               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.1.2022
            COM(2022) 23 final
            2022/0014(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  2021. gada 28. septembrī Padome pieņēma lēmumu
                     1
                  , ar kuru Eiropas Komisiju pilnvaro sākt sarunas par jaunu protokolu, ko pievieno Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republikas valdību un – ja tas nepieciešams, lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu, – par to, lai uz ierobežotu laiku pagarinātu nolīguma pašreizējo protokolu (turpmāk “2017.–2021. gada protokols”), kura darbības termiņš beidzās 2021. gada 7. decembrī.

                  Minētajā Padomes lēmumā noteikts, ka gadījumā, ja sarunas par jaunu protokolu, ko pievieno Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas valdību, prasītu vairāk laika, nekā gaidīts
                     2
                  , un lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu, Komisijai būtu jācenšas ar Maurīcijas Republikas valdību vienoties par 2017.–2021. gada protokola
                     3
                   pagarināšanu uz ierobežotu laiku, kas nav ilgāks par sešiem mēnešiem, un līdztekus turpināt centienus vienoties par jaunu protokolu, kurš ir saskanīgs ar lēmumā noteiktajiem mērķiem.

                  Pašreizējo ierobežojumu dēļ pirmā sarunu kārta 2021. gada 6. decembrī Briselē un Portluī (Maurīcijas Republika) varēja notikt tikai attālināti. Sanāksmes laikā Eiropas Savienības un Maurīcijas Republikas sarunvedēji konstatēja, ka sarunu sarežģītības dēļ to pabeigšanai būs vajadzīgas vairākas sarunu kārtas. Tāpēc abas puses saskanīgi ar minēto Padomes lēmumu vienojās 2017.–2021. gada protokolu pagarināt uz ne ilgāk kā sešiem mēnešiem. Šis pagarinājums ir noteikts ar vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotu nolīgumu, kas tika parafēts 2021. gada 6. decembrī.

                  Šā lēmuma mērķis ir atļaut vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotā nolīguma noslēgšanu, kas ļaus ne vairāk kā uz sešiem mēnešiem pagarināt 2017.–2021. gada protokolu.

                  Vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotā nolīguma mērķis ir pagarināt 2017.–2021. gada protokola piemērošanu un pieejamā pārpalikuma robežās un saskaņā ar Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) (zinātniskajiem) ieteikumiem turpināt Eiropas Savienības kuģiem piešķirt zvejas iespējas Maurīcijas ūdeņos. Mērķis turklāt ir stiprināt Eiropas Savienības un Maurīcijas Republikas valdības sadarbību, lai izveidotu tādas partnerattiecības, kurās abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Maurīcijas Republikas zvejas zonā.

               2017.–2021. gada protokols ES flotei ļāva Maurīcijas ūdeņos zvejot tunzivis un tunzivjveidīgās sugas, un indikatīvās ikgadējās zvejas iespējas bija noteiktas 4000 tonnu apjomā. Šajā sakarā vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotajā nolīgumā, ar ko protokolu pagarina uz ne vairāk kā sešiem mēnešiem, indikatīvās zvejas iespējas noteiktas 2000 tonnu apjomā un ES finansiālo ieguldījumu par piekļuvi paredzēts attiecīgi pielāgot, kā noteikts šā paskaidrojuma raksta 4. punktā.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

                  Saskaņā ar zivsaimniecības politikas reformas
                     4
                   prioritātēm nolīgums, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu 2017.–2021. gada protokola piemērošanu, turpina, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot IOTC ieteikumus, Maurīcijas ūdeņos nodrošināt zvejas iespējas ES kuģiem. Nolīgums turklāt ļauj Eiropas Savienībai un Maurīcijas Republikai abu pušu interesēs turpināt ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Maurīcijas ūdeņos, un atbalstīt Maurīcijas Republikas centienus attīstīt savu zivsaimniecības nozari. Bez tam pastāvīga sadarbība ar Maurīciju ir stratēģiski svarīga attiecībā uz aliansēm un to, kā ES sevi pozicionē reģionā un jo īpaši IOTC.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām

                  Nolīgums, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu 2017.–2021. gada protokolu, ir daļa no ES ārējās darbības attiecībā uz ĀKK valstīm un it īpaši ir saskaņā ar mērķiem, ko ES izvirzījusi demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanas jomā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Izvēlētais juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, kura 43. panta 2. punkts izveido kopējo zivsaimniecības politiku, bet 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts nosaka nolīgumu noslēgšanai starp Savienību un trešām valstīm izmantojamo procedūru.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir samērīgs ar KZP regulas 31. panta mērķi veidot juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības sistēmu, kas regulē zvejas darbības, kuras ES kuģi veic trešo valstu ūdeņos. Priekšlikums atbilst minētajiem noteikumiem, kā arī tiem, kas saistīti ar tās pašas regulas 32. pantā paredzēto finansiālo palīdzību trešām valstīm.

                  Tā kā sarunas par jaunu protokolu joprojām turpinās, ar 2021. gada 7. decembrī spēku zaudējušo 2017.–2021. gada protokolu noteiktais satvars vēl uz sešiem mēnešiem jāpagarina tādēļ, lai mazinātu zvejas darbību pārtraukšanas ietekmi uz Maurīcijas ūdeņos darbojošos Eiropas floti.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Izvērtējot 2017.–2021. gada protokola atjaunošanas iespēju, notika apspriedes ar ieinteresētajām personām. Tehnisko sanāksmju laikā tika uzklausīts arī dalībvalstu ekspertu viedoklis. Rezultātā secināts, ka ar Maurīcijas Republiku noslēgto protokolu ir lietderīgi atjaunot. Šis priekšlikums par 2017.–2021. gada protokola pagarināšanu ir viens no protokola atjaunošanas sarunu procesa soļiem.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Izvērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Maurīcijas Republikas zivsaimniecības iestādēm un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Saskaņā ar KZP regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante izvērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Eiropas Savienības sešu mēnešu finansiālais ieguldījums ir 287 500 EUR, un to veido:

               a)summa, kura attiecībā uz protokolā paredzētajām kategorijām maksājama par piekļuvi zvejas resursiem un kuras apjoms visā protokola pagarinājuma laikā ir 110 000 EUR;

               b)Maurīcijas Republikas zivsaimniecības nozares politikas izstrādei paredzēts atbalsts, kura apjoms visā protokola pagarinājuma laikā ir 110 000 EUR. Šis atbalsts visā protokola pagarinājuma laikā ir saskaņā ar Maurīcijas Republikas politikas mērķiem par jūras zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldīšanu;

               c)jūrlietu politikas un okeānu ekonomikas attīstībai paredzēts atbalsts, kura apjoms ir 67 500 EUR.

               Saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā
                  5
               .

               Vēstuļu apmaiņā, kas attiecas uz termiņa pagarināšanu, nosaka arī proporcionāla samazinājuma klauzulu gadījumam, ja, sarunām par protokola atjaunošanu noslēdzoties, tas tiktu parakstīts un stātos spēkā pirms vēstuļu apmaiņā noteiktā sešu mēnešu ilgā pagarinājuma beigām.

               2022/0014 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2022/ … /ES
                  6
                [ierakstīt atsauci] [ierakstīt, kurā datumā] nolīgums starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (“vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotais nolīgums”)
                  7
               , ir parakstīts ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts.

