				|

		52014PC0341

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko nosaka Savienības procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Savienības tiesību īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā (kodificēta redakcija) /* COM/2014/0341 final - 2014/0174 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Tautu Eiropas kontekstā
Komisija piešķir lielu nozīmi Savienības tiesību
vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas
un pieejamākas pilsoņiem, tādējādi sniedzot tiem jaunas
iespējas un izdevību izmantot tiem piešķirtās
īpašās tiesības.
Šo mērķi nevar sasniegt kamēr
daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan
būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie
jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un
daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos.
Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir
vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina
dažādus instrumentus.
Šajā sakarā to noteikumu
kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai
tiesību akti būtu skaidri un pārskatāmi.
2.           Komisija 1987. gada 1. aprīlī
nolēma[1]
sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem
jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc
desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā
prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat
īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas,
lai nodrošinātu, ka noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.
3.           Edinburgas Eiropadomes (1992. g.
decembris) prezidentūras secinājumi
to apstiprināja[2],
uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina
piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to,
kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas
attiecīgajā laikā.
Kodifikācija jāveic pilnīgā
atbilstībā normālajai procedūrai Savienības
tiesību aktu pieņemšanai.
Ņemot vērā to, ka nekādas
izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar
kodifikācija, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir
nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju
vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru
kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.
4.           Šī priekšlikuma
mērķis ir uzņemties Padomes 1994. gada
22. decembra Regulas (EK) Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas
procedūras kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai
nodrošinātu Kopienas tiesību īstenošanu saskaņā ar
starptautiskās tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti
Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādnībā[3] kodifikāciju.
Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos
tiesību aktus[4];
šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto tiesību
aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem
formāliem grozījumiem, ko prasa pats kodifikācijas
pasākums.
5.           Kodifikācijas priekšlikums tika
izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK)
Nr. 3286/94 un tās grozošo tiesību aktu konsolidāciju
22 oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Savienības
Publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas
palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību
veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas
kodificētās regulas II pielikumā.
ê 3286/94
(pielāgots)
2014/0174 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko nosaka Ö Savienības Õ procedūras
kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Ö Savienības Õ tiesību
īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības
noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības
organizācijas aizgādnībā (kodificēta redakcija)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Ö Līgumu par
Eiropas Savienības darbību Õ, un jo īpaši
tā Ö 207. panta 2. punktu Õ,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
ê
(1)       Padomes Regula (ES) Nr. 3286/94[6] ir vairākas reizes
būtiski grozīta[7].
Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētā
regula būtu jākodificē.
ê 3286/94 1.
apsvērums
(2)       Kopējā
tirdzniecības politika ir jābalsta uz vienotiem principiem, jo
īpaši attiecībā uz tirdzniecības aizsardzības
pasākumiem.
ê 3286/94 4.
apsvērums (pielāgots)
(3)       Ö Būtu jānosaka
Savienības Õ procedūras, lai
nodrošinātu efektīvu Ö Savienības Õ tiesību
īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības
noteikumiem.
ê 3286/94 5.
apsvērums (pielāgots)
(4)       Starptautiskās
tirdzniecības noteikumi ir galvenokārt tie, kas ieviesti Ö Pasaules
Tirdzniecības Organizācijas Õ (“PTO”)
aizgādnībā un iekļauti PTO dibināšanas līguma
pielikumos, bet tie var būt arī noteikumi, kas paredzēti
jebkurā citā nolīgumā, kura līgumslēdzēja
puse ir Ö Savienība Õ, un kurā
izklāstīti noteikumi, kas piemērojami tirdzniecībā
starp Ö Savienību Õ un trešām
valstīm. Ir lietderīgi dot skaidru priekšstatu par to nolīgumu
veidiem, uz kuriem attiecas jēdziens “starptautiskās
tirdzniecības noteikumi”.
ê 3286/94 6. apsvērums
(pielāgots)
(5)       Iepriekšminētās Ö Savienības Õ procedūras
būtu jābalsta uz Ö Savienības Õ tiesību
juridisko mehānismu, kurš Ö ir Õ pilnīgi
pārskatāms un Ö nodrošina Õ lēmuma
pieņemšanu par Ö Savienības Õ tiesību
izmantošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības
noteikumiem, balstoties uz precīzu faktisko informāciju un juridisko
analīzi.
ê 3286/94 7.
apsvērums (pielāgots)
(6)       Šā mehānisma
mērķis ir nodrošināt procesuālos līdzekļus, lai
lūgtu Ö Savienības Õ iestādēm
reaģēt uz trešo valstu ieviestajiem vai uzturētajiem
šķēršļiem tirdzniecībā, kuri rada kaitējumu vai
citādi negatīvi ietekmē tirdzniecību, ar noteikumu, ka
saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskās
tirdzniecības noteikumiem pastāv tiesības veikt darbības
pret šādiem šķēršļiem.
ê 3286/94 8.
apsvērums (pielāgots)
(7)       Dalībvalstu
tiesības izmantot šo mehānismu nedrīkstētu liegt
iespēju izvirzīt attiecīgo vai līdzīgus
jautājumus, izmantojot Ö Savienības Õ citas
procedūras, un jo īpaši ar Līguma Ö 207. panta
3. punktu Õ izveidotajā
komitejā.
ê 3286/94 9.
apsvērums (pielāgots)
(8)       Būtu jāņem
vērā saskaņā ar Līguma Ö 207. panta
3. punktu Õ izveidotās
komitejas institucionālā loma padomu izstrādāšanā Ö Savienības Õ iestādēm
visos tirdzniecības politikas jautājumos. Tādēļ Ö minēto Õ komiteju
vajadzētu informēt par atsevišķu lietu attīstības
gaitu, lai ļautu tai izvērtēt šo lietu saistību ar
plašāku politiku.
ê 3286/94 11.
apsvērums (pielāgots)
(9)       Ir lietderīgi Ö noteikt Õ, ka Ö Savienībai Õ jārīkojas
atbilstīgi savām starptautiskajām saistībām un
gadījumos, kad šādas saistības izriet no nolīgumiem,
uzturēt līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, kuru
noteikšana ir attiecīgo nolīgumu mērķis.
ê 3286/94 12.
apsvērums (pielāgots)
(10)     Ir lietderīgi arī Ö noteikt Õ, ka jebkuriem
pasākumiem, ko veic saskaņā ar attiecīgajām
procedūrām, būtu jāatbilst Ö Savienības Õ starptautiskajām
saistībām, kā arī nevajadzētu ierobežot citus
pasākumus, kurus šajā regulā neparedzētajos gadījumos
var noteikt tieši saskaņā ar Līguma Ö 207. Õ pantu.
ê 3286/94 13.
apsvērums (pielāgots)
(11)     Būtu Ö jānosaka Õ arī
procesuālie noteikumi, kas jāievēro šajā regulā
paredzētajā pārbaudes procedūrā, jo īpaši
attiecībā uz Ö Savienības Õ iestāžu un
iesaistīto pušu tiesībām un pienākumiem, un
nosacījumiem, pie kādiem ieinteresētās puses drīkst
saņemt informāciju un lūgt tās informēt par
būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas izriet no pārbaudes
procedūras.
ê 3286/94 14.
apsvērums (pielāgots)
(12)     Rīkojoties
saskaņā ar šo regulu, Ö Savienībai Õ ir jāpatur
prātā vajadzība pēc ātras un efektīvas
rīcības, piemērojot šajā regulā paredzētās
lēmumu pieņemšanas procedūras.
ê 3286/94 15.
apsvērums (pielāgots)
(13)     Komisijai saskaņā ar
Ö Savienības Õ starptautiskajām
tiesībām un saistībām ir pienākums rīkoties
attiecībā uz trešo valstu ieviestajiem vai uzturētajiem
šķēršļiem tirdzniecībā tikai tad, ja iejaukšanās
ir nepieciešama Ö Savienības Õ interesēs. Novērtējot
šādas intereses, Komisijai būtu pienācīgi jāapsver
visu procesā iesaistīto pušu viedokļi,
ê 37/2014, 1.
pants un pielikums, 4. punkts (pielāgots)
(14)     Ö Šajā Õ regulā
paredzēto pārbaudes procedūru īstenošanai nepieciešami
vienādi nosacījumi, lai pieņemtu lēmumus par
minētās pārbaudes procedūru veikšanu un pasākumiem,
kuri izriet no procedūras. Minētie pasākumi būtu
jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)
Nr. 182/2011[8].
(15)     Notiekošo pārbaudes
pasākumu apturēšanai būtu piemēroti izmantot
konsultēšanās procedūru, ņemot vērā šo
pasākumu ietekmi un to loģisko saistību ar pasākumu
pieņemšanu.
(16)     Eiropas Parlaments un Padome
būtu jāinformē par notikumu gaitu saistībā ar šo
regulu, lai tie varētu apsvērt to plašāku politisko ietekmi.
(17)     Turklāt, gadījumos,
kad nolīgums ar trešo valsti šķiet piemērotākais veids,
kā atrisināt tirdzniecības ierobežojumu dēļ
radušās domstarpības, šajā nolūkā sarunas būtu
jārisina saskaņā ar Līguma 207. pantā
noteiktajām procedūrām,
ê 3286/94
(pielāgots)
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Ö Priekšmets Õ
Šī regula Ö nosaka Savienības Õ procedūras
kopējās tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Ö Savienības Õ tiesību
īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības
noteikumiem, jo īpaši tiem, kuri ieviesti Pasaules tirdzniecības
organizācijas Ö (“PTO”) Õ aizgādnībā
un kuru mērķis, ievērojot atbilstību esošajām
starptautiskajām saistībām un procedūrām, ir:
a)           reaģēt uz tiem
šķēršļiem tirdzniecībā, kuri ietekmē Ö Savienības Õ tirgu, lai
novērstu to radīto kaitējumu;
b)           reaģēt uz tiem
šķēršļiem tirdzniecībā, kuri ietekmē trešās
valsts tirgu, lai novērstu to radīto negatīvo ietekmi uz
tirdzniecību.
Šīs procedūras jo īpaši
piemēro starptautisko strīdu atrisināšanas procedūru
uzsākšanā un sekojošā veikšanā, un izbeigšanā
kopējās tirdzniecības politikas jomā.
