 18. jūlija Padomes Lēmumu 2006/871/EK.

                     (8)

                        OV L 345, 8.12.2006., 24. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.11.2018
            COM(2018) 724 final
            2018/0374(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kura izveidota saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās padomes reglamenta un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamenta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kura izveidota ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (“DAK”) EPN valstīm, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās padomes reglamenta un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamenta paredzēto pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses

               Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, (turpmāk “nolīgums”) ir šādi mērķi:

               a)sekmēt nabadzības mazināšanu un izskaušanu, izveidojot tirdzniecības partnerattiecības saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķi, TAM un Kotonū nolīgumu;

               b)veicināt reģionālo integrāciju, ekonomisko sadarbību un labu pārvaldību, izveidojot un īstenojot [iedarbīgu], [prognozējamu] un pārredzamu reģionālo tiesisko regulējumu tirdzniecībai un ieguldījumiem starp Pusēm un DAK EPN valstu starpā;

               c)veicināt pakāpenisku DAK EPN valstu integrāciju pasaules ekonomikā saskaņā ar to politisko izvēli un prioritātēm attīstības jomā;

               d)uzlabot DAK EPN valstu darbībspēju tirdzniecības politikas un ar tirdzniecību saistīto jautājumu jomā;

               e)nodrošināt apstākļus ieguldījumu [un] privātā sektora iniciatīvu apjoma palielināšanai, veicināt piedāvājumu, konkurētspēju un ekonomisko izaugsmi DAK EPN valstīs; kā arī

               f)nostiprināt esošās attiecības starp Pusēm uz solidaritātes un kopēju interešu pamata.

               Nolīgumu kopš 2016. gada 10. oktobra provizoriski piemēro attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Botsvānu, Lesoto, Namībiju, Svatini un Dienvidāfriku, no otras puses, un kopš 2018. gada 4. februāra – arī attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mozambiku, no otras puses.

               2.2.Apvienotā padome

               Ar nolīguma 100. pantu ir izveidota Apvienotā padome; tajā ir noteikts, ka tā “pārrauga un pārvalda šā nolīguma īstenošanu”.

               Nolīguma 101. pantā ir noteikts, ka Apvienotajā padomē darbojas, no vienas puses, attiecīgie ES Padomes locekļi un Eiropas Komisijas locekļi vai viņu pārstāvji un, no otras puses, DAK EPN valstu attiecīgie ministri vai viņu pārstāvji. Apvienotās padomes funkcijas ietver arī sava reglamenta un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamenta pieņemšanu.

               Nolīguma 102. pantā ir paredzēts, ka Apvienotā padome lēmumus pieņem vienprātīgi un ka šie lēmumi Pusēm ir saistoši.

               2.3.Paredzētais Apvienotās padomes akts

               Apvienotās padomes pirmajā sanāksmē ir paredzēts pieņemt lēmumu attiecībā uz Apvienotās padomes reglamentu un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamentu (turpmāk “paredzētais akts”).

               Paredzētā akta nolūks ir izveidot noteikumus par Apvienotās padomes un Tirdzniecības un attīstības komitejas darba organizāciju un darbību.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Šajā priekšlikumā Padomes lēmumam ir izklāstīta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ES un DAK EPN Apvienotajā padomē attiecībā uz Apvienotās padomes reglamenta un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamenta pieņemšanu.

               Nolīguma Puses ir apspriedušas šos reglamentus un ir vienojušās, ka, ievērojot ES lēmumu pieņemšanas procedūras, tie jāpieņem Apvienotās padomes pirmajā sanāksmē, kas plānota 2019. gada pirmajā pusgadā.

               Pievienoto reglamentu būtība ir ļoti līdzīga to reglamentu būtībai, kas pieņemti saistībā ar citiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un tirdzniecības nolīgumiem.

               Šie reglamenti ir būtiski tam, lai varētu pabeigt nolīguma institucionālo (iestāžu) sistēmu un lai tādējādi varētu nodrošināt nolīguma raitu īstenošanu.

               4.Tiesiskais pamats

               4.1.Procesuāltiesiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuru juridiskās sekas izriet no starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām nav saistoši, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar ES un DAK EPN.

               Akts, kuru Apvienotā padome ir aicināta pieņemt, ir uzskatāms par lēmumu ar juridiskām sekām. Plānotais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar nolīguma 102. panta 2. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto institucionālo (iestāžu) sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuāltiesiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiāltiesiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiāltiesiskais pamats ir atkarīgs galvenokārt no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru Savienības vārdā ieņem nostāju. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un ja viens no šiem mērķiem vai viens no šiem komponentiem ir atzīstams par galveno, bet otrs ir nebūtisks, tad lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, ir jābūt vienam vienīgam materiāltiesiskam pamatam, proti, tam, kas attiecas uz galveno jeb dominējošo mērķi vai komponentu.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiāltiesiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma tiesiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam kopsakarā ar tā 218. panta 9. punktu.

               2018/0374 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kura izveidota saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās padomes reglamenta un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamenta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienība un tās dalībvalstis 2016. gada 10. jūnijā parakstīja ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (“DAK”) EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”).
                  2
                To kopš 2016. gada 10. oktobra provizoriski piemēro attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Botsvānu, Lesoto, Namībiju, Svatini un Dienvidāfriku, no otras puses, un kopš 2018. gada 4. februāra – arī attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mozambiku, no otras puses.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 102. panta 1. punktu Apvienotā padome var pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums. Saskaņā ar tā 101. panta 3. punkta h) un i) apakšpunktu Apvienotās padomes funkcijas ietver arī sava reglamenta un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamenta pieņemšanu.

               (3)Apvienotās padomes pirmajā sanāksmē ir paredzēts pieņemt lēmumus attiecībā uz tās reglamentu un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamentu.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, jo paredzētais Apvienotās padomes lēmums Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienotās padomes pirmajā sanāksmē, balsta uz Apvienotās padomes lēmuma projektu attiecībā uz Apvienotās padomes reglamentu un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamentu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ES Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (OV L 250, 16.9.2016., 3. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.11.2018
            COM(2018) 724 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kura izveidota saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, attiecībā uz Apvienotās padomes reglamenta un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamenta pieņemšanu

               PAPILDINĀJUMS

               APVIENOTĀS PADOMES LĒMUMS Nr. 1

               (...)

               Par Apvienotās padomes reglamenta un Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamenta pieņemšanu

               APVIENOTĀ PADOME,

               ņemot vērā ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), kas parakstīts 2016. gada 10. jūnijā Kasanē, un jo īpaši tā 100., 101. un 102. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.Ar šo pieņem I pielikumā ietverto Apvienotās padomes reglamentu.

               2.Ar šo pieņem II pielikumā ietverto Tirdzniecības un attīstības komitejas reglamentu.

               3.Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               …, ...

                        Apvienotās padomes vārdā –

                        ... tirdzniecības ministrs

                        ES pārstāvis

               I PIELIKUMS

               APVIENOTĀS PADOMES REGLAMENTS

               I  NODAĻA

               DARBA ORGANIZĀCIJA

               1. pants

               Sastāvs un vadība

               1.Apvienotā padome, kas ir izveidota saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), savus pienākumus veic tā, kā paredzēts nolīguma 100. un 101. pantā.

               2.Šajā reglamentā norādes uz “Pusēm” atbilst nolīguma 104. pantā definētajam terminam.