               (2)Vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotā nolīguma mērķis ir ļaut Eiropas Savienībai un Maurīcijas Republikai turpināt sadarboties, lai virzītu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku un veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Maurīcijas Republikas ūdeņos, kā arī ļaut Savienības kuģiem minētajos ūdeņos veikt zvejas darbības.

               (3)Vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotais nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts nolīgums starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku.

               Vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Komisija Savienības vārdā sniedz vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotā nolīguma 10. punktā paredzēto paziņojumu, ar kuru pauž Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma uzliktās saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.
                     PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.
                     Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai ES vārdā noslēgtu nolīgumu, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, un kura darbības termiņš beidzies 2021. gada 7. decembrī.

               1.2.
                     Attiecīgā rīcībpolitikas joma

                  08 – Lauksaimniecība un jūrlietu politika

                  08 05 – Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (IZPN) un reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO)

                  08 05 01 – Pārvaldības satvara izveidošana Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

               1.3.
                     Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               ◻ jaunu darbību

               ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  8

               X esošas darbības pagarināšanu

               ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību

               1.4.
                     Mērķi

               1.4.1.
                     Vispārīgie mērķi

                  Sarunās apspriežot un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus (IZPN) ar trešām valstīm, tiek sasniegts vispārīgais mērķis nodrošināt ES zvejas kuģu piekļuvi trešo valstu zvejas zonām un veidot partnerību ar minētajām valstīm, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem.

                  IZPN nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kuru uzņemšanās notikusi saskaņā ar citām Eiropas rīcībpolitikām (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā un politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecību pārvaldība).

               1.4.2.
                     Konkrētie mērķi

                  Konkrētais mērķis

                  Sekmēt ilgtspējīgu zvejošanu ārpus ES ūdeņiem, saglabāt Eiropas klātieni tāljūras zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares un patērētāju intereses, sarunās apspriežot un noslēdzot IZPN ar piekrastes valstīm saskanībā ar citām Eiropas rīcībpolitikām.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Jūrlietas un zivsaimniecība: pārvaldības satvara izveidošana Eiropas Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos (IZPN) (budžeta pozīcija 08 05 01).

               1.4.3.
                     Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām.

                  Tā kā pašreizējam ZPN pievienotā 2017.–2021. gada protokola termiņš beidzās 2021. gada 7. decembrī un jauna protokola pieņemšana prasīs laiku, pagarinot 2017.–2021. gada protokolu, tiks mazināta Eiropas kuģu zvejas darbību pārtraukšanas ietekme. Termiņu paredzēts pagarināt uz ne vairāk kā sešiem mēnešiem, kamēr nebūs pabeigtas sarunas par protokola atjaunošanu.

                  Protokolu pagarinošais nolīgums turpina dot iespēju izveidot stratēģisku Eiropas Savienības un Maurīcijas Republikas valdības partnerību zivsaimniecības nozarē. Protokolu pagarinošais nolīgums turklāt turpinās veicināt zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu, izmantojot finansiālu atbalstu (nozariskais atbalsts) tādu programmu īstenošanai, kuras partnervalsts līmenī pieņemtas konkrēti uzraudzības, nelegālas zvejas apkarošanas un mazapjoma zvejniecības sektora atbalstīšanas jomā.

               1.4.4.
                     Snieguma rādītāji

               Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko līdzi progresam un sasniegumiem.

                  Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (zvejas atļauju ikgadējais procentuālais izmantojums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām).

                  Nozvejas dati (datu vākšana un analīze) un nolīguma komerciālā vērtība.

                  Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību Savienībā, kā arī uz Savienības tirgus stabilizāciju (agregētā veidā kopā ar citiem IZPN).

                  Labvēlīgā ietekme uz partnervalsts veikto pētniecisko darbu, zvejas darbību pārraudzību un kontroli un zvejniecības, konkrēti, mazapjoma zvejniecības sektora, attīstību.

               1.5.
                     Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.
                     Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

                  Lai mazinātu zvejas operāciju pārtraukšanas ietekmi pēc 2017.–2021. gada protokola termiņa beigām, vēstuļu apmaiņas veidā sagatavoto nolīgumu, ar ko pagarina pašreizējo protokolu, paredzēts provizoriski piemērot no 2022. gada 1. janvāra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc tā parakstīšanas.

               1.5.2.
                     Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Ja ES nenoslēgs jaunu protokolu, ES kuģi vairs nedrīkstēs veikt zvejas darbības, jo ZPN ir ietverta klauzula, kas izslēdz zvejas darbības, kuras netiek veiktas nolīguma protokola noteiktajā satvarā. Tāpēc ES tāljūras flote saņem pārliecinošu pievienoto vērtību. Turklāt protokols piedāvā satvaru ciešākai ES un Maurīcijas Republikas sadarbībai. 2017.–2021. gada protokolu pagarinošais nolīgums ir viens no protokola atjaunošanas sarunu procesa soļiem.

               1.5.3.
                     Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Izanalizējot Maurīcijas Republikas zvejas zonā potenciāli iegūstamās nozvejas, pieejamos novērtējumus un zinātniskos ieteikumus, puses ir nolēmušas noteikt tunzivju un tunzivjveidīgo sugu atsauces daudzumu, proti, 4000 tonnu gadā, un paredzēt zvejas iespējas 40 tunzivju kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un 45 kuģiem, kas zvejo ar dreifējošām āķu jedām. Attiecībā uz nozarisko atbalstu ņemta vērā vajadzība nostiprināt Maurīcijas Republikas zvejas iestāžu spējas un nacionālās zivsaimniecības stratēģijas prioritātes, proti, zinātnisko pētniecību un zvejas darbību kontroles un uzraudzības darbības.

               1.5.4.
                     Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Līdzekļi, kas piešķirti kā finansiālā atlīdzība par ZPN doto piekļuvi, veido aizvietojamus ieņēmumus Maurīcijas Republikas valsts budžetā. Tomēr nozariskajam atbalstam paredzēto finansējumu (parasti – ar ikgadējā finanšu likuma starpniecību) piešķir zivsaimniecības jomā kompetentajai ministrijai – tāds ir IZPN noslēgšanas un īstenošanas uzraudzības nosacījums. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar pārējo finansējumu, kura avots ir citi starptautiskie finansētāji un kuru piešķir nacionālu projektu un/vai programmu īstenošanai zivsaimniecības nozarē.

               1.5.5.
                     Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums

                  Neattiecas

               Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               X Ierobežots ilgums

               ◻
                     Spēkā no 2022. līdz 2022. gadam.

               X
                     Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām un uz maksājumu apropriācijām 2022. gadā.

               ◻ Beztermiņa

               Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

               pēc kura turpinās normāla darbība.

               Paredzētie pārvaldības veidi
                  9

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               ◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               ◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (norādīt);

               ◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               ◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               ◻ publisko tiesību subjektiem;

               ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               ◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

               2.
                     PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.
                     Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Komisija (MARE ĢD) sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju, kurš strādā ES delegācijā Maurīcijas Republikā, nodrošinās pagarinātā 2017.–2021. gada protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, īpaši tādos aspektos kā operatoru iesaiste zvejas iespēju izmantošanā, nozvejas dati un nozariskā atbalsta nosacījumu izpilde.

                  ZPN paredz vismaz vienu ikgadēju Apvienotās komitejas sanāksmi, kuras laikā Komisija un Maurīcijas Republika pārskata ZPN un pagarinātā protokola īstenošanas sekmes un vajadzības gadījumā pielāgo programmu un – attiecīgā gadījumā – finansiālo ieguldījumu.

