				|

		52013PC0184

			Priekšlikums PADOMES REGULA par apgrozībai paredzēto euro monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem (Pārstrādāta redakcija) /* COM/2013/0184 final - 2013/0096 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           1987. gada 1. aprīlī
Komisija nolēma[1]
sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem uzsākt visu tiesību aktu kodifikāciju
ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka
šī ir minimālā prasība un ka struktūrām
jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par
kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka noteikumi ir
skaidri un viegli saprotami.
2.           Komisija uzņēmās Padomes
1998. gada 3. maija Regulas (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai
paredzēto euro monētu nominālvērtībām un
tehniskajiem datiem[2]
kodifikāciju, un iesniedza attiecīgu priekšlikumu likumdevējam[3]. Jaunā regula
pārņemtu dažādos tajā ietvertos aktus[4].
3.           Likumdošanas procedūras
gaitā, tās atzinumā par kodifikācijas priekšlikumu[5], Eiropas
Centrālā banka (ECB) ieteica ieviest noteiktas izmaiņas
attiecībā uz tehniskajiem datiem, kas izklāstīti
tabulā, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 975/98 1. pantā,
kā arī kodificētā teksta projekta I pielikumā. Tā
kā ierosinātā minētā Pielikuma pārstrādāšana
nozīmētu izdarīt grozījumus pēc būtības, un
tādēļ būtu vairāk nekā vienkārša
kodifikācija, tika uzskatīts par nepieciešamu piemērot
1994. gada 20. decembra Iestāžu nolīguma – Paātrināta
darba metode tiesību aktu oficiālai kodifikācijai[6] – 8. punktu[7], ņemot
vērā Kopīgo deklarāciju par minēto punktu[8].
4.           Grozījums, kas jāizdara
Regulas (EK) Nr. 975/98 1. pantā iekļautajā tabulā, paredz
aizstāt visas pastāvošās vērtības attiecībā
uz monētu biezumu ar jaunajām vērtībām. Minētajā
tabulā monētu biezums norādīts trešajā ailē,
zemsvītras piezīmē atzīmējot, ka biezuma
vērtības ir orientējošas. Kā tas tika norādīts
iepriekšminētajā ECB atzinumā, lai arī iespējams, ka
šīs orientējošās vērtības bija vienīgās
vērtības, ko varēja noteikt 1998. gadā, kad apgrozībai
paredzēto euro monētu tehniskās specifikācijas tika
pieņemtas pirmo reizi, tagad tiek uzskatīts par piemērotu šīs
orientējošās vērtības aizstāt ar patiesajām euro
monētu biezuma vērtībām, kas ir labi zināmas un ko
kaltuves izmantoto kā atsauces vērtības monētu
ražošanā. Minētā grozījuma rezultātā būtu jādzēš
Regulas (EK) Nr. 975/98 13. apsvērums, kurš satur paziņojumu par
pastāvošo monētu biezuma vērtību orientējošo raksturu.
5.           Tādēļ attiecīgi Regulas
(EK) Nr. 975/98 kodificēto redakciju būtu jāpārveido
pārstrādātā redakcijā, lai iekļautu nepieciešamos
grozījumus.
ê 975/98
(pielāgots)
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
2013/0096 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par apgrozībai paredzēto è1 euro ç monētu
nominālvērtībām un tehniskajiem datiem
(Pārstrādāta redakcija)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā Ö 128. Õ panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[9],
ņemot vērā Eiropas
Centrālās Bankas atzinumu[10],
tā kā:
ò jauns
(1)       Padomes
1998. gada 3. maija Regula (EK) Nr. 975/98 par apgrozībai
paredzēto euro monētu nominālvērtībām un
tehniskajiem datiem[11]
ir vairākas reizes būtiski grozīta[12].Tā
kā nepieciešams veikt jaunus grozījumus, skaidrības
dēļ minētā regula būtu
jāpārstrādā.
ê 975/98 2.
apsvērums (pielāgots)
(2)       Saskaņā ar
Līguma Ö 128. Õ panta 2. punktu
dalībvalstis var izlaist Ö euro Õ monētas
apgrozībā saskaņā Ö ar Õ apstiprinājumu,
ko attiecībā uz emisijas apjomu sniegusi Eiropas Centrālā
banka (ECB). Padome Ö pēc
Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu
un ECB Õ var pieņemt
pasākumus, lai saskaņotu visu apgrozībai paredzēto
monētu nominālvērtības un tehniskos datus tādā
mērā, lai nodrošinātu to vienmērīgu apgrozību Ö Savienībā Õ.
