				|

		52014PC0544

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko nosaka, kāda nostāja Eiropas Savienības vārdā paužama attiecībā uz priekšlikumiem, ko dažādas puses Konvencijā par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību ierosinājušas, lai Pušu konferences vienpadsmitajā sanāksmē veiktu labojumus Konvencijas pielikumos /* COM/2014/0544 final - 2014/0252 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1. Konvencijas par migrējošo
savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību (zināma arī
kā CMS jeb Bonnas konvencija) mērķis ir aizsargāt
migrējošās dzīvnieku sugas visā to sauszemes, jūras un
gaisa areālā. Šī konvencija ir starpvalstu nolīgums, kurš
noslēgts ANO Vides programmas aizgādībā un kura
mērķis ir aizsargāt savvaļas dzīvniekus un to dabiskos
biotopus pasaules mērogā. Eiropas Savienība ir CMS Puse
kopš 1983. gada 1. novembra[1].
2. Aizsargājamās
migrējošās sugas ir uzskaitītas Konvencijas
I pielikumā (apdraudētās sugas) un II pielikumā
(sugas, kas var būt līgumu subjekts). Konvencijas III pantā
ir noteikts, ka apdraudētās migrējošās sugas uzskaita
I pielikumā un ka Pusēm, kas ir attiecīgo sugu areāla
valstis, jācenšas veikt dažādus aizsardzības pasākumus un
jāaizliedz šo sugu dzīvnieku ieguve. Konvencijas IV pantā ir
noteikts, ka II pielikumā uzskaita migrējošās sugas,
kurām ir nelabvēlīgs aizsardzības statuss un kuru
aizsardzībai un pārvaldībai nepieciešamas starptautiskās vienošanās,
kā arī tās sugas, kuru aizsardzības statusu varētu
ievērojami uzlabot starptautiskā sadarbība, ko varētu
sasniegt ar starptautisku vienošanos.
3. Pušu konference ir Konvencijas
lēmējinstitūcija, kura ir pilnvarota novērtēt
migrējošo sugu aizsardzības statusu un attiecīgi labot Konvencijas
I un II pielikumu.
4. Saskaņā ar Konvencijas
XI pantu priekšlikumus par labojumiem var iesniegt jebkura Puse. Pielikumu
labojumi visām Pusēm stājas spēkā deviņdesmit
dienas pēc Pušu konferences sanāksmes, kurā tie tikuši pieņemti,
izņemot tās Puses, kuras ieviesušas atrunu.
5. Konvencijas Pušu konferences
vienpadsmitā sanāksme notiks Kito (Ekvadora) 2014. gada
4.–9. novembrī. Savienība ir ierosinājusi šajā
sanāksmē labot Konvencijas I pielikumu, papildinot to ar Ziphius
cavirostris sugas vaļu Vidusjūras subpopulāciju un Coracias
garrulus putnu sugu, un labot Konvencijas II pielikumu, papildinot to
ar trim lapshaizivju sugām, proti, Alopias superciliosus, Alopias
vulpinus un Alopias pelagicus.
6. Citas Puses Konvencijā ir iesniegušas
priekšlikumus par Konvencijas I un II pielikuma labojumiem
attiecībā uz sugu Ursus maritimus, Panthera leo visām
pasugām, Kobus kob, Eudorcas rufifrons, Otis tarda, Calidris pusilla,
Calidris tenuirostris, Cardellina canadiensis, Carcharhinus falciformis,
Sphyrna lewini, Sphyrna mokarran, Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata,
Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis, Mobula mobular,
Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee,
Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei un Mobula munkiana,
Manta alfredi un Anguilla Anguilla.
7. Savienībai būtu jāatbalsta
visi priekšlikumi, jo tie ir zinātniski pamatoti, atbilst Savienības
tiesību aktiem un Savienības saistībām sadarboties
starptautiskā līmenī bioloģiskās daudzveidības
aizsardzības jomā. Konvencijas I vai II pielikumu papildinot
ar šīm sugām, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības
tiesību aktos.
8. Tāpēc Padomei ir
jāpieņem lēmums par to, kāda nostāja
attiecībā uz labojumu priekšlikumiem paužama Savienības
vārdā, ņemot vērā Pušu konferences vienpadsmito
sanāksmi.
2014/0252 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko nosaka, kāda nostāja Eiropas
Savienības vārdā paužama attiecībā uz priekšlikumiem,
ko dažādas puses Konvencijā par migrējošo savvaļas
dzīvnieku sugu aizsardzību ierosinājušas, lai Pušu konferences
vienpadsmitajā sanāksmē veiktu labojumus Konvencijas pielikumos
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta
1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Saskaņā ar Padomes
1982. gada 24. jūnija Lēmumu 82/461/EEK[2] Savienība ir Puse
Konvencijā par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu
aizsardzību ("Konvencija"). Pušu konference ir Konvencijas
lēmējinstitūcija, un tai piešķirtās pilnvaras ietver
tiesības novērtēt migrējošo sugu aizsardzības statusu
un attiecīgi labot Konvencijas I un II pielikumu, kuros
uzskaitītas aizsargājamās sugas.
(2)       Saskaņā ar
Konvencijas XI pantu pielikumu labojumi visām Pusēm stājas
spēkā deviņdesmit dienas pēc Pušu konferences
sanāksmes, kurā tie tikuši pieņemti, izņemot tās
Puses, kuras ieviesušas atrunu.
(3)       Pušu konferences
vienpadsmitajai sanāksmei jānotiek Kito (Ekvadora) 2014. gada
4.–9. novembrī.
(4)       Ņemot vērā
minēto sanāksmi, Savienība iesniedza Konvencijas
sekretariātam priekšlikumu par Konvencijas I pielikuma labošanu, lai
iekļautu Coracias garrulus sugu un Ziphius cavirostris sugas
Vidusjūras subpopulāciju, un II pielikuma labošanu, lai
iekļautu Alopias superciliosus, Alopias vulpinus un Alopias
pelagicus sugu[3].
(5)       Arī citas Puses Konvencijā
ir iesniegušas priekšlikumus par Konvencijas I un II pielikuma
labošanu.
(6)       Savienībai būtu
jāatbalsta visi priekšlikumi, jo tie ir zinātniski pamatoti, atbilst
Savienības tiesību aktiem un Savienības saistībām
sadarboties starptautiskā līmenī bioloģiskās daudzveidības
aizsardzības jomā atbilstīgi ANO Konvencijas par bioloģisko
daudzveidību 5. pantam, un ir saskaņā ar Pušu konferences
lēmumiem, jo īpaši ar desmitajā sanāksmē pieņemto
globālo mērķi "līdz 2020. gadam novērst zināmo
apdraudēto sugu izzušanu un uzlabot un nostiprināt to
aizsardzības statusu – jo īpaši attiecībā uz
sugām, kuru stāvoklis ir visvairāk pasliktinājies."
(7)       Ziphius cavirostris vaļu
suga ir iekļauta IV pielikumā Padomes 1992. gada
21. maija Direktīvā 92/43/EEK par dabisko
dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[4].
Tādējādi, Konvencijas I pielikumu papildinot ar šo sugu,
nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos.
(8)       Ursus maritimus zīdītāju
suga, visas Panthera leo pasugas, kas nav Panthera leo
persica, un Kobus kob suga nav sastopama Eiropas
Savienībā. Tādējādi, Konvencijas II pielikumu
papildinot ar šīm sugām, nebūtu jāveic izmaiņas
Savienības tiesību aktos.
(9)       Panthera leo persica
un Eudorcas rufifrons zīdītāju suga nav sastopama Eiropas
Savienībā. Tādējādi, I pielikumu papildinot ar
šīm sugām, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības
tiesību aktos.
(10)     Otis tarda putnu suga ir
iekļauta I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes
2009. gada 30. novembra Direktīvā 2009/147/EK par
savvaļas putnu aizsardzību[5].
Tādējādi, Konvencijas I pielikumu papildinot ar šo sugu,
nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos. Otis
tarda sugas Viduseiropas populācija jau ir iekļauta Konvencijas
I pielikumā, un uz to attiecas Saprašanās memorands par
Lielās sīgas (Otis tarda) Viduseiropas populācijas
aizsardzību un pārvaldību, kuru parakstījušas
12 dalībvalstis. Turklāt Konvencijas II pielikumā jau
ir iekļauta visa populācija pasaules mērogā.
(11)     Calidris pusilla, Calidris
tenuirostris un Cardellina canadiensis putnu suga nav sastopama
Eiropas Savienībā, izņemot aizjūras teritorijas, uz
kurām neattiecas Direktīvas 2009/147/EK darbības joma.
Tādējādi, Konvencijas I un II pielikumu papildinot ar
šīm sugām, nebūtu jāveic izmaiņas Savienības
tiesību aktos.
(12)     Coracias garrulus putnu
suga ir iekļauta Direktīvas 2009/147/EK I pielikumā.
Tādējādi, Konvencijas I pielikumu papildinot ar šo sugu,
nebūtu jāveic izmaiņas Savienības tiesību aktos.
Vislielākā aizsardzība ir vajadzīga šīs sugas Eiropas
populācijai.
(13)     Uz Alopias superciliosus,
Alopias vulpinus, Alopias pelagicus, Carcharhinus falciformis,
Sphyrna lewini un Sphyrna mokarran  haizivju sugu populācijām
attiecas Eiropas Savienības kopējā zivsaimniecības politika
(KZP), kas piedāvā piemērotus instrumentus, ar kuriem
Savienība var sekmēt šo sugu aizsardzības pārvaldību,
ja Konvencijas II pielikums tiek papildināts ar šīm sugām.
(14)     Uz Anoxypristis cuspidate,
Pristis clavata, Pristis pectinata, Pristis zijsron un Pristis pristis zāģzivju
sugu, Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula thurstoni, Mobula tarapacana,
Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula hypostoma, Mobula rochebrunei un
Mobula munkiana raju sugu attiecas KZP, kas piedāvā piemērotus
instrumentus, ar kuriem ES var sekmēt šo sugu aizsardzības
pārvaldību, ja Konvencijas I un II pielikums tiek papildināts
ar šīm sugām.
(15)     Uz Manta alfredi velnraju
sugu attiecas KZP, kas piedāvā piemērotus instrumentus, ar
kuriem ES var sekmēt šo sugu aizsardzības pārvaldību, ja
Konvencijas I un II pielikums tiek papildināts ar šo sugu. Drīz
pēc tam, kad 2011. gadā ar Manta birostris sugu tika
papildināts Konvencijas I un II pielikums, Manta alfredi tika
identificēta kā no Manta birostris sugas atšķirīga
suga.
(16)     Anguilla anguilla zušu
suga ir zivju suga, uz ko attiecas KZP, kas piedāvā piemērotus
instrumentus, ar kuriem ES var sekmēt šo sugu aizsardzības
pārvaldību. Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā
(EK) Nr. 1100/2007, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu
atjaunošanai[6],
ir paredzēti pasākumi zušu aizsardzībai, tostarp iespēja
dalībvalstīm izstrādāt zušu krājumu
pārvaldības plānus kopā ar valstīm, kuras nav
Savienībā, bet ar kurām tām ir kopīgas zušu
dzīvotnes. Konvencijas IV pants mudina slēgt starptautiskas
vienošanās, lai ieviestu aizsardzības pasākumus, un
tādējādi arī vienošanās par kopīgiem zušu
krājumu pārvaldības plāniem saskaņā ar Padomes
Regulu (EK) Nr. 1100/2007. Konvencijas IV pants var arī
mudināt slēgt papildu starptautiskas vienošanās, kurās
noteikts, ka ES dalībvalstīm aizsardzības līmenis
nedrīkst būt noteikts zemāks par Padomes Regulā (EK)
Nr. 1100/2007 paredzēto. Konvencijas XII panta 3. punkts
ļauj Pusēm pieņemt stingrākus valsts mēroga
pasākumus I un II pielikumā uzskaitīto migrējošo sugu
aizsardzībai. Turklāt Anguilla anguilla sugas iekļaušana
Konvencijas II pielikumā būtu saskaņā ar šīs
sugas iekļaušanu II pielikumā Konvencijā par starptautisko
tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un
augu sugām, ņemot vērā Kopienas 2007. gada
priekšlikumu un 2014. gada 25. jūnija lēmumu, kuru komisija,
kas izveidota ar 10. panta 1. punktu Konvencijā par jūras
vides aizsardzību Atlantijas okeāna Ziemeļaustrumu
daļā ("OSPAR konvencija"), pieņēmusi, lai
aizsargātu šo sugu, kas tiek uzskatīta par īpaši
neaizsargātu Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[7]. Attiecībā uz
šo sugu nav paredzēta jauna starptautiska vienošanās, ko varētu
noslēgt saskaņā ar CMS. Aizsardzības pasākumus
visticamāk veidos saskaņotas darbības, kas varētu
sekmēt šīs sugas aizsardzību.
(17)     Lai nodrošinātu
Savienības vienotu starptautisko pārstāvību un ciktāl
Konvencija par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu
aizsardzību ir gan Savienības, gan dalībvalstu kompetencē,
Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu cieši sadarboties
Konvencijas pielikumu labojumu pieņemšanai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Konvencijas par migrējošo savvaļas
dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences vienpadsmitajā
sanāksmē Komisija pauž šādu Savienības nostāju
attiecībā uz priekšlikumiem veikt labojumus Konvencijas I un II pielikumā:
(1)
ar šo Komisija tiek pilnvarota atbalstīt
šādu sugu iekļaušanu I pielikumā:
(zīdītāji)
(a)
Ziphius cavirostris;
(b)
Panthera leo persica;
(c)
Eudorcas rufifrons;
(putni)
(d)
Otis tarda;
(e)
Calidris pusilla;
(f)
Calidris tenuirostris;
(g)
Coracias garrulus;
(zivis)
(h)
Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata,
Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis;
(i)
Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula
thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula
hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana;
(j)
Manta alfredi;
(2)
ar šo Komisija tiek pilnvarota atbalstīt
šādu sugu iekļaušanu II pielikumā:
(zīdītāji)
(a)
Ursus maritimus;
(b)
Panthera leo (visas
pasugas, izņemot Panthera leo persica);
(c)
Kobus kob leucotis;
(putni)
(d)
Cardellina canadiensis;
(zivis)
(e)
Anguilla anguilla;
(f)
Alopias superciliosus, Alopias vulpinus,
Alopias pelagicus;
(g)
Anoxypristis cuspidate, Pristis clavata,
Pristis pectinata, Pristis zijsron, Pristis pristis;
(h)
Carcharhinus falciformis;
(i)
Sphyrna lewini un
Sphyrna mokarran;
(j)
Mobula mobular, Mobula japonica, Mobula
thurstoni, Mobula tarapacana, Mobula eregoodootenkee, Mobula kuhlii, Mobula
hypostoma, Mobula rochebrunei, Mobula munkiana;
(k)
Manta alfredi.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts
Komisijai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Padomes
1982. gada 24. jūnija Lēmums 82/461/EEK, ar ko
noslēdz Konvenciju par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu
aizsardzību, OV L 210, 19.7.1982., 10. lpp.
[2]               Padomes 1982. gada 24. jūnija
Lēmums 82/461/EEK, ar ko noslēdz Konvenciju par migrējošo
savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību, OV L 210, 19.7.1982.,
10. lpp.
[3]               Padomes 2014. gada 5. jūnija Lēmums,
ar ko pilnvaro Eiropas Komisiju Eiropas Savienības vārdā
iesniegt priekšlikumu par labojumiem Konvencijas par migrējošo
savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību pielikumos, ņemot
vērā Konvencijas Pušu konferences vienpadsmito sanāksmi.
[4]               OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.
[5]               OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.
[6]               OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.
[7]               Lēmums pieņemts OSPAR komisijas
2014. gada 23.–27. jūnija sanāksmē.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.5.2016
            COM(2016) 319 final
            2016/0161(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā(Finanšu pakalpojumi)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus juridisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai Līgumā par Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ līgumā) jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami ātrāk pēc to pieņemšanas.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               EEZ Apvienotās komitejas deviņu lēmumu projektu (pievienoti šim Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi), jo īpaši, lai minētajā līgumā iekļautu regulas par Eiropas uzraudzības iestādēm (ES EUI) (Regula (ES) Nr. 1093/2010, 1094/2010 un 1095/2010), kā arī vairākus citus Savienības tiesību aktus, kuri attiecas uz finanšu sektoru. Dažādajiem tiesību aktiem, kas iekļauti šajā pirmajā dokumentu kopumā, kopīgs ir tas, ka tie visi vai nu paredz lēmumu pieņemšanas pilnvaras ES EUI, vai arī ir saistīti ar tiesību aktiem, kuros ir šādi noteikumi. Ņemot vērā konstitucionālo neiespējamību attiecībā uz dažām no EEZ EBTA valstīm (Norvēģija, Islande, Lihtenšteina) pieņemt, ka ES uzraudzības iestāžu kompetencē ir lēmumu pieņemšana, kuri ir saistoši to kompetentajām iestādēm un tirgus dalībniekiem, bija jāatrod īpašs risinājums.