               2.2.
                     Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.
                     Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Apzinātais risks ir zvejas iespēju nepilnīga apguve no ES kuģu īpašnieku puses un zivsaimniecības nozares politikas finansēšanai paredzēto līdzekļu nepilnīga apguve vai apguves kavēšanās no Maurīcijas Republikas puses.

               2.2.2.
                     Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Paredzēts izvērsts dialogs par nozares rīcībpolitikas plānošanu un īstenošanu saskaņā ar ZPN un pagarināto protokolu. Šo kontroles metožu daļa ir arī kopīga rezultātu analīze.

                  Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas nolīguma un protokola apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos.

               2.2.3.
                     Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

               2.3.
                     Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

                  Komisija apņemas tiekties izveidot politisko dialogu un iedibināt regulāru koordināciju ar Maurīcijas Republiku nolūkā uzlabot ZPN un pagarinātā protokola pārvaldību un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar IZPN, attiecas tās parastie noteikumi un parastās budžeta un finanšu procedūras. Konkrēti, tiek pilnībā identificēti trešo valstu bankas konti, kuros iemaksā finansiālo ieguldījumu. Protokolā noteikts, ka finansiālais ieguldījums jāiemaksā norādītajā valdības bankas kontā Maurīcijas Republikā.

               3.
                     PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.
                     Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.
                           10

                        no EBTA valstīm
                           11

                        no kandidātvalstīm
                           12

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                         08 05 01

                        Pārvaldības satvara izveidošana Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām trešo valstu ūdeņos

                        Dif.

                        Nē

                        Nē

                        Nē

                        Nē

               Jaunveidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Nr.

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.
                     Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.
                     Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        Nr.

                        2

                        Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

                        MARE ĢD

                        2022

                        KOPĀ

                        •Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcija
                           13
                        08 05 01

                        Saistības

                        (1a)

                        0,288

                        0,288

                        Maksājumi

                        (2a)

                        0,288

                        0,288

                        Budžeta pozīcija

                        Saistības

                        (1b)

                        Maksājumi

                        (2b)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           14

                        Budžeta pozīcija

                        (3)

                        KOPĀ MARE ĢD
                         apropriācijas

                        Saistības

                        =1a+1b+3

                        Maksājumi

                        =2a+2b

                        +3

                        •KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        0,288

                        0,288

                        Maksājumi

                        (5)

                        0,288

                        0,288

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        2. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =4+6

                        0,288

                        0,288

                        Maksājumi

                        =5+6

                        0,288

                        0,288

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk nekā vienu darbības izdevumu kategoriju, atkārtot iepriekš minēto iedaļu:

                        •KOPĀ darbības apropriācijas (visas izdevumu kategorijas)

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                         KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem (visas izdevumu kategorijas)

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (atsauces summa)

                        Saistības

                        =4+6

                        0,288

                        0,288

                        Maksājumi

                        =5+6

                        0,288

                        0,288

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē

                  tiesību akta finanšu pārskata pielikumā

                (iekšējo noteikumu V pielikums), kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2020

                        2021

                        KOPĀ

                        MARE ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Citi administratīvie izdevumi

                        KOPĀ MARE ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2022

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        0,288

                        0,288

                        Maksājumi

                        0,288

                        0,288

               3.2.2.
                     Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        2022

                        KOPĀ

                        Veids
                           15

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           16
                        ...

                        - Piekļuve

                        Ikgad.

                        0,110

                        0,110

                        4125

                        61 625

                        - Noz. atbalsts

                        Ikgad.

                        0,110+0,068

                        0,178

                        - Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        0,288

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...

                        - Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPSUMMAS

                        0,288

               3.2.3.
                     Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                        gads
                           17

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Starpsumma –
                        daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           18

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie
                        izdevumi

                        Starpsumma –
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.1.
                     Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01/11/21 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01/11 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)
                           19

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JPD delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           20

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02/12/22 (AC, END, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02/12 (AC, END, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        KOPĀ

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Pagarinātā protokola īstenošana (maksājumi, ES kuģu piekļuve Maurīcijas Republikas ūdeņiem, zvejas atļauju apstrāde), apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un turpmākie pasākumi, sagatavošanās protokola atjaunošanai, neatkarīgs izvērtējums, likumdošanas procedūras un sarunu risināšana.

                        Ārštata darbinieki

                        Pagarinātā protokola īstenošana: saziņa ar Maurīcijas Republikas iestādēm par ES kuģu piekļuvi Maurīcijas Republikas ūdeņiem, zvejas atļauju apstrāde, apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un turpmākie pasākumi, īpaši nozariskā atbalsta īstenošana.

               3.2.4.
                     Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               Priekšlikums/iniciatīva:

               X
                     pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā

                  Attiecas uz rezerves pozīcijas izmantošanu (40. nodaļa).

               ◻
                     jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas un budžeta pozīcijas, atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot.

               ◻
                     jāpārskata DFS

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas.

               3.2.5.
                     Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               X
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               ◻
                     paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:

               apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N
                        gads
                           21

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansētāju struktūru

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.
                     Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               ◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               ◻
                     pašu resursus

               ◻
                     citus ieņēmumus

               Atzīmējiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām ◻

                    miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           22

                        N
                        gads

                        N+1
                        gads

                        N+2
                        gads

                        N+3
                        gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        [..]. pants

               Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.

               Citas piezīmes (piemēram, metode/formula, ko izmanto, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem, vai jebkura cita informācija).

                     (1)

                        PADOMES LĒMUMS, ar kuru pilnvaro sākt sarunas ar Maurīcijas Republiku par to, lai noslēgtu īstenošanas protokolu, ko pievieno Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (11508/21).

                     (2)

                        Konkrēti, Covid-19 pandēmijas izraisītās pašreizējās globālās sanitārās situācijas seku dēļ.

                     (3)

                        Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (OV L 279, 28.10.2017., 3. lpp.).

                     (4)

                        OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

                     (5)

                        Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos (2013/C 373/01).

                     (6)

                        OV L […], […], […]. lpp.

                     (7)

                        Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (OV L 279, 28.10.2017., 3. lpp.).

                     (8)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (9)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļvietnē
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (10)

                        Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (11)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (12)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos.

                     (13)

                        Saskaņā ar oficiālo budžeta nomenklatūru.

                     (14)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (15)

                        Iznākumi ir piegādājamie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (16)

                        Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.

                     (17)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Aizstājiet “N” ar paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021.). Tas pats attiecas uz turpmākajiem gadiem.

                     (18)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (19)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JPD – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (20)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                     (21)

                        N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Aizstājiet “N” ar paredzēto pirmo īstenošanas gadu (piemēram, 2021.). Tas pats attiecas uz turpmākajiem gadiem.

                     (22)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.1.2022
            COM(2022) 23 final

            PIELIKUMS
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku

               PIELIKUMS
               Nolīgums starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, kas vēstuļu apmaiņas veidā sagatavots, lai pagarinātu protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, un kura darbības termiņš beidzas 2021. gada 7. decembrī

               Eiropas Savienības vēstule

               Godātie kungi!

               Man ir gods apstiprināt, ka Eiropas Savienība un Maurīcijas Republika piekrīt tālāk aprakstītajai pagaidu kārtībai, kādā uz laiku līdz protokola atjaunošanas sarunu pabeigšanai tiek pagarināts patlaban – no 2017. gada 8. decembra līdz 2021. gada 7. decembrim – piemērojamais protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (turpmāk “protokols”).