2. pants
Definīcijas
1. Šajā regulā piemēro
šādas definīcijas:
a)           “šķēršļi
tirdzniecībā” ir jebkura trešās valsts ieviesta vai
uzturēta tirdzniecības prakse, attiecībā uz kuru
starptautiskās tirdzniecības noteikumi paredz rīcības
tiesības; šādas rīcības tiesības pastāv, kad
starptautiskās tirdzniecības noteikumi tieši aizliedz praksi vai
piešķir prakses iespaidotajai pusei tiesības prasīt
attiecīgās prakses ietekmes likvidēšanu;
b)           “ Ö Savienības Õ tiesības” ir
tās starptautiskās tirdzniecības tiesības, ko Ö Savienība Õ var izmantot
saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības noteikumiem; šajā
kontekstā “starptautiskās tirdzniecības noteikumi” ir
galvenokārt tie, kas noteikti PTO aizgādnībā un
izstrādāti PTO dibināšanas līguma pielikumos, bet tie var
būt arī noteikumi, kas ir noteikti jebkurā citā
nolīgumā, kurā Ö Savienība Õ ir
līgumslēdzēja puse, un kurš nosaka tirdzniecībā starp Ö Savienību Õ un trešām
valstīm piemērojamos noteikumus;
c)           “kaitējums” ir jebkurš mantisks
kaitējums, kuru Ö Savienības Õ rūpniecībai
rada vai draud radīt šķērslis tirdzniecībā
attiecībā uz produktu vai pakalpojumu Ö Savienības Õ tirgū;
d)           “negatīva ietekme uz
tirdzniecību” ir Ö tāda
negatīva ietekme Õ, ko Ö Savienības Õ uzņēmumiem
attiecībā uz produktu vai pakalpojumu rada vai draud radīt
šķērslis tirdzniecībā jebkuras trešās valsts
tirgū un kas būtiski ietekmē Ö Savienības Õ vai Ö Savienības Õ reģiona
tautsaimniecību vai kādu tās saimnieciskās darbības
nozari; fakts, ka sūdzības iesniedzējs cieš no šādas
negatīvas ietekmes, netiek uzskatīts par pietiekošu, lai pats par
sevi attaisnotu Ö Savienības Õ iestāžu
darbību;
e)           “ Ö Savienības Õ rūpniecība”
Ö ir:
i)       visi Õ, kuri Ö Savienībā Õ ražo vai
piegādā:
–
produktus vai pakalpojumus, kas ir identiski vai
līdzīgi produktam vai pakalpojumam, uz kuru attiecas
šķērslis tirdzniecībā, vai
–
ar šo produktu vai pakalpojumu tieši
konkurējošus produktus vai pakalpojumus, vai
–
kas ir tāda produkta patērētāji
vai pārstrādātāji, vai tāda pakalpojuma
patērētāji vai lietotāji, uz kuru attiecas
šķērslis tirdzniecībā;
              vai
ii)      visi tie ražotāji vai
piegādātāji, kuru kopējā jauda sastāda
lielāko daļu no Ö Savienības Õ attiecīgo
produktu vai pakalpojumu ražošanas kopumā; tomēr:
–
kad ražotāji vai piegādātāji ir
saistīti ar eksportētājiem vai importētājiem, vai paši
ir tā produkta vai pakalpojuma importētāji, uz kuru attiecas
šķēršļi tirdzniecībā, jēdzienu “Ö Savienības Õ rūpniecība”
var interpretēt kā norādi uz pārējiem ražotājiem
vai piegādātājiem,
–
īpašos apstākļos ražotājus vai
piegādātājus kādā Ö Savienības Õ reģionā
var uzskatīti par Ö Savienības Õ rūpniecību,
ja to jauda kopumā sastāda lielāko daļu no
attiecīgā produkta vai pakalpojuma apjoma dalībvalstī vai
dalībvalstīs, kurā(-s) atrodas reģions, ar noteikumu, ka
ietekme, ko rada šķērslis tirdzniecībā, ir koncentrēta
attiecīgajā dalībvalsti vai attiecīgajās
dalībvalstīs;
f)            “Ö Savienības Õ uzņēmums” Ö ir Õ saskaņā ar
dalībvalsts tiesību aktiem izveidotu
uzņēmējsabiedrību vai firmu ar juridisko adresi,
centrālo vadību vai galveno darbības vietu Ö Savienībā Õ, kas tieši
nodarbojas ar tādu preču ražošanu vai pakalpojumu sniegšanu, uz
kuriem attiecas šķērslis tirdzniecībā;
g)           “pakalpojumi” Ö ir tie
pakalpojumi Õ, attiecībā
uz kuriem Ö Savienība Õ var noslēgt
starptautiskus nolīgumus, pamatojoties uz Līguma Ö 207. Õ pantu.
2. Šajā regulā jēdziens
“pakalpojumu sniedzēji” 1. punkta e) apakšpunktā
noteiktā jēdziena “Ö Savienības Õ rūpniecība”
un 1. punkta f) apakšpunktā noteiktā jēdziena “Ö Savienības uzņēmums Õ” kontekstā
neierobežo jebkāda konkrētā pakalpojuma nekomerciālo
raksturu, kāds tam var būt saskaņā ar dalībvalsts
normatīvajiem aktiem.
3. pants
Sūdzība Ö Savienības Õ rūpniecības
vārdā
1. Rakstisku sūdzību drīkst
iesniegt jebkura fiziska vai juridiska persona, vai jebkura apvienība bez
juridiskās personas statusa, kura darbojas Ö Savienības Õ rūpniecības
vārdā un uzskata, ka tā ir cietusi kaitējumu, ko rada Ö Savienības Õ tirgu
ietekmējoši šķēršļi tirdzniecībā.
2. Sūdzībā Ö ietver Õ pietiekamus
pierādījumus par šķēršļu esamību
tirdzniecībā un par to radīto kaitējumu. Kaitējumu
vajadzības gadījumā Ö pierāda Õ, pamatojoties uz 11. pantā
norādīto faktoru ilustratīvo sarakstu.
4. pants
Sūdzība
Ö Savienības Õ uzņēmumu
vārdā
ê 125/2008 1.
pants (pielāgots)
1. Rakstisku sūdzību drīkst
iesniegt jebkurš Ö Savienības Õ uzņēmums
vai jebkura apvienība ar juridiskas personas statusu vai bez tā, kas
darbojas viena vai vairāku Ö Savienības Õ uzņēmumu
vārdā un uzskata, ka šādi Ö Savienības Õ uzņēmumi
ir cietuši no negatīvas ietekmes uz tirdzniecību, ko rada trešās
valsts tirgu ietekmējoši šķēršļi tirdzniecībā.
ê 3286/94
(pielāgots)
2. Sūdzībā Ö ietver Õ pietiekamus
pierādījumus par šķēršļu esamību
tirdzniecībā un to radīto negatīvo ietekmi uz
tirdzniecību. Negatīvo ietekmi uz tirdzniecību vajadzības
gadījumā Ö pierāda Õ, pamatojoties uz 11. pantā
norādīto faktoru ilustratīvo sarakstu.
5. pants
Sūdzības procedūras
1. Sūdzību Ö , kas
minēta 3. un 4. pantā, Õ iesniedz Komisijai,
kura tās kopiju nosūta dalībvalstīm.
2. Sūdzību var atsaukt, un
šādā gadījumā procedūru var izbeigt, ja vien šāda
izbeigšana nav pretrunā ar Ö Savienības Õ interesēm.
ê 37/2014 1.
pants un pielikums, 4. punkta 1. apakšpunkts
3. Ja atklājas, ka sūdzībā
nav sniegti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas
sākšanu, par to informē sūdzības iesniedzēju.
Ja Komisija nolemj, ka sūdzībā
nav sniegti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas
sākšanu, tā par to informē dalībvalstis.
ê 3286/94
(pielāgots)
4. Komisija pēc iespējas ātri
pieņem lēmumu par Ö Savienības Õ pārbaudes
procedūras uzsākšanu pēc jebkuras saskaņā ar 3. vai
4. pantu iesniegtas sūdzības. Lēmumu pieņem 45 dienu
laikā pēc sūdzības iesniegšanas. Ö Minēto Õ termiņu
pēc sūdzības iesniedzēja lūguma vai vienošanās
var apturēt, lai nodrošinātu iespēju sniegt papildu ziņas,
kuras var būt vajadzīgas, lai pilnībā novērtētu
sūdzības iesniedzēja prasības pamatotību.
6. pants
Dalībvalsts Ö lūgums Õ
1. Jebkura dalībvalsts var prasīt,
lai Komisija uzsāk 1. pantā minētās procedūras.
2. Ö Dalībvalsts Õ iesniedz Komisijai
pietiekamu pierādījumu sava lūguma pamatošanai
attiecībā uz šķēršļiem tirdzniecībā un
jebkuru to radīto ietekmi. Ja pierādījums par kaitējumu vai
negatīvu ietekmi uz tirdzniecību ir pietiekams, to Ö iesniedz Õ, vajadzības
gadījumā pamatojoties uz 11. pantā noteikto faktoru
ilustratīvo sarakstu.
3. Komisija par šiem Ö lūgumiem Õ nekavējoties
paziņo citām dalībvalstīm.
ê 37/2014 1.
pants un pielikums, 4. punkta 2. apakšpunkts (pielāgots)
4. Ja atklājas, ka pieprasījumā
nav sniegti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas
sākšanu, par to informē dalībvalsti.
Ja Komisija nolemj, ka Ö lūgumā Õ nav sniegti
pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu,
tā par to informē dalībvalstis.
ê 3286/94
(pielāgots)
5. Komisija pēc iespējas ātri
pieņem lēmumu par Ö Savienības Õ pārbaudes
procedūras uzsākšanu pēc jebkura dalībvalsts
saskaņā ar Ö šo Õ pantu iesniegtā
Ö lūguma Õ. Lēmumu
pieņem 45 dienu laikā pēc Ö lūguma Õ iesniegšanas. Ö Minēto Õ termiņu
pēc pieteicējas dalībvalsts lūguma vai vienošanās var
apturēt, lai nodrošinātu iespēju sniegt papildu ziņas,
kuras var būt vajadzīgas, lai pilnībā novērtētu
pieteicējas dalībvalsts prasības pamatotību.
ê 37/2014 1.
pants un pielikums, 4. panta 3. punkts (pielāgots)
7. pants
Komiteju procedūra
1. Komisijai palīdz Tirdzniecības
šķēršļu komiteja (“komiteja”). Minētā komiteja ir
komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē;
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu;
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
Ö 8. pants Õ
Ö Informācija
Eiropas Parlamentam un Padomei Õ
Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un
Padomei informāciju, kas sniegta, ievērojot šo regulu, lai tie varētu
izvērtēt jebkādu plašāku ietekmi uz kopējo
tirdzniecības politiku.
ê 3286/94
(pielāgots)
9. pants
Ö Savienības Õ pārbaudes
procedūra
ê 37/2014 1.
pants un pielikums, 4. punkta 4. apakšpunkts
1. Ja Komisija konstatē, ka
pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu pārbaudes
procedūras sākšanu, un ka tā ir nepieciešama Savienības
interesēs, Komisija:
a)           paziņo par pārbaudes
procedūras uzsākšanu Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī; šādā paziņojumā norāda
attiecīgo produktu vai pakalpojumu un attiecīgās valstis, sniedz
saņemtās informācijas apkopojumu un paredz, ka visa
attiecīgā informācija ir jāpaziņo Komisijai; tā
nosaka termiņu, kurā ieinteresētās personas var pieteikties
mutiskai uzklausīšanai Komisijā saskaņā ar 5. punktu;
b)           oficiāli paziņo tās
valsts vai to valstu, uz kurām attiecas procedūra,
pārstāvjiem, ar ko pēc vajadzības var veikt
konsultācijas;
c)           veic pārbaudi Savienības
līmenī, sadarbojoties ar dalībvalstīm.
Ja Komisija nolemj, ka sūdzībā
ir sniegti pietiekami pierādījumi, lai pamatotu izmeklēšanas
sākšanu, tā par to informē dalībvalstis.
ê 3286/94
(pielāgots)
2. Komisija pēc vajadzības:
a)           ievāc visu informāciju, ko
tā uzskata par vajadzīgu, un mēģina šo informāciju
pārbaudīt pie importētājiem, tirgotājiem,
aģentiem, ražotājiem, tirdzniecības apvienībām un
organizācijām ar noteikumu, ka attiecīgie uzņēmumi vai
organizācijas tam piekrīt;
b)           veic izmeklēšanu trešo valstu
teritorijā ar noteikumu, ka par to ir oficiāli paziņots
attiecīgo valstu valdībām, un tās saprātīgā
termiņā Ö nebija Õ pret to iebildušas.
Komisijai izmeklēšanā palīdz to
dalībvalstu amatpersonas, kuru teritorijā tiek veiktas
pārbaudes, ar noteikumu, ka to lūdz attiecīgā
dalībvalsts.
3. Dalībvalstis pēc
pieprasījuma sniedz Komisijai visas pārbaudei vajadzīgās
ziņas Komisijas sīki izstrādātajā
kārtībā.
4. Sūdzības iesniedzēji,
attiecīgie eksportētāji un importētāji, Ö un Õ attiecīgās
valsts vai attiecīgo valstu pārstāvji drīkst:
a)           pārbaudīt visu Komisijai
sniegto informāciju, izņemot to, kas attiecas uz Komisijas un
pārvalžu izmantotajiem iekšējiem dokumentiem, ar noteikumu, ka
attiecīgā informācija ir būtiska to tiesību aizstāvībā
un nav konfidenciāla 10. panta izpratnē, un Komisija to izmanto
savā pārbaudes procedūrā; attiecīgās personas
vēršas pie Komisijas ar rakstisku, argumentētu pieprasījumu,
norādot vajadzīgo informāciju.
b)           prasīt, lai viņus
informē par būtiskākajiem faktiem un apsvērumiem, kas izriet
no pārbaudes procedūras.
