title: Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprašanās memoranda apstiprinājumu un parakstīšanu # Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem

text:
Avis juridique important

|

52004PC0569(01)

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprašanās memoranda apstiprinājumu un parakstīšanu  /* COM/2004/0569 galīgā redakcija */

Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprašanās memoranda apstiprinājumu un parakstīšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadome ar 2001. gada 16. oktobra lēmumu pilnvaroja Komisiju slēgt atbilstosus nolīgumus ar Šveici, Amerikas Savienotajām Valstīm, Andoru, Lihtensteinu, Monako un Sanmarīno, lai nodrosinātu, ka sīs valstis pieņem pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kuri tiek piemēroti Kopienā, lai noteiktu to, kā efektīvi aplikt ar nodokļiem uzkrājumu ienākumus procentu maksājumu formā. Komisijai tika uzdots vest sīs sarunas kopā ar Padomes prezidentūru un detalizētās un regulārās apspriedēs ar augsta līmeņa darba grupu, kas ar Pastāvīgo pārstāvju komitejas lēmumu tika izveidota 2001. gada 13. jūnijā [1], un kuru Padome nozīmēja kā īpasu komiteju, lai tā palīdzētu Komisijai sajā uzdevumā.[1]  OJ C 183, 29.06.2001., 1. lpp.Sekojot 2001. gada 16. oktobra lēmumam, Komisija nosūtīja ieprieksminētām ārpus-ES valstīm lūgumu uzsākt sarunas, lai arī tās patiesi varēja sākties tikai pēc Ekonomikas un finansu padomes direktīvas projekta teksta apstiprinājuma 2001. gada 13. decembrī. Kops tā laika notikusas daudzas politiska un tehniska līmeņa apspriedes. Saskaņā ar 2001. gada 16. oktobra Padomes lēmumu Komisija vadīja sarunas kopā ar sekojosām Padomes prezidentūrām. Tā regulāri mutiski ziņoja par virzību Padomei un Parlamentam, kā arī 2002. gada 3. decembrī iesniedza Ekonomikas un finansu padomei paziņojumu par sarunām ar tresām valstīm par uzkrājumu ienākumu apliksanu ar nodokli [2].[2]  SEC (2002) 1287 galīgā redakcija, 27.11.2002.Padome 2003. gada 3. jūnijā paziņoja, ka nolīguma projekts ar Šveici, kuru Komisija iesniedza 2003. gada 28. maijā, ir radījis galīgo piedāvājumu nolīgumam starp ES un Šveici. Padomes protokolā ir teikts:,Šī nolīguma četras daļas, kas saistītas ar uzkrājumu apliksanu ar nodokli, arī izveido pamatu nolīgumiem starp Eiropas Savienību un Lihtensteinu, Andoru, Monako un Sanmarīno ...".Komisija 2003. gada 21. janvārī noteica sīs četras daļas kā:,- Ieturēsana un neizpausana: Šveice piemēro tādas pasas ieturēsanas un neizpausanas likmes kā Beļģija, Luksemburga un Austrija ...- Ienākumu sadale: Šveice sadala ieturēsanas nodokļa ienākumus un pieņem sadalījumu 75/25, kāds tiek piemērots Kopienā ...- Brīvprātīga informācijas izpausanaIztirzājuma pants, kas nosaka, ka "Līgumslēdzējas puses apspriezas viena ar otru vismaz katru treso gadu vai arī pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma ar nolūku pārbaudīt un - ja Līgumslēdzējas puses to uzskata par vajadzīgu - uzlabot nolīguma tehnisko funkcionēsanu. Jebkurā gadījumā, kad Beļģija, Luksemburga un Austrija ieturējuma nodokli nomaina ar automātisku informācijas apmaiņu, saskaņā ar direktīvu Līgumslēdzējas puses apspriezas viena ar otru, lai pārbaudītu, vai izmaiņas nolīgumā ir nepieciesamas, ievērojot starptautiskus notikumus.Šveice piekrīt informācijas apmaiņai krimināllietās un civillietās, kas saistītas ar krāpsanu vai līdzīgu noziedzīgu uzvedību no nodokļu maksātāju puses ...''.Nolīgums ar Lihtensteinu, kurā ietilpst sīs četras daļas, pasreiz tiek iesniegts Padomei parakstīsanai un noslēgsanai. Tam pievienots saprasanās memorands starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Lihtensteinas Firstisti no otras puses. Saskaņā ar Ekonomikas un finansu padomes 2003. gada 21. janvāra secinājumiem saprasanās memorands apliecina, ka pārejas perioda laikā, kuru noteikusi Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK [3], Eiropas Kopiena uzsāks pārrunas ar citiem nozīmīgiem finansu centriem ar nolūku rosināt sajās pakļautībās pieņemt pasākumus, kas līdzvērtīgi Kopienā piemērotajiem. Saprasanās memorands arī nosaka, ka vienotie pasākumi tiks labticīgi īstenoti un Puses vienpusēji nedarbosies, lai bez pienācīga iemesla vājinātu so nolīgumu. Ja tiks atklātas jebkādas nozīmīgas atsķirības starp Padomes Direktīvas 2003/48/EC un nolīguma jomu, jo īpasi attiecībā uz nolīguma 6. pantu, Līgumslēdzējas puses nekavējoties uzsāks pārrunas, lai nodrosinātu, ka tiek saglabāts līdzvērtīgs raksturs tiem pasākumiem, kurus nosaka nolīgums. Attiecībā uz informācijas apmaiņu saprasanās memorands nosaka, ka Lihtensteinas Firstiste ciesi apņemas bez kavēsanās noteikt likumīgi pamatotas prasības pieņemamību saskaņā ar tās procesuālajiem likumiem. Saprasanās memorands tālāk nosaka, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis savā sadarbībā ar Lihtensteinu iekļaujot sadarbību fiskālos jautājumos, ņems vērā Lihtensteinas lēmumu noteikt direktīvai līdzvērtīgus pasākumus. Nolīguma parakstītāji piekrīt, ka informācijas apmaiņai paredzēto sarunu kontekstā, kā tas noteikts nolīguma 10. panta 4. punktā, viena vai otra puse var paralēli izvirzīt citus jautājumus par apliksanu ar nodokli, ieskaitot jautājumus par to, kā novērst divkārsu apliksanu ar ienākuma nodokli.[3]  OJ L 157, 26.6.2003., 38. lpp.Komisija uzskata, ka nolīguma teksts ir saskaņā ar tām sarunu direktīvām, kuras Padome pieņēmusi 2001. gada 16. oktobrī. Padome deva tekstam politisko apstiprinājumu sī gada 2. jūnijā un ieprieksminētā Padomes augsta līmeņa darba grupa 9. jūnijā apliecināja tās vienprātību par nolīguma detaļām un pavadoso saprasanās memorandu.Komisija ierosina, lai Padome apstiprinātu pievienotos priekslikumus:- par lēmumu parakstīt nolīgumu, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu apliksanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprasanās memoranda apstiprinājumu un parakstu, un- par lēmumu noslēgt ieprieksminēto nolīgumu saskaņā ar Eiropas Kopienas Dibināsanas līguma 300. pantā noteiktajām procedūrām.Eiropas Kopienas Dibināsanas līguma 300. panta 2. punkts izvirza noteikumu, ka Padomei jārīkojas vienbalsīgi, ja nolīgumā ietilpst joma, kuras ieksējo noteikumu pieņemsanai tiek pieprasīta vienprātība. Tā kā ieksējie noteikumi jomā, kura ietilpst sajā nolīgumā, tiek pieņemti uz līguma 94. panta pamata, Komisija uzskata, ka Padomei jārīkojas vienbalsīgi, lai apstiprinātu priekslikumu par lēmumu. Saskaņā ar Ekonomikas un finansu padomes 2003. gada 21. janvāra secinājumiem Padome piekrīt, ka nolīgums ar Lihtensteinas Firstisti arī jāpieņem uz vienprātības pamata.Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un pievienotā saprašanās memoranda apstiprināšanu un parakstuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu un jo īpasi tā 94. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas priekslikumu [4],[4]  OJ C [...] [...], [...] lpp.tā kā:(1) Padome 2001. gada 16. oktobrī pilnvaroja Komisiju vest sarunas ar Lihtensteinas Firstisti par atbilstosu nolīgumu, kas noteiktu tādu pasākumu ieviesanu Firstistē, kuri ir līdzvērtīgi tiem, kas tiek piemēroti Kopienā, lai nodrosinātu to, ka uzkrājumu ienākumi procentu maksājumu formā efektīvi tiek aplikti ar nodokļiem.(2) Nolīguma teksts, kas izstrādāts sarunu rezultātā, pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu direktīvas. Tam pievienots saprasanās memorands starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm no vienas puses un Lihtensteinas Firstisti no otras puses.(3) Ņemot vērā lēmumu par nolīguma noslēgsanu, ko noslēgs vēlākā datumā, ir vēlams parakstīt abus dokumentus, ko parafēja 2004. gada 30. jūlijā un kas apliecina Padomes sniegto saprasanās memoranda apstiprinājumam.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.Vienīgais pantsŅemot vērā lēmumu par nolīguma noslēgsanu, ko noslēgs vēlākā datumā, Padomes priekssēdētāju ar so pilnvaro iecelt personas, kuras Eiropas Kopienas vārdā ir tiesīgas parakstīt nolīgumu, pievienoto saprasanās memorandu un nolīguma 21. panta 2. punktā un saprasanās memoranda pēdējā punktā minētās vēstules.Padome ir apstiprinājusi ieprieksminētā saprasanās memoranda tekstu, kas pievienots sim lēmumam.Briselē,Padomes vārdā -PriekssēdētājsPielikumsSaprasanās memorandsstarpEiropas Kopienu,Beļģijas Karalisti,Čehijas Republiku,Dānijas Karalisti,Vācijas Federatīvo Republiku,Igaunijas Republiku,Grieķijas Republiku,Spānijas Karalisti,Francijas Republiku,Īriju,Itālijas Republiku,Kipras Republiku,Latvijas Republiku,Lietuvas Republiku,Luksemburgas Lielhercogisti,Ungārijas Republiku,Maltas Republiku,Nīderlandes Karalisti,Austrijas Republiku,Polijas Republiku,Portugāles Republiku,Slovēnijas Republiku,Slovākijas Republiku,Somijas Republiku,Zviedrijas Karalisti,Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto KaralistiunLihtensteinas FirstistiEiropas Kopiena, Beļģijas Karaliste, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Vācijas Federatīvā Republika, Igaunijas Republika, Grieķijas Republika, Spānijas Karaliste, Francijas Republika, Īrija, Itālijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Austrijas Republika, Polijas Republika, Portugāles Republika, Slovēnijas Republika, Slovākijas Republika, Somijas Republika, Zviedrijas