Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0611

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK un Direktīvu 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 [SEC(2007) 1334] [SEC(2007) 1335]  /* COM/2007/0611 galīgā redakcija - COD 2007/0212 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.10.2007COM(2007) 611 galīgā redakcija2007/0212 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK un Direktīvu 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006(iesniegusi Komisija)[SEC(2007) 1334][SEC(2007) 1335]SATURSPASKAIDROJUMA RAKSTS 3Priekšlikuma priekšvēsture 3Iemesli un mērķi 3Atbilstība pārējiem politikas virzieniem 3Sabiedriskās apspriešanas un ietekmes novērtējuma rezultāti 4Sabiedriskā apspriešana, piedaloties ieinteresētajām personām 4Apspriešana internetā 4Ierosinātie jautājumi un to risināšana 4Ietekmes novērtējums 4Pieredzes apkopošana un izmantošana 5Priekšlikuma juridiskie aspekti 5Juridiskais pamats 5Subsidiaritāte un proporcionalitāte 5Subsidiaritāte 5Proporcionalitāte 6Juridiskā instrumenta izvēle 6Iepazīstināšana ar priekšlikumu 61. Iemesli un mērķi 62. Sīki izstrādāti noteikumi 7EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK un Direktīvu 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 8TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 15PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA PRIEKšVēSTUREIemesli un mērķiŠis priekšlikums ir saistīts ar Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu[1]. Minētais priekšlikums balstīts uz esošajiem tiesību aktiem ķīmisko vielu jomā, un ar to izveido jaunu bīstamu vielu un maisījumu klasifikācijas, marķēšanas un iepakošanas sistēmu, ieviešot Eiropas Savienībā starptautiskus bīstamu vielu klasificēšanas un marķēšanas kritērijus, kurus pieņēmusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un Sociālo lietu padome (ANO ECOSOC); jaunās sistēmas nosaukums ir ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētā sistēma (GHS).Vielu un maisījumu klasificēšana saskaņā ar spēkā esošo Direktīvu 67/548/EEK un 1999/45/EK rada saistības citos ES tiesību aktos, ko dēvē par pakārtotajiem tiesību aktiem.Komisijas dienesti ir novērtējuši iespējamo ietekmi uz pakārtotajiem tiesību aktiem, ko varētu radīt GHS kritēriju ieviešana. Veicot izvērtējumu, ir secināts, ka ietekme ir minimāla vai arī to var līdz minimumam samazināt, izdarot atbilstošas izmaiņas noteiktos pakārtotajos tiesību aktos. Ar šo lēmuma priekšlikumu izdara šādas izmaiņas vairākos pakārtotajos tiesību aktos, veicot grozījumus, ar kuriem ņem vērā ietekmi, ko rada regulas priekšlikums par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. To iesniedz kopā ar regulas priekšlikumu, ar kuru izdara izmaiņas, lai ņemtu vērā to ietekmi, ko priekšlikums par klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu rada uz spēkā esošo regulu.Atbilstība pārējiem politikas virzieniemIzvērtējums par GHS kritēriju īstenošanas iespējamo ietekmi uz pakārtotajiem tiesību aktiem liecina, ka ietekme vai ir minimāla vai arī to var līdz minimumam samazināt ar atbilstošu izmaiņu palīdzību noteiktos pakārtotajos tiesību aktos. Šis lēmuma projekts ierosina attiecīgas izmaiņas Direktīvas 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK, 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK noteikumos.Regulas priekšlikuma par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu apspriešanā, ko veica ar ieinteresētajām personām un kurā skāra arī iespējamo ietekmi uz pakārtotajiem tiesību aktiem, dažas personas minēja arī izvērtējuma trūkumu par valstu tiesību aktu atbilstību ES klasificēšanas kritērijiem. Tomēr novērtējums par ietekmi uz valstu likumdošanu ir dalībvalstu kompetencē. Komisija aicina dalībvalstis izvērtēt dalībvalsts pakārtotos tiesību aktus, salīdzinot tos ar pētījumu par ES tiesību aktiem.Sabiedriskās apspriešanas un ietekmes novērtējuma rezultātiSabiedriskā apspriešana, piedaloties ieinteresētajām personāmApspriešana internetāNo 2006. gada 21. augusta līdz 21. oktobrim Komisija attiecībā uz regulas priekšlikumu par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu internetā organizēja sabiedrisko apspriešanu, kurā varēja piedalīties ieinteresētās personas. Visas atbildes tika publicētas internetā. Tika saņemts aptuveni 370 komentāru. 82 % gadījumu respondenti bija rūpniecības nozares pārstāvji — tie bija uzņēmumi vai asociācijas; no 254 uzņēmumu atbildēm 45 % sniedza uzņēmumi ar mazāk nekā 250 darbiniekiem. Savu viedokli pauda 10 NVO. Savu viedokli pauda viena arodbiedrība.Komentāri saņemti no 18 dalībvalstu valdības un/vai valsts iestādēm. Savu ieguldījumu deva arī iestādes no valstīm, kas nav ES dalībvalstis (Īslande, Norvēģija, Šveice, Rumānija). Komentāri nav saņemti no starptautiskām organizācijām. 97% respondentu atbalsta GHS ieviešanu ES. Kopumā dalībvalstu iestāžu un rūpniecības pārstāvji Komisijas dienestu priekšlikumus vērtēja pozitīvi.Ierosinātie jautājumi un to risināšanaDarbības joma. Respondentu lielākā daļa (59%) atbalstīja ideju par to, ka aizsardzības līmenis, salīdzinot ar ES sistēmu pašlaik, nav jāpaplašina vai jāsamazina, izņemot gadījumus, kad jānodrošina atbilstība transporta nozares tiesību aktiem vai GHS. 5 %, tostarp vairākumam NVO, nebija noteikta viedokļa. 36 % atbalstīja citādu pieeju. No tiem viena grupa (Dānijas, Zviedrijas, Norvēģijas un Īslandes valsts struktūras) vēlējās paplašināt pašreizējās sistēmas darbības jomu; otra grupa (asociācijas un uzņēmumi) ieteica ietvert visas GHS kategorijas, bet ne „ES sistēmas pārpalikumus”, kas pagaidām nav GHS daļa.Ietekmes novērtējumsKomisijas vispārējā ietekmes novērtējumā attiecībā uz ierosināto regulu par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un izmaiņās, ko tas rada pakārtotajos tiesību aktos, izmantoti konsultantu ziņojumi, ko sagatavojuši RPA un London Economics , kā arī apspriešanā saņemtās ieinteresēto personu atbildes. Jo īpaši atbildes par izmaksām, kas saņemtas no uzņēmumiem, bija par pamatu turpmākam būtisku izmaksu posteņu aprēķināšanas darbam. Vispārējs izvērtējums liecina, ka ieviešanas izmaksas jāsaglabā noteiktās robežās, lai priekšrocības no GHS ieviešanas būtu sagaidāmas jau pārredzamā nākotnē.