               Tādēļ Eiropas Savienība un Maurīcijas Republika ir vienojušās par sekojošo.

               (1)
                     No 2022. gada 1. janvāra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas protokola pēdējā gadā spēkā esošo kārtību ar līdzšinējiem nosacījumiem atjauno uz tik ilgu laiku, bet ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem, līdz tiek panākta vienošanās par jaunu protokolu un tas kļūst piemērojams.

               (2)
                     Finansiālais ieguldījums, ko ES maksā par kuģu piekļuvi Maurīcijas ūdeņiem, šā pagarinošā nolīguma laikā ir puse no protokola 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās ikgadējās summas, proti, tas ir 110 000 EUR un atbilst 2000 tonnu lielam atsauces daudzumam. Minēto summu izmaksā ar vienu maksājumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas, kad provizoriski sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu. Protokola 4. panta 5. un 6. punktu piemēro mutatis mutandis.

               (3)
                     Saskaņā ar šo pagarinošo nolīgumu atbalsts Maurīcijas zivsaimniecības nozares politikai ir 110 000 EUR un atbalsts jūrlietu politikas un okeānu ekonomikas attīstībai ir 67 500 EUR. Apvienotā komiteja, kuras izveide paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā, ne vēlāk kā triju mēnešu laikā no dienas, kad sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu, ar minēto summu saistīto programmu apstiprina saskaņā ar protokola 5. panta 1. punktu. Nozares atbalstam paredzēto finansiālo ieguldījumu izmaksā ar vienu maksājumu un pamatojoties uz saskaņoto programmu.

               (4)
                     Ja protokola atjaunošanas sarunu iznākumā tiks parakstīts jauns protokols, kas kļūs (provizoriski) piemērojams, pirms pagājuši iepriekš 1. punktā paredzētie seši mēneši, tad 2. un 3. punktā minētie finansiālā ieguldījuma maksājumi tiks samazināti proporcionāli laikam. Piemērojamajam samazinājumam atbilstošo summu, kura ir jau izmaksāta, atskaita no finansiālā ieguldījuma pirmā maksājuma, kas veicams saskaņā ar jauno protokolu.

               (5)
                     Šā pagarinošā nolīguma piemērošanas laikā zvejas atļaujas izdod saskaņā ar protokola pielikuma II nodaļu. Avansa maksājums, kuru maksā kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, un kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir puse no pielikuma II nodaļas 3. punkta 3. apakšpunkta a)–c) punktā noteiktajām maksām protokola piemērošanas pēdējā gadā un atbilst pusei no attiecīgajiem tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju daudzumiem, kas noteikti 3. punkta 3. apakšpunkta a)–c) punktā. Licences maksa, ko piemēro apgādes kuģiem, ir 2000 EUR jeb puse no pielikuma II nodaļas 4. punktā noteiktās maksas.

               (6)
                     Zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar šo pagarinošo nolīgumu, ir derīgas līdz pagarinātā termiņa beigām.

               (7)
                     Attiecībā uz protokola pielikuma III nodaļā paredzēto nozvejas ziņojumu sniegšanu Savienība pirms katra trimestra beigām iesniedz Maurīcijai nozvejas datus par ikvienu atļauju saņēmušo Savienības kuģi; Maurīcija katru trimestri sniedz atļauju saņēmušo Savienības kuģu nozvejas datus, kas iegūti no zvejas žurnāliem.

               (8)
                     Par katru kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, un kuģi, kas zvejo ar dreifējošām āķu jedām, Savienība ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pagarinājuma laika beigām Maurīcijai un attiecīgajam kuģa īpašniekam nosūta galīgo paziņojumu par maksām, kuras kuģim jāmaksā par zvejas darbībām, ko tas veicis pagarinājuma laikā. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par 5. punktā minēto avansa maksājumu, kuģa īpašnieks atlikumu samaksā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc galīgā paziņojuma saņemšanas. Ja ar avansa maksājumu samaksātā summa ir lielāka par galīgajā paziņojumā norādīto summu, starpību neatmaksā. Attiecībā uz galīgā paziņojuma sagatavošanu, procedūru, kura Maurīcijai jāievēro pēc tā saņemšanas, un tā apstrīdēšanu III nodaļas 5. punktu piemēro mutatis mutandis.

               (9)
                     Attiecībā uz jūrnieku nodarbināšanu, kas paredzēta protokola pielikuma VII nodaļā, Savienības flote, kad tā darbojas Maurīcijas ūdeņos, nodarbina sešus kvalificētus Maurīcijas jūrniekus.

               (10)
                     Kamēr šī vēstuļu apmaiņa nav stājusies spēkā, to piemēro provizoriski no 2022. gada 1. janvāra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas. Tā stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               Būtu pateicīgs, ja apstiprināsit šīs vēstules saņemšanu un Maurīcijas Republikas piekrišanu tās saturam.

               Ar cieņu

               Eiropas Savienības vārdā

               Maurīcijas Republikas vēstule

               Godātie kungi!

               Man ir gods apstiprināt, ka ir saņemta jūsu šodienas vēstule, kuras teksts ir šāds:

               “Godātie kungi!

               Man ir gods apstiprināt, ka Eiropas Savienība un Maurīcijas Republika piekrīt tālāk aprakstītajai pagaidu kārtībai, kādā uz laiku līdz protokola atjaunošanas sarunu pabeigšanai tiek pagarināts patlaban – no 2017. gada 8. decembra līdz 2021. gada 7. decembrim – piemērojamais protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku (turpmāk “protokols”).

               Tādēļ Eiropas Savienība un Maurīcijas Republika ir vienojušās par sekojošo.

               (1)
                     No 2022. gada 1. janvāra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas protokola pēdējā gadā spēkā esošo kārtību ar līdzšinējiem nosacījumiem atjauno uz tik ilgu laiku, bet ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem, līdz tiek panākta vienošanās par jaunu protokolu un tas kļūst piemērojams.

               (2)
                     Finansiālais ieguldījums, ko ES maksā par kuģu piekļuvi Maurīcijas ūdeņiem, šā pagarinošā nolīguma laikā ir puse no protokola 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās ikgadējās summas, proti, tas ir 110 000 EUR un atbilst 2000 tonnu lielam atsauces daudzumam. Minēto summu izmaksā ar vienu maksājumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas, kad provizoriski sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu. Protokola 4. panta 5. un 6. punktu piemēro mutatis mutandis.

               (3)
                     Saskaņā ar šo pagarinošo nolīgumu atbalsts Maurīcijas zivsaimniecības nozares politikai ir 110 000 EUR un atbalsts jūrlietu politikas un okeānu ekonomikas attīstībai ir 67 500 EUR. Apvienotā komiteja, kuras izveide paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā, ne vēlāk kā triju mēnešu laikā no dienas, kad sāk piemērot šo vēstuļu apmaiņu, ar minēto summu saistīto programmu apstiprina saskaņā ar protokola 5. panta 1. punktu. Nozares atbalstam paredzēto finansiālo ieguldījumu izmaksā ar vienu maksājumu un pamatojoties uz saskaņoto programmu.