Karaliste, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā KaralisteunLihtensteinas Firstiste, turpmāk minēta kā ,Lihtensteina",ir vienojusās par turpmāko.1. IevadsLihtensteina un Eiropas Kopiena noslēdz līgumu, kas nosaka pasākumus, kuri ir līdzvērtīgi pasākumiem, ko paredz Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/48/EK par tādu ienākumu apliksanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (turpmāk Direktīva). Šis saprasanās memorands papildina so nolīgumu.2. Pārrunas ar citām tresām valstīm par līdzvērtīgu pasākumu noteiksanu.Direktīvā paredzētajā pārejas periodā Eiropas Kopiena uzsāk pārrunas ar citiem svarīgiem finansu centriem ar nolūku veicināt sajās jurisdikcijās tādu pasākumu pieņemsanu, kuri ir līdzvērtīgi Kopienas pieņemtajiem.3. Nodoma paziņosanaŠī saprasanās memoranda parakstītāji paziņo, ka viņi ņem vērā 1. punktā minēto nolīgumu un so memorandu, lai nodrosinātu vēlamu un saskaņotu nolīgumu, ko var uzskatīt par pusu interesu garantētāju. Tādēļ viņi godprātīgi ieviesīs norunātos pasākumus un nedarbosies vienpusēji, pārkāpjot so nolīgumu bez pienācīga iemesla.Ja tiek atklāta jebkāda svarīga atsķirība starp 2003. gada 3. jūnijā pieņemtās direktīvas un nolīguma piemērosanas jomu, it īpasi attiecībā uz nolīguma 6. pantu, Līgumslēdzējas puses nekavējoties apspriezas saskaņā ar nolīguma 13. pantu, lai nodrosinātu, ka tiek saglabāts nolīgumā noteiktais pasākumu līdzvērtīgais raksturs.Lihtensteina apņemas pielikt vislielākās pūles, lai bez kavēsanās noteiktu, vai tiesiski pamatota prasība par informācijas apmaiņu saskaņā ar 10. pantu ir pieņemama saskaņā ar tās procesuālajiem tiesību aktiem.Eiropas Savienība un tās dalībvalstis sadarbībā ar Lihtensteinu ņems vērā Lihtensteinas lēmumu nodrosināt pasākumus, kas ir līdzvērtīgi direktīvā noteiktajiem, tai skaitā sadarbību fiskālajos jautājumos. Parakstītāji sajā kontekstā piekrīt, ka katra nolīguma 10. panta 4. punktā paredzētā sarunu puse paralēli sīm sarunām var izvirzīt citus nodokļu jautājumus, to skaitā jautājumus, kas saistīti ar ienākumu dubultas apliksanas ar nodokli novērsanu vai samazināsanu.Parakstīts ............................ divos eksemplāros dāņu, holandiesu, angļu, somu, franču, vācu, grieķu, itāļu, portugāļu, spāņu un zviedru valodā ar vienādi autentiskiem tekstiem katrā no sīm valodām.Čehu, igauņu, ungāru, latviesu, lietuviesu, maltiesu, poļu, slovaku un slovēņu valodas redakciju autentiskumu Līgumslēdzējas puses ir apstiprinājusas, pamatojoties uz vēstuļu apmaiņu. Tās arī ir autentiskas, kā ieprieksējā punktā minēto valodu redakcijas.Paraksti


title: Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām  - Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2183/2004, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0514(01)

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām  /* COM/2008/0514 galīgā redakcija - CNS 2008/0167 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.8.2008COM(2008) 514 galīgā redakcijaVOL.I2008/0167 (CNS)2008/0168 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētāmPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2183/2004, ar ko uz neiesaistītajām dalībvalstīm attiecina Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSVispārīgais kontekstsPadomes Regulas 2182/2004[1] mērķis ir aizsargāt euro monētas attiecībā pret medaļām un žetoniem, kas ir līdzīgi euro monētām. Kopš regulas pieņemšanas tā ir būtiski palīdzējusi nepieļaut līdzību starp euro monētām un medaļām/žetoniem, jo privātie uzņēmumi tagad parasti ievēro regulā noteiktās definīcijas un aizliegumus.Īstenošanas periodā gūtā pieredze norāda uz to, ka jāprecizē noteikumi par aizsardzību un jāpalielina lēmumu pieņemšanas procesa pārskatāmība; tādējādi regula ir jāmaina.Konkrētāk, sabiedrība var uzskatīt, ka dažām medaļām vai žetoniem ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss ne tikai tad, ja to dizains ir līdzīgs euro monētām, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet arī tad, ja uz šīm medaļām un žetoniem ir šāda dizaina īpaši elementi[2]. Šie elementi ir Eiropas Savienības divpadsmit zvaigznes, ģeogrāfiskie attēlojumi un skaitļi, malu formas un malu dizains tādā izpildījumā, kā tas redzams uz euro monētām, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis.Turklāt ir vēlams oficiāli definēt, jo īpaši privātajiem uzņēmējiem, kas ražo medaļas un žetonus, īpašās zīmes, kuras nevajadzētu attēlot uz medaļām un žetoniem tādā izpildījumā, kā tās ir attēlotas uz euro monētām, kas ir likumīgs maksāšanas līdzeklis. Tie ir simboli, kas atspoguļo izdevējvalsts suverenitāti, piemēram, valsts galvas veidols, ģerbonis, kaltuves zīmes, kaltuves direktora iniciāļi, valsts ģeogrāfiskā attēlojuma nosaukums un attēls, tādā izpildījumā, kādā tie parādās uz euro monētām.Tā kā iepriekš minētie aizsargātie elementi ir daļa no euro monētu vienotā vai valstu dizaina, vairs nav lietderīgi turpināt abus nošķirt (2.c pants). Turklāt vairākos gadījumos uz euro monētu valsts puses tikuši iekļauti plašāki vienotie elementi, piemēram, Romas līguma attēls vai EMS 10 gadu jubileja. Tādējādi aizsardzības pasākumi jāattiecina uz dizainu, kas parādās uz medaļu vai žetonu virsmas, līdzinoties jebkādam dizainam uz euro monētām, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis.Pašreiz regulā ir paredzēts, ka Komisija ir kompetenta noteikt, vai dizains ir līdzīgs uz euro monētām redzamajam dizainam. Tā kā līdzība var būt arī dizaina daļās un var būt vajadzība novērtēt pakāpi, kādā tiek ievēroti citi aizsardzības nosacījumi, ir lietderīgi, ka Komisijas atzinuma pamatā ir visi 2. pantā iekļautie noteikumi par aizsardzību, tostarp interpretācija par to, vai metālisks priekšmets būtu jāuzskata par medaļu/žetonu 1. panta c) apakšpunktā minētās definīcijas izpratnē.Ir vairāk jāprecizē arī kritēriji, uz kuru pamata Komisija sniedz atzinumu par līdzību vai atbilstību citiem regulas noteikumiem. Konkrēti, Komisijas lēmumā papildus jāņem vērā medaļu vai žetonu saražotais apjoms, pārdošanas cena, iepakojums, īpašie uzraksti uz medaļām un žetoniem (piemēram, uzņēmuma nosaukums, norāde „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis” utt.), kā arī attiecīgā reklāma. Kaut gan regulā tas nav tieši minēts, praksē ir bijis nepieciešams ņemt vērā šādus kritērijus. Pārskatāmības nolūkā šiem kritērijiem regulā jābūt nepārprotami minētiem.Paziņojot par līdzību un apsverot atbilstību regulas noteikumiem, Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstu ekspertiem, proti, ar viltoto monētu ekspertiem, kas minēti 4. panta 1. punktā Komisijas 2004. gada 29. oktobra lēmumā, ar ko izveido Eiropas Tehnikas un zinātnes centru[3], ņemot vērā viņu pieredzi un zināšanas monētu vizuālā un fiziskā analīzē. Šīm konsultācijām jāturpinās.Regulā saskaņā ar 4. pantu ir atsauce uz izņēmuma stāvokli, ko piešķir ar atļaujām, tostarp Komisijas pienākumu paziņot par līdzību. Ņemot vērā, ka šis pienākums ir saistīts ar noteikumu par aizsardzību ievērošanu (2. pants), skaidrības labad tas ir jāpārceļ uz minēto pantu.Saimnieciskās darbības subjekti uz medaļām un žetoniem var izmantot vārdus „euro” vai „euro cent”, vai euro simbolu tikai saskaņā ar ierobežojošiem nosacījumiem, cita starpā, ja uz medaļas vai žetona aversa vai reversa ir uzspiesta norāde „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis”. Ņemot vērā to, ka sajaukšanas iespēja ar euro monētām ir lielāka, ja uz medaļas vai žetona ir norādīta nominālvērtība, prasība saistībā ar norādi „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis” būtu jāattiecina tikai uz šo gadījumu.Priekšlikumā iekļauta paralēla regula, ar kuru groza Regulu 2183/2004, ar mērķi attiecināt grozījumu ietekmi arī uz tām dalībvalstīm, kas nav pievienojušās euro.Ierosinātie grozījumiŅemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, ir ierosināts izdarīt grozījumus:1. Regulas 2182/2004 2. pantā, lai precizētu noteikumus par aizsardzību,2. Regulas 2182/2004 4. pantā, lai iekļautu novērtēšanas kritērijus un grozītu lēmumu pieņemšanas procedūru, kas tiks pārcelta uz 2. pantu,3. Regulā 2183/2004, lai Regulas 2192/2004 grozījumu ietekmi attiecinātu arī uz neiesaistītajām dalībvalstīm.2008/0167 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētāmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 123. panta 4. punkta trešo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[6],tā kā:(1) Padomes 2004. gada 6. decembra Regula (EK) Nr. 2182/2004 par medaļām un žetoniem, kas līdzīgi euro monētām[7], aizliedz tādas medaļas un žetonus, kas ir līdzīgas euro monētām. Euro monētām līdzīgu medaļu un žetonu aizlieguma īstenošanas laikā gūtā pieredze norāda uz to, ka jāprecizē noteikumi par aizsardzību un jāpalielina lēmumu pieņemšanas procesa pārskatāmība.(2) Sabiedrība var uzskatīt, ka dažām medaļām un žetoniem ir likumīga maksāšanas līdzekļa statuss ne tikai tad, ja to dizains ir līdzīgs euro monētām, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, bet arī tad, ja uz šīm medaļām un žetoniem ir šāda dizaina konkrēti elementi. Tādējādi euro monētu, kuras ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, dizaina konkrētus elementus nedrīkst attēlot tādā izpildījumā, kā tie ir attēloti uz euro monētām. Turklāt uz medaļām un žetoniem simbolus, kas atspoguļo izdevējvalsts suverenitāti, nedrīkst attēlot tādā izpildījumā, kādā tie parādās uz euro monētām.