               Eiropas uzraudzības iestādēm ir būtiska nozīme jaunajā uzraudzības sistēmā, kas tika ieviesta 2011. gadā kā daļa no vispusīgām reformām, reaģējot uz finanšu krīzi.

               Šo tiesību aktu kopuma iekļaušana notiek pēc tam, kad 2014. gada 14. oktobrī ECOFIN sanāksmē tika panākta ES un EEZ EBTA valstu finanšu un ekonomikas ministru politiskā vienošanās. Saskaņā ar EEZ līguma divu pīlāru struktūru EBTA Uzraudzības iestāde pieņems lēmumus, kas adresēti EEZ EBTA kompetentajām iestādēm un tirgus dalībniekiem EEZ EBTA valstīs. ES EUI būs kompetentas veikt darbības, kuras pēc būtības nav saistošas, piemēram, ieteikumu pieņemšana un nesaistoša mediācija, arī attiecībā uz EEZ EBTA kompetentajām iestādēm. Pirms abu pušu rīcības, ja tas būs vajadzīgs, notiks apspriešanās, koordinācija vai informācijas apmaiņa starp ES EUI un EBTA Uzraudzības iestādi.

               Lai nodrošinātu ES EUI zināšanu iekļaušanu šajā procesā un konsekvenci abu pīlāru starpā, atsevišķi EBTA Uzraudzības iestādes lēmumi un oficiālie atzinumi, kas adresēti vienai vai vairākām atsevišķām EEZ EBTA kompetentajām iestādēm vai tirgus dalībniekiem, tiks pieņemti, pamatojoties uz projektiem, kurus sagatavojusi attiecīgā ES EUI.

               Lai nodrošinātu vienotu uzraudzību un tiesību aktu piemērošanu finanšu pakalpojumu jomā, ES uzraudzības iestāžu un to sagatavošanas struktūru uzraudzības padomēs piedalās trīs EEZ EBTA valstu kompetento iestāžu pārstāvji un EBTA Uzraudzības iestāde pilnībā, taču tām nav balsstiesību.

               Turklāt ES EUI varēs arī piedalīties EBTA Uzraudzības iestādes darbā un tās sagatavošanas struktūrās, ciktāl tas saistīts ar to darbībām.

