title: Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju un par Regulas (EK) Nr. 1030/2003 atcelšanu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0296

Priekšlikums Padomes Regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju un par Regulas (EK) Nr. 1030/2003 atcelšanu

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 31.5.2007COM(2007) 296 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju un par Regulas (EK) Nr. 1030/2003 atcelšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 234/2004 un tās grozījumiem attiecībā uz Libēriju tiek īstenots aizliegums sniegt dažus pakalpojumus saistībā ar ieročiem un militāro aprīkojumu, kā arī aizliegums importēt neapstrādātus dimantus atbilstīgi Kopējai nostājai 2007/193/KĀDP un saistītajām Kopējām nostājām, un Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijai 1521(2003), un citām attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām.2.  Ar 2007. gada 27. aprīļa Rezolūciju 1753(2007) ANO Drošības padome nolēma cita starpā atcelt aizliegumu attiecībā uz dimantiem.3.  Tādējādi Libērijai tika atļauta dalība Kimberli procesa sertifikācijas sistēmā no 2007. gada 4. maija. Attiecīgi Komisijas regulā Libērija tiks iekļauta dalībnieku sarakstā II pielikumā Regulai (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem.4.  Ņemot to vērā, Komisija ierosina atsaukt Regulas (EK) Nr. 234/2004 noteikumus, kas nosaka aizliegumu importēt no Libērijas neapstrādātus dimantus un liegumu pārkāpt šo aizliegumu.PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju un par Regulas (EK) Nr. 1030/2003 atcelšanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā Kopējo nostāju 2007/…/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2007/193/KĀDP par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) 2004. gada 10. februāra Kopējā nostāja 2004/137/KĀDP, ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Libēriju, noteica ANODPR 1521(2003) minēto pasākumu īstenošanu pret Libēriju, cita starpā aizliegumu no Libērijas importēt neapstrādātus dimantus. Šo aizliegumu ar Kopējo nostāju 2007/193/KĀDP[2] nesen pagarināja uz sešiem mēnešiem. ANO Drošības Padome 2007. gada 27. aprīlī pieņēma Rezolūciju 1753(2007). Cita starpā tā nolēma atcelt pasākumu attiecībā uz dimantiem. Tādējādi Libērijai tika atļauta dalība Kimberli procesa sertifikācijas sistēmā no 2007. gada 4. maija. Attiecīgi Komisijas Regulā Libērija jāiekļauj dalībnieku sarakstā II pielikumā Regulai (EK) Nr. 2368/2002 par Kimberli procesa sertifikācijas sistēmas īstenošanu starptautiskajā tirdzniecībā ar neapstrādātiem dimantiem.(2) Padomes Regula (EK) Nr. 234/2004[3] cita starpā aizliedz importēt no Libērijas neapstrādātus dimantus.(3) Tādēļ Regulas (EK) Nr. 234/2004 6. panta 1. punkts, kas aizliedz Kopienā importēt neapstrādātus dimantus, kuru izcelsme ir Libērija, un 6. panta 3. punkts, kas liedz pārkāpt šo aizliegumu, ir jāatceļ ar atpakaļejošu spēku no 2007. gada 27. aprīļa,IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pantsSvītro Regulas (EK) Nr. 234/2004 6. panta 1. un 3. punktu.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2007. gada 27. aprīļa.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L […], […].[…].[2007.], […].lpp.[2] OV L 41, 13.2.2007., 17. lpp.[3] OV L 40, 12.2.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.)


				|

		52014PC0613

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem /* COM/2014/0613 final - 2014/0284 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Priekšlikuma pamatojums un mērķi Dziļūdens krājumi ir zivju krājumi, no kuriem zvejo ūdeņos, kas atrodas ārpus kontinentālo šelfu galvenajām zvejas vietām. Tie ir sastopami kontinentālajās nogāzēs vai pie jūras pacēlumiem. Vairums dziļūdens sugu ir lēnaudzīgas, tām ir ilgs mūžs, tāpēc tās ir īpaši jutīgas pret zvejas darbībām. Cits svarīgs dziļūdens sugu jutības pakāpi noteicošs faktors ir tas, vai zveja notiek zonās, kur zivis uzturas lokālos baros, jo īpaši nārsta laikā. Tādā veidā zvejo Atlantijas lielgalvi, zilo jūras līdaku un beriksas. Kā jebkura savvaļas zivju krājuma gadījumā, ja dziļūdens zvejniecības netiks nekādā veidā ierobežotas, tas radīs neveselīgu konkurenci starp zvejas uzņēmumiem: katrs tieksies iegūt savā īpašumā brīvo resursu, neko daudz nerūpējoties par tā ilgtspējīgu izmantošanu. Kamēr Eiropas Savienība 2003. gadā nebija sākusi regulēt šo krājumu zveju, dažu dziļūdens sugu gadījumā tieši tā arī notika. Piemēram, tādi vērtīgi krājumi kā Atlantijas lielgalvis ziemeļrietumu ūdeņos un sarkanā zobaine Biskajas līcī tagad ir noplicināti. Tāpēc zvejas darbību ierobežošana uzskatāma par publisku intervenci, kas nepieciešama, lai novērstu zvejnieku ienākumu izsīkumu, uzlabotu zivju krājumu izmantošanu, to orientējot uz ieguves apjomu palielināšanu ilgtermiņā, un mazinātu ietekmi uz ekosistēmu un barošanās tīklu, ko izraisījusi dažu zivju populāciju apjoma pēkšņa samazināšanās. Attiecībā uz dziļūdens sugām publiskā intervence iegūst īpaši lielu nozīmi, jo to noplicināšanas sekas var būt neatgriezeniskas: labākajā gadījumā būtu vajadzīgs ilgstošs atveseļošanās periods. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) reizi divos gados sagatavo sīku pārskatu par dziļūdens krājumu bioloģisko stāvokli. Jaunākais ICES ieteikums tika publicēts 2014. gada maijā. Šis priekšlikums par zvejas iespēju noteikšanu pamatojas uz turpmāku pārskatu, ko pēc ICES 2014. gada jūnijā veica Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Gan ICES, gan ZZTEK ieteikumā norādīts, ka dziļūdens krājumu zveja vairumā gadījumu joprojām nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un, lai nodrošinātu ilgtspēju, šo krājumu zvejas iespējas būtu jāturpina samazināt tik ilgi, līdz krājumu apmērā parādās pozitīvas tendences. Tas nodrošina pamatu dziļūdens krājumu zvejas iespēju noteikšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013 3. panta c) punktā iestrādāto principu, kurš paredz, ka, pieņemot lēmumus kopējās zivsaimniecības politikas satvarā, cita starpā jāvadās pēc zinātniskiem ieteikumiem.