5. Komisija var uzklausīt
attiecīgās puses. Komisija šīs puses uzklausa, ja tās Eiropas Ö Savienības Õ Oficiālajā
Vēstnesī publicētajā paziņojumā
noteiktajā termiņā ir iesniegušas lūgumu uzklausīt, norādot,
ka ir puses, uz kurām pirmām kārtām attiecas
procedūras rezultāts.
6. Komisija pēc pieprasījuma dod
iespēju šīm ieinteresētajām pusēm tikties, lai
tās varētu izteikt pretējus viedokļus un izvirzīt
jebkuru pretargumentu. Nodrošinot šo iespēju, Komisija ņem
vērā pušu vēlmes un vajadzību ievērot
konfidencialitāti. Nevienai pusei nav pienākums apmeklēt
sanāksmi, un tās neapmeklēšana nekaitē attiecīgās
puses prasībai.
7. Ja Komisijas pieprasīto
informāciju nesniedz saprātīgā termiņā vai
izmeklēšana tiek būtiski kavēta, tad konstatējumus var
izdarīt, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
8. Pabeigusi savu pārbaudi, Komisija
ziņo Komitejai. Ziņojumu sniedz piecu mēnešu laikā pēc
paziņojuma par procedūras uzsākšanu, ja vien sakarā ar
pārbaudes sarežģītību Komisija nepagarina termiņu
līdz septiņiem mēnešiem.
10. pants
Konfidencialitāte
1. Saskaņā ar šo regulu saņemto
informāciju izmanto tikai tam mērķim, kuram tā
pieprasīta.
ê 37/2014 1.
pants un pielikums, 4. punkta 5. apakšpunkts
2. Komisija un dalībvalstis, ietverot to
abu ierēdņus, neatklāj jebkādu konfidenciālu
informāciju, kas saņemta, ievērojot šo regulu, vai jebkādu
informāciju, ko puse pārbaudes procedūrā sniegusi konfidenciāli,
bez šādas informācijas sniedzēja īpašas atļaujas.
ê 3286/94
(pielāgots)
Katrā pieprasījumā pēc
konfidenciāla režīma norāda, kāpēc informācija ir
konfidenciāla, un tam pievieno informācijas nekonfidenciālu
apkopojumu vai pamatojumu, kāpēc informāciju nav iespējams
šādi apkopot.
3. Informāciju Ö atzīst Õ par
konfidenciālu, ja pastāv iespēja, ka tās izpaušana var
būtiski negatīvi ietekmēt attiecīgās informācijas
sniedzēju vai avotu.
4. Ja izrādās, ka pieprasījums
pēc konfidencialitātes nav pamatots un sniedzējs vai nu nevēlas
informāciju darīt zināmu atklātībai, vai atļaut
tās izpaušanu vispārinātā vai apkopojuma veidā,
attiecīgo informāciju var neņemt vērā.
5. Šis pants neliedz Ö Savienības Õ iestādēm
izpaust vispārēju informāciju un jo īpaši saskaņā
ar šo regulu pieņemto lēmumu pamatojumu. Veicot šādu izpaušanu, Ö ņem Õ vērā
ieinteresēto pušu likumīgās intereses attiecībā uz to
komercnoslēpumu neizpaušanu.
11. pants
Pierādījumi
1. Kaitējuma pārbaude,
atkarībā no apstākļiem, ietver šādus faktorus:
a)           attiecīgā Ö Savienības Õ importa vai eksporta
apjoms, jo sevišķi gadījumā, kad attiecīgajā
tirgū bijusi ražošanas vai patēriņa būtiska
palielināšanās vai samazināšanās absolūtā vai
relatīvā izpratnē;
b)           Ö Savienības Õ rūpniecības
konkurentu cenas, jo īpaši, lai noteiktu, vai Ö Savienības Õ vai trešā
valsts tirgos ir bijis būtisks Ö Savienības Õ rūpniecības
cenu samazinājums;
c)           izrietošā ietekme uz Ö Savienības Õ rūpniecību,
un tendences, ko uzrāda atsevišķi tautsaimniecības faktori,
piemēram: ražošana, jaudas izlietojums, uzkrājumi, tirdzniecība,
tirgus daļa, cenas (tas ir, cenu samazināšana vai cenu pieauguma
nepieļaušana, kas parasti būtu parādījusies),
peļņa, kapitāla atdeve, investīcijas,
nodarbinātība.
2. Gadījumos, kad ir aizdomas par
kaitējuma draudiem, Komisija arī pārbauda, vai ir skaidri
paredzams, ka konkrētā situācija var izvērsties par
faktisku kaitējumu. Šajā sakarā var ņemt vērā
arī šādus faktorus:
a)           eksporta pieauguma koeficientu
tirgū, kurā konkurē Ö Savienības Õ produkti;
b)           izcelsmes vai eksporta valsts
eksporta jaudu, kas jau pastāv vai būs izmantojama paredzamā
nākotnē, un varbūtību, ka attiecīgās jaudas
radīto eksportu veiks uz a) apakšpunktā minēto tirgu.
3. Kaitējumu, ko rada citi faktori, kuri
vai nu atsevišķi, vai kopā arī negatīvi ietekmē Ö Savienības Õ rūpniecību,
uz iepriekšminēto praksi nav jāattiecina.
4. Gadījumā, kad pastāv
aizdomas par negatīvu ietekmi uz tirdzniecību, Komisija pārbauda
attiecīgās negatīvās ietekmes iedarbību uz Ö Savienības Õ vai Ö Savienības Õ reģiona
tautsaimniecību, vai saimnieciskās darbības nozari tajā.
Šajā nolūkā Komisija var atkarībā no
apstākļiem ņemt vērā 1. un 2. punktā
minētos faktorus. Negatīva ietekme uz tirdzniecību var inter
alia rasties situācijās, kad jebkurš šķērslis
tirdzniecībā nepieļauj, kavē vai novirza tirdzniecības
plūsmas attiecībā uz produktu vai pakalpojumu, vai
situācijās, kad šķēršļi tirdzniecībā ir
materiāli ietekmējuši Ö Savienības Õ uzņēmumu
piegādes vai ieguldījumus Ö ,
piemēram, Õ detaļas un
sastāvdaļas vai izejvielas. Ja pastāv aizdomas par
negatīvas ietekmes draudiem tirdzniecībā, Komisija arī
pārbauda, vai ir skaidri paredzams, ka konkrētā situācija
var izvērsties par faktisku negatīvu ietekmi uz tirdzniecību.
5. Pārbaudot pierādījumus par
negatīvu ietekmi uz tirdzniecību, Komisija ņem vērā
arī noteikumus, principus vai paražas, kas reglamentē
rīcības tiesības saskaņā ar attiecīgajiem
starptautiskajiem noteikumiem, kas minēti 2. panta 1. punkta a)
apakšpunktā.
6. Pēc tam Komisija pārbauda
jebkurus citus atbilstīgus pierādījumus, kuri ir ietverti
sūdzībā vai Ö lūgumā Õ. Šajā
sakarā 1. līdz 5. punktā minētais faktoru un
norāžu saraksts nav izsmeļošs, kā arī nedz vienam, nedz
vairākiem no šādiem faktoriem un norādēm nav izšķiroši
jānorāda uz kaitējuma esamību vai negatīvu ietekmi uz
tirdzniecību.
ê 37/2014 1.
pants un pielikums, 4. panta 6. punkts (pielāgots)
12. pants
Procedūras izbeigšana un
atlikšana
1. Ja tās pārbaudes procedūras
rezultātā, kas veikta, ievērojot 9. pantu, konstatē,
ka Savienības interesēs nav jāveic turpmākas darbības,
procedūra tiek izbeigta saskaņā ar 7. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
2. Ja pēc tās pārbaudes
procedūras, kas veikta, ievērojot 9. pantu,
attiecīgā(-s) trešā(-s) valsts(-is) veic pasākumus, kas
tiek atzīti par pietiekamiem, un tādēļ Savienības
rīcība nav vajadzīga, Komisija procedūru var apturēt
saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto
konsultēšanās procedūru.
Komisija pārrauga Ö minēto Õ pasākumu
īstenošanu, vajadzības gadījumā pamatojoties uz periodiski
sniegtu informāciju, ko tā var pieprasīt no
attiecīgajām trešām valstīm un pēc vajadzības
pārbaudīt.
Ja attiecīgās(-o) trešās(-o)
valsts(-u) veiktie pasākumi ir pārtraukti, apturēti vai
īstenoti nepienācīgi vai Komisijai ir pamats uzskatīt, ka
tas tā ir, vai ja Ö informācija,
ko Õ Komisija Ö pieprasījusi
saskaņā ar otro daļu Õ nav Ö tikusi
sniegta Õ, Komisija
informē dalībvalstis, un vajadzības gadījumā, ja to
attaisno izmeklēšanas rezultāti un jaunatklātie fakti, tiek
veikti jebkuri pasākumi saskaņā ar 14. panta 2. punktu.
3. Ja pēc
pārbaudes procedūras, kas veikta, ievērojot 9. pantu, ai
jebkurā laikā pirms starptautiskas domstarpību
atrisināšanas procedūras, tās laikā vai pēc tam
šķiet, ka vispiemērotākais veids, kā atrisināt
domstarpības, kas izriet no tirdzniecības ierobežojumiem, ir
noslēgt ar attiecīgo(-ajām) trešo(-ajām) valsti(-īm)
nolīgumu, kurš var grozīt Savienības un attiecīgās(-o)
trešās(-o) valsts(-u) materiālās tiesības, Komisija
procedūru aptur saskaņā ar 7. panta 2. punktā
paredzēto konsultēšanās procedūru, un notiek sarunas
saskaņā ar Līguma 207. pantu.
ê 3286/94
(pielāgots)
13. pants
Tirdzniecības politikas
pasākumu veikšana
1. Ja pārbaudes procedūras
rezultātā, ja vien faktiskais un juridiskais stāvoklis nav
tāds, ka pārbaudes procedūru nevar pieprasīt, tiek
konstatēts, ka Ö Savienības Õ interesēs
vajadzīga rīcība, lai nodrošinātu Ö Savienības Õ tiesību
īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības
noteikumiem, nolūkā novērst kaitējumu vai negatīvu
ietekmi uz tirdzniecību, ko rada trešo valstu ieviestie vai uzturētie
šķēršļi tirdzniecībā, atbilstīgos pasākumus
nosaka saskaņā ar 14. pantā noteikto kārtību.
2. Ja Ö Savienības Õ starptautiskās
saistības prasa iepriekšējas starptautiskas konsultāciju vai
strīda izšķiršana procedūras izpildi, jautājumu par
3. punktā minētajiem pasākumiem izlemj tikai pēc
šīs procedūras izbeigšanas un, ņemot vērā tās
rezultātus. Jo īpaši, ja Ö Savienība Õ ir lūgusi
starptautisko strīdu atrisināšanas institūciju norādīt
un atļaut pasākumus, kas ir piemēroti starptautiskās
strīdu atrisināšanas procedūras rezultātu ieviešanai, Ö Savienības Õ tirdzniecības
politikas pasākumi, kuri var būt vajadzīgi pēc šādas
atļaujas saņemšanas, atbilst minētās starptautiskās
strīdu atrisināšanas institūcijas ieteikumam.
3. Var veikt jebkādus tirdzniecības
politikas pasākumus, kas ir atbilstīgi pastāvošajām
starptautiskajām saistībām un procedūrām, jo
īpaši šādus:
a)           jebkuru no tirdzniecības
politikas sarunām izrietošu koncesiju apturēšana vai atcelšana;
b)           esošo muitas nodevu
palielināšana vai importa aplikšana ar jebkādu citu maksājumu;
c)           kvantitātes ierobežojumu vai
jebkādu citu tādu pasākumu noteikšana, kuri groza
importēšanas vai eksportēšanas nosacījumus vai citādi
ietekmē tirdzniecību ar attiecīgo trešo valsti.
4. Attiecīgajos lēmumos norāda
to pamatojumu, un tos publicē Eiropas Ö Savienības Õ Oficiālajā
Vēstnesī. Publikācija ir arī uzskatāma par paziņojumu
galvenokārt ieinteresētajām valstīm un pusēm.