ê 975/98 3. apsvērums
(pielāgots)
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
(3)       è1 Euro ç naudaszīmju
vērtība Ö ir Õ robežās no 5
līdz 500 Ö euro Õ. Naudaszīmju un
monētu nominālvērtības Ö dod Õ iespēju veikt è1 euro ç vai centos izteiktas
summas skaidras naudas maksājumus.
ê 975/98 5.
apsvērums (pielāgots)
(4)       Ö Savienības Õ vienotās
metāla naudas sistēmai vajadzētu piesaistīt
sabiedrības uzticību un izraisīt tehnoloģiskus
jauninājumus, kas Ö nodrošina, ka
tā ir Õ droša, uzticama un
efektīva sistēma.
ê 975/98 6.
apsvērums (pielāgots)
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
(5)       Sistēmas
vispārēja pieņemšana ir viens no svarīgākajiem Ö Savienības Õ metāla naudas
sistēmas mērķiem. Sabiedrības uzticība sistēmai
ir atkarīga no è1 euro ç monētu
fiziskajām pazīmēm, kam ir jānodrošina, cik iespējams,
ērta lietošana.
ê 975/98 7. Apsvērums
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
(6)       Notika apspriedes ar
patērētāju asociācijām, Eiropas Neredzīgo
savienību un automatizētās tirdzniecības
pārstāvjiem, lai ņemtu vērā īpašās
vajadzības, kādas ir nozīmīgām naudas lietotāju
grupām. Lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz è1 euro ç un sekmētu to,
ka lietotāji pieņem metāla naudas sistēmu, bija
jānodrošina, ka tās būtu viegli identificējamas,
pateicoties to ārējām pazīmēm un pazīmēm
pēc taustes.
ê 975/98 8.
apsvērums (pielāgots)
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
(7)       è1 Euro ç monētu
nošķiršana Ö ir Õ
vienkāršāka, un pie tām Ö var Õ vieglāk
pierast, Ö jo pastāv atbilstība
Õ starp diametru un
monētas vērtību.
ê 975/98 9. apsvērums
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
(8)       Ir vajadzīgi daži
speciāli drošības pasākumi, lai samazinātu iespējas
viltot 1 un 2 è1 euro ç monētas,
ņemot vērā to augsto vērtību. Metodi, pēc kuras
monētas tiek izgatavotas no trīs kārtām un izmantojot divu
dažādu krāsu kombināciju, uzskata par visefektīvāko
drošības pasākumu, kāds ir pieejams.
ê 975/98 11.
apsvērums (pielāgots)
(9)       Eiropas Parlamenta un Padomes
1994. gada 30. jūnija Direktīva 94/27/EK, ar ko divpadsmito
reizi groza Direktīvu 76/769/EEK par dalībvalstu normatīvo un
administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz dažu
bīstamu vielu un preparātu tirgū laišanas un lietošanas[13] Ö ierobežo Õ niķeļa
izmantošanu dažos produktos sakarā ar to, ka tas attiecīgos
apstākļos var izsaukt alerģiju. Minētā direktīva
neattiecas uz monētām. Šķiet, Ö ka
sabiedrības veselības apsvērumu dēļ Õ ir vēlams
samazināt monētu niķeļa saturu.
ê 975/98 13. apsvērums
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
No è1 euro ç monētām
paredzētā tehnisko datu kopuma tikai biezuma vērtība ir
orientējoša rakstura, jo monētu faktiskais biezums ir atkarīgs
no paredzētā diametra un svara,
ê 975/98 10.
apsvērums un 566/2012 3. apsvērums (pielāgots)
(10)     Paredzot, ka viena
monētas puse ir Ö kopīga Õ Eiropas puse un otra
– Ö atšķirīga Õ valsts puse,
attiecīgi tiek pausta ideja par Eiropas monetāro savienību
dalībvalstu starpā. Euro monētu kopīgajā Eiropas
pusē ir norādīts gan vienotās valūtas nosaukums, gan
monētas nominālvērtība. Valsts pusē nebūtu
jāatkārto ne vienotās valūtas nosaukums, ne monētas
nominālvērtība.
ê 566/2012 4.
apsvērums
(11)     Monētas valsts pusē
vajadzētu būt skaidrai norādei par emisijas dalībvalsti,
lai monētas lietotāji bez grūtībām varētu
identificēt emisijas dalībvalsti.