 Vispārīgais konteksts Kopš 2003. gada dziļūdens sugu zveja ES tiek regulēta ar kopējo pieļaujamo nozveju (KPN), ko nosaka atkarībā no sugas un no apgabala, un ar maksimālo zvejas piepūli, kas īstenojama Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. Kopējā pieļaujamā nozveja konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2013. un 2014. gadam bija noteikta Padomes 2012. gada 20. decembra Regulā (ES) Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā[1]. Zvejas iespēju noteikšana un sadalīšana ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Saistības ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā ir izklāstītas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. pantā. Jo īpaši minētās regulas 2. panta 2. punktā ir noteikta piesardzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā (definēta tās 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā) un paredzēts, ka kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir atjaunot un uzturēt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Turklāt atbilstīgi minētās regulas 16. panta 4. punktam zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar 2. panta 2. punktā izvirzītajiem mērķiem. Turklāt dziļūdens sugu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, cita starpā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Līgumu par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (“1995. gada ANO Zivju krājumu nolīgums”). Jo īpaši svarīgi ir ievērot piesardzību, ja informācija ir neskaidra, neuzticama vai nepietiekama. Saskaņā ar ANO 1995. gada Zivju krājuma nolīguma 6. panta 2. punktu, ja nav iespējams izmantot atbilstīgu zinātnisku informāciju, tas nav iemesls, lai atliktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai tos neveiktu nemaz. Ierosinātā KPN atbilst arī 2008. gada Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību tāljūrā, kuras izstrādājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija un kuras apstiprinātas ar secīgām ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām (2007. gada Rezolūcija 61/105, 2009. gada Rezolūcija 64/72 un, pavisam nesen, 2011. gada Rezolūcija 66/231). Lai gan daudzus dziļūdens zivju krājumus izmanto arī citas zvejojošās valstis, konkrēti, Norvēģija, Islande, Fēru salas un Krievija, un kopīgi ar minētajām zvejojošajām valstīm ir jāvienojas par saskaņotiem pārvaldības pasākumiem, vai, ja krājumi ir starptautiskajos ūdeņos, tas notiek Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijā (NEAFC), ir vajadzīgi vienpusēji pasākumi, kurus piemēro Eiropas Savienības kuģiem, kamēr minētās vienošanās vēl nav panāktas. Tie palīdzēs novērst iepriekš aprakstītās nevēlamās sekas, ko rada neregulēta zveja un krājumu noplicināšana.
 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā ir noteikti Padomes Regulā (ES) Nr. 1262/2012, un tos piemēro līdz 2014. gada 31. decembrim. Tie ir saistīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[2].
 Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Šis priekšlikums ir izstrādāts,
pamatojoties uz principiem un vadlīnijām, kas izklāstītas
Komisijas paziņojumā par apspriešanos par 2015. gada zvejas
iespējām (COM(2014) 388 final), kurā Komisija skaidroja
savu viedokli un plānus attiecībā uz priekšlikumiem par
2015. gada zvejas iespējām visiem krājumiem.
Minētā paziņojuma kontekstā Komisija plaši apspriežas ar
ieinteresētajām aprindām, pilsonisko sabiedrību, dalībvalstīm
un sabiedrību kopumā.
Sīkāks priekšlikuma skaidrojums
Informācija, kas pieejama par šā
priekšlikuma aptvertajiem krājumiem, izņemot vienu strupdeguna
garastes krājumu, neļauj zinātniekiem pilnībā
novērtēt krājumu stāvokli nedz populācijas lieluma,
nedz zvejas izraisītās zivju mirstības izteiksmē. Tam ir
vairāki iemesli: dziļūdens sugu zivis bieži vien ir
lēnaudzīgas un tām ir ilgs mūžs, tāpēc ir
ārkārtīgi grūti strukturēt krājumus pēc
vecuma klasēm un zvejas ietekmi uz krājumiem izvērtēt
pēc izmaiņām nozvejoto zivju garuma vai vecuma
struktūrā. Nav zināms, cik bieži krājums papildinās ar
zivju mazuļiem. Krājumi ir plaši izplatīti dziļumos, kuri
praktisku apsvērumu dēļ ir grūti izpētāmi. Šo
krājumu komerciālā nozīme ir relatīvi maza,
tāpēc zinātnisko uzskaišu dati bieži nav pieejami vai neaptver
visu izplatības apgabalu. Zvejas darbības dažreiz ir tikai
daļēji vērstas uz dziļūdens sugu ieguvi un dažos
gadījumos ir aizsākušās relatīvi nesen.
Ierosinātie nozvejas limiti ir
saskaņā ar Komisijas paziņojumu par ilgtspējības
īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli
iespējamo ilgtspējīgo daudzumu (COM(2006) 360
galīgā redakcija). Turklāt tie ir saderīgi ar
iepriekšējas sagatavošanas procesa principiem, kas izklāstīti
Komisijas paziņojumā par to, kā uzlabot konsultēšanos
Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā (COM(2006) 246
galīgā redakcija), un Komisijas paziņojumā par apspriešanos
par 2015. gada zvejas iespējām, kas minēts iepriekš.
Šajā jaunākajā paziņojumā ir izklāstīti
Komisijas ieskati par to, kā noteikt zvejas iespējas, un šie
noteikumi ir ievēroti, izstrādājot šo priekšlikumu un tajā
ietvertos 22 KPN ierakstus, proti:
·
ja zinātniskie ieteikumi tiek sniegti,
balstoties uz visaptverošiem datiem un kvantitatīvu analīzi un
prognozēm saskaņā ar ICES “MSY pamatsistēmu”,
KPN būtu jānosaka saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. Tas
attiecas uz ierosināto KPN ierakstu par strupdeguna garasti
ziemeļrietumu ūdeņos;
·
ja zinātniskais ieteikums ir orientējošs
un balstās uz pieejamās informācijas kvalitatīvu
analīzi (pat ja tā ir nepilnīga vai ietver eksperta atzinumu),
lēmumi par KPN jāpieņem, pamatojoties uz šo ieteikumu.
