Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0173

Priekšlikums Padomes regula, ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kuru veica saskaņā ar Padomes regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu, nosaka tādu galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, kas ir attiecināts arī uz Indiju, Taizemi, Indonēziju un Malaiziju  /* COM/2008/0173 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 4.4.2008COM(2008)173 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kuru veica saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu, nosaka tādu galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, kas ir attiecināts arī uz Indiju, Taizemi, Indonēziju un Malaiziju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). |120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 1996. gada 25. marta Regula (EK) Nr. 600/96, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu. Padomes 2002. gada 7. maija Regula (EK) Nr. 769/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu. Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2272/2004, ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu piemēro kumarīna importam, kas nosūtīts no Indijas vai Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai Taizemē. Komisijas 2005. gada 3. janvāra Lēmums Nr. 2005/3/EK, ar kuru tiek pieņemtas saistības, kas izvirzītas atbilstīgi izmeklēšanai sakarā ar domājamu izvairīšanos no antidempinga pasākumiem, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 769/2002 noteikti attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna ievedumiem, ar kumarīna ievedumiem, kas nosūtīti no Indijas vai Taizemes, deklarējot vai nedeklarējot izcelsmi Indijā vai Taizemē. Padomes 2006. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 1650/2006, ar kuru galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, attiecina arī uz kumarīna importu, kas nosūtīts no Indonēzijas vai Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tam ir vai nav deklarēta izcelsme Indonēzijā vai Malaizijā. |141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nav |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām bija iespēja izmeklēšanā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |212 |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pārskatīšana saistībā ar to antidempinga pasākumu termiņa izbeigšanos, kuri saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu no 1996. gada noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kurmarīna importam, tika uzsākta 2007. gada 8. maijā. Izmeklēšanā apstiprinājās dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamība, un ar šo ierosina antidempinga pasākumus kumarīna importam saglabāt tādā pašā līmenī. Antidempinga komitejas 2008. gada 12. marta sanāksmē notika apspriešanās ar dalībvalstīm, priekšlikumu atbalstīja 24 dalībvalstis. Tādēļ Padomei ir iesniegts priekšlikums pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas vēlākais līdz 2008. gada 7. maijam jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. |331 | Rīcības forma ir aprakstīta pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |332 |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |E-2742 | (Paskaidrojuma raksts juridiski apstiprināts — 2 742 rakstu zīmes saskaņā ar TĢD normu.) |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas, kuru veica saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktu, nosaka tādu galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, kas ir attiecināts arī uz Indiju, Taizemi, Indonēziju un MalaizijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], un jo īpaši tās 9. pantu, 11. panta 2. punktu un 8. un 13. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi1.  Padome ar Regulu (EK) Nr. 769/2002[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu (EUR 3479 par tonnu) Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2272/2004[3] attiecinot minēto maksājumu uz importu, kas sūtīts no Indijas un Taizemes, un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1650/2006[4] uz importu, kas sūtīts no Indonēzijas un Malaizijas.2.  Komisija ar 2005. gada 3. janvāra lēmumu[5] pieņēma Indijas ražotāja piedāvātās saistības sakarā ar izmeklēšanu par domājamo izvairīšanos no antidempinga maksājumiem, kas noteikti no Indijas vai Taizemes nosūtītajam kumarīna importam.2. Pārskatīšanas pieprasījums3.  Pieprasījumu vienīgā Kopienas ražotāja vārdā, kas pārstāv visu Kopienas kumarīna ražošanu, 2007. gada 8. februārī iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome ( CEFIC ) („pieteikuma iesniedzējs”).4.  Pieteikuma iesniedzēji apgalvoja un sniedza pietiekamus prima facie pieradījumus, ka a) ir dempinga un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespēja un b) ka attiecīgo ražojumu no Ķīnas Tautas Republikas turpināja ievest Kopienā būtiskos daudzumos un par dempinga cenām.5.  Tāpat ir izvirzīts apgalvojums, ka attiecīgā importētā ražojuma apjomi un cenas cita starpā ir turpinājušas negatīvi ietekmēt Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni, kas savukārt ir būtiski un negatīvi ietekmējis tās finansiālo un nodarbinātības stāvokli.6.  Turklāt pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka pasākumu piemērošanas laika posmā Ķīnas Tautas Republikas attiecīgā ražojuma eksportētāji/ražotāji ir mēģinājuši vājināt spēkā esošos pasākumus, tos apejot, un minētā prakse ir neitralizēta, paplašinot pasākumu jomu ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2272/2004 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1650/2006.3. Izmeklēšanas sākšana7.  Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu sakarā ar termiņa izbeigšanos, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāka izmeklēšanu, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[6] .4. Izmeklēšanas periods8.  Pārskatīšanas izmeklēšanas periods („PIP”) attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās izpēti aptvēra periodu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam. Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās novērtējumu aptvēra periodu no 2003. gada 1. janvāra līdz PIP beigām („pārskatīšanas periods”).5. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana9.  Komisija oficiāli paziņoja par pārskatīšanas sākšanu Kopienas ražotājam, kas iesniedza pieteikumu, ražotājiem eksportētājiem Ķīnas Tautas Republikā un to pārstāvjiem, ĶTR iestādēm un importētājiem, lietotājiem un attiecīgām asociācijām, par kurām zināms, ka uz tām attiecas pārskatīšanas sākšana. Komisija nosūtīja anketas ražotājiem eksportētājiem, ražotājam Indijā (analogā valsts, kā minēts 26. apsvērumā), vienīgajam Kopienas ražotājam, zināmajiem importētājiem un lietotājiem un tām personām, kas pieteicās pārskatīšanas sākšanas paziņojumā noteiktajā termiņā.Ķīnas Tautas Republikas eksportētāju/ražotāju pārbaude izlases veidā10.  Ņemot vērā šajā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksportētāju acīmredzami lielo skaitu, paziņojumā par sākšanu paredzēja izlases veida pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai varētu izlemt, vai jāizmanto pārbaude izlases veidā, un, ja jāizmanto, lai veiktu izlases veida pārbaudi, visi ražotāji eksportētāji tika aicināti pieteikties un, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sniegt pamatinformāciju par savu darbību saistībā ar kumarīnu izmeklēšanas periodā. Divi uzņēmumi Ķīnas Tautas Republikā reaģēja uz atlases anketām, bet tikai viens turpmāk minētais uzņēmums izteica vēlmi sadarboties, aizpildot anketu.11.  Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp .12.  Kopienas ražotājs un četri importētāji/lietotāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Indijas ražotājs, ar kuru Komisija sazinājās analogās valsts jautājumā, atteicās sadarboties.6. Saņemtās informācijas pārbaude13.  Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses. Komisija arī deva iespēju tieši iesaistītajām personām izteikt viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu.14.  Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos.Kopienas ražotājs:-  Rhodia Organics , (Liona) Francija;Importētāji/lietotāji-  Henkel KGaA , (Krēfelda) Vācija.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS1. Attiecīgais ražojums15.  Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana, t.i., kumarīns, bālgans kristālisks pulveris, kam raksturīga svaigi pļauta siena smarža. To galvenokārt izmanto kā aromatizējošu ķīmisku vielu un kā fiksatīvu smaržvielu savienojumu izgatavošanai; šādus savienojumus izmanto mazgāšanas līdzekļu, kosmētikas līdzekļu un smaržvielu izgatavošanā.16.  Kumarīnu, kas sākotnēji bija dabīgs produkts, ko ieguva no tonka pupām, tagad ražo sintētiski. To var iegūt sintēzes procesā, sākot no fenola, lai iegūtu salicilaldehīdu (Perkina reakcija), vai ar sintēzi no ortokrezola (Rašiga reakcija). Galvenā kumarīna ķīmiskā īpašība ir tā tīrība, kuras rādītājs ir kušanas temperatūra. Kopienā pārdotam standarta kvalitātes kumarīnam kušanas temperatūra ir starp 68°C un 70°C, kas atbilst 99% tīrībai.17.  Attiecīgā ražojuma KN kods ir ex 2932 21 00.2. Līdzīgais ražojums18.  Kā atklāja sākotnējā izmeklēšanā, no ĶTR uz Kopienu eksportētajam kumarīnam un Kopienas ražošanas nozares ražotajam un Kopienas tirgū pārdotajam kumarīnam ir vienādas fiziskās īpašības un pielietojums, un tāpēc tie ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA1. Vispārīgi jautājumi19.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika izvērtēts, vai pašlaik tiek veikts dempings un vai, beidzoties pasākumu termiņam, dempings varētu turpināties vai atkārtoties.20.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu izmantoja tās pašas metodes, ko sākotnējā izmeklēšanā. Tā kā termiņa beigu pārskatīšanā neguva informāciju par apstākļu maiņu, atkārtoti nepārbaudīja, vai ražotājiem būtu nosakāms tirgus ekonomikas režīms („TER”).21.  Saskaņā ar statistikas datiem no visiem avotiem kopā ES importēja aptuveni 214 tonnas, no kurām aptuveni 137 tonnas tika nosūtītas no Ķīnas, kas ir aptuveni 20 % no ES patēriņa.2. Pārbaude izlases veidā (eksportētāji) un sadarbība22.  Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā, kuras rezultātus publicēja 2002. gada maijā, Ķīnas ražotāji eksportētāji nesadarbojās, tāpēc TER vai AT („atsevišķs režīms”) netika piešķirts.23.  Veidlapas saistībā ar pārbaudi izlases veidā nosūtīja 21 iespējamajam ražotājam/eksportētājam ĶTR, bet tikai divi uzņēmumi reaģēja, no kuriem viens sadarbojās izmeklēšanā, atbildot uz anketas jautājumiem; tāpēc pārbaudi izlases veidā neveica. Šā uzņēmuma daļa no Ķīnas importa PIP bija aptuveni 5 % un aptuveni 17 % no kopējās Ķīnas ražošanas jaudas.24.  Ņemot vēra šo ārkārtīgi zemo sadarbības līmeni un faktu, ka viena uzņēmuma reprezentativitāte un ražošana Ķīnas tirgū ir ierobežota, noteica, ka PIP no ražotājiem eksportētājiem nebija iespējams iegūt ticamu informāciju par attiecīgā ražojuma importu Kopienā. Šajos apstākļos un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu Komisija izmantoja pieejamos faktus, t.i., KN koda datus. Tomēr informāciju no vienīgās iesūtītās anketas saskaņā ar 18. pantu izmantoja ciktāl iespējams, lai salīdzinātu no pieejamajiem datiem iegūtos rezultātus.25.  Tika konstatēts, ka vairākumā šīs izmeklēšanas aspektos KN koda dati ir labākie pieejamie fakti. TARIC dati un saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu iegūtie dati apliecināja KN koda datu precizitāti.26.  Ciktāl norādīts, to ražotāju datus par eksporta cenu, kas sadarbojās, un Komisijai pieejamo Ķīnas eksporta statistiku (kurā ir iekļauti dati arī par citiem ražojumiem, kas nav attiecīgais ražojums) izmantoja kā papildu datus.3. Analogā valsts27.  Kumarīns ir smaržviela, kuru ražo nedaudzās valstīs pasaulē, tāpēc analogās valsts izvēle bija ārkārtīgi ierobežota. Saskaņā ar izmeklēšanā pieejamo informāciju PIP vienīgās ražotājas valstis bija Francija, Ķīna un Indija. Kā analogo valsti iepriekšējā pārskatīšanas izmeklēšanā izmantoja ASV, bet ASV uzņēmums starplaikā ir pārtraucis ražošanu. Sākšanas paziņojumā Indiju ierosināja par analogo valsti, tomēr Indijas ražotājs nepiekrita sadarboties.28.  Ņemot vērā šos konstatējumus, normālā vērtība bija jānosaka „izmantojot jebkuru citu piemērotu metodi” saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu. Kopienas ražošanas nozares datus uzskatīja par atbilstīgiem šādam nolūkam.4. Dempings pārskatīšanas izmeklēšanas periodā29.  23. apsvērumā minēto iemeslu dēļ dempinga starpību aprēķināja, izmantojot KN koda datus, kurus salīdzināja ar informāciju, kuru saņēma no vienīgā Ķīnas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās. Eksporta cenas Ķīnas importam koriģēja, nodrošinot, lai tām būtu salīdzināma bāze ar normālo vērtību. Ar minētajām korekcijām nodrošināja, lai aprēķinus veiktu, pamatojoties uz ražotāja cenu, un starpību starp eksporta cenu un normālo vērtību izteica procentos no CIF eksporta cenas. Pamatojoties uz iepriekšminēto, dempinga starpība PIP bija aptuveni 45 %.5. Cenu salīdzinājums30.  Bez šaubām Ķīnas ražotāji, pasākumiem zaudējot spēku, visticamāk pārdotu lielus apjomus milzīgajā ES tirgū. Šis secinājums balstās uz turpmāk minēto informāciju, kas ir aprēķināta izmeklēšanā.i) PIP cenas Ķīnas vietējā tirgū bija par aptuveni 25 % zemākas nekā ES tirgū;ii) Ķīnas ražotāji lielāko daļu produkcijas pārdod eksporta tirgos, jo vietējais tirgus nav pietiekami liels, lai absorbētu visu produkcijas apjomu, un tāpēc, ka cenas vietējā tirgū ir salīdzināmas ar cenām, kas ir sasniedzamas trešo valstu tirgos;iii) cenas Kopienas tirgū bija augstākas par cenām, kuras Ķīnas ražotāji eksportētāji sasniedza, eksportējot uz trešajām valstīm; minētais liecina, ka dempings pastāv arī citu trešo valstu tirgos un ka ražotājiem ĶTR būtu būtisks stimuls novirzīt savu eksportu uz Kopienu;6. Neizmantotā jauda un krājumi ĶTR31.  Iepriekšējā izmeklēšanā, kuru pabeidza 2002. gada maijā, konstatēja, ka ĶTR bija ārkārtīgi lielas neizmantotās ražošanas jaudas (50 % līdz 60 % ražošanas jaudas). Tā kā Ķīnas ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija zems, izmeklēšanā guva ļoti maz informācijas par pašreizējo neizmantoto jaudu un krājumiem ĶTR.32.  