				|

		52013PC0757

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko attiecībā uz 2014.–2018. gada perioda finanšu shēmu groza Regulu (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu /* COM/2013/0757 final - 2013/0367 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Ar šo iniciatīvu paredzēts
nodrošināt 2016. gada lauku saimniecību struktūras
apsekojuma un saistīto projektu finansējumu. Regulā (EK)
Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras
apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, noteikts,
ka lauku saimniecību struktūras apsekojumi (LSSA) 2010. gadā
jāveic kā lauku saimniecību skaitīšana, savukārt 2013.
un 2016. gadā ― kā izlases veida apsekojumi. Turklāt
regulā noteikts, ka 2010. vai 2011. gadā jāveic
lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojums. Lai veiktu šos apsekojumus,
dalībvalstīm un Komisijai nepieciešams ievērojams
finansējums. Saskaņā ar regulu ES var segt maksimāli 75 %
no dalībvalsts izmaksām, kuras radušās, veicot šos apsekojumus.
Katrai valstij ir noteiktas maksimālās atmaksājamās summas.
Apsekojumi ir iekļauti divos daudzgadu finanšu shēmas periodos,
tāpēc nebija iespējams paredzēts visu finansējumu
vienlaikus. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1166/2008 14. pantu
budžeta lēmējinstitūcija un likumdevēja iestāde
pēc Komisijas priekšlikuma nosaka 2016. gada LSSA finanšu shēmu,
pamatojoties uz jauno finanšu shēmu periodam, kas sākas 2014. gadā.
Turklāt jāņem vērā
Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Tas
nozīmē, ka regula jāgroza, lai iekļautu arī
maksimālo ieguldījumu Horvātijai.
Eiropas Statistikas sistēmas (ESS)
stratēģijā teikts, ka Eiropas Statistikas sistēmas
komitejai būtu jābūt padomdevējai un jāpalīdz
Komisijai izmantot īstenošanas pilnvaras. Tas nozīmē, ka Lauksaimniecības
statistikas pastāvīgā komiteja komitoloģijas
procedūrās būtu jāaizstāj ar ESSK.
Ar šo priekšlikumu Regula Nr. 1166/2008
tiek atjaunināta šādi: i) tiek izveidota 2014.–2018. gada
finanšu shēma; ii) tiek noteikts ES maksimālais
finansiālais ieguldījums Horvātijai, lai segtu izmaksas, kas
radušās, veicot LSSA; un iii) tiek mainīta komiteja, kas palīdz
Komisijai.
Lauku saimniecību struktūras
apsekojumi, pamatojoties uz tiesību aktiem, kopš 1966. gada Eiropas
Savienībā ir veikti saskaņoti. Pašreizējā
Regula Nr. 1166/2008 ir viena no tiesību aktiem par šo jomu,
tāpēc priekšlikums mainīt šo regulu pilnībā atbilst
Eiropas statistikas programmai un Savienības politikai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Galvenās apspriešanās ar
dažādām ieinteresētām personām un citām
ieinteresētām pusēm notika laikā, kad tika
izstrādāta Regula Nr. 1166/2008. Šo priekšlikumu Komisijas
dienesti novērtēja, ņemot vērā vajadzību pēc
LSSA datiem.
Priekšlikumu apsprieda ar
Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju.
Tika veikts iniciatīvas ex-ante
novērtējums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ar regulu groza Regulu Nr. 1166/2008,
kas attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un
lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu. Ar to izveido finanšu
shēmu 2016. gada lauku saimniecību struktūras apsekojumiem,
nosaka maksimālo finanšu ieguldījumu, lai segtu Horvātijas
apsekojuma izmaksas, un aizstāj komiteju, kura palīdz Komisijai
izmantot īstenošanas pilnvaras.
Eiropas statistikas sagatavošanas juridisko
pamatu nodrošina 338. pants Līgumā par Eiropas Savienības
darbību. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas
pasākumus, ja tas vajadzīgs Savienības darbību veikšanai.
Šajā pantā izklāstītas prasības attiecībā uz
Eiropas statistikas sagatavošanu un prasīta atbilstība
taisnīguma, ticamības, zinātniskās neatkarības,
izmaksu lietderības un statistiskās konfidencialitātes
standartam.
Priekšlikums atbilst gan subsidiaritātes,
gan proporcionalitātes principam, jo tas skar nelielus grozījumus
Regulā Nr. 1166/2008; daži grozījumi jau paredzēti
likumdošanas procedūrās, kuras izmantotas, lai pieņemtu
minēto regulu.
Ierosinātais instruments: regula. Citi
instrumenti nebūtu piemēroti, jo ar priekšlikumu groza
spēkā esošu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu.