ê 566/2012 5.
apsvērums
(12)     Uzrakstu uz euro monētu
jostas vajadzētu uzskatīt par valsts pusi, un tādēļ
tajā varētu neatkārtot norādes par monētas
nominālvērtību, izņemot attiecībā uz 2 euro monētu
un ar noteikumu, ka izmanto tikai skaitli “2” vai – lietojot attiecīgu
alfabētu – terminu “euro”, vai abus iepriekšminētos.
ê 566/2012 6.
apsvērums
(13)     Euro
monētu valsts puses dizainparaugus izvēlas katra dalībvalsts,
kuras naudas vienība ir euro, un to izveidē būtu jāņem
vērā fakts, ka euro monētas ir apgrozībā ne tikai to
emisijas dalībvalstī, bet visā eurozonā. Lai
nodrošinātu, ka monētas ir uzreiz atpazīstamas kā euro
monētas arī to valsts pusē, dizainparaugu vajadzētu
pilnībā aptvert 12 Savienības karoga zvaigznēm.
ê 566/2012 7.
apsvērums
(14)     Lai
atvieglotu apgrozības monētu atpazīstamību un
nodrošinātu atbilstīgu nepārtrauktību monētu emisijai,
dalībvalstīm būtu jāļauj mainīt parasto
apgrozības monētu valsts puses dizainparaugus tikai reizi piecpadsmit
gados, izņemot gadījumus, kad mainās uz monētas
norādītais valsts vadītājs. Tam tomēr nebūtu
jāskar izmaiņas, kas nepieciešamas, lai novērstu naudas
viltošanu. Par izmaiņām apgrozības monētu
kopīgajā Eiropas pusē būtu jālemj Padomei, un
balsstiesības būtu jāparedz tikai dalībvalstīm, kuru
naudas vienība ir euro.
ê 566/2012 8.
apsvērums
(15)     Atsevišķām
dalībvalstīm būtu jāatļauj emitēt piemiņas
monētas, lai pieminētu būtiskus valsts vai Eiropas nozīmes
notikumus, savukārt uz visu to dalībvalstu, kuru naudas vienība
ir euro, kopīgi emitētajām piemiņas monētām
būtu jāattēlo tikai tādi elementi, kuriem ir ļoti
svarīga nozīme Eiropas mērogā. Šādam nolūkam
vispiemērotākā ir monēta ar 2 euro
nominālvērtību, galvenokārt monētas lielā
diametra un tās tehnisko parametru dēļ, kas piedāvā
pienācīgu aizsardzību pret viltošanu.
ê 566/2012 9.
apsvērums
(16)     Ņemot
vērā to, ka euro monētas ir apgrozībā visā
eurozonā, un lai novērstu neatbilstīgu dizainparaugu
izmantošanu, par euro monētu valsts puses dizainparaugu projektiem
emisijas dalībvalstīm būtu citai citu un Komisiju
jāinformē pirms plānotās emisijas dienas. Komisijai
būtu jāpārbauda dizainparaugu atbilstība šīs regulas
tehniskajām prasībām. Dizainparaugu projektu iesniegšana
Komisijai būtu jāveic pietiekami laicīgi pirms
plānotās emisijas dienas, lai nepieciešamības gadījumā
emisijas dalībvalstis varētu dizainparaugu mainīt.
ê 566/2012 10.
apsvērums
(17)     Turklāt
būtu jānosaka vienādi nosacījumi euro monētu valsts
puses dizainparaugu apstiprināšanai, lai izvairītos no tādu
dizainparaugu izvēles, kurus kādās dalībvalstīs
varētu uzskatīt par neatbilstīgiem. Ņemot vērā
to, ka tik jutīgs jautājums kā euro monētu valsts puses
dizainparaugs ir emisijas dalībvalstu kompetencē, īstenošanas
pilnvaras būtu jāpiešķir Padomei. Jebkuri īstenošanas
lēmumi, kurus Padome pieņem uz šā pamata, būtu cieši
saistīti ar tiesību aktiem, kurus Padome pieņem uz
Līguma 128. panta 2. punkta pamata. Tādēļ to Padomes
locekļu, kas pārstāv dalībvalstis, kuru naudas vienība
nav euro, balsstiesību apturēšana attiecībā uz minēto Padomes lēmumu pieņemšanu būtu
jāpiemēro atbilstīgi Līguma 139. panta 4. punktam.