               Domstarpību gadījumā starp ES EUI un EBTA Uzraudzības iestādi attiecīgo jautājumu var nodot izskatīšanai EEZ Apvienotajā komitejā pēc pieprasījuma, ko iesniedz viena no līgumslēdzējām pusēm, kā paredzēts EEZ līgumā. Ir izveidotas attiecīgas procedūras tūlītējai EEZ Apvienotās komitejas sanāksmju organizēšanai neatliekamās situācijās.

               Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, šis lēmuma priekšlikums attiecas uz EEZ Apvienotās komitejas deviņiem lēmumu projektiem, kuros paredzēts iekļaut 31 ES tiesību aktu. Šie deviņi EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekti ir pievienoti Padomes lēmuma priekšlikuma 1.–9. pielikumā un attiecas uz šādiem ES tiesību aktiem:

                        1. pielikums

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu
                           1
                        ;

                        2. pielikums

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK
                           2
                        , kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013
                           3
                        ;

                        3. pielikums

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK
                           4
                        ;

                        4. pielikums

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK
                           5
                        ;

                        5. pielikums

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010
                           6
                        , kā arī šādi pieci Komisijas tiesību akti:

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 231/2013
                           7
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 694/2014
                           8
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/514
                           9
                        ;

                        - Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 447/2013
                           10
                        ;

                        - Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 448/2013
                           11
                        ;

                        6. pielikums

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2012 (2012. gada 14. marts) par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem
                           12
                        , kā arī šādi pieci Komisijas tiesību akti:

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 826/2012
                           13
                        ;

                        - Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 827/2012
                           14
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 918/2012
                           15
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 919/2012
                           16
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/97
                           17
                        ;

                        7. pielikums

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem
                           18
                        ;

                        8. pielikums

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2011 (2011. gada 11. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām
                           19
                        , kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 462/2013 (2013. gada 21. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām
                           20
                        ;

                        9. pielikums

                        Apvienotās komitejas lēmuma projekts šajā pielikumā attiecas uz šādiem Komisijas tiesību aktiem, kuri attiecas uz kredītreitingu aģentūrām:

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 272/2012
                           21
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 446/2012
                           22
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 447/2012
                           23
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 448/2012
                           24
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 449/2012
                           25
                        ;

                        - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 946/2012
                           26
                        ;

                        - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/245/ES
                           27
                        ;

                        - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/246/ES
                           28
                        ;

                        - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/247/ES
                           29
                        ;

                        - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/248/ES
                           30
                        ;

                        - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/249/ES
                           31
                        .

               Ir vēl vairāki papildu 150 ES tiesību akti, uz kuriem neattiecas iepriekš minētie lēmumu projekti un kuri vēl nav iekļauti EEZ līgumā. Tomēr šāda iekļaušana ir būtiska, lai nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apstākļus un kopīgo noteikumu un pārraudzības efektīvu un vienveidīgu piemērošanu visā EEZ. Ir paredzams, ka attiecībā uz šiem tiesību aktiem tiks veikti pielāgojumi, kuri būs tikai tehniski un kuri saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 ļautu Komisijai noteikt ES nostājas EEZ Apvienotajā komitejā. Darbs iespējami ātrā tempā tiks turpināts arī saistībā ar šiem ES tiesību aktiem.

               3. Apvienotās komitejas lēmumu projektu galvenie elementi

               Kā jau minēts, pašreizējā pasākuma pamatelementu veido EBI (Eiropas Banku iestādes), EAAPI (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes) un EVTI (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) regulu (Nr. 1093/2010, Nr. 1094/2010, Nr. 1095/2010) iekļaušana EEZ līgumā. Galvenie elementi Apvienotās komitejas lēmumu projektos gan saistībā ar šiem tiesību aktiem, gan arī ar citiem aktiem, kurus plāno iekļaut līgumā, ir norādīti turpmāk tādā kārtībā, kādā pievienoti pielikumi.

               Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) regula (Nr. 1092/2010)

               Iekļaujot Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (ESRK regula) EEZ līgumā, EEZ EBTA valstu kompetentās iestādes iegūs tiesības piedalīties ESRK darbā ar mērķi nodrošināt nepieciešamo iekšējā finanšu pakalpojumu tirgus makrouzraudzības koordinēšanu EEZ. EBTA Uzraudzības iestāde var piedalīties Valdes darbā. Šajā saistībā EEZ EBTA kompetentajām iestādēm un EBTA Uzraudzības iestādei tomēr nebūs balsstiesību. Tās cieši sadarbosies ar ESRK un tai nodrošinās visu informāciju, kas nepieciešama tās uzdevumu izpildei.

               EBI, EAAPI un EVTI regulas (Nr. 1093/2010, 1094/2010, 1095/2010 – kopīgi sauktas arī par Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) regulām)

               Trīs regulās par Eiropas uzraudzības iestādēm (EBI, EAAPI un EVTI) tiks paredzētas šīm iestādēm noteiktas pilnvaras pieņemt lēmumus, kas būs saistoši ES kompetentajām iestādēm un ES tirgus dalībniekiem. Ņemot vērā konstitucionālos apsvērumus saistībā ar to, vai dažas EEZ EBTA valstis piekritīs, ka ES uzraudzības iestādes pieņem lēmumus, kas ir tieši saistoši to kompetentajām iestādēm un tirgus dalībniekiem, bija jāizstrādā īpašs risinājums attiecībā uz EUI regulu iekļaušanu. Politiskā vienošanās, kas tika panākta 2014. gada oktobrī, noteica iekļaušanas principus, un Apvienotās komitejas trīs lēmumu projektos tika veikti attiecīgi pielāgojumi.

               Rezultātā Apvienotās komitejas lēmumu projektos noteikto sistēmu veido divu pīlāru struktūra, kas ir EEZ līguma administrēšanas pamatā. Tāpēc, lai gan lēmumi attiecībā uz ES pīlāru ir Eiropas uzraudzības iestāžu pārziņā, kompetence pieņemt lēmumus attiecībā uz EEZ EBTA pīlāru tiks nodota EBTA Uzraudzības iestādei. Tomēr EBTA Uzraudzības iestāde pieņems šos lēmumus, tikai pamatojoties uz lēmumu projektiem, ko sagatavojušas ES EUI.

               Lai veicinātu saskaņotību un vienveidību EEZ, EEZ EBTA kompetentās iestādes un EBTA Uzraudzības iestāde piedalās ES Eiropas uzraudzības iestāžu darbā, bet tām nav balsstiesību. Tas ietver dalību attiecīgo ES Eiropas uzraudzības iestāžu tehniskajās un lēmējinstitūciju struktūrās, piemēram, uzraudzības padomēs, kā arī iestāžu iekšējās komitejās un darba grupās. Un otrādi, ES Eiropas uzraudzības iestādēm arī ir tiesības piedalīties EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu pieņemšanas procesā. Visi trīs Apvienotās komitejas lēmumu projekti paredz mehānismu, lai atrisinātu domstarpības starp ES Eiropas uzraudzības iestādēm un EBTA Uzraudzības iestādi. Dažādie pielāgojumi saistībā ar EUI regulām EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektos ir tikai tādi pielāgojumi, kas nepieciešami, lai īstenotu politisko vienošanos un izveidotu vienmērīgus procesus starp ES pīlāru (konkrēti, ES Eiropas uzraudzības iestādes) un EBTA pīlāru (konkrēti, EBTA Uzraudzības iestāde). EEZ EBTA kompetentās iestādes dod ieguldījumu ES EUI budžetā tāpat kā ES dalībvalstis.

               Direktīva 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un Regula (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu

               Šis tiesību aktu kopums attiecas uz vairākiem Komisijas tiesību aktiem, kas pieņemti attiecīgajās jomās (sal. turpmāk).

               Gan Direktīva 2011/61 (AIFP direktīva), gan Regula (ES) Nr. 236/2012 (Regula par īso pārdošanu) paredz EVTI tiešas intervences tiesības. Šā iemesla dēļ ir jāveic pielāgojumi piemērojamā regulējumā, un saskaņā ar politisko vienošanos šīs lēmumu pieņemšanas pilnvaras jānodod EBTA Uzraudzības iestādei. Tomēr, kā tas ir EUI regulas (kā arī CRA regulas un Regulas par Eiropas tirgus infrastruktūru (RETI) (sal. nākamo iedaļu)) gadījumā, EBTA Uzraudzības iestāde var pieņemt lēmumu, tikai pamatojoties uz ES EUI sagatavotu lēmuma projektu.

               Ir jāsaprot, ka uz EEZ EBTA kompetentajām iestādēm, kā arī EEZ EBTA valstu fiziskajām vai juridiskajām personām attiecas direktīvas/regulas darbības joma ar tādiem pašiem noteikumiem un tādiem pašiem nosacījumiem kā uz ES kompetentajām iestādēm un ES fiziskajām vai juridiskajām personām.

               Lai nodrošinātu saskaņotu uzraudzību un finanšu pakalpojumu noteikumu vienveidīgu piemērošanu visā EEZ, EVTI un EBTA Uzraudzības iestāde sadarbosies, apmainīsies ar informāciju un savstarpēji apspriedīsies pirms jebkādu pasākumu pieņemšanas, kas saistīti ar to uzraudzības funkcijām.

               Vairākos gadījumos AIFP direktīva paredz, ka EVTI var rīkoties atbilstoši tās mediācijas pilnvarām saskaņā ar EVTI regulas (Regula (ES) Nr. 1095/2010) 19. pantu, lai izšķirtu strīdus starp kompetentajām iestādēm pārrobežu situācijās. Tomēr saskaņā ar Apvienotās komitejas lēmuma projektu, ar kuru iekļauj EVTI regulu, EBTA Uzraudzības iestādei tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt saistošus lēmumus, kas adresēti EEZ EBTA kompetentajām iestādēm vai finanšu tirgus dalībniekiem. Tāpēc Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecībā uz AIFP direktīvu precizē, ka atsauces uz šādām EVTI pilnvarām būtu jāsaprot kā atsauce uz EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām.