Tomēr saskaņā ar anketu vienīgajam ražotājam, kas sadarbojās, bija ievērojama neizmantotā jauda. Šā ražotāja krājumi PIP beigās bija aptuveni 500 tonnas, kas PIP bija vairāk par 70 % ES tirgus apjoma. Ņemot vērā to, ka šā ražotāja ražošanas jauda ir 15 līdz 20 % ĶTR ražošanas jaudas, visticamāk, ir pieejami daudz lielāki krājumi, kas, pasākumiem zaudējot spēku, var iekļūt ES tirgū.7. Trešo valstu tirgu vai ĶTR iekšējā tirgus iespējamā absorbēšanas kapacitāte33.  Ņemot vērā iepriekš minētos cenu salīdzinājumus, kā arī neizmantotās jaudas un krājumu pieejamību, nevar apgalvot, ka Ķīnas produkciju absorbēs trešo valstu tirgos vai Ķīnas iekšējā tirgū. Pēdējos 10 gados pieprasījums trešo valstu tirgos ir bijis relatīvi stabils, un ir gaidāms, ka tas būs stabils arī nākotnē. Šā iemesla dēļ ir skaidrs, ka Ķīnas ražotājiem, visticamāk, vajadzēs turpināt eksportēt uz Kopienu. Faktiski ES tirgus ir viens no vispievilcīgākajiem pasaulē, ņemot vērā tirgus lielumu un relatīvi augstās cenas. Ja pasākumus atceļ, visticamāk, uz ES tirgu tiktu novirzīts vēl lielāks importa apjoms par dempinga cenām.8. Pasākumu apiešanas prakse34.  Ka minēts 1. apsvērumā, pasākumi, attiecībā uz kuriem veic pārskatīšanu, pasākumu apiešanas izmeklēšanas rezultātā ir attiecināti uz Indiju, Taizemi, Malaiziju un Indonēziju. Tas liecina par Ķīnas ražotāju īpašo ieinteresētību iekļūt Kopienas tirgū un par to, ka tie ir gatavi iekļūt Kopienas tirgū, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem. Tāpēc pasākumu apiešanas prakses esamība apstiprina secinājumu, ka, visticamāk, ja atceltu pasākumus, uz Kopienas tirgu tiktu novirzīts lielāks importa apjoms par dempinga cenām.9. Secinājums par dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību35.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka dempings, visticamāk, turpinātos, ja pasākumus atceltu.D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA36.  Izmeklēšanas periodā pieteikuma iesniedzēja pārstāvētais uzņēmums bija vienīgais kumarīna ražotājs Kopienā. Tāpēc šo Kopienas ražotāju uzskata par Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.E. ANALĪZE PAR STĀVOKLI KOPIENĀ1. Kopienas patēriņš[7]37.  Ražojums, attiecībā uz kuru veic pārskatīšanu, ir daļa no viena KN koda. Lai šajā KN kodā noteiktu to ražojumu apjomu, kas nav attiecīgais ražojums, Komisijas dienesti, kā minēts 23. apsvērumā, salīdzināja KN datus ar citiem pieejamajiem statistikas avotiem. Salīdzinājumā konstatēja, ka gandrīz 100 % saskaņā ar šo KN kodu importēto ražojumu faktiski bija attiecīgais ražojums.38.  Tāpēc Kopienas patēriņu noteica, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomam Kopienas tirgū (anketas dati) pieskaitot KN koda datus par importu Eiropas Kopienā.39.  Kopumā pārskatīšanas periodā acīmredzamais kumarīna patēriņš samazinājās par 8 % (līdz 2005. gadam patēriņam samazinoties, bet turpmākajā laikā palielinoties). Patēriņa līmenis patlaban, šķiet, ir stabilizējies.40.  Kopienas patēriņš mainījās šādi.1. tabula2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Kopienas patēriņš (indekss 2003=100 | 100 | 91,4 | 82,4 | 90 | 92,3 |2. Imports no attiecīgās valstsa) Apjoms un tirgus daļa41.  Kā skaidrots 36. apsvērumā, KN kodu 2932 21 00 izmantoja kā attiecīgā ražojuma importa avotu Kopienā.42.  Attiecībā uz Ķīnas importu ir jāpievērš uzmanība pierādītai pasākumu apiešanas praksei, kuras rezultātā pasākumus attiecināja arī uz kumarīna importu no Indijas, Taizemes, Indonēzijas un Malaizijas. Pieņemto antidempinga pasākumu rezultātā ĶTR izcelsmes imports un ĶTR izcelsmes imports, kuru nosūtīja no citām valstīm, pārskatīšanas periodā ir samazinājies. Lai gan Ķīnas izcelsmes importa līmenis joprojām ir ievērojams, šis samazinājums liecina, ka pretapiešanas pasākumi iedarbojās.43.  Kā skaidrots 38. apsvērumā, attiecīgajā periodā acīmredzamais patēriņš ir samazinājies. Proporcionāli patēriņam Ķīnas imports ir samazinājies vēl vairāk, zaudējot tirgus daļu Kopienā, tādējādi Kopienas ražošanas nozarei gūstot labumu. Pārskatīšanas periodā trešo valstu imports Kopienā saglabājās tādā pašā līmenī.2. tabula2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Apjoms importam par dempinga cenām (indekss 2003=100) | 100 | 99,4 | 49,7 | 47 | 50,1 |Importa apjoms no trešajām valstīm | 100 | 78 | 74,7 | 65,5 | 66,6 |Tirgus daļas robežas importam par dempinga cenām | 30% - 40% | 40% - 50% | 20% - 30% | 10% - 20% | 20% - 30% |b) Cenas44.  Pārskatīšanas periodā no Ķīnas importētā kumarīna vidējās CIF cenas ilgstoši bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām.3. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklisa) Ražošana45.  No 2003. gada līdz PIP Kopienas ražošanas nozarei bija jāsamazina attiecīgā ražojuma ražošanas apjoms par 25 %. Tas ir saistīts ar faktu, ka, sākot ar 2003. gadu, pasākumu apiešanas prakses dēļ Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās. Turklāt samazinājās arī pārdošanas apjoms eksportam uz trešajām valstīm, jo Kopienas ražošanas nozare saskārās ar lēto Ķīnas eksportu trešo valstu eksporta tirgos.b) Jauda un tās izmantojums46.  Kā skaidrots 36. līdz 39. apsvērumā visā pārskatīšanas periodā Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdošanas apjoms Kopienā bija relatīvi stabils. Tomēr šajā pašā periodā Kopienas ražošanas nozare saskārās ar ievērojamu eksporta apjoma lejupslīdi uz trešajām valstīm. Šajos apstākļos, lai optimizētu jaudas izmantojuma līmeni, Kopienas ražošanas nozarei bija jāsamazina jauda. Neraugoties uz iepriekš minēto, jaudas izmantojums bija relatīvi zems.3. tabula2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Ražošana | 100 | 63,4 | 66,3 | 70,3 | 75,4 |Ražošanas jauda | 100 | 63,5 | 63,5 | 63,5 | 63,5 |Jaudas izmantojums | 100 | 99,8 | 104,4 | 110,8 | 118,8 |c) Pārdošanas apjoms Kopienā47.  Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms EK pārskatīšanas periodā palielinājās par 36 %. Šī tendence bija iespējama, pateicoties pasākumu pagarināšanai par 5 gadiem un pasākumu apiešanas prakses efektīvai izskaušanai. Rezultātā un, kā minēts 41. apsvērumā, Ķīnas importa apjoms šajā paša periodā saruka. Imports no Indijas (vienīgās zināmas trešās valsts, kas ražo kumarīnu) bija veikts saskaņā ar uzņemtajām saistībām.d) Krājumi48.  Pārskatīšanas periodā Kopienas ražošanas nozares krājumu līmenis samazinājās.e) Tirgus daļa49.  Pārskatīšanas periodā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pieauga. Kā skaidrots 41. un 42. apsvērumā, spēkā esošie efektīvie pasākumi sekmēja Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas izaugsmi. Tirgus daļas pieaugums par 22 procentu punktiem pārskatīšanas periodā faktiski bija saistīts ar pasākumu apiešanas prakses izskaušanu.f) Cenas50.  2004. gadā salīdzinājumā ar 2003. gadu vidējās neto pārdošanas cenas EK tirgū samazinājās par 10 %. Pēc 2004. gada cenas pakāpeniski pieauga, tomēr PIP tās nesasniedza 2003. gada līmeni. Attiecīgi pilnīga atgūšanās cenu ziņā nav notikusi.51.  Cenu stāvoklis atspoguļo spēcīgo spiedienu, ko radīja Ķīnas imports. Attiecīgajā periodā vidējās Ķīnas importa CIF cenas ilgstoši bija daudz zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Pēc pasākumu ieviešanas PIP Ķīnas izcelsmes kumarīnu pārdeva par tādām pašām cenām, kā kumarīnu, ko izgatavoja Kopienas ražošanas nozare. Tādējādi Ķīnas eksporta cenas bija augstākās cenas, kurām Kopienas ražošanas nozarei bija attiecīgi jāpielāgo savas cenas. Rezultātā Kopienas ražošanas nozares cenas tiek nelabvēlīgi ietekmētas, un tās rentabilitāte ir zema.52.  