				|

		52012PC0437

			Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas iespēju iedalīšanu saskaņā ar protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīciju /* COM/2012/0437 final - 2012/0210 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Balstoties uz attiecīgo Padomes
pilnvarojumu[1],
Komisija Eiropas Savienības vārdā risināja sarunas ar
Maurīcijas Republiku ar mērķi parafēt jaunu
zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un protokolu starp Eiropas
Savienību un Maurīcijas Republiku. Šo sarunu rezultātā
2012. gada 23. februārī tika parafēts jauns
zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums un jauns protokols.
Jaunais nolīgums aptver sešu gadu
periodu, kurš sākas no līguma parakstīšanas dienas, un to
automātiski pagarina uz secīgiem trīs gadu periodiem.
Vispārīgais mērķis ir
stiprināt sadarbību starp ES un Maurīcijas Republiku ar
nolūku izveidot partnerattiecību pamatsistēmu, kurā abu
pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības
politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu
Maurīcijas zvejas zonā.
Protokola piemērošanas periods ir 3
gadi. Jaunais protokols ES kuģiem Maurīcijas ūdeņos paredz
zvejas iespējas 86 tunzivju zvejas kuģiem (41 seineris
zvejai ar riņķvadiem un 45 kuģi zvejai ar āķu
jedām). Saskaņā ar Līgumu jānosaka metode zvejas
iespēju iedalīšanai dalībvalstīm.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Tehnisko sanāksmju ietvaros un Padomes
zivsaimniecības jautājumos kompetentajā darba grupā tika
rīkotas apspriešanās ar dalībvalstīm. Šajās
apspriedēs tika apstiprināta ieinteresētība noslēgt ar
Maurīciju zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un protokolu. Komisija
cita starpā balstījās uz valstu ekspertu veiktā
novērtējuma rezultātiem, kas tika pabeigts 2011. gada
novembrī.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šī procedūra ir uzsākta
paralēli ar procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par
to, lai Savienības vārdā parakstītu zivsaimniecības
partnerattiecību nolīgumu un protokolu, ar kuru nosaka zvejas
iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts
Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp
Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, un Padomes lēmumu par
minētā zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma un
protokola noslēgšanu ar Eiropas Parlamenta piekrišanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Jaunajā
protokolā paredzētais kopējais finansiālais
ieguldījums ir EUR 1 980 000 visam periodam. Šo summu
veido: a) EUR 357 500 gadā, kas atbilst atsauces daudzumam
5500 tonnu gadā, un b) EUR 302 500 gadā, kas
atbilst papildu finansējumam, kuru Savienība maksā, lai
atbalstītu Maurīcijas zivsaimniecības un jūrlietu politiku.

Tādējādi
no Savienības budžeta maksājamā ikgadējā
finansiālā ieguldījuma summa ir EUR 660 000.
2012/0210 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par zvejas iespēju iedalīšanu
saskaņā ar protokolu, kas pievienots Partnerattiecību
nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un
Maurīciju
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Jauns protokols, kas
pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības
nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku, tika
parafēts 2012. gada 23. februārī, un tajā
noteiktas Savienības kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas
attiecībā uz zveju ir Maurīcijas suverenitātē vai
jurisdikcijā.
(2)       Padome […]
pieņēma Lēmumu XXX/2012/ES[2]
par jaunā zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma un
jaunā protokola parakstīšanu.
(3)       Būtu jānosaka
metode zvejas iespēju iedalīšanai dalībvalstīm protokola
darbības laikā.
(4)       Saskaņā ar
10. panta 1. punktu 2008. gada 29. septembra Regulā
(EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas
kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas
ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas
ūdeņiem[3]
Komisija informē attiecīgās dalībvalstis, ja konstatē,
ka pilnībā nav izmantotas zvejas iespējas, kas Savienībai
iedalītas atbilstoši partnerattiecību nolīgumam
zivsaimniecības nozarē. Atbildes nesniegšanu termiņā, ko
nosaka Padome, uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās
dalībvalsts kuģi norādītajā laikposmā
pilnībā neizmanto tiem pieejamās zvejas iespējas. Ir
jānosaka šāds termiņš.
(5)       Zivsaimniecības
nolīgumam pievienotā protokola termiņš bija 2007. gada
xx. decembris, tāpēc šī regula būtu
jāpiemēro no dienas, kad stājas spēkā jaunais
zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums un jaunais protokols,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1.           Zvejas iespējas, kas
izklāstītas protokolā, kurš pievienots Partnerattiecību
nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un
Maurīcijas Republiku (turpmāk „protokols”), dalībvalstīm
sadalītas šādi:
a) tunzivju seineri
 Spānija || 22 kuģi
 Francija || 16 kuģi
 Itālija || 2 kuģi
 Apvienotā Karaliste || 1 kuģis
 Kopā || 41 kuģis
b) kuģi zvejai ar dreifējošām
āķu jedām
 Spānija || 12 kuģi
 Francija || 29 kuģi
 Portugāle || 4 kuģi
 Kopā || 45 kuģi
2.           Regulu (EK)
Nr. 1006/2008 piemēro, neskarot zivsaimniecības
partnerattiecību nolīguma un protokola noteikumus.
3.           Ja ar 1. punktā
minēto dalībvalstu iesniegtajiem zvejas atļauju
pieprasījumiem protokolā paredzētās zvejas iespējas
netiek apgūtas pilnībā, Komisija var izskatīt jebkuras
citas dalībvalsts iesniegtus atļaujas pieprasījumus
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. pantu.
4.           Termiņš, līdz kuram
dalībvalstīm ir jāapstiprina, ka tās pilnībā
neizmanto saskaņā ar nolīgumu iedalītās zvejas
iespējas, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1006/2008
10. panta 1. punktā, ir 10 darbdienas no dienas, kurā
Komisija informē dalībvalstis, ka zvejas iespējas nav
pilnībā izmantotas.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no dienas, kad stājas
spēkā jaunais protokols, kurš pievienots Partnerattiecību
nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un
Maurīcijas Republiku.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Padomes 2012. gada 23. janvāra
Lēmums Nr. 15921/2011.
[2]               OV L….