Attiecīgi priekšlikumā ir iekļauti 5 KPN samazinājumi,
4 KPN palielinājumi un 2 KPN, kas saglabātas
iepriekšējā apmērā;
·
ja zinātniskais ieteikums ir ierobežots un nav
iespējams sniegt kvantitatīvu ieteikumu par nozvejām,
jāievēro piesardzīgā pieeja: tas attiecas uz 6 KPN
ierakstiem šajā priekšlikumā, no tiem 3 noteikta
piesardzīga KPN nulles apmērā;
·
visbeidzot, vēl ir jāsaņem ZZTEK
ieteikums attiecībā uz vienu melnās matastes krājumu.
Attiecībā uz dziļūdens haizivīm ICES
zinātniskais ieteikums ir gaidāms tikai 2014. gada oktobrī.
Tāpēc 3 KPN ieraksti par dziļūdens haizivīm un
vienu melnās matastes krājumu šajā priekšlikumā ir
norādīti kā “pm”, un tie tiks atjaunināti pēc
priekšlikuma pieņemšanas Komisijā. Turklāt ZZTEK iesaka atbilstošos
pārvaldības pasākumus, kas paredzēti dziļūdens
haizivju saglabāšanai, paplašināt tā lai tie pilnībā
aptvertu šo krājumu izplatības apgabalu[3], un tāpēc ir
ierosināts dziļūdens haizivju KPN apgabalu, kas patlaban aptver
Savienības un starptautiskos ūdeņus V, VI, VII, VIII un
IX zonā, paplašināt tā, lai tas aptvertu ūdeņus
ap Madeiru CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības
komiteja) apgabalā, t. i., Savienības ūdeņus CECAF
34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā.
Visbeidzot, zinātniskais ieteikums un
nesenas diskusijas NEAFC liecina, ka lieli strupdeguna garastes nozvejas
apjomi ziņojumos var būt nepatiesi norādīti kā citu
garastu jeb makrūrzivju – visbiežāk kā ziemeļu
makrūrzivs – nozvejas. Patlaban nav spēkā esoša ziemeļu
makrūrzivs nozvejas limita. Šajā sakarībā ir
lietderīgi paplašināt strupdeguna garastes KPN piemērošanas
jomu, lai tā aptvertu arī ziemeļu makrūrzivs nozvejas, un paredzēt
pienākumu par katras sugas nozvejām ziņot atsevišķi. Tas
uzlabos zināšanas par abu sugu faktisko nozveju un dos iespēju
noteikt atbilstošākus nozvejas limitus šā regulas projekta
turpmākajos grozījumos vai nākamajās regulās.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
LESD 43. panta 3. punktā
noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus “par
zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu”. Šis priekšlikums attiecas
tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm
zvejas iespējām funkcionāli saistītiem nosacījumiem.
Lai sasniegtu kopējās
zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski,
ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, šajā
priekšlikumā ir ierosināts ar Padomes regulu noteikt nozvejas
ierobežojumus Savienības zvejas flotēm attiecībā uz
komerciāli svarīgākajām dziļūdens sugām
Savienības un starptautiskajos ūdeņos Atlantijas okeāna
ziemeļaustrumu daļā. Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē, kā minēts LESD 3. panta
1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes
principu šāda iemesla dēļ: kopējā zivsaimniecības
politika ir kopēja politika. Saskaņā ar LESD 43. panta
3. punktu Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju
noteikšanu un iedalīšanu.
Ņemot vērā Regulas (ES)
Nr. 1380/2013 16. panta 6. punktu, zvejas iespējas, uz
kurām neattiecas nododamu zvejas koncesiju sistēma, dalībvalstis
var brīvi sadalīt reģioniem vai operatoriem saskaņā ar
16. panta 7. punktu un 17. pantā noteiktajiem
kritērijiem. Tāpēc dalībvalstis var pēc saviem
ieskatiem operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to
izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām
iedalītās zvejas iespējas.
Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek
jaunas finansiālas saistības. Padome katru otro gadu pieņem
šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti
publiskā un privātā sektora līdzekļi.
2014/0284 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko 2015. un 2016. gadam nosaka
Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas attiecībā uz
konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Līguma 43. panta
3. punktā ir paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas
priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju
noteikšanu un piešķiršanu.
(2)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1380/2013 par
kopējo zivsaimniecības politiku[4]
paredzēts, ka ir jāpieņem saglabāšanas pasākumi,
ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos
ieteikumus, tostarp attiecīgos gadījumos ziņojumus, ko
sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas
komiteja (ZZTEK).
(3)       Padomei ir jāpieņem
pasākumi zvejas iespēju noteikšanai un iedalīšanai un
attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām
funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu
jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai
nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu
stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību
un lai pienācīgi ņemtu vērā kopējās
zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti
Regulā (ES) Nr. 1380/2013.
(4)       Kopējā
pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz
pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā
bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un vienlaikus nodrošinot
taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas segmentiem, kā arī
ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar
ieinteresētajām personām, jo īpaši ar
attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām
padomēm.
(5)       Zvejas iespējām
būtu jāatbilst tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem
kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums
par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju
krājumu saglabāšanu un pārvaldību[5] un sīki
izstrādātajiem pārvaldības principiem, kas
izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās vadlīnijās
par dziļūdens zvejas pārvaldību tāljūrā, ko
pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības
organizācija, atbilstīgi kuriem regulatoram vajadzētu būt
īpaši piesardzīgam gadījumos, kad informācija ir neskaidra,
neuzticama vai nepietiekama. Atbilstīgas zinātniskas informācijas
trūkumu nedrīkstētu izmantot par iemeslu, lai atliktu vai
neveiktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.
(6)       Jaunākajos
zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras
pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, norādīts, ka
dziļūdens zivju krājumu zveja vairumā gadījumu
joprojām nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem
un, lai nodrošinātu krājumu ilgtspējību, to zvejas
iespējas būtu jāturpina samazināt tik ilgi, līdz zivju
krājumu apmērā parādās pozitīvas tendences.