Lai noteiktu Ķīnas izcelsmes kumarīna cenu samazinājuma turpināšanos, Kopienas ražošanas nozares ražotāja cenas nesaistītiem pircējiem salīdzināja ar CIF importa cenām līdz Kopienas robežai, izmantojot KN koda datus (kā skaidrots 23. apsvērumā). Salīdzinājums liecināja, ka, lai gan importa cenas bija gandrīz vienādas ar tām noteiktajām cenām, kas nerada kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, imports neveicināja Kopienas ražošanas nozares cenu samazinājumu.4. tabula2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Krājumi | 100 | 50,3 | 31 | 20,9 | 3,7 |Ķīnas importa tirgus daļa | 100 | 98 | 136,5 | 149,3 | 148 |Cenas | 100 | 90,4 | 93,7 | 96,6 | 97,3 |g) Rentabilitāte53.  Attiecīgā ražojuma pārdevumu rentabilitāte nesaistītiem pircējiem Kopienā PIP bija pozitīva (nelielā mērā). Sākot ar 2004. gadu rentabilitātes tendences bija negatīvas, tomēr no 2006. gadā novēroja nelielus uzlabojumus. Kā skaidrots 49. un 50. apsvērumā, zemā rentabilitāte ir daļēji saistīta ar nelabvēlīgām pārdošanas cenām, kā arī ar izmaksu pieaugumu, īpaši izejvielu cenas ziņā. Šo elementu negatīvo ietekmi uz rentabilitāti var tikai daļēji kompensēt, paaugstinot produktivitāti. Kopumā visā attiecīgajā periodā peļņa bija zemāka par normālo vērtību.h) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu54.  Tendences naudas plūsmā, ko radīja Kopienas ražošanas nozares attiecīgā ražojuma pārdevumi ES tirgū, atspoguļo rentabilitātes tendences. Jāatgādina, ka, lai gan naudas plūsmas līmenis bija zems, pārskatīšanas periodā tas bija pozitīvs.55.  Izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas ražošanas nozarei nav grūtību piesaistīt kapitālu un ka pārskatīšanas periodā kapitāla izmaksas bija būtiski ierobežotas. Tomēr spēju piesaistīt kapitālu jāuzskata par nozīmīgu rādītāju šajā izmeklēšanā, jo Kopienas ražošanas nozare ir liela grupa, kurā kumarīna ražošana ir tikai neliela daļa no kopējās ražošanas. Spēja piesaistīt kapitālu ir cieši saistīta ar visas grupas veikumu, nevis ar attiecīgā ražojuma rādītājiem.i) Nodarbinātība, produktivitāte un algas56.  Pārskatīšanas periodā, īpaši sākot ar 2004. gadu, nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē samazinājās. Šī lejupslīde ir saistīta ar Kopienas ražošanas nozares veikto kumarīna ražošanas procesa reorganizāciju. Izmeklēšanas periodā Kopienas ražošanas nozares produktivitāte, ko aprēķina kā ražošanas apjomu uz nodarbināto personu, būtiski palielinājās.57.  Kopējās algu izmaksas samazinājās 55. apsvērumā minētās reorganizācijas rezultātā. Pārskatīšanas periodā vidējā alga uz nodarbināto saglabājās tādā pašā līmenī.5. tabula2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Nodarbinātie | 100 | 86 | 61 | 57 | 57 |Darba algas | 100 | 89,6 | 65,5 | 63,4 | 63,4 |Produktivitāte | 100 | 76,4 | 111,8 | 129,4 | 135,3 |j) Ieguldījumi un ienākums no ieguldījumiem58.  Izmeklēšanas periodā ieguldījumu līmenis 2004. gadā sasniedza augstāko līmeni, bet turpmākajā laika posmā minētais rādītājs samazinājās. Pašreizējos tirgus apstākļos Kopienas ražošanas nozare vairāk koncentrējās uz esošā ražošanas aprīkojuma uzturēšanu, nevis ražošanas jaudas palielināšanu.59.  Raugoties no šīs perspektīvas, ienākums no ieguldījumiem, kas izteikts kā attiecība starp Kopienas ražošanas nozares peļņu un aktīvu uzskaites vērtību, kā skaidrots 52. apsvērumā, atspoguļo rentabilitātes tendences.k) Izaugsme60.  Kā skaidrots sākot ar 36. apsvērumu, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms ES tirgū ir ievērojami pieaudzis, ļaujot Kopienas ražošanas nozarei atgūt būtisku tirgus daļu.l) Dempinga starpības lielums61.  Analizējot dempinga starpības lielumu, jāņem vērā tas, ka ir spēkā pasākumi, lai likvidētu kaitējumu izraisošo dempingu. Tomēr, ņemot vērā importa apjomu PIP un ievērojamo dempinga līmeni, kas ir konstatēts (sk. 28. apsvērumu), tā ietekmi uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli nevar uzskatīt par mazsvarīgu.m) Atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām62.  Jāņem vērā arī tas, ka Kopienas ražošanas nozare neatgūtos no iepriekšējā dempinga pēc tam, kad 2002. gadā noteica antidempinga pasākumus, jo tika īstenota pasākumu apiešanas prakse (pretpasākumus pieņēma tikai 2004. gadā un 2006. gadā). Pirms Padome piemēroja pretapiešanas pasākumus Indijai, Indonēzijai un Malaizijai un Komisija 2005. gadā apstiprināja saistības, importa līmenis no četrām iepriekš minētajām valstīm bija ievērojams un liedza Kopienas ražošanas nozarei atgūties no dempinga ietekmes.4. Secinājums par Kopienas tirgus stāvokli63.  Antidempinga pasākumu piemērošanai ĶTR izcelsmes kumarīna importam un pasākumu attiecināšanai uz valstīm, kurās īstenoja pasākumu apiešanu, bija pozitīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozari, kas varēja daļēji atgūties no sarežģītā ekonomiskā stāvokļa. Kopienas ražošanas nozares centieni samazināt izmaksas un kāpināt produktivitāti uz nodarbināto nevarēja līdzsvarot izejvielu cenu pieauguma ietekmi un pārdošanas cenu samazinājumu Kopienas tirgū.64.  Kā skaidrots 33. apsvērumā, Ķīnas ražotāju īstenotā pasākumu apiešanas prakse apstiprina secinājumu, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji ir būtiski interesēti iekļūt Kopienas tirgū.65.  Ņemot vērā iepriekš skaidroto analīzi, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir nestabils, lai gan pasākumi ir sekmējuši dempinga radītās negatīvās ietekmes ierobežošanu. Tomēr, palielinoties importam par dempinga cenām, visticamāk, stāvoklis saasināsies un Kopienas ražošanas nozares centieni nenesīs augļus; turklāt kopienas ražošanas nozarei visdrīzāk nāksies pārtraukt kumarīna ražošanu.F. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA1. Kaitējuma atsākšanās iespējamība66.  Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz stāvokli Kopienas ražošanas nozarē pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām tika izvērtēti šādi apstākļi saskaņā 28. līdz 34. apsvērumā apkopotajiem faktiem.67.  Spēkā esošo pasākumu rezultātā Kopienas ražošanas nozare ir palielinājusi pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. Saskaņā ar datiem Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa ir būtiski pieaugusi tirgū, kur pārskatīšanas periodā pieprasījums ir samazinājies par 8 %. Tomēr Kopienas ražošanas nozare bija joprojām pakļauta cenu spiedienam.68.  Kā skaidrots 38. apsvērumā, lai gan patēriņš samazinājās par 8 %, saskaņā ar prognozēm par kumarīna patēriņu pasaulē (zināmā mērā patēriņš pakļauts modes tendencēm) būtiskas izmaiņas nav gaidāmas. Ir skaidras pazīmes, ka, pasākumiem zaudējot spēku, Ķīnas imports turpināsies par dempinga cenām. Turklāt lielas neizmantotās ražošanas jaudas Ķīnā liecina par to, ka importa apjoms Kopienā, visticamāk, palielinātos, ja pasākumus atceltu.69.  Visumā pretapiešanas procedūras rezultātā īstenotā pasākumu paplašināšana bija efektīva, proti, tika apturēta apiešanas prakse saistībā ar ĶTR izcelsmes attiecīgo ražojumu, kas sūtīts no Indijas, Taizemes, Indonēzijas un Malaizijas. Iespējams, Ķīnas ražotājiem eksportētājiem būs jāīsteno agresīva cenu politika Kopienā, lai atgūtu tirgus daļu, kas tika zaudēta, kad pasākumu apiešanu apturēja.70.  