[3]               OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas statistiku

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0625

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.10.2007COM(2007) 625 galīgā redakcija2007/0220 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas statistiku(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Vispārīgais kontekstsOficiālajai statistikai ir nozīmīga loma mūsdienu sabiedrībā. Iestādes, politikas veidotāji, uzņēmēji, tirgi un indivīdi lielā mērā paļaujas uz augstas kvalitātes statistiku, lai pēc iespējas precīzāk noteiktu attīstības tendences ekonomikas, sociālajā, vides un kultūras jomā. Šīs attīstības gaita ietekmē gan statistikas lietotājus, kuru informācijas vajadzības strauji mainās, tādējādi statistikas informācijai jābūt viegli un ātri pieejamai, gan statistikas iestādes, jo tām apkopotā statistikas informācija jāpielāgo lietotāju prasībām. Taisnīgas un objektīvas statistikas informācijas pieejamība ir nozīmīga visiem lēmumu pieņēmējiem — lai politikas veidotāji varētu pieņemt kompetentus lēmumus, lai uzņēmēji varētu veikt uzņēmējdarbību, vai vienkārši iedzīvotājiem ikdienas dzīvē. Pārredzamu un atklātu politikas lēmumu pamatā ir statistikas informācija, un tādējādi oficiālā statistika ir viens no sabiedriskajiem labumiem, kas veido pamatu demokrātijas nodrošināšanai. Šādas statistikas informācijas apkopošanas pamatelementi ir skaidra statistikas iestāžu darbības struktūra apvienojumā ar noteikumiem attiecībā uz starptautisko sadarbību, statistikas informācijas izplatīšanu un komunikāciju ar tās lietotājiem.Eiropas līmenī Eiropas statistikai ir arvien lielāka loma Eiropas Savienības politikas izstrādē, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Eiropas statistika kļūs vēl svarīgāka nākotnē, kad ES politika būs attīstījusies tālāk. Piemēram, uzticama informācija ir absolūti nepieciešama, lai novērtētu tādas makroekonomikas tendences kā inflāciju, ekonomikas izaugsmi un, vispārīgi, ekonomikas attīstības ciklu un nodrošinātu spēcīgāku ekonomikas politikas koordināciju starp dalībvalstīm. Turklāt, lai sasniegtu stratēģisko mērķi uzturēt Eiropā ilgtermiņa labklājību, īpaši ieviešot pārskatīto Lisabonas programmu un attiecīgās pamatnostādnes izaugsmes un nodarbinātības jomā, vai mērķi stiprināt mūsu solidaritātes un sociālā taisnīguma saistības, Eiropai vajadzīgs daudz dažādu augstākās kvalitātes statistikas datu.Tādējādi Eiropas statistikai ir ļoti nozīmīga loma informācijas bāzes veidošanā, kas vajadzīga, lai atbalstītu ES stratēģiskos mērķus, attiecīgo politiku un atbalsta instrumentus.-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠā priekšlikuma mērķis ir pārskatīt esošos pamata tiesību aktus, ar ko nosaka statistikas apkopošanu Eiropas līmenī. Būtībā šā pārskata pamatā ir pārmaiņas sabiedrībā un nepieciešamība skaidrāk definēt Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) lomu.Eiropas statistiku apkopo un izplata, izmantojot ESS, ko veido partnerattiecības starp Eiropas Kopienu statistikas biroju ( Eurostat ), valstu statistikas iestādēm (VSI) un citām valstu un reģionālajām iestādēm dalībvalstīs, kas apkopo un izplata Eiropas statistiku. Eiropas statistiku nodrošina arī Eiropas Centrālā banka (ECB) un Eiropas Centrālo banku sistēma (ECBS), bet tām ir atsevišķa statistikas pārvaldības struktūra un atšķirīgi noteikumi [1] . Tomēr, lai paaugstinātu efektivitāti, samazinātu statistikas slogu un uzlabotu tās kvalitāti, jānostiprina ciešā sadarbība starp ESS un ECBS, pilnībā ievērojot to attiecīgās kompetences jomas.Kā vairākkārt norādījusi gan Padome, gan Komisija, ESS darbojas efektīvi un atbilst neatkarības, integritātes un atbildības prasībām. Pēdējos gados ir uzlabojusies ne tikai ESS datu kvalitāte, bet arī tās pārvaldība, īpaši pēc Eiropas Statistikas prakses kodeksa pieņemšanas un īstenošanas[2]. Priekšlikumi izveidot Eiropas statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi[3] un Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju[4] arī uzlabo un papildina ESS pārvaldību.Tomēr, lai arī šī pēdējā laikā notikusī attīstība ir praktiskas dinamikas un ievērojamu sasniegumu pierādījums, tā vēl skaidrāk norāda uz nepieciešamību konsolidēt ESS institucionālo struktūru Kopienas tiesību aktos, skaidri definēt tās atbildību un principus, kā arī vienkāršot tai pakārtotās struktūras, lai tā varētu labāk tikt galā ar daudzajiem pārbaudījumiem, kas gaida nākotnē. Īpaši jānostiprina VSI koordinācijas un profesionālās pārvaldības funkcijas valstu līmenī un Eurostat funkcijas Komisijas līmenī. Jārod kopīgi risinājumi, kā apmierināt augošo pieprasījumu pēc Eiropas statistikas un kā noteikt prioritātes, ņemot vērā, ka resursi kļūst arvien ierobežotāki.Tajā pašā laikā no jauna jāapstiprina Eurostat loma un pienākumi attiecībā uz valstu partneriem, lai paaugstinātu ESS efektivitāti, balstoties uz kopīgu saprašanos un uzticēšanos. Eurostat ir svarīga loma kā starpniekam, kas paziņo Eiropas politikas veidotāju statistikas vajadzības attiecīgajiem statistikas partneriem dalībvalstīs, bet vienlaikus tam jāsalāgo pieprasījums ar tā izpildes iespējām.Priekšlikums „Eiropas pieeja statistikai” dos iespēju Eurostat apmierināt arvien pieaugošās statistikas vajadzības. Šī pieeja, kas nosaka, ka Eiropas kopsavilkuma datu apkopošana un izplatīšana nav balstīta tikai uz visu VSI apkopotajiem un izplatītajiem datiem, ir nozīmīga pārmaiņa datu vākšanas struktūrā.Bez tam pētniecības kopiena pieprasa plašāku pieeju analizējamai statistikas informācijai, lai varētu veicināt zinātnes progresu Eiropā. Tādējādi būtu jānosaka zināma elastība statistikas konfidencialitātes režīmā, lai atļautu kontrolētu pieeju detalizētiem statistikas datiem, neietekmējot augsto aizsardzības līmeni, kas nepieciešams konfidenciāliem statistikas datiem. Pamatelementi šajā sakarā ir konfidenciālu datu apmaiņa ESS un noteikumi par pieeju šiem datiem pētniecības nolūkā, tādēļ nepieciešams modernizēt esošās tiesību aktu prasības.Visbeidzot pamata tiesību aktu pārskatīšana dos jaunu stimulu izveidotajai sadarbībai starp VSI un Eurostat visu ESS dalībnieku un Eiropas statistikas lietotāju kopīgās interesēs un pamata izveidei, lai risinātu turpmākos problēmjautājumus statistikas jomā.