Procedūrai būtu jāļauj emisijas dalībvalstīm nepieciešamības
gadījumā laikus mainīt dizainparaugus,
ê 975/98
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
ê 975/98
(pielāgots)
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
1. pants
è1 Euro ç monētu sērijas
veido astoņas monētu nominālvērtības no 1 centa
līdz 2 è1 euro ç, kuri Ö atbilst I
pielikumā izklāstītajiem tehniskajiem datiem. Õ
ê 566/2012 1.
pants
2. pants
Šajā regulā izmanto šādas
definīcijas:
1)           “apgrozības monētas” ir
apgrozībai paredzētās euro monētas, kuru
nominālvērtības un tehniskie dati ir minēti 1. pantā;
2)           “parastās monētas” ir
apgrozības monētas, izņemot piemiņas monētas;
3)           “piemiņas monētas” ir
apgrozības monētas, kas paredzētas, lai pieminētu kādu
īpašu notikumu, kā noteikts 9. pantā.
3. pants
Apgrozības monētām ir
kopīga Eiropas puse un atšķirīga valsts puse.
4. pants
1. Apgrozības monētu valsts
pusē neatkārto norādes par monētas
nominālvērtību vai kādu tās daļu. Uz tās
neatkārtojas vienotās valūtas vai kādas tās
apakškategorijas nosaukums, ja vien šāda norāde nav sniegta
saistībā ar atšķirīga alfabēta lietojumu.
2. Atkāpjoties no 1. punkta,
uzrakstā uz 2 euro monētas jostas var iekļaut norādi par
nominālvērtību ar noteikumu, ka izmanto tikai skaitli “2” vai –
lietojot attiecīgu alfabētu – terminu “euro”, vai abus
iepriekšminētos.
5. pants
Visu nominālvērtību
apgrozības monētu valsts pusē ir norāde par emisijas
dalībvalsti, izmantojot dalībvalsts nosaukumu vai tā
saīsinājumu.
6. pants
1. Apgrozības monētu valsts
pusē ir atveidots aplis no 12 zvaigznēm, kuras pilnībā
ietver valsts dizainparaugu, tostarp gada zīmi un norādi par emisijas
dalībvalsts nosaukumu. Tas neizslēdz iespēju, ka daži
dizainparauga elementi var iesniegties aplī ar zvaigznēm, ar
noteikumu, ka visas zvaigznes ir skaidri un pilnībā saskatāmas.
12 zvaigznes ir attēlotas tādā pašā veidā kā
Savienības karogā.
2. Dizainparaugu apgrozības monētu
valsts pusei izvēlas, ņemot vērā, ka euro monētas ir
apgrozībā visās dalībvalstīs, kuru naudas vienība
ir euro.
ê 566/2012 1.
pants (pielāgots)
7. pants
1. Izmaiņas parasto monētu valsts
pušu dizainparaugos var izdarīt tikai reizi Ö 15 Õ gados, neskarot
izmaiņas, kas nepieciešamas, lai novērstu naudas viltošanu.
2. Neskarot 1. punktu, var veikt izmaiņas
parasto monētu dizainparaugu valsts pusēs, ja mainās uz
monētas norādītais valsts vadītājs. Tomēr, ja
amats ir brīvs uz pagaidu laiku vai šādus pienākumus pilda
pagaidu vadītājs, Ö tas
nepiešķir Õ papildu
tiesības šādai izmaiņai.
ê 566/2012 1.
pants
8. pants
Emisijas dalībvalstis atjaunina savas
parasto monētu valsts puses, lai pilnībā izpildītu šīs
regulas prasības līdz 2062. gada 20. jūnijam.
9. pants
1. Piemiņas monētu dizainparaugs
atšķiras no parasto monētu valsts dizainparauga, un tajā atveido
tikai tādus elementus, kuri ir svarīgi valsts vai Eiropas
mērogā. Visu to dalībvalstu, kuru naudas vienība ir euro,
kopīgi emitētajās piemiņas monētās attēlo
tikai tādus elementus, kuriem ir ļoti svarīga nozīme
Eiropas mērogā, un to dizainparaugs neskar minēto
dalībvalstu iespējamās konstitucionālās prasības.
2. Uzraksts uz piemiņas monētu
jostas ir tāds pats kā uzraksts uz parasto monētu jostas.
3. Piemiņas monētu nominālvērtība
var būt tikai 2 euro.