               3.Saskaņā ar nolīguma 101. panta 1. punktu Apvienotās padomes sastāvā ietilpst, no vienas puses, attiecīgie ES Padomes un Eiropas Komisijas locekļi vai viņu pārstāvji un, no otras puses, DAK EPN valstu attiecīgie ministri vai viņu pārstāvji.

               4.Apvienotās padomes darbu ministru līmenī pārmaiņus vada Eiropas Savienības Padomes pārstāvis un Eiropas Komisijas pārstāvis (ES Puses uzdevumā) un DAK EPN valstu pārstāvis. Apvienotās padomes pirmo sanāksmi Puses vada kopīgi.

               5.Pirmā laikposma pilnvaras sākas dienā, kad notiek Apvienotās padomes pirmā sanāksme, un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

               2. pants

               Sanāksmes

               1.Saskaņā ar nolīguma 102. panta 4. punktu Apvienotās padomes sanāksmes notiek regulāri – ne retāk kā reizi divos (2) gados, bet nepieciešamības gadījumā tā rīko arī ārkārtas sanāksmes, ja Puses par to vienojas.

               2.Sanāksmes notiek pārmaiņus Briselē vai kādas DAK EPN valsts teritorijā, ja vien Puses nevienojas citādi.

               3.Ja vien Puses nevienojas citādi, Apvienotās padomes sanāksmes sasauc Puse, kura vada tās darbu, pēc apspriešanās ar otru Pusi.

               4.Puses var vienoties par Apvienotās padomes sanāksmju rīkošanu, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus.

               3. pants

               Novērotāji

               Apvienotā padome var nolemt ad hoc kārtā uzaicināt novērotājus un noteikt, kuru darbakārtības punktu informācija būs pieejama minētajiem novērotājiem.

               4. pants

               Sekretariāts

               1.Puse, kas pie sevis rīko Apvienotās padomes sanāksmi, nodrošina sekretariāta darbību.

               2.Ja sanāksme notiek, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, Puse, kas vada Apvienotās padomes darbu, nodrošina sekretariāta darbību.

               II  NODAĻA

               DARBĪBA

               5. pants

               Dokumenti

               Ja Apvienotās padomes apspriedes balstās uz apliecinošiem rakstveida dokumentiem, Apvienotās padomes sekretariāts šādus dokumentus numurē un laiž apritē kā Apvienotās padomes dokumentus.

               6. pants

               Informēšana par sanāksmēm un to darbakārtība

               1.Sekretariāts ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pirms sanāksmes informē Puses par sanāksmes sasaukšanu un lūdz priekšlikumus darbakārtībai. Steidzamības un/vai vērā ņemamu neparedzētu apstākļu gadījumā sanāksmi var sasaukt arī ātrāk.

               2.Apvienotās padomes sekretariāts katrai sanāksmei sagatavo pagaidu darbakārtību. Sekretariāts ne vēlāk kā četrpadsmit (14) dienas pirms sanāksmes sākuma to nosūta Apvienotās padomes vadītājam un dalībniekiem.

               3.Pagaidu darbakārtība ietver punktus, attiecībā uz kuriem Apvienotās padomes sekretariāts saņēmis vienas Puses lūgumu tos iekļaut darbakārtībā.

               4.Apvienotā padome darbakārtību apstiprina katras sanāksmes sākumā. Ja Puses attiecīgi vienojas, darbakārtībā var iekļaut arī pagaidu darbakārtībā neiekļautus punktus.

               5.Apvienotās padomes priekšsēdētājs, vienojoties ar Pusēm, var pieaicināt ekspertus, lai viņi piedalītos sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem tematiem.

               7. pants

               Sanāksmes ziņojums

               Ja vien Puses nevienojas citādi, Apvienotās padomes sekretariāts sagatavo katras sanāksmes ziņojumu, ko pieņem katras sanāksmes beigās.

               8. pants

               Lēmumi un ieteikumi

               1.Saskaņā ar nolīguma 102. pantu Apvienotā padome lēmumus un ieteikumus nolīgumā paredzētos gadījumos pieņem pēc vienprātības principa.

               2.Ja Apvienotā padome saskaņā ar nolīgumu ir pilnvarota pieņemt lēmumus vai ieteikumus, šādus dokumentus sanāksmes ziņojumā sauc attiecīgi “lēmums” vai “ieteikums”. Apvienotās padomes sekretariāts katram pieņemtam lēmumam vai ieteikumam piešķir kārtas numuru, norāda pieņemšanas datumu un formulē tā tematu. Katrā lēmumā un ieteikumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               3.Ja kāda DAK EPN valsts nepiedalās sanāksmē, sekretariāts par sanāksmes lēmumiem un/vai ieteikumiem informē tās pārstāvi, kurš nevarēja piedalīties sanāksmē. Minētā DAK EPN valsts desmit (10) kalendāro dienu laikā pēc šādu lēmumu un/vai ieteikumu nosūtīšanas sniedz rakstveida atbildi, norādot to, kuriem lēmumiem un/vai ieteikumiem tā nepiekrīt, un tā iemeslus. Ja iepriekš minētā rakstveida atbilde nav sniegta desmit (10) kalendāro dienu laikā, šos lēmumus un/vai ieteikumus uzskata par pieņemtiem. Ja DAK EPN valsts, kas nav piedalījusies sanāksmē, nepiekrīt lēmumiem un/vai ieteikumiem, piemēro 4. punktā minēto procedūru.

               4.Sanāksmju starplaikā Apvienotā padome lēmumus un ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstveida procedūru vai elektroniskos saziņas līdzekļus, ja tam piekrīt abas Puses. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp Pušu pārstāvjiem.

               5.Apvienotās padomes pieņemto lēmumu un ieteikumu autentiskumu apliecina, sagatavojot autentisku eksemplāru, ko parakstījis Eiropas Savienības pārstāvis un DAK EPN valstu pārstāvis.

               9. pants

               Publiska piekļuve

               1.Apvienotās padomes sanāksmes nav atklātas, ja vien nav nolemts citādi.

               2.Puses var nolemt publicēt Apvienotās padomes lēmumus un ieteikumus.

               III  NODAĻA

               NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               10. pants

               Izdevumi

               1.Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Apvienotās padomes sanāksmēs – gan personāla, komandējumu un uzturēšanās izdevumus, gan izdevumus par pasta un telesakaru pakalpojumiem.

               2.Izdevumus saistībā ar sanāksmju rīkošanu, mutvārdu tulkošanas pakalpojumiem un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas pie sevis rīko sanāksmi.

               11. pants

               Tirdzniecības un attīstības komiteja

               Saskaņā ar nolīguma 103. panta 5. punktu Tirdzniecības un attīstības komiteja par savu darbību atskaitās Apvienotajai padomei.

               12. pants

               Reglamenta grozīšana

               Šo reglamentu var grozīt rakstveidā ar Apvienotās padomes lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 8. pantu.

               II  PIELIKUMS

               TIRDZNIECĪBAS UN ATTĪSTĪBAS KOMITEJAS REGLAMENTS

               I  NODAĻA

               DARBA ORGANIZĀCIJA

               1. pants

               Sastāvs un vadība

               1.Tirdzniecības un attīstības komiteja, kas izveidota saskaņā ar 103. pantu ekonomisko partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), savus pienākumus veic tā, kā paredzēts nolīguma 103. pantā.

               2.Šajā reglamentā norādes uz “Pusēm” atbilst nolīguma 104. pantā definētajam terminam.