Komisija 2013. gada 27. jūnijā
pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu,
pielāgojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam
virkni tiesību aktu, kuros bija paredzēts izmantot regulatīvo
kontroles procedūru (2013/0218 (COD)). Regula (EK) Nr. 1166/2008, kas
attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un
lauksaimnieciskās ražošanas metožu apsekojumu, bija viens no tiem
pamataktiem, kurus pielāgoja noteikumiem par deleģētajiem
aktiem.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Lauku saimniecību struktūras
apsekojumu veikšana ir dārga, tāpēc, lai apmierinātu
informācijas prasības, ir nepieciešams ievērojams
dalībvalstu un Komisijas finansējums. Saskaņā ar Regulu Nr. 1166/2008
dalībvalstīm atlīdzinās maksimāli 75 % no to
izmaksām; katrai valstij ir noteiktas maksimālās
atmaksājamās summas. Nepieciešamās summas ir paredzētas
regulā, izņemot Horvātiju, kura Eiropas Savienībai
pievienojās tikai 2013. gadā. Turklāt ir iekļautas
apropriācijas, kas vajadzīgas to datubāzes sistēmu
pārvaldībai, uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto
Komisijā, lai apstrādātu dalībvalstu iesniegtos datus.
Kopējās 2014.–2018. gada perioda finanšu shēmas kopsumma ir EUR 20 650 000.
Ar nolūku apmierināt
lauksaimniecības statistikas augstās kvalitātes prasības un
nodrošināt, lai savāktā informācija būtu pieejama un
tiktu iespējami efektīvi izmantota, vajadzīgi pasākumi, ar
ko uzlabo metodoloģiju un rod iespējas samazināt respondentu un
valstu statistikas iestāžu slogu, vienlaikus apmierinot jaunās
vajadzības pēc informācijas. Tā rezultātā tika
izstrādāts priekšlikums, ar ko, ievērojot Komisijas iekšējo
procedūru, Eurostat piešķirtas papildu apropriācijas
administratīviem nolūkiem datubāzes un metodoloģijas
aspektu izstrādei.
.
2013/0367 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko attiecībā uz 2014.–2018. gada
perioda finanšu shēmu groza Regulu (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas
uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās
ražošanas metožu apsekojumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2008. gada 19. novembra Regulā (EK) Nr. 1166/2008, kas
attiecas uz lauku saimniecību struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās
ražošanas metožu apsekojumu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 571/88[1], noteikts, ka
dalībvalstīm 2010., 2013. un 2016. gadā jāveic lauku
saimniecību struktūras apsekojumi, par kuriem tās saņem
Savienības maksimālo finanšu ieguldījumu 75 % no izmaksām,
kas radušās, veicot apsekojumus, un atkarībā no noteiktajām
maksimālajām summām.
(2)       Lai veiktu lauku
saimniecību struktūras apsekojumus un apmierinātu
Savienības informācijas prasības, nepieciešams ievērojams
dalībvalstu un Savienības finansējums.
(3)       Regulā (EK) Nr. 1166/2008
tika paredzēts finansējums apsekojumu programmas īstenošanai,
tostarp to datubāzes sistēmu pārvaldībai, uzturēšanai
un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu
dalībvalstu iesniegtos datus, un tika noteikta summa 2008.–2013. gada
periodam.
(4)       Saskaņā ar Regulas
(EK) Nr. 1166/2008 14. panta 2. punktu budžeta
lēmējinstitūcijai un likumdevējai iestādei pēc
Komisijas priekšlikuma būtu jānosaka summa 2014.–2018. gada
periodam, pamatojoties uz jauno finanšu shēmu periodam, kas sākas 2014. gadā.
(5)       Ar ierosināto
finansējumu būtu jāsedz vienīgi lauku saimniecību
struktūras apsekojumu veikšana 2016. gadā un saistītā
to datubāzes sistēmu pārvaldība, uzturēšana un
izstrāde, kuras izmanto Komisijā, lai apstrādātu
dalībvalstu iesniegtos datus.
(6)       Ņemot vērā
Horvātijas pievienošanos un nepieciešamību 2016. gadā veikt
apsekojumus par lauku saimniecību struktūru šajā
dalībvalstī, būtu jānosaka maksimālais Savienības
ieguldījums katram apsekojumam Horvātijā; šis pielāgojums
ir vajadzīgs pievienošanās sakarā, un tas nav paredzēts
Pievienošanās aktā.
(7)       Ar Padomes 1972. gada 31. jūlija
Lēmumu 72/279/EEK[2]
izveidotā Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā
komiteja saskaņā ar leģislatīvajiem aktiem
lauksaimniecības statistikā sniedz padomu un palīdzību
Komisijai, tai izmantojot īstenošanas pilnvaras.