               Tāpat arī ar EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu par AIFP direktīvu tiek iekļautas trīs deleģētās regulas un divas īstenošanas regulas, kuru pamatā ir AIFP direktīva, kā arī tiek veikti nepieciešamie pielāgojumi.

               Regulas par īso pārdošanu 28. pantā ir noteikts, ka EVTI var rīkoties saskaņā ar tās intervences pilnvarām, kas noteiktas ar EVTI regulas 9. panta 5. punktu, lai uz laiku aizliegtu vai ierobežotu īso pārdošanu vai līdzīgus darījumus vai arī pieprasītu fizisku vai juridisku personu neto īso pozīciju paziņošanu vai publisku izpaušanu. Pilnvaras pieņemt saistošus lēmumus, kas adresēti atsevišķiem EEZ EBTA finanšu tirgus dalībniekiem saskaņā ar EVTI regulas 9. panta 5. punktu, EBTA Uzraudzības iestādei ir paredzēts piešķirt saskaņā ar politisko vienošanos (sal. Apvienotās komitejas lēmuma projektu par EVTI regulu). Tāpat kā EVTI regulas gadījumā, EBTA Uzraudzības iestāde varēs pieņemt lēmumus, tikai pamatojoties uz EVTI sagatavotu lēmuma projektu.

               Lai saglabātu konsekvenci Eiropas Ekonomikas zonā, EVTI koordinācijas funkcijas, kas paredzētas Regulas par īso pārdošanu 27. pantā, tiks paplašinātas, lai attiecinātu arī uz EEZ EBTA kompetentajām iestādēm. Tas ietver iespēju EVTI sniegt atzinumu par pasākumiem, ko EEZ EBTA kompetentās iestādes paredz piemērot vai atjaunot. Pirms EBTA Uzraudzības iestādes rīcības saskaņā ar 28. pantu parasti tiek izmantoti šādi nesaistoši koordinācijas centieni, ko īsteno EVTI saskaņā ar 27. pantu. Tāpat kā AIFP direktīvas gadījumā, saistošās mediācijas pilnvaras, kas nodotas EVTI saskaņā ar Regulas par īso pārdošanu 23. panta 4. punktu, attiecībā uz EBTA pīlāru tiek piešķirtas EBTA Uzraudzības iestādei.

               Papildus Regulas par īso pārdošanu iekļaušanai attiecīgais Apvienotās komitejas lēmuma projekts paredz arī iekļaut līgumā četras deleģētās regulas un vienu īstenošanas regulu, kuras pamatā ir Regula par īso pārdošanu.

               Regula (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (RETI) un regulas, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (Regula (ES) Nr. 513/2011
                  32
                un Regula (ES) Nr. 462/2013
                  33
               )

               Šajā tiesību aktu kopumā ir ietverti arī vairāki Komisijas tiesību akti attiecīgajās jomās (sal. turpmāk).

               Saskaņā ar RETI un Kredītreitingu aģentūru (CRA) regulu EVTI ir piešķirtas uzraudzības pilnvaras attiecībā uz darījumu reģistriem un kredītreitingu aģentūrām, tostarp tiesības pieņemt lēmumus, kas attiecas tieši uz šīm struktūrām. Nolūkā iekļaut šīs regulas EEZ līgumā un saskaņā ar iepriekš minēto politisko vienošanos tiek ierosināts, ka principi, kas piemērojami EUI regulu iekļaušanai, tiek piemēroti arī konkrēti EVTI īstenotai kredītreitingu aģentūru un darījumu reģistru tiešai uzraudzībai. EBTA Uzraudzības iestāde attiecībā uz EEZ-EBTA kredītreitingu aģentūrām un darījumu reģistriem pieņems lēmumus, pamatojoties uz projektiem, ko sagatavojusi EVTI. Pielāgojumus EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektos veic atbilstoši vispārējai struktūrai, kas ierosināta arī attiecībā uz EUI regulām, saskaņā ar politisko vienošanos.

               Attiecībā uz CRA regulu ir paredzēti divi EEZ Apvienotās komitejas lēmumi – pirmais lēmums par abiem iekļaujamajiem leģislatīvajiem dokumentiem (Regula (ES) Nr. 513/2011 un Regula (ES) Nr. 462/2013) un otrais lēmums par vairākām deleģētajām un īstenošanas regulām. Attiecībā uz Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru (RETI) šajā posmā tiks iekļauts tikai leģislatīvais akts (Regula (ES) Nr. 648/2012) un vēlāk tiks iekļauti 2. līmeņa akti. Tā kā pašlaik EEZ-EBTA valstīs vēl nav izveidoti darījumu reģistri, praksē tas nerada nekādas problēmas.

               Sistēma, ko paredzēts izveidot ar Apvienotās komitejas lēmumiem, paredz EVTI un EBTA Uzraudzības iestādei cieši sadarboties, lai nodrošinātu saskaņotu uzraudzību un finanšu pakalpojumu noteikumu vienveidīgu piemērošanu visā EEZ. Saskaņā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projektiem EVTI un EBTA Uzraudzības iestāde sadarbosies, apmainīsies ar informāciju un savstarpēji apspriedīsies pirms jebkura pasākuma pieņemšanas, kas saistīts ar to uzraudzības funkcijām. Tās nodrošina, ka visa nepieciešamā informācija tiek savstarpēji un laikus nodota. Abām iestādēm ir pienākums nosūtīt jebkuru pieteikumu, informāciju, sūdzību vai pieprasījumu, kas ietilpst otras iestādes kompetencē. Tāpat kā attiecībā uz EUI regulām, arī šajā gadījumā ir paredzēta procedūra domstarpību izšķiršanai.

               Saistošos pasākumus, kas paredzēti EVTI ES kredītreitingu aģentūrām un darījumu reģistriem, attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām un darījumu reģistriem, kas reģistrēti EEZ EBTA valstīs, pieņems EBTA Uzraudzības iestāde. Šādi pasākumi ir, piemēram, lēmums par reģistrāciju vai reģistrācijas atteikumu, lēmums anulēt reģistrāciju, informācijas pieprasījumus, lēmums ierosināt izmeklēšanu par personu, lēmums veikt uzraudzības pasākumu, lēmumi par naudas soda vai kavējuma naudas piemērošanu un, attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām, lēmums pagarināt periodu, kura laikā kredītreitingus joprojām var izmantot regulatīviem mērķiem. Lai gan juridiski EBTA Uzraudzības iestāde ir uzraudzītājs un veiks saistošus pasākumus, visu praktisko darbu attiecībā uz reģistrāciju un EEZ EBTA valstīs reģistrēto kredītreitingu aģentūru un darījumu reģistru ikdienas uzraudzību veic EVTI. EBTA Uzraudzības iestāde pasākumus var pieņemt, tikai pamatojoties uz EVTI sagatavotu dokumenta projektu. EVTI šādu projektu var sagatavot pēc savas iniciatīvas vai pamatojoties uz EBTA Uzraudzības iestādes pieprasījumu. EBTA Uzraudzības iestādes lēmumu pieņem bez nepamatotas kavēšanās, pamatojoties uz tā projektu. Attiecībā uz iekasējamām maksām EBTA Uzraudzības iestāde kā EEZ EBTA valstu kredītreitingu aģentūru un darījumu reģistru uzraudzītājs no šīm struktūrām iekasē uzraudzības un reģistrācijas maksas. Tomēr, tā kā visu praktisko darbu attiecībā uz reģistrācijas procesu un kredītreitingu aģentūru ikdienas uzraudzību veic EVTI, EBTA Uzraudzības iestāde iekasētās summas bez nepamatotas kavēšanās nodod EVTI. Maksas apmērus aprēķina uz tāda paša pamata kā atbilstīgās maksas, ko iekasē no kredītreitingu aģentūrām, kuras reģistrētas Eiropas Savienībā.

               Apvienotās komitejas otrā lēmuma projektā par CRA regulu tiks iekļauti seši Komisijas deleģētie akti un pieci Komisijas īstenošanas akti.

               4.Procedūra

               Tā kā pievienotie Apvienotās komitejas lēmumu projekti paredz izmaiņas tiesību aktos, kuru darbību plāno paplašināt attiecībā uz EEZ EBTA valstīm, un tie nav tikai tehniski pielāgojumi, uz šo gadījumu attiecas uz Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  34
                1. panta 3. punkta a) apakšpunkts. Tādēļ Padome nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā, attiecībā uz Komisijas priekšlikumu. Šajā nolūkā Komisija iesniedz šo priekšlikumu. Komisija pauž cerību, ka varēs izklāstīt ES nostāju EEZ Apvienotajai komitejai pēc iespējas drīz.

               5. Cita informācija

               Tā kā šī pirmā tiesību aktu kopuma rezultātā saskaņā ar Norvēģijas un Islandes konstitucionālajām tiesībām suverenitāte tiktu nodota EBTA Uzraudzības iestādei, par to būs jālemj Norvēģijas parlamentam (ar ¾ balsu vairākumu) un Islandes parlamentam.

               Lihtenšteina ir norādījusi, ka tā jau ir īstenojusi attiecīgos ES tiesību aktus savos tiesību aktos un ir gatava tos piemērot.

               2016/0161 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
                  EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā
                  (Finanšu pakalpojumi)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu un 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  35
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  36
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu un jo īpaši tā 102. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma IX pielikuma, kurā ietverti noteikumi par finanšu pakalpojumiem, grozīšanu.