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPamata tiesību akti attiecībā uz statistikas apkopošanu un izplatīšanu Eiropas līmenī ir šādi:-  Padomes 1989. gada 19. jūnija Lēmums (EEK, Euratom) 89/382, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju[5];-  Padomes 1990. gada 11. jūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1588/90 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte[6];-  Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[7];-  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Lēmums Nr. 2367/2002/EK par Kopienas statistikas programmu no 2003. līdz 2007. gadam[8].Minētie tiesību akti veido vispārīgu pamatu, ko papildina nozaru tiesību akti konkrētās statistikas jomās.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES ANALīZE-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmPriekšlikuma pamatā ir pēdējos gados veikti apjomīgi sagatavošanās darbi. Īpaši jāmin, ka pamatelementi un projekta teksti tika sīki apspriesti un pārskatīti ar vistiešāk iesaistītajām personām, t.i., valstu statistikas iestādēm un pārējiem ESS partneriem, tai skaitā ECB.Priekšlikuma pamatā lielā mērā ir vairāku kopš 2003. gada izveidotu Statistikas programmu komitejas (SPK) taktisko grupu rezultāti attiecībā uz dažādiem šīs tēmas aspektiem. Dalībvalstis aktīvi piedalījās šo taktisko grupu darbā, SPK tika regulāri informēta par progresu un sistemātiski tika uzklausīti dalībvalstu viedokļi. Šis priekšlikums ļoti lielā mērā atspoguļo visu šo apspriešanos rezultātus. Statistikas programmu komitejai tika lūgts oficiāls viedoklis par šā priekšlikuma projekta tekstu.-  Ietekmes analīzeIzskatot iespējamos variantus, tika izvirzītas šādas alternatīvas:-  saglabāt pašreizējo tiesisko regulējumu:-  šis risinājums noteikti neapdraudētu pašreizējo Eiropas statistikas apkopošanu, jo esošie tiesību akti tam nodrošina pamatu. Tomēr šis variants, iespējams, radītu arvien lielāku plaisu starp esošajiem vispārīgajiem noteikumiem un atšķirīgiem noteikumiem īpašos gadījumos. Ilgtermiņa perspektīvā šī situācija varētu pat nelabvēlīgi ietekmēt sabiedrības uzticēšanos statistikai kopumā un likt apšaubīt pašu vispārīgā regulējuma pastāvēšanas pamatojumu. Turklāt tiktu zaudēta iespēja uzlabot ESS darbību, kā aprakstīts turpmāk;-  pārskatīšanas priekšlikums, kas likvidētu izteiktās bažas un realizētu esošo potenciālu padarīt ESS darbību skaidrāku un efektīvāku, kā aprakstīts iepriekšējos punktos:-  ir skaidrs, ka šis priekšlikums sasniegs savu mērķi tikai tad, ja procesā tas netiks ievērojami mainīts.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosinātā tiesību akta kopsavilkumsPriekšlikuma mērķis ir pārskatīt esošos pamata tiesību aktus Eiropas statistikas jomā, pielāgojot tos pašreizējai situācijai un uzlabojot saskaņā ar nākotnē paredzamo attīstību un problēmjautājumiem.Cita starpā tiek piedāvāts uzlabot statistikas pārvaldību, attiecīgās definīcijas pielāgojot Līguma prasībām, Kopienas tiesību aktos konsolidēt ESS darbības un pašu sistēmu, skaidri noteikt VSI un Eurostat lomu, pastiprināt atsauci uz esošo Eiropas statistikas prakses kodeksu, oficiāli atzīt Eiropas pieeju statistikai un uzlabot Eiropas statistikas kvalitātes aspektus.Priekšlikums attiecas arī uz ESS darbību, īpaši saistībā ar ESS Komitejas un ESS Partnerības grupas izveidošanu un pastiprinātu sadarbību ar citām ESS iestādēm, kā arī ar ECBS.Pārskatīta arī vairākgadu programmu plānošana un īstenošana. Īpaši tiek ierosināts, ka Komisija atsevišķus statistikas pasākumus var veikt ar brīvākiem nosacījumiem.Visbeidzot, tiek ierosināts padarīt elastīgākus pašreizējos noteikumus par statistikas konfidencialitāti, vienlaikus saglabājot augstu līmeni datu aizsardzībai.-  Juridiskais pamatsKopienas statistikas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. pants. Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru paredz statistikas izveides pasākumus, ja tie vajadzīgi Kopienas darbībām. Minētajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā uz Kopienas statistikas izveidi un paredzēta tās atbilstība taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums pilnībā atbilst subsidiaritātes principam, jo esošos tiesību aktus par Eiropas statistikas izstrādi, apkopošanu un izplatīšanu var pārskatīt tikai Kopienas līmenī.Subsidiaritātes princips ir ievērots arī, nosakot valstu un Kopienas attiecīgās atbildības sadalījumu attiecībā uz Eiropas statistikas izstrādi, apkopošanu un izplatīšanu.4. IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |5. PAPILDU INFORMāCIJA |Vienkāršošana |Priekšlikums piedāvā vienkāršot tiesību aktus no juridiskā, institucionālā un operatīvā viedokļa. Pirmkārt, priekšlikuma mērķis ir vienkāršot spēkā esošos tiesību aktus par statistikas apkopošanu un izplatīšanu Eiropas līmenī, konkrēti, konsolidējot vairākus Kopienas statistikas tiesību aktus vienā instrumentā. Otrkārt, institucionālā vienkāršošana tiks sasniegta, apvienojot Statistikas programmu komiteju un Statistikas konfidencialitātes komiteju vienā komitejā. Treškārt, ESS vienkāršošana operatīvā ziņā tiks panākta, atzīstot un plašāk pielietojot jaunus vienkāršošanas instrumentus, piemēram, veicinot Eiropas kopsavilkuma datu izmantošanu, pamatojoties uz Eiropas pieeju statistikai, kā izklāstīts priekšlikuma 17. pantā, vai uzlabojot plānošanas procesu, kura rezultātā izstrādā ikgadējās statistikas programmas. Šie instrumenti jau ir noteikti kā vienkāršošanas līdzekļi Komisijas paziņojumā par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā[9]. Te jāatgādina arī, ka Eiropas statistika ir viena no prioritātēm, lai Komisija varētu izmērīt administratīvo slogu, ko rada informācijas prasības[10]. Visbeidzot, šī iniciatīva nav jauna, jo „Statistikas likuma”, t.i., Padomes 1997. gada 17. februāra Regulas (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku iespējamā pārskatīšana sākotnēji tika apspriesta pirmajā paziņojumā par pamatrīcības „Kopienas tiesību kopuma atjaunināšana un vienkāršošana” īstenošanu, ko Komisija pieņēma 2003. gadā[11]. |Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ, un tāpēc tas jāpiemēro visā Eiropas Ekonomikas zonā. |2007/0220 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas statistiku(Dokuments attiecas uz EEZ) (Dokuments attiecas uz Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par sadarbību statistikas jomā)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[12],apspriedušies ar Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju,saskaņā ar Līguma[13] 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:(1) Lai nodrošinātu tās Eiropas statistikas, ko apkopo saskaņā ar EK līguma 285. panta 2. punktā izklāstītajiem principiem, saskaņotību un salīdzināmību, ir jāveicina sadarbība un koordinācija starp iestādēm, kuras izstrādā, apkopo un izplata Eiropas statistiku.