Turklāt ICES neiesaka atļaut Atlantijas lielgalvja
specializēto zveju visos apgabalos un sarkanās zobaines un
strupdeguna garastes specializēto zveju dažos krājumos.
(7)       Attiecībā uz
četriem strupdeguna garastes krājumiem zinātniskais ieteikums un
nesenas diskusijas Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības
komisijā (NEAFC) liecina, ka ziņojumos šīs sugas nozvejas
var būt nepatiesi norādītas kā ziemeļu makrūrzivs
nozvejas. Šajā sakarībā ir lietderīgi noteikt KPN, kas
aptver abas sugas, vienlaikus paredzot iespēju par tām sniegt
atsevišķus ziņojumus.
(8)       Ņemot vērā to,
ka dziļūdens haizivis ir migrējošas sugas un ka tās ir
plaši izplatītas visā Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā,
ZZTEK ir ieteikusi šo sugu pārvaldības pasākumus paplašināt
tā, lai tie aptvertu Savienības ūdeņus ap Madeiru CECAF
(Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabalā.
(9)       Zvejas iespējas
attiecībā uz dziļūdens sugām, kas definētas
2. panta a) punktā Padomes 2002. gada 16. decembra
Regulā (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības
prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai
dziļjūras krājumos[6],
nosaka katru otro gadu. Tomēr attiecībā uz Ziemeļatlantijas
argentīnas krājumiem un zilās jūras līdakas
krājumiem tiek pieļauts izņēmums. Attiecībā uz
pēdējiem minētajiem krājumiem jānorāda, ka
zilās jūras līdakas galvenā zvejniecība ir
saistīta ar gadskārtējām sarunām ar
Norvēģiju; vienkāršošanas labad visas zilajai jūras
līdakai piemērojamās KPN būtu jānosaka
saskaņā ar minētās zvejniecības KPN un vienā
tiesību aktā. Tāpēc iepriekš minēto
Ziemeļatlantijas argentīnas un zilās jūras līdakas
krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka citā
attiecīgā ikgadējā regulā, ar ko nosaka zvejas
iespējas.
(10)     Saskaņā ar Padomes
1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu
nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās
nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[7],
būtu jānosaka krājumi, kuriem piemēro dažādos
tajā minētos pasākumus. Piesardzīgu KPN piemēro
krājumiem, kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas
iespēju novērtējums konkrētajam gadam, kuram jānosaka
KPN; pārējos gadījumos būtu jāpiemēro
analītiska KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu
attiecībā uz dziļūdens krājumiem, tiem krājumiem,
kuriem nav zinātniski pamatota attiecīgo zvejas iespēju
novērtējuma, šajā regulā būtu jānosaka piesardzīga
KPN.
(11)     Lai nepieļautu zvejas
darbību pārtraukšanu un lai nodrošinātu Savienības
zvejnieku iztikas līdzekļus, šī regula būtu
jāpiemēro no 2015. gada 1. janvāra. Steidzamības
apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas
spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka Savienības zvejas
kuģiem 2015. un 2016. gadā pieejamās ikgadējās
zvejas iespējas attiecībā uz noteiktiem dziļūdens
zivju krājumiem Savienības ūdeņos un konkrētos
ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi un kuros
jānosaka nozvejas limiti.
2. pants
Definīcijas
(1)
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
(a)
“Savienības zvejas kuģis” ir
dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts
Savienībā;
(b)
“Savienības ūdeņi” ir
ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā,
izņemot Līguma II pielikumā uzskaitītajām
teritorijām piegulošos ūdeņus;
(c)
“kopējā pieļaujamā nozveja”
(KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un
izkraut;
(d)
“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta
Savienībai vai dalībvalstij;
(e)
“starptautiskie ūdeņi” ir
ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai
jurisdikcijā.
(2)
Šajā regulā piemēro šādas zonu
definīcijas:
(a)
ICES
(Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir
ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK)
Nr. 218/2009[8]
III pielikumā;
(b)
CECAF
(Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali ir
ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK)
Nr. 216/2009[9]
II pielikumā.
3. pants
KPN un tās sadalījums
To dziļūdens sugu KPN, kuras
Savienības kuģi nozvejo Savienības ūdeņos vai noteiktos
ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādas KPN
sadalījums starp dalībvalstīm un vajadzības
gadījumā ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir
norādīti šīs regulas pielikumā.
4. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
(1)
Šajā regulā paredzētais zvejas
iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:
(a)
apmaiņu, kas veikta saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;
(b)
atvilkumus un pārdales, kas veiktas
saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009[10] 37. pantu vai
Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008[11]
10. panta 4. punktu;
(c)
papildu izkrāvumus, kas atļauti
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
(d)
atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas
(EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.
(2)
Ja šīs regulas pielikumā nav
norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga
KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un
krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro
minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu.
5. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kuriem noteikta KPN,
patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas
dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas vēl nav
pilnībā apgūta.
6. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai
datus par krājumu nozvejas izkrāvumu apjomu, tās izmanto
šīs regulas pielikumā noteiktos krājumu kodus.
7. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2015. gada
1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp.
[2]               OV L 351, 28.12.2002., 6.–11. lpp.
[3]               Ziņojums, kas sagatavots 2014. gada
jūlijā notikušajā 46. plenārsēdē:
http://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/812327/2014-07_STECF+PLEN+14-02_Final+Report_JRCxxx.pdf.
[4]               OV L 356, 22.12.2012., 22. lpp.
[5]               Nolīgums par 1982. gada 10. decembra
Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu
attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu
migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību
(OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.).
[6]               OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.
[7]               OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
[8]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
11. marta Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu
nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas
okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009.,
70. lpp.).
[9]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
11. marta Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā
dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas,
iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87,
31.3.2009., 1. lpp.).
[10]             Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK)
Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai
nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas
noteikumiem (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).
[11]             Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK)
Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem
izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un
par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem
(OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).
PIELIKUMS
priekšlikumam
PADOMES REGULA,
ar ko 2015. un 2016. gadam
nosaka Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas
attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem
Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES
zonām, ja vien nav norādīts citādi.