               (4)
                     Ja protokola atjaunošanas sarunu iznākumā tiks parakstīts jauns protokols, kas kļūs (provizoriski) piemērojams, pirms pagājuši iepriekš 1. punktā paredzētie seši mēneši, tad 2. un 3. punktā minētie finansiālā ieguldījuma maksājumi tiks samazināti proporcionāli laikam. Piemērojamajam samazinājumam atbilstošo summu, kura ir jau izmaksāta, atskaita no finansiālā ieguldījuma pirmā maksājuma, kas veicams saskaņā ar jauno protokolu.

               (5)
                     Šā pagarinošā nolīguma piemērošanas laikā zvejas atļaujas izdod saskaņā ar protokola pielikuma II nodaļu. Avansa maksājums, kuru maksā kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, un kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir puse no pielikuma II nodaļas 3. punkta 3. apakšpunkta a)–c) punktā noteiktajām maksām protokola piemērošanas pēdējā gadā un atbilst pusei no attiecīgajiem tunzivju un tunzivjveidīgo sugu zivju daudzumiem, kas noteikti 3. punkta 3. apakšpunkta a)–c) punktā. Licences maksa, ko piemēro apgādes kuģiem, ir 2000 EUR jeb puse no pielikuma II nodaļas 4. punktā noteiktās maksas.

               (6)
                     Zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar šo pagarinošo nolīgumu, ir derīgas līdz pagarinātā termiņa beigām.

               (7)
                     Attiecībā uz protokola pielikuma III nodaļā paredzēto nozvejas ziņojumu sniegšanu Savienība pirms katra trimestra beigām iesniedz Maurīcijai nozvejas datus par ikvienu atļauju saņēmušo Savienības kuģi; Maurīcija katru trimestri sniedz atļauju saņēmušo Savienības kuģu nozvejas datus, kas iegūti no zvejas žurnāliem.

               (8)
                     Par katru kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, un kuģi, kas zvejo ar dreifējošām āķu jedām, Savienība ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc pagarinājuma laika beigām Maurīcijai un attiecīgajam kuģa īpašniekam nosūta galīgo paziņojumu par maksām, kuras kuģim jāmaksā par zvejas darbībām, ko tas veicis pagarinājuma laikā. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par 5. punktā minēto avansa maksājumu, kuģa īpašnieks atlikumu samaksā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc galīgā paziņojuma saņemšanas. Ja ar avansa maksājumu samaksātā summa ir lielāka par galīgajā paziņojumā norādīto summu, starpību neatmaksā. Attiecībā uz galīgā paziņojuma sagatavošanu, procedūru, kura Maurīcijai jāievēro pēc tā saņemšanas, un tā apstrīdēšanu III nodaļas 5. punktu piemēro mutatis mutandis.

               (9)
                     Attiecībā uz jūrnieku nodarbināšanu, kas paredzēta protokola pielikuma VII nodaļā, Savienības flote, kad tā darbojas Maurīcijas ūdeņos, nodarbina sešus kvalificētus Maurīcijas jūrniekus.

               (10)
                     Kamēr šī vēstuļu apmaiņa nav stājusies spēkā, to piemēro provizoriski no 2022. gada 1. janvāra vai no jebkuras citas vēlākas dienas pēc šīs vēstuļu apmaiņas parakstīšanas. Tā stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               Būtu pateicīgs, ja apstiprināsit šīs vēstules saņemšanu un Maurīcijas Republikas piekrišanu tās saturam.

               Ar cieņu”

               Apstiprinu, ka jūsu vēstules saturs Maurīcijas Republikai ir pieņemams.

               Saskaņā ar jūsu priekšlikumu jūsu vēstule un šī vēstule kopā veido nolīgumu.

               Ar cieņu

               Maurīcijas Republikas vārdā


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.1.2022
            COM(2022) 25 final
            2022/0015(BUD)

            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF/2022/000 TA 2022 – tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Noteikumi, kas piemērojami finansiāliem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulā (ES) 2021/691 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013
                  1
                (turpmāk tekstā “EGF regula”).

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                  Pamatdati:

                  EGF atsauces Nr.
                        EGF/2022/000

                  Eiropas Komisija
                        Tehniskā palīdzība

                  Administratīvie izdevumi: budžets EUR
                        290 000

                  Administratīvie izdevumi procentos (maksimālais apjoms: 0,5 %)
                        0,14 %

               Saskaņā ar EGF regulas 11. panta 1. punktu pēc Komisijas iniciatīvas tehniskajai palīdzībai katru gadu var izmantot līdz 0,5 % no EGF gada maksimālās summas.

               Finansējamā tehniskā palīdzība un tās paredzamo izmaksu sadalījums

               1.Covid-19 pandēmija ne tikai traucēja EGF lietu apstrādi, bet arī radīja nenoteiktību attiecībā uz vispārējām darbībām, jo īpaši notikumiem, kuros būtu nepieciešama fiziska klātbūtne. Tādējādi 2021. gadā Komisija nepieprasīja tehniskās palīdzības atbalstu. Priekšlikums 2022. gadam ir pielāgots pašreizējai situācijai.

               2.Šo ieguldījumu izmantos EGF regulas 11. panta 1. un 4. punktā un 12. panta 2., 3. un 4. punktā minētajiem izdevumiem, kā sīkāk izklāstīts turpmāk. To pārvaldīs Eiropas Komisija tiešā pārvaldībā.

                        Apraksts

                        Kopējie izdevumi
                        (EUR)

                        Administratīvie izdevumi

                        190 000

                        Tehniskie izdevumi

                        100 000

                        Kopējie lēstie izdevumi

                        290 000

               3.Administratīvie izdevumi

               ·EGF kontaktpersonu ekspertu grupa, kurā ir divi dalībnieki no katras dalībvalsts, noturēs regulārās sanāksmes (2022. gada pirmajā un otrajā pusē un 2023. gada pirmajā pusē). Pandēmijas dēļ 2021. gada sanāksme bija pilnībā virtuāla. Saskaņā ar pašreizējo plānu 2022. gadā, visticamāk, atsāksies sanāksmes ar fizisku klātbūtni.

               ·Lai veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm, Komisija organizēs vienu semināru, kurā piedalīsies EGF īstenošanas struktūras un sociālie partneri. Tas tiks ieplānots dienu pirms ekspertu grupas sanāksmes 2022. gadā. Sanāksme, visticamāk, notiks klātienē.

               ·Informatīvās darbības: Eiropas Komisijas mājaslapas rubrikā "Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība" izveidotā sadaļa par EGF
                  2
               , kuru Komisija uztur saskaņā ar EGF regulas 12. panta 2. punktu, tiks regulāri atjaunināta un paplašināta, katru jaunu tiešsaistes klātbūtnes elementu tulkojot visās ES valodās. Tiks palielināta vispārējā izpratne par EGF un tiks popularizēta tā atpazīstamība. Informācija par EGF tiks sniegta dažādos Komisijas izdevumos un audiovizuālajos materiālos, kā paredzēts EGF regulas 11. panta 1. punktā.