(3) Komisijai jābūt kompetentai sniegt atzinumu, konsultējoties ar dalībvalstīm, par to, vai 2. pantā paredzētie noteikumi par aizsardzību ir ievēroti un vai metālisks priekšmets ir medaļa/žetons.(4) Jāprecizē un jānosaka Komisijas izmantotie īpašie kritēriji, lai paziņotu par atbilstību noteikumiem par aizsardzību.(5) Iespēja, ka medaļu vai žetonu ar vārdiem „euro”, „euro cent” vai euro simbolu var kļūdaini noturēt par monētu, kura ir likumīgs maksāšanas līdzeklis, ir lielāka tad, ja uz medaļas vai žetona ir norādīta arī attiecīga nominālvērtība. Tādējādi šādos gadījumos uz medaļas vai žetona aversa vai reversa jābūt uzspiestai norādei „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis”.(6) Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2182/2004,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsGrozījumiRegulu (EK) Nr. 2182/2004 groza šādi.1. Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:„ 2. pantsNoteikumi par aizsardzību1. Ņemot vērā 3. un 4. pantu, medaļas uz žetonus aizliegts ražot, pārdot, importēt un izplatīt tirdzniecības vai citos komerciālos nolūkos, jaa) uz to virsmas ir vārdi „euro” vai „euro cent”, vai euro simbols; vaib) to izmēri ir references joslā; vaic) ja medaļu un žetonu virsmas dizains ir līdzīgsi) jebkuram dizainam vai tā daļām, kas parādās uz euro monētu virsmas, tostarp jo īpaši Eiropas Savienības divpadsmit zvaigznes, ģeogrāfiskie attēlojumi un skaitļi tādā izpildījumā, kā tas redzams uz euro monētām, vaiii) tiem simboliem, kas atspoguļo dalībvalstu suverenitāti tādā izpildījumā, kā tas redzams uz euro monētām, tostarp jo īpaši valsts galvas veidols, ģerbonis, kaltuves zīmes, kaltuves direktora iniciāļi, dalībvalsts nosaukums, vaiiii) euro monētu malu formai vai malu dizainam.2. Komisijas kompetencē ir sniegt atzinumu par to,a) vai metāliskam priekšmetam ir monētas izskats un/vai tehniskās īpašības 1. panta nozīmē;b) vai uz medaļu vai žetonu attiecas šā panta 1. punktā minētais aizliegums.Neatkarīgi no šā panta 1. punkta noteikumiem Komisija ņem vērā, cita starpā, medaļu vai žetonu saražoto apjomu, pārdošanas cenu, iepakojumu, īpašos uzrakstus uz medaļām un žetoniem, kā arī to reklāmu.”2. Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:„4. pantsIzņēmuma stāvoklis, ko piešķir ar atļaujāmGadījumos, kad nepastāv sajaukšanas iespēja, Komisija var piešķirt īpašas atļaujas izmantot vārdus „euro” vai „euro cent”, vai euro simbolu, paredzot kontrolētus lietojuma nosacījumus. Šādos gadījumos dalībvalstī attiecīgajam saimnieciskās darbības subjektam ir jābūt skaidri identificējamam uz medaļas vai žetona virsmas, un, ja uz medaļas vai žetona ir norādīta attiecīga nominālvērtība, medaļas vai žetona aversa vai reversa pusē ir jāiespiež norāde „nav likumīgs maksāšanas līdzeklis”.2. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.[2] Ir dota atsauce arī uz Komisijas 2001. gada 22. oktobra paziņojumu par eiro monētu vienotās puses noformējuma autortiesību aizsardzību, kas ir saistīts ar aizliegumu pilnībā vai daļēji attēlot vienotās puses dizainu uz medaļām un žetoniem (OV C 318, 13.11.2001., 3. lpp.).[3] OV L 19, 21.1.2005., 73. lpp.[4] OV C […], […], […] lpp.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV L 373, 21.12.2004., 1. lpp.


                EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                Briselē, 21.8.2007
                                                COM(2007) 477 galīgā redakcija
                                                2007/0171 (CNS)
                                    Priekšlikums
                               PADOMES LĒMUMS
    par Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma audiovizuālajā jomā, nosakot
   noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā
                   MEDIA 2007, un nobeiguma akta parakstīšanu
                                    Priekšlikums
                               PADOMES LĒMUMS
    par Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma audiovizuālajā jomā, nosakot
   noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā
                    MEDIA 2007, un nobeiguma akta noslēgšanu
                                (iesniegusi Komisija)
LV                                                                               LV
 ---pagebreak---                                        PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Kopienas programmā MEDIA 2007, kā norādīts 8. pantā lēmumā, ar ko izveido programmu1,
   var piedalīties EBTA valstis, kas ir EEZ dalībvalstis, kā arī Eiropas trešās valstis, kas ir puses
   Eiropas Padomes Konvencijā par pārrobežu televīziju. Pirms šādas Eiropas trešās valstis
   uzsāk dalību programmā, gan iekšējā, gan ārējā aspektā tiek pārbaudīta to valsts tiesību aktu
   saderība ar Kopienas acquis.
   Pēc 1992. gada referenduma, kurā noraidīja Šveices iesaistīšanos EEZ nolīgumā, Šveice ir
   izrādījusi pastāvīgu interesi nostiprināt sadarbību ar ES audiovizuālajā jomā. Kopīgā
   deklarācijā par turpmākām sarunām, kas pievienota septiņiem 1999. gada 21. jūnijā
   parakstītajiem Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumiem, abas puses paziņoja,
   ka strauji jāgatavojas sarunām par Šveices dalību Kopienas MEDIA programmās.
   Šo sadarbības jomu tiešām uzsāka apspriest nākamajā divpusējo sarunu ciklā. Eiropas
   Kopiena un Šveice 2004. gada 26. oktobrī parakstīja nolīgumu par Šveices dalību
   programmās MEDIA Plus un MEDIA Training2. Nolīgums stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī3.
   Līdz ar programmu MEDIA Plus un MEDIA Training beigšanos nolīgums beidzās 2006. gada
   31. decembrī.
   Padome 2007. gada 12. februārī pilnvaroja uzsākt sarunas ar Šveici par tās dalību programmā
   MEDIA 2007. Pamatojoties uz sarunu direktīvām, kuras pievienotas Padomes lēmumam, ar
   ko pilnvaro uzsākt sarunas, un apspriežoties ar attiecīgu Padomes ieceltu komiteju, Komisija
   rīkoja sarunas ar Šveici par jaunu nolīgumu, ar ko Šveicei ļauj piedalīties programmā
   MEDIA 2007.
   Nolīguma projektu un nobeiguma akta projektu parafēja 2007. gada 2. jūlijā. Abi dokumenti
   ir pievienoti Padomes lēmumu priekšlikumiem.
   Šveice ir pirmā un šobrīd vienīgā Eiropas valsts, kas, nebūdama EEZ dalībvalsts vai
   kandidātvalsts, piedalīsies šajā programmā.
   Galvenie jautājumi, kas risināti nolīguma projektā, ir šādi.
   • Saskaņā ar dalības priekšnosacījumiem, kas izklāstīti lēmumā, ar ko izveido programmu,
       nolīguma 1. pielikumā definēti nosacījumi, kas jāievēro Šveices apraides reglamentējošos
       noteikumos, kā arī citi attiecīgi nosacījumi, kam jābūt spēkā brīdī, kad stājas spēkā
       nolīgums. Ņemot to vērā, iepriekšējā nolīgumā jau iekļautie noteikumi tika pārskatīti un
       papildināti, lai nodrošinātu vēl lielāku Šveices tiesību aktu saderību ar acquis: I pielikuma
       1. un 4. pants ļauj rūpīgāk saskaņot noteikumus par uztveršanas un retranslācijas brīvību,
       un tā paša I pielikuma 2. pants garantē Šveices atbilstību Kopienas noteikumiem par
       pasākumiem, kas veicami, lai nodrošinātu sabiedrībai īpaši svarīgu notikumu pārraidīšanu
       – 3.a pants direktīvā „Televīzija bez robežām”. Kopiena ar nobeiguma aktā iekļautas
       Padomes deklarācijas palīdzību nodrošinās līdzvērtīgu attieksmi pret Šveici.
   1
            Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmums Nr. 1718/2006/EK par atbalsta
            programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (OV L 327, 24.11.2006.,
            12. lpp.).
   2
            OV L 90, 28.3.2006., 23. lpp.
   3
            OV L 90, 28.3.2006., 35. lpp.
LV                                                   2                                                 LV
 ---pagebreak---    • Uz Šveices dalībnieku iesniegtiem projektiem un iniciatīvām attieksies tie paši nosacījumi,
       noteikumi un procedūras saistībā ar šo programmu, kādus piemēro dalībvalstīm, jo īpaši
       attiecībā uz pieteikumu un projektu iesniegšanu, novērtēšanu un atlasi, valsts struktūru
       atbildību programmas īstenošanā un darbībām, kas saistītas ar uzraudzību pār dalību
       programmā.
   • Šveice katru gadu maksās programmas iemaksu, kā noteikts nolīguma II pielikumā.
   • Finanšu kontroles un revīzijas jautājumos Šveice ievēros Kopienas noteikumus, tostarp
       pieļaus Kopienas struktūru pārbaudes, kā noteikts III pielikumā.
   • Nolīgumu provizoriski piemēros no tā parakstīšanas dienas un turpinās piemērot, līdz
       programma beigsies vai līdz viena no pusēm paziņos otrai pusei par tās vēlmi pārtraukt
       nolīgumu.
   • Nolīgumu pārvaldīs apvienota komiteja, kurā būs abu pušu pārstāvji.
   Šveice 2007. gada 30. maijā nodeva Komisijai vēstuli (federālais padomnieks Kušepēns
   (Couchepin) nodeva vēstuli komisārei Redingai (Reding)), kurā atkārtoti apstiprināts, ka
   Šveices nostāja audiovizuālās politikas ārējo aspektu jautājumos – nostāja, ko Šveice atkārtoti
   pauž attiecīgās starptautiskās sarunās, – atbilst Eiropas Savienības nostājai šajos jautājumos.