ê 37/2014 1.
pants un pielikums, 4. punkta 7. apakšpunkts
(pielāgots)
14. pants
Lēmumu pieņemšanas
procedūras
1. Gadījumā, kad Savienība
pēc 3. vai 4. pantā minētās sūdzības
vai 6. pantā minētā Ö lūguma Õ izmanto
starptautiskās konsultācijas vai domstarpību atrisināšanas
procedūras, lēmumus attiecībā uz attiecīgo
procedūru sākšanu, veikšanu vai izbeigšanu pieņem Komisija.
Ja Komisija nolemj ierosināt, veikt vai
izbeigt oficiālas starptautiskas konsultācijas vai domstarpību
atrisināšanas procedūras, tā par to informē
dalībvalstis.
2. Ja pēc tam, kad Savienība ir
rīkojusies saskaņā ar 13. panta 2. punktu, tai
jāpieņem lēmums par tirdzniecības politikas pasākumiem,
kurus pieņem, ievērojot 12. panta 2. punkta trešo daļu
vai 13. pantu, tā nekavējoties rīkojas saskaņā ar
Līguma 207. pantu un vajadzības gadījumā
saskaņā ar Ö jebkuru
citu Õ piemērojamo
procedūru.
ê 37/2014 1. pants
un pielikums, 4. punkta 8. apakšpunkts
15. pants
Ziņojums
Komisija iekļauj informāciju par
šīs regulas īstenošanu savā gada ziņojumā par
tirdzniecības aizsardzības pasākumu piemērošanu un
īstenošanu, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, ievērojot
22.a pantu Padomes Regulā (EK) 1225/2009[9].
ê 3286/94
(pielāgots)
16. pants
Vispārīgi noteikumi
Šo regulu nepiemēro gadījumos, uz
kuriem attiecas citi noteikumi kopējās tirdzniecības politikas
jomā. Tas papildina:
a)           noteikumus, kas ievieš
lauksaimniecības tirgu kopējo organizāciju, un to izpildes
noteikumus, un
b)           saskaņā ar Līguma Ö 352. Õ pantu pieņemtos
īpašos noteikumus, ko piemēro attiecībā uz
lauksaimniecības produktu pārstrādes precēm.
Tas neierobežo ne citus pasākumus, ko var
veikt saskaņā ar Līguma Ö 207. Õ pantu, ne Ö Savienības Õ procedūras to
ar šķēršļiem tirdzniecībā saistīto jautājumu
risināšanā, kurus dalībvalstis izvirza saskaņā ar
Līguma Ö 207. Õ pantu
izveidotajā komitejā.
ê 356/1995 1.
pants (pielāgots)
17. pants
Ö Atcelšana Õ
Regulu (EK) Nr. Ö 3286/94
atceļ Õ.
Atsauces uz atcelto regulu Ö uzskata par
atsaucēm uz šo regulu un tās lasa saskaņā ar atbilstības
tabulu II pielikumā Õ.
18. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā
dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī Õ.
ê
Šī regula ir saistoša
kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.
[3]               Iekļauts likumdošanas programmā 2014.
[4]               Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.
[5]               OV C […], […], […] lpp.
[6]               Padomes 1994. gada 22. decembra Regula (EK)
Nr. 3286/94, ar ko nosaka Kopienas procedūras kopējās
tirdzniecības politikas jomā, lai nodrošinātu Kopienas tiesību
īstenošanu saskaņā ar starptautiskās tirdzniecības
noteikumiem, jo īpaši tiem, kas ieviesti Pasaules tirdzniecības
organizācijas aizgādnībā (OV L 349, 31.12.1994.,
71. lpp.).
[7]               Skat. I pielikumu.
[8]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par
dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011.,
13. lpp.).
[9]               Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK)
Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no
valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343,
22.12.2009., 51. lpp.).
é
I PIELIKUMS
Atceltā regula ar tajā
secīgi veikto grozījumu sarakstu
 Padomes Regula (EK) Nr. 3286/94 (OV L 349, 31.12.1994., 71. lpp.) ||   ||
 || Padomes Regula (EK) Nr. 356/95 (OV L 41, 23.2.1995., 3. lpp.) ||
 || Padomes Regula (EK) Nr. 125/2008 (OV L 40, 14.2.2008., 1. lpp.) ||
 || Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 37/2014 (OV L 18, 21.1.2014., 1. lpp.) || Tikai pielikuma 4. punkts
________________
II PIELIKUMS
Atbilstības
tabula
 Regula (EK) Nr. 3286/94 || Šī regula
 1. pants || 1. pants
 2. panta 1. punkts || 2. panta 1. punkts, ievadvārdi un a) apakšpunkts
 2. panta 2. punkts || 2. panta 1. punkts, b) apakšpunkts
 2. panta 3. punkts || 2. panta 1. punkts, c) apakšpunkts
 2. panta 4. punkts || 2. panta 1. punkts, d) apakšpunkts
 2. panta 5. punkts, pirmā daļa, ievadvārdu pirmā daļa || 2. panta 1. punkts, e) apakšpunkts, ievadvārdi
 2. panta 5. punkts, pirmā daļa, ievadvārdu otrā daļa || 2. panta 1. punkts, e) apakšpunkts, i) punkts, ievadvārdi
 2. panta 5. punkts, pirmā daļa, pirmais ievilkums || 2. panta 1. punkts, e) apakšpunkts, i) punkts, pirmais ievilkums
 2. panta 5. punkts, pirmā daļa, otrais ievilkums || 2. panta 1. punkts, e) apakšpunkts, i) punkts, otrais ievilkums
 2. panta 5. punkts, pirmā daļa, trešais ievilkums || 2. panta 1. punkts, e) apakšpunkts, i) punkts, trešais ievilkums
 2. panta 5. punkts, otrā daļa, ievadvārdi || 2. panta 1. punkts, e) apakšpunkts, ii) punkts, ievadvārdi
 2. panta 5. punkts, otrā daļa, a) apakšpunkts || 2. panta 1. punkts, e) apakšpunkts, ii) punkts, pirmais ievilkums
 2. panta 5. punkts, otrā daļa, b) apakšpunkts || 2. panta 1. punkts, e) apakšpunkts, ii) punkts, otrais ievilkums
 2. panta 6. punkts || 2. panta 1. punkts, f) apakšpunkts
 2. panta 7. punkts || 2. panta 2. punkts
 2. panta 8. punkts || 2. panta 1. punkts, g) apakšpunkts
 3. līdz 6. pants || 3. līdz 6. pants
 7. panta 1. punkts, a) apakšpunkts || 7. panta 1. punkts
 7. panta 1. punkts, b) apakšpunkts || 7. panta 2. punkts
 7. panta 1. punkts, c) apakšpunkts || 7. panta 3. punkts
 7. panta 2. punkts || 8. pants
 8. panta 1. punkts || 9. panta 1. punkts
 8. panta 2. punkts, a) apakšpunkts || 9. panta 2. punkts, pirmā daļa, ievadvārdi un a) apakšpunkts
 8. panta 2. punkts, b) apakšpunkts || 9. panta 2. punkts, pirmā daļa, ievadvārdi un b) apakšpunkts
 8. panta 2. punkts, c) apakšpunkts || 9. panta 2. punkts, otrā daļa
 8. panta 3. punkts || 9. panta 3. punkts
 8. panta 4. punkts, a) apakšpunkts || 9. panta 4. punkts, pirmā daļa, ievadvārdi un a) apakšpunkts
 8. panta 4. punkts, b) apakšpunkts || 9. panta 4. punkts, pirmā daļa, ievadvārdi un b) apakšpunkts
 8. panta 5. līdz 8. punkts || 9. panta 5. līdz 8. punkts
 9. panta 1. punkts || 10. panta 1. punkts
 9. panta 2. punkts, a) apakšpunkts || 10. panta 2. punkts, pirmā daļa
 9. panta 2. punkts, b) apakšpunkts || 10. panta 2. punkts, otrā daļa
 9. panta 3., 4. un 5. punkts || 10. panta 3., 4. un 5. punkts
 10. pants || 11. pants
 11. panta 1. punkts || 12. panta 1. punkts
 11. panta 2. punkts, a) apakšpunkts || 12. panta 2. punkts, pirmā daļa
 11. panta 2. punkts, b) apakšpunkts || 12. panta 2. punkts, otrā daļa
 11. panta 2. punkts, c) apakšpunkts || 12. panta 2. punkts, trešā daļa
 11. panta 3. punkts || 12. panta 3. punkts
 12. pants || 13. pants
 13. pants || 14. pants
 13.a pants || 15. pants
 15. panta 1. punkts, pirmā daļa, ievadvārdi || 16. pants, pirmā daļa, ievadvārdi
 15. panta 1. punkts, pirmā daļa, pirmais ievilkums || 16. pants, pirmā daļa, a) punkts
 15. panta 1. punkts, pirmā daļa, otrais ievilkums || 16. pants, pirmā daļa, b) punkts
 15. panta 1. punkts, otrā daļa || 16. pants, otrā daļa
 15. panta 2. punkts, pirmais teikums || 17. pants, pirmā daļa
 15. panta 2. punkts, otrais teikums || 17. pants, otrā daļa
 16. pants || 18. pants
 ___ || I pielikums
 ___ || II pielikums
_____________


				|

		52012PC0111

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu /* COM/2012/0111 final - 2012/0050 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Priekšlikuma konteksts
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Šis priekšlikums attiecas uz to, kā
antidempinga procedūrā, kas attiecas uz Indijas un Ķīnas
Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu, piemērot
Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par
aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
Eiropas Kopienas dalībvalstis (turpmāk “pamatregula”).
·      Vispārīgais konteksts
Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot
pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā
noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Komisijas Regula (ES) Nr. 1043/2011, ar ko
nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas
Republikas izcelsmes skābeņskābes importam.
·      Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un
mērķiem
Nepiemēro.
2.           Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Procedūrā iesaistītajām
ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas
laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar
pamatregulas noteikumiem.
·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
·      Ietekmes novērtējums
Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot
pamatregulu.
Pamatregulā nav iekļauti
vispārēja ietekmes novērtējuma noteikumi, bet sniegts
pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir
balstīts uz galīgajiem konstatējumiem par dempingu,
kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm.
Tāpēc Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto regulas
priekšlikumu, kas jāpublicē ne vēlāk kā 2012. gada
20. aprīlī.
·      Juridiskais pamats
Padomes 2009. gada 30. novembra Regula
(EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga
cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis.
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Eiropas Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
·      Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Rīcības forma ir aprakstīta
iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
Netiek prasīts norādīt, kā
līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma
mērķim sadala Savienības, valstu valdību,
reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju
un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
·      Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ:
citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo
pamatregula neparedz alternatīvas.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
2012/0050 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko nosaka galīgo antidempinga
maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu par Indijas un
Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes
2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par
aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
Eiropas Kopienas dalībvalstis[1]
(turpmāk “pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta
4. punktu,
ņemot vērā priekšlikumu, ko
Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās
ar padomdevēju komiteju,
tā kā:
1.           PROCEDŪRA
1.1.        Pagaidu pasākumi
(1)       Komisija ar Regulu (ES)
Nr. 1043/2011[2]
(turpmāk „pagaidu regula”) noteica pagaidu antidempinga maksājumu
Indijas un Ķīnas Tautas Republikas (turpmāk „ĶTR”)
izcelsmes skābeņskābes importam. Pagaidu antidempinga
maksājumi bija no 14,6 % līdz 52,2 %.
(2)       Procedūru sāka
pēc tam, kad Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome
(turpmāk „CEFIC”) 2010. gada 13. decembrī iesniedza
sūdzību „Oxaquim S.A.” (turpmāk „sūdzības
iesniedzējs”) vārdā, kas saražo nozīmīgu
daļu — šajā gadījumā vairāk nekā
25 % — no Savienības skābeņskābes
kopējās produkcijas.