               4.Tehniskie izdevumi

               ·Elektroniskas datu apmaiņas sistēmas uzturēšana un atjaunināšana. Komisija turpina darbu pie EGF pieteikumiem un pārvaldībai paredzētu standartizētu procedūru izveides, izmantojot dalītās līdzekļu pārvaldības kopējās sistēmas (SFC) funkcijas. Tas ļaus vienkāršot EGF regulā paredzēto pieteikumu sagatavošanu, paātrināt to apstrādi un vieglāk sagatavot dažādus ziņojumus. SFC saskarne atvieglo arī EGF finanšu operācijas. Pie tām jo īpaši pieder:

               –SFC 2014.-2020. gada lietojumprogrammas uzturēšana un turpmāka attīstība, kas nepieciešama lietu slēgšanai;

               –EGF 2021.–2027. gada saskarnes turpmāka attīstīšana SFC, jo īpaši jaunas funkcijas un pielāgojumi, lai SFC saskaņotu ar EGF regulas 2021.–2027. gadam prasībām.

               ·Uzraudzība un datu vākšana: Komisija vāks datus par saņemtajiem, samaksātajiem un noslēgtajiem pieteikumiem un ierosinātajiem un īstenotajiem pasākumiem. Šie dati būs pieejami tīmekļa vietnē un tiks pienācīgi apkopoti turpmākajiem ziņojumiem reizi divos gados.

               Finansējums

               5.Maksimālais pieejamais EGF gada budžets 2022. gadā ir 186 miljoni EUR 2018. gada cenās (201 332 382 EUR 2022. gada cenās), kā noteikts 8. pantā Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam
                  3
               .

               6.EGF regulas 11. panta 1. punktā noteikts, ka pēc Komisijas iniciatīvas tehniskajai palīdzībai var izmantot 0,5 % no šīs summas. Patlaban ir pieejama visa 2022. gadam paredzētā summa. Ierosinātā summa atbilst 0,14 % no maksimālā pieejamā EGF gada budžeta 2022. gadā.

               7.Lēmuma priekšlikumu par EGF izmantošanu kopīgi pieņems Eiropas Parlaments un Padome, kā noteikts 9. punktā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai
                  4
               .

               Saistītie akti

               8.Vienlaikus ar šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par 290 000 EUR pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju.

               Maksājumu apropriāciju avots

               9.Apropriācijas no EGF budžeta pozīcijas tiks izmantotas, lai segtu tehniskajai palīdzībai nepieciešamo summu 290 000 EUR.

               2022/0015 (BUD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF/2022/000 TA 2022 – tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/691 (2021. gada 28. aprīlis) par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1309/2013
                  5
               , un jo īpaši tās 15. panta 1. punktu,

               ņemot vērā 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai
                  6
               , un jo īpaši tā 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda darbu zaudējušiem darba ņēmējiem (EGF) mērķis ir apliecināt solidaritāti un veicināt ilgtspējīgu pienācīgas kvalitātes nodarbinātību Savienībā, sniedzot atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem un pašnodarbinātām personām, kuri ir atlaisti no darba nozīmīgas pārstrukturizācijas rezultātā, un palīdzot viņiem pēc iespējas ātrāk atgriezties ilgtspējīgā pienācīgas kvalitātes nodarbinātībā.

               (2)EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu 186 miljonu EUR apmērā (2018. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093
                  7
                8. pantā.

               (3)Regulā (ES) 2021/691 paredzēts, ka katru gadu ne vairāk kā 0,5 % no maksimālās, ikgadējās no EGF pieejamās summas pēc Komisijas iniciatīvas var izmantot tehniskajai palīdzībai.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai tehniskajai palīdzībai pēc Komisijas iniciatīvas nodrošinātu 290 000 EUR.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2022. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu darbu zaudējušiem darba ņēmējiem, lai piešķirtu 290 000 EUR saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]
                  8*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētāja
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

                     (2)

                  http://ec.europa.eu/egf
                  .

                     (3)

                        OV L 433, 22.12.2020., I/15. lpp.

                     (4)

                        OV L 433, 22.12.2020., I/29. lpp.

                     (5)

                        OV L 153, 3.5.2021., 48. lpp.

                     (6)

                        OV L 433, 22.12.2020., I/29. lpp.

                     (7)

                        Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam (OV L 433, 22.12.2020., I/15. lpp.).

                     (8)
                  *
                        Datumu ieraksta Parlaments pirms publicēšanas OV.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2022
            COM(2022) 26 final
            2022/0016(COD)

            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padomes Lēmums 2003/17/EK atzīst noteiktu trešo valstu līdzvērtību attiecībā uz lauka apskatēm un noteiktu sugu sēklu audzēšanu, ko veic atbilstīgi Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK. Ir atzīts, ka nacionālās normas, kas reglamentē minētajās valstīs novāktas un kontrolētas sēklas, attiecībā uz sēklu īpašībām un pasākumiem, kuri veikti to pārbaudei, sēklu identifikācijas nodrošināšanai, marķēšanai un kontrolei, sniedz tādas pašas garantijas kā noteikumi, ko piemēro Eiropas Savienībā novāktām un kontrolētām sēklām. Pēc tam šo trešo valstu sēklas var tirgot Savienībā. Šī līdzvērtības sistēma palīdz uzturēt nepārtrauktu augstas kvalitātes sēklu piegādi Savienībā.

               Lēmums 2003/17/EK spēku zaudē 2022. gada 31. decembrī. Šā priekšlikuma mērķis ir šā lēmuma piemērošanas termiņu pagarināt, lai novērstu jebkādu risku, ka sēklu importēšana uz Savienību varētu tikt traucēta. Lai ražotu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem sertificētas sēklas, ir jāveic vairāki priekšdarbi (piemēram, šķirņu reģistrācija Savienības kopējā katalogā). Turklāt, lai iegūtu laišanai tirgū pietiekami daudz sēklu, vairāki gadi ir vajadzīgi pavairošanai. Ņemot vērā šos aspektus, tiek atzīts par lietderīgu atzītas līdzvērtības periodu pagarināt par septiņiem gadiem.

               Turklāt šā priekšlikuma mērķis ir to trešo valstu sarakstā, attiecībā uz kurām ir atzīta līdzvērtība, iekļaut Bolīviju. Bolīvija šo trešo valstu sarakstā nav iekļauta. Tāpēc Bolīvijā novāktu graudaugu (kukurūzas un sorgo) un eļļas augu un šķiedraugu (saulespuķu) sēklas uz Eiropas Savienību importēt pašlaik nav iespējams.

               2016. gada 29. janvārī Bolīvija Komisijai iesniedza pieprasījumu, lūdzot Komisiju uzskatīt, ka ar attiecīgo valsts iestāžu veiktu oficiālo kontroļu starpniecību Bolīvijā ražotas sorgo, kukurūzas un saulespuķu sēklas attiecībā uz identitāti, veselību un kvalitāti piedāvā tādas pašas garantijas kā ES ražotas sēklas.

               Pēc minētā pieprasījuma saņemšanas Komisija ir novērtējusi spēkā esošos Bolīvijas tiesību aktus un Bolīvijā izdarījusi sēklu ražošanas un sertifikācijas sistēmas revīziju
                  1
               . Komisija ieteica dažus noteikumus un tehniskos standartus, ko Bolīvijā piemēro sēklu ražošanai un sertificēšanai, saskaņot ar ESAO sēklu shēmu prasībām un Direktīvu 66/402/EEK un 2002/57/EK. Līdz 2018. gada 30. novembrim Bolīvija bija pieņēmusi visas nepieciešamās administratīvās rezolūcijas, ar kurām īstenot Komisijas ieteikumus, tāpēc Komisija uzskatīja, ka Bolīvijas sistēma nodrošina to pašu kā ES sistēma.