Šajā priekšlikumā izklāstītie pasākumi paredz visos pakārtotajos tiesību aktos, uz kuriem attiecas šis ierosinātais lēmums, atsauces uz klasificēšanas noteikumiem un terminoloģiju pielāgot regulas priekšlikumam par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Iespējamo ietekmi uz Direktīvu 76/768/EEK, 88/378/EEK, 2000/53/EK un 2002/96/EK līdz minimumam samazina, atsaucēs uz bīstamām vielām un maisījumiem, kas iekļautas ierosinātajā regulā par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iesaiņošanu, aptverot tos ietekmes aspektus, kas jau ir skarti spēkā esošajā ES klasifikācijas un marķēšanas sistēmā, un nepievienojot jaunus ietekmes aspektus.Attiecībā uz Direktīvu 1999/13/EK turpmāka atsauču pielāgošana klasificēšanas kritērijiem netika veikta, jo iespējamā ietekme uz direktīvas darbības jomu, šķiet, nav nozīmīga. Direktīva 2004/42/EK nerada papildu saistības attiecībā uz vielu un maisījumu klasificēšanu.Tādēļ nevienai no ES pakārtotajām direktīvām, kuras plāno grozīt ar šo ierosināto lēmumu, nav vajadzīgs turpmāks izvērtējums, izņemot to, kas sniegts iepriekšminētajā vispārējā ietekmes novērtējumā.Pieredzes apkopošana un izmantošanaGHS izstrādāja starptautiskas organizācijas, piedaloties dažādām ieinteresētajām personām. Arī ES pēdējos gados pastāvīgi ir notikušas tehniskas diskusijas ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām. Pēc Baltās grāmatas „Ķīmisko vielu politikas stratēģija nākotnē” publicēšanas Komisija veica plašu apspriešanos ar ekspertiem. Sagatavojot šo priekšlikumu, tika ņemti vērā tehniskās darba grupas jautājumos par klasificēšanu un marķēšanu sasniegtie rezultāti, ko Komisija izmantoja, sagatavojot REACH [2]. Pētījumi turpinājās[3], un 2005. gada 18. novembrī notika ieinteresēto personu neformāla diskusija par GHS ieviešanu ES.Priekšlikuma juridiskie aspektiJuridiskais pamatsŠim priekšlikumam ir divkāršs juridiskais pamats — EK līguma 95. pants un 175. panta 1. punkts. Šis divkāršais juridiskais pamats atbilst ierosinātajam lēmumam, jo tas līdz minimumam samazina ietekmi uz sešām spēkā esošajām direktīvām, ko radītu regulas priekšlikums par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Trīs no minētajām direktīvām ir pamatotas ar EK līguma 175. panta 1. punktu, pārējās trīs — ar EK līguma 95. pantu. Abiem minētajiem EK līguma pantiem ir paredzēta koplēmuma procedūra, kas izklāstīta EK līguma 251. pantā, tādēļ no procedūras viedokļa tie ir savietojami. Šādu divkāršu juridisko pamatu ar abiem minētajiem pantiem Eiropas Parlaments un Padome nesen izmantoja regulā par dažām fluorētām siltumnīcefekta gāzēm[4].Subsidiaritāte un proporcionalitāteSubsidiaritāteSešās spēkā esošajās direktīvās, kas attiecas uz kosmētikas līdzekļiem, rotaļlietu drošību, gaistošo organisko savienojumu emisijām, nolietotiem transportlīdzekļiem un elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, jau ir iekļautas tiesību pamatnormas. Ar ierosināto lēmumu grozīs spēkā esošās direktīvas un pielāgos tās klasificēšanas noteikumiem, kas izklāstīti regulas priekšlikumā par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Šiem grozījumiem visās dalībvalstīs jābūt pilnīgi vienādiem, tādēļ tie jāreglamentē Kopienas mērogā.ProporcionalitāteBīstamu vielu un maisījumu klasificēšanas kritēriji ir iekļauti regulas priekšlikumā par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Minētajā priekšlikumā, salīdzinot ar spēkā esošo sistēmu, ir pievienotas dažas bīstamības klases un kategorijas, kas ļauj klasificēt tādas vielas un maisījumus, kas iepriekš nebija aptvertas. Lai nodrošinātu proporcionalitāti, nav jāmaina pakārtoto tiesību aktu darbības joma, jo pretējā gadījumā radīsies jaunas juridiskas saistības. Ierosinātajā lēmumā to nodrošina, sešās direktīvās iekļaujot atsauci uz jēdzienu „bīstams”, kas ir atrodams regulas priekšlikuma par vielu un maisījumu klasificēšanu un marķēšanu 3. panta 2. punktā un ir saskaņā ar spēkā esošo ES sistēmu.Tādēļ šis lēmuma priekšlikums ir proporcionāls.Juridiskā instrumenta izvēleLēmuma izvēle ir pamatota. No vienas puses, ar šo priekšlikumu groza sešas spēkā esošās direktīvas, kas ir transponētas dalībvalstu tiesību aktos un kuru tiesisko statusu neietekmē regulas priekšlikums par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Grozījumi, ko izdara ar šo lēmumu, savukārt būs jātransponē dalībvalstu tiesību aktos. Tādēļ ir lietderīgi izvēlēties instrumentu, kas nav tieši piemērojams, bet ir adresēts dalībvalstīm. No otras puses, paredzēts, ka lielākā daļa šajā priekšlikumā iekļauto grozījumu stāsies spēkā vairākus gadus pēc grozījumus izdarošā tiesību akta pieņemšanas, proti, attiecīgi 2010. gada 1. decembrī un 2015. gada 1. jūnijā. Tādēļ būtu nepieciešams atsevišķiem noteikumiem paredzēt dažādus transponēšanas termiņus saskaņā ar attiecīgo datumu, kas nozīmētu neierastu direktīvas noteikumu juridisku formulējumu, vai arī paredzēt vienu transponēšanas termiņu, kas dalībvalstīm radītu saistības paredzēt, ka daži noteikumi dalībvalstu tiesību aktos stājas spēkā vēlāk, kas nav raksturīgs direktīvai. Lēmums ir iedarbīgāks, jo skaidri nosaka dalībvalstu attiecīgos pienākumus, tādēļ tam jādod priekšroka.Iepazīstināšana ar priekšlikumuAr šo lēmumu groza sešas spēkā esošās direktīvas, lai tās pielāgotu vielu un maisījumu klasificēšanas un marķēšanas kritērijiem, kas ir izklāstīti regulas priekšlikumā par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu.1. Iemesli un mērķiGalvenais šā lēmuma mērķis ir rūpēties par to, lai jauno vielu un maisījumu klasificēšanas kritēriju ieviešana neradītu nevēlamas izmaiņas attiecībā uz darbības jomu un pienākumiem tajās sešās direktīvās, kurās ir atsauces uz vielu un maisījumu klasificēšanu. Vajadzības gadījumā ar šo lēmumu minēto direktīvu noteikumus pielāgo jaunajām terminu definīcijām, kuru pamatā ir jaunie kritēriji un bīstamības paziņojumi, kas iekļauti priekšlikumā par klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Ievieš terminu „maisījums”, ar ko aizstāj terminu „preparāts”, saskaņā ar priekšlikumu par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu.Direktīvās ir atsauces uz pārbaužu metodēm, kas izklāstītas Direktīvā 67/548/EEK, savukārt šis priekšlikums atjaunina minētās atsauces, saskaņojot tās ar nesen pieņemto Regulu 1907/2006 ( REACH ), kurā paredzēta Komisijas regulas pieņemšana par minētajām metodēm.Attiecībā uz Direktīvu 1999/13/EK šajā priekšlikumā ir iekļauts grozījums, kas ir secīgi nepieciešams tādēļ, ka iepriekšējais brīdinājums par risku R40 Direktīvā 2001/59/EK ir aizstāts ar diviem jauniem brīdinājumiem par risku R40 un R68. Šī aizstāšana līdz šim nav atspoguļota Direktīvas 1999/13/EEK formulējumā. Tādēļ tagad ir lietderīgi veikt šādu grozījumu, lai nodrošinātu to, ka pareizi tiek lietoti priekšlikumā par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu paredzētie bīstamības paziņojumi.2. Sīki izstrādāti noteikumiLēmuma 1. līdz 6. pantā iekļauti nepieciešamie Direktīvas 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK, 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK grozījumi, kas ir saskaņā ar konstatējumiem, kuri gūti, izvērtējot regulas priekšlikuma par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu iespējamo ietekmi uz pakārtotajiem ES tiesību aktiem, un saskaņā ar iepriekšējā iedaļā aprakstītajiem mērķiem.Dažādie grozīto noteikumu spēkā stāšanās datumi atbilst iepriekšminētajā regulas priekšlikumā paredzētajām spēkā stāšanās termiņu prasībām. Tas ir pamatoti, jo ar šo lēmumu izdarīto izmaiņu iemesls ir minētās regulas pieņemšana.Lēmuma 7. pants ir standarta pants, kas ir nepieciešams lēmuma juridiskā statusa dēļ.2007/0212 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK, 88/378/EEK, 1999/13/EK un Direktīvu 2000/53/EK, 2002/96/EK un 2004/42/EK, lai pielāgotu tās Regulai (EK) ... par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006(dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu un 175. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru[7],tā kā:1.  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. … par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006[8], paredzēts Kopienas mērogā saskaņot vielu un maisījumu klasificēšanu un marķēšanu. Šī regula aizstās Padomes 1967. gada 27. jūnija Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu[9], kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 31. maija Direktīvu 1999/45/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu[10].2.  Regulā (EK) … izmantota ar Direktīvu 67/548/EEK un 1999/45/EK gūtā pieredze un iekļauti vielu un maisījumi klasificēšanas un marķēšanas kritēriji saskaņā ar ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizēto sistēmu (GHS), kas starptautiskā mērogā ir pieņemta ANO struktūrā.3.  Daži Direktīvā 67/548/EEK un 1999/45/EK izklāstītie noteikumi par klasificēšanu un marķēšanu vienlaicīgi kalpo arī citu Kopienas tiesību aktu piemērošanai, piemēram, Padomes 1976. gada 27. jūlija Direktīva 76/768/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem[11], Padomes 1988. gada 3. maija Direktīva 88/378/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz rotaļlietu drošību[12], Padomes 1999. gada 11. marta Direktīva 1999/13/EK par gaistošu organisko savienojumu emisijas ierobežošanu no organiskiem šķīdinātājiem noteiktos darbības veidos un iekārtās[13], Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīva 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem[14], Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīva 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)[15] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmatošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos, un ar ko groza Direktīvu 1999/13/EK[16].4.  GHS kritēriju iekļaušana Kopienas tiesību aktos rada nepieciešamību ieviest jaunas bīstamības klases un kategorijas, kas tikai daļēji atbilst Direktīvā 67/548/EEK un 1999/45/EK noteiktajiem klasificēšanas un marķēšanas noteikumiem. Izvērtējums par iespējamo ietekmi, ko rada pāreja no vecās klasifikācijas un marķēšanas sistēmas uz jauno, liecina, ka, pielāgojot Direktīvā 76/768/EEK, 88/378/EEK, 2000/53/EK un 2002/96/EK iekļautās atsauces uz klasificēšanas kritērijiem jaunajai sistēmai, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. ..., ir jāsaglabā minēto direktīvu darbības joma.5.  Turklāt ir jāpielāgo Direktīva 76/768/EEK, lai ņemtu vērā pieņemto Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu ( REACH ), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK[17].6.  Lai nodrošinātu to, ka tiek pareizi lietoti Regulā (EK) Nr. … noteiktie bīstamības paziņojumi, ir lietderīgi Direktīvā 1999/13/EK atspoguļot to, ka Direktīvā 67/548/EEK brīdinājums par risku R40 ir aizstāts ar diviem jauniem brīdinājumiem par risku R40 un R68.7.  Pāreja no klasifikācijas kritērijiem, kas iekļauti Direktīvā 67/548/EEK un 1999/45/EK, uz jaunajiem kritērijiem tiks pilnībā pabeigta 2015. gada 1. jūnijā. Kosmētikas, rotaļlietu, krāsu, laku, transportlīdzekļu galīgās apdares materiālu, transportlīdzekļu un elektrisko un elektronisko iekārtu ražotāji ir ražotāji, ievedēji vai pakārtoti lietotāji Regulas (EK) Nr. … nozīmē, kā arī operatori, kuru darbība ir reglamentēta Padomes Direktīvā 1999/13/EK. Viņiem visiem šajā lēmumā ir jānodrošina līdzīgas pārejas termiņu iespējas tām, kādas ir paredzētas Regulā (EK) Nr. … .8.  Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Direktīva 76/768/EEK, 88/178/EEK, 1999/13/EEK, 2000/53/EEK, 2002/96/EEK un 2004/42/EK,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pants Direktīvas 76/768/EEK grozījumiDirektīvu 76/768/EEK groza šādi.(1) Visā tekstā vārdu „preparāts” Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2006. gada 30. decembra redakcijas 3. panta 2. punkta nozīmē visos locījumos aizstāj ar vārda „maisījums” attiecīgo locījumu.(2) Direktīvas 4.a panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj šādi:„d) lai panāktu atbilstību šīs direktīvas prasībām, savā teritorijā testēt sastāvdaļas vai sastāvdaļu kombinācijas ar dzīvniekiem vēlākais dienā, kad šādi testi jāaizstāj ar vienu validētu alternatīvo metodi vai vairākām validētām alternatīvajām metodēm, kas iekļautas Komisijas Regulā […* par testu metodēm] vai šīs direktīvas IX pielikumā.____________________________________________________________________* OV L …** OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.”(3) Direktīvas 76/768/EEK 4.b pantu no 2010. gada 1. decembra aizstāj šādi:„4.b pantsKosmētikas līdzekļos aizliegts izmantot vielas, kas pēc klasifikācijas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. … par vielu un maisījumu klasifikāciju*** VI pielikuma 3. daļu ir 1.A, 1.B vai 2. kategorijas kancerogēnās, mutagēnās vai reproduktīvajai funkcijai toksiskās vielas. Šim nolūkam Komisija saskaņā ar 10. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem vajadzīgos pasākumus. Vielu, kas saskaņā ar klasifikāciju ir 2. kategorijas viela, drīkst izmantot kosmētikas līdzekļos, ja SCCNFP vielu ir novērtējis un atzinis par pieņemamu izmantošanai kosmētikas līdzekļos.*** OV L …”(4) Direktīvas 7.a panta 1. punkta h) apakšpunkta otrās daļās pēdējo teikumu no 2010. gada 1. decembra aizstāj šādi:„Kvantitatīvā informācija, ko a) apakšpunktā prasīts darīt pieejamu atklātībai, ir vienīgi informācija par bīstamajām vielām Regulas (EK) Nr. … 3. panta 2. punkta nozīmē”.(5) Direktīvas IX pielikuma pirmo teikumu aizstāj šādi:„Šajā pielikumā ir uzskaitītas Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centra ( ECVAM ) apstiprinātās alternatīvās metodes, kas atbilst šīs direktīvas prasībām un nav uzskaitītas Regulā [..].”2. pants Direktīvas 88/378/EEK grozījumiDirektīvu 88/378/EEK groza šādi.