               3.Saskaņā ar nolīguma 103. panta 1. punktu Tirdzniecības un attīstības komitejas sastāvā ietilpst Pušu pārstāvji, parasti augsta ranga amatpersonu līmenī.

               4.Saskaņā ar nolīguma 103. panta 2. punktu Tirdzniecības un attīstības komitejas darbu pārmaiņus vada Eiropas Komisijas augsta ranga amatpersona un DAK EPN valstu augsta ranga amatpersona. Tirdzniecības un attīstības komitejas pirmo sanāksmi kopīgi vada Eiropas Komisijas augsta ranga amatpersona un DAK EPN valstu augsta ranga amatpersona.

               5.Pirmā laikposma pilnvaras sākas dienā, kad notiek Tirdzniecības un attīstības komitejas pirmā sanāksme, un beidzas tā paša gada 31. decembrī.

               2. pants

               Sanāksmes

               1.Tirdzniecības un attīstības komitejas sanāksmes notiek vismaz vienreiz gadā vai pēc vienas Puses vai abu Pušu pieprasījuma. Sanāksmes notiek pārmaiņus Briselē vai kādas DAK EPN valsts teritorijā, ja vien Puses nevienojas citādi.

               2.Ja vien Puses nevienojas citādi, Tirdzniecības un attīstības komitejas sanāksmes sasauc Puse, kura vada tās darbu, pēc apspriešanās ar otru Pusi.

               3.Puses par Tirdzniecības un attīstības komitejas sanāksmju rīkošanu var vienoties, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus.

               3. pants

               Novērotāji

               Tirdzniecības un attīstības komiteja var nolemt ad hoc kārtā uzaicināt novērotājus un noteikt, kuru darbakārtības punktu informācija būs pieejama minētajiem novērotājiem.

               4. pants

               Sekretariāts

               1.Puse, kas pie sevis rīko Tirdzniecības un attīstības komitejas sanāksmi, nodrošina sekretariāta darbību.

               2.Ja sanāksme notiek, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, Puse, kas vada Apvienotās padomes darbu, nodrošina sekretariāta darbību.

               II  NODAĻA

               DARBĪBA

               5. pants

               Dokumenti

               Ja Tirdzniecības un attīstības komitejas apspriedes balstās uz apliecinošiem rakstveida dokumentiem, Tirdzniecības un attīstības komitejas sekretariāts šādus dokumentus numurē un laiž apritē kā Tirdzniecības un attīstības komitejas dokumentus.

               6. pants

               Informēšana par sanāksmēm un to darbakārtība

               1.Sekretariāts ne vēlāk kā trīsdesmit (30) dienas pirms sanāksmes informē Puses par sanāksmes sasaukšanu un lūdz priekšlikumus darbakārtībai. Steidzamības un/vai vērā ņemamu neparedzētu apstākļu gadījumā sanāksmi var sasaukt arī ātrāk.

               2.Tirdzniecības un attīstības komitejas sekretariāts katrai sanāksmei sagatavo pagaidu darbakārtību. Sekretariāts ne vēlāk kā četrpadsmit (14) dienas pirms sanāksmes sākuma to nosūta Tirdzniecības un attīstības komitejas vadītājam un dalībniekiem.

               3.Pagaidu darbakārtība ietver punktus, attiecībā uz kuriem Tirdzniecības un attīstības komitejas sekretariāts saņēmis vienas Puses lūgumu tos iekļaut darbakārtībā.

               4.Tirdzniecības un attīstības komiteja katras sanāksmes sākumā apstiprina tās darbakārtību. Ja Puses attiecīgi vienojas, darbakārtībā var iekļaut arī pagaidu darbakārtībā neiekļautus punktus.

               5.Tirdzniecības un attīstības komitejas vadītājs, vienojoties ar Pusēm, var pieaicināt ekspertus, lai tie piedalītos sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem tematiem.

               7. pants

               Sanāksmes ziņojums

               Ja vien Puses nevienojas citādi, Tirdzniecības un attīstības komitejas sekretariāts sagatavo katras sanāksmes ziņojumu, ko pieņem katras sanāksmes beigās.

               8. pants

               Lēmumi un ieteikumi

               1.Saskaņā ar nolīguma 103. panta 6. punktu Tirdzniecības un attīstības komiteja vienprātīgi pieņem lēmumus vai ieteikumus nolīgumā paredzētos gadījumos vai tad, ja šādas pilnvaras tai deleģējusi Apvienotā padome.

               2.Ja Tirdzniecības un attīstības komiteja saskaņā ar nolīgumu ir pilnvarota pieņemt lēmumus vai ieteikumus vai ja šādas pilnvaras tai deleģējusi Apvienotā padome, šādus dokumentus sanāksmes ziņojumā sauc attiecīgi “lēmums” vai “ieteikums”. Tirdzniecības un attīstības komitejas sekretariāts katram pieņemtam lēmumam vai ieteikumam piešķir kārtas numuru, norāda pieņemšanas datumu un formulē tā tematu. Katrā lēmumā un ieteikumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               3.Ja kāda DAK EPN valsts nepiedalās sanāksmē, sekretariāts par sanāksmes lēmumiem un/vai ieteikumiem informē tās pārstāvi, kurš nevarēja piedalīties sanāksmē. Minētā DAK EPN valsts desmit (10) kalendāro dienu laikā pēc šādu lēmumu un/vai ieteikumu nosūtīšanas sniedz rakstveida atbildi, norādot to, kuriem lēmumiem un/vai ieteikumiem tā nepiekrīt, un tā iemeslus. Ja iepriekš minētā rakstveida atbilde nav sniegta desmit (10) kalendāro dienu laikā, šos lēmumus un/vai ieteikumus uzskata par pieņemtiem. Ja DAK EPN valsts, kas nav piedalījusies sanāksmē, nepiekrīt lēmumiem un/vai ieteikumiem, piemēro 4. punktā minēto procedūru.

               4.Sanāksmju starplaikā Tirdzniecības un attīstības komiteja lēmumus un ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstveida procedūru vai elektroniskos saziņas līdzekļus, ja tam piekrīt abas Puses. Rakstveida procedūra sastāv no piezīmju apmaiņas starp Pušu pārstāvjiem.

               5.Tirdzniecības un attīstības komitejas pieņemto lēmumu un ieteikumu autentiskumu apliecina, sagatavojot autentisku eksemplāru, ko parakstījis Eiropas Savienības pārstāvis un DAK EPN valstu pārstāvis.

               9. pants

               Publiska piekļuve

               1.Tirdzniecības un attīstības komitejas sanāksmes nav atklātas, ja vien nav nolemts citādi.

               2.Puses var nolemt publicēt Tirdzniecības un attīstības komitejas lēmumus un ieteikumus.

               III  NODAĻA

               NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               10. pants

               Izdevumi

               1.Katra līgumslēdzēja puse sedz jebkādus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar dalību Tirdzniecības un attīstības komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.

               2.Izdevumus saistībā ar sanāksmju rīkošanu, mutvārdu tulkošanas pakalpojumiem un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas pie sevis rīko sanāksmi.

               11. pants

               Specializētās komitejas un citas struktūras

               1.Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 50. pantu, partnerība lauksaimniecības jomā, kura izveidota saskaņā ar nolīguma 68. pantu, un Īpašā komiteja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 3. protokola 13. pantu, par savu darbību atskaitās Tirdzniecības un attīstības komitejai.