               Šis priekšlikums stimulēs Bolīvijas un ES savstarpējo tirdzniecību. Ar ieguldījumiem Bolīvijas sēklu ražošanas jaudās ES uzņēmumi, kuriem ir tiesības pavairot ES kopējā šķirņu katalogā iekļautās kukurūzas, sorgo un saulespuķu šķirnes, var daudzveidīgot sēklu ražošanas apgabalus, lai samazinātu atkarību no ražošanas tikai vienā klimata zonā. Bolīvijas galvenā priekšrocība ES tirgū būtu tāda pretstāve sēklu sezonālai ražošanai, kas pavasarī ziemeļu puslodē garantētu noteiktu sēklu pieejamību. Tātad, piešķirot līdzvērtīgumu ar Eiropas Savienību, būtu sekmēts, ka Eiropas Savienībā pastāvīgi tiek piegādātas augstas kvalitātes sēklas. Līdz ar to, ka ES kļūtu par eksporta tirgu, ieguldījumus Bolīvijas lauksaimniecības attīstībā tā varētu padarīt pievilcīgākus arī ES reģistrētiem uzņēmumiem.

               Iepriekš minēto iemeslu dēļ Bolīvijas sēklu ražošanas un sertifikācijas sistēmu ir lietderīgi atzīt par līdzvērtīgu ES sēklu ražošanas un sertifikācijas sistēmai un var atļaut no šīs valsts ES tirgū importēt sorgo, kukurūzas un saulespuķu sēklas.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis lēmums tehniski īsteno līdzšinējās prasības un saskan ar spēkā esošajiem rīcībpolitiskajiem noteikumiem sēklu tirdzniecības jomā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Cenšoties nodrošināt, ka sēklu tirdzniecība turpinās nepārtraukti un sēklas uz Savienību tiek piegādātas nepārtraukti, šis priekšlikums saskan ar kopējās lauksaimniecības politikas mērķiem.

                  Turklāt šis priekšlikums atbilst 2018. gadā sāktās ES kopīgās “Eiropas stratēģijas Bolīvijai” mērķiem, jo veicinās Savienības noteikumiem atbilstošu sēklu tirdzniecību, kā arī Bolīvijā — lauku attīstību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā tiesību akta juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts, kurš pilnvaro Eiropas Parlamentu un Padomi pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai.

               •
                     Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Saskaņā ar LESD 43. pantu šī iniciatīva ir ekskluzīvā ES kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro.

               Turklāt prasības attiecībā uz sēklām tiek reglamentētas Savienības līmenī. Lai nodrošinātu importēto sēklu brīvu apriti vienotajā tirgū, ir vajadzīga Savienības līmeņa rīcība.

               •
                     Proporcionalitāte

                  Šis ir vienīgais iespējamais Savienības rīcības veids izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               •
                     Juridiskā instrumenta izvēle

                  Šai spēkā esošo prasību tehniskajai īstenošanai piemērotais instruments ir lēmums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •
                     Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas

               •
                     Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Dalībvalstis ir informētas par attiecīgo Bolīvijas tiesību aktu juridisko novērtējumu un par revīziju, kas veikta, lai noteiktu Bolīvijas sistēmas līdzvērtību; ar dalībvalstīm ir arī apspriesti iniciatīvas elementi. Pati Bolīvija revīzijas ziņojuma projektu ir komentējusi un, lai novērstu konstatētos trūkumus, ir ieviesusi ieteiktās izmaiņas. Lai ieinteresētajām personām būtu iespējams iesniegt atsauksmes, Labāka regulējuma portālā no 2021. gada 19. augusta līdz 2021. gada 30. septembrim bija publicēts Ceļvedis par līdzvērtības piešķiršanu Bolīvijai. Tika iesniegts tikai viens pienesums, kurā priekšlikums par līdzvērtīguma piešķiršanu Bolīvijai netika apšaubīts. Ieinteresētās personas un dalībvalstis ir informētas arī par Padomes Lēmuma 2003/17/EK piemērošanas pagarināšanu.

               •
                     Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Jau vairākus gadu desmitus spēkā ir ES līdzvērtības sistēma, kas lielā mērā balstās uz ESAO sēklu sertifikācijas shēmām, kuras paredzētas starptautiskajā tirdzniecībā pārvietotām sēklām, un Starptautiskās Sēklu testēšanas asociācijas (ISTA) metodēm vai attiecīgā gadījumā saskan ar ISTA noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi Oficiālo sēklu analītiķu asociācijas (AOSA) noteikumiem. Starptautiskajā sēklu tirdzniecībā šī daudzpusējā sistēma papildus garantē importēto sēklu kvalitāti un to atbilstību ES tiesību aktiem.

                  Sēklas, kas uz līdzvērtības sistēmas pamata importētas no trešām valstīm, dalībvalstis sēklu tirdzniecības sakarā oficiāli inspicē vismaz izlases veida kontrolpārbaudēs, kurās pārbauda atbilstību sēklu tirdzniecības direktīvu 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK prasībām un nosacījumiem.

                  Komisija ir leģislatīvā aspektā novērtējusi Bolīvijā ieviesto sistēmu. Turklāt tās dienesti Bolīvijā ir veikuši revīziju un sagatavojuši ziņojumu, kurā aprakstīti šīs revīzijas rezultāti un kurš ir pieejams Komisijas vietnē. Turklāt Bolīvija ir ESAO sēklu shēmu dalībniece, un sēklu paraugi ESAO sertificēšanas vajadzībām tiek ņemti un testēti saskaņā ar ISTA noteikumiem.

               •
                     Ietekmes novērtējums

                  Šis ir tīri tehnisks lēmums, ar ko tiek īstenoti spēkā esoši noteikumi. Trešās valstīs veiktu sēklu ražošanai paredzēto lauka apskašu līdzvērtīgumu un trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu atzīst, pamatojoties uz ESAO sēklu sertifikācijas shēmām starptautiskajā tirdzniecībā pārvietotām sēklām un Starptautiskās sēklu pārbaudes asociācijas (ISTA) metodēm. ES un tās dalībvalstis ir cieši iesaistītas šo shēmu un metožu izstrādē, uz kurām balstās arī Savienības tiesību akti un saskaņā ar kurām sēklas tiek eksportētas no dalībvalstīm uz trešām valstīm.  Tātad ietekmes novērtējums nav vajadzīgs.

               •
                     Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Šis priekšlikums ar REFIT nav saistīts. Šis priekšlikums neietekmē atbilstības nodrošināšanas izmaksas operatoriem. “Digitālā pārbaude” uz šo priekšlikumu neattiecas.

               •
                     Pamattiesības

                  Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums budžetu neietekmē.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Ar vienu materiālo noteikumu priekšlikumā groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK, pirmkārt, pagarinot tā piemērošanas laikposmu līdz 2029. gada 31. decembrim un, otrkārt, Bolīviju pievienojot to trešo valstu sarakstam, attiecībā uz kurām sēklu ražošanai paredzēto augu un šajās valstīs ražoto sēklu lauka apskates uzskata par līdzvērtīgām ES lauka apskatēm un sēklu ražošanai, bet tikai attiecībā uz sorgo, kukurūzu un saulespuķēm.