               (3)Uz finanšu pakalpojumiem attiecas šādi tiesību akti, un tie jāiekļauj EEZ līgumā:

                     37
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1092/2010,

                     38
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010,

                     39
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010,

                     40
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010,

                     41
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013,

                     42
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES,

                     43
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 231/2013,

                     44
                  - Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 447/2013,

                     45
                  - Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 448/2013,

                     46
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 694/2014,

                     47
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/514,

                     48
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2012,

                     49
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 826/2012,

                     50
                  - Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 827/2012,

                     51
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 918/2012,

                     52
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 919/2012,

                     53
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/97,

                     54
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012,

                     55
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2011,

                     56
                  - Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 462/2013,

                     57
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 272/2012,

                     58
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 446/2012,

                     59
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 447/2012,

                     60
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 448/2012,

                     61
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 449/2012,

                     62
                  - Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 946/2012,

                     63
                  - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/245/ES,

                     64
                  - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/246/ES,

                     65
                  - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/247/ES,

                     66
                  - Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/248/ES

                     67
                  - un Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/249/ES.

               (4)Tāpēc EEZ līguma IX pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

               (5)Tāpēc Savienības nostāja EEZ Apvienotajā komitejā būtu jābalsta uz pievienotajiem lēmumu projektiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmumu projekti, kas pievienoti šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

                     (3)
                  OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.

                     (4)
                  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

                     (5)
                  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

                     (6)
                  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

                     (7)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 231/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES attiecībā uz atbrīvojumiem, vispārējiem darbības nosacījumiem, depozitārijiem, saistību īpatsvaru, pārskatāmību un uzraudzību, OV L 83, 22.3.2013., 1. lpp.

                     (8)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 694/2014 (2013. gada 17. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskiem standartiem, kas nosaka alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku veidus, OV L 183, 24.6.2014., 18. lpp.

                     (9)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/514 (2014. gada 18. decembris) par informāciju, kas kompetentajām iestādēm ir jāsniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES 67. panta 3. punktu, OV L 82, 27.3.2015., 5. lpp.

                     (10)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 447/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko nosaka procedūru AIFP, kuri izvēlas izmantot izvēles procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES, OV L 132, 16.5.2013., 1. lpp.

                     (11)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 448/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko izveido procedūru ārpussavienības AIFP atsauces dalībvalsts noteikšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2011/61/ES, OV L 132, 16.5.2013., 3. lpp.

                     (12)
                  OV L 86, 24.3.2012., 1. lpp.

                     (13)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 826/2012 (2012. gada 29. jūnijs), kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem informēšanas un informācijas publiskošanas prasībām par neto īsajām pozīcijām, Eiropas Vērtspapīru tirgu iestādei sniedzamajām ziņām par neto īsajām pozīcijām un apgrozījuma aprēķināšanas metodi nolūkā noteikt atbrīvotās akcijas, OV L 251, 18.9.2012., 1. lpp.

                     (14)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 827/2012 (2012. gada 29. jūnijs), ar kuru nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz akciju neto īsās pozīcijas publiskošanas veidiem, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei par neto īsajām pozīcijām sniedzamās informācijas formātu, līgumu, vienošanās un pasākumu veidiem, lai pienācīgi nodrošinātu, ka akcijas vai valsts parāda instrumenti ir pieejami norēķiniem konkrētā dienā, un laikposmu akciju galvenās tirdzniecības vietas noteikšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem, OV L 251, 18.9.2012., 11. lpp.

                     (15)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 918/2012 (2012. gada 5. jūlijs), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem papildina attiecībā uz definīcijām, neto īso pozīciju aprēķināšanu, segtiem valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem, informēšanas sliekšņiem, likviditātes sliekšņiem, ko piemēro ierobežojumu apturēšanai, ievērojamiem finanšu instrumentu vērtības kritumiem un negatīviem notikumiem, OV L 274, 9.10.2012., 1. lpp.

                     (16)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 919/2012 (2012. gada 5. jūlijs), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas piemērojami likvīdu akciju un citu finanšu instrumentu vērtības krituma aprēķināšanas metodei, OV L 274, 9.10.2012., 16. lpp.

                     (17)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/97 (2014. gada 17. oktobris), ar ko attiecībā uz informēšanu par nozīmīgām valsts parāda vērtspapīru neto īsajām pozīcijām labo Deleģēto regulu (ES) Nr. 918/2012, OV L 16, 23.1.2015., 22. lpp.

                     (18)
                  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

                     (19)
                  OV L 145, 31.5.2011., 30. lpp.

                     (20)
                  OV L 146, 31.5.2013., 1. lpp.

                     (21)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 272/2012 (2012. gada 7. februāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 attiecībā uz Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes noteiktām maksām kredītreitingu aģentūrām, OV L 90, 28.3.2012., 6. lpp.

                     (22)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 446/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz saturu un formātu periodiskajiem reitingu datu ziņojumiem, kurus kredītreitingu aģentūras iesniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, OV L 140, 30.5.2012., 2. lpp.

                     (23)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 447/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām, nosakot regulatīvus tehniskos standartus, kas attiecas uz kredītreitingu metodoloģijas atbilstības novērtēšanu, OV L 140, 30.5.2012., 14. lpp.

                     (24)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 448/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas nosaka izklāstu informācijai, kura kredītreitingu aģentūrām jādara pieejama Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izveidotā centrālajā repozitārijā, OV L 140, 30.5.2012., 17. lpp.

                     (25)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 449/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par informāciju kredītreitingu aģentūru reģistrēšanai un sertificēšanai, OV L 140, 30.5.2012., 32. lpp.

                     (26)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 946/2012 (2012. gada 12. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 attiecībā uz procedūras noteikumiem par naudas sodiem, ko kredītreitingu aģentūrām piemēro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, tostarp noteikumiem par aizsardzības tiesībām un pagaidu noteikumiem, OV L 282, 16.10.2012., 23. lpp.

                     (27)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/245/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Brazīlijas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām, OV L 132, 3.5.2014., 65. lpp.

                     (28)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/246/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Argentīnas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām, OV L 132, 3.5.2014., 68. lpp.

                     (29)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/247/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Meksikas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām, OV L 132, 3.5.2014., 71. lpp.

                     (30)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/248/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Singapūras tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām, OV L 132, 3.5.2014., 73. lpp.

                     (31)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/249/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Honkongas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām, OV L 132, 3.5.2014., 76. lpp.

                     (32)

                        OV L 145, 31.5.2013., 30. lpp.

                     (33)
                  OV L 146, 31.5.2013., 1. lpp.

                     (34)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zonas līguma izpildes kārtību, OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (35)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (36)
                  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (37)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.).

                     (38)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris ), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK (OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.).

                     (39)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK (OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.).

                     (40)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.).

                     (41)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1022/2013 (2013. gada 22. oktobris), ar kuru Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi), groza attiecībā uz īpašu uzdevumu uzticēšanu Eiropas Centrālajai bankai, ievērojot Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (OV L 287, 29.10.2013., 5. lpp.).

                     (42)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

                     (43)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 231/2013 (2012. gada 19. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES attiecībā uz atbrīvojumiem, vispārējiem darbības nosacījumiem, depozitārijiem, saistību īpatsvaru, pārskatāmību un uzraudzību (OV L 83, 22.3.2013., 1. lpp.).

                     (44)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 447/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko nosaka procedūru AIFP, kuri izvēlas izmantot izvēles procedūru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES (OV L 132, 16.5.2013., 1. lpp.).

                     (45)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 448/2013 (2013. gada 15. maijs), ar ko izveido procedūru ārpussavienības AIFP atsauces dalībvalsts noteikšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2011/61/ES (OV L 132, 16.5.2013., 3. lpp.).

                     (46)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 694/2014 (2013. gada 17. decembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/61/ES attiecībā uz regulatīvajiem tehniskiem standartiem, kas nosaka alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieku veidus (OV L 183, 24.6.2014., 18. lpp.).

                     (47)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/514 (2014. gada 18. decembris) par informāciju, kas kompetentajām iestādēm ir jāsniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/61/ES 67. panta 3. punktu (OV L 82, 27.3.2015., 5. lpp.).

                     (48)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 236/2012 (2012. gada 14. marts) par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (OV L 86, 24.3.2012., 1. lpp.).

                     (49)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 826/2012 (2012. gada 29. jūnijs), kas papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem informēšanas un informācijas publiskošanas prasībām par neto īsajām pozīcijām, Eiropas Vērtspapīru tirgu iestādei sniedzamajām ziņām par neto īsajām pozīcijām un apgrozījuma aprēķināšanas metodi nolūkā noteikt atbrīvotās akcijas (OV L 251, 18.9.2012., 1. lpp.).

                     (50)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 827/2012 (2012. gada 29. jūnijs), ar kuru nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz akciju neto īsās pozīcijas publiskošanas veidiem, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei par neto īsajām pozīcijām sniedzamās informācijas formātu, līgumu, vienošanās un pasākumu veidiem, lai pienācīgi nodrošinātu, ka akcijas vai valsts parāda instrumenti ir pieejami norēķiniem konkrētā dienā, un laikposmu akciju galvenās tirdzniecības vietas noteikšanai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem (OV L 251, 18.9.2012., 11. lpp.).

                     (51)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 918/2012 (2012. gada 5. jūlijs), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem papildina attiecībā uz definīcijām, neto īso pozīciju aprēķināšanu, segtiem valsts kredītriska mijmaiņas darījumiem, informēšanas sliekšņiem, likviditātes sliekšņiem, ko piemēro ierobežojumu apturēšanai, ievērojamiem finanšu instrumentu vērtības kritumiem un negatīviem notikumiem (OV L 274, 9.10.2012., 1. lpp.).