(8)       Atbilstoši jaunajai Eiropas
Statistikas sistēmas (ESS) struktūras stratēģijai, kuras
mērķis ir uzlabot koordināciju un partnerību ESS, Eiropas
Statistikas sistēmas komitejai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 223/2009 par
Eiropas statistiku[3],
būtu jābūt padomdevējai un jāpalīdz Komisijai
izmantot īstenošanas pilnvaras. Pirms iesniegt jautājumu ESSK,
Komisija turpinās apspriesties ar lauksaimniecības un
zivsaimniecības statistikas ekspertiem.
(9)       Atsauce uz
Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju būtu
jāaizstāj ar atsauci uz Eiropas Statistikas sistēmas komiteju.
(10)     Ir notikusi apspriešanās
ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju.
(11)     Tāpēc būtu
attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1166/2008,
(12)     .
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK)
Nr. 1166/2008 groza šādi:
1) regulas 13. pantam kā jaunu 5. punktu
pievieno šādu punktu:
“5. Lauku saimniecību struktūras
apsekojumam 2016. gadā maksimālā summa Horvātijai ir
EUR 500 000.”
Panta 5. punkts kļūst par 6. punktu.;

2) regulas 14. pantu
groza šādi:
            a)         panta
2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. 2016. gada
lauku saimniecību struktūras apsekojumu īstenošanai
paredzētais Savienības finansējums, tostarp apropriācijas,
kas vajadzīgas to datubāzes sistēmu pārvaldībai,
uzturēšanai un izstrādei, kuras izmanto Komisijā, lai
apstrādātu datus, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā
ar šīs regulas noteikumiem, 2014.–2018. gada periodam ir EUR 20 650 000.”;
            b)         pantam
pievieno šādu 4. punktu:
“4. Komisija
īsteno Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES,
Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro
Savienības vispārējam budžetam[4].”;
3) iekļauj
šādu 14.a pantu:
"14.a pants
Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1.           Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar
šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās
intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus sodus.
2.           Komisijai vai tās
pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības,
pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt
visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un
apakšuzņēmējus, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši
Savienības līdzekļus.
              Eiropas
Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes un
apskates uz vietas pie saimnieciskās darbības subjektiem, uz kuriem
tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar
Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām,
lai noskaidrotu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai
dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības
finansējumu, nav notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas
nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības
finansiālās intereses.
              Neskarot pirmo un otro daļu,
sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos,
dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas
īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas
palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un
pārbaudes, un apskates uz vietas.”;
4) regulas 15. pantu
aizstāj ar šādu:
“15. pants
Komiteja
1.           Komisijai palīdz Eiropas
Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009.
Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un
vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[5], nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo
punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Kopsavilkums par
paredzamo ietekmi uz izdevumiem
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko
attiecībā uz 2014.–2018. gada perioda finanšu shēmu groza
Regulu (EK) Nr. 1166/2008, kas attiecas uz lauku saimniecību
struktūras apsekojumiem un lauksaimnieciskās ražošanas metožu
apsekojumu
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[6]
3403 ―
Statistiskās informācijas sagatavošana
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[7]
X Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Jaunu
izaugsmes un sociālās kohēzijas avotu rašana un plaukstoša lauku
ekonomika
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. 1
Nodrošināt,
lai politikas veidotāju un citu ieinteresēto personu, tostarp
sabiedrības, rīcībā būtu saskaņoti statistikas
dati par Eiropas Savienības lauku saimniecību struktūru 2016. gadā.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
3403
― Statistiskās informācijas sagatavošana
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Paredzot
finansējumu 2014.–2018. gada periodam, lai atbalstītu 2016. gada
LSSA, ar priekšlikumu paredzēts nodrošināt turpmāku finanšu
atbalstu dalībvalstīm, lai tās varētu vākt datus par
lauku saimniecību struktūru.
Ar
ierosināto programmu paredzēts nodrošināt atbalsta
turpināšanu kopējās lauksaimniecības politikas (tostarp
jaunās KLP 2020) uzraudzībai un īstenošanai, dodot
iespēju turpināt informācijas vākšanu, lai noteiktu
strukturālās lauksaimniecības pārmaiņas laika
gaitā, jo tas nepieciešams, lai analizētu tendences ES lauksaimniecībā.