Kā secināts 29. apsvērumā, izmeklēšanā konstatēja, ka Ķīnas eksportētāji, pasākumiem zaudējot spēku, visticamāk pārdotu lielus apjomus Kopienas tirgū. Tas ļautu Ķīnas eksportētājiem lietot neizmantotās jaudas.71.  Šā scenārija iespējamību apstiprina fakts, ka cenas Kopienā ir augstākas par Ķīnas eksporta cenām citās trešajās valstīs. Minētais, visticamāk, sekmētu Ķīnas ražotāju intensīvāku darbību Kopienas tirgū.72.  Atceļot pasākumus, visticamāk, pieaugtu imports par zemākām cenām, kas savukārt radītu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Šādos apstākļos Kopienas ražošanas nozarei būtu jāsamazina cenas, lai saglabātu tirgus daļu, vai jāsaglabā cenas pašreizējā līmenī, zaudējot klientus un tādējādi samazinot pārdošanas apjomu. Pirmajā gadījumā Kopienas ražošanas nozarei būtu jāstrādā ar zaudējumiem, bet otrajā gadījumā, samazinoties pārdošanas apjomam palielinātos izmaksas, kā rezultātā arī nāktos ciest zaudējumus.73.  Tāpēc, ja, atceļot pasākumus, imports pieaugtu prognozētajā līmenī, izmeklēšanā konstatēja, ka kaitējuma atkārtošanās iespējamība Kopienas ražošanas nozarei (kuras stāvoklis jau ir nestabils) ir liela. Būtībā Kopienas ražošanas nozarei būtu jāpārtrauc kumarīna ražošana.G. KOPIENAS INTERESES1. Ievads74.  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu Komisija pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa pagarināšana būtu pret Kopienas interesēm kopumā. Nosakot Kopienas intereses, ņēma vērā visas attiecīgās dažādās intereses, t. i., Kopienas ražošanas nozares, kumarīna importētāju/tirgotāju un lietotāju intereses. Komisija pieprasīja informāciju no visām ieinteresētajām personām, kas minētas iepriekš, lai novērtētu pasākumu saglabāšanas vai atcelšanas iespējamo ietekmi.75.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu izraisoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs.2. Kopienas ražošanas nozares intereses76.  Vienīgā Kopienas ražotāja interesēs būtu turpināt kumarīna ražošanu.77.  Turklāt uzskata, ka, antidempinga pasākumiem zaudējot spēku, dempings, visticamāk, turpinātos un palielinātos, kā rezultātā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis pasliktinātos līdz līmenim, kad Kopienas ražošanas nozarei būtu jāpārtrauc ražošana.78.  Kopumā var secināt, ka pasākumu turpināšana viennozīmīgi ir Kopienas ražošanas nozares interesēs.3. Importētāju un lietotāju intereses79.  Komisijas dienesti sazinājās 13 importētājiem un 10 lietotājiem un nosūtīja anketas. Četri uzņēmumi, kas piekrita sadarboties, nosūtīja atbildes uz anketas jautājumiem.80.  No minētajām četrām atbildēm viens uzņēmums nepiekrita pasākumiem, jo tas bija nobažījies par attiecīgā ražojuma cenu. Tomēr šis uzņēmums ziņoja, ka kumarīna izmaksu ietekme uz kopējām ražošanas izmaksām ir ļoti ierobežota.81.  Lai gan attiecīgo ražojumu izmanto citās nozarēs, kur tas bieži vien nav aizvietojams, tā nozīme galaprodukta sastāvā ir ļoti ierobežota daudzuma un cenu ziņā (vairākumā gadījumu mazāk nekā 1 %). Tāpēc antidempinga maksājuma ietekme uz lietotāju, kā arī uz gala patērētāju ir ļoti ierobežota.82.  Daži lietotāji apgalvoja, ka tie katrā gadījuma izmantotu Kopienas izcelsmes kumarīnu kvalitātes priekšrocību dēļ. Šos lietotājus nopietni ietekmētu Kopienas ražošanas nozares darbības pārtraukšana (gadījumā, ja pasākumus atceltu).83.  Analizējot Kopienas intereses, īpaši jāapsver nepieciešamība likvidēt kaitējumu radošā dempinga negatīvo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Šajā sakarā jāmin, ka pasaules kumarīna tirgus ir ļoti koncentrēts; tajā ir tikai nedaudzi ražotāji, no kuriem jaudas ziņā svarīgākie atrodas ĶTR un Kopienā. Tāpēc vairāku piegādes avotu saglabāšana (tostarp Kopienas ražošanas nozares) ir jāuzskata par svarīgu. Turklāt jāatgādina, ka antidempinga pasākumu mērķis nav ierobežot piegādi no avotiem ārpus Kopienas un ka Ķīnas izcelsmes kumarīnu joprojām var importēt Kopienas tirgū.84.  Iepriekš minētie apsvērumi un zems sadarbības līmenis liecina, ka importētāju un lietotāju ekonomiskais stāvoklis spēkā esošo pasākumu rezultātā nepasliktinājās. Turklāt izmeklēšanā nekonstatēja, ka šāda negatīva ietekme saasinātos, ja pasākumus pagarinātu.4. Secinājums par Kopienas interesēm85.  Ņemot vērā visus iepriekš minētos apstākļus, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu tam, ka pasākumu turpināšana būtu pretrunā Kopienas interesēm.H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI86.  Visām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, uz kā pamata paredzēja ieteikt spēkā esošo pasākumu saglabāšanu. Pēc šīs informācijas nodošanas atklātībā tām atvēlēja laiku paust savu viedokli.87.  Ņemot vērā iepriekš minēto, spēkā esošie antidempinga pasākumi attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu ir jāsaglabā.88.  Ka minēts 1. apsvērumā, pašreizējie antidempinga pasākumi, kas piemēroti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, tika attiecināti uz kumarīna importu, kas sūtīts no Indijas, Taizemes, Indonēzijas un Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā, Taizemē, Indonēzijā un Malaizijā. Antidempinga maksājums, kuru saglabās attiecīgā ražojuma importam, jāturpina attiecināt uz kumarīna importu, kas sūtīts no Indijas, Taizemes, Indonēzijas un Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā, Taizemē, Indonēzijā un Malaizijā. 2. apsvērumā minētais Indijas ražotājs eksportētājs, kuru atbrīvoja no pasākumiem, pamatojoties uz saistībām, kuras apstiprināja Komisija, ar tādiem pašiem nosacījumiem jāatbrīvo no pasākumiem, kurus ievieš ar šo regulu.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, kuru klasificē ar KN ex 2932 21 00 ( TARIC kods 2932 21 00 19).2. Maksājuma likme ir EUR 3 479 par tonnu.3. Ar šo galīgais antidempinga maksājums EUR 3479 par tonnu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam ir attiecināts uz šā paša ražojuma importu, kas minēts pirmajā punktā un kas sūtīts no Indijas, Taizemes, Indonēzijas un Malaizijas, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā, Taizemē, Indonēzijā un Malaizijā ( TARIC kodi 2932 21 00 11, 2932 21 00 15 un 2932 21 00 16).2. pantsJa nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .4. pantsGadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā un tāpēc faktiski samaksātā vai maksājamā cena ir proporcionāli sadalīta, lai noteiktu preču muitas vērtību saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 145. pantu, antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta pēc iepriekš norādītās summas, samazina par procentu likmi, kas atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas proporcionālajam sadalījumam.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —[…]priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 123, , 9.5.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1854/2003 (OV 272, 23.10.2003., 1. lpp.).[3] OV L 396, 31.12.2004., 18. lpp.[4] OV L 311, 10.11.2006., 1. lpp.[5] OV L 1, 4.1.2005., 15. lpp.[6] OV C 103, 8.5.2007., 15. lpp.[7] Tā kā vienīgais Kopienas ražotājs veido Kopienas ražošanas nozari, šajā regulā konfidencialitātes nolūkā sniegs indeksētus vai aptuvenus datus.