                     (52)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 919/2012 (2012. gada 5. jūlijs), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 236/2012 par īso pārdošanu un dažiem kredītriska mijmaiņas darījumu aspektiem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas piemērojami likvīdu akciju un citu finanšu instrumentu vērtības krituma aprēķināšanas metodei (OV L 274, 9.10.2012., 16. lpp.).

                     (53)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/97 (2014. gada 17. oktobris), ar ko attiecībā uz informēšanu par nozīmīgām valsts parāda vērtspapīru neto īsajām pozīcijām labo Deleģēto regulu (ES) Nr. 918/2012 (OV L 16, 23.1.2015., 22. lpp.).

                     (54)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 648/2012 (2012. gada 4. jūlijs) par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.).

                     (55)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 513/2011 (2011. gada 11. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 145, 31.5.2011., 30. lpp.).

                     (56)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 462/2013 (2013. gada 21. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 146, 31.5.2013., 1. lpp.).

                     (57)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 272/2012 (2012. gada 7. februāris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 attiecībā uz Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādes noteiktām maksām kredītreitingu aģentūrām (OV L 90, 28.3.2012., 6. lpp.).

                     (58)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 446/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas attiecas uz saturu un formātu periodiskajiem reitingu datu ziņojumiem, kurus kredītreitingu aģentūras iesniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (OV L 140, 30.5.2012., 2. lpp.).

                     (59)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 447/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām, nosakot regulatīvus tehniskos standartus, kas attiecas uz kredītreitingu metodoloģijas atbilstības novērtēšanu (OV L 140, 30.5.2012., 14. lpp.).

                     (60)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 448/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 saistībā ar regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kas nosaka izklāstu informācijai, kura kredītreitingu aģentūrām jādara pieejama Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes izveidotā centrālajā repozitārijā (OV L 140, 30.5.2012., 17. lpp.).

                     (61)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 449/2012 (2012. gada 21. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par informāciju kredītreitingu aģentūru reģistrēšanai un sertificēšanai (OV L 140, 30.5.2012., 32. lpp.).

                     (62)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 946/2012 (2012. gada 12. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1060/2009 attiecībā uz procedūras noteikumiem par naudas sodiem, ko kredītreitingu aģentūrām piemēro Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, tostarp noteikumiem par aizsardzības tiesībām un pagaidu noteikumiem (OV L 282, 16.10.2012., 23. lpp.).

                     (63)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/245/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Brazīlijas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 132, 3.5.2014., 65. lpp.).

                     (64)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/246/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Argentīnas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 132, 3.5.2014., 68. lpp.).

                     (65)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/247/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Meksikas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 132, 3.5.2014., 71. lpp.).

                     (66)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/248/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Singapūras tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 132, 3.5.2014., 73. lpp.).

                     (67)
                  Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/249/ES (2014. gada 28. aprīlis) par Honkongas tiesiskās un uzraudzības sistēmas atzīšanu par līdzvērtīgu prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām (OV L 132, 3.5.2014., 76. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.5.2016
            COM(2016) 319 final
            PIELIKUMS
            dokumentampriekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi)

               1. PIELIKUMS
               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
               Nr.
               ([ datums]),
               ar ko groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgumu”), jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu
                  1
               .

               (2)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IX pielikumā pēc 31.ed punkta (Komisijas Lēmums 2010/C 326/07) pievieno šādu punktu:

               “31.f32010 R 1092: Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regula (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām regulas noteikumus pielāgo šādi:

               a)EBTA valstu attiecīgās iestādes piedalās Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas (ESRK) darbā;

               b)neatkarīgi no šim līgumam pievienotā 1. protokola termini “dalībvalsts(-is)”, “kompetentās iestādes” un “uzraudzības iestādes” papildus nozīmei, kas tiem piešķirta regulā, attiecīgi ietver arī EBTA valstis, to kompetentās iestādes un uzraudzības iestādes. Tas neattiecas uz 5. panta 2. punktu, 9. panta 5. punktu un 11. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

               c)regulas 6. panta 2. punktā pievieno šādus apakšpunktus:

               “c)EBTA valstu centrālo banku vadītāji vai attiecībā uz Lihtenšteinu — Finanšu ministrijas augsta līmeņa pārstāvis;

               d)EBTA Uzraudzības iestādes kolēģijas loceklis — gadījumos, kas saistīti ar viņa uzdevumiem.

               Punkta c) un d) apakšpunktā minētie Valdes locekļi bez balsstiesībām nepiedalās Valdes darbā gadījumos, kad var tikt apspriests atsevišķu ES finanšu iestāžu vai ES dalībvalstu stāvoklis.”;

               d)regulas 13. panta 1. punktā pievieno šādu apakšpunktu:

               “i)pārstāvis no katras EBTA valsts centrālās bankas vai attiecībā uz Lihtenšteinu — Finanšu ministrijas pārstāvis. Šie pārstāvji nepiedalās Konsultatīvās speciālistu komitejas darbā gadījumos, kad var tikt apspriests atsevišķu ES finanšu iestāžu vai ES dalībvalstu stāvoklis.”;

               e)regulas 15. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

               “EBTA Uzraudzības iestāde, EBTA valstu centrālās bankas, valstu uzraudzības iestādes un valstu statistikas iestādes cieši sadarbojas ar ESRK un nodrošina tai visu informāciju, kas vajadzīga, lai tā veiktu savus uzdevumus saskaņā ar EEZ līgumu.”;

               f)regulas 16. panta 3. punktā pēc vārda “Komisijai” iekļauj vārdus “un — ja tie ir adresēti EBTA valstij vai vienai vai vairākām šo valstu uzraudzības iestādēm — EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai”, bet pēc vārda “EUI” pievieno vārdus “un EBTA Uzraudzības iestādei”;

               g)regulas 17. panta 1. punktā pēc vārda “Padomei” iekļauj vārdus “un — ja ieteikums ir adresēts EBTA valstij vai vienai vai vairākām šo valstu uzraudzības iestādēm — EBTA valstu Pastāvīgajai komitejai”, 17. panta 2. punktā un 18. panta 1. punktā pēc vārda “Padomi” iekļauj vārdus “un — ja ieteikums ir adresēts EBTA valstij vai vienai vai vairākām šo valstu uzraudzības iestādēm — EBTA valstu Pastāvīgo komiteju”;

               h)regulas 17. panta 3. punktu nepiemēro attiecībā uz lēmumiem par ieteikumiem, kas adresēti vienai vai vairākām EBTA valstīm;

               i)regulas 18. panta 4. punktā pēc vārda “EUI” iekļauj vārdus “EBTA Uzraudzības iestāde un EBTA valstu Pastāvīgā komiteja”.”

               2. pants

               Regulas (ES) Nr. 1092/2010 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā .... gada ... vai nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu atkarībā no tā, kurš termiņš iestājas vēlāk
                  2*.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija

               par Lēmumu Nr. .../..., ar ko EEZ līgumā iekļauj Regulu (ES) Nr. 1092/2010

               Līgumslēdzējas puses ievēro to, ka Regulā (ES) Nr. 1092/2010 valstīm, kas nav ES dalībvalstis, Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas darbā ir atļauta tikai ierobežota līdzdalība. Saistībā ar iespējamu Regulas (ES) Nr. 1092/2010 pārskatīšanu nākotnē ES novērtēs, vai EEZ EBTA valstīm varētu piešķirt līdzdalības tiesības atbilstīgi EEZ EBTA valstu līdzdalībai trīs Eiropas uzraudzības iestādēs, kas noteikta EEZ Apvienotās komitejas Lēmumā Nr. …/…, Lēmumā Nr. …/… un Lēmumā Nr. …/….

                     (1)
                  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

                     (2)
                  * Konstitucionālās prasības norādītas.


               EIROPAS KOMISIJA
            Brisel?, 26.1.2016
            COM(2016) 22 final
            2016/0015(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kas ES vārdā jāieņem PTO Vispārējā padomē attiecībā uz Jordānijas lūgumu par īpašo PTO izņēmumu pārejas periodam attiecībā uz eksporta subsīdiju programmas slēgšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, attiecībā uz Jordānijas lūgumu par īpašo PTO izņēmumu, lai līdz 2018. gada 31. decembrim tiktu pagarināts pārejas periods, kas noteikts saskaņā ar 27.2 panta b) punktu Nolīgumā par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (SKP nolīgumā), attiecībā uz Jordānijas eksporta subsīdiju programmas slēgšanu. Vispārējā padome 2007. gada jūlijā jau pagarināja šā pasākuma pakāpeniskas pārtraukšanas periodu līdz 2015. gada 31. decembrim. Jordānija iesniedza savu lūgumu par īpašo izņēmumu, pamatojoties uz PTO līguma IX. panta 3 punktu.

               Lūgums par īpašo izņēmumu būtu trešā reize, kad tiek pagarināts pārejas periods, lai pakāpeniski pārtrauktu subsīdiju shēmu. Pirmais pagarinājums tika piešķirts 2001. gadā, kad pakāpeniskas pārtraukšanas pārejas periods tika pagarināts līdz 2007. gada beigām. Otrreiz to pagarināja 2007. gada jūlijā, kad Jordānijai līdz ar citām valstīm tika piešķirts turpmāks pagarinājums attiecībā uz Jordānijas eksporta subsīdiju shēmu slēgšanu līdz 2015. gada 31. decembrim. Kaut arī lēmumā bija norādīts, ka turpmākus pagarinājumus lūgt nevar, tobrīd nebija iespējams paredzēt pašreizējos apstākļus šajā reģionā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir noteikts, ka gadījumā, kad ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā jāpieņem lēmums ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura jāieņem Savienības vārdā. Šis noteikums attiecas uz tāda īpaša izņēmuma piemērošanu, kas ļauj Jordānijai līdz 2018. gada 31. decembrim pagarināt pārejas periodu attiecībā uz Jordānijas eksporta subsīdiju programmas slēgšanu, jo lēmums tiek pieņemts ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā (PTO Vispārējā padomē vai Ministru konferencē) un ietekmē ES tiesības un pienākumus.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               neattiecas

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               neattiecas

               5.CITI ELEMENTI

               Komisija būs pilnvarota ieņemt nostāju ES vārdā, lai atbalstītu Jordānijas lūgumu par īpašo PTO izņēmumu, ar kuru līdz 2018. gada 31. decembrim pagarina pārejas periodu attiecībā uz Jordānijas eksporta subsīdiju programmas slēgšanu, ciktāl tas ir nepieciešams, lai ļautu Jordānijai sniegt daļēju vai pilnīgu atbrīvojumu no ienākuma nodokļa par peļņu, kas gūta no konkrētiem eksporta veidiem laikposmā no 2016. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim. Šis pagarinājums nodrošinās Jordānijai vajadzīgo laiku, lai izstrādātu un īstenotu pilnīgi jaunu, PTO prasībām atbilstošu subsīdiju programmu, kas nāktu par labu maziem un vidējiem uzņēmumiem.