               2022/0016 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

               ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  2
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Padomes Lēmums 2003/17/EK
                  3
                paredz, ka, ievērojot noteiktus nosacījumus, lauka apskates, ko minētā lēmuma I pielikumā norādītajās trešās valstīs veic noteiktiem sēklu ražošanai paredzētiem augiem, uzskata par līdzvērtīgām tām lauka apskatēm, ko veic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tas arī paredz, ka noteiktos apstākļos dažas minētajās valstīs ražotas noteiktu sugu augu sēklas ir uzskatāmas par līdzvērtīgām sēklām, kas ražotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

               (2)Attiecībā uz šīm trešām valstīm līdzvērtība ir atzīta, pamatojoties uz daudzpusēju starptautiskās sēklu tirdzniecības sistēmu, proti, saskaņā ar ESAO sēklu sertifikācijas shēmām tirdzniecībā pārvietotām sēklām un Starptautiskās sēklu pārbaudes asociācijas (ISTA) metodēm vai attiecīgā gadījumā saskaņā ar ISTA noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi Oficiālo sēklu analītiķu asociācijas ISTA noteikumiem. Komisija ir novērtējusi tiesību aktus un dažās no minētajām trešām valstīm veikusi revīzijas, lai — pirms pirmoreiz atzīt līdzvērtību — pārbaudītu, vai tās atbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām prasībām. Ikgadēja testēšana un ziņošana ESAO sistēmā, regulāras atkārtotas laboratoriju revīzijas ISTA akreditācijas vajadzībām, kā arī Savienības tiesību aktu sakarā veiktas oficiālas apskates liecina, ka šajās trešās valstīs veiktās lauka apskates joprojām nodrošina dalībvalstu veiktajām lauka apskatēm līdzvērtīgas garantijas un ka šajās trešās valstīs ražotās un sertificētās sēklas joprojām sniedz tādas pašas garantijas kā sēklas, kas ražotas un sertificētas dalībvalstīs. Tāpēc minētās lauka apskates un sēklas arī turpmāk būtu jāuzskata par Savienības prasībām līdzvērtīgām.

               (3)2016. gadā Bolīvija Komisijai iesniedza pieprasījumu atzīt par līdzvērtīgu tās lauka apskašu sistēmu, kuras priekšmets ir tādi sēklu ražošanai paredzēti kultūraugi un tādas Sorghum spp. (sorgo), Zea mays (kukurūzas) un Helianthus annuus (saulespuķu) sēklas, kas ražotas un sertificētas Bolīvijā.

               (4)Komisija novērtēja attiecīgos Bolīvijas tiesību aktus un 2018. gadā revīzijā pārbaudīja Bolīvijas sēklu ražošanas un kukurūzas, sorgo un saulespuķu oficiālās kontroles sistēmu un tās atbilstību Savienības prasībām. Revīzijas konstatējumus tā publicēja ziņojumā
                  4
               .

               (5)Minētā revīzija parādīja, ka sēklu ražošanas un sertifikācijas sistēma Bolīvijā ir organizēta labi. Komisija Bolīvijā konstatēja dažas nepilnības un sniedza tai ieteikumus. Tā kā Bolīvija šos trūkumus līdz 2018. gada 30. novembrim novērsa, tā atbilst Lēmuma 2003/17/EK II pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem un attiecīgajām prasībām, kas noteiktas Padomes Direktīvā 66/402/EEK
                  5
                un 2002/57/EK
                  6
               .

               (6)Tādēļ ir lietderīgi atzīt par līdzvērtīgām lauka apskates, kas Bolīvijā veiktas attiecībā uz tādiem sēklu ražošanai paredzētiem kultūraugiem kā sorgo, kukurūza un saulespuķes un attiecībā uz Bolīvijā ražotām sorgo, kukurūzas un saulespuķu sēklām un ko ir oficiāli sertificējušas tās iestādes.

               (7)Lēmuma 2003/17/EK termiņš ir 2022. gada 31. decembris, tāpēc laikposms, uz kādu saskaņā ar minēto lēmumu ir atzīta līdzvērtība, būtu jāpagarina, lai nekādi nepieļautu risku, ka varētu tikt traucēts sēklu imports Savienībā. Ņemot vērā ieguldījumus un laiku, kas vajadzīgs saskaņā ar Savienības tiesību aktiem sertificētu sēklu ražošanai, minēto laikposmu ir lietderīgi pagarināt par septiņiem gadiem.

               (8)Tāpēc Lēmums 2003/17/EK būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               Grozījumi Lēmumā 2003/17/EK

               Lēmumu 2003/17/EK groza šādi:

               (1)lēmuma 6. pantā datumu “2022. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “2029. gada 31. decembrim”;

               (2)lēmuma I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

               2. pants
               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants
               Adresāti

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētāja
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        Galīgais ziņojums par revīziju, kas Bolīvijas Daudznāciju Valstī no 2018. gada 14. marta līdz 2018. gada 22. martam veikta, lai novērtētu sēklu oficiālo kontroļu un sertifikācijas sistēmu un to līdzvērtību Eiropas Savienības prasībām (Final report of an audit carried in the Plurinational State of Bolivia from 14 March 2018 to 22 March 2018 in order to evaluate the system of official controls and certification of seed and their equivalence with European Union requirements), http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_2_en.cfm?rep_id=4005.

                     (2)

                        OV C , , . lpp.

                     (3)

                        Padomes Lēmums 2003/17/EK (2002. gada 16. decembris) par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu (OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp.).

                     (4)

                        Galīgais ziņojums par revīziju, kas Bolīvijas Daudznāciju Valstī no 2018. gada 14. marta līdz 2018. gada 22. martam veikta, lai novērtētu sēklu oficiālo kontroļu un sertifikācijas sistēmu un to līdzvērtību Eiropas Savienības prasībām (Final report of an audit carried in the Plurinational State of Bolivia from 14 March 2018 to 22 March 2018 in order to evaluate the system of official controls and certification of seed and their equivalence with European Union requirements), http://ec.europa.eu/food/fvo/rep_details_2_en.cfm?rep_id=4005.

                     (5)

                        Padomes Direktīva 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību (OV 125, 11.7.1966., 2309. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Direktīva 2002/57/EK (2002. gada 13. jūnijs) par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.1.2022
            COM(2022) 26 final

            PIELIKUMS
            priekšlikumam
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko attiecībā uz piemērošanas termiņu un attiecībā uz tādu lauka apskašu līdzvērtīgumu, ko Bolīvijā veic sakarā ar graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, un attiecībā uz Bolīvijā ražotu graudaugu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK

               PIELIKUMS

               Lēmuma 2003/17/EK I pielikuma tabulu groza šādi:

               (1)pirmās slejas virsraksta “Valsts” zemsvītras piezīmi groza šādi:

               “(1) AR — Argentīna, AU — Austrālija, BO – Bolīvija, BR — Brazīlija, CA — Kanāda, CL — Čīle, GB — Apvienotā Karaliste, IL – Izraēla, MA – Maroka, MD – Moldovas Republika, NZ – Jaunzēlande, RS – Serbija, TR – Turcija, UA – Ukraina, US – Amerikas Savienotās Valstis, UY – Urugvaja, ZA – Dienvidāfrika.”;

               (2)starp ierakstiem “AU” un “BR” iekļauj šādu ierakstu:

               “

                        BO

                        Lauku attīstības un lauku ministrija
                           Bolīvija

                        Av. Camacho entre calles Loaya y Bueno N°1471, LA PAZ

                        66/402/EEK — tikai attiecībā uz Zea mays un Sorghum spp.;

                        2002/57/EK — tikai attiecībā uz Helianthus annuus

               ”.