(2) Šajā nolūkā sadarbība un koordinācija starp šīm iestādēm ir jāattīsta sistemātiskāk un organizētāk, pilnībā ievērojot valstu un Kopienas pilnvaras un institucionālo kārtību un ņemot vērā nepieciešamību pārskatīt spēkā esošos pamata tiesību aktus, lai pielāgotu tos esošajai situācijai un lai tie dotu iespēju labāk risināt nākotnes problēmjautājumus.(3) Tādēļ jākonsolidē Eiropas Statistikas sistēmas (ESS) darbība un jāuzlabo tās pārvaldība, jo īpaši skaidrāk nosakot valstu statistikas iestāžu (VSI) un Komisijas ( Eurostat ) lomu.(4) Ņemot vērā VSI un citu valsts iestāžu, kas katrā dalībvalstī ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādāšanu, apkopošanu un izplatīšanu, īpatnības, jānosaka, ka tās var saņemt dotācijas, neizmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saskaņā ar 168. panta 1. punkta d) apakšpunktu 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[14].(5) Kā paredzēts attiecīgi Eiropas Ekonomikas zonas līgumā, jo īpaši tā 76. pantā un 30. protokolā, un Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumā par sadarbību statistikas jomā, to Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstu, kuras ietilpst Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā, statistikas iestādes un Šveices statistikas iestādes cieši jāiesaista pastiprinātajā sadarbībā un koordinācijā.(6) Turklāt ir svarīgi nodrošināt ciešu sadarbību un pienācīgu koordināciju starp ESS un Eiropas Centrālo banku sistēmu, īpaši, lai veicinātu konfidenciālu datu apmaiņu starp abām sistēmām statistikas nolūkos, ņemot vērā Līgumam pievienotā Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) un Eiropas Centrālās bankas (ECB) statūtu protokola (Nr. 18) 5. pantu.(7) Tādējādi Eiropas statistiku izstrādās, apkopos un izplatīs gan ESS, gan ECBS, bet tas notiks saskaņā ar atsevišķu tiesisko regulējumu, atspoguļojot to attiecīgās pārvaldības struktūras. Tāpēc šī regula jāpiemēro, neskarot Padomes 1998. gada 23. novembra Regulu (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka[15].(8) Līdz ar to, lai gan Eiropas Centrālā banka (ECB) un valstu centrālās bankas nepiedalās Eiropas statistikas apkopošanā saskaņā ar šo regulu, atbilstīgi līgumam, kas noslēgts starp kādas valsts centrālo banku un Kopienas iestādi, nepārsniedzot attiecīgās kompetences jomas un neskarot attiecīgās valsts centrālās bankas un attiecīgās valsts iestādes savstarpējās attiecības, valstu iestādes un Kopienas iestāde var tieši vai netieši izmantot centrālās bankas sniegtos datus Eiropas statistikas apkopošanai. Līdzīgi ECB un valstu centrālās bankas savās kompetences jomās var tieši vai netieši izmantot ESS izstrādātos datus.(9) Svarīga loma attiecībās starp ESS un ECBS ir Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komitejai, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK[16], sevišķi palīdzot Komisijai izstrādāt un īstenot darba programmas attiecībā uz monetāro, finanšu un maksājumu bilances statistiku.(10) Ir svarīgi nodrošināt ciešu sadarbību un pienācīgu koordināciju starp ESS un citām starptautiskās statistikas sistēmas struktūrām.(11) ESS darbība jāpārskata arī tāpēc, ka, lai samazinātu slogu, ko rada datu sniegšana un uzlabotu Eiropas statistikas pieejamību un savlaicīgumu, vajadzīgas elastīgākas Eiropas statistikas izstrādes, apkopošanas un izplatīšanas metodes, kā arī skaidras prioritāšu noteikšanas procedūras. Tādēļ ir izveidota „Eiropas pieeja statistikai”.(12) Lai gan Eiropas statistiku parasti veido valstu dati, ko apkopojušas un izplatījušas visu dalībvalstu statistikas iestādes, to var apkopot arī, izmantojot nepublicētus valstu avotus, izvilkumus no valstu avotiem un Eiropas statistikas apsekojumus vai īpaši izveidotas saskaņotas koncepcijas vai metodes.(13) Šādos gadījumos var īstenot „Eiropas pieeju statistikai”, kas ir pragmatiska stratēģija nolūkā atvieglot tādu Eiropas statistikas kopsavilkuma datu apkopošanu, kuri ir īpaši nozīmīgi Kopienas politikai.(14) Kopīgas struktūras, instrumentus un procesus var izveidot vai attīstīt, izmantojot arī sadarbības tīklus, iesaistot valstu iestādes un attiecīgos Kopienas dienestus un veicinot atsevišķu dalībvalstu specializāciju attiecīgās statistikas darbībās, lai tādējādi ieguvēja būtu visa ESS. Šiem ESS partneru sadarbības tīkliem jāizvairās no darba pārklāšanās un tādējādi jāpaaugstina efektivitāte un jāsamazina slogs, ko uzņēmējiem rada datu sniegšana.(15) Piedāvātajai uzlabotajai Eiropas statistiku reglamentējošajai videi īpaši jāsamazina slogs, ko uzņēmumiem rada datu sniegšana, un jāpalīdz sasniegt vispārīgo mērķi, t.i., samazināt administratīvo slogu Eiropas līmenī saskaņā ar Eiropadomes prezidentūras 2007. gada 8. un 9. marta secinājumiem; tomēr jāuzsver arī valsts iestāžu lielā nozīme, lai samazinātu slogu Eiropas uzņēmumiem valsts līmenī.(16) Lai vairotu uzticību Eiropas statistikai, statistikas iestādēm jābūt profesionālā ziņā neatkarīgām un jānodrošina objektivitāte un augsta kvalitāte Eiropas statistikas apkopošanā saskaņā ar EK līguma 285. panta 2. punktu, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas 1992. gada 15. aprīlī un Apvienoto Nāciju Statistikas komisijas 1994. gada 14. aprīlī pieņemtajiem oficiālās statistikas pamatprincipiem, kā arī Eiropas Statistikas prakses kodeksa principiem, kurus Komisija apstiprinājusi savā ieteikumā par Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību.(17) Eiropas statistikas izstrādei, apkopošanai un izplatīšanai jāatbilst labākajai starptautiskajai praksei.(18) Jānodrošina privātās un ģimenes tiesības un personas datu aizsardzība atbilstīgi Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantam.(19) Šī regula nodrošina fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un, ciktāl tas skar Eiropas statistiku, precizē noteikumus, kuri ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu datu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[17] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[18].(20) Ir jāaizsargā konfidenciāla informācija, ko valsts un Kopienas statistikas iestādes vāc Eiropas statistikas apkopošanai, lai tādējādi iegūtu un saglabātu to personu uzticēšanos, kuras atbild par šīs informācijas sniegšanu; statistikas informācijas konfidencialitātei visās dalībvalstīs jāatbilst vieniem un tiem pašiem principiem.(21) Šajā nolūkā jāizstrādā kopīgi noteikumi, kas nodrošina konfidencialitāti Eiropas statistikas apkopošanai izmantotajiem datiem un pieeju tiem atbilstoši tehnikas attīstībai un lietotāju prasībām demokrātiskā sabiedrībā.(22) Lai panāktu maksimālu ieguvumu no statistikas informācijas un nodrošinātu Eiropas statistikas labāku saskaņošanu, īpaši svarīga ir individuālu datu pieejamība Eiropas Statistikas sistēmas vajadzībām.(23) Pētniekiem statistikas informācijai jābūt pieejamai plašāk, lai tie varētu veikt analīzi Eiropas zinātnes attīstības interesēs, tādēļ jāuzlabo pētnieku piekļuve konfidenciāliem datiem Eiropas Kopienas līmenī zinātniskos nolūkos, neapdraudot konfidenciāliem statistikas datiem nepieciešamo augsto aizsardzības līmeni.(24) Konfidenciālu datu izmantošanai administratīvos, juridiskos vai nodokļu nolūkos vai pārbaužu veikšanai pret statistikas datu subjektiem ir jābūt stingri aizliegtai.(25) Šī regula jāpiemēro, neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai[19] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem[20].(26) Tā kā šīs regulas mērķi, proti, izveidot tiesisko regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, apkopošanai un izplatīšanai, dalībvalstis nevar sasniegt pietiekami efektīvi un tāpēc to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena atbilstīgi EK līguma 5. pantā izklāstītajam subsidiaritātes principam var pieņemt attiecīgus pasākumus. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.(27) Pasākumi šīs regulas īstenošanai jāveic saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[21].(28) Jo īpaši, jāpiešķir pilnvaras Komisijai pieņemt pasākumus attiecībā uz Eiropas statistikas kvalitātes rādītājiem un izstrādāt nosacījumus, saskaņā ar kuriem var piešķirt pieeju konfidenciāliem datiem zinātniskos nolūkos. Tā kā minētie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir papildināt šo regulu, pievienojot tai jaunus nebūtiskus elementus, tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.(29) Šajā regulā noteiktie pasākumi aizstāj pasākumus, kas izstrādāti Eiropas Padomes un Parlamenta .. Regulā (Euratom, EK) Nr. ../.. par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte [COM(2006)477] [22], Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[23] un Padomes 1989. gada 19. jūnija Lēmumu 89/382/EEK, Euratom, ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju[24]. Tādēļ minētie noteikumi jāatceļ. Jāturpina piemērot īstenošanas pasākumus, kas noteikti Komisijas 2002. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem[25], un Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmumā 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem[26].(30) Ir notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I NODAĻA Vispārīgi noteikumi1. pantsEiropas statistikaŠī regula izveido Eiropas statistikas izstrādes, apkopošanas un izplatīšanas tiesisko regulējumu.Saskaņā ar subsidiaritātes principu un valsts un Kopienas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību Eiropas statistika ir tā statistika, kas vajadzīga Eiropas Kopienas darbību veikšanai. To izstrādā, apkopo un izplata saskaņā ar statistikas principiem, kas izklāstīti EK līguma 285. panta 2. punktā un šīs regulas 2. pantā, un ievērojot Eiropas Statistikas programmu.2. pants Statistikas principi1. Eiropas statistikas izstrāde, apkopošana un izplatīšana notiek saskaņā ar šādiem statistikas principiem:1.  „profesionālā neatkarība”, kas nozīmē, ka statistiku izstrādā, apkopo un izplata neatkarīgā veidā, neietekmējoties no jebkāda politisko vai interešu grupu spiediena, īpaši attiecībā uz izmantojamo tehniku, definīciju un metožu izvēli un visu izplatīšanas veidu laiku un saturu;2.  „taisnīgums”, kas nozīmē, ka statistiku izstrādā, apkopo un izplata neitrālā veidā un ka pret visiem tās lietotājiem ir nodrošināta vienlīdzīga attieksme;3.  „objektivitāte”, kas nozīmē, ka statistiku izstrādā, apkopo un izplata sistemātiskā, uzticamā un objektīvā veidā; tas ietver profesionālo un ētikas normu izmantošanu un to, ka izmantotā politika un prakse ir pārskatāma lietotājiem un apsekojumu respondentiem;4.  „ticamība”, kas nozīmē, ka statistikai iespējami patiesi, precīzi un konsekventi jāatspoguļojo realitāte, ko tā apraksta; tas paredz, ka avotu, metožu un procedūru izvēlei tiek izmantoti zinātniski kritēriji;5.  „statistikas konfidencialitāte”, kas nozīmē to konfidenciālo datu aizsardzību, kuri attiecas uz atsevišķiem statistikas datu subjektiem un ir iegūti tieši statistikas nolūkos vai netieši no administratīviem vai cita veida avotiem; tas paredz to, ka ir aizliegta iegūto datu izmantošana ārpus statistikas nolūkiem un to nelikumīga izpaušana;6.  „izmaksu lietderība”, kas nozīmē to, ka statistikas apkopošanas izmaksas ir samērīgas ar paredzēto rezultātu un ieguvumu nozīmību, resursi tiek izlietoti optimāli un slogs saistībā ar datu sniegšanu ir samazināts līdz minimumam; pieprasītajai informācijai, ciktāl iespējams, jābūt tieši iegūstamai no pieejamiem dokumentiem un avotiem.2. Eiropas statistikas izstrāde, apkopošana un izplatīšana atbilst labākajai starptautiskajai praksei.3. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:7.  „statistika” ir kvantitatīva un kvalitatīva, apkopota un reprezentatīva informācija, kas raksturo kādu pētāmās kopas kopīgu pazīmi;8.  „statistikas informācija” ir visas dažādās statistikas formas, tai skaitā pamatdati, rādītāji, reģistri un metadati;9.  „izstrāde” ir visas darbības, ar kurām izveido, nostiprina un uzlabo statistikas metodes, standartus un procedūras statistikas informācijas apkopošanai un izplatīšanai, kā arī izveido jaunu statistiku un rādītājus;10.  „apkopošana” ir visas darbības, kas vajadzīgas statistikas informācijas savākšanai, glabāšanai, apstrādāšanai, kompilēšanai un analīzei;11.  „izplatīšana” ir darbība, ar kuru statistika un statistikas analīze tiek darīta pieejama lietotājiem;12.  „datu vākšana” ir apsekojumi un visu citu veidu informācijas iegūšana no dažādiem avotiem;13.  „statistikas datu subjekts” ir novērojamā pamatvienība, t.i., fiziska persona, mājsaimniecība, uzņēmējs vai cita vienība, uz kuru attiecas dati;14.  „konfidenciāli dati” ir dati, ko statistikas nolūkiem izmanto valstu iestādes un Eurostat un pēc kuriem tieši vai netieši var identificēt statistikas datu subjektus, tādējādi atklājot individuālu informāciju. Lai noteiktu, vai statistikas datu subjekts ir identificējams, ņem vērā visus attiecīgos līdzekļus, kādus treša persona varētu izmantot, lai identificētu datu subjektu;15.  „izmantošana statistikas mērķiem” ir datu izmantošana vienīgi statistikas rezultātu un analīžu izstrādei un apkopošanai;16.  „tieša identificēšana” ir statistikas datu subjekta identificēšana pēc vārda un uzvārda/nosaukuma, adreses vai publiski pieejama identifikācijas numura;17.  „netieša identificēšana” ir statistikas datu subjekta identificēšana ar citiem līdzekļiem nekā tiešas identificēšanas gadījumā;18.  „Komisijas ( Eurostat ) ierēdņi” ir Kopienu ierēdņi Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 1. panta nozīmē, kuri strādā Komisijā ( Eurostat );19.  „pārējie Komisijas ( Eurostat ) darbinieki” ir Kopienu darbinieki Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. līdz 5. panta nozīmē, kuri strādā Komisijā ( Eurostat ).II NODAĻAStatistikas pārvaldība4. pantsEiropas Statistikas sistēma1. Eiropas Statistikas sistēma (ESS) ir partnerība starp Kopienas statistikas iestādi, kura ir Komisija ( Eurostat ), valstu statistikas iestādēm (VSI) un citām iestādēm, kas katrā dalībvalstī ir atbildīgas par Eiropas statistikas izstrādi, apkopošanu un izplatīšanu (valstu iestādes).2. Dalībvalstu VSI vadītāji un Komisija ( Eurostat ) tiekas ESS Partnerības grupā vismaz trīs reizes gadā, lai sniegtu profesionālas pamatnostādnes ESS par Eiropas statistikas izstrādi, apkopošanu un izplatīšanu saskaņā ar statistikas principiem.3. ESS Partnerības grupa izskata šādus jautājumus:20.  pasākumi attiecībā uz Eiropas statistikas izstrādi, apkopošanu un izplatīšanu, tostarp „Eiropas pieeju statistikai”, šo pasākumu lietderība iepretim to izmaksām, īstenošanas līdzekļi un termiņi un slogs, ko tie rada apsekojumu respondentiem;21.  Eiropas Statistikas programmas aprises;22.  Eiropas Statistikas programmas attīstība un prioritātes tajā, sevišķi pamatojoties uz starpposma novērtējuma ziņojumu, kuru Komisija ( Eurostat ) izstrādājusi saskaņā ar 11. panta 2. punktu;23.  statistikas konfidencialitātes jautājumi;24.  citi jautājumi, sevišķi jautājumi par metodēm, kuri rodas statistikas programmu izveides vai īstenošanas gaitā.4. ESS Partnerības grupa izstrādā un Komisija publicē Eiropas statistikas izstrādes, apkopošanas un izplatīšanas prakses kodeksu. Kodeksa mērķis ir nodrošināt sabiedrības uzticību Eiropas statistikai, nosakot, kā to izstrādāt, apkopot un izplatīt saskaņā ar statistikas principiem un labāko starptautisko statistikas praksi. Kodeksu pēc vajadzības pārskata un atjaunina.5. pants Valstu statistikas iestādes un pārējās valstu iestādes1. Katras dalībvalsts VSI ir atbildīga par visu Eiropas statistikas izstrādes, apkopošanas un izplatīšanas darbību koordinēšanu valsts līmenī. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šā noteikuma piemērošanu.2. Komisija ( Eurostat ) savā tīmekļa vietnē uztur un publicē dalībvalstu norīkoto pārējo valstu iestāžu sarakstu.3. VSI un 2. punktā minētajā sarakstā iekļautās pārējās valstu iestādes var saņemt dotācijas, neizmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.6. pants Komisija (Eurostat)1. Komisija ( Eurostat ) nodrošina Eiropas statistikas apkopošanu Kopienas līmenī saskaņā ar pieņemtajiem noteikumiem un statistikas principiem; šajā jomā tā ir pilnībā atbildīga noteikt procesus, statistikas metodes, standartus un procedūras, kā arī statistikas pārskatu saturu un termiņus.2. Neskarot Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) un Eiropas Centrālās bankas (ECB) Statūtu protokola 5. pantu, Komisija ( Eurostat ) koordinē Kopienas iestāžu un struktūru statistikas darbības, īpaši nodrošinot datu konsekvenci un kvalitāti un līdz minimumam samazinot slogu, kas saistīts ar datu sniegšanu. Šajā nolūkā Komisija ( Eurostat ) var aicināt jebkuru Kopienas iestādi vai struktūru konsultēt to vai sadarboties ar to, lai izstrādātu metodes un sistēmas statistikas mērķiem savā kompetences jomā; visas šīs iestādes vai struktūras, kas var ierosināt apkopot noteiktu statistiku, apspriežas ar Komisiju ( Eurostat ) un ņem vērā visus tās ieteikumus.7. pants Sadarbība ar citām struktūrāmNotiek apspriešanās ar Eiropas Statistikas padomdevēju komiteju un Eiropas statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi atbilstīgi to kompetencei.8. pants Sadarbība ar ECBSLai līdz minimumam samazinātu slogu, kas saistīts ar datu sniegšanu, un garantētu saskaņotu Eiropas statistikas apkopošanu, ECBS un ESS cieši sadarbojas, ievērojot statistikas principus.9. pants Starptautiskā sadarbībaNeskarot atsevišķu dalībvalstu nostāju, ESS nostāju starptautiskā līmenī attiecībā uz Eiropas statistikas jomai īpaši nozīmīgiem jautājumiem, kā arī īpašu kārtību pārstāvībai starptautiskajās statistikas struktūrās koordinē Komisija ( Eurostat ).10. pants Statistikas kvalitāte1. Lai garantētu rezultātu kvalitāti, Eiropas statistiku apkopo, ievērojot vienotus standartus un saskaņotas metodes. Tādēļ piemēro šādus kvalitātes rādītājus:25.  „atbilstība” raksturo pakāpi, kādā statistika atbilst pašreizējām un iespējamām lietotāju vajadzībām;26.  „precizitāte” attiecas uz novērtējuma atbilstību nezināmajām faktiskajām vērtībām;27.  „savlaicīgums” raksturo laika atšķirību starp informācijas pieejamību un tās aprakstīto notikumu vai parādību;28.  „punktualitāte” raksturo laika atšķirību starp datu paziņošanas dienu un termiņu, kad tie bija jāpaziņo;29.  „pieejamība” un „skaidrība” raksturo nosacījumus un kārtību, kādā lietotāji var iegūt, izmantot un interpretēt datus;30.  „salīdzināmība” raksturo piemēroto statistikas jēdzienu, pārbaudes līdzekļu un procedūru atšķirību ietekmes noteikšanu, salīdzinot statistiku ģeogrāfiskos apgabalos, nozaru jomās vai laikā;31.  „saskanība” attiecas uz datu piemērotību, lai tos varētu ticami kombinēt un dažādi izmantot.2. Piemērojot šā panta 1. punktā minētos kvalitātes nosacījumus datiem, uz kuriem attiecas nozaru tiesību akti atsevišķās statistikas jomās, nozaru tiesību aktos paredzēto kvalitātes ziņojumu kārtību, struktūru un periodiskumu nosaka Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru. Īpašas kvalitātes prasības, piemēram, statistikas apkopošanas mērķa vērtības un obligātos standartus var noteikt nozaru tiesību aktos. Ja tos nenosaka nozaru tiesību aktos, Komisija var pieņemt attiecīgus pasākumus. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.3. Dalībvalstis iesniedz Komisijai ( Eurostat ) ziņojumus par nosūtīto datu kvalitāti. Komisija ( Eurostat ) novērtē nosūtīto datu kvalitāti un publicē ziņojumus.III NODAĻA Eiropas statistikas apkopošana11. pantsEiropas Statistikas programma1. Eiropas Statistikas programma ir pamats Eiropas statistikas izstrādei, apkopošanai un izplatīšanai, un tā nosaka galvenās paredzēto darbību jomas un mērķus uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. To pieņem Eiropas Parlaments un Padome.2. Par katru Eiropas Statistikas programmu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma novērtējuma ziņojumu trešajā programmas īstenošanas gadā un galīgo novērtējuma ziņojumu divpadsmit mēnešu laikā pēc programmas beigām.12. pants Eiropas Statistikas programmas īstenošana1. Eiropas Statistikas programmu īsteno, veicot atsevišķas statistikas darbības, par kurām lemj:32.  vai nu Eiropas Parlaments un Padome vai33.  izņēmuma gadījumos – Komisija saskaņā ar 15. panta noteikumiem, vai34.  ar vienošanos starp valstu iestādēm un Eurostat to attiecīgajās kompetences jomās. Šīs vienošanās noformē rakstiski.2. Veicot 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās darbības, Komisija nosaka darbības mērķus un veic izmaksu lietderības analīzi, ieskaitot respondentiem uzliktā sloga novērtējumu.13. pantsSadarbības tīkliAtsevišķajās statistikas darbībās, ja tas ir iespējams, ESS ar sadarbības tīklu palīdzību cenšas panākt sinerģiju, apmainoties ar speciālajām zināšanām un rezultātiem vai veicinot specializāciju konkrētos uzdevumos. Šajā nolūkā izveido atbilstīgu finanšu struktūru.14. pants „Eiropas pieeja statistikai”1. „Eiropas pieejas statistikai” ir šādi mērķi:35.  maksimāli palielināt Eiropas kopsavilkuma datu pieejamību un savlaicīgumu, ja Eiropas statistikas apkopošana un izplatīšana pilnīgi balstās vai nebalstās uz valstu datiem, kurus apkopojušas un izplatījušas visu dalībvalstu iestādes;36.  optimizēt datu nosūtīšanu un statistikas paziņošanu un pārskatīšanu, ja jāizstrādā koordinēta politika un pieeja.2. Veicamos pasākumus nozaru statistikas jomās nosaka 12. panta 1. punktā paredzētajās atsevišķajās statistikas darbībās vai saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru.15. pants Īslaicīgas tiešas statistikas darbības, ko veic Komisija (Eurostat)Komisija var lemt par īslaicīgu tiešu statistikas darbību saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru, ja37.  šī darbība nepārsniedz tobrīd spēkā esošās Eiropas Statistikas programmas beigu termiņu;38.  vācamie dati jau ir pieejami vai tos var iegūt no atbildīgajām valstu iestādēm, vai ievākt tiešā veidā, statistikas kopas novērošanai Eiropas līmenī izmantojot attiecīgas izlases.16. pantsIkgadējā darba programmaKatru gadu līdz maija beigām Komisija iesniedz izskatīšanai ESS komitejā savu darba programmu nākamajam gadam. Šajā darba programmā īpaši norāda:39.  darbības, ko Komisija uzskata par prioritārām, ievērojot Kopienas politikas vajadzības un valstu un Kopienas finanšu ierobežojumus;40.  procedūras un visus juridiskos instrumentus, kurus Komisija paredzējusi programmas īstenošanai.Komisija vislielākajā mērā ievēro ESS komitejas sniegto atzinumu.IV NODAĻA Eiropas statistikas izplatīšana17. pantsIzplatīšanas pasākumi1. Eiropas statistikas izplatīšanu veic, pilnībā ievērojot statistikas principus, īpaši attiecībā uz statistikas konfidencialitātes aizsardzību, un nodrošinot vienlīdzīgu pieeju datiem, kā to prasa taisnīguma princips.2. Eiropas statistikas izplatīšanu, ievērojot savas kompetences jomas, veic Komisija ( Eurostat ), VSI un citas valstu iestādes.3. Dalībvalstis un Komisija sniedz vajadzīgo atbalstu, lai nodrošinātu visiem lietotājiem vienlīdzīgu pieeju Eiropas statistikai.18. pants Publiski izmantojamas datnesIndividuālus datus var izplatīt publiski izmantojamu datņu veidā, kas sastāv no anonīmiem ierakstiem, kuri ir sagatavoti tā, lai statistikas datu subjektu nevar identificēt, ņemot vērā visus attiecīgos līdzekļus, kādus varētu izmantot treša persona.V NODAĻA Statistikas konfidencialitāte19. pantsKonfidenciālu datu aizsardzība ESS1. Lai nodrošinātu, ka konfidenciālus datus izmanto tikai statistikas nolūkiem, un novērstu to nelikumīgu izpaušanu, piemēro turpmāk minētos noteikumus un pasākumus.2. Valstu iestādes un Komisija ( Eurostat ) nodrošina, ka konfidenciālie dati tiek izmantoti tikai statistikas nolūkiem, ja vien statistikas datu subjekti nav rakstiski atļāvuši tos izmantot citiem konkrētiem nolūkiem.3. Statistikas rezultātus, kas varētu ļaut identificēt statistikas datu subjektu, valstu iestādes un Komisija ( Eurostat ) var izplatīt tikai izņēmuma kārtā, attiecīgos nosacījumus paredzot Kopienas tiesību aktos. Ja statistikas datu subjekts to pieprasa, rezultātus groza tā, lai to izplatīšana neskartu statistikas datu konfidencialitāti.4. Valstu iestādes un Komisija ( Eurostat ) veic visus normatīvos, administratīvos, tehniskos un organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu metožu, kritēriju un prakses saskaņošanu ESS attiecībā uz konfidenciālu datu fizisku un loģisku aizsardzību (statistikas izpaušanas kontrole).Pasākumus šā punkta pirmās daļas īstenošanai pieņem Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto regulatīvo procedūru.5. Uz valstu iestāžu ierēdņiem un citiem darbiniekiem, kuriem ir pieeja konfidenciāliem datiem, konfidencialitātes noteikumi attiecas arī pēc amata pienākumu pildīšanas pārtraukšanas.20. pants Konfidenciālu datu nosūtīšana1. Konfidenciālu datu nosūtīšanu