               2.Saskaņā ar nolīguma 50. panta 2. punkta f) apakšpunktu un attiecīgi nolīguma 3. protokola 13. panta 5. punktu Muitas un tirdzniecības veicināšanas īpašā komiteja un Īpašā komiteja ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un vīnu un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības jautājumos katra pati nosaka savu reglamentu.

               3.Saskaņā ar nolīguma 68. panta 3. punktu lauksaimniecības partnerattiecību darbības noteikumus izveido, Pusēm savstarpēji vienojoties Tirdzniecības un attīstības komitejas ietvaros.

               4.Saskaņā ar nolīguma 103. panta 3. punktu Tirdzniecības un attīstības komiteja var izveidot specializētas tehniskās grupas, kuru uzdevums ir risināt konkrētus to kompetencē esošus jautājumus.

               5.Tirdzniecības un attīstības komiteja pieņem specializēto tehnisko grupu reglamentu. Tirdzniecības un attīstības komiteja var pieņemt lēmumu par specializēto tehnisko grupu darbības izbeigšanu, kā arī noteikt vai grozīt to kompetenci.

               6.Specializētās tehniskās grupas pēc katras sanāksmes par savu darbību atskaitās Tirdzniecības un attīstības komitejai.

               12. pants

               Reglamenta grozīšana

               Šo reglamentu var grozīt rakstveidā ar Tirdzniecības un attīstības komitejas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 8. pantu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.11.2018
            COM(2018) 729 final
            2018/0377(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kura izveidota saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, attiecībā uz Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamenta un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kura izveidota ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (“DAK”) EPN valstīm, no otras puses, attiecībā uz Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamenta un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksa paredzēto pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses

               Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, (turpmāk “nolīgums”) ir šādi mērķi:

               a)sekmēt nabadzības mazināšanu un izskaušanu, izveidojot tirdzniecības partnerattiecības saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķi, TAM un Kotonū nolīgumu;

               b)veicināt reģionālo integrāciju, ekonomisko sadarbību un labu pārvaldību, izveidojot un īstenojot [iedarbīgu], [prognozējamu] un pārredzamu reģionālo tiesisko regulējumu tirdzniecībai un ieguldījumiem starp Pusēm un DAK EPN valstu starpā;

               c)veicināt pakāpenisku DAK EPN valstu integrāciju pasaules ekonomikā saskaņā ar to politisko izvēli un prioritātēm attīstības jomā;

               d)uzlabot DAK EPN valstu darbībspēju tirdzniecības politikas un ar tirdzniecību saistīto jautājumu jomā;

               e)nodrošināt apstākļus ieguldījumu [un] privātā sektora iniciatīvu apjoma palielināšanai, veicināt piedāvājumu, konkurētspēju un [ekonomikas] izaugsmi DAK EPN valstīs; kā arī

               f)nostiprināt esošās attiecības starp Pusēm uz solidaritātes un savstarpēju interešu pamata.

               Nolīgumu kopš 2016. gada 10. oktobra provizoriski piemēro attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Botsvānu, Lesoto, Namībiju, Svatini un Dienvidāfriku, no otras puses, un kopš 2018. gada 4. februāra – arī attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mozambiku, no otras puses.

               2.2.Apvienotā padome

               Ar nolīguma 100. pantu ir izveidota Apvienotā padome; tajā ir noteikts, ka tā “pārrauga un pārvalda šā nolīguma īstenošanu”.

               Nolīguma 101. pantā ir noteikts, ka Apvienotajā padomē darbojas, no vienas puses, attiecīgie ES Padomes locekļi un Eiropas Komisijas locekļi vai viņu pārstāvji un, no otras puses, DAK EPN valstu attiecīgie ministri vai viņu pārstāvji.

               Nolīguma 89. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Apvienotā padome pieņem reglamentu un rīcības kodeksu saskaņā ar nolīguma III daļu par strīdu novēršanu un izšķiršanu (“Domstarpību novēršana un noregulēšana”).

               Nolīguma 102. pantā ir paredzēts, ka Apvienotā padome lēmumus pieņem vienprātīgi un ka šie lēmumi Pusēm ir saistoši.

               2.3.Paredzētais Apvienotās padomes akts

               Apvienotās padomes pirmajā sanāksmē ir paredzēts pieņemt lēmumus attiecībā uz Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamenta un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu (turpmāk “paredzētais akts”).

               Paredzētā akta nolūks ir izveidot darbības ietvaru attiecībā uz nolīguma III daļas noteikumiem par strīdu novēršanu un izšķiršanu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Šajā priekšlikumā Padomes lēmumam ir izklāstīta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ES un DAK EPN Apvienotajā padomē attiecībā uz Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamenta un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu.

               Nolīguma Puses ir vienojušās par šiem lēmumu projektiem, un, ievērojot ES lēmumu pieņemšanas procedūras, tie ir jāpieņem Apvienotās padomes pirmajā sanāksmē, kas plānota 2019. gada pirmajā pusgadā.

               Pievienotā reglamenta un rīcības kodeksa būtība ir ļoti līdzīga citu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu vai citu tirdzniecības nolīgumu būtībai.

               Šie lēmumi ir būtiski tam, lai varētu sākt piemērot nolīguma III daļas noteikumus par strīdu novēršanu un izšķiršanu un lai tādējādi varētu nodrošināt nolīguma raitu īstenošanu.

               4.Tiesiskais pamats

               4.1.Procesuāltiesiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuru juridiskās sekas izriet no starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām nav saistoši, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses.

               Akts, kuru Apvienotā padome ir aicināta pieņemt, ir uzskatāms par lēmumu ar juridiskām sekām. No nolīguma 102. panta izriet, ka paredzētais akts būs saistošs starptautisko tiesību izpratnē.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto institucionālo (iestāžu) sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuāltiesiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiāltiesiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiāltiesiskais pamats ir atkarīgs galvenokārt no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru Savienības vārdā ieņem nostāju. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un ja viens no šiem mērķiem vai viens no šiem komponentiem ir atzīstams par galveno, bet otrs ir nebūtisks, tad lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, ir jābūt vienam vienīgam materiāltiesiskam pamatam, proti, tam, kas attiecas uz galveno jeb dominējošo mērķi vai komponentu.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiāltiesiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma tiesiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam kopsakarā ar tā 218. panta 9. punktu.

               2018/0377 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kura izveidota saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, attiecībā uz Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamenta un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienība un tās dalībvalstis 2016. gada 10. jūnijā parakstīja ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (“DAK”) EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”). To kopš 2016. gada 10. oktobra provizoriski piemēro attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Botsvānu, Lesoto, Namībiju, Svatini un Dienvidāfriku, no otras puses, un kopš 2018. gada 4. februāra – arī attiecībām starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mozambiku, no otras puses.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 102. panta 1. punktu Apvienotā padome var pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, uz kuriem attiecas šis nolīgums. Nolīguma 89. panta 1. punktā ir paredzēts, ka Apvienotā padome saskaņā ar nolīguma III daļu (par strīdu novēršanu un izšķiršanu) pieņem reglamentu un rīcības kodeksu.

               (3)Apvienotās padomes pirmajā sanāksmē ir paredzēts pieņemt lēmumus attiecībā uz Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamentu un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksu.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, jo paredzētais lēmums Savienībai būs saistošs.