1. DAĻA
Sugas un sugu grupas
1.           Šā pielikuma 2. daļā
iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti
alfabētiskā secībā pēc sugas nosaukuma
latīņu valodā; vienīgais izņēmums ir
dziļūdens haizivis, kas norādītas minētā saraksta
sākumā. Šīs regulas piemērošanas vajadzībām
izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko
nosaukumu atbilstības tabulu.
 Vispārpieņemtais nosaukums || Trīsburtu kods || Zinātniskais nosaukums
 Melnā mataste || BSF || Aphanopus carbo
 Beriksas || ALF || Beryx spp.
 Strupdeguna garaste || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Ziemeļu makrūrzivs || RHG || Macrourus berglax
 Atlantijas lielgalvis || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Sarkanā zobaine || SBR || Pagellus bogaraveo
 Lielacu diegspuru vēdzele || GFB || Phycis blennoides
2.           Šajā
regulā “dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā
minētās sugas.
 Vispārpieņemtais nosaukums || Trīsburtu kods || Zinātniskais nosaukums
 Dziļūdens kaķhaizivis || API || Apristurus spp.
 Apmetņa haizivs || HXC || Chlamydoselachus anguineus
 Īsraga haizivis || CWO || Centrophorus spp.
 Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Gardeguna samtainā dzeloņzivs || CYP || Centroscymnus crepidater
 Melnā kaķhaizivs || CFB || Centroscyllium fabricii
 Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea
 Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha
 Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps
 Laternhaizivs || ETX || Etmopterus spinax
 Peles kaķhaizivs || GAM || Galeus murinus
 Sešžaunu haizivs || SBL || Hexanchus griseus
 Buru haizivs || OXN || Oxynotus paradoxus
 Aszobe || SYR || Scymnodon ringens
 Grenlandes haizivs || GSK || Somniosus microcephalus
2. DAĻA
Ikgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas ES
kuģiem
apgabalos, kur piemēro KPN, sadalījumā pa sugām un
apgabaliem (tonnās dzīvsvara)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Dziļūdens haizivis ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā ||
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/ 56789-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Vācija || pm || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. ||
 Igaunija || pm || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Īrija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spānija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||
 Lietuva || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Polija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Dziļūdens haizivis ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā ||
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/10-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Portugāle || pm || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. ||
 Savienība || pm || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 KPN || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Dziļūdens haizivis, Deania hystricosa un Deania profundorum || Zona: || Starptautiskie ūdeņi XII zonā ||   ||
   ||   ||   ||   ||   || (DWS/12INT-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Īrija || pm || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. ||
 Spānija || pm || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Francija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Melnā mataste ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā ||
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/1234-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Piesardzīga KPN ||   ||   ||
 Vācija || 3 || 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 3 || 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 3 || 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 9 || 9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 9 || 9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Melnā mataste ||   || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā ||
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/56712-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Vācija || 37 || 29 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Igaunija || 18 || 14 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Īrija || 91 || 73 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spānija || 180 || 144 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 2 538 || 2 030 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Latvija || 118 || 94 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lietuva || 1 || 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Polija || 1 || 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste ||  180 ||  144 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas (1) || 9 || 8 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 3 173 || 2 538 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 3 173 || 2 538 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Melnā mataste ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā ||
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/8910-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Spānija || 10 || 9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 25 || 22 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || 3 165 || 2 737 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 3 200 || 2 768 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 3 200 || 2 768 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Melnā mataste ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā ||
   || Aphanopus carbo ||   ||   || (BSF/C3412-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Piesardzīga KPN ||   ||   ||
 Spānija || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || pm || pm ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Beriksas ||   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā ||
   || Beryx spp. ||   ||   ||   || (ALF/3X14-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Īrija || 9 || 9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spānija || 63 || 63 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 17 || 17 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || 182 || 182 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 9 || 9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 280 || 280 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 280 || 280 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II un IV zonā ||
   || Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax ||   || (RNG/124-) strupdeguna garastēm ||
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/124-) ziemeļu makrūrzivīm ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Piesardzīga KPN ||   ||   ||
 Dānija || 1 || 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vācija || 1 || 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 10 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 1 || 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 13 || 13 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 13 || 13 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi III zonā ||
   || Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax ||   || (RNG/03-) strupdeguna garastēm ||
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/03-) ziemeļu makrūrzivīm ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Piesardzīga KPN ||   ||   ||
 Dānija || 412 || 329 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vācija || 2 || 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Zviedrija || 21 || 17 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 435 || 348 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 435 || 348 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Kamēr notiek apspriešanās starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, ICES IIIa zonā neveic strupdeguna garastes specializēto zveju. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb, VI un VII zonā ||
   || Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax ||   || (RNG/5B67-) strupdeguna garastēm ||
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/5B67-) ziemeļu makrūrzivīm ||
 Gads || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Vācija || 7 || 7 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Igaunija || 56 || 57 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Īrija || 246 || 250 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spānija || 61 || 62 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 3 126 || 3 178 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lietuva || 72 || 73 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Polija || 36 || 37 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 183 || 187 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas (2) || 7 || 7 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 3 794 || 3 858 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 3 794 || 3 858 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas. ||   ||
 (2)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Stupdeguna garaste un ziemeļu makrūrzivs || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā ||
   || Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax ||   || (RNG/8X14--) strupdeguna garastēm ||
   ||   ||   ||   ||   || (RHG/8X14-) ziemeļu makrūrzivīm ||
 Gads || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Vācija || 17 || 13 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Īrija || 4 || 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spānija || 1 851 || 1 482 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 85 || 68 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Latvija || 30 || 24 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Lietuva || 4 || 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Polija || 579 || 463 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 8 || 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 2 578 || 2 062 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 2 578 || 2 062 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 10 % no katras kvotas. ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Atlantijas lielgalvis   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VI zonā ||
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/06-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Īrija || 0 || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. ||
 Spānija || 0 || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Francija || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Atlantijas lielgalvis   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VII zonā ||
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/07-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Īrija || 0 || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. ||
 Spānija || 0 || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Francija || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Atlantijas lielgalvis   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā ||
   || Hoplostethus atlanticus ||   ||   || (ORY/1CX14) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Īrija || 0 || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. ||
 Spānija || 0 || 0 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Francija || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanā zobaine   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā ||
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/678-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Īrija || 4 || 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spānija || 115 || 92 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 6 || 5 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 14 || 11 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas (1) || 4 || 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 143 || 114 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 143 || 114 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanā zobaine   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi IX zonā ||
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/09-) ||   ||   ||
 Gads || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Spānija || 236 || 90 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || 64 || 25 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 300 || 115 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 300 || 115 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos VI, VII un VIII zonā (SBR/*678-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Sarkanā zobaine   ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi X zonā ||
   || Pagellus bogaraveo ||   ||   || (SBR/10-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Spānija || 5 || 4 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || 600 || 392 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 5 || 4 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 610 || 400 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 610 || 400 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā ||
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/1234-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Vācija || 9 || 9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 9 || 9 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 16 || 16 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 34 || 34 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 34 || 34 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā ||
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/567-) ||   ||   ||
 Gads || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Vācija || 11 || 11 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Īrija || 287 || 287 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spānija || 649 || 649 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 393 || 393 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 899 || 899 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 2 239 || 2 239 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 2 239 || 2 239 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā (GFB/*89-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā ||
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/89-) ||   ||   ||
 Gads || 2015(1) || 2016(1) ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Spānija || 267 || 267 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Francija || 17 || 17 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || 11 || 11 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 295 || 295 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 295 || 295 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 (1)  Savienības un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā (GFB/*567-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele ||   || Zona: || Savienības un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā ||
   || Phycis blennoides ||   ||   || (GFB/1012-) ||   ||   ||
 Gads || 2015 || 2016 ||   || Analītiska KPN ||   ||   ||
 Francija || 10 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Portugāle || 40 || 40 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apvienotā Karaliste || 10 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Savienība || 60 || 60 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KPN || 60 || 60 ||   ||   ||   ||   ||   ||


title: Priekšlikums Padomes regula par pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.–2013. gadā, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0383