(1) Visā tekstā vārdu „preparāts” Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2006. gada 30. decembra redakcijas 3. panta 2. punkta nozīmē visos locījumos aizstāj ar vārda „maisījums” attiecīgo locījumu.(2) Direktīvas II pielikuma II daļas 2. iedaļas b) apakšpunktu no 2015. gada 1. jūnija aizstāj šādi:„b) rotaļlietās, kurās to darbībai būtisku iemeslu dēļ ietilpst bīstamas vielas vai maisījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. … par vielu un maisījumu klasificēšanu un marķēšanu* 3. panta 2. punkta nozīmē, it īpaši materiālos un aprīkojumā, kas domāts ķīmijas eksperimentiem, modeļu būvei, veidošanai no plastikas vai keramikas, emaljēšanai, fotografēšanai vai līdzīgām nodarbēm, nedrīkst ietilpt vielas vai maisījumi, kas var kļūt ugunsnedroši, ja tie zaudē nedegošas, viegli gaistošas sastāvdaļas.* OV L …”(3) Direktīvas II pielikuma II daļas 3. iedaļas 3. punkta pirmo rindkopu no 2015. gada 1. jūnija aizstāj šādi:„3. Rotaļlietās nedrīkst ietilpt bīstamas vielas vai maisījumi Regulas (EK) Nr. … 3. panta 2. punkta nozīmē tādā daudzumā, kas var kaitēt to bērnu veselībai, kuri lieto šīs rotaļlietas. Katrā ziņā ir stingri aizliegts rotaļlietās izmantot bīstamas vielas vai maisījumus, ja bīstamību paredz rotaļlietas lietojums.”(4) Direktīvas IV pielikuma 4. iedaļas nosaukumu un a) apakšpunktu no 2015. gada 1. jūnija aizstāj šādi:„4. Rotaļlietas, kurās ir bīstamas vielas vai maisījumi. Ķīmijas rotaļlietasa) ciktāl tas nav pretrunā ar Regulā (EK) Nr. … izklāstīto noteikumu piemērošanu, lietošanas pamācībās rotaļlietām, kurās ir bīstamas vielas vai maisījumi minētās regulas 3. panta 2. punkta nozīmē, ir jābūt brīdinājumam par šo vielu vai maisījumu bīstamību un norādījumam par piesardzības pasākumiem, kas lietotājiem jāievēro, lai novērstu iespējamās briesmas, kas īsi jānorāda katra tipa rotaļlietām. Jāmin arī pirmā palīdzība, kas jāsniedz, ja noticis nopietns negadījums, lietojot šā tipa rotaļlietas. Jānorāda arī, ka šīs rotaļlietas jāglabā tā, lai tām nevarētu piekļūt ļoti mazi bērni.”3. pants Direktīvas 1999/13/EK grozījumiDirektīvu 1999/13/EK groza šādi.(1) Visā tekstā vārdu „preparāts” Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2006. gada 30. decembra redakcijas 3. panta 2. punkta nozīmē visos locījumos aizstāj ar vārda „maisījums” attiecīgo locījumu.(2) Direktīvas 5. pantu groza šādi.a) Minētā panta 6. punktu no 2015. gada 1. jūnija aizstāj šādi:„6. Vielas vai maisījumi, ko tajos ietilpstošo GOS dēļ klasificē kā kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvai funkcijai toksiskas vielas vai maisījumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. … * un kam piešķir vai kam jābūt klāt bīstamības paziņojumiem H340, H350, H350i, H360D vai H360F, iespējami īsā laikā būtu jāaizstāj, ciktāl tas ir iespējams, ņemot vērā 7. panta 1. punktā minētās pamatnostādnes, ar mazāk kaitīgām vielām vai maisījumiem.* OV L …”b) Minētā panta 8. punktu groza šādi:i) vārdus „brīdinājums par risku R40” aizstāj ar vārdiem „brīdinājumi par risku R40 un R68”;ii) vārdus „marķējami ar R40” aizstāj ar vārdiem „marķējami ar R40 un R68”;iii) vārdus „brīdinājumi par risku R40 un R68” no 2015. gada 1. jūnija aizstāj ar vārdiem „bīstamības paziņojumi H341 un H351”;iv) vārdus „marķējami ar R40 vai R68” no 2015. gada 1. jūnija aizstāj ar vārdiem „marķējami ar H341 vai H351”.c) Minētā panta 9. punktā vārdus „brīdinājumiem par risku” no 2015. gada 1. jūnija aizstāj ar vārdiem „bīstamības paziņojumiem”.d) Minētā panta 13. punktu groza šādi:i) vārdus „ar R40, R60 vai R61 marķējamai vielai” aizstāj ar vārdiem „ar R40, R68, R60 vai R61 marķējamai vielai”;ii) vārdus „ar R40, R68, R60 vai R61 marķējamai vielai” no 2015. gada 1. jūnija aizstāj ar vārdiem „ar H341, H351, H360F vai H360D marķējamai vielai”.4. pants Direktīvas 2000/53/EK grozījumiDirektīvas 2000/53/EK 2. panta 11. punktu no 2010. gada 1. decembra aizstāj šādi:„11. „bīstamās vielas” nozīmē vielas, ko uzskata par bīstamām Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. … 3. panta 2. punkta nozīmē*.* OV L …”5. pants Direktīvas 2002/96/EK grozījumiDirektīvu 2002/96/EK groza šādi.1) Visā tekstā vārdu „preparāts” Regulas (EK) Nr. 1907/2006 2006. gada 30. decembra redakcijas 3. panta 2. punkta nozīmē visos locījumos no 2015. gada 1. jūnija aizstāj ar attiecīgo vārda „maisījums” locījumu.2) Direktīvas 3. panta 1. punktu no 2015. gada 1. jūnija aizstāj šādi:„1) „bīstama viela vai maisījums” ir jebkura viela vai maisījums, ko uzskata par bīstamu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. … 3. panta 2. punkta nozīmē*.* OV L…”3) II pielikuma 1. iedaļas trīspadsmito ievilkumu aizstāj šādi:„ — detaļas, kurās ir ugunsizturīgas keramikas šķiedras, kas aprakstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. … VI pielikuma 3. daļā*.__________________________________________________________* OV L …”6. pants Direktīvas 2004/42/EK grozījumiDirektīvas 2004/42/EK 2. pantu groza šādi.a) Šā panta 3. punktā terminu „preparāts” aizstāj ar terminu „maisījums”.b) Šā panta 8. punktā terminu „preparāts” aizstāj ar terminu „maisījums”.7 . pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSPolitikas joma(-s). 02 — UZŅĒMĒJDARBĪBA Pasākums(-i). 04 — GŪT VĒL VAIRĀK NO IEKŠĒJĀ TIRGUS |DARBīBAS NOSAUKUMS. PRIEKŠLIKUMS PAR ĶĪMISKO VIELU KLASIFIKĀCIJAS UN MARĶĒŠANAS GLOBĀLI SASKAŅOTO SISTĒMU |1. DAļA. BUDžETA POZīCIJASBudžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuNepiemēro.Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsNepiemēro.Šā dokumenta 3.1. sadaļā paskaidroto iemeslu dēļ šis tiesību akta priekšlikums nerada tiešas papildizmaksas Kopienas budžetā.Izmaksas, kas attiecas uz darbu ar tehniskajām komitejām, kas ir nepieciešams šā tiesību akta sagatavošanai, segs Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (budžeta pozīcija 02 03 03), ko izveidos ar Komisijas priekšlikumu COM (2003) 644.Šīs izmaksas tomēr neatšķirsies no izmaksām, kas ir saistītas ar spēkā esošajiem tiesību aktiem par vielu un maisījumi klasificēšanu un marķēšanu. Šī regula aizstāj divus citus tiesību aktus[18], neradot papildu izmaksas Kopienas budžetā.Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |Nepiemēro |2. DAļA. RESURSU KOPSAVILKUMSFinanšu resursiSaistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi |Saistību apropriācijas (SA) | 6.1. | a | Nepiemēro |Maksājumu apropriācijas (MA) | b |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 6.2.4. | c | Nepiemēro |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas (SA) | a+c | Nepiemēro |Maksājumu apropriācijas (MA) | b+c |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 6.2.5. | d | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 6.2.6. | e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Kopējās orientējošās izmaksasKOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 2,106 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | -- | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | Nepiemēro |Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |b) ieņēmumu izmaiņas | ( |(Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.)Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 6.2.1. punktāGada vajadzības | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi |Kopā — cilvēkresursi | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam (ENTR un ENV ģenerāldirektorātu līdzatbildība) piešķirti gada budžeta sadales procedūrā.3. DAļA. RAKSTUROJUMS UN MēRķIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasKā paskaidrots turpmāk 3.2. punktā, šis priekšlikums aizstāj esošos tiesību aktus, saglabājot gandrīz tādu pašu darbības jomu.Vides ģenerāldirektorāts ir atbildīgs par esošajiem tiesību aktiem par bīstamo vielu klasificēšanu, ko lielā mērā vada Eiropas Ķīmisko vielu birojs ( ECB ) Isprā atbilstīgi īpašam nolīgumam ar Vides ģenerāldirektorātu; turpretim Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts ir atbildīgs par esošajiem tiesību aktiem bīstamo maisījumu jomā. Tā kā ECB lielākoties vada kompleksās tehniskās komitejas, kas ir atbildīgas par sagatavošanas darbu, Komisijas uzdevums ir saņemt tehnisko komiteju ieteikumus un veikt ar tām saistīto komitoloģijas procedūru. Šim mērķim personāls ir gan Vides ģenerāldirektorātā, gan Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā.Atbilstoši jaunajam priekšlikumam darbs ar tehniskajām komitejām tiks pārnests no ECB uz jauno Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru Helsinkos. Aģentūras komiteju atzinumus nosūtīs Komisijai, kas tālāk vadīs attiecīgo komitoloģijas procedūru.Aplēses liecina, ka jaunā tiesību akta ieviešana neiespaidos Komisijas vajadzības pēc cilvēkresursiem. Tāpēc šis tiesību akta priekšlikums (salīdzinājumā ar esošajiem tiesību aktiem) nerada vajadzību pēc papildu resursiem.Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaPašlaik visā pasaulē dažādās jurisdikcijās (piemēram, Eiropas Savienībā, ASV, Kanādā, Japānā, Ķīnā, Korejā, Austrālijā) ir spēkā daudzas dažādas ķīmisko vielu (vielas un preparāti, GHS termins – maisījumi) klasifikācijas un marķēšanas sistēmas. Tā rezultātā klasifikācijas un marķēšanas sistēmas atšķiras, kā arī atšķiras dažādu izcelsmes valstu viena un tā paša veida vielu un maisījumu attiecīgā veselības un drošības informācija.ANO Vides un attīstības konferencē ( UNCED ) 1992. gadā Riodeženeiro ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas sistēmu saskaņošanu noteica kā vienu no rīcības programmām.Tā rezultātā sadarbībā ar dažādām starptautiskajām organizācijām ir izveidota jauna sistēma. Šajā izveides darbā bija lielā mērā iesaistītas ES dalībvalstis, Komisija un ieinteresētās personas.Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekspertu komiteja par bīstamo preču pārvadāšanu un vispārējo saskaņoto ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas sistēmu ( CETDG /GHS) 2002. gada decembrī Ženēvā vienojās par globāli harmonizēto ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas sistēmu (GHS). 2003. gada jūlijā GHS oficiāli pieņēma ANO ECOSOC [20], un to varēja sākt ieviest.Neskatoties uz to, ka nolīgums nav saistošs, GHS de facto ir starptautisks standarts. Papildus tam, ka Komisija piedalās GHS attīstīšanā ANO līmenī, tā ir vairākkārt paziņojusi par savu mērķi ieviest GHS Kopienas tiesību aktos. Paskaidrojuma rakstā 2003. gada 29. oktobrī par Direktīvas 67/548/EEK grozījumiem, ko pieņēma vienlaikus ar REACH priekšlikumu, Komisija paziņoja, ka„tās nolūks ir pēc iespējas ātrāk ierosināt starptautiski pieņemtās GHS iekļaušanu Kopienas tiesību aktos”un jo īpaši, ka„Komisija nāks klajā ar nepieciešamajiem priekšlikumiem, lai GHS tiktu iekļauta vienlaikus ar REACH tiesību aktu galīgo pieņemšanu”.Šis priekšlikums aizstās 2 spēkā esošās Eiropas direktīvas[21], tostarp vairāk nekā 10 grozījumus un 30 pielāgojumus tehniskajai attīstībai. Tā kā šajā jomā Eiropas līmenī tiesību akti jau ir ieviesti un tā ir saistīta ar starptautisko standartu ieviešanu, lai nodrošinātu augstu saskaņotības līmeni, Kopienas iesaistīšanās ir pamatota.Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiPriekšlikuma mērķis ir ne vien dot ieguldījumu iekšējā tirgus saskaņošanā, bet labāk aizsargāt cilvēku veselību un vidi, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu attīstību un atvieglojot starptautisko tirdzniecību.Šajā saistībā jānorāda, ka esošais stāvoklis, kad vienai un tai pašai vielai apdraudējumu apraksti ir dažādi, neuzlabo cilvēku veselības aizsardzību un neatvieglo starptautisko tirdzniecību, jo ražotājiem ir jālieto dažādas marķējuma zīmes vienai un tai pašai vielai atbilstoši reģionam, uz kuru vēlas eksportēt.Priekšlikuma provizoriskie rezultāti ir galīgajā ietekmes novērtējuma ziņojumā par šo priekšlikumu, kurā plaši izmantoti detalizētie RPA un London Economics pētījumi, kā arī atbildes no ieinteresētajām personām. Jo īpaši atbildes par izmaksām, kas saņemtas no uzņēmumiem, bija par pamatu turpmākam būtisku izmaksu posteņu aprēķināšanas darbam. Vispārējs izvērtējums liecina, ka ieviešanas izmaksas jāsaglabā noteiktās robežās, lai priekšrocības no GHS ieviešanas būtu sagaidāmas jau pārredzamā nākotnē. Tam vajadzīgs attiecīgs pārejas periods, piemēram, lai atbilstu klasifikācijas un marķējumu sarakstam, attiecībā uz vielām ir vajadzīgi 3 gadi, savukārt maisījumiem — aptuveni 4,5 gadi, lai atbrīvotos no izmaksām un būtiskiem pūliņiem, kas jāvelta, lai atrisinātu grūtības saistībā ar pārāk īsu vai pārāk garu pārejas periodu.Jebkuri papildu pētījumi par bāzes scenāriju vai rādītāju paredzēšanu, lai noteiktu ierosinātā tiesību akta ietekmi, ir uzskatāmi par nesamērīgiem, un tāpēc tie netiks veikti. Iemesli, kuru dēļ šādi pētījumi nav uzskatāmi par samērīgiem, ir šādi:-  šis tiesību akta priekšlikums attiecas uz starptautiska nolīguma īstenošanu; pat negatīva iepriekšēja novērtējuma gadījumā Komisija neatteiktos nākt klajā ar šādu tiesību akta priekšlikumu, jo nav citas politikas iespējas;-  negatīvs retrospektīvs novērtējums nerosinātu Komisiju atteikties no savām saistībām īstenot starptautiski pieņemtu klasifikācijas un marķēšanas sistēmu.Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi.X Pārvalda centralizētiX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija (sadarbībā ar Eiropas Ķīmisko vielu aģentūru, skatīt turpmāk)ٱ Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējotٱ izpildaģentūrāmX Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē (Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra jāizveido saskaņā ar Komisijas priekšlikumu COM (2003) 644)ٱ dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumuٱ Pārvalda dalīti vai decentralizētiٱ kopā ar dalībvalstīmٱ kopā ar trešām valstīmٱ Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes:4. DAļA. UZRAUDZīBA UN īSTENOšANAUzraudzības sistēmaKomisijas dienesti uzraudzības un novērtēšanas pasākumus pielāgos regulai, veicot arī attiecīgu darbu ANO un REACH mērogā.UNITAR un ESAO pārskatīs pasaulē pastāvošās klasifikācijas un marķēšanas sistēmas, lai noteiktu, cik lielā mērā tās atbilst GHS sasniegtajam, ar nolūku, pirmkārt, konstatēt to, vai saskaņošana sniegusi plānotās priekšrocības, un, otrkārt, noteikt turpmāko rīcību, kas nepieciešama, lai vēl vairāk saskaņotu klasifikācijas un marķēšanas prasības. Komisijas dienesti šim pārskatīšanas darbam nodrošinās ekspertus, kuru darba pamatā būs GHS klasifikācija, kas reģistrēta REACH klasifikācijas un marķējumu sarakstā.NovērtēšanaProvizoriskais novērtējumsPamatojoties uz dalībvalstu piecu gadu ziņojumiem (kas prasīti regulas 46. pantā), Komisija novērtēs to, cik pareizi regula ir piemērota un vai piemērošanā ir aspekti, kas sagādā grūtības.Pirmajā novērtējumā (proti, pēc pieciem gadiem) izvērtēs pāreju uz GHS vielu klasifikācijas sistēmu un pēc tam maisījumu klasifikācijas sistēmu, ko tobrīd veiks, un informēs par REACH pārskatīšanu, kas paredzēta septiņus gadus pēc regulas pieņemšanas.Otrā novērtējumā (proti, pēc desmit gadiem) varēs novērtēt visu pārejas periodu. Abos novērtējumos var minēt vairāku ķīmisko vielu klasifikācijas piemērus pēc vecās un jaunās sistēmas, lai pārbaudītu, vai ir notikušas būtiskas darbības jomas izmaiņas, un novērtētu to, vai kvalitātes ziņā ir notikušas izmaiņas klasificēšanā un marķēšanā.Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Nepiemēro.Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsLūdzu skatīt 4.2.1.5. DAļA. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMITā kā finanšu resursu pārvaldība nav iekļauta vai neizriet no šā priekšlikuma, šo sadaļu nepiemēro.6. DAļA. ZIņAS PAR RESURSIEMPriekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)- Rezultāts Nr. 1 skaits |- Rezultāts Nr. 2 |Darbība Nr. 2 |- Rezultāts Nr. 1 |Starpsumma (mērķis Nr. 1) |DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 2 … |Darbība Nr. 1 |- Rezultāts Nr. 1 |Starpsumma (mērķis Nr. 2) |DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. n … |Starpsumma (mērķis Nr. n) |KOPĀ — IZMAKSAS |Administratīvie izdevumiCilvēkresursu daudzums un veidiAmata veids | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/ pilna laika ekvivalents) |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[23] (XX 01 01) | A*/AD | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* | 3* |B*, C*/AST | Nepiemēro |Personāls, ko finansē[24] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls[25], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |* Pašreiz viens darbinieks DG ENV un divi – DG ENTR.No darbības izrietošie uzdevumiAtbilstoši jaunajiem tiesību aktiem atzinumi attiecībā uz aģentūras komiteju formulēto klasificēšanu un marķējumu tiks pārsūtīti Komisijai. Komisijas turpmākais uzdevums būs vadīt attiecīgo komitoloģijas darbu.Papildus tam Komisija turpinās piedalīties GHS sistēmas attīstīšanā ANO līmenī.Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklāX Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadamCiti pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | -- | -- | -- | -- | -- | -- |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 | 0,351 |Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 6.2.1. punktu. Pieņem, ka AD ierēdņa vai pagaidu darbinieka vidējās izmaksas ir 117 000 euro gadā. |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 6.2.1. punktu. |6.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | Nepiemēro |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas* |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |* Šim tiesību akta priekšlikumam vajadzīgās tehniskās komitejas ir Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras līmenī nodibinātās komitejas. To pienākumos cita starpā ir darbs, kas saistīts ar klasificēšanu un marķēšanu. Visas šo tehnisko komiteju izmaksas tiks segtas no Ķīmisko vielu aģentūras budžeta.* Jaunā tiesību akta pārvaldībai nepieciešamā komitoloģijas komiteja visticamāk būs tā pati komiteja, kas vajadzīga Reach tiesību aktiem. Tāpēc komitejas darbs neradīs papildu izmaksas.* Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam (ENTR un ENV ģenerāldirektorātu līdzatbildība) piešķirti gada budžeta sadales procedūrā.Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |[1] COM(2007) 355 galīgā redakcija.[2] ECBI/03/02. Baltās grāmatas darba grupa jautājumos par klasificēšanu un marķēšanu „1. un 2. uzdevuma tehniskās darba grupas ieteikumu kopsavilkums”.[3] Galīgais ziņojums „Tehniskā palīdzība Komisijai GHS ieviešanā”, Ökopol Institute for Environmental Strategies , 2004. gada jūlijs. Galīgais ziņojums par projektu „Tehniskais atbalsts pielikumu sagatavošanā tiesību aktu projektam, ar ko ievieš ķīmisko vielu klasificēšanas un marķēšanas globāli harmonizēto sistēmu (GHS)”, Milieu Environmental Law & Policy , 2006. gada janvāris.[4] OV L 161, 14.6.2006., 1. lpp.[5] OV C.[6] OV C.[7] OV C.[8] OV L.[9] OV 196, 16.8.1967., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/121/EK (OV L 396, 30.12.2006., 850. lpp.)[10] OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).[11] OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2007/22/EK (OV L 101, 18.4.2007., 11. lpp.).[12] OV L 187, 16.7.1988., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).[13] OV L 85, 29.3.1999., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/42/EK (OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.)[14] OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/673/EK (OV L 254, 30.9.2005., 69. lpp.).[15] OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp. Direktīva ir grozīta ar Direktīvu 2003/108/EK (OV L 345, 31.12.2003., 106. lpp.).[16] OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.[17] OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.