starp pašām valstu iestādēm un starp valstu iestādēm un Komisiju ( Eurostat ) var veikt, ja tas ir vajadzīgs Eiropas statistikas izstrādei, apkopošanai un izplatīšanai. Nosūtīšanai citādiem nolūkiem vajadzīga atļauja no attiecīgās valsts iestādes, kas ir attiecīgos datus savākusi.2. Ja Kopienas tiesību aktā paredzēta konfidenciālu datu nosūtīšana, šo datu nosūtīšanu nedrīkst aizkavēt, atsaucoties uz valstu noteikumiem par statistikas konfidencialitāti.3. Konfidenciālu datu apmaiņu starp ESS un ECBS statistikas nolūkos var veikt, ja to uzskata par nepieciešamu, lai izstrādātu, apkopotu un izplatītu Eiropas vai ECBS statistiku, un ja tas nepārprotami paredzēts Kopienas tiesību aktos.4. Šajā regulā noteiktos aizsardzības pasākumus piemēro visiem konfidenciāliem datiem, ko nosūta ESS iekšienē un starp ESS un ECBS.21. pants Konfidenciālu datu aizsardzība Komisijā (Eurostat)1. Ievērojot 2. punktā minētos izņēmumus, konfidenciāli dati ir pieejami tikai Komisijas ( Eurostat ) ierēdņiem, un viņi tos var izmantot tikai un vienīgi statistikas nolūkos.2. Izņēmuma kārtā Komisija ( Eurostat ) var piešķirt pieeju konfidenciāliem datiem citiem saviem darbiniekiem un citām fiziskām personām, kas strādā Komisijā ( Eurostat ) uz līguma pamata.3. Personas, kurām ir pieeja konfidenciāliem datiem, izmanto šos datus tikai šajā regulā paredzētajiem nolūkiem. Šie ierobežojumi uz šīm personām attiecas arī pēc amata pienākumu pildīšanas pārtraukšanas.22. pants Piekļuve konfidenciāliem datiem izpētes nolūkosKopienas līmenī Komisija ( Eurostat ) var piešķirt piekļuvi konfidenciāliem datiem pētniekiem, kas veic statistikas analīzi zinātniskos nolūkos. Ja dati ir nosūtīti Eurostat , nepieciešama piekrišana no valsts iestādes, kas attiecīgos datus nosūtījusi.Piekļuves kārtību, noteikumus un nosacījumus nosaka Komisija. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 27. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.23. pants Piekļuve administratīviem ierakstiemLai mazinātu respondentiem uzlikto slogu, valstu iestādes un Komisija ( Eurostat ) savās attiecīgajās publiskās pārvaldes darbības jomās var izmantot administratīvos datu avotus, ciktāl tas vajadzīgs Eiropas statistikas izstrādei, apkopošanai un izplatīšanai.Katra dalībvalsts un Komisija savās attiecīgajās kompetences jomās nosaka praktiskus pasākumus, ierobežojumus un nosacījumus, lai piekļuve datiem būtu efektīva.24. pants Dati no publiskiem avotiemDatus, kas iegūti no sabiedrībai likumīgi pieejamiem avotiem, neuzskata par konfidenciāliem tās statistikas informācijas izplatīšanas nolūkos, kura iegūta no šiem datiem.25. pants Statistikas datu subjekta piekrišanaStatistikas konfidencialitāte nekavē statistikas datu izplatīšanu, ja statistikas datu subjekts ir piekritis šo datu izpaušanai.26. pants Statistikas konfdiencialitātes pārkāpumsDalībvalstis un Komisija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu statistikas konfidencialitātes pārkāpumus un sodītu par tiem.VI NODAĻA Nobeiguma noteikumi27. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, turpmāk tekstā – ESS komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantā noteikto procedūru, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.– 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.28. pants Atcelšana1. Ar šo atceļ [ Eiropas Parlamenta un Padomes .. Regulu (Euratom, EK) Nr. ../.. par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte [COM(2006)477] ].Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.Atsauces uz Statistikas konfidencialitātes komiteju, kas izveidota ar atcelto regulu, uzskata par atsaucēm uz ESS komiteju, kura izveidota ar šīs regulas 27. pantu.2. Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 322/97.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.3. Ar šo atceļ Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom.Atsauces uz komiteju uzskata par atsaucēm uz ESS komiteju, kura izveidota ar šīs regulas 27. pantu.29. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, (..)Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] Padomes 1998. gada 23. novembra Regula (EK) Nr. 2533/98 par statistikas informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.).[2] Komisijas 2005. gada 25. maija Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību un ieteikums par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (COM(2005)217).[3] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas statistikas pārvaldības konsultatīvo padomi (COM(2006)599).[4] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido Eiropas padomdevēju komiteju Kopienas statistikas informācijas politikas jomā (COM(2006)653).[5] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.[6] OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.[7] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.[8] OV L 358, 31.12.2002., 1. lpp.[9] Komisijas 2006. gada 14. novembra Paziņojums par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā (COM(2006)693).[10] Kopienas 2007. gada 24. janvāra Paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā (COM(2007)23).[11] Komisijas 2003. gada 24. oktobra Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Pirmais paziņojums par pamatrīcības „Kopienas tiesību kopuma atjaunināšana un vienkāršošana” īstenošanu. (COM(2003)623).[12] OV C […], […], […]. lpp.[13] OV C […], […], […]. lpp.[14] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007.[15] OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.[16] OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp.[17] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[18] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[19] OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.[20] OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.[21] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.)[22] OV L […], […], […]. lpp.[23] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[24] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.[25] OV L 133, 18.5.2002., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1104/2006 (OV L 197, 19.7.2006., 3. lpp.).[26] OV L 156, 30.4.2004., 1. lpp., labojumi izdarīti OV L 202, 7.6.2004., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/439/EK (OV L 164, 26.6.2007., 30.–31. lpp.).