10. pants
1. Dalībvalstis informē cita citu
par apgrozības monētu jaunu valsts pušu dizainparaugu projektiem,
tostarp par uzrakstu uz monētu jostas un – attiecībā uz
piemiņas monētām – par plānoto emisijas apjomu, pirms
minēto dizainparaugu oficiāla apstiprinājuma.
2. Pilnvaras apstiprināt apgrozības
monētu jaunās vai mainītās valsts puses dizainparaugus
piešķir Padomei, kas pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu
vairākumu atbilstīgi 3. līdz 7. punktā
izklāstītajai kārtībai.
Pieņemot šajā pantā
minētos lēmumus, balsošanas tiesības dalībvalstīm,
kuru naudas vienība nav euro, tiek apturētas.
3. Piemērojot 1. punktu, emisijas
dalībvalsts apgrozības monētu jaunos dizainparaugu projektus
Padomei, Komisijai un pārējām dalībvalstīm, kuru
naudas vienība ir euro, parasti iesniedz vismaz trīs mēnešus pirms
plānotās emisijas dienas.
4. Septiņās dienās pēc 3.
punktā minētās iesniegšanas jebkura dalībvalsts, kuras
naudas vienība ir euro, var, nosūtot Padomei un Komisijai
argumentētu atzinumu, izteikt iebildumus par emisijas dalībvalsts
ierosināto dizainparauga projektu, ja pastāv iespēja, ka
minētais dizainparauga projekts var izraisīt tās
iedzīvotāju negatīvu reakciju.
5. Ja Komisija uzskata, ka dizainparauga projektā
nav ievērotas šajā regulā noteiktās tehniskās
prasības, tā septiņās dienās pēc 3. punktā
minētās iesniegšanas nosūta Padomei negatīvu
vērtējumu.
6. Ja attiecīgi 4. un 5. punktā
minētajā termiņā Padomei nav iesniegts argumentēts
atzinums vai negatīvs vērtējums, tiek uzskatīts, ka Padome
lēmumu par dizainparauga apstiprināšanu ir pieņēmusi
nākamajā dienā pēc 5. punktā minētā
termiņa beigām.
7. Visos pārējos gadījumos
Padome par dizainparauga projekta apstiprināšanu lemj bez
kavēšanās, ja vien septiņās dienās pēc
argumentēta atzinuma vai negatīva vērtējuma iesniegšanas
emisijas dalībvalsts neatsauc savu iesniegumu un neinformē Padomi par
nodomu iesniegt jaunu dizainparauga projektu.
8. Visu atbilstīgo informāciju
saistībā ar jaunajiem apgrozības monētu valsts
dizainparaugiem Komisija publicē Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
11. pants
Šīs regulas 4., 5. un 6. pantu un 9.
panta 2. punktu:
a)           nepiemēro apgrozības
monētām, kas emitētas vai izgatavotas pirms
2012. gada 19. jūnija;
b)           pārejas laikā, kas beidzas
2062. gada 20. jūnijā, nepiemēro dizainparaugiem, kurus jau
likumīgi izmantoja uz apgrozības monētām 2012. gada 19.
jūnijā.
Apgrozības monētas, kas
emitētas vai izgatavotas pārejas laikā, var saglabāties
kā likumīgsmaksāšanas līdzeklis bez laika ierobežojuma.
ê
12. pants
Regulu (EK) Nr. 975/98 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības
tabulu, kas atrodas III pielikumā.
ê 975/98
(pielāgots)
13. pants
Šī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā
dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī Õ.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā
                                                                       priekšsēdētājs
ê 975/98
(pielāgots)
è1 Kļūdu
labojums (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.)