   Šajā sakarībā vēstulē bija norādīts, ka Šveicē šobrīd notiek UNESCO Konvencijas par
   kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu ratifikācijas process.
   Balstoties uz vēstulē pausto noskaņojumu, lai nodrošinātu nolīguma sekmīgu īstenošanu un
   lai pastiprinātu sadarbību audiovizuālās politikas jautājumos, nobeiguma aktā ir iekļauta
   kopīga deklarācija, ar ko iedibina abpusēji izdevīgu dialogu par šiem jautājumiem.
   Otra kopīga deklarācija skaidri parāda pušu apņemšanos ar apvienotās komitejas palīdzību
   pielāgot nolīgumu, kad stāsies spēkā pašreizējās direktīvas „Televīzija bez robežām”
   pārskatītā versija.
   Tāpat kā vienošanās, kas tika panāktas, 2004. gada 20. oktobrī parakstot iepriekšējo
   nolīgumu, arī Padomes deklarācija skar jautājumus par Šveices pārstāvju kā novērotāju
   piedalīšanos programmas komitejas sanāksmēs jautājumos, kas attiecas uz Šveici.
   Tiek ierosināta otra Padomes deklarācija par I pielikumu, lai Šveicei nodrošinātu līdzvērtīgu
   attieksmi atbilstīgi saistībām, ko Šveice uzņēmusies attiecībā uz sabiedrībai īpaši svarīgiem
   notikumiem.
   Komisija sarunu rezultātus ir novērtējusi kā apmierinošus un lūdz Padomei pilnvarojumu
   Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu
   audiovizuālajā jomā, nosakot noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai
   Kopienas programmā MEDIA 2007, un nobeiguma aktu.
   Ar ierosināto lēmumu par parakstīšanu un provizorisku piemērošanu izpilda nolīguma
   projekta noteikumu par provizorisku piemērošanu no parakstīšanas dienas. Šis noteikums
   dalībniekiem no Šveices dod iespēju piedalīties vēl ievērojami daudzos uzaicinājumos
   iesniegt priekšlikumus.
LV                                                 3                                               LV
 ---pagebreak---    Šveice sniedz finansiālu ieguldījumu programmā MEDIA 2007 tā, it kā tā piedalītos no pirmās
   dienas.
   Ierosinātais lēmums par noslēgšanu izveido politisku saikni starp šo nolīgumu un septiņiem
   1999. gada 21. jūnijā parakstītajiem nolīgumiem, jo īpaši Nolīgumu par personu brīvu
   pārvietošanos, par kura turpināšanu Šveice lems 2009. gadā, un visticamāk, ka par šo
   jautājumu tiks rīkota tautas nobalsošana.
LV                                             4                                               LV
 ---pagebreak---                                              Priekšlikums
                                       PADOMES LĒMUMS
        par Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma audiovizuālajā jomā, nosakot
       noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā
                          MEDIA 2007, un nobeiguma akta parakstīšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu un
   157. panta 3. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)    Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmumā Nr. 1718/2006/EK
          par atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007)
          (OV L 327, 24.11.2006., 12. lpp.) un jo īpaši tā 8. pantā noteikts, ka programmā var
          piedalīties arī valstis, kas nav EBTA valstis, kuras ir EEZ nolīguma puses, vai nav
          Eiropas Savienības kandidātvalstis, ja šīs valstis ir Eiropas Padomes Konvencijas par
          pārrobežu televīziju puses un ja ir piešķirtas papildu apropriācijas saskaņā ar
          nosacījumiem, par ko jāvienojas attiecīgajām pusēm.
   (2)    Padome ir pilnvarojusi Komisiju Eiropas Kopienas vārdā rīkot sarunas par nolīgumu,
          ar kuru Šveices Konfederācijai dod iespēju piedalīties šajā programmā, un par minētā
          nolīguma nobeiguma aktu.
   (3)    Sarunu noslēgumā 2007. gada 2. jūlijā parafēja nolīguma projektu.
   (4)    Nolīguma 13. pantā noteikts, ka to provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas.
   (5)    Šis nolīgums un nobeiguma akts ir jāparaksta,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
                                                1. pants
   Ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, Padomes priekšsēdētājs ar šo ir pilnvarots izraudzīties
   personu(-as), kam ir tiesības parakstīt Kopienai saistošu nolīgumu un nobeiguma aktu.
                                                2. pants
   Nolīgumu provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas.
LV                                                  5                                           LV
 ---pagebreak---                                                3. pants
   Komisija pārstāv Kopienu nolīguma 8. pantā paredzētajā apvienotajā komitejā.
                                               4. pants
   Šis nolīgums ir saistīts ar septiņiem nolīgumiem ar Šveici, kas parakstīti 1999. gada 21. jūnijā
   un noslēgti ar Padomes 2002. gada 4. aprīļa lēmumu.
   Šo nolīgumu neatjaunina vai par to nerīko atkārtotas sarunas saskaņā ar tā 12. pantu, ja
   izbeidz pirmajā daļā minētos nolīgumus.
                                               5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Nolīguma un nobeiguma akta teksts pievienots šim lēmumam.
   Briselē,
                                                Padomes vārdā —
                                                priekšsēdētājs
LV                                                 6                                                LV
 ---pagebreak---                                                         2007/0171 (CNS)
                                           Priekšlikums
                                      PADOMES LĒMUMS
        par Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma audiovizuālajā jomā, nosakot
       noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā
                          MEDIA 2007, un nobeiguma akta noslēgšanu
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu un
   157. panta 3. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta
   pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu4,
   tā kā:
   (1)    Komisija Eiropas Kopienas vārdā ir rīkojusi sarunas par nolīgumu, ar kuru Šveices
          Konfederācijai dod iespēju piedalīties Kopienas programmā MEDIA 2007, un par
          minētā nolīguma nobeiguma aktu.
   (2)    Nolīgumu un nobeiguma aktu Kopienas vārdā parakstīja 2007. gada ………, ievērojot
          tā noslēgšanu nākotnē, saskaņā ar Padomes Lēmumu …./…./20075.
   (3)    Šis nolīgums ir jāapstiprina,
   IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
                                              1. pants
   Eiropas Kopienas vārdā ar šo ir apstiprināts Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas
   nolīgums audiovizuālajā jomā, ar ko pieņem noteikumus un nosacījumus Šveices
   Konfederācijas dalībai Kopienas programmā MEDIA 2007.
                                              2. pants
   Padomes priekšsēdētājs Kopienas vārdā sniedz nolīguma 13. pantā paredzētos paziņojumus.
   4
          OV C …,…, .… lpp.
   5
          OV L …, …, …. lpp.
LV                                                7                                            LV
 ---pagebreak---                                                3. pants
   Komisija pārstāv Kopienu nolīguma 8. pantā paredzētajā apvienotajā komitejā.
                                               4. pants
   Šis nolīgums ir saistīts ar septiņiem nolīgumiem ar Šveici, kas parakstīti 1999. gada 21. jūnijā
   un noslēgti ar Padomes 2002. gada 4. aprīļa lēmumu.
   Šo nolīgumu neatjaunina vai par to nerīko atkārtotas sarunas saskaņā ar tā 12. pantu, ja
   izbeidz pirmajā daļā minētos nolīgumus.
                                               5. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Briselē,
                                                Padomes vārdā —
                                                priekšsēdētājs
LV                                                 8                                                LV
 ---pagebreak---                                            NOLĪGUMS
     starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju audiovizuālajā jomā, nosakot
          noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas
                                     programmā MEDIA 2007
   EIROPAS KOPIENA, turpmāk „Kopiena”,
   no vienas puses,
   un ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk „Šveice”,
   no otras puses,
   turpmāk kopā „līgumslēdzējas puses”,
   TĀ KĀ Kopiena saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra
   Lēmumu Nr. 1718/2006/EK6 (turpmāk „lēmums, ar ko izveido programmu
   MEDIA 2007”) ir izveidojusi atbalsta programmu Eiropas audiovizuālajā nozarē,
   TĀ KĀ 8. pantā lēmumā, ar ko izveido programmu MEDIA 2007, ir noteikts, ka ar
   zināmiem nosacījumiem programmā var piedalīties trešās valstis, kas nav EBTA
   valstis, kuras ir EEZ nolīguma puses, vai nav Eiropas Savienības kandidātvalstis, ja
   šīs trešās valstis ir Eiropas Padomes Konvencijas par pārrobežu televīziju puses,
   pamatojoties uz papildu apropriācijām un īpašiem pasākumiem, par ko jāvienojas
   attiecīgajām pusēm,
   TĀ KĀ atbilstīgi iepriekšminētajam noteikumam, pirms šādas trešās valstis uzsāk
   dalību programmā, tiek pārbaudīta to valsts tiesību aktu saderība ar attiecīgo acquis
   communautaire,
   TĀ KĀ Šveice piedalījās programmās MEDIA Plus un MEDIA Training, kas beidzās
   2006. gada 31. decembrī,
   TĀ KĀ Šveice ir apņēmusies pilnveidot savu tiesību aktu sistēmu, lai nodrošinātu
   vajadzīgo saderību ar acquis communautaire; tā kā tādējādi šā nolīguma spēkā
   stāšanās dienā Šveice atbilst līdzdalības nosacījumiem, kas paredzēti 8. pantā
   lēmumā, ar ko izveido programmu MEDIA 2007,
   TĀ KĀ jo īpaši sadarbība starp Kopienu un Šveici, kas vērsta uz programmā
   MEDIA 2007 izvirzīto mērķu sasniegšanu, ņemot vērā starptautisko sadarbību, kurā
   iesaistījusies Kopiena un Šveice, pēc būtības bagātina dažādu atbilstīgi šai
   programmai veiktu darbību ietekmi un uzlabo cilvēkresursu kvalifikāciju Kopienā un
   Šveicē,
   6
            Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmums Nr. 1718/2006/EK par
            atbalsta programmas īstenošanu Eiropas audiovizuālajā nozarē (MEDIA 2007) (OV L 327,
            24.11.2006., 12. lpp.).
LV                                                     9                                         LV
 ---pagebreak---    TĀ KĀ abas līgumslēdzējas puses ir ieinteresētas plašākas sadarbības ietvaros attīstīt
   Eiropas audiovizuālo programmu nozari,
   TĀ KĀ līgumslēdzējas puses attiecīgi cer, ka Šveices līdzdalība programmā
   MEDIA 2007 būs abpusēji izdevīga,
   IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.