               Līdz 2018. gada 31. decembrim Jordānija saskaņā ar programmu turpinās sniegt priekšrocības esošajiem MVU atbalsta saņēmējiem, vienlaikus cenšoties novērst ekonomikas, finanšu un politiskās grūtības un problēmas, ko rada pastāvīgā nestabilitāte reģionā, bēgļu pieplūdums, ilgstošā pasaules finanšu krīzes ietekme, kā arī ar to saistītā krīze eurozonā. Jordānija arī uzskata, ka pagarinājums sniegtu atbalstu tās rūpniecībai, saskaroties ar būtisko nestabilitāti reģionā, kas ir negatīvi ietekmējusi tās piekļuvi tradicionālajiem tirgiem kaimiņvalstīs, kā arī tranzīta maršrutus uz starptautiskiem tirgiem. Jordānija savā lūgumā arī norāda, ka ir paredzams, ka valdības veiktie reformu pasākumi un infrastruktūras projekti, tostarp attīstot alternatīvas gāzes apgādes iespējas, sāks labvēlīgi ietekmēt konkurences situāciju Jordānijas privātā sektora tikai, ātrākais, no 2018. gada.

               Jordānija pauž viedokli, ka pārejas perioda pagarināšanai līdz 2018. gada 31. decembrim attiecībā uz subsīdiju shēmas pakāpenisku atcelšanu nebūtu jāskar citu tādu PTO dalībvalstu intereses, kas negūst labumu no šā režīma. Jordānija ir arī norādījusi, ka tā neparedz nekādus turpmākus lūgumus piešķirt pagarinājumus pēc minētā datuma.

               ES atzīst ārkārtējās un unikālās reģionālās politiskās vides izraisītās ekonomikas problēmas, ar kurām Jordānija joprojām saskaras, tostarp bēgļu ievērojamo pieplūdumu no kaimiņvalstīm un ar to saistīto finanšu slogu, apgrūtināto tirdzniecību ar reģionālajiem partneriem, piemēram, Irāku un Sīriju, un papildu izmaksas, ko rada traucējumi tradicionālajā enerģijas piegādē no Ēģiptes un autotransporta tranzīta maršrutos caur Sīriju uz Turciju.

               Attiecībā uz ES eksporta subsīdiju programmas turpināšana, visticamāk, neradīs nekādu būtisku ekonomisko ietekmi. Jordānijas daļa pasaules starptautiskajā tirdzniecībā ir ļoti maza (0,04 % 2013. gadā). Divpusējās tirdzniecības bilance starp ES un Jordāniju ir ievērojami par labu Eiropas Savienībai – ES preču eksports uz Jordāniju 2014. gadā veidoja 92 % no kopējās divpusējās preču tirdzniecības 4 miljardu EUR apmērā. Vienlaikus Jordānijas produkti nerada būtisku konkurenci ES eksportam uz trešo valstu tirgiem.

               Ņemot vērā minētos apsvērumus, ES var pievienoties jau gandrīz panāktajam konsensam PTO Vispārējā padomē, atbalstot lūgumu par īpašo izņēmumu.

               2016/0015 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kas ES vārdā jāieņem PTO Vispārējā padomē attiecībā uz Jordānijas lūgumu par īpašo PTO izņēmumu pārejas periodam attiecībā uz eksporta subsīdiju programmas slēgšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marrākešas līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) IX panta 3. un 4. punktā ir noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām piemēro izņēmumus attiecībā uz Daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, kas atrodami PTO līguma 1A, 1B vai 1C pielikumā un to pielikumos.

               (2)Jordānijai 2007. gada 27. jūlijā tika piešķirts pagarinājums, kas turpinājās līdz 2013. gada 31. decembrim, pakāpeniskas pārtraukšanas periodam beidzoties 2015. gada 31. decembrī, saskaņā ar pagarinājumu turpināšanas procedūrām atbilstīgi SKP nolīguma 27.4 pantam par pārejas periodu saskaņā ar SKP nolīguma 27.2. panta b) punktu attiecībā uz dažām jaunattīstības valstīm, lai slēgtu tās eksporta subsīdiju programmu, kas izpaužas kā daļējs vai pilnīgs atbrīvojums no ienākuma nodokļa par peļņu, kas gūta no konkrētiem eksporta veidiem.

               (3)Saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu Jordānija iesniedza lūgumu par īpašo izņēmumu attiecībā uz tās pakāpeniskas pārtraukšanas pienākumu, kas noteikts SKP nolīguma 27.4 pantā, līdz 2018. gada 31. decembrim.

               (4)Šā izņēmuma piemērošana neradītu negatīvu ietekmi uz Eiropas Savienības ekonomiku vai tirdzniecības interesēm, tajā pašā laikā sniedzot atbalstu Jordānijai tās centienos risināt ekonomikas problēmas, ar kurām tā saskaras sakarā ar sarežģīto un nestabilo politisko situāciju reģionā.

               (5)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PTO Vispārējā padomē, lai atbalstītu Jordānijas lūgumu par īpašo izņēmumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Pasaules tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē, ir atbalstīt Jordānijas lūgumu par īpašo izņēmumu, lai līdz 2018. gada 31. decembrim tiktu pagarināts pārejas periods attiecībā uz eksporta subsīdiju programmas atcelšanu saskaņā ar šā lūguma par īpašo izņēmumu noteikumiem.

               Šo nostāju pauž Komisija.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.1.2016
            COM(2016) 28 final
            2016/0012(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               ĀKK
                  1
                un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 2014. gada 19. un 20. jūnijā Nairobi, kopīgā deklarācijā panāca vienošanos pienācīgi slēgt Uzņēmumu attīstības centru (turpmāk “UAC”), kas ir ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma
                  2
                III pielikumu izveidota kopīga tehniska struktūra. Minētajā kopīgajā deklarācijā ĀKK Ministru padome deleģēja ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras nolūkā pieņemt vajadzīgos lēmumus, tostarp veikt attiecīgus Kotonū nolīguma III pielikuma grozījumus.

               Kopš 2014. gada jūnija ir pakāpeniski veiktas darbības ar nolūku likvidēt UAC, un pēdējais solis, kas nepieciešams pienācīgai UAC slēgšanai, ir ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma pārskatītā III pielikuma pieņemšana.

               Ar šo Komisijas priekšlikumu ir paredzēts ieviest nepieciešamās izmaiņas ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumā, kā arī izveidot tiesisko regulējumu, kas paredzēts UAC pastāvēšanai vienīgi tā likvidēšanas nolūkā, un paredzēt juridiskās normas attiecībā uz:

               i) UAC tiesībsubjektību;

               ii) struktūras pakāpeniskas likvidēšanas laikposma definīciju;

               iii) finansēšanas noteikumiem;

               iv) noteikt pārskatītu UAC pārvaldības struktūru, kas nepieciešama vienīgi tā likvidēšanai.

               Vienlaikus Komisija lēma atcelt Komisijas priekšlikumu Padomes lēmumam “par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu”, COM (2014) 364 final
                  3
               , kurš bija pamats sarunu veikšanai, lai sagatavotu minēto ĀKK un ES Ministru padomes 39. sesiju. Komisija tolaik ieteica III pielikumā konkrēti svītrot jebkuru atsauci uz UAC. Šis Komisijas priekšlikums, kas pieņemts 2014. gada 10. jūnijā, ir kļuvis lieks un jāpārskata, lai paredzētu jaunu tiesisko regulējumu, kas paredzēts UAC pastāvēšanai vienīgi tā likvidēšanas nolūkā. Vienlaikus atbilstoši procedūras prasībām tiks atcelts Komisijas priekšlikums COM(2014)364.

               Komisija ierosina Eiropas Savienības Padomei pieņemt pievienoto lēmumu.

               2016/0012 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”)
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 100. pantā noteikts, ka tā Ia, Ib, II, III, IV un VI pielikumu var labot, pārskatīt un/vai grozīt ĀKK un ES Ministru padome, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu.

               (2)ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 15. panta 4. punktā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padome var deleģēt pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai.

               (3)ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 2014. gada 19. un 20. jūnijā Nairobi, kopīgā deklarācijā panāca vienošanos uzsākt Uzņēmumu attīstības centra (turpmāk “UAC”) pienācīgu slēgšanu un veikt grozījumus Kotonū nolīguma III pielikumā. Šim nolūkam ĀKK un ES Ministru padome lēma deleģēt ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras izskatīt šo jautājumu ar mērķi pieņemt nepieciešamos lēmumus, tostarp veikt attiecīgus Kotonū nolīguma III pielikuma grozījumus.