title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0223

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.4.2008COM(2008) 223 galīgā redakcija2008/0089 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSŠā priekšlikuma mērķis ir atjaunināt finanšu noteikumus atbilstīgi jaunajam Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumam 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (turpmāk tekstā „2007. gada pašu resursu lēmums”)[1]. Turklāt šajā priekšlikumā tiek ņemta vērā Kopienas tiesiskā regulējuma attīstība, kopš ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004[2] ieviesa jaunākos grozījumus.Komisijas ierosinātos grozījumus var apkopot šādi.1. NOTEIKUMI, KAS JāGROZA LēMUMA 2007/436/EK, EURATOM Dēļa. Atšķirību likvidēšana starp lauksaimniecības un muitas nodokļiemPēc Urugvajas sarunās noslēgto nolīgumu iekļaušanas ES tiesību aktos vairs nepastāv būtiska atšķirība starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem. Tālab 2007. gada pašu resursu lēmumā likvidēja atšķirības starp minētajiem nodokļiem, un būtu ieteicams šo atšķirību likvidēt arī Regulā Nr. 1150/2000.b. Nīderlandes un Zviedrijas ikgadējo, uz NKI pamatoto iemaksu bruto samazinājumu, kas paredzēti laika posmam no 2007.–2013. gadam, iekļaušanaSaskaņā ar 2007. gada pašu resursu lēmumu Nīderlandes un Zviedrijas ikgadējām, uz NKI pamatotām iemaksām laikā no 2007. gada līdz 2013. gadam piemēro bruto samazinājumu. Minētā samazinājuma summa, (kas jāpielāgo pašreizējām cenām,) ir precizēta 2007. gada pašu resursu lēmumā, kurā ir norādīts, ka šis samazinājums tiks piešķirts tikai pēc tam, kad būs aprēķināta Apvienotai Karalistei paredzētā korekcija. Šis samazinājums ir jāfinansē visām dalībvalstīm ar divpadsmito daļu.Nīderlandes un Zviedrijas iemaksu daļa Apvienotās Karalistes korekcijas finansēšanā tādējādi netiks samazināta, jo minētais samazinājums tiks piešķirts pēc Apvienotās Karalistes korekcijas aprēķināšanas un finansēšanas.Šis priekšlikums nosaka bruto samazinājuma finansēšanas procedūru un termiņus. Tāpat kā gadījumā ar Apvienotās Karalistes korekciju, minētais samazinājums Nīderlandei un Zviedrijai tiks piešķirts ar divpadsmito daļu. Pieprasījums pēc divpadsmitās daļas avansa maksājumiem gada pirmajā ceturksnī, ievērojot Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) īpašās vajadzības un Kopienas kases stāvokli, attieksies arī uz summām, kas no dalībvalstīm vajadzīgas, lai finansētu bruto samazinājumu Nīderlandei un Zviedrijai. Tālab ir attiecīgi jāpielāgo 6. panta 3. punkts un 10. panta 3. punkts.Turklāt Regulā Nr. 1150/2000 būtu jāparedz, ka, beidzoties attiecīgajam budžeta gadam, bruto summu finansējums netiek mainīts, ja attiecīgo finanšu gadu NKI rādītāji mainās atbilstīgi Regulas Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktam. Tas nozīmē, ka Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtā bruto samazinājuma finansējums netiks pārskatīts ikreiz, tiklīdz kļūst pieejami jauni dati par NKI resursiem. Līdzīga klauzula jau ir spēkā pielāgojumu aprēķināšanai par atsevišķu dalībvalstu nepiedalīšanos īpašos Eiropas Savienības pasākumos vai politikas virzienos.2. TEHNISKI GROZīJUMI, KAS NEATTIECAS UZ 2007. GADA PAšU RESURSU LēMUMUa. NKP/ NKI atsaucesNo 2002. gada NKP vietā par atsauci papildu resursiem sāka izmantot NKI. Tālab atsauces uz NKP ir jāaizstāj ar atsaucēm un NKI.Šajā kontekstā jāapskata turpmāk minētie jautājumi.- Dažās dalībvalstīs PVN un NKI atlikumu aprēķināšana varētu attiekties uz laika posmu pirms 2002. gada. Tobrīd par atsauci papildu resursiem izmantoja NKP. Tā kā NKP un NKI ir divi atšķirīgi makroekonomiskie rādītāji, 10. pants nosaka, kurš no tiem ir piemērojams līdz 2002. gadam un kurš pēc 2002. gada.- Regula Nr. 2028/2004 atceļ Regulas Nr. 1150/2000 10. panta 5. punktu, kas attiecas uz NKP finanšu iemaksu pielāgojumiem (ierobežotā laika posmā pēc pievienošanās maksāja Spānija, Portugāle un Grieķija). Tomēr pārējās atsauces uz NKP finanšu iemaksām 5. pantā un 10. panta 6. punktā netika mainītas. Tā kā minētie resursi vairs nepastāv, šīs atsauces ir jāatceļ.Turklāt atsauces uz Direktīvu 89/130 (par NKP) vajadzības gadījumā būtu jāpapildina ar atbilstošām atsaucēm uz Regulu Nr. 1287/2003 (saistībā ar NKI).b. Divpadsmitās daļas pārcelšana, pamatojoties uz ELGF īpašām vajadzībām un Kopienas kases stāvokliSaskaņā ar Regulas Nr. 1150/2000 10. panta 3. punkta 2. apakšpunkta pašreizejo redakciju, pamatojoties uz īpašām vajadzībām segt ELVGF Garantiju nodaļas izdevumus, saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1765/92 un atkarībā no Kopienas kases stāvokļa dalībvalstīm var lūgt par vienu vai diviem mēnešiem ātrāk pārcelt vienu divpadsmito daļu vai daļu no vienas divpadsmitās daļas pašu resursiem, kas nav tradicionālie pašu resursi. Lai šo noteikumu piemērotu, vajadzīgas šādas izmaiņas:- Regula Nr. 1765/92 nav spēkā no 1999. gada. Patlaban ir jāatsaucas uz Regulu Nr. 1782/2003.- ELVGF Garantiju nodaļu 2006. gada beigās nomainīja Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), tālab ir jālieto jaunā atsauce.c. Rezerve aizdevumiem un aizdevumu garantijām, ka arī rezerve ārkārtas palīdzībaiSākot ar 2007. gada budžetu, jaunais Iestāžu nolīgums vairs neparedz atsevišķu pozīciju ne rezervēm aizdevumiem un aizdevumu garantijām ne arī ārkārtas palīdzības rezervei. Budžeta ietvaros rezerve ārkārtas palīdzībai tiek uzskatīta par uzkrājumu un atbilstošās maksājumu apropriācijas budžetā tiek iekļautas vienīgi vajadzības gadījumā. Rezerve aizdevumiem un aizdevumu garantijām ir kļuvusi par vispārējā budžeta obligātajiem izdevumiem.Tādējādi ieņēmumu daļā vairs nav vajadzīgs īpašs finansēšanas mehānisms izdevumiem saistībā ar minētajām rezervēm, jo tos parastos mēnešu pieprasījumos pielīdzina pārējiem izdevumiem. Tālab vairs nav vajadzības atsaukties uz Regulas Nr. 1150/2000 10. pantā minētajām rezervēm.d. Efektīva pašu resursu kontu pārvaldībaLai efektīvi un reālajā laikā pārvaldītu Komisijas pašu resursu kontus, jāsaskaņo 9. panta 1.a punkta un 12. panta 5. punkta noteikumi ar banku nozares standarta praksi.Tālab tiek ierosināts, lai dalībvalstis vai to norīkotās iestādes dienā, kad pašu resursi tiek ierakstīti uz Komisijas vārda esošā konta kredītā, sniedz Komisijai vai nu attiecīgās dienas konta pārskatu, kurā noradītas kredītā ierakstītās summas, vai vismaz atsevišķus kredīta avizo par katru šādu darījumu. Turklāt vēl tiek ierosināts par vienu dienu saīsināt esošo termiņu, kurā pēc ierakstīšanas konta kredītā ir jānosūta konta pārskats. Turpmāk minētais termiņš būs divas darba dienas.Līdzīgi ir ierosināts grozīt 12. panta 5. punktu, kurā ir paredzēts, kad dalībvalstīm vai to norīkotajām iestādēm ir jāizpilda Komisijas maksājumu un naudas pārvedumu uzdevumi. Ierosinātais termiņš maksājuma uzdevumam ir trīs darba dienas (pašreizējā dalībvalstu prakse). Divu darba dienu laikā pēc Komisijas ar rīkojumu noteiktās valutēšanas dienas dalībvalstis ziņo Komisijai par attiecīgo uzdevumu izpildi.Turklāt, ņemot vērā IT rīku pieejamību un esošo praksi vairākumā dalībvalstu, šis priekšlikums nosaka, ka par paziņošanas līdzekļiem var izmantot tikai elektronisko datu pārraidi.e. 10. panta konsolidēšanaIepriekš minētie 10. panta grozījumi papildina vairākus tehniskus grozījumus, ko jau ieviesa ar Regulu Nr. 2028/2004. Skaidrības un lietderības labad tiek ierosināts, lai regulā, ar kuru tiek izdarīti grozījumi, tiktu iekļauts pilns konsolidētais šā panta teksts.3. STāšANāS SPēKāGrozījumi saistībā ar 2007. gada pašu resursu lēmumu var stāties spēkā tad, kad visas dalībvalstis atbilstīgi to konstitucionālajām prasībām pieņem minēto lēmumu. Tādējādi ierosinātā regula stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā 2007. gada pašu resursu lēmums, ar atpakaļejošu spēku no 2007. gada 1. janvāra.2008/0089 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 279. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 183. pantu,ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu[3], un jo īpaši tā 8. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu[6],tā kā:(1) Eiropadome, tiekoties Briselē 2006. gada 15. un 16. decembrī, nāca klajā ar vairākiem secinājumiem par Kopienu pašu resursu sistēmu, kuru rezultātā tika pieņemts Lēmums 2007/436/EK, Euratom.(2) Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu nav atšķirības starp lauksaimniecības un muitas nodokļiem.(3) Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 5. punkta otro daļu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam Nīderlandes un Zviedrijas attiecīgajām NKI iemaksām piemēro bruto samazinājumu, kas jāfinansē visām dalībvalstīm. Bruto samazinājuma finansējums netiek pārskatīts, mainoties NKI lielumam.(4) Ievērojot to, ka Lēmums 2007/436/EK, Euratom atsaucas uz NKI, nevis uz nacionālo kopproduktu (NKP), attiecīgi ir jāpielāgo Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000[7].(5) Tā kā Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmā vairs nav paredzētas NKP finanšu iemaksas, nav vajadzības uz tām atsaukties Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.(6) Lai efektīvi pārvaldītu Komisijas pašu resursu kontus, jāparedz īpaši noteikumi datu nosūtīšanas un pārskatu iesniegšanas termiņu saskaņošanai ar esošo banku nozares praksi.(7) Sākot ar 2007. gada budžetu, Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[8] vairs neparedz īpašu finansēšanas mehānismu aizdevumu un aizdevumu garantiju rezervei, un ārkārtas palīdzības rezervei. Rezerve ārkārtas palīdzībai budžetā tiek iekļauta kā uzkrājums, un rezerve aizdevumiem un aizdevumu garantijām tiek uzskatīta par vispārējā budžeta obligātajiem izdevumiem.(8) Tālab attiecīgi ir jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.(9) Ņemot vērā Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 11. pantu, šī regula stājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā minētais lēmums, un to piemēro no 2007. gada 1. janvāra,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 groza šādi.1.  Virsrakstā tekstu „Lēmums 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu” aizstāj ar tekstu „Lēmums 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu”.2.  Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu:„1. pantsPadomes Lēmumā 2007/436/EK, Euratom* paredzētos Eiropas Kopienu pašu resursus, turpmāk tekstā „pašu resursi”, nodod Komisijai un pārbauda, kā norādīts šajā regulā, neskarot Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1553/89**, Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003*** un Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom****.*OV L 163, 21.6.2007., 17. lpp.**OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.***OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp.****OV L 49, 21.2.1989., 26. lpp.”3.  Tekstu 2. panta 1. punktā „Lēmuma 2000/597/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts” aizstāj ar tekstu „Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts”.4.  Regulas 3. panta otro daļu aizstāj ar šādu:„Apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003, 3. pantā minētajām statistikas procedūrām un pamatdatiem, dalībvalstis glabā līdz ceturtā gada 30. septembrim pēc attiecīgā finanšu gada.”5.  Regulas 5. pantu aizstāj ar šādu:„5. pantsLēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto likmi, ko nosaka, izstrādājot budžetu, aprēķina kā procentu no dalībvalstu prognozētā nacionālā kopienākuma (turpmāk „NKI”) summas tādā veidā, lai tā pilnīgi segtu to budžeta daļu, ko nefinansē no ieņēmumiem, kas minēti Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, no finanšu iemaksām pētniecības un tehnoloģijas attīstības papildu programmām un citiem ieņēmumiem.Šo likmi budžetā izsaka skaitlis ar tik zīmēm aiz komata, cik vajadzīgs, lai pilnīgi starp dalībvalstīm sadalītu resursus, kuru pamatā ir NKI.”6.  Regulas 6. panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„c) Ievērojot to, kā PVN resursus un papildu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, a) apakšpunktā minētajos kontos šie resursi tomēr ierakstāmi šādi:-  10. panta 3. punktā minētā divpadsmitā daļa ierakstāma katra mēneša pirmajā darba dienā,-  10. panta 4. un 6. punktā minētais atlikums un 10. panta 5. un 7. punktā minētie precizējumi ierakstāmi reizi gadā, izņemot 10. panta 5. punkta pirmajā ievilkumā minētos īpašos precizējumus, kas ierakstāmi kontos nākamā mēneša pirmajā darba dienā pēc konkrētās dalībvalsts un Komisijas vienošanās.”-  Regulas 9. panta 1.a punktu aizstāj ar šādu:„1.a Dalībvalstis vai to norīkotās iestādes Komisijai elektroniski nosūta:(a) darba dienā, kad pašu resursus ieraksta Komisijas konta kredītā, konta pārskatu vai kredīta avizo, kas atspoguļo pašu resursu ieskaitīšanu;(b) neskarot a) apakšpunktu, ne vēlāk kā otrajā darba dienā pēc ierakstīšanas minētā konta kredītā, konta pārskatu, kas atspoguļo pašu resursu ieskaitīšanu.”7.  Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:„10. pants1. Pēc tam, kad atskaitītas iekasēšanas izmaksas, ievērojot Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 3. punktu un 10. panta 3. punktu, pašu resursu ierakstīšanu, kas minēta attiecīgā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā, izdara vēlākais pirmajā darba dienā pēc 19. datuma, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad saskaņā ar šīs regulas 2. pantu noteikts prasījums.Tomēr prasījumi, kas saskaņā ar šīs regulas 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu ir uzrādīti atsevišķos kontos, ierakstāmi ne vēlāk kā pirmajā darba dienā pēc 19. datuma, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kurā piedzīts attiecīgais prasījums.2. Vajadzības gadījumā Komisija var aicināt dalībvalstis pārcelt par vienu mēnesi ātrāk resursu, kas nav PVN resursi un papildu resursi, ierakstīšanu, pamatojoties uz informāciju, kas tām pieejama tā paša mēneša 15. datumā.Katru ātrāk veikto ierakstu pielāgo nākamajā mēnesī, veicot pirmajā punktā minēto ierakstīšanu. Šis pielāgojums izpaužas kā negatīvs ieraksts, kas līdzvērtīgs tai summai, kas ierakstīta ātrāk.3. Ņemot vērā to, kā PVN resursus un papildu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta nelīdzsvarotības labošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, šo resursu ierakstu kredītā izdara katra mēneša pirmajā darba dienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgās summas budžetā, kas konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada.Īpašām vajadzībām, lai segtu ELVGF izdevumus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003*, un atkarībā no Kopienas kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis, lai tās finanšu gada pirmajā ceturksnī par vienu vai diviem mēnešiem ātrāk ieraksta divpadsmito daļu vai daļu no divpadsmitās daļas summām, kas budžetā paredzētas PVN resursiem un/vai papildu resursiem, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta nelīdzsvarotības labošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums.Pēc pirmā ceturkšņa prasītais ikmēneša ieraksts nedrīkst pārsniegt vienu divpadsmito daļu no resursiem, kas pamatojas uz PVN un NKI, saglabājoties to summu robežās, kas budžetā iekļautas šim mērķim.Komisija paziņo dalībvalstīm par prasīto ierakstu ne vēlāk kā divas nedēļas iepriekš.Uz šiem ātrāk veicamiem ierakstiem attiecas astotajā daļā paredzētie noteikumi par ierakstiem, kas izdarāmi katra gada janvārī, un devītajā daļā paredzētie noteikumi, kas piemērojami, kad pirms finanšu gada sākuma budžets vēl nav pieņemts galīgi.Visas izmaiņas PVN resursu vienotajā likmē, papildu resursu likmē un Apvienotajai Karalistei piešķirtajā korekcijā budžeta nelīdzsvarotības labošanai un finansēšanai, kā minēts Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 4. un 5. pantā, kā arī, lai finansētu piešķirto bruto samazinājumu Nīderlandei un Zviedrijai, prasa galīgā variantā pieņemt budžeta grozījumus, liekot pārrēķināt divpadsmitās daļas, kas ir ieskaitītas kopš finanšu gada sākuma.