                                            1. pants
                                          Priekšmets
   Ar šo nolīgumu izveidotās sadarbības starp Kopienu un Šveici mērķis ir Šveices
   līdzdalība visos programmas MEDIA 2007 pasākumos. Ja vien šajā nolīgumā nav
   noteikts citādi, sadarbība notiks, pienācīgi ņemot vērā lēmumā, ar ko izveido
   programmu MEDIA 2007, noteiktos mērķus, kritērijus, kārtību un termiņus.
                                            2. pants
                                Tiesību aktu sistēmu saderība
   Lai nodrošinātu atbilstību lēmumā, ar ko izveido programmu MEDIA 2007,
   paredzētajiem līdzdalības nosacījumiem šā nolīguma spēkā stāšanas dienā, Šveice
   īstenos I pielikumā izklāstītos pasākumus, lai pilnveidotu savu tiesību aktu sistēmu
   nolūkā panākt vajadzīgo saderību ar acquis communautaire.
                                            3. pants
                               Tiesības piedalīties programmā
   Ja vien šajā nolīgumā nav noteikts citādi:
   1.       Nosacījumi Šveices organizāciju un personu līdzdalībai katrā no pasākumiem
            ir tādi paši, kādus piemēro Kopienas dalībvalstu organizācijām un personām.
   2.       Šveices iestāžu, organizāciju un personu tiesības piedalīties programmā
            nosaka attiecīgi noteikumi lēmumā, ar ko izveido programmu MEDIA 2007.
   3.       Lai apliecinātu to, ka programma ir Kopienas programma, visos projektos un
            pasākumos, kuru īstenošanai ir nepieciešamas Eiropas mēroga
            partnerattiecības, ir jābūt iesaistītam vismaz vienam dalībniekam no kādas
            Kopienas dalībvalsts, lai būtu tiesības projektam vai pasākumam saņemt
            Kopienas finansiālo atbalstu. Citos projektos un pasākumos ir nepārprotami
            jāapliecina to nozīmīgums Eiropas un Kopienas mērogā.
                                            4. pants
                                          Procedūras
   1.       Nosacījumi Šveices iestāžu, organizāciju un personu pieteikumu
            iesniegšanai, novērtēšanai un atlasei ir tādi paši, kādus piemēro Kopienas
LV                                                 10                                     LV
 ---pagebreak---              dalībvalstu iestādēm, organizācijām un personām, kas ir tiesīgas piedalīties
             programmā.
   2.        Saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem lēmumā, ar ko izveido programmu
             MEDIA 2007, Eiropas Kopienu Komisija (turpmāk „Komisija”), izvēloties
             neatkarīgus ekspertus, var pieaicināt Šveices ekspertus, lai tie palīdzētu
             izvērtēt projektus.
   3.        Jebkura saziņa ar Komisiju attiecībā uz pieteikumu iesniegšanas procesu,
             līgumiem, iesniedzamajiem ziņojumiem un citiem programmas
             administratīvajiem aspektiem notiek kādā no Kopienas oficiālajām valodām.
                                            5. pants
                                       Valsts struktūras
   1.        Šveice valsts mērogā izveido piemērotas struktūras un mehānismus un veic
             visus citus nepieciešamos pasākumus, lai valstī koordinētu un organizētu
             programmas MEDIA 2007 īstenošanu saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem
             lēmumā, ar ko izveido šo programmu. Jo īpaši Šveice sadarbībā ar Komisiju
             apņemas izveidot MEDIA Desk.
   2.        Maksimālā finansiālā atbalsta summa, ko no programmas piešķir
             MEDIA Desk darbībai, nepārsniedz 50 % no šīs darbības kopējā budžeta.
                                            6. pants
                                      Finanšu noteikumi
   Lai segtu izmaksas, ko rada piedalīšanās programmā MEDIA 2007, Šveice katru gadu
   veic iemaksu Eiropas Kopienas vispārējā budžetā saskaņā ar II pielikumā
   izklāstītajiem nosacījumiem.
                                            7. pants
                                       Finanšu kontrole
   Noteikumi par finanšu kontroli attiecībā uz Šveices dalībniekiem programmā
   MEDIA 2007 ir izklāstīti III pielikumā.
                                            8. pants
                                      Apvienotā komiteja
   1.        Ar šo izveido apvienoto komiteju.
   2.        Apvienotajā komitejā ir Kopienas pārstāvji un Šveices pārstāvji. Tā darbojas,
             savstarpēji vienojoties.
   3.        Apvienotā komiteja atbild par šā nolīguma pārvaldību un pareizu īstenošanu.
LV                                                 11                                      LV
 ---pagebreak---    4.        Pēc vienas vai otras līgumslēdzējas puses pieprasījuma puses apvienotajā
             komitejā apmainās ar informāciju un apspriežas par pasākumiem, uz kuriem
             attiecas šis nolīgums, un ar tiem saistītajiem finanšu aspektiem.
   5.        Lai pārrunātu jautājumus par šā nolīguma veiksmīgu darbību, apvienotā
             komiteja sanāk pēc vienas vai otras līgumslēdzējas puses pieprasījuma. Tā
             pieņem savu reglamentu un var izveidot darba grupas, kas palīdz tās
             pienākumu veikšanā.
   6.        Līgumslēdzējas puses var iesniegt izskatīšanai apvienotajā komitejā
             jautājumus par strīdiem saistībā ar šā nolīguma interpretāciju vai
             piemērošanu. Apvienotā komiteja drīkst atrisināt šādus strīdus, un
             apvienotajai komitejai jāiesniedz jebkāda informācija, kas varētu būt
             lietderīga nolūkā rūpīgi izvērtēt situāciju un rast pieņemamu risinājumu.
             Tādēļ apvienotā komiteja izskata visas iespējas, kas ļauj nodrošināt šā
             nolīguma veiksmīgu darbību.
   7.        Apvienotā komiteja periodiski pārskata šā nolīguma pielikumus. Pēc vienas
             vai otras līgumslēdzējas puses priekšlikuma tā var nolemt izdarīt grozījumus
             pielikumos.
                                             9. pants
                            Uzraudzība, novērtējums un ziņojumi
   Neskarot Kopienas pienākumus programmas uzraudzības un novērtējuma jomā
   saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem lēmumā, ar ko izveido programmu
   MEDIA 2007, Šveices līdzdalību programmā MEDIA 2007 pastāvīgi uzrauga, ņemot
   vērā partnerattiecības starp Kopienu un Šveici. Lai palīdzētu sagatavot ziņojumus par
   programmas īstenošanā gūto pieredzi, Šveice iesniedz Komisijai ziņojumu,
   raksturojot valsts mēroga pasākumus, kas šajā jomā veikti Šveicē. Šveice piedalās arī
   visos citos īpašos pasākumos, kurus šajā nolūkā ierosina Kopiena.
                                             10. pants
                                            Pielikumi
   Šā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama daļa.
                                             11. pants
                                   Teritoriālā piemērošana
   Šo nolīgumu piemēro teritorijā, kurā piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   atbilstīgi minētajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem, un Šveices teritorijā.
                                             12. pants
                           Nolīguma termiņš un darbības izbeigšana
   1.        Šis nolīgums ir noslēgts uz programmas MEDIA 2007 darbības laiku.
LV                                                  12                                    LV
 ---pagebreak---    2.         Ja Kopiena pieņem jaunu daudzgadu programmu Eiropas audiovizuālās
              jomas atbalstam, šo nolīgumu var paplašināt vai rīkot atkārtotas sarunas,
              savstarpēji vienojoties par nosacījumiem.
   3.         Kopiena vai Šveice var izbeigt šo nolīgumu, par savu lēmumu paziņojot otrai
              pusei. Nolīguma darbība izbeidzas pēc 12 mēnešiem no dienas, kad izteikts
              šāds paziņojums. Projektus un pasākumus, kas norisinās šā nolīguma
              izbeigšanas laikā, saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem
              turpina līdz to pabeigšanai. Līgumslēdzējas puses, savstarpēji vienojoties,
              atrisina visus citus jautājumu saistībā ar šā nolīguma izbeigšanas
              iespējamajām sekām.
                                             13. pants
                         Stāšanās spēkā un provizoriska piemērošana
   Šis nolīgums stājās spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc līgumslēdzēju pušu
   paziņojuma par attiecīgās procedūras pabeigšanu. To provizoriski piemēro no tā
   parakstīšanas dienas.
                                             14. pants
                                             Valodas
   Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču,
   grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu,
   rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi šie
   teksti ir vienlīdz autentiski.
   Sagatavots […], […]
   Eiropas Kopienas vārdā –                            Šveices Konfederācijas vārdā –
LV                                                  13                                    LV
 ---pagebreak---                                       I PIELIKUMS
                                           1. pants
                  Raidījumu uztveršanas un retranslācijas brīvība
   1.  Šveice savā teritorijā nodrošina uztveršanas un retranslācijas brīvību
       televīzijas pārraidēm, kas ietilpst Kopienas dalībvalstu jurisdikcijā (kā
       noteikts atbilstīgi Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīvai 89/552/EEK par
       dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un pārraides noteikumu
       koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos
       aktos7 (turpmāk „direktīva „Televīzija bez robežām””), kurā grozījumi
       izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/ EK), saskaņā ar
       turpmāk izklāstīto kārtību.
       Šveice saglabā tiesības:
       a)     pārtraukt Kopienas dalībvalsts jurisdikcijā esošas televīzijas
              raidorganizācijas raidījumu retranslāciju, kas acīmredzami nopietni
              pārkāpj noteikumus par nepilngadīgo aizsardzību un cilvēka cieņu, kā
              noteikts direktīvas „Televīzija bez robežām” 22. un 22.a pantā;
       b)     veikt pasākumus attiecībā uz televīzijas raidorganizāciju, kas reģistrēta
              Kopienas dalībvalsts teritorijā, bet kuras darbība ir pilnībā vai
              galvenokārt vērsta uz Šveices teritoriju, ja reģistrācijas vietas izvēle ir
              notikusi nolūkā izvairīties no tādu noteikumu ievērošanas, kurus
              piemērotu raidorganizācijai, ja tā atrastos Šveices teritorijā. Šie
              nosacījumi jāskaidro, ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas attiecīgo
              tiesu praksi.
   2.  Šā panta 1. punktā minētajos gadījumos pasākumus veiks pēc viedokļu
       apmaiņas apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar šo nolīgumu.