               (4)III pielikuma grozījumi saistīti ar jauna tiesiskā regulējuma noteikšanu, kas paredz UAC pastāvēšanu vienīgi tā likvidēšanas nolūkā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu atbilst noteikumiem šim lēmumam pievienotajā ĀKK un ES Vēstnieku komitejas lēmuma projektā.

               2.Par nebūtiskām izmaiņām lēmuma projektā Savienības pārstāvji var vienoties ĀKK un ES Vēstnieku komitejā bez komitejas lēmuma.

               2. pants

               Pēc pieņemšanas ĀKK un ES Vēstnieku komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstis (“ĀKK”).

                     (2)
                  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., nolīgums parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā, nolīgums grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un ar Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

                     (3)

                        Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu, COM(2014)364 final

                        http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=COM:2014:0364:FIN.

                     (4)
                  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., nolīgums parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā, nolīgums grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un ar Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.1.2016
            COM(2016) 28 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums

                  PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu

               LĒMUMS Nr. .../2015

               ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA

               (../..2015)

               par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma pārskatīšanu

               ĀKK UN ES VĒSTNIEKU KOMITEJA,

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgums”)
                  1
               , un jo īpaši tā 100. pantu,

               tā kā:

               (1)ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 100. pantā noteikts, ka tā Ia, Ib, II, III, IV un VI pielikumu var labot, pārskatīt un/vai grozīt ĀKK un ES Ministru padome, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu.

               (2)ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 15. panta 4. punktā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padome var deleģēt pilnvaras ĀKK un ES Vēstnieku komitejai.

               (3)ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikuma 2. pants attiecas uz Uzņēmumu attīstības centru (turpmāk “UAC”). Tā 2. panta 6. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka ĀKK un ES Vēstnieku komiteja ir UAC uzraudzības iestāde, kuras pienākums cita starpā ir noteikt UAC statūtus un reglamentu, kas pieņemti ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 8/2005
                  2
                (turpmāk “UAC statūti”). Tā 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā UAC valdei cita starpā ir noteikts pienākums noteikt Uzņēmumu attīstības centra finanšu noteikumus, kas pieņemti ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 5/2004
                  3
                (turpmāk “UAC finanšu noteikumi”) un Uzņēmumu attīstības centra personāla noteikumus, kas pieņemti ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 9/2005
                  4
                (turpmāk “UAC personāla noteikumi”).

               (4)UAC statūtu 1. pantā noteikts UAC tiesībsubjektības princips.

               (5)UAC statūtu 9. un 10. pantā noteiktas UAC valdes pilnvaras un tās sastāvs.

               (6)ĀKK un ES Ministru padome 39. sesijā, kas notika 2014. gada 19. un 20. jūnijā Nairobi, kopīgā deklarācijā panāca vienošanos uzsākt UAC pienācīgu slēgšanu un veikt grozījumus ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumā. Šim nolūkam ĀKK un ES Ministru padome lēma deleģēt ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras izskatīt šo jautājumu ar mērķi pieņemt nepieciešamos lēmumus.

               (7)Ar iepriekš minēto ĀKK un ES Ministru padomes kopīgo deklarāciju tika izveidota ĀKK un ES Kopīgā darba grupa (turpmāk “KDG”), lai nodrošinātu to, ka UAC slēgšanā tiek ievēroti iespējami labākie nosacījumi.

               (8)ĀKK un ES Vēstnieku komiteja 2014. gada 23. oktobra Lēmumā 4/2014
                  5
                pilnvaroja UAC valdi veikt visus nepieciešamos sagatavošanas pasākumus UAC slēgšanai. Pēc tam UAC valde noslēdza līgumu ar administratoru līdz 2016. gada 31. decembrim.

               (9)Saskaņā ar iepriekš minētā Lēmuma 4/2014 2. panta 3. punktu slēgšanas plāns paredz slēgšanas posma pabeigšanu līdz 2016. gada 31. decembrim. Ar valdes 2015. gada 29. līdz 30. jūnijā saņemto apstiprinājumu galīgajam slēgšanas plānam tika uzsākts UAC slēgšanas posms.

               (10)Slēgšanas posmam sekos “pasīvais posms”, kura laikā UAC pastāvēs vienīgi likvidēšanas vajadzībām. Šajā posmā, kuru pārvaldīs administrators, var tikt pildīti administratīvi uzdevumi, tostarp UAC arhīvu glabāšana, administratīvu formalitāšu kārtošana vai atlikušo tiesvedību, ko nebija iespējams noslēgt slēgšanas posmā, pārvaldība. Pasīvais posms sāksies nākamajā dienā pēc slēgšanas posma beigām, proti, 2017. gada 1. janvārī.

               Pasīvais posms beigsies pēc piecu gadu laikposma vai brīdī, kad UAC būs izpildījis visas saistības un atsavinājis visus aktīvus.

               (11)Atbilstoši finanšu noteikumu 26. panta 1. punktam konti tiks slēgti finanšu gada beigās, lai sagatavotu Centra finanšu pārskatus. Tādēļ tiesību aktos paredzētā 2016. gada revīzija attiecībā uz slēgšanas posmu tiks pabeigta vēlākais 2017. gada 30. jūnijā.

               (12)Izmaiņas ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumā skar atsauču uz UAC svītrošanu. Šis lēmums nosaka jaunu UAC tiesisko regulējumu no pasīvā posma sākuma brīža, proti, no 2017. gada 1. janvāra.

               (13)Atbilstoši ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma 95. panta 1. punktam nolīguma termiņš ir 2020. gads. Tādēļ pārvaldības struktūras, kas piemērojamas UAC pastāvēšanai pasīvajā posmā, būtu jānodrošina arī laikposmā pēc 2020. gada 28. februāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               ĀKK un ES Partnerattiecību nolīguma III pielikumu groza šādi.

               1.III pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu:

               “Iestāžu atbalsts”

               2.Pielikuma 1. pantu aizstāj ar šādu:

               “Sadarbība atbalsta institucionālo mehānismu, lai veicinātu lauksaimniecību un lauku attīstību. Šajā saistībā sadarbība palīdz nostiprināt un palielināt Lauksaimniecības un lauku sadarbības tehniskā centra (CTA) nozīmi ĀKK institucionālo spēju attīstībā, īpaši saistībā ar informācijas pārvaldību, lai uzlabotu piekļuvi tehnoloģijām nolūkā uzlabot lauksaimniecības ražību, tirdzniecības apjomu, nodrošinātību ar pārtiku un lauku attīstību.”

               3.Pielikuma 3. pants kļūst par 2. pantu, aizstājot to.

               2. pants

               1.Pirms slēgšanas posma beigām UAC valde ieceļ administratoru, lai nodrošinātu pasīvā posma īstenošanu piecu gadu laikā, sākot no 2017. gada 1. janvāra, vai līdz UAC būs izpildījis visas saistības un atsavinājis visus aktīvus.

               2.Administrators būs atbildīgs par pasīvā posma īstenošanu. Administrators katru gadu sagatavo ziņojumus ĀKK un ES Vēstnieku komitejai par pasīvā posma īstenošanu.

               3. pants

               1.UAC statūti, finanšu noteikumi un personāla noteikumi paliek spēkā līdz slēgšanas posma beigām, proti, 2016. gada 31. decembrim.

               Ar šo lēmumu nosaka jaunu UAC tiesisko regulējumu no 2017. gada 1. janvāra.

               2.No 2017. gada 1. janvāra UAC tiesībsubjektība, kas noteikta UAC statūtu 1. pantā, tiek saglabāta vienīgi tā likvidēšanas vajadzībām.

               3.Pasīvajā posmā UAC valde, kas izveidota ar UAC statūtu 9. un 10. pantu, turpinās pastāvēt līdz ĀKK un ES Vēstnieku komitejas lēmumam par izpildes priekšlikumu atbilstoši Lēmuma 4/2014 4. pantam.

               Pasīvajā posmā UAC valdes pienākumos ietilpst vienīgi slēgšanas ziņojuma sagatavošana, pārskatu pieņemšana par slēgšanas posmu un izpildes priekšlikuma nosūtīšana ĀKK un ES Vēstnieku komitejai tās lēmumam. No 2017. gada janvāra tā sanāk ne vairāk kā vienu reizi gadā.

               Ja vien ĀKK un ES Vēstnieku komitejā netiks pieņemts citāds lēmums, trīs mēnešus pēc priekšlikuma nosūtīšanas izpilde uzskatāma par apstiprinātu.

               4.Izmaksas, kas saistītas ar pasīvo posmu, finansē no 11. Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem.

               5.UAC prasījumiem pret trešām personām un trešo personu prasījumiem pret UAC noilguma termiņš ir 5 gadi, sākot no 2017. gada 1. janvāra.

               4. pants

               ĀKK un ES kopīgās darba grupas norīkojums slēgt UAC, kas noteikts ĀKK un ES Ministru padomes 2014. gada 19. un 20. jūnija kopīgajā deklarācijā, beidzas brīdī, kad ĀKK un ES Vēstnieku komiteja pieņem lēmumu par izpildes priekšlikumu atbilstoši Lēmuma 4/2014 4. pantam.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā pieņemšanas brīdī, izņemot 1. pantu, kurš stājas spēkā 2017. gada 1. janvārī.

               […], […]

                     ĀKK un ES Vēstnieku komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp., nolīgums parakstīts Kotonū, 2000. gada 23. jūnijā, nolīgums grozīts ar Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.) un ar Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā parakstīto nolīgumu (OV L 287, 4.11.2010, 3. lpp.).

                     (2)

                        OV L 66, 8.3.2006., 16. lpp.

                     (3)
                  OV L 70, 9.3.2006., 52. lpp.

                     (4)

                        OV L 348, 30.12.2005., 54. lpp.

                     (5)
                  OV L 330, 15.11.2014., 61. lpp.