               (5)Nolīguma III daļā ir paredzēta reglamenta un rīcības kodeksa pieņemšana,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotās padomes pirmajā sanāksmē, balsta uz Apvienotās padomes lēmuma projektu attiecībā uz Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamentu un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ES Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.11.2018
            COM(2018) 729 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā padomē, kura izveidota saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un DAK EPN valstīm, no otras puses, attiecībā uz Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamenta un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu

               PAPILDINĀJUMS

               APVIENOTĀS PADOMES LĒMUMS Nr. 2

               (...)

               par Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamenta un Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu

               APVIENOTĀ PADOME,

               ņemot vērā ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas attīstības kopienas (“DAK”) EPN valstīm, no otras puses (turpmāk “nolīgums”), kas parakstīts 2016. gada 10. jūnijā Kasanē, un jo īpaši tā 89. panta 1. punktu, kā arī 100., 101. un 102. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1.Ar šo pieņem I pielikumā ietverto Strīdu novēršanas un izšķiršanas reglamentu.

               2.Ar šo pieņem II pielikumā ietverto Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodeksu.

               3.Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               …, ...

                        Apvienotās padomes vārdā –

                        ... tirdzniecības ministrs

                        ES pārstāvis

               I PIELIKUMS

               STRĪDU NOVĒRŠANAS UN IZŠĶIRŠANAS REGLAMENTS

               I pants

               Definētie termini

               1.Nolīguma III daļā (“Strīdu novēršana un izšķiršana”) un šajā reglamentā:

               a)šķīrējtiesneša “administratīvais personāls” ir fiziskas personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā, izņemot palīgus;

               b)“konsultants” ir fiziska persona, kuru viena no Pusēm piesaistījusi, lai to konsultētu vai tai palīdzētu saistībā ar šķīrējtiesas procesu;

               c)“nolīgums” ir ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un DAK EPN valstīm, kas parakstīts 2016. gada 10. jūnijā;

               d)“šķīrējtiesnesis” ir šķīrējtiesas kolēģijas loceklis;

               e)“šķīrējtiesas kolēģija” ir kolēģija, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 80. pantu (“Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana”);

               f)“palīgs” ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā veic izpēti vai palīdz šim šķīrējtiesnesim;

               g)“prasītājs” ir Puse, kas lūdz šķīrējtiesas kolēģijas izveidi saskaņā ar nolīguma 80. pantu (“Šķīrējtiesas kolēģijas izveidošana”);

               h)“diena” ir kalendārā diena;

               i)“Puse(-es)” ir strīdā iesaistītā(-ās) puse(-es);

               j)“atbildētājs” ir Puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 76. pantā (“Darbības joma”) minētos noteikumus; kā arī

               k)“Puses pārstāvis” ir Puses valsts pārvaldes iestādes vai aģentūras, vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta fiziska persona, kas Pusi pārstāv strīdā par kādu no šā nolīguma noteikumiem.

               II pants

               Paziņojumi

               1.Jebkuru lūgumu, pieprasījumu, paziņojumu, rakstveida iesniegumu vai citu dokumentu:

               a)kas saņemts no šķīrējtiesas kolēģijas, vienlaikus nosūta abām Pusēm;

               b)ko viena Puse adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Pusei; kā arī

               c)ko viena Puse adresējusi otrai Pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai.

               2.Jebkuru paziņojumu, kas minēts šā panta 1. punktā, nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas reģistrē tā nosūtīšanu. Ja vien netiek pierādīta citāda situācija, šāds paziņojums ir uzskatāms par saņemtu tā nosūtīšanas dienā.

               3.Ikvienu paziņojumu adresē attiecīgi Eiropas Savienības Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un DAK EPN valstu koordinatoram, kā paredzēts nolīguma 105. pantā.

               4.Sīkas pārrakstīšanās kļūdas lūgumos, paziņojumos, rakstveida iesniegumos vai citos dokumentos saistībā ar šķīrējtiesas procesu var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

               5.Ja dokumenta iesniegšanas termiņa pēdējā diena Eiropas Komisijā vai attiecīgās DAK EPN valstī vai valstīs ir brīvdiena vai svētku diena, dokumentu uzskata par piegādātu nākamajā darbdienā.

               6.Atkarībā no strīda būtības visu to pieprasījumu un paziņojumu kopijas, kas adresēti ES un DAK Tirdzniecības un attīstības komitejai, nosūta arī pārējām attiecīgajām apakškomitejām, kuras izveidotas saskaņā ar nolīgumu.

               III pants

               Šķīrējtiesnešu iecelšana

               1.Ja saskaņā ar nolīguma 80. pantu šķīrējtiesnesi izraugās lozējot, Tirdzniecības un attīstības komitejas priekšsēdētājs nekavējoties informē Puses par izlozes datumu, laiku un vietu.

               2.Pušu pārstāvji var piedalīties izlozē; izlozi var veikt jebkuras Puses vai abu Pušu pārstāvju klātbūtnē.

               3.Tirdzniecības un attīstības komitejas priekšsēdētājs rakstveidā informē katru personu, kas izraudzīta darbam par šķīrējtiesnesi, par viņas iecelšanu. Katra šāda persona piecu (5) dienu laikā no dienas, kad viņa informēta par savu iecelšanu amatā, apliecina abām Pusēm savu pieejamību.

               4.Ja brīdī, kad saskaņā ar nolīguma 80. panta 3. punktu tiek iesniegts pieprasījums, nolīguma 94. pantā minētais saraksts nav izveidots vai neietver pietiekamu skaitu personu, šķīrējtiesnešus izraugās ar izlozes palīdzību no to personu vidus, kuras formāli ierosinājusi viena Puse vai abas Puses.

               IV pants

               Darba organizācijas sanāksme

               1.Ja vien Puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju desmit (10) dienu laikā no tās izveidošanas dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tai skaitā par:

               a)šķīrējtiesnešu atalgojumu un atlīdzināmajiem izdevumiem – atbilstoši Pasaules Tirdzniecības organizācijas standartiem;

               b)atalgojumu palīgam(-iem), kas kopumā nepārsniedz 50 % no šķīrējtiesneša(-u) atalgojuma; vai

               c)procesa norises grafiku.

               2.Šķīrējtiesneši un Pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē arī ar telefonsakaru vai videokonferences palīdzību.

               V pants

               Pilnvaras

               1.Ja vien Puses septiņu (7) dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģijas pilnvaras ir šādas:

               a)izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, ņemot vērā attiecīgos Pušu norādītos nolīguma noteikumus;

               b)konstatēt to, vai aplūkojamais pasākums atbilst nolīguma 76. pantā minētajiem nolīguma noteikumiem; kā arī

               c)sniegt ziņojumu saskaņā ar nolīguma 81. un 82. pantu.

               2.Ja Puses vienojas par citām pilnvarām, tās šā panta 1. punktā noteiktajā termiņā informē šķīrējtiesas kolēģiju par šādi saskaņotajām pilnvarām.

               VI pants

               Rakstveida iesniegumi

               Prasītājs savu rakstveida iesniegumu (prasības pieteikumu) iesniedz divdesmit (20) dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas. Atbildētājs savu rakstveida iesniegumu (atsauksmi par prasību) iesniedz divdesmit (20) dienu laikā no prasītāja rakstveida iesnieguma iesniegšanas dienas.

               VII pants

               Šķīrējtiesas kolēģijas darbība

               1.Šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs vada visas tās sanāksmes. Šķīrējtiesas kolēģija var deleģēt priekšsēdētājam pilnvaras pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.