Šie pārrēķini veicami, kad izdarīts pirmais ieraksts pēc budžeta grozījumu galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā tos izpilda, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 8. panta, šos pārrēķinus ieraksta kontos attiecībā uz konkrēto grozītā budžeta finanšu gadu.Divpadsmitās daļas, kas attiecas uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem, aprēķina, pamatojoties uz EK līguma 272. panta 3. punktā un EAEK līguma 177. panta 3. punktā minētā budžeta projektā paredzētajām summām; summas konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus kotēšanas pirmajā dienā pēc tā kalendārā gada 15. decembra, kas ir pirms attiecīgā budžeta gada; pārrēķinu izdara, veicot nākošā mēneša ierakstu.Ja budžets galīgā variantā nav pieņemts līdz finanšu gada sākumam, dalībvalstis katra mēneša, tostarp janvāra, pirmajā darba dienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no summas, kas iekļauta pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā PVN resursiem un papildu resursiem, ņemot vērā, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta nelīdzsvarotības labošanai un Nīderlandei un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums; pārrēķinu izdara pirmajā noteiktajā termiņā pēc budžeta galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša 16. datuma. Pretējā gadījumā pārrēķinu veic otrajā termiņā pēc budžeta galīgās pieņemšanas.4. Pamatojoties uz gada deklarāciju par PVN resursu bāzi, kas noteikta Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 7. panta 1. punktā, dalībvalsti debetā ieraksta summu, ko aprēķina, izmantojot minētajā deklarācijā iekļauto informāciju un piemērojot vienotu likmi, kas pieņemta iepriekšējam finanšu gadam, un kredītā ieraksta 12 maksājumus, kas veikti minētajā finanšu gadā. Tomēr katras dalībvalsts PVN resursu bāze, kam piemēro iepriekš minēto likmi, nedrīkst pārsniegt to NKI procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā minēts šā panta 6. punkta pirmajā teikumā. Komisija aprēķina atlikumu un savlaicīgi informē dalībvalstis, lai tās varētu to ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darba dienā.5. Jebkura PVN resursu bāzes korekcija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punktu katrai attiecīgajai dalībvalstij, kuras bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 10. panta 2. punktu, rada šādus šā panta 4. punktā minētā atlikuma pielāgojumus:-  Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētās korekcijas, kas izdarītas līdz 31. jūlijam, rada vispārēju pielāgojumu, kas ierakstāms šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darba dienā. Tomēr īpašu pielāgojumu var ierakstīt pirms minētā datuma, ja par to vienojas attiecīgā dalībvalsts un Komisija,-  ja pasākumi, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta otro daļu, lai koriģētu bāzi, rada šīs regulas 9. panta 1. punktā minētā kontā izdarīto ierakstu pielāgojumu, šo pielāgojumu izpilda dienā, ko nosaka Komisija, ievērojot minētos pasākumus.Šā panta 7. punktā minētās NKI izmaiņas arī nosaka atlikuma pielāgojumu visām dalībvalstīm, kuru bāze, ņemot vērā šīs korekcijas, nepārsniedz procentus, kas noteikti ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 10. panta 2. punktu.Komisija savlaicīgi paziņo dalībvalstīm par šiem pielāgojumiem, lai tās varētu tos ierakstīt 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darba dienā.Tomēr īpašu pielāgojumu var ierakstīt jebkurā laikā, ja par to vienojas attiecīgā dalībvalsts un Komisija.6. Pamatojoties uz datiem par iepriekšējā gada kopējo NKI tirgus cenās un tā sastāvdaļām, ko iesniegušas dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, katras dalībvalsts debetā ieraksta summu, ko aprēķina, NKI piemērojot likmi, kas pieņemta iepriekšējam finanšu gadam, un kredītā ieraksta maksājumus, kas veikti minētajā iepriekšējā finanšu gadā. Komisija aprēķina atlikumu un savlaicīgi informē dalībvalstis, lai tās varētu to ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darba dienā.7. Visas iepriekšējo finanšu gadu NKI izmaiņas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, ievērojot tās 5. pantu, paredz pielāgojumu katras attiecīgās dalībvalsts atlikumā, kas noteikts saskaņā ar šā panta 6. punktu. Šo atlikumu nosaka, ievērojot šā panta 5. punkta pirmās daļas noteikumus. Komisija paziņo dalībvalstīm par šiem pielāgojumiem, lai tās varētu tos ierakstīt šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā paša gada decembra pirmajā darba dienā. NKI grozījumus, kas izdarīti vēlāk par ceturtā gada 30. septembri pēc attiecīgā finanšu gada, vairs neņem vērā, ja vien grozījumu punktus Komisija vai dalībvalsts nav paziņojusi pirms šā termiņa beigām.8. Šā panta 4. līdz 7. punktā minētās darbības ir ieņēmumu grozījumi attiecīgajā finanšu gadā, kad tos izdara.9. Nīderlandei un Zviedrijai piešķirto bruto samazinājumu finansē visas dalībvalstis. Minētā bruto samazinājuma finansējums netiek pārskatīts, mainoties NKI lielumam.10. Saskaņā ar Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 7. punktu, lai piemērotu attiecīgo lēmumu, „NKI” ir NKI attiecīgam gadam tirgus cenu izteiksmē, kā tas definēts Regulā (EK, Euratom) Nr. 1287/2003, izņemot gadus pirms 2002. gada, kuriem saskaņā ar Direktīvas 89/130/EEK, Euratom definīciju, NKP tirgus cenās turpinās būt atsauce, lai aprēķinātu papildu resursus.__________________*OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.”8.  Atsauci uz „NKP” 10. a pantā aizstāj ar atsauci uz „NKI”;9.  Ar šādu tekstu aizstāj 11. panta 4. punktu:„4. Procentu maksājumiem, kas minēti 1. punktā, 9. panta 1. a un 2. punkts ir spēkā mutatis mutandis .”10.  Regulas 12. panta 5. punktu groza šādi.(a) Pirmo daļu aizstāj ar šādu:„Ne vairāk kā trīs darba dienu laikā pēc saņemšanas dalībvalstis vai to norīkotās iestādes, sekojot Komisijas rīkojumiem, izpilda Komisijas maksājumu uzdevumus.”(b) Pēc otrās daļas pievieno šādu daļu:„Vēlākais otrajā darba dienā pēc katra darījuma pabeigšanas dalībvalstis vai to norīkotās iestādes Komisijai elektroniski nosūta konta pārskatu, kurā redzamas attiecīgās izmaiņas.”;11.  VI sadaļas virsrakstā tekstu „Lēmums 2000/597/EK, Euratom” aizstāj ar tekstu „Lēmums 2007/436/EK, Euratom”;12.  15. panta ievadteikumā tekstu „Lēmums 2000/597/EK, Euratom” aizstāj ar tekstu „Lēmums 2007/436/EK, Euratom”;13.  16. pantā atsauci uz „10. panta 4. - 8. punktā” aizstāj ar atsauci uz „10. panta 4. - 7. punktā”.14.  Regulas 18. pantu groza šādi.(a) 1. punktā pirmo teikumu aizstāj ar šādu:„1. Dalībvalstis veic kontroli un izmeklēšanu attiecībā uz Lēmuma 2007/436/EK, Euratom 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto pašu resursu noteikšanu un nodošanu.”(b) 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„(c) saskaņā ar EK līguma 279. panta b) punktu un EAEK līguma 183. panta b) punktu organizētās pārbaudes.”15.  Regulas 19. pantā atsauci uz „NKP” aizstāj ar atsauci uz „NKI”.2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Lēmums 2007/436/EK, Euratom.Regulu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —PriekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPadomes Regula, ar ko groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu2. Budžeta pozīcijas:Nosaukums: 1. un 3. sadaļaAttiecīgajam gadam budžetā paredzētā summa: 118 921, 8 miljoni euro3. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[9] | 12 mēnešu periods no dd/mm/gggg | [n gads] |..pants | Ietekme uz pašu resursiem |..pants | Ietekme uz pašu resursiem |Pēc darbības |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |..pants |..pants |4. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMIPasākumi nav veicami.5. CITAS PIEZĪMES[…][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] OV L 163, 21.6.2007., 17. lpp.[2] OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.[3] OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV C […], […], […]. lpp.[7] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2028/2004 (OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.).[8] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[9] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.