(3)       Kā izklāstīts
pagaidu regulas 9. apsvērumā, dempinga un kaitējuma jeb
zaudējumu izmeklēšana aptvēra laika posmu no 2010. gada
1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (turpmāk
„izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Kaitējuma novērtēšanai
būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no
2007. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda
beigām (turpmāk „attiecīgais periods”).
1.2.        Turpmākā
procedūra
(4)       Pēc tam, kad tika
izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika nolemts
noteikt pagaidu antidempinga pasākumus (turpmāk “pagaidu izpaušana”),
vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku
informāciju, izsakot viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām,
kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Proti, viens
ražotājs eksportētājs no Indijas, kas to lūdza, tika
uzklausīts Tirdzniecības ģenerāldirektorāta
uzklausīšanas amatpersonas klātbūtnē.
(5)       Komisija turpināja
vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu
galīgajiem konstatējumiem.
(6)       Pagaidu regulas
150. apsvērumā Ķīnas uzņēmumi, kas vēl
nebija pieteikušies, bet uzskatīja, ka būtu nosakāma tiem
individuāla maksājuma likme, aicināti 10 dienu laikā
pēc publicēšanas pieteikties. Neviens Ķīnas
uzņēmums nepieteicās.
(7)       Pēc tam visas personas
tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru
pamata tika plānots ieteikt galīga antidempinga maksājuma
noteikšanu Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābes importam
un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras nodrošinātas ar
pagaidu maksājumu (turpmāk „galīgā izpaušana”). Visām
personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās
varēja izteikt piezīmes saistībā ar galīgo izpaušanu.
(8)       Mutiskās un
rakstiskās piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās
personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā
ņemtas vērā.
1.3.        Personas, uz kurām
attiecas procedūra
(9)       Par procedūrā
iesaistītajām personām nav saņemtas piezīmes,
tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 3. līdz
8. apsvērumu.
2.           ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN
LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
2.1.        Attiecīgais ražojums
(10)     Attiecīgais ražojums ir
aprakstīts pagaidu regulas 10. un 11. apsvērumā,
proti, tā ir Indijas un ĶTR izcelsmes skābeņskābe, kas
var būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai
bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7),
ūdens šķīdumā vai neizšķīdināta un ko
pašlaik klasificē ar KN kodu ex 2917 11 00.
(11)     Pastāv divi
skābeņskābes veidi: nerafinēta skābeņskābe
un rafinēta skābeņskābe. Rafinētu
skābeņskābi, ko ražo ĶTR, bet ne Indijā, ražo
nerafinētas skābeņskābes attīrīšanas
procesā, kura mērķis ir atbrīvoties no dzelzs,
hlorīdiem, metāla daļiņām un citiem
piemaisījumiem.
(12)     Skābeņskābei ir
plašs lietojums, piemēram, to izmanto kā reducētāju un
balinātāju, lieto farmaceitiskajā sintēzē un
ķīmisko vielu ražošanā.
2.2.        Līdzīgais ražojums
(13)     Izmeklēšanā
atklājās, ka skābeņskābei, ko Savienībā ražo
un pārdod Savienības ražošanas nozare, skābeņskābei,
ko ražo un pārdod Indijas un ĶTR iekšzemes tirgū, un skābeņskābei,
ko importē Savienībā no Indijas un ĶTR,
būtībā ir vienas un tās pašas fizikālās un
ķīmiskās pamatīpašības un vieni un tie paši gala
lietojumi.
(14)     Par attiecīgo ražojumu
vai līdzīgo ražojumu nav saņemtas piezīmes, tāpēc
ar šo apstiprina pagaidu regulas 10. līdz 13. apsvērumu.
3.           DEMPINGS
3.1.        Indija
3.1.1.     Ievadpiezīme
(15)     Pagaidu regulas 14. apsvērumā Komisija
konstatēja — nevar uzskatīt, ka viens Indijas ražotājs
eksportētājs sadarbojies, tādēļ konstatējumi par
šo uzņēmumu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu tika
izdarīti, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.
(16)     Pēc pagaidu
konstatējumu izpaušanas šim uzņēmumam, „Star Oxochem Pvt. Ltd”,
tas sniedza papildu paskaidrojumus un precizējumus saistībā ar
informāciju, ko bija iesniedzis agrāk izmeklēšanas gaitā.
Tas arī lūdza iespēju tikt uzklausītam Komisijā un
Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas
amatpersonas klātbūtnē. Uzņēmums apgalvoja —
ņemot vērā, ka tas ir iesniedzis atbildes uz anketas
jautājumiem, un paturot prātā, ka Komisijas dienesti bija
apmeklējuši uzņēmumu, kā arī ņemot vērā
tikko sniegtos papildu paskaidrojumus un precizējumus, nebūtu
pareizi, ja uzņēmumu turpinātu uzskatīt par ražotāju
eksportētāju, kas izmeklēšanā nekādā veidā
nesadarbojās.
(17)     Ņemot vērā
iepriekšminēto, jo īpaši sniegtos papildu paskaidrojumus un
precizējumus, Komisijas dienesti uzskata, ka tie var izmantot daļu no
sākotnējās informācijas, proti, datus par eksporta
cenām, jo tie tika atzīti par ticamiem. No iepriekšminētajiem
apsvērumiem izriet, ka pagaidu konstatējumi, kas izklāstīti
pagaidu regulas 14. apsvērumā, paliek spēkā tikai
daļēji un ka konstatējumi par šo uzņēmumu atbilstoši
pamatregulas 18. panta 1. punktam un 18. panta 3. punktam
daļēji balstās uz pieejamajiem faktiem un daļēji uz
tā eksporta cenām.
3.1.2.     Normālā
vērtība
(18)     Attiecībā uz
metodiku, kas izmantota, lai aprēķinātu normālo
vērtību Indijai, nav sniegtas piezīmes. Tādējādi
apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 18. apsvērumā
izklāstītos konstatējumus par uzņēmumu, kas
sadarbojās.
(19)     Attiecībā uz „Star
Oxochem” un ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus
(16. un 17. apsvērums), normālo vērtību
saskaņā ar pamatregulas 18 panta 1. punktu noteica,
pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. Tādējādi normālo
vērtību šim uzņēmumam noteica, pamatojoties uz cita
uzņēmuma, kas sadarbojās, proti, „Punjab Chemicals”, vidējo
svērto reprezentatīvo pārdošanas apjomu vietējā
tirgū.
3.1.3.     Eksporta cena
(20)     Piezīmes nav
saņemtas, tāpēc apstiprina pagaidu regulas
19. apsvērumā izklāstītā eksporta cenas
noteikšana uzņēmumam „Punjab Chemicals”.
(21)     Ņemot vērā secinājumus,
kas izklāstīti 16. un 17. apsvērumā, saskaņā
ar pamatregulas 2. panta 8. punktu „Star Oxochem” eksporta cena tika
noteikta, pamatojoties uz cenu, ko faktiski maksājuši neatkarīgi pircēji
vai kas tiem jāmaksā par attiecīgo ražojumu, kad to eksportē
uz Savienību.
3.1.4.     Salīdzinājums
(22)     Par normālās
vērtības un eksporta cenu salīdzinājumu nav saņemtas
piezīmes, tāpēc apstiprina pagaidu regulas 20. un
21. apsvērumu attiecībā uz ražotāju, kas
sadarbojās, „Punjab Chemicals”.
(23)     Attiecībā uz „Star Oxochem”
tika izdarītas korekcijas saskaņā ar pamatregulas 2. panta
10. punktu, pamatojoties uz pārbaudītu „Punjab Chemicals”
sniegtu informāciju.
3.1.5.     Dempinga starpība
(24)     Attiecībā uz
ražotāju, kas sadarbojās, nav iesniegtas piezīmes par Komisijas
pagaidu konstatējumiem. Tāpēc apstiprina pagaidu regulas
22. un 23. apsvērumā minēto dempinga starpību.
(25)     Attiecībā uz „STAR
Oxochem”, ņemot vērā iepriekšminētos apsvērumus,
dempinga starpība, kas izteikta kā procentuālā daļa no
CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir
31,5 %.
(26)     Indijas
puses sadarbība bija neliela (mazāk par 80 %), tāpēc
tika provizoriski uzskatīts, ka vispiemērotākā metode
valsts mēroga dempinga starpības noteikšanai būtu izmantot
darījumu, ko dempings skāris visvairāk un ko veikusi persona,
kuras sadarbojās. Šis darījums nav izņēmums ne daudzuma, ne
cenas ziņā, tāpēc to uzskata par reprezentatīvu
izlasi, kas palīdz iegūt pamatotu un samērīgu rezultātu
attiecībā uz dempinga starpību, kas noteikta ražotājam,
kurš sadarbojās.
(27)     Ņemot vērā
iepriekšminēto, apstiprina pagaidu regulas 24. un 25. apsvēruma
konstatējumus.
(28)     Tādējādi
galīgā dempinga starpība Indijā, ko izsaka kā
procentuālo daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai,
pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:
 Uzņēmums || Galīgā dempinga starpība
 „Punjab Chemicals and Crop Protection Limited” || 22,8 %
 „Star Oxochem Pvt. Ltd” || 31,5 %
 Visi pārējie uzņēmumi || 43,6 %
3.2.        Ķīnas Tautas
Republika
3.2.1.     Tirgus ekonomikas režīms
(TER)/individuāls režīms (IR)
(29)     Atbilstoši pagaidu regulai
viena Ķīnas uzņēmumu grupa pieprasīja piemērot
TER vai IR, ja TER netiek piemērots, bet cita Ķīnas
uzņēmumu grupa pieprasīja piemērot vienīgi IR. Kā
izklāstīts pagaidu regulas 26. līdz
32. apsvērumā, prasība piemērot TER tika
noraidīta, bet abām uzņēmumu grupām provizoriski tika
piemērots IR.
(30)     Par šiem pagaidu
konstatējumiem piezīmes nav iesniegtas, un ar šo apstiprina pagaidu
regulas 26. līdz 32. apsvērumu.
3.2.2.     Analogā valsts
(31)     Nav saņemtas
piezīmes par analogās valsts izvēli. Tādējādi ar
šo apstiprina pagaidu regulas 33. un 34. apsvērumu.
3.2.3.     Normālā
vērtība
(32)     Pagaidu regulā
paskaidrots, ka Komisija noteica atsevišķu normālo vērtību
gan nerafinētai, gan rafinētai
skābeņskābei. Normālo vērtību nerafinētai
skābeņskābei noteica, pamatojoties uz normālo
vērtību, kas aprēķināta Indijai, savukārt
normālo vērtību rafinētai skābeņskābei, ko
Indijā neražo, aprēķināja, pamatojoties uz Indijas nerafinētas
skābeņskābes ražošanas izmaksām un koriģējot
tās ar 12 % palielinājumu, lai ņemtu vērā papildu
ražošanas izmaksas, kā arī pārdošanas, vispārējās
un administratīvās izmaksas un peļņu.
(33)     Abi ražotāji, kas
sadarbojās, no Ķīnas apstrīdēja 12 %
palielinājumu papildu ražošanas izmaksām, apgalvojot, ka Komisija
nekad nav pārbaudījusi šīs papildu izmaksas un ka tās
šķiet tikai aptuvenas aplēses, kas balstītas uz metodiku, kura
netika viņiem atklāta pagaidu izpaušanas laikā. Viens no
ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka pēc viņa
aplēsēm papildu ražošanas izmaksas ir tikai 5 %, taču
viņš šo apgalvojumu nepamatoja ar pierādījumiem.
(34)     Tiek norādīts, ka
palielinājums noteikts, pamatojoties uz informāciju, ko snieguši paši
Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.
Pirmkārt, jāatzīmē, ka tas pats uzņēmums, kas
šobrīd apgalvo, ka papildu ražošanas izmaksas ir tikai 5 %,
sākotnēji savā TER/IR pieprasījuma veidlapā skaidri
norādīja, ka papildu izmaksas ir 10–15 %. Otrkārt, veicot
pārbaudes apmeklējumus uzņēmumos, abi ražotāji, kas
sadarbojās, apstiprināja, ka salīdzinājumā ar
nerafinētas skābeņskābes ražošanas izmaksām
rafinētas skābeņskābes ražošanā papildu izmaksas ir
10–12 %. Treškārt, šo pēdējo papildu ražošanas izmaksu
līmeni 10–12 % apmērā apstiprināja arī
Savienības ražošanas nozares aprēķini. Ņemot vērā
informāciju, ko sniedza ražotāji, kuri sadarbojās, 12 %
palielinājumu uzskatīja par atbilstošu.