               2.Ja vien nolīguma III daļā vai šajā reglamentā nav noteikts citādi, šķīrējtiesas kolēģija savu darbību var veikt ar jebkādiem līdzekļiem, tai skaitā izmantojot telefonu, faksa sūtījumus vai datortīklus.

               3.Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs piedalās vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties arī viņu palīgiem.

               4.Jebkuru lēmumu un ziņojumu sagatavo vienīgi pati šķīrējtiesas kolēģija; tā šo pienākumu nedeleģē.

               5.Ja rodas procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma III daļa un tā pielikumi, šķīrējtiesas kolēģija, apspriedusies ar Pusēm, var pieņemt atbilstīgu, ar minētajiem noteikumiem saderīgu procedūru.

               6.Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot šā nolīguma III daļā noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā pēc apspriešanās ar Pusēm rakstveidā informē Puses par nepieciešamo izmaiņu vai pielāgojumu un ieviešamā termiņa vai pielāgojumu iemesliem.

               VIII pants

               Šķīrējtiesnešu aizstāšana

               1.Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties lietas izskatīšanā, atsauc savu dalību vai ja ir nepieciešams viņu aizstāt, šķīrējtiesneša aizstājēju izraugās saskaņā ar nolīguma 80. panta 3. punktu.

               2.Ja viena Puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst II pielikuma (“Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss”) prasībām un ka šā iemesla dēļ viņš būtu jāaizstāj, šī Puse piecpadsmit (15) dienu laikā no brīža, kad tā ieguva pietiekamus pierādījumus, kas apliecina šķīrējtiesneša neatbilstību II pielikuma (“Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss”) prasībām, par to informē otru Pusi.

               3.Puses apspriežas piecpadsmit (15) dienu laikā pēc otras Puses informēšanas.

               4.Puses informē šķīrējtiesnesi par viņa apgalvoto neatbilstību, un tās var pieprasīt, lai šis šķīrējtiesnesis veiktu pasākumus, lai novērstu neatbilstību. Ja Puses attiecīgi vienojas, tās var šo šķīrējtiesnesi arī atcelt un saskaņā ar nolīguma 80. pantu izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi.

               5.Ja Puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša (izņemot šķīrējtiesas priekšsēdētāju) aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.

               6.Ja šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs konstatē, ka šķīrējtiesnesis neatbilst II pielikuma (“Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss”) prasībām, saskaņā ar nolīguma 80. pantu izraugās jaunu šķīrējtiesnesi.

               7.Ja Puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai citai personai no šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāja kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar nolīguma 94. pantu. Viņa/viņas vārdu izlozē Tirdzniecības un attīstības komitejas priekšsēdētājs. Šādi izraudzītā persona pieņem lēmumu par to, vai priekšsēdētājs atbilst II pielikuma (“Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss”) prasībām. Šis lēmums ir galīgs.

               Ja tiek pieņemts lēmums par to, ka priekšsēdētājs neatbilst II pielikuma (“Šķīrējtiesnešu un mediatoru rīcības kodekss”) prasībām, saskaņā ar nolīguma 80. pantu izraugās jaunu priekšsēdētāju.

               IX pants

               Šķīrējtiesas sēdes

               1.Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar IV panta 1. punkta c) apakšpunktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Puses par šķīrējtiesas sēdes datumu, laiku un vietu. Puse, kuras teritorijā notiek šķīrējtiesas sēde, šo informāciju publisko, ja vien šķīrējtiesas sēde nav slēgta.

               2.Ja vien Puses nevienojas citādi, šķīrējtiesas sēde notiek Briselē, ja prasītājs ir DAK EPN valsts vai attiecīgā gadījumā DMS, un DAK EPN valstu teritorijā, ja prasītājs ir Eiropas Savienība. Ja strīds attiecas uz pasākumu, kuru veic kāda no DAK EPN valstīm, šķīrējtiesas sēde notiek minētās valsts teritorijā, ja vien šī valsts desmit (10) dienu laikā pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas tai rakstveidā nepaziņo, ka jāizmanto cita vieta.

               3.Atbildētājs sedz izdevumus saistībā ar šķīrējtiesas sēdes loģistikas pārvaldīšanu, tostarp izmaksas saistībā ar šķīrējtiesas sēdes norises vietas īri. Šādas izmaksas neietver nedz mutvārdu un rakstveida tulkošanas izmaksas, nedz izmaksas saistībā ar (un maksājamas) konsultantiem, šķīrējtiesnešiem, to administratīvajam personālam un palīgiem.

               4.Šķīrējtiesas kolēģija var rīkot papildu tiesas sēdes, ja Puses tam piekrīt.

               5.Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.

               6.Neatkarīgi no tā, vai šķīrējtiesas sēde ir atklāta vai slēgta, tajā var piedalīties šādas personas (ja vien Puses nevienojas citādi):

               a)puses pārstāvji,

               b)konsultanti,

               c)palīgi un administratīvais personāls,

               d)šķīrējtiesas tulki, tulkotāji un šķīrējtiesas kolēģijas referenti, kā arī

               e)eksperti, par kuriem šķīrējtiesas kolēģija nolēmusi saskaņā ar nolīguma 90. pantu.

               7.Katra Puse ne vēlāk kā septiņas (7) dienas pirms šķīrējtiesas sēdes šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Pusei iesniedz sarakstu ar to personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Puses uzdevumā šķīrējtiesas sēdē mutvārdos sniegs argumentu un citas informācijas izklāstu, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un konsultantiem, kuri piedalīsies šķīrējtiesas sēdē.

               8.Saskaņā ar nolīguma 89. panta 2. punktu šķīrējtiesas kolēģiju sēdes ir atklātas, ja vien šķīrējtiesas kolēģija pēc savas ierosmes vai pēc Pušu pieprasījuma nelemj citādi.

               9.Šķīrējtiesas kolēģija, apspriežoties ar Pusēm, lemj par pienācīgiem loģistikas pasākumiem un procedūrām, ar kuriem var nodrošināt atklātu šķīrējtiesas sēžu iedarbīgu norisi. Šajās procedūrās var izmantot arī tīmekļapraidi tiešraidē vai slēgtā tīkla televīziju.

               10.Šķīrējtiesas sēdes norise, kurā prasītājam un atbildētājam nodrošina vienādu laiku gan debašu, gan repliku sadaļā, ir šāda.

               Debates

               a)prasītāja paskaidrojumi;

               b)atbildētāja paskaidrojumi.

               Replikas

               a)prasītāja replika,

               b)atbildētāja replika.

               11.Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā jebkurai Pusei var uzdot jautājumus.

               12.Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Pusēm saprātīgā termiņā pēc šķīrējtiesas sēdes. Puses var iesniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā.

               13.Katra Puse desmit (10) dienu laikā no šķīrējtiesas sēdes dienas var iesniegt papildu rakstveida iesniegumu par jebkuru sēdes laikā radušos jautājumu.

               X pants

               Rakstveida jautājumi

               1.Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procesa posmā var rakstveidā iesniegt jautājumus jebkurai Pusei vai abām Pusēm. Visu vienai Pusei iesniegto jautājumu kopijas nosūta otrai Pusei.

               2.Katra Puse iesniedz otrai Pusei savu uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopijas. Otrai Pusei ir iespēja septiņu (7) dienu laikā pēc šādas kopijas saņemšanas rakstveidā sniegt piezīmes par minētajām Puses atbildēm.