è2 423/1999
1. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts
è3 423/1999
1. pants, 1. punkts, b) apakšpunkts
è4 423/1999
1. pants, 1. punkts, c) apakšpunkts
è5 423/1999
1. pants, 2. punkts,
ð jauns
I PIELIKUMS
Ö Tehniskie dati,
kas minēti 1. pantā Õ
 Norādītā vērtība (è1 euro ç) || Diametrs mm || Biezums mm (1) || Svars g || Forma || Krāsa || Sastāvs || Josta
 2 || 25,75 || 1,95 ð 2,20 ï || 8,5 || Apaļa || Ārējā puse: balta Iekšējā puse: dzeltena || varš–niķelis (CU75Ni25) Trīs kārtas: Niķeļa misiņš/niķelis/niķeļa misiņš CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 || Uzraksts uz smalki rievotas jostas
 1 || 23,25 || 2,125 ð 2,33 ï || 7,5 || Apaļa || Ārējā puse: dzeltena Iekšējā puse: balta || niķeļa misiņš (CuZn20Ni5) Trīs kārtas: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 || Rievota ar intervāliem
 0,50 || 24,25 || è2 1,88ç ð 2,38 ï || è3 7,8 ç || Apaļa || Dzeltena || ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5 Sn1 || è4 Smalki viļņota monētas josta ç
 0,20 || 22,25 || 1,63 ð 2,14 ï || 5,7 || Apaļa ar dziļām rievām || Dzeltena || ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5 Sn1 || Gluda
 0,10 || 19,75 || 1,51 ð 1,93 ï || 4,1 || Apaļa || Dzeltena || ziemeļu zelts Cu89Al5Zn5 Sn1 || è5 Smalki viļņota monētas josta ç
 0,05 || 21,25 || 1,36 ð 1,67 ï || 3,9 || Apaļa || Sarkana || Ar varu pārklāts tērauds || Gluda
 0,02 || 18,75 || 1,36 ð 1,67 ï || 3 || Apaļa || Sarkana || Ar varu pārklāts tērauds || Gluda ar rievu
 0,01 || 16,25 || 1,36 ð 1,67 ï || 2,3 || Apaļa || Sarkana || Ar varu pārklāts tērauds || Gluda
 (1)             Biezuma vērtības ir orientējošas.
_____________
é
II PIELIKUMS
Atceltā regula ar sekojošo
grozījumu sarakstu
 Padomes Regula (EK) Nr. 975/98 || (OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.) ||
 || Padomes Regula (EK) Nr. 423/1999 || (OV L 52, 27.2.1999., 2. lpp.)
 || Padomes Regula (ES) Nr. 566/2012 || (OV L 169, 29.6.2012., 8. lpp.)
_____________
III PIELIKUMS
Atbilstības
tabula
 Regula (EK) Nr. 975/98 || Šī regula
 1. pants, ievadvārdi || 1. pants
 1.a pants || 2. pants
 1.b pants || 3. pants
 1.c pants || 4. pants
 1.d pants || 5. pants
 1.e pants || 6. pants
 1.f pants || 7. pants
 1.g pants || 8. pants
 1.h pants || 9. pants
 1.i pants || 10. pants
 1.j pants, ievadvārdi, a) punkts un b) punkta pirmais teikums || 11. pants, pirmā daļa
 1.j pants, b) punkta otrais teikums || 11. pants, otrā daļa
 __ || 12. pants
 2. pants || 13. pants
 1. pants, tabula || I pielikums
 __ || II pielikums
 __ || III pielikums
_____________
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Izstrādāts atbilstīgi Komisijas
Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire
kodifikācija, COM(2001) 645 galīgā redakcija.
[3]               COM(2010) 691 galīgā redakcija.
[4]               Skat. šī priekšlikuma II pielikumu.
[5]               Eiropas Centrālās bankas 2011. gada 4. marta atzinums
par priekšlikumu Padomes regulai par apgrozībai paredzēto euro
monētu nominālvērtībām un tehniskajiem datiem
(kodificēta redakcija) (OV L 114, 12.4.2011., 1. lpp.).
[6]               OV L 102, 4.4.1996., 2. lpp.
[7]               "Ja likumdošanas procesa laikā tiek
konstatēts, ka ir nepieciešams veikt vairāk nekā vienkāršu
kodifikāciju un izdarīt grozījumus pēc būtības,
tad attiecīgā gadījumā Komisija ir atbildīga par
jebkādu priekšlikumu iesniegšanu."
[8]               "Eiropas Parlaments, Padome un Komisija
piebilst, ka gadījumos, ja ir nepieciešams veikt vairāk nekā
vienkāršu kodifikāciju un izdarīt grozījumus pēc
būtības, Komisijai būs iespējams izvēlēties,
izvērtējot katru gadījumu, vai nu tās priekšlikuma
vietā sagatavot pārstrādātu redakciju vai arī iesniegt
atsevišķu grozījumu priekšlikumu, saglabājot tās kodifikācijas
priekšlikumu, un, kad grozījums pēc būtības ir
pieņemts, iekļaut to kodifikācijas priekšlikumā."
[9]               OV C […], […], […] lpp.
[10]             OV C […], […], […] lpp.
[11]             OV L 139, 11.5.1998., 6. lpp.
[12]             Skat. II pielikumu.
[13]             OV L 188, 22.7.1994., 1. lpp.