(35)     Nav saņemta ne pamatota
informācija, ne pierādījumi, kas pamatotu mazāku
palielinājumu, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 35.
līdz 37. apsvērumā izklāstītos
konstatējumus.
3.2.4.     Eksporta cena
(36)     Abiem ražotājiem
eksportētājiem no ĶTR tika piešķirts IR, tāpēc
saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu to eksporta
cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, ko faktiski maksājis
pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā vai kas tam
jāmaksā.
(37)     Par eksporta cenu nav
saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas
38. apsvērumu.
3.2.5.     Salīdzinājums
(38)     Viens no ražotājiem, kas
sadarbojās, apgalvoja, ka, izdarot korekciju saskaņā ar
pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu, no eksporta cenas
nevajadzētu izslēgt tā saistītā tirgotāja
pārdošanas, vispārējās un administratīvās
izmaksas, kā arī komisijas maksas. Ražotājs paziņoja, ka
tā saistītā tirgotāja tiešās pārdošanas izmaksas
jau ir izslēgtas no eksporta cenas, lai iegūtu EXW cenu, ko,
izmantojot tos pašus kritērijus, salīdzināt ar normālo
vērtību.
(39)     Ražotājs apgalvoja, ka
tā saistītais tirgotājs bija pilnībā piederošs
meitasuzņēmums, un, ņemot vērā eksporta
peļņas sadales stratēģiju grupā, neņēma
komisijas maksu. Turklāt uzņēmums apgalvoja, ka
pārējās pārdošanas, vispārējās un
administratīvās izmaksas ir uzņēmuma darbības
apvienotās izmaksas un nav izmaksas, kas tieši saistītas ar
pārdošanu, tādēļ tās nevajadzētu izslēgt no
eksporta cenas.
(40)     Pamatregulas 2. panta
10. punkta i) apakšpunkts nosaka, ka komisijas maksa ir arī
uzcenojums, ko saņem tirgotājs, ja šāda tirgotāja funkcijas
ir līdzīgas tā pārstāvja funkcijām, kurš
strādā, pamatojoties uz komisijas maksu. Tāpēc nav
būtiski, vai komisijas maksa tiešām tika samaksāta vai ne.
Būtiski ir, vai tirgotājs tālāk pārdeva preces ar
uzcenojumu un vai tirgotāja funkcijas bija līdzīgas
pārstāvja funkcijām.
(41)     Pierādījumi, kas
iegūti pirms tirdzniecības uzņēmuma pārbaudes un
tās laikā, liecina, ka izmeklēšanas periodā tirgotājs
pārdeva saistītā ražotāja ražoto skābeņskābi
pircējam Eiropas Savienībā. Tajā pašā laikā
ražotājs arī eksportēja ražojumu tieši tam pašam pircējam
Eiropas Savienībā. Tādējādi saistītais
tirgotājs dublēja ražotāja darbību ar citiem darbiniekiem
citā birojā un citā pilsētā, šādi radot savas
izmaksas, kas iekļautas eksporta cenā.
(42)     Pierādījumi liecina
arī, ka tirdzniecības uzņēmums iegādājās
eksportētās preces no saistītā ražotāja
eksportētāja un pats pārdeva tās tālāk ar
uzcenojumu pēc tam, kad bija noslēdzis sarunas par cenām ar
galīgo neatkarīgo pircēju.
(43)     Pierādījumi tika
savākti arī par tirdzniecības uzņēmumu, kas veic
pārstāvja funkcijas. Pirmkārt, šie pierādījumi
liecina, ka ražotājs pārdevis ievērojamus attiecīgā
ražojuma apjomus tieši ES, kā arī eksportējis uz ES ar
saistītā tirdzniecības uzņēmuma starpniecību.
Tikai aptuveni viena trešdaļa no apjoma, kas pārdots ES, tika
pārdota ar šā saistītā uzņēmuma
starpniecību. Tirgotājs arī pārdeva tālāk
skābeņskābi, kas bija iepirkta no citiem nesaistītiem
ražotājiem. Pierādījumi liecina, ka vairāk nekā pusi
no skābeņskābes apjoma tirgotājs pirka no nesaistītiem
piegādātājiem un mazāk nekā pusi tas pirka no saistītā
ražotāja.
(44)     Tādējādi
tirgotāju nevar uzskatīt par ražotāja eksportētāja
iekšējo eksporta nodaļu, kaut arī tas saistīts ar
ražotāju eksportētāju.
(45)     Iesniegtie un
pārbaudītie pierādījumi arī skaidri liecina, ka
tirgotājs maksā par saistītā ražotāja
eksportētāja piegādātajām precēm tikai pēc
tam, kad pircējs ES ir samaksājis tirgotājam. Tāpēc
finansiālo risku uzņemas ražotājs, nevis tirgotājs.
(46)     Tādēļ tika
uzskatīts, ka tirgotājs veic funkcijas, kas ir līdzīgas
tā pārstāvja funkcijām, kurš strādā, pamatojoties
uz komisijas maksu. Tādējādi noraida apgalvojumu, ka attiecībā
uz komisijas maksu nevajadzētu izdarīt korekcijas atbilstoši
2. panta 10. punkta i) apakšpunktam.
(47)     Tāpat nevar pieņemt
apgalvojumu, ka pārdošanas, vispārējās un
administratīvās izmaksas nebūtu jāņem vērā,
jo tās neietver tiešās pārdošanas izmaksas. Šādas pieskaitāmās
izmaksas ietekmē uzņēmuma izmaksu struktūru un tātad
ietekmē eksporta cenu. Tāpēc šo izmaksu daļu izslēdza
no eksporta cenas, lai varētu taisnīgi salīdzināt
normālo vērtību ar ražotāja eksporta cenu. Šo apgalvojumu
noraida.
(48)     Komisijas maksa ir noteikta,
pamatojoties uz nesaistītā ES importētāja peļņas
normu, nevis uz tirgotāja faktisko uzcenojumu, kas bija ievērojami
lielāks. Šī metodika tika uzskatīta par piemērotāku,
jo citādi faktiskais uzcenojums būtu noteikts, balstoties uz
iekšējām norēķinu cenām, kas neatspoguļo
faktiskos tirgus apstākļus.
(49)     Par normālās
vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu nav saņemtas
piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 39. līdz
44. apsvērumu.
3.2.6.     Dempinga starpības
Ražotājiem eksportētājiem, kas
sadarbojās
(50)     Viena ražotāju
eksportētāju grupa apgalvoja, ka būtu jānosaka
individuāla dempinga starpības atsevišķi gan nerafinētai,
gan rafinētai skābeņskābei. Viņi apgalvoja — lai
gan dempinga starpības tika noteiktas, pamatojoties uz vidējās
svērtās normālās vērtības un vidējās
svērtās eksporta cenas salīdzinājumu pa attiecīgā
ražojuma veidiem, abiem skābeņskābes veidiem tika
aprēķināta viena kopīga dempinga starpība. Viņi
apgalvoja, ka būtu pareizāk noteikt dempinga starpību katram
skābeņskābes veidam, jo grupā ietilpst divi ražošanas
uzņēmumi, no kuriem viens ražo rafinētu
skābeņskābi, bet otrs ražo nerafinētu
skābeņskābi.
(51)     Nerafinētu
skābeņskābi var aizstāt ar rafinētu
skābeņskābi. Abus skābeņskābes veidus
klasificē ar to pašu KN kodu un abus veidus nevar viegli vienu no otra
atšķirt. Skābeņskābes tīrība ir tāda pati,
atšķiras citu produktu līmeņi palikušajā „atlieku”
produktā. Abi veidi atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai,
tāpēc saskaņā ar ierasto praksi tika noteikta viena
dempinga starpība. Ņemot vērā to, cik ievērojama ir
cenu atšķirība starp abiem veidiem un cik grūti ir tos
atšķirt vienu no otra, individuālas dempinga starpības
rafinētai un nerafinētai skābeņskābei palielinātu
pasākumu apiešanas risku. Apgalvojums par vajadzību noteikt individuālu
dempinga starpību rafinētai un nerafinētai
skābeņskābei noraida, un ar šo apstiprina dempinga
starpības, kas noteiktas pagaidu regulas 45. un
46. apsvērumā.
(52)     Visbeidzot, tā pati
ražotāju eksportētāju grupa apšaubīja
atšķirīgās dempinga starpības, kas noteiktas abām
ražotāju eksportētāju grupām no ĶTR, un lūdza
izskaidrot aprēķināšanas metodiku un rafinētas un
nerafinētas skābeņskābes klasifikāciju, ņemot vērā
to, kā atšķiras dempinga starpība abām
eksportētāju grupām.
(53)     Attiecībā uz
abām ražotāju eksportētāju grupām no ĶTR
izmantoja to pašu metodiku, un attiecīgā ražojuma vidējā
svērtā eksporta cena ietver gan rafinētu, gan nerafinētu
skābeņskābi. Tāpēc atšķirīgās dempinga
starpības var tiek saglabātas, vienkārši balstoties uz
attiecīgo veidu relatīvo eksporta apjomu un ņemot
vērā, ka rafinētu skābeņskābi parasti pārdod
dārgāk nekā nerafinētu.
(54)     Tādējādi
galīgās dempinga starpības, ko izsaka kā procentuālo
daļu no CIF cenas līdz Savienības robežai, pirms nodokļa
nomaksas, ir šādas:
 Uzņēmums || Galīgā dempinga starpība
 „Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd” un „Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd” || 37,7 %
 „Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd” || 14,6 %
Visiem pārējiem ražotājiem
eksportētājiem, kuri nesadarbojās
(55)     Par
dempinga starpībām nav saņemtas citas piezīmes,
tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 47. un
48. apsvērumu.
(56)     Tādējādi valsts
mēroga dempinga starpību nosaka 52,2 % apmērā no CIF
cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, un ar šo
apstiprina pagaidu regulas 49. apsvērumu.
4.           KAITĒJUMS
4.1.        Savienības
produkcija un Savienības ražošanas nozare
(57)     Kāds ražotājs
eksportētājs pauda viedokli, ka atsauce uz diviem Savienības
ražotājiem, kuri veido Savienības ražošanas nozari, pagaidu regulas
50. un 51. apsvērumā (sūdzības iesniedzējs un
otrs ražotājs, kas nesadarbojās) pienācīgi neatspoguļoja
situāciju attiecībā uz makroekonomiskajiem
rādītājiem. Tāpat tika apgalvots, ka informāciju par
ražotāju, kas nesadarbojās, kā arī par trešo
Savienības ražotāju, kurš bija izbeidzis skābeņskābes
ražošanu, nevajadzētu ņemt vērā un nevajadzētu
iekļaut atsevišķos makroekonomiskajos rādītājos (skat.
pagaidu regulas 72., 74. un 78. apsvērumu). Pirmkārt, ar šo
apstiprina, ka pretēji tam, kas noradīts pagaidu regulas 50. un
51. apsvērumā, attiecīgajā periodā
Savienībā faktiski bija trīs attiecīgā ražojuma
ražotāji, kas veidoja Savienības ražošanas nozari pamatregulas
4. panta 1. punkta nozīmē, tādējādi
pārstāvot 100 % no Savienības produkcijas. Otrkārt,
apgalvojumu, ka skaitļus, kas attiecas uz ražotāju, kurš
nesadarbojās, un trešo Savienības ražotāju, kurš
2008. gadā izbeidza darbību, nevajadzētu ņemt
vērā, noraida, jo, lai veiktu kaitējuma analīzi un
iegūtu visprecīzāko pārskatu par ekonomisko stāvokli
Savienības ražošanas nozarē, kā noteikts pamatregulas
4. panta 1. punktā, ir pareizi iekļaut visus zināmos
skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo periodu.