               XI pants

               Konfidencialitāte

               1.Katra Puse un šķīrējtiesas kolēģija ievēro konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ko otra Puse iesniegusi šķīrējtiesas kolēģijai un ko minētā otra Puse apzīmējusi kā konfidenciālu. Ja Puse šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz rakstveida iesniegumu, kas ietver konfidenciālu informāciju, tā piecpadsmit (15) dienu laikā iesniedz arī publiskojamu iesniegumu bez šīs konfidenciālās informācijas.

               2.Nekas šajā reglamentā neliedz Pusei publiskot savas nostājas izklāstus, ja vien, atsaucoties uz otras Puses sniegto informāciju, netiek izpausta informācija, ko otra Puse apzīmējusi kā konfidenciālu.

               3.Šķīrējtiesas kolēģija rīko slēgtu sēdi, ja vienas Puses iesniegumi un argumenti ietver konfidenciālu informāciju (komercnoslēpumu). Ja šķīrējtiesas sēde ir slēgta, Puses ievēro sēdes konfidencialitāti.

               XII pants

               Ex parte saziņa

               1.Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar vienu Pusi otras Puses prombūtnē.

               2.Neviens šķīrējtiesnesis pārējo šķīrējtiesnešu prombūtnē neapspriež ar vienu Pusi vai abām Pusēm izskatāmās lietas priekšmeta aspektus.

               XIII pants

               Amicus curiae iesniegumi

               1.Ja vien Puses piecu (5) dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstveida iesniegumus no fiziskas personas, kas saistīta ar vienu Pusi, vai juridiskas personas, kura dibināta vienas Puses teritorijā un ir neatkarīga no Pušu valdībām, ar nosacījumu, ka:

               a)šķīrējtiesas kolēģija tos saņēmusi desmit (10) dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas dienas;

               b)tie ir tieši nozīmīgi šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmajiem faktu vai tiesību jautājumiem;

               c)tie ietver aprakstu par personu, kas iesniedz šo dokumentu, tai skaitā attiecībā uz fizisku personu – valstspiederību, bet attiecībā uz juridisku personu – dibināšanas vietu, darbības veidus, juridisko statusu, vispārīgos mērķus un finansējuma avotus;

               d)tajos ir konkretizēts, kādas ir attiecīgās personas intereses saistībā ar šķīrējtiesas procesu; kā arī

               e)tie ir sagatavoti valodās, ko Puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta XV panta 1. un 2. punktu.

               2.Šādi iesniegtos dokumentus izsniedz Pusēm (piezīmju sniegšanai). Puses desmit (10)°dienu laikā pēc piegādes var izteikt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes.

               3.Šķīrējtiesas kolēģija savā ziņojumā norāda visus iesniegtos dokumentus, kas tai iesniegti saskaņā ar šā reglamenta XIII panta 1. punktu. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā ziņojumā pievērsties šādi iesniegtajos dokumentos izklāstītajai argumentācijai, tomēr, ja tā to dara, tā ņem vērā arī visas piezīmes, ko Puses izteikušas saskaņā ar šā panta 2. punktu.

               XIV pants

               Steidzamības gadījumi

               Nolīguma III daļā minētajos steidzamības gadījumos šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Pusēm attiecīgi pielāgo šajā reglamentā minētos termiņus. Šķīrējtiesas kolēģija informē Puses par minētajiem pielāgojumiem.

               XV pants

               Rakstveida un mutvārdu tulkošana

               1.Nolīguma 77. pantā minētās apspriešanās laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta IV panta 1. punktā minētajā sanāksmē Puses cenšas vienoties par kopēju darba valodu lietas izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijā.

               2.Ja Puses nespēj vienoties par kopēju darba valodu, piemēro nolīguma 91. panta 2. punktā izklāstītos noteikumus.

               3.Atbildētājs organizē mutvārdu paskaidrojumu tulkošanu Pušu izvēlētajās valodās.

               4.Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus paziņo Pušu izvēlētajā valodā (valodās). Ja Puses nav vienojušās par kopēju darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas puslaika ziņojumu un galīgo ziņojumu sagatavo vienā no PTO darba valodām.

               5.Jebkura Puse var iesniegt piezīmes par saskaņā ar šo reglamentu sagatavota dokumenta tulkojuma kvalitāti.

               6.Katra Puse sedz izmaksas saistībā ar tās rakstveida iesniegumu tulkošanu. Izmaksas saistībā ar nolēmuma tulkošanu Puses sedz vienādās daļās.

               XVI pants

               Citas procedūras

               Šajā reglamentā noteiktos termiņus pielāgo atbilstoši speciālajiem termiņiem, kas paredzēti šķīrējtiesas ziņojuma vai lēmuma pieņemšanai procesā saskaņā ar nolīguma 84., 85., 86. un 87. pantu.

               ****

               II PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESNEŠU UN MEDIATORU RĪCĪBAS KODEKSS

               I pants

               Definētie termini

               1.Šajā rīcības kodeksā:

               a)šķīrējtiesneša “administratīvais personāls” ir fiziskas personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā, izņemot palīgus;

               b)“palīgs” ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša iecelšanas noteikumiem šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā veic izpēti vai palīdz šim šķīrējtiesnesim;

               c)“kandidāts” ir fiziska persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 94. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta saistībā ar iecelšanu par šķīrējtiesnesi saskaņā ar nolīguma 80. pantu;

               d)“mediators” ir fiziska persona, kas izraudzīta kā mediators saskaņā ar nolīguma 78. pantu;

               e)“šķīrējtiesnesis” ir nolīguma 80. panta kārtībā izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis.

               II pants

               Piemērojamie principi

               1.Lai ievērotu strīdu izšķiršanas mehānisma integritāti un objektivitāti, ikviens kandidāts un šķīrējtiesnesis:

               a)iepazīstas ar šo rīcības kodeksu;

               b)ir neatkarīgs un objektīvs;

               c)izvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem;

               d)nepieļauj nepiedienīgu uzvedību un nerada nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu;

               e)rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem; kā arī

               f)neietekmējas no savtīgām interesēm, ārēja spiediena, politiskiem apsvērumiem, sabiedrības protestiem un lojalitātes pret vienu vai otru Pusi un bailēm no kritikas.

               2.Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka ietekmē viņa pienākumu pienācīgu izpildi.

               3.Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu personiskas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu ietekmēt.

               4.Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

               5.Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa godprātīgumu vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu.

               6.Šķīrējtiesnesis savus amata pienākumus veic, nepieņemot un nelūdzot norādījumus no valdībām, starptautiskām, valsts vai nevalstiskām organizācijām un privāttiesību subjektiem, un tas nav bijis iesaistīts viņam izskatīšanā nodotā strīda iepriekšējās stadijās.

               III pants

               Informācijas sniegšanas pienākumi

               1.Ikviens šķīrējtiesneša kandidāts pirms piekrišanas savai iecelšanai par šķīrējtiesnesi saskaņā nolīguma 80. pantu sniedz informāciju par interesēm, attiecībām vai jautājumiem, kas varētu ietekmēt viņa neatkarību vai objektivitāti vai, objektīvi spriežot, varētu radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti procesā.

               2.Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, tostarp finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm.

               3.Šā panta 1. punktā minētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, kas paredz, ka šķīrējtiesnesis informē par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, kas varētu rasties jebkurā procesa stadijā.

               4.Kandidāts vai šķīrējtiesnesis informē Tirdzniecības un attīstības komiteju – tiklīdz viņš uzzinājis – par visiem jautājumiem attiecībā uz šā rīcības kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, lai tos varētu apsvērt Puses.