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 5.7.2007COM(2007) 383 galīgā redakcija2007/0132 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.–2013. gadā, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2066/2003/EK attiecas arī uz izmēģinājuma projektu par attālās izpētes pielietojuma iespējām lauksaimniecības tirgu uzraudzībā laika posmā no 2003. līdz 2007. gadam. Šajā laikposmā uzkrātā pieredze ļāva agrometeoroloģiskajai sistēmai, ko izmanto ražas prognozēšanai un lauku un kultūraugu stāvokļa kontrolei, uzsākt reālu darbību. Turklāt izrādījās, ka attālā izpēte atbilst kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) pārvaldības vajadzībām un ka identificēto vajadzību apmierināšanai nevar izmantot statistikā un lauksaimniecisko prognožu veidošanā pielietotās tradicionālās sistēmas.Tāpēc jāparedz minēto lietojumdarbību turpināšana, piešķirot tām finansējumu no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) līdzekļiem.2007/0132 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.–2013. gadā, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politikuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. panta 2. punkta trešo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 33. pantu kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) jo īpaši jāņem vērā lauksaimniecības īpatnības, ko rada šīs nozares sociālā struktūra un dažādu lauksaimniecisko reģionu strukturālās un dabas apstākļu atšķirības. Šajā kontekstā un jo īpaši kopīgo tirgus organizāciju (KTO) pārvaldības vajadzībām ir vajadzīgi dati par lauku un kultūraugu stāvokli. Attālā izpēte, ja vien tā aptver visas uz lauksaimniecības tirgu pārvaldību attiecošās jomas, ļauj iegūt daļu no šim nolūkam vajadzīgajiem datiem.(2) Pieredze, kas uzkrāta 2004.–2007. gadā, piemērojot grozīto Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 22. maija Lēmumu Nr. 1445/2000/EK par uzmērīšanas no gaisa un attālās izpētes piemērošanu lauksaimniecības statistikā no 1999. gada līdz 2003. gadam[3], kā arī un pirms tā pieņemtos lēmumus[4], ļāva agrometeoroloģiskajai sistēmai, ko izmanto ražas prognozēšanai un lauku un kultūraugu stāvokļa kontrolei, uzsākt reālu darbību, tapt pilnveidotai un pierādīt savu efektivitāti.(3) Šādā veidā atklājies, ka attālā izpēte atbilst KLP pārvaldības vajadzībām un ka identificēto vajadzību apmierināšanai nevar izmantot statistikā un lauksaimniecisko prognožu veidošanā pielietotās tradicionālās sistēmas. Turklāt tā ir ļāvusi palielināt novērojumu veikšanas precizitāti, objektivitāti, ātrumu un biežumu un pilnveidot lauksaimniecisko prognožu modeļus, jo īpaši izveidojot reģionālus modeļus. Visbeidzot, tā ir ļāvusi izstrādāt specifiskus un papildu pielietojumus lauksaimniecības statistisko datu struktūras izveidei un datu vākšanai un ietaupīt daļu no lauksaimniecības izdevumu uzraudzībai un kontrolei paredzētajiem līdzekļiem. Tāpēc ir lietderīgi turpināt šo pielietojumu izmantošanu, paredzot tiem finansējumu no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) līdzekļiem par laika posmu no 2008. līdz 2013. gadam saskaņā ar 3. panta 2. punkta e) apakšpunktu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[5].(4) Tomēr ir jāpielāgo un jāpārgrupē sīki izstrādātie īstenošanas noteikumi par pasākumiem, kuri Komisijai jāveic saskaņā ar KLP, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, un jānodala šajā sistēmā veiktās lietojumdarbības no darbībām, kuru izpēte un izstrāde vēl nav pabeigta. Attiecībā uz pēdējām minētajām darbībām pētniecības un attīstības pamatprogrammā ir jāparedz atsevišķi noteikumi.(5) Turklāt jāparedz, ka veikto pasākumu rezultātā iegūtie un Komisijas rīcībā esošie dati un aptuvenie novērtējumi jādara pieejami dalībvalstīm un ka ar termiņa vidusposma ziņojuma un noslēguma ziņojuma palīdzību Eiropas Parlaments un Padome jāinformē par veikto attālās izpētes pasākumu īstenošanas gaitu un par Komisijai atvēlēto līdzekļu izmantojumu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumu turpināt šos pasākumus arī pēc šajā regulā noteiktā termiņa beigām,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Sešus gadus, sākot no 2008. gada 1. janvāra, pasākumus, kurus Komisija veic, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta e) apakšpunktam var finansēt no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda līdzekļiem, ja minētie pasākumi Komisijai ļauj:a) pārvaldīt lauksaimniecības tirgus;b) nodrošināt lauksaimniecības zemju agroekonomisko uzraudzību un kultūraugu stāvokļa uzraudzību, lai varētu veikt atbilstīgos novērtējumus, jo īpaši attiecībā uz ražību un lauksaimniecības produkciju;c) veicināt piekļuvi b) apakšpunktā minētajai informācijai;d) nodrošināt agrometeoroloģiskās sistēmas tehnoloģisko uzraudzību.2. Šā panta 1. punktā minētie pasākumi ir šādi:a) kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanai un uzraudzībai vajadzīgo datu (jo īpaši satelītnovērošanas un meteoroloģisko datu) vākšana vai iegāde;b) teritorijas plānojuma datu infrastruktūras un tīmekļa vietnes izveide;c) specifiskas, ar klimatiskajiem apstākļiem saistītas izpētes veikšana;d) agrometeoroloģisko un ekonometrisko modeļu atjaunināšana.Vajadzības gadījumā šos pasākumus veic ciešā sadarbībā ar valsts laboratorijām un organizācijām.2. pantsInformāciju un novērtējumus, kas iegūti, īstenojot 1. panta 1. punktā minētos pasākumus, Komisija elektroniskā veidā dara pieejamus dalībvalstīm.3. pantsSīki izstrādātus noteikumus par šīs regulas piemērošanu un jo īpaši par šajā regulā minētās informācijas un novērtējumu pieejamības nodrošināšanu pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 41. panta 3. punktā minēto procedūru.4. pantsVēlākais 2010. gada 31. jūlijā un 2013. gada 31. jūlijā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to, kā izdevies īstenot attālās izpētes pasākumus un kā izmantoti atbilstīgi šai regulai atvēlētie finanšu resursi, vajadzības gadījumā otrajam ziņojumam pievienojot priekšlikumu turpināt šos pasākumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku.5. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2008. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 08 03 – Lauksaimniecības pārskatu sistēmas pārstrukturēšana | APROPRIĀCIJAS (2007. gads): 1,78 miljoni EUR saistību apropriācijās 4,03 miljoni EUR maksājumu apropriācijās |2. | PASĀKUMA NOSAUKUMS Padomes regula par pasākumiem, kas Komisijai jāveic 2008.–2013. gadā, izmantojot attālās izpētes pielietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku |3. | JURIDISKAIS PAMATS Līguma 37. pants |4. | PASĀKUMA MĒRĶI Iegūt līdzekļus lauksaimniecības tirgu pārvaldīšanai, nodrošināt lauksaimniecības zemju agroekonomisko uzraudzību un kultūraugu stāvokļa uzraudzību, lai varētu veikt attiecīgos novērtējumus, jo īpaši attiecībā uz ražību un lauksaimniecības produkciju, un nodrošināt agrometeoroloģiskās sistēmas tehnoloģisko uzraudzību |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS (2007) (miljonos EUR) | NĀKAMAIS FINANŠU GADS (2008) (miljonos EUR) | FINANŠU GADS (2009) (miljonos EUR) |5.0. | IZDEVUMI, KO SEDZ – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | SA 1,90 MA 1,14 | SA 1,46 MA 1,64 |5.1. | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | SA 1,46 MA 1,46 | SA 1,46 MA 1,46 | SA 1,46 MA 1,46 | SA 1,46 MA 2,04 |5.1.1. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – |5.2. | APRĒĶINA METODE – |6.0. | VAI IESPĒJAMS PASĀKUMU FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS PAREDZĒTAS ATTIECĪGAJĀ ŠĀGADA BUDŽETA NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1. | VAI IESPĒJAMS PASĀKUMU FINANSĒT, PĀRVIRZOT LĪDZEKĻUS NO VIENAS ŠĀGADA BUDŽETA NODAĻAS UZ CITU? | JĀ NĒ |6.2. | VAI IR JĀPAREDZ PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3. | VAI JĀPAREDZ APROPRIĀCIJAS TURPMĀKO GADU BUDŽETĀ? | JĀ NĒ |PIEZĪMES. Pašreizējā situācijā nav papildu administratīvo izmaksu. |[1] OV C [..], [..], [..]. lpp.[2] OV C [..], [..], [..]. lpp.[3] OV L 163, 4.7.2000., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 786/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 7. lpp.).[4] Konkrēti Padomes Lēmums 88/503/EEK (OV L 273, 5.10.1988., 12. lpp.).[5] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 378/2007 (OV L 95, 5.4.2007., 1. lpp.).