(58)     Tas pats ražotājs
eksportētājs arī apgalvoja, ka iemesli, kuru dēļ
trešais ražotājs bija izbeidzis līdzīgā ražojuma ražošanu,
izmeklēšanā netika pienācīgi pārbaudīti.
Tomēr šo lietu izmeklēšanā izskatīja, un
uzņēmums, nesniedzot papildu paskaidrojumus, vienkārši
minēja faktu, ka „iekšēju iemeslu” dēļ ir izbeidzis
līdzīgā ražojuma ražošanu. Turklāt viens ražotājs
eksportētājs piekrita šim paskaidrojumam un apgalvoja, ka lēmums
izbeigt ražošanu nebija saistīts ar apgalvojumu par Ķīnas
ražotāju veikto dempingu, tādējādi nonākot
pretrunā informācijai, ko sūdzības iesniedzējs
darīja zināmu sūdzības nekonfidenciālajā
versijā, kur ir teikts, ka „[uzņēmums] pilnībā
izbeidza ražošanu, slēdzot rūpnīcu Ķīnas un Indijas
agresīvā dempinga dēļ”. Taču ražotājs
eksportētājs nesniedza citu informāciju saistībā ar
apgalvojumu par ražošanas apjoma rādītājiem, kuri attiecās
uz šo trešo Savienības ražotāju. Tādējādi šis
jautājums neatspēko faktu, ka datus, kas attiecas uz šo trešo ES
ražotāju, varētu izmantot šajā izmeklēšanā.
(59)     Cits ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka minimālais slieksnis, lai
piedalītos procedūras uzsākšanā, nebija pienācīgi
izpausts un faktiski netika sasniegts. Kā minēts pagaidu regulas
2. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs saražoja
vairāk nekā 25 % no Savienības kopējās skābeņskābes
produkcijas, un neviens ražotājs, izsakot iebildumus, nav pieteicies pirms
izmeklēšanas sākšanas. Nekonfidenciālais dokuments
iekļāva informatīvu paziņojumu, kas apkopoja pārbaudes
rezultātus izmeklēšanas sākuma stadijā. Turklāt
kaitējuma analīze, kas veikta saskaņā ar pamatregulas
4. panta 1. punktu, aptvēra Savienības ražošanas nozares
lielāko daļu.
(60)     Par Savienības
produkcijas un Savienības ražošanas nozares definīciju nav
saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu
regulas 50. un 51. apsvērumu ar šīs regulas
57. apsvērumā iekļauto precizējumu.
4.2.        Attiecīgā
Savienības tirgus noteikšana
(61)     Ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka iekšējām vajadzībām
izmantotā skābeņskābe nebūtu jāņem
vērā, nosakot atsevišķus kaitējuma
rādītājus, un katrā ziņā tāda pati
konsekventa pieeja būtu jāpiemēro visiem kaitējuma
rādītājiem. Taču iekšējām vajadzībām
izmantotās skābeņskābes un brīvajam tirgum
paredzētās skābeņskābes nodalīšana izskaidrota
pagaidu regulas 52., 53. un 55. apsvērumā un atbilstoši
pamatregulai analīzē galvenā uzmanība tika pievērsta
brīvajam tirgum paredzētajai produkcijai, kaut arī
atsevišķu kaitējuma rādītāju noteikšanai tika
iekļauta gan iekšējām vajadzībām, gan brīvajam
tirgum paredzētā produkcija, kā norādīts
55. apsvērumā. Atsevišķus kaitējuma
rādītājus patiesi var pārbaudīt tikai
saistībā ar līdzīgā ražojuma izmantošanu
brīvajā tirgū, jo, ņemot vērā to, kā notiek
iekšējā pārdošana, pārdevēju un pircēju
attiecības varētu sagrozīt šos rādītājus.
Tāpēc šo apgalvojumu noraida.
(62)     Par attiecīgā
Savienības tirgus noteikšanu nav saņemtas citas piezīmes,
tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 52. līdz 55.
apsvērumu.
4.3.        Patēriņš
Savienībā
(63)     Par patēriņu
Savienībā nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar šo
apstiprina pagaidu regulas 56. līdz 58. apsvērumu.
5.           Imports no
attiecīgajām valstīm
5.1.        Attiecīgā importa
ietekmes kumulatīvs novērtējums
(64)     Par attiecīgā
importa ietekmes kumulatīvo novērtējumu nav saņemtas
piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 59. līdz
62. apsvērumu.
5.2.        Imports par dempinga
cenām no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa
(65)     Par attiecīgo valstu
importa apjomu un tirgus daļu nav saņemtas piezīmes,
tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 63. un
64. apsvērumu.
5.3.        Cenas
importam par dempinga cenām un cenu samazinājums
(66)     Kā minēts pagaidu
regulas 144. apsvērumā, veicot kaitējuma starpības
aprēķinu, tika pienācīgi koriģētas ĶTR un
Indijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējās
importa cenas, ņemot vērā importa izmaksas un muitas
nodokļus. Taču ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka
Komisija kaitējuma starpības aprēķinā nav
pilnībā iekļāvusi 6,5 %, kas atbilst parastajam muitas
nodoklim. Šo apgalvojumu atzina par pamatotu un gan šim ražotājam
eksportētājam, gan pārējiem ražotājiem
eksportētājiem, kas sadarbojās, attiecīgi
koriģēja kaitējuma starpības aprēķinus.
Tomēr tas neietekmēja ierosinātos galīgos pasākumus,
kas norādīti šīs regulas 87. apsvērumā.
(67)     Par cenām importam par
dempinga cenām un cenu samazinājumu nav saņemtas citas
piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 65. līdz
68. apsvērumu.
6.           Savienības ražošanas
nozares ekonomiskais stāvoklis
(68)     Kā minēts
57. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja,
ka skaitļus, kas attiecas uz trešo Savienības ražotāju, kurš
izbeidza skābeņskābes ražošanu 2008. gadā,
nevajadzēja iekļaut dažos makroekonomiskajos rādītājos
(skat. pagaidu regulas 72., 74. un 78. apsvērumu). Taču faktiski
Savienībā ir trīs līdzīgā ražojuma ražotāji,
kas veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta
1. punkta izpratnē un pārstāvot 100 % no
Savienības produkcijas visā attiecīgajā periodā, lai
arī viens ražotājs pirms IP izbeidza skābeņskābes
ražošanu. Apgalvojumu, ka skaitļus, kas attiecas uz trešo Savienības
ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza darbību, nevajadzētu
ņemt vērā, noraida, jo, lai noteiktu ekonomisko stāvokli
Savienības ražošanas nozarē, ir pareizi iekļaut visus ar
ražošanas apjomu saistītos skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo
periodu.
(69)     Tas pats ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka, neraugoties uz
66. apsvērumā minēto apgalvojumu par kļūdu,
skaitļi pagaidu regulas 6. tabulā attiecībā uz
darbinieku skaitu, kopējām gada algām un vidējām
darbaspēka izmaksām uz vienu darbinieku nesakrīt. Tomēr
ražotājs eksportētājs, apgalvojot, ka vidējā alga
pieaugusi par 21 %, nenoradīja pareizo skaiti, kad jo
patiesībā tas ir 19 %.
(70)     Attiecībā uz
ekonomisko krīzi pagaidu regulas 95. līdz
97. apsvērums skaidri parāda, ka imports no
attiecīgajām valstīm turpināja iegūt tirgus daļu,
kaut arī patēriņš samazinājās, un negatīvi
ietekmēja dažādus kaitējuma rādītājus,
piemēram, pārdošanas apjomus, nodarbinātību, ražošanas
jaudu un tirgus daļu.
(71)     Par pagaidu regulas 69.
līdz 94. apsvērumu nav saņemtas piezīmes,
tāpēc ar šo apstiprina minētos apsvērumus.
7.           Secinājums par
kaiTĒJUMU
(72)     Ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka pretēji pagaidu konstatējumiem
Savienības ražošanas nozarei nav nodarīts būtisks
kaitējums. Tika apgalvots, ka kopumā negatīvās tendences
Savienības ražošanas nozarē bija saistītas ar 2008. gada
ekonomisko krīzi un kļūdainu informācijas iekļaušanu
par trešo Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza
ražošanu — un tādēļ pārskats par kaitējumu ir
sagrozīts. Tomēr, kā minēts iepriekš, trešā
ražotāja iekļaušana tika uzskatīta par pareizu un attiecīgo
valstu tirgus daļa turpināja palielināties pat krīzes
apstākļos.
(73)     Tādējādi ar šo
apstiprina pagaidu regulas 94. līdz 98. apsvērumu, kur
secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts
būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta
nozīmē.
8.           CĒLOŅSAKARĪBA
(74)     Viens ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka, iekļaujot datus par trešo
Savienības ražotāju, kurš 2008. gadā izbeidza
skābeņskābes ražošanu, sagrozīti pagaidu secinājumi
par cēloņsakarības analīzi, ko vajadzējis balstīt
vienīgi uz toreizējiem ražotājiem. Līdzīgi kā
attiecībā uz kaitējuma analīzi, kas minēta iepriekš,
tika konstatēts, ka secinājumus par līdzīgo ražojumu tiktu
sagrozīt tieši tad, ja trešais ražotājs netiktu iekļauts.
Tomēr, kā minēts 57. apsvērumā iepriekš,
attiecīgos datus par šo uzņēmumu būtu vajadzējis
iekļaut arī analīzē par ekonomisko stāvokli
Savienības ražošanas nozarē, tādējādi šo apgalvojumu
noraida.
(75)     Viens ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka imports par dempinga cenām nevar
būt galvenais kaitējuma cēlonis, jo importa apjoms par dempinga
cenām pieauga vienlaikus ar Savienības ražošanas nozares
rentabilitātes uzlabošanos. Tomēr šis nelielais rentabilitātes
uzlabojums neatspēko secinājumu, ka kopējā
rentabilitāte saglabājās ļoti zema un zem 8 %
peļņas normas. Bez tam, kaut arī 2008. gadā un atkal
IP laikā ievērojami pieauga patēriņš, Savienības
ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 9 %
salīdzinājumā ar importu no Ķīnas attiecīgajā
periodā.
(76)     Cits ražotājs
eksportētājs apgalvoja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju,
Savienības ražošanas nozare IP laikā sasniedza peļņu, kas
gandrīz atbilda mērķa peļņai 8 %
apmērā. Informācija par peļņas apjomu attiecas tikai
uz vienu Savienības ražotāju, tāpēc precīzus
peļņas līmeņus nevar publicēt. Tomēr, kā
izklāstīts pagaidu regulas 88. apsvērumā, pēc
2009. gadā piedzīvotajiem zaudējumiem sūdzības
iesniedzējs guva nelielu peļņu IP laikā.
Pieņēmumi, kurus ražotājs eksportētājs izmantoja, lai
secinātu, ka IP laikā gūtā peļņa varētu
atbilst mērķa peļņai, patiesībā nebija pareizi,
jo tie neietvēra attiecīgos sūdzības iesniedzēja
finanšu un ražošanas datus, kurus nevarēja izpaust konfidencialitātes
dēļ. Sūdzības iesniedzēja peļņas
līmenis tika rūpīgi pārbaudīts, tostarp pārbaudes
apmeklējumā, tādēļ apgalvojums, ka IP laikā
gūtā peļņa gandrīz atbilda mērķa
peļņas apjomam, tika atzīts par nepareizu.
(77)     Par
cēloņsakarību nav saņemtas citas piezīmes,
tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 99. līdz 122.
apsvērumu.
9.           SAVIENĪBAS INTERESES
(78)     Divi importētāji
apgalvoja, ka pasākumu rezultātā ES varētu pietrūkt
skābeņskābes. Tika apgalvots, ka Savienības ražošanas
nozare nevar apmierināt ES pieprasījumu pēc
skābeņskābes.