                                           2. pants
                           Sabiedrībai īpaši svarīgi notikumi
   1.  Saskaņā ar direktīvas „Televīzija bez robežām” 3.a pantu Šveice nodrošina,
       ka tās jurisdikcijā ietilpstošas raidorganizācijas ekskluzīvas tiesības uz
       sabiedrībai īpaši svarīgiem notikumiem, kas iekļauti Kopienas dalībvalsts
       sarakstā, neizmantos tādā veidā, ka ievērojamai daļai dalībvalsts iedzīvotāju
       nav iespējas vērot šādus notikumus.
   2.  Saskaņā ar direktīvas „Televīzija bez robežām” 3.a panta noteikumiem
       Šveice informē Eiropas Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi vai
       gatavojas veikt šādā nolūkā.
   7
      Padomes 1989. gada 3. oktobra Direktīva 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu
      veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un
      administratīvajos aktos (OV L 298, 17.10.1989., 23.lpp.).
LV                                                14                                          LV
 ---pagebreak---                                         3. pants
                 Eiropas darbu izplatīšanas un veidošanas veicināšana
   Lai īstenotu Eiropas darbu popularizēšanas un izplatīšanas pasākumus, izmanto
   direktīvas „Televīzija bez robežām” 6. pantā noteikto jēdziena „Eiropas darbs”
   definīciju.
                                        4. pants
                                   Pārejas noteikumi
   Šā pielikuma 1. pantu piemēro no 2009. gada 30. novembra.
   Līdz 2009. gada 30. novembrim turpina piemērot noteikumus, kas izklāstīti Eiropas
   Kopienas un Šveices Konfederācijas 2004. gada 26. oktobra nolīguma audiovizuālajā
   jomā, paredzot noteikumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmās
   MEDIA Plus un MEDIA Training, II pielikuma 1. pantā.
LV                                             15                                    LV
 ---pagebreak---                                            II PIELIKUMS
                 Šveices finansiālais ieguldījums programmā MEDIA 2007
   1.        Šveices finansiālais ieguldījums Eiropas Savienības budžetā, lai piedalītos
             programmā MEDIA 2007, ir šāds (izteikts euro).
       2007           2008          2009          2010          2011         2012          2013
     4 205 000 5 805 677         5 921 591     6 039 823 6 160 419 6 283 427 6 408 897
   2.        Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam8, un tās
             īstenošanas noteikumus9 piemēro jo īpaši Šveices finansiālā ieguldījuma
             pārvaldībai.
   3.        Šveices pārstāvju un ekspertu ceļa un uzturēšanās izdevumus, kas saistīti ar
             viņu piedalīšanos Komisijas organizētajās sanāksmēs par programmas
             īstenošanu, atmaksā Komisija ar tādu pašu pamatojumu un saskaņā ar tādu
             pašu kārtību, kāda ir spēkā attiecībā uz Kopienas dalībvalstu ekspertiem.
   4.        Pēc tam, kad uzsākta šā nolīguma provizoriska piemērošana, un katra
             nākamā gada sākumā Komisija nosūtīs Šveicei pieprasījumu saskaņā ar šo
             nolīgumu iemaksāt budžetā līdzekļus saistībā ar programmu. Šo iemaksu
             izsaka euro un pārskaita Komisijas bankas kontā euro izteiksmē.
   5.        Šveice iemaksu veic līdz 1. aprīlim, ja pieprasījumu veikt iemaksu Komisija
             ir nosūtījusi līdz 1. martam, bet ne vēlāk kā 30 dienas pēc pieprasījuma veikt
             iemaksu, ja šādu pieprasījumu Komisija ir nosūtījusi pēc minētā datuma.
             Jebkurš ieguldījuma samaksas nokavējums būs par pamatu procentu
             maksājuma uzlikšanai Šveicei par termiņā nesamaksāto summu. Procentu
             likme atbilst par 3,5 procentu punktiem palielinātai likmei, ko Eiropas
             Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem euro.
   8
           Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko
           piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), kurā
           grozījumi izdarīti ar 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006
           (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.).
   9
           Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz
           īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (OV L 357, 31.12.2002.,
           1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Regulu (EK,
           Euratom) Nr. 478/2007 (OV L 111, 28.4.2007., 13.-45. lpp.).
LV                                                      16                                           LV
 ---pagebreak---                                               III PIELIKUMS
             Finanšu kontrole attiecībā uz Šveices dalībniekiem programmā MEDIA 2007
                                                   1. pants
                                                 Tieša saziņa
   Komisija tieši sazinās ar Šveicē reģistrētiem programmas dalībniekiem un to apakšlīgumslēdzējiem.
   Tie var iesniegt tieši Komisijai jebkuru attiecīgo informāciju un dokumentāciju, kas tiem jāiesniedz,
   pamatojoties uz šajā nolīgumā minētajiem instrumentiem un uz līgumiem, kas noslēgti to
   īstenošanai.
                                                   2. pants
                                                   Revīzija
   1.       Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par
            Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, kurā jaunākie grozījumi
            izdarīti ar 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006, un Komisijas
            2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas
            kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar
            Komisijas 2007. gada 23. aprīļa Regulu (EK, Euratom) Nr. 478/2007, kā arī saskaņā ar
            citiem šajā nolīgumā minētajiem noteikumiem lēmumos par dotāciju nolīgumiem, kuros
            iesaistīti Šveicē reģistrēti programmas dalībnieki, var paredzēt zinātnisku, finanšu,
            tehnoloģiju vai citu revīziju, ko jebkurā laikā programmas dalībnieku vai to
            apakšlīgumslēdzēju telpās veic Komisijas darbinieki vai citas Komisijas pilnvarotas
            personas.
   2.       Lai veiktu šādu revīziju, Komisijas darbiniekiem vai citām Komisijas pilnvarotām personām
            ir attiecīga piekļuve telpām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai nepieciešamajai
            informācijai, tostarp informācijai elektroniskā veidā. Šīs piekļuves tiesības ir skaidri
            noteiktas līgumos, kas noslēgti šajā nolīgumā minēto instrumentu īstenošanai.
   3.       Eiropas Kopienu Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.
   4.       Revīziju var veikt pēc programmas vai šā nolīguma termiņa beigām saskaņā ar attiecīgajos
            līgumos paredzētajiem noteikumiem.
   5.       Šveices Federālo Revīzijas dienestu iepriekš informē par Šveices teritorijā veicamu revīziju.
            Šāda informēšana nav juridisks priekšnosacījums šādas revīzijas veikšanai.
LV                                                17                                                LV
 ---pagebreak---                                                    3. pants
                                            Pārbaudes uz vietas
   1.       Saskaņā ar šo nolīgumu Komisija (un OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un kontroli uz
            vietas Šveices teritorijā atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti Padomes 1996. gada
            11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko
            Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām
            nelikumībām.
   2.       Pārbaudes un kontroli uz vietas Komisija sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices
            Federālo Revīzijas dienestu vai citām kompetentām Šveices Federālā Revīzijas dienesta
            izraudzītām Šveices iestādēm, kuras laikus informējamas par pārbaužu un kontroles
            priekšmetu, mērķi un tiesisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šādā nolūkā
            Šveices kompetento iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un kontrolē uz vietas.
   3.       Ja attiecīgās Šveices iestādes vēlas, tās var veikt pārbaudes un kontroli uz vietas kopīgi ar
            Komisiju.
   4.       Ja programmas MEDIA 2007 dalībnieki iebilst pret pārbaudēm vai kontroli uz vietas,
            Šveices iestādes, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sniedz Komisijas inspektoriem
            vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudes vai kontroli uz
            vietas.
   5.       Komisija pēc iespējas drīzāk informē Šveices Federālo Revīzijas dienestu par visiem
            atklātajiem faktiem vai aizdomām par pārkāpumiem, kas radušās, veicot pārbaudes vai
            kontroli uz vietas. Jebkurā gadījumā Komisijai jāinformē iepriekšminētā iestāde par šādu
            pārbaužu un kontroles rezultātiem.
                                                   4. pants
                                         Informācija un apspriedes
   1.       Lai pienācīgi īstenotu šo pielikumu, kompetentās Šveices un Kopienas iestādes regulāri
            apmainās ar informāciju un pēc vienas puses pieprasījuma rīko apspriedes.
   2.       Kompetentās Šveices iestādes nekavējoties paziņo Komisijai par jebkādu informāciju, kas
            nonākusi to rīcībā un rada aizdomas par pārkāpumiem saistībā ar tādu līgumu vai nolīgumu
            noslēgšanu un īstenošanu, kuri noslēgti šajā nolīgumā minēto instrumentu īstenošanai.
                                                   5. pants
                                             Konfidencialitāte
   Jebkādā veidā paziņota vai iegūta informācija saskaņā ar šo pielikumu ir dienesta noslēpums, un to
   aizsargā tādā pašā veidā, kā līdzīgu informāciju aizsargā ar Šveices tiesību aktiem un ar attiecīgiem
   noteikumiem, ko piemēro Kopienas iestādēm. Šādu informāciju drīkst paziņot tikai tām personām
LV                                                18                                                LV
 ---pagebreak---    Kopienas, dalībvalstu vai Šveices iestādēs, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var
   izmantot, tikai lai nodrošinātu Līgumslēdzēju pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.
                                                   6. pants
                                  Administratīvie pasākumi un sankcijas
   Neskarot Šveices krimināltiesību piemērošanu, Komisija var piemērot administratīvus pasākumus un
   sankcijas saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 un
   Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu
   interešu aizsardzību.
                                                   7. pants
                                            Piedziņa un izpilde
   Atbilstīgi programmai MEDIA 2007 pieņemtie Komisijas lēmumi šā nolīguma darbības jomā, ar
   kuriem nosaka finansiālas saistības personām, kas nav valstis, ir izpildāmi Šveices teritorijā. Šveices
   valdības izraudzīta iestāde izdod izpildes rīkojumu, pārbaudot vienīgi tiesību akta autentiskumu, un
   par to bez nepamatotas kavēšanās informē Komisiju. Izpilde notiek atbilstīgi Šveicē noteiktajai
   kārtībai. Eiropas Kopienu Tiesa kontrolē izpildes lēmuma likumību. Eiropas Kopienu Tiesas un
   Pirmās instances tiesas spriedumi saskaņā ar šķīrējklauzulu izpildāmi ar tādiem pašiem
   noteikumiem.
LV                                                19                                                 LV
 ---pagebreak---    NOBEIGUMA AKTS
   EIROPAS KOPIENAS un ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS pilnvarotie, tikušies 2007. gada (datums)
   ……. (vieta) ......., lai parakstītu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu
   audiovizuālajā jomā, nosakot noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas
   programmā MEDIA 2007, ir pieņēmuši turpmāk minētās kopīgās deklarācijas, kas pievienotas šim
   nobeiguma aktam.