               IV pants

               Šķīrējtiesnešu pienākumi

               1.Šķīrējtiesnesis pēc piekrišanas savai iecelšanai ir pieejams savu pienākumu veikšanai un visa procesa gaitā veic tos rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un bez kavēšanās.

               2.Šķīrējtiesnesis izskata vienīgi tos jautājumus, kas izvirzīti procesa gaitā un kas nepieciešami lēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienai citai personai.

               3.Šķīrējtiesnesis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka viņa palīgi un administratīvais personāls ir informēti par šā rīcības kodeksa II, III, IV un VI pantā noteiktajiem pienākumiem un tos ievēro.

               V pants

               Bijušo šķīrējtiesnešu pienākumi

               1.Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis izvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka viņš savu pienākumu veikšanā rīkojās neobjektīvi vai guva labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma.

               2.Ikviens bijušais šķīrējtiesnesis ievēro šā rīcības kodeksa VI pantā minētos pienākumus.

               VI pants

               Konfidencialitāte

               1.Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž publiski nepieejamu informāciju, kas attiecas uz procesu vai kas iegūta procesā, kuram viņš ir iecelts. Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž un neizmanto šādu informāciju, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai lai kaitētu citu personu interesēm.

               2.Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas pilnas vai daļējas kolēģijas lēmumu, pirms tas ir publicēts saskaņā ar nolīguma III daļu.

               3.Šķīrējtiesnesis nekādā gadījumā neizpauž informāciju par šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēm vai kāda šķīrējtiesneša viedokli, nedz arī sniedz paziņojumus par procesu, kuram viņš iecelts, vai par procesa strīda priekšmetu.

               VII pants

               Izdevumi

               Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz noslēgumpārskatu par procesam veltīto laiku un par saviem izdevumiem, kā arī par savu palīgu un administratīvā personāla patērēto laiku un izdevumiem.

               VIII pants

               Mediatori

               Šo rīcības kodeksu pēc mutatis mutandis principa piemēro arī mediatoriem.

               ****


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.11.2018
            COM(2018) 901 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par elastības instrumenta izmantošanu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  1
               , ir atļauts izmantot elastības instrumentu, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas vienai vai vairākām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               Saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1311/2013 11. pantu un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  2
                12. punktu un pēc tam, kad bija izskatītas visas iespējas apropriāciju pārdalīšanai un izsmelta visa nepiešķirtu līdzekļu rezerve izdevumu kategorijā Drošība un pilsoniskums(3. izdevumu kategorija), Komisija ierosina 2019. gadā izmantot elastības instrumentu. Pieejamais ikgadējais apjoms 2019. gadā ir 600 miljoni EUR (2011. gada cenās), kas atbilst 703 miljoniem EUR faktiskajās cenās. Turklāt 520 miljoni EUR ir pieejami no neizmantotās 2018. gada daļas.

               Šā instrumenta izmantošana attiecas uz summu, kas par 985,6 miljoniem EUR pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu un ir paredzēta tam, lai finansētu atbalsta pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības krīzes pārvaldīšanai. Kopā ar sākotnējo 2019. gada budžeta projektu Komisija iesniedza priekšlikumu par elastības instrumenta izmantošanu
                  3
                tam pašam mērķim. Šis pirmais priekšlikums, kas paredzēja, ka tiktu izmantots 38,1 miljons EUR virs 1.b izdevumu kategorijas maksimālā apjoma, lai nodrošinātu finansējumu Strukturālo reformu atbalsta programmas pagarināšanai, tika atcelts ar otro priekšlikumu
                  4
               , kas bija pievienots grozījumu vēstulei 1/2019
                  5
               , ko Komisija pieņēma 2018. gada 16. oktobrī.

               Tā kā Samierināšanas komitejā nebija panākta vienošanās par 2019. gada budžetu 21 dienas termiņā, kas paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 6. punktā un kas beidzās 2018. gada 19. novembrī, Komisija šodien iesniedz otro budžeta projektu 2019. gadam
                  6
                saskaņā ar LESD 314. panta 8. punktu. Šis priekšlikumu par elastības instrumenta izmantošanu ir pievienots otrajam budžeta projektam un atceļ un aizstāj 2018. gada 16. oktobrī iesniegto otro priekšlikumu.

               Indikatīvās maksājumu apropriācijas, kas atbilst ierosinātajai elastības instrumenta izmantošanai, ir aprēķinātas, balstoties uz piemērojamajiem noteikumiem par priekšfinansējumu, priekšfinansējuma dzēšanu un galīgajiem maksājumiem, kuri paredzēti dažādu veidu finansējamiem pasākumiem, un apkopotas turpmākajā tabulā.

               (miljonos EUR, faktiskajās cenās)

                        Gads

                        Maksājumu apropriācijas, kas saistītas ar elastības instrumenta izmantošanu 2019. gadā

                        2019.g.

                        496,7

                        2020.g.

                        198,8

                        2021.g.

                        118,5

                        2022.g.

                        119,3

                        2023.g.

                        52,3

                        Kopā

                        985,6

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par elastības instrumenta izmantošanu nolūkā finansēt steidzamus budžeta pasākumus, lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  7
                un jo īpaši tā 12. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Elastības instruments ir paredzēts tam, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, kurus nebūtu iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               (2)Kā noteikts Padomes Regulas (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013
                  8
                11. pantā, elastības instrumentam pieejamais ikgadējais maksimālais apjoms ir 600 000 000 EUR (2011. gada cenās), kuru attiecīgā gadījumā papildina dzēstās summas, ko dara pieejamas saskaņā ar minētā panta 1. punkta otro daļu.

               (3)Lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas, ir jāizmanto ievērojamas papildu summas, lai nekavējoties finansētu šādus pasākumus.

               (4)Pēc tam, kad ir tikušas izskatītas visas iespējas pārdalīt apropriācijas 3. izdevumu kategorijas (Drošība un pilsoniskums) maksimālā apjoma ietvaros, ir jāizmanto elastības instruments, lai Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžetā papildinātu pieejamo finansējumu, pārsniedzot 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu par summu 985 629 138 EUR, lai finansētu pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības jomā.

               (5)Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, būtu jāsadala pa vairākiem finanšu gadiem.

               (6)Lai ļautu līdzekļus ātri izmantot, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2019. finanšu gada sākuma,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               (1)Attiecībā uz Savienības vispārējo budžetu 2019. finanšu gadam elastības instrumentu izmanto, lai paredzētu summu 985 629 138 EUR apmērā saistību apropriācijām 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums).

               Šā punkta pirmajā daļā minēto summu izmanto, lai finansētu pasākumus nolūkā risināt migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas.

               (2)Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, ir šādas:

               (a)496 697 300 EUR 2019. gadā;

               (b)198 761 656 EUR 2020. gadā;

               (c)118 520 503 EUR 2021. gadā;

               (d)119 297 639 EUR 2022. gadā;

               (e)52 352 040 EUR 2023. gadā.

               Konkrētās maksājumu apropriāciju summas katram finanšu gadam apstiprina saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2019. gada 1. janvāra.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (2)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (3)

                        COM(2018) 280, 23.5.2018.

                     (4)

                        COM(2018) 708, 16.10.2018.

                     (5)

                        COM(2018) 709, 16.10.2018.

                     (6)

                        COM(2018) 900, 30.11.2018.

                     (7)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (8)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).