(79)     Izmeklēšanā
atklājās, ka IP laikā sūdzības iesniedzējam bija
neizmantota jauda. Turklāt sūdzības iesniedzējs norādīja,
ka pašlaik palielina ražošanu, kaut arī jaudas izmantojuma
palielināšana prasa zināmu laiku, jo attiecīgā ražojuma
ražošanā izmanto ķīmiskās reakcijas. Tomēr,
pamatojoties uz ES patēriņa datiem un kopējo ES jaudu, var
uzskatīt, ka tad, kad sūdzības iesniedzējs sāks ražot
ar gandrīz pilnu jaudu, tas spēs apmierināt kopējo
Savienības pieprasījumu pēc nerafinētas
skābeņskābes. Attiecībā uz rafinētu
skābeņskābi tiek atgādināts, ka lielāko daļu
rafinētās skābeņskābes izmanto tādu ražojumu
ražošanā, kurus pēc tam eksportē, tāpēc klienti
varētu izmantot režīmu „ievešana pārstrādei”. Turklāt
galvenajam Ķīnas rafinētas skābeņskābes
eksportētājam ir viena no zemākajām ierosinātajām
maksājuma likmēm (14,6 %).
(80)     Bez tam sūdzības
iesniedzējs apgalvoja, ka (nerafinētas) skābeņskābes
pasaules tirgū dominē Ķīnas ražotāji, kas nosaka
šā ražojuma cenu līmeni. Pašlaik Ķīnas ražotāji
pārsvarā darbojas savā iekšzemes tirgū, un nevar
izslēgt, ka gadījumā, ja nebūtu ieviesti pasākumi un
vienīgais ES nerafinētas skābeņskābes ražotājs
izbeigtu ražošanu, lietotājiem ES būtu jāsaskaras ar
piegādes drošības problēmām, kā arī hronisku
ražojuma trūkumu un oligopolistiskām cenām.
(81)     Cits
importētājs/lietotājs, kas darbojas citā
pakārtotā tirgus segmentā atšķirībā no
iepriekšējā, apgalvoja, ka pagaidu pasākumi negatīvi
ietekmējuši to viņa ražojumu ražošanas rentabilitāti, kuru
ražošanā skābeņskābe ir galvenais izejmateriāls,
tomēr nesniedza nekādu sīkāku informāciju.
Uzņēmums tika aicināts piedalīties uzklausīšanā,
lai pārspriestu šīs bažas un sniegtu pierādījumus,
taču tas neizrādīja interesi. Tāpēc šos apgalvojumus
nevarēja pārbaudīt.
(82)     Par Savienības
interesēm nav saņemtas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu
regulas 123. līdz 139. apsvērumu.
10.         GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI
10.1.      Kaitējuma novēršanas
līmenis
(83)     Kā minēts iepriekš
66. apsvērumā, ražotājs eksportētājs apgalvoja,
ka Komisija kaitējuma starpības aprēķinā nav
iekļāvusi 6,5 %, kas atbilst parastajam muitas nodoklim. Šis apgalvojums
tika atzīts par daļēji pareizu, jo daļai
importētās produkcijas, kuru piegādāja ES pircējam
pēc nodokļu nomaksas, nodoklis bija novērtēts zemāks.
Tāpēc attiecīgi koriģēja kaitējuma starpības,
bet tas būtiski neietekmēja ierosinātos galīgos
pasākumus (skat. šīs regulas 87. apsvērumu).
(84)     Ņemot vērā
secinājumus par „Star Oxochem”, kaitējuma starpība arī šim
ražotājam eksportētājam tika noteikta, pamatojoties uz to pašu
aprēķinu metodiku, kas noteikta pagaidu regulas 142. līdz
144. apsvērumā.
(85)     Par kaitējuma
novēršanas līmeni nav saņemtas piezīmes, tāpēc ar
šo apstiprina pagaidu regulas 145. līdz 148. apsvērumu.
10.2.      Maksājumu veids un apjoms
(86)     Ņemot
vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas
9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums
būtu jānosaka konstatētās dempinga starpības
apmērā, jo visiem attiecīgajiem ražotājiem
eksportētājiem kaitējuma apjoms tika konstatēts
lielāks par dempinga starpību.
(87)     Pamatojoties uz
iepriekšminēto, dempinga un kaitējuma starpības ir šādas:
 Uzņēmuma/koncerna nosaukums || Kaitējuma starpība (%) || Dempinga starpība (%) || Pagaidu maksājums (%) || Ierosinātais maksājums (%)
 Indija ||   ||   ||   ||
 „Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)” || 38,9 || 22,8 || 22,8 || 22,8
 „Star Oxochem Pvt. Ltd” || 32,3 || 31,5 || 43,6 || 31,5
 Visi pārējie uzņēmumi || 47,9 || 43,6 || 43,6 || 43,6
 ĶTR ||   ||   ||   ||
 „Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd” un „Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd” || 53,3 || 37,7 || 37,7 || 37,7
 „Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd” || 18,7 || 14,6 || 14,6 || 14,6
 Visi pārējie uzņēmumi || 63,5 || 52,2 || 52,2 || 52,2
(88)     Uzņēmumu
individuālās antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas
šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz šīs izmeklēšanas
secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas
gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem
uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts
mēroga maksājumam, ko piemēro „visiem pārējiem
uzņēmumiem”) tādējādi piemēro tikai to ražojumu
importam, kuru izcelsme ir Indija un ĶTR un kurus ražojuši šie
uzņēmumi – tātad konkrētās minētās
juridiskās personas. Minētās likmes nevar piemērot
importētajiem ražojumiem, ko ražojis cits uzņēmums, kura
nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas
rezolutīvajā daļā, tostarp subjekti, kas saistīti ar
norādītajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecina “visiem
pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.
(89)     Ikviena prasība
piemērot šīs individuālās antidempinga maksājuma
likmes (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai pēc
jauna ražošanas vai tirdzniecības subjekta izveidošanas) būtu
jāadresē Komisijai[3],
pievienojot visu attiecīgo informāciju jo īpaši par
izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistīta ar
ražošanu, pārdošanas apjomiem vietējā tirgū un eksporta
preču pārdošanas apjomiem, kas saistīti, piemēram, ar
minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām
ražošanas un tirdzniecības struktūrvienībās.
Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti
attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu,
kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.
(90)     Visas personas tika
informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru
pamata tika plānots ieteikt galīgo antidempinga maksājumu
noteikšanu ĶTR un Indijas izcelsmes skābeņskābes importam.
Tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc
galīgās izpaušanas varēja izteikt iebildumus.
(91)     Ieinteresēto personu
iesniegtās piezīmes tika pienācīgi izskatītas.
Nevienas no saņemtajām piezīmēm nespēja mainīt
izmeklēšanas konstatējumus.
(92)     Lai nodrošinātu pareizu
antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušā maksājuma
likme būtu jāpiemēro ne tikai eksportētājiem, kas
nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri IP laikā
neeksportēja. Tomēr aicinām uzņēmumus, kuri
izmeklēšanas periodā neeksportēja, ja tie izpilda pamatregulas
11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt
pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar minēto
pantu, lai šo uzņēmumu stāvokli pārbaudītu
atsevišķi.
10.3.      Pagaidu maksājumu
galīgā iekasēšana
(93)     Ņemot vērā
konstatēto dempinga starpību lielumu un Savienības ražošanas
nozarei nodarīto kaitējuma līmeni, tiek uzskatīts, ka
summas, kas iemaksātas kā nodrošinājums par pagaidu regulas noteiktajiem
pagaidu maksājumiem, būtu jāiekasē galīgi apjomā,
kas vienāds ar noteikto galīgo maksājumu lielumu. Ja
galīgais maksājums ir mazāks par pagaidu maksājumu,
būtu jāatmaksā tā summa, kas provizoriski iekasēta un
pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu.
11.         SAISTĪBAS
(94)     Viens Indijas ražotājs
eksportētājs un divi Ķīnas Tautas Republikas ražotāji
eksportētāji piedāvāja cenu saistības
saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.
(95)     Attiecīgā ražojuma
cenas pēdējos gados ir ievērojami svārstījušās,
un tādējādi tas nav piemērots, lai uz to attiecinātu
nemainīgas cenas saistības. Lai novērstu šo problēmu,
Indijas ražotājs eksportētājs piedāvāja iekļaut
punktu par indeksāciju, taču nenoteica attiecīgo minimālo
cenu. Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka nevarēja noteikt
tiešu saikni starp cenu svārstībām un galveno izejmateriālu
cenu svārstībām, tādējādi indeksācija netiek
uzskatīta par piemērotu. Turklāt šā uzņēmuma
sadarbošanās līmenis izmeklēšanā un tā sniegto datu
precizitāte nebija izcila. Tādējādi Komisija nebija
pārliecināta, ka šā uzņēmuma saistības varēs
reāli uzraudzīt.
(96)     Bez tam saistībā ar
ĶTR ražotājiem eksportētājiem izmeklēšanā tika
konstatēts, ka pastāv dažādi attiecīgā ražojuma veidi,
kurus nevar viegli atšķirt un kuru cenas ievērojami atšķiras.
Tādējādi viena minimālā cena visiem ražojumu veidiem,
ko piedāvā viens no Ķīnas ražotājiem
eksportētājiem, nenovērstu dempinga kaitīgo ietekmi.
Turklāt abi attiecīgie ĶTR ražotāji eksportētāji
ražo dažādus citus ķīmiskos produktus un var pārdot
ražojumus visiem patērētājiem Eiropas Savienībā ar
saistītu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību. Tas
radītu nopietnu šķērskompensācijas risku un
ārkārtīgi apgrūtinātu saistību reālu uzraudzību.
Atšķirīgās minimālās cenas, ko ierosināja citi
Ķīnas ražotāji eksportētāji, arī padarītu
uzraudzību par neiespējamu, jo būtu sarežģīti
atšķirt dažādus ražojumu veidus. Balstoties uz iepriekšminēto,
tika secināts, ka saistību piedāvājumus nevar pieņemt,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
12.         Ar šo tiek noteikts
galīgais antidempinga maksājums tādas Indijas un Ķīnas
Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam, kas var
būt dihidrāta (CUS numurs 0028635-1 un CAS numurs 6153-56-6) vai
bezūdens formā (CUS numurs 0021238-4 un CAS numurs 144-62-7), ūdens
šķīdumā vai neizšķīdināta un ko pašlaik klasificē
ar KN kodu ex 2917 11 00 (TARIC kods
2917 11 00 91).
13.         Galīgā antidempinga
maksājuma likme, ko piemēro turpmāk minēto
uzņēmumu ražoto 1. punktā minēto ražojumu neto cenai
ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas,
ir šāda.
 Valsts || Uzņēmums || Antidempinga maksājuma likme % || TARIC papildu kods
 Indija || „Punjab Chemicals and Crop Protection Limited” || 22,8 || B230
 „Star Oxochem Pvt. Ltd” || 31,5 || B270
 Visi pārējie uzņēmumi || 43,6 || B999
 ĶTR || „Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd”; „Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.” || 37,7 || B231
 „Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd ” || 14,6 || B232
 Visi pārējie uzņēmumi || 52,2 || B999
14.         Šā panta
2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteikto
individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja
dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs
rēķins, kas atbilst pielikumā izklāstītajām
prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro
visiem pārējiem uzņēmumiem piemērojamo maksājuma
likmi.
15.         Ja nav noteikts citādi,
piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.
2. pants
Galīgi iekasē summas, kas
nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstīgi
Komisijas Regulai (ES) Nr. 1043/2011, ar ko nosaka pagaidu antidempinga
maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes
skābeņskābes importam. Nodrošinātās summas, kas
pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu summu, atmaksā.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Šīs regulas 1. panta
4. punktā minētajā derīgajā rēķinā
jābūt uzņēmuma pārstāvja parakstītam
paziņojumam šādā formā:
(1)
rēķina izrakstītāja
uzņēmuma pārstāvja vārds, uzvārds un
ieņemamais amats,
(2)
šāds paziņojums: “Es, apakšā
parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā
norādītās skābeņskābes apjoms, kas pārdots
eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un
adrese) (TARIC papildu kods) (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka
šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga
un pareiza.”
Datums un paraksts
[1]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
[2]               OV L 275, 20.10.2011., 1. lpp.
[3]               European Commission
                Directorate-General for Trade
                Directorate H, Office: N105 04/092
                B - 1049 Brussels