   Kopīga deklarācija, ko līgumslēdzējas puses pieņēmušas par abpusēji izdevīga dialoga izveidi
   audiovizuālās politikas jomā
   Kopīga deklarācija, ko līgumslēdzējas puses pieņēmušas par nolīguma pielāgošanu jaunajai
   Kopienas direktīvai
   Puses pieņēmušas zināšanai arī šādas deklarācijas, kas pievienotas šim nobeiguma aktam.
   Padomes deklarācija par Šveices dalību komitejās
   Padomes deklarācija par nolīguma I pielikumu
   Sagatavots […], […]
   Šveices Konfederācijas vārdā –                  Eiropas Kopienas vārdā –
LV                                              20                                           LV
 ---pagebreak---                                        KOPĪGA DEKLARĀCIJA,
        ko līgumslēdzējas puses pieņēmušas par abpusēji izdevīga dialoga izveidi audiovizuālās
                                               politikas jomā
   Abas puses paziņo, ka dialoga izveide par šiem jautājumiem atbilst abpusējām interesēm, lai
   garantētu nolīguma pienācīgu īstenošanu un lai stiprinātu sadarbību audiovizuālās politikas jomā.
   Abas puses paziņo, ka šis dialogs notiks gan saskaņā ar šo nolīgumu izveidotajā apvienotajā
   komitejā, gan arī izmantojot citas iespējas, kur tas būs piemēroti un kad tas būs nepieciešams. Abas
   puses paziņo, ka, ņemot to vērā, Šveices pārstāvjus var uzaicināt piedalīties sanāksmēs, kas notiek
   līdztekus tās kontaktkomitejas sanāksmēm, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
   1997. gada 30. jūnija Direktīvu 97/36/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu
   televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu
   normatīvajos un administratīvajos aktos.
                                       KOPĪGA DEKLARĀCIJA,
   ko līgumslēdzējas puses pieņēmušas par nolīguma pielāgošanu jaunajai Kopienas direktīvai
   Abas puses paziņo, ka pēc tam, kad tiks pieņemta jauna direktīva, pamatojoties uz Komisijas
   priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes
   Direktīvu 89/552/EEK (COM/2005/646, galīgā redakcija), apvienotā komiteja lems par I pielikuma
   1. pantā iekļautās atsauces uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/36/EK aizstāšanu ar
   atsauci uz jauno direktīvu.
                                      PADOMES DEKLARĀCIJA
                                       par Šveices dalību komitejās
   Padome piekrīt, ka Šveices pārstāvji jautājumos, kas uz tiem attiecas, piedalās programmas MEDIA
   komiteju un ekspertu grupu sanāksmēs kā novērotāji. Balsošanas laikā šīs komitejas un ekspertu
   grupas sanāk bez Šveices pārstāvju klātbūtnes.
                                      PADOMES DEKLARĀCIJA
                                         par nolīguma I pielikumu
   Lai nodrošinātu šā nolīguma veiksmīgu darbību:
   i) atbilstīgi Šveices saistībām par raidījumu uztveršanas un retranslācijas brīvību uz Šveices
   jurisdikcijā esošām televīzijas raidorganizācijām attieksies tāda pati kārtība, kādu Šveice piemēro
   Kopienas dalībvalsts jurisdikcijā esošām televīzijas raidorganizācijām, kā noteikts šā pielikuma
   1. pantā;
LV                                                21                                               LV
 ---pagebreak---    ii) atbilstīgi Šveices saistībām veicināt tādu noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz dalībvalstu
   veiktiem pasākumiem, lai nodrošinātu sabiedrībai īpaši svarīgu notikumu pārraidīšanu, uz
   pasākumiem, ko Šveice veikusi vai gatavojas veikt šādā nolūkā, attieksies tāda pati kārtība, kāda
   attiecas uz dalībvalstu pasākumiem, kas iecerēti saskaņā ar direktīvas „Televīzija bez robežām”
   3.a pantu.
LV                                               22                                             LV
 ---pagebreak---                                 TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS
   1.       PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS
   Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma audiovizuālajā
   jomā, nosakot noteikumus un nosacījumus Šveices Konfederācijas dalībai Kopienas programmā
   MEDIA 2007, un nobeiguma akta parakstīšanu
   2.       ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)
   Politikas joma: Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi
   3.       BUDŽETA POZĪCIJAS
   3.1.     Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta
            pozīcijas (ex BA pozīcijas)), tostarp
            – Šveices dalībnieku līdzdalību programmas pasākumos, kā arī izmaksas saistībā ar
               nolīguma īstenošanu (Eiropas ekspertu un Komisijas ierēdņu ceļa izdevumi
               komandējumu, darbsemināru, semināru un sanāksmju laikā) ietver programmas
               MEDIA 2007 īpašajās budžeta pozīcijās un ar to saistītajās budžeta pozīcijās:
               09 06 01 MEDIA 2007
               09 01 04 05       MEDIA 2007         —      Administratīvās     pārvaldības    izdevumi
               09 01 04 30       Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra — Subsīdija
               programmu 3.b pozīcijai
            – Šveices dalība
            – Budžeta pozīcija 6033 (ieņēmumi).
   3.2.     Darbības un finansiālās ietekmes ilgums
   No parakstīšanas dienas līdz programmas MEDIA 2007 termiņa beigām, kā noteikts nolīguma 12. un
   13. pantā.
LV                                                23                                              LV
 ---pagebreak---    3.3.        Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)
                                                                               Kandidātvalstu
                                                   Jauns                                         Finanšu plāna pozīcija
      Budžeta                                                    EBTA            iemaksas
                       Izdevumu veids
      pozīcija                                                  iemaksa
   06 06 01       Fakult.             Dif.10        Nē             Jā                Jā                   3.B
   09 01 04 05    Fakult.            Nedif.11       Nē             Jā                Jā                   3.B
   09 01 04 30    Fakult.            Nedif.         Nē             Jā                Jā                   3.B
   4.          RESURSU KOPSAVILKUMS
   4.1.        Finanšu resursi
   4.1.1.      Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums
                                                                                EUR
                                      Iedaļa             2007    2008     2009  2010    2011   2012             Kopā
           Izdevumu veids                                                                              2013
                                        Nr.
    Darbības izdevumi12
    Saistību apropriācijas (SA)         8.1.     a
    Maksājumu        apropriācijas
                                                 b
    (MA)
     Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi13
    Tehniskais un                                        177     177      177   177     177   177     177     1 242
    administratīvais atbalsts         8.2.4.     c       500     500      500   500     500   500     500     500
    (nedif.)
     PAMATSUMMAS KOPAPJOMS
    Saistību apropriācijas (SA)                          177     177      177   177     177   177     177     1 242
                                                 a+c
                                                         500     500      500   500     500   500     500     500
    Maksājumu apropriācijas                              177     177      177   177     177   177     177     1 242
                                                 b+c
    (MA)                                                 500     500      500   500     500   500     500     500
   10
             Diferencētas apropriācijas.
   11
             Nediferencētas apropriācijas.
   12
             Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.
   13
             Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.
LV                                                           24                                                  LV
 ---pagebreak---      Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi14
    Cilvēkresursu izmaksas un
                                       8.2.5.   d
    saistītie izdevumi (nedif.)
    Pamatsummā neietvertās
    administratīvās izmaksas,
    izņemot cilvēkresursu              8.2.6.   e
    izmaksas un saistītos
    izdevumus (nedif.)
     Kopējās orientējošās izmaksas
    KOPĀ — SA, ieskaitot                       a+c     177     177       177      177    177  177   177 1 242
    cilvēkresursu izmaksas                     +d+     500     500       500      500    500  500   500 500
                                               e
    KOPĀ — MA, ieskaitot                       b+c     177     177       177      177    177  177   177 1 242
    cilvēkresursu izmaksas                     +d+     500     500       500      500    500  500   500 500
                                               e
   Ziņas par līdzfinansējumu
   Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma
   apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).
                                                                                EUR
                 Līdzfinansētājs                       2007    2008      2009    2010    2011 2012 2013 Kopā
                                                f
                 KOPĀ — SA,          ieskaitot  a+c
                 līdzfinansējumu                +d+
                                                e+f
   4.1.2.       Saderība ar finanšu plānojumu
   x         Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu
             Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā
             Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi15 (par elastības fondu
   vai finanšu plāna pārskatīšanu)
   14
             Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.
   15
             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
LV                                                         25                                              LV
 ---pagebreak---    4.1.3.      Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem
             Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus
   x         Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:
                                                                                EUR
                                   Pirms  Pēc darbības
                                   darbīb
                                     as
    Budžeta         Ieņēmumi*      [Gads     2007        2008       2009       2010        2011       2012       2013         Kopā
    pozīcija                        n-1]
                 a)      nominālie 0
                 ieņēmumi
                                           4 205 000  5 805 677  5 921 591  6 039 823   6 160 419    6 283 427  6 408 897 40 824 834
       6033
                 b)     ieņēmumu ()
                 izmaiņas
   *paredzamie ieņēmumi
   (Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas,
   tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.)
   4.2.        Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata
               darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā
             Gada vajadzības              2007         2008     2009       2010       2011        2012       2013        Kopā
             Kopā —
             cilvēkresursi
   5.          RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI
   Sīks priekšlikuma konteksta apraksts jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu
   pārskata iedaļā jāiekļauj šāda papildu informācija.
   5.1.        Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
   Atbilstīgi noteikumiem lēmumā, ar ko izveido programmu, šajā nolīgumā izklāstīti nosacījumi, jo
   īpaši attiecībā uz Šveices finansiālo ieguldījumu, Šveices apraides reglamentējošos noteikumos
   veicamie pielāgojumi un citi praktiski jautājumi saistībā ar dalību programmā.
   5.2.        Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu
               instrumentiem un iespējamā sinerģija
LV                                                          26                                                            LV
 ---pagebreak---    Šveices dalībai programmā MEDIA 2007 ir mērķis tās dalībniekiem Šveicē, Kopienas dalībvalstīs,
   kā arī citās valstīs, kuras piedalās programmā, pavērt iespējas savstarpēji bagātināties un gūt
   daudzpusēju izdevīgumu, lai paplašinātu un daudzkāršotu iespēju veiksmīgi īstenot lēmumā, ar ko
   izveido programmu, izvirzītos mērķus. Attiecīgi mērķi un mērķa grupa ir tādi paši kā programmai.