[18] Padomes Direktīva 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, ar grozījumiem [OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.] un Padomes Direktīva 1999/45/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, ar grozījumiem [OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.].[19] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[20] Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja.[21] Padomes Direktīva 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, ar grozījumiem [OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.] un Padomes Direktīva 1999/45/EEK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu jautājumos, kas attiecas uz bīstamu preparātu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu, ar grozījumiem [OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.].[22] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[23] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[24] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[25] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[26] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0581

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko atļauj Lietuvas Republikai piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta A daļas 1. punkta un 28.e panta Padomes Sestajā direktīvā (77/388/EEK) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem  /* COM/2005/0581 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 22.11.2005COM(2005) 581 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko atļauj Lietuvas Republikai piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta A daļas 1. punkta un 28.e panta Padomes Sestajā direktīvā (77/388/EEK) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar 27. panta 1. punktu 1977. gada 17. maija Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze, Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, atkāpjoties no minētās direktīvas, lai vienkāršotu nodokļa iekasēšanas procedūru vai nepieļautu noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas. Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrētā vēstulē Lietuvas Republika pieprasīja atļauju pasākumu ieviešanai, apkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta, un pēc tam apliecināja Komisijai, ka pieteikumā bija ietverta arī prasība par atkāpi no šīs direktīvas 28.e panta. Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu Komisija 2005. gada 7. jūnijā informēja pārējās dalībvalstis par Lietuvas prasību. Komisija 2005. gada 14. jūnijā paziņoja Lietuvai, ka saņēmusi visu vajadzīgo informāciju, lai novērtētu prasību. |Vispārējais konteksts Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punktu summa, kuru apliek ar nodokli, preču piegādei vai pakalpojumu sniegšanai, ir „visa summa kas veido atlīdzību, kuru piegādātājs ir saņēmis vai kura tam jāsaņem no pircēja …”. Ar šo noteikumu parasti pietiek, ja piegāde ir vienīgi tirdzniecības darījums un ja piegādātājs un pircējs nav saistīti, kas ietekmētu piegādes vērtību. Tomēr, ja darījumā iesaistītās personas ir saistītas, ir pierādīts, ka dažas piegādes rada mazākus nodokļa ieņēmumus, jo tiek manipulēta piegāžu vērtība. Ja saistītajam saņēmējam nav pilnīgu nodokļa atskaitīšanas tiesību, zemāks novērtējums salīdzinājumā ar atvērtā tirgus vērtību samazina neatmaksājamā priekšnodokļa summu. Ja piegādātajam ir tikai ierobežotas nodokļa atskaitīšanas tiesības, tādas piegādes pārāk augsts novērtējums, kas tiek piegādāta pilnībā ar nodokli apliekamam saņēmējam, ietekmē tikai pilnībā ar nodokli apliekama saņēmēja naudas plūsmu, bet, mainot ar nodokli apliekamo un atbrīvoto piegāžu attiecību, piegādātājs var saņemt lielāku atmaksu. Lai nepieļautu nodokļa zaudējumus, kas rodas šādu vērtības maiņu dēļ, Lietuva ir pieprasījusi iespēju grozīt ar nodokli apliekamo summu tajos aprakstītajos gadījumos, kad ar nodokli apliekamā summa būtiski atšķiras no atvērtā tirgus vērtības un piegādi veic starp saistītām personām. Pārvērtēšanas piemērošanas vajadzībām saistītās personas ir objektīvi definētas un noteiktas Lietuvas PVN likumā. Lai aprēķinātu PVN, priekšlikums drīzāk ļauj Lietuvas nodokļu iestādēm piemērot piegādei atvērtā tirgus vērtību (kas definēta 11. panta A daļas 1. punktā), nekā atlīdzību, kas faktiski tika samaksāta. Kopienas iekšējo iegāžu novērtēšanas noteikumi ir izklāstīti Direktīvas 77/388/EEK 28.e pantā, ar ko paplašina 11. panta A daļas noteikumus par Kopienas iekšējām iegādēm. Lai nodrošinātu vienādu pieeju iekšzemes piegādēm un Kopienas iekšējām iegādēm un novērstu to, ka pretpasākumu varētu viegli apiet, izmantojot saistītas personas citās dalībvalstīs, Lietuva vēlas iekļaut Kopienas iekšējās iegādes īpašā pasākuma darbības jomā. Priekšlikumā paredzēts, ka īpašā pasākuma atļauja ir spēkā līdz 2009. gada 31. decembrim. Tas ir ierobežots laikposms, lai pārskatītu pasākumu, ņemot vērā pieredzi un turpmākās nepieciešamības novērtējumu. Tomēr Komisija 2005. gada 16. martā iesniedza Padomei dokumentu KOM(2005)89. Tas ir priekšlikums direktīvai, ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz dažiem pasākumiem, lai vienkāršotu PVN iekasēšanas procedūru un palīdzētu cīnīties pret nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un ar ko atceļ dažus lēmumus par atkāpēm. Tā saucamajā „racionalizācijas priekšlikumā atbilstoši 27. pantam”, cita starpā, ir iekļauti noteikumi, kas attiecas uz to pašu jomu kā pieprasītais pasākums. Tāpēc ierosinātās atkāpes spēkā esība beigsies ar to direktīvā ietverto šīs jomas pasākumu stāšanos spēkā, kas izriet no racionalizācijas priekšlikuma. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Citām dalībvalstīm tika piešķirtas līdzīgas atkāpes saistībā ar Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punktu. |Saskanība ar Savienības mērķiem un politiku citās jomās Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Neattiecas. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Ārējas speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. |Ietekmes novērtējums Priekšlikums ir izstrādāts, lai nepieļautu iespējamu izvairīšanos no PVN maksāšanas un PVN nemaksāšanu, tāpēc tam, iespējams, būs pozitīva ietekme, ne tikai pateicoties noteikumu izpildei. Tā ir iespēja, kuru ir izmantojušas citas dalībvalstis un kuru Lietuva uzskatīja par piemērotu pasākumu, lai nepieļautu nodokļa zaudējumus. Pieprasītais pasākums atbilst arī Komisijas priekšlikumam, kuru noteica ar KOM(2005)89, lai racionalizētu virkni 27. pantā minēto atkāpju. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Atļauja Lietuvai piemērot pasākumu, atkāpjoties no Padomes Sestās direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta un 28.e panta, kā arī atļauja veikt preču piegāžu un pakalpojumu sniegšanas, kā arī Kopienas iekšējo iegāžu ar nodokli apliekamās vērtības pārrēķinu atsevišķos gadījumos, kad vērtība būtiski atšķiras no atvērtā tirgus vērtības, personas ir saistītas un vienai darījumā iesaistītajai personai ir ierobežotas nodokļa atskaitīšanas tiesības. Piegādi var pārvērtēt, pamatojoties uz tās atvērtā tirgus vērtību, kas definēta Sestās direktīvas 11. panta A daļas 1. punkta d) apakšpunktā. |Juridiskais pamats 27. panta 1. punkts 1977. gada 17. maija grozītajā Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. |Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko piešķir dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un neuzliek nekādu pienākumu. |Tā kā atkāpes piemērošanas joma ir ierobežota, īpašais pasākums ir proporcionāls izvirzītajam mērķim. |Tiesību aktu izvēle |Ierosinātie tiesību akti: citi. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti turpmāk norādītā(-o) iemesla(-u) dēļ. Atbilstīgi 27. pantam Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem, atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir iespējama vienīgi tad, ja Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma izsniedz atļauju. Padomes lēmums ir vienīgais piemērotais tiesību akts, jo to var attiecināt uz atsevišķu dalībvalsti. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Pārbaudes/pārskatīšanas/darbības beigšanas klauzula |Priekšlikums ietver darbības beigšanas klauzulu. |1.  PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko atļauj Lietuvas Republikai piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta A daļas 1. punkta un 28.e panta Padomes Sestajā direktīvā (77/388/EEK) par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(Autentisks ir tikai teksts lietuviešu valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā 1977. gada 17. maija Padomes Sesto direktīvu (77/388/EEK) par dalībvalstu likumu saskaņošanu attiecībā uz apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze[1] un jo īpaši tās 27. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:2.  Atbilstīgi Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 1. punktam Padome vienprātīgi pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, atkāpjoties no minētās direktīvas, lai vienkāršotu nodokļa iekasēšanas procedūru vai nepieļautu noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.3.  Lietuvas Republika 2004. gada 3. augusta un 2004. gada 16. decembra vēstulēs pieprasīja atļauju pasākuma ieviešanai, atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK noteikumiem par summu, kas apliekama ar nodokli PVN vajadzībām.4.  Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu Komisija ar 2005. gada 7. jūnija vēstuli informēja pārējās dalībvalstis par Lietuvas Republikas prasību. Komisija 2005. gada 14. jūnija vēstulē paziņoja Lietuvas Republikai, ka tās rīcībā ir visa vajadzīgā informācija, lai novērtētu prasību.5.  Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakšpunktu pievienotās vērtības nodokļa (PVN) vajadzībām ar nodokli apliekamā piegādes summa ir visa summa, kas veido atlīdzību, kas samaksāta par piegādi. Šīs direktīvas 28.e panta 1. punktā noteikta ar nodokli apliekamā Kopienas iekšējo iegāžu summa, atsaucoties uz 11. panta A daļu.6.  Ar pasākumu, kuram vajadzīga atkāpe, plānots nepieļaut nodokļa ieņēmumu zaudējumus, kas rodas, manipulējot tādu preču piegāžu, pakalpojumu sniegšanas un Kopienas iekšējo iegāžu ar nodokli apliekamo summu, par kurām jāmaksā PVN, ja vienai no personām nav pilnīgas tiesības uz nodokļa atskaitīšanu.7.  Pasākums jāvērš tā, lai to piemērotu vienīgi tajos gadījumos, kad izvairās no PVN maksāšanas vai nemaksā PVN, un tikai tad, ja izpildīti vairāki nosacījumi. Tāpēc pasākums atbilst mērķim.8.  Lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļa maksāšanas vai nodokļa nemaksāšanu, pārējām dalībvalstīm tika piešķirtas līdzīgas atkāpes un konstatēts, ka tās ir efektīvas.9.  Atkāpes, kas atbilst Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam, ar ko nepieļauj izvairīšanos no PVN maksāšanas attiecībā uz tādu starp saistītām personām veiktu piegāžu summu, kas apliekama ar nodokli, iekļautas Komisijas 2005. gada 16. marta priekšlikumā direktīvai, lai racionalizētu dažas atkāpes atbilstīgi minētajam pantam[3]. Tāpēc jāierobežo šīs atkāpes piemērošanas laikposms, līdz stājas spēkā šī direktīva.10.  Ar šo atkāpi nodrošinās pēdējā patēriņa posmā maksājamā PVN summu, un tai nav negatīvas ietekmes uz Eiropas Kopienu pašu resursu daļu, ko veido PVN,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAtkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakšpunkta un 28.e panta, ar šo Lietuvas Republikai atļauj noteikt, ka ar nodokli apliekamā preču piegādes, pakalpojumu sniegšanas vai Kopienas iekšējās preču iegādes summa ir tā pati, kas atvērtā tirgus vērtība, kura definēta minētās direktīvas 11. panta A daļas 1. punkta d) apakšpunktā, ja ir izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:11.  atlīdzība ir ievērojami zemāka par atvērtā tirgus vērtību un piegādes saņēmējam vai Kopienas iekšējās iegādes gadījumā – iegādātājam nav pilnīgu nodokļa atskaitīšanas tiesību atbilstīgi Direktīvas 77/388/EEK 17. pantam;12.  atlīdzība ir ievērojami augstāka par atvērtā tirgus vērtību un piegādātājam nav pilnīgu nodokļa atskaitīšanas tiesību atbilstīgi Direktīvas 77/388/EEK 17. pantam.Šo pasākumu var izmantot, lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļa maksāšanas vai nodokļa nemaksāšanu un ja atlīdzību, kas citkārt būtu ar nodokli apliekamās summas pamatā, ir ietekmējusi ģimene, vadība, īpašumtiesības, finanšu vai tiesiskās saistības, kas definētas valsts tiesību aktos. Šīm vajadzībām juridiskās saistības ir arī oficiālās attiecības starp darba devēju un darbinieku.2. pantsSaskaņā ar 1. pantu piešķirtās atļaujas termiņš beidzas dienā, kad stājas spēkā direktīva, ar kuru racionalizē atkāpes atbilstoši Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam, ar ko nepieļauj izvairīšanos no pievienotās vērtības nodokļa maksāšanas vai pievienotās vērtības nodokļa nemaksāšanu, novērtējot piegādes starp saistītām personām, vai 2009. gada 31. decembrī atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Lietuvas Republikai.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp., direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.)[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C 125, 24.5.2005., 12. lpp. KOM(2005)89.