title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Kiprā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0257

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.5.2007COM(2007) 257 galīgā redakcija2007/0091 (CNB)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu Kiprā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma pamatojumsKomisija 2007. gada 16. maijā pieņēma priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar EK Līguma 122. panta 2. punktu, norādot, ka Kipra ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus un ka no 2008. gada 1. janvāra jāatceļ Kipras izņēmuma statuss.Labvēlīga lēmuma gadījumā Padomei būs jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai ieviestu Kiprā euro.Padomes Regula (EK) Nr. 874/98 par euro ieviešanu[1] regulē euro sākotnējo ieviešanu pirmās kārtas euro zonas dalībvalstīs un Grieķijā[2]. Šo regulu grozīja ar Regulu (EK) Nr. 2169/2005, lai sagatavotos turpmākai euro zonas paplašināšanai, un ar Regulu (EK) Nr. 1647/2006, lai to attiecinātu uz Slovēniju, kura euro ieviesa 2007. gada 1. janvārī. Lai Regula (EK) Nr. 974/98 attiektos arī uz Kipru, šajā regulā jāiekļauj norāde uz attiecīgo dalībvalsti. Šajā priekšlikumā iekļauti vajadzīgie minētās regulas grozījumi.Kipras valūtas nomaiņas plānā ir paredzēts, ka jāpiemēro tā sauktais „lielā sprādziena” scenārijs, t.i., vienlaikus jāpieņem euro kā Kipras valūta un jāievieš euro banknotes un monētas minētajā dalībvalstī.2. Juridiskie aspekti2.1. Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir EK Līguma 123. panta 5. punkts, kas ļauj noteikt citus nepieciešamos pasākumus euro ieviešanai dalībvalstī, kuras izņēmuma statuss ir atcelts ar Līguma 122. panta 2. punktu.Padome, atbilstīgi Komisijas priekšlikumam un apspriedusies ar ECB, rīkojas saskaņā ar lēmumu, ko vienprātīgi pieņem dalībvalstis, kurām nav izņēmuma statusa, un attiecīgā dalībvalsts.2.2. Subsidiaritāte un proporcionalitātePriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Šī iniciatīva ir samērīga ar tās izvirzīto mērķi, tāpēc tā atbilst proporcionalitātes principam.2.3. Juridiskā instrumenta izvēleRegula ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments, ar ko izdarīt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu.3. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.4. Komentāri par atsevišķiem pantiem4.1. 1. pantsSaskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta a) apakšpunktu un 1.a pantu minētās regulas pielikuma tabulā ir norādītas iesaistītās dalībvalstis un attiecībā uz visām šīm dalībvalstīm noteikta euro pieņemšanas diena, skaidras naudas nomaiņas diena un attiecīgos gadījumos „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periods. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 974/98 1. panta i) apakšpunktu „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu var attiecināt vienīgi uz dalībvalstīm, kurās euro pieņemšanas datums un skaidras naudas nomaiņas datums sakrīt. Tas nebija attiecināms uz vienpadsmit dalībvalstīm, kuras pieņēma euro 1999. gada 1. janvārī, un uz Grieķiju, kura pieņēma euro 2001. gada 1. janvārī. Slovēnijas euro pieņemšanas datums un skaidras naudas nomaiņas datums sakrita (2007. gada 1. janvāris), taču šī valsts izvēlējās nepiemērot „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu. Arī Kipras un Maltas valūtas nomaiņas plānā paredzēts vienots euro pieņemšanas un skaidras naudas nomaiņas datums (2008. gada 1. janvāris), tomēr abas dalībvalstis ir izvēlējušās nepiemērot „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu.Ar šo pantu Kipru un zemāk norādītos attiecīgos šīs dalībvalsts datus protokolā norādītajā secībā iekļauj Regulas (EK) Nr. 974/98 pielikuma tabulā.Dalībvalsts | Euro ieviešanas diena | Skaidras naudas nomaiņas diena | Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu |„Kipra | 2008. gada 1. janvāris | 2008. gada 1. janvāris | n/p” |4.2. 2. pantsAr šo pantu nosaka Regulas spēkā stāšanos 2008. gada 1. janvārī, nodrošinot to, ka tā būs piemērojama atbilstoši citu ar euro pieņemšanu Kiprā saistīto Padomes tiesību aktu īstenošanas grafikam, t.i., atbilstoši izņēmuma statusa atcelšanas datumam un Kipras mārciņas pārrēķina kursa spēkā stāšanās datumam.2007/0091 (CNB)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 attiecībā uz euro ieviešanu KiprāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 123. panta 5. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[4],tā kā:(1) Padomes 1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 974/98 par eiro ieviešanu[5] paredz to dalībvalstu valūtu aizstāšanu ar euro, kuras bija izpildījušas vienotas valūtas piemērošanai vajadzīgos nosacījumus, kad Kopiena sāka Ekonomikas un monetārās savienības trešo posmu.(2) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2596/2000[6] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Grieķijas valūtas aizstāšanu ar euro.(3) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2169/2005[7] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai sagatavotos euro ieviešanai dalībvalstīs, kuras vēl nav pieņēmušas euro kā vienotu valūtu.(4) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1647/2006[8] tika izdarīti grozījumi Regulā (EK) Nr. 974/98, lai noteiktu Slovēnijas valūtas aizstāšanu ar euro.(5) Saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 4. pantu Kipra ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kā definēts Līguma 122. pantā.(6) Ņemot vērā Padomes 2007. gada […] Lēmumu 2007/…/EK saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotas valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī[9], Kipra ir izpildījusi vienotas valūtas ieviešanai paredzētos nosacījumus, un Kipras izņēmuma statuss ir jāatceļ no 2008. gada 1. janvāra.(7) Lai Kiprā ieviestu euro, uz šo dalībvalsti ir jāattiecina spēkā esošie euro ieviešanas noteikumi, kas norādīti Regulā (EK) Nr. 974/98.(8) Kipras valūtas nomaiņas plānā ir paredzēts, ka euro banknotēm un monētām šajā dalībvalstī jākļūst par likumīgu maksāšanas līdzekli dienā, kad euro ievieš par tās valūtu. Tādējādi euro pieņemšanas datums un skaidras naudas nomaiņas datums ir 2008. gada 1. janvāris. „Pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu šai valstij nepiemēro.(9) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 974/98,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 974/98 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2008. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPielikumsRegulas (EK) Nr. 974/98 pielikumā starp ierakstiem par Itāliju un Luksemburgu iekļauj šādu aili:Dalībvalsts | Euro ieviešanas diena | Skaidras naudas nomaiņas diena | Dalībvalsts ar „pakāpeniskas izņemšanas no apgrozības” periodu |- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -„Kipra | 2008. gada 1. janvāris | 2008. gada 1. janvāris | n/p” |[1] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 1647/2006 (OV L 309, 9.11.2006., 2. lpp.).[2] Sk. Padomes 2000. gada 27. novembra Regulu (EK) Nr. 2596/2000, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 974/98 par euro ieviešanu (OV L 300, 29.11.2000., 2. lpp.).[3] OV C[4] OV C[5] OV L 139, 11.5.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1647/2006 (OV L 309, 9.11.2006., 2. lpp.).[6] OV L 300, 29.11.2000., 2. lpp.[7] OV L 346, 29.12.2005., 1. lpp.[8] OV L 309, 9.11.2006., 2. lpp.[9] OV L […], […], […] lpp.