   5.3.      Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji
             – Izvēloties Šveices dalības veidus un līdzekļus, par paraugu ņemti jau izmēģināti un
                pārbaudīti nosacījumi, kas iepriekš izmantoti attiecībā uz EBTA/EEZ valstīm un
                kandidātvalstīm. Ir izstrādāti konkrēti noteikumi, kas pielāgoti Šveices īpašajiem
                apstākļiem, jo šis ir pirmais gadījums, kad šajā programmā piedalās Eiropas valsts, kas
                nav EEZ dalībniece vai kas neīsteno pirmspievienošanās stratēģiju. Uz Šveices
                dalībnieku iesniegtiem projektiem un iniciatīvām attieksies tie paši nosacījumi,
                noteikumi un procedūras saistībā ar šo programmu, kādus piemēro dalībvalstīm, jo īpaši
                attiecībā uz pieteikumu un projektu iesniegšanu, novērtēšanu un atlasi, valsts struktūru
                atbildību programmas īstenošanā un darbībām, kas saistītas ar uzraudzību pār dalību
                programmā. Nolīgumu pārvaldīs apvienota komiteja, kurā būs Šveices un Kopienas
                pārstāvji.
             – Galvenie nenoteiktības aspekti, kas var ietekmēt konkrētus darbības rezultātus, –
                projektus izvēlēsies atbilstīgi kvalitātes kritērijiem, tādējādi patieso ietekmi būs
                iespējams izvērtēt, pamatojoties vienīgi uz Šveices uzņēmumu un iestāžu iespējām
                atsaukties uz Komisijas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saskaņā ar programmu.
   5.4.      Īstenošanas metode (orientējoši)
   Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi16.
   X Pārvalda centralizēti
   ×       Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija
   ⌧       Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot
           ⌧        izpildaģentūrām
                    Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē
                    dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko
   pasūtījumu
   16
           Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.
LV                                                       27                                         LV
 ---pagebreak---       Pārvalda dalīti vai decentralizēti
                   kopā ar dalībvalstīm
                   kopā ar trešām valstīm
      Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
   Piezīmes:
   6.        UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA
   6.1.      Uzraudzības sistēma
           (a)     Darbības rādītāji:
             – programmas standarta noteikumi.
           (b)     Informācijas ieguve:
             – programmas standarta noteikumi.
           (c)     Vispārējs novērtējums:
             – programmas standarta noteikumi.
   6.2.      Novērtējums
   Novērtējuma kārtība, kas izklāstīta lēmumos, ar ko izveido programmu, attieksies arī uz darbībām,
   kurās iesaistījušies Šveices dalībnieki.
   7.        KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI
   Visos Komisijas līgumos, lēmumos par dotāciju nolīgumiem un citos juridisku saistību dokumentos
   paredz Komisijas un Revīzijas palātas veiktas pārbaudes uz vietas. Darbībās iesaistītajiem
   saņēmējiem cita starpā jāiesniedz ziņojumi un finanšu pārskati. Tos analizē, ņemot vērā to saturu un
   attaisnotos izdevumus atbilstīgi Kopienas finansējuma mērķim.
   Krāpšanas apkarošanas noteikumus, kas attiecas uz budžeta pamata pozīcijām, piemēro arī šai
   pozīcijai, kad tā pielāgota Šveices gadījumam.
   Nolīguma III pielikumā sīki izklāstīti noteikumi par finanšu kontroli attiecībā uz Šveices
   dalībniekiem programmā MEDIA 2007.
LV                                               28                                                LV
 ---pagebreak---   8.           ZIŅAS PAR RESURSIEM
  8.1.         Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas: nepiemēro
                                                                                Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
  Mērķi, darbības un   Rezult   Vidē          Gads n           Gads n+1          Gads n+2           Gads n+3            Gads n+4        Gads n+5 un           KOPĀ
  rezultāti              āta     jās                                                                                turpmākie gadi
                        veids   izma
                                ksas   Rezultātu     Kop  Rezultātu    Kop  Rezultātu    Kop   Rezultātu    Kop    Rezultātu    Kop  Rezultātu    Kop  Rezultātu   Kop
                                       skaits        ējās skaits       ējās skaits       ējās  skaits       ējās   skaits       ējās skaits       ējās skaits      ējās
                                                     izma              izma              izma               izma                izma              izma             izma
                                                     ksas              ksas              ksas               ksas                ksas              ksas             ksas
  DARBĪBAS
  MĒRĶIS Nr. 117
  Darbība Nr. 1
  Rezultāts Nr. 1
  Rezultāts Nr. 2
  Darbība Nr. 2
  Rezultāts Nr. 1
  Starpsumma
  Mērķis Nr. 1
  DARBĪBAS
  MĒRĶIS Nr. 2
  17
             Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.
LV                                                                                29
 ---pagebreak---   Darbība Nr. 1
  Rezultāts Nr. 1
  Starpsumma
  Mērķis Nr. 2
  DARBĪBAS
  MĒRĶIS Nr. n
  Starpsumma (mērķis
  Nr. n)
  KOPĀ            —
  IZMAKSAS
LV                   30
 ---pagebreak---    8.2.       Administratīvie izdevumi
   8.2.1.     Cilvēkresursu daudzums un veidi
                              Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu
      Amata veids
                                             resursus (amata vietu skaits/pilna laika ekvivalents)
                                2007         2008     2009     2010    2011      2012     2013      Kopā
      Ierēdņi vai       A*/
        pagaidu         AD
      darbinieki18
      (XX 01 01)        B*,
                        C*/
                        AST
   Personāls, ko finansē19    0             0        0        0       0         0        0
   atbilstoši    XX 01 02.
   pantam
   Pārējais personāls, ko     0             0        0        0       0         0        0
   finansē20       atbilstoši
   XX 01 04./05. pantam
   KOPĀ
   8.2.2.     No darbības izrietošie uzdevumi
   Lai pārvaldītu un īstenotu Šveices dalību programmā MEDIA 2007, būs nepieciešami
   regulāri EK un Šveices ekspertu un ierēdņu komandējumi.
   8.2.3.     Cilvēkresursu plānošana (štata personāls)
   (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām)
   – Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar
       citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas
   – Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā
       budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n
   – Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā
   – Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)
   – Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru
       attiecīgajam gadam
   18
             Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.
   19
             Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.
   20
             Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.
LV                                                         31                                                 LV
 ---pagebreak---    8.2.4.     Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi
              (09 01 04 05 MEDIA 2007 — Administratīvās pārvaldības izdevumi — un
              09 01 04 30 Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra)
                                                                                EUR
   Budžeta pozīcija       2007        2008        2009        2010         2011         2012   2013    KOPĀ
   (numurs un
   nosaukums)
   1. Tehniskais un
   administratīvais
   atbalsts (ietverot
   attiecīgās
   personāla
   izmaksas)
   Izpildaģentūras      126 000     126 000    126 000      126 000      126 000     126 000 126 000 882 000
   (09 01 04 30)
   Cita veida
   tehniskais un
   administratīvais
   atbalsts
   (09 01 04 05)        12 360     12 360      12 360       12 360       12 360      12 360  12 360  86 520
   Komandējumi
   (09 01 04 05)
   Sanāksmes un         14 420     14 420      14 420       14 420       14 420      14 420  14 420  100 940
   konferences
                        24 720     24 720      24 720       24 720       24 720      24 720  24 720  173 040
   (09 01 04 05)
   Komitejas21
   Tehniskais un        177 500     177 500    177 500      177 500      177 500     177 500 177 500 1 242 500
   administratīvais
   atbalsts (kopā)
   21
            Programmas pārvaldības komitejas un, iespējams, projektu atlases komitejas.
LV                                                      32                                                  LV
 ---pagebreak---    Aprēķins – citi administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā
        126 000          2 līgumdarbinieki vidēji par 63 000
         12 360          8 divas dienas ilgi komandējumi
         24 720          Ceļa izdevumi un uzturēšanās izdevumi 16 dalībniekiem divas dienas ilgās sanāksmēs
        (8 240+          Ceļa izdevumi un uzturēšanās izdevumi 3 dalībniekiem 2 divas dienas ilgās sanāksmēs
         6 180)          Ceļa izdevumi un uzturēšanās izdevumi 2 Šveices ekspertiem, kuri piedalās 2 sanāksmēs, kas
                         vidēji ilgst 5 dienas
        =14 420
   8.2.5.      Cilvēkresursu finansiālās izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas
               pamatsummā
                                                                                EUR
      Cilvēkresursu veids           2007        2008     2009     2010        2011      2012        2013      Kopā
   Ierēdņi      un     pagaidu
   darbinieki (XX 01 01)
   Personāls, ko finansē          0           0        0        0           0         0           0         0
   atbilstīgi
   XX 01 02. pantam
   (palīgpersonāls,      valsts
   norīkotie          eksperti,
   līgumpersonāls utt.)
              (norādīt budžeta
                     pozīciju)
   Kopā — cilvēkresursu
   izmaksas un saistītie
   izdevumi (NAV ietverti
   pamatsummā)
   Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki — nepiemēro
   Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu
   Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam — nepiemēro
   Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu
LV                                                         33                                                      LV
 ---pagebreak---     8.2.6.      Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
                                                                                EUR
                                       2007      2008       2009      2010 2011 2012 2013  KOPĀ
   XX 01 02 11 01 – Komandējumi
   XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un
   konferences
   XX 01 02 11 03 – Komitejas22
   XX 01 02 11 04 – Pētījumi un
   konsultēšanās
   XX 01 02 11 05 – Informācijas
   sistēmas
   2. Citi pārvaldības izdevumi
       (kopā) (XX 01 02 11)
   3.      Citi    administratīva
       rakstura          izdevumi
       (precizēt, norādot budžeta
       pozīciju)
   Kopā — administratīvie                0         0          0         0    0    0    0
   izdevumi,               izņemot
   cilvēkresursu izmaksas un
   saistītos izdevumus (NAV
   ietverti pamatsummā)
    Aprēķins citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā
                                                    Pielikums
                             Metode, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem
    Aprēķinot Šveices ieguldījumu programmas MEDIA 2007 budžetā, ņemti vērā divi
    elementi:
    – paredzamās darbības izmaksas, kas aprēķinātas, pamatojoties uz programmas budžetu
        un valsts prognozētajām izmantošanas spējām,
    – paredzamās administratīvās izmaksas, kas atbilst izmaksām par sanāksmēm,
        komandējumiem un vienu A kategorijas pagaidu darbinieku.
                                                       *****
    22
              Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.
LV                                                          34                                  LV