Kopējā
lauksaimniecības politika (ja ņem vērā lauku
attīstības politiku) ir bijusi un joprojām ir ļoti
svarīga ES politika budžeta izteiksmē (proti, 30–40 % no
kopējā ES budžeta), un ir ļoti svarīgi spēt
novērtēt politikas ietekmi uz lauksaimniecības
attīstību. Ar šo iniciatīvu tiek nodrošināts pastāvīgs
finanšu atbalsts dalībvalstīm, lai tās varētu vākt
datus par lauku saimniecību struktūru un nodrošināt datu rindas
un pastāvīgu tās informācijas sniegšanu, kas vajadzīga
kopējās lauksaimniecības politikas uzraudzībai un
īstenošanai. Visi pārējie spēkā esošā
tiesiskā regulējuma aspekti nemainīsies, un nav paredzama jauna
ietekme.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Priekšlikuma
īstenošanu uzraudzīs, izmantojot: i) darba grupas sanāksmes ar
dalībvalstīm; ii) datu kopu validēšanu saskaņā ar
datu sniedzēju rokasgrāmatā norādītajiem noteikumiem;
un iii) valstu metodoloģijas ziņojumu analīzi.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Uz
lauku saimniecību struktūras apsekojumiem (2010. gada
skaitīšanu un 2013. un 2016. gada izlases veida apsekojumiem)
attiecas Regula (EK) Nr. 1166/2008.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Ir vajadzība saskaņoti vākt datus, lai
varētu izdarīt salīdzināmus ES līmeņa
secinājumus saistībā ar kopējo lauksamniecības
politiku. Klimata un vides nosacījumu dažādība Eiropas
Savienības reģionos un līdz ar to atšķirīgā
lauksaimniecības prakse stiprina argumentu par labu Savienības
līmeņa pieejai. Rīcība saskaņā ar
subsidiaritātes principu ļauj valstīm lemt par to, kā
vākt datus (personiskas intervijas, apsekojums pa pastu, apsekojums, izmantojot
internetu vai tālruni, citu administratīvu avotu izmantošana utt.),
tomēr saskaņā ar regulu virkne saskaņotas informācijas
jāvāc, izmantojot kopīgas definīcijas (dalībvalstis
atkarībā no lauksaimniecības realitātes tās
varētu saprast atšķirīgi). Tāpēc, lai iegūtu
salīdzināmu informāciju par lauksaimniecību ES
līmenī, ir nepieciešama ES rīcība.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
LSS apsekojumam ir diezgan sarežģīta
struktūra, tāpēc dalībvalstīm jāiegulda
ievērojams darbs; vadoties pēc tā, dalībvalsts
pārstāvji, kuri īsteno apsekojumu dalībvalstīs, sniedz
ziņojumus darba grupā (patlaban tiek vākta informācija par
aptuveni 200 mainīgajiem lielumiem par katru apsekojamo lauku
saimniecību). LSSA darba grupas sanāksmēs tika veikta apspriešanās
par respondentu un to organizāciju slogu, kuras ir atbildīgas par
datu vākšanu. Apspriešanās liecina, ka vajadzīgo datu
vākšana rada ievērojamu slogu dalībvalstīm (statistikas
iestādēm un respondentiem) un, lai nodrošinātu augstas
kvalitātes datus, bieži ir nepieciešamas personiskas intervijas.
Dalībvalstīm un Komisijai vajadzīgs ievērojams
finansējums, lai veiktu apsekojumus un savāktu vajadzīgo
informāciju; pieredze liecina, ka dalībvalstu izmaksas var
ievērojami pārsniegt ES ieguldījumu (maksimāli 75 % no
katrai valstij noteiktajām summām). 2010. un 2013. gada
apsekojuma finanšu shēma tika noteikta Regulā Nr. 1166/2008,
savukārt budžeta lēmējinstitūcija un likumdevēja
iestāde pēc Komisijas priekšlikuma nosaka 2016. gada LSSA
finanšu shēmu, pamatojoties uz jauno finanšu shēmu periodam, kas
sākas 2014. gadā, kā paredzēts
Regulā Nr. 1166/2008.
Saderība un iespējamā sinerģija ar
citiem attiecīgajiem instrumentiem
Lauku saimniecību struktūras apsekojumiem uz
ES pamata ir ļoti sena vēsture – tie veikti kopš 1966./1967. gada
un uz tiem attiecies tiesiskais regulējums. Pašreizējais
spēkā esošais tiesību akts (Regula Nr. 1166/2008)
attiecas uz apsekojumiem, kas plānoti 2010. gada
lauksaimniecības skaitīšanai, un 2013. un 2016. gada izlases
veida apsekojumiem. Ir paredzēta jauna likumdošanas iniciatīva, lai
turpinātu šo apsekojumu programmu pēc 2016. gada, ar
mērķi turpināt atbalstīt KLP 2020 (un turpmāk)
izstrādi, īstenošanu, uzraudzību un novērtēšanu.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
× Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
×   Priekšlikums/iniciatīva
spēkā no [2014. gada 1. janvāra] līdz [2018. gada
31. decembrim]
–
×   Finansiālā
ietekme no 2014. līdz 2019. gadam
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[8]
x Tieša pārvaldība, ko īsteno Komisija
–
x tās departamenti, tostarp darbinieki Savienības
delegācijās
–
¨  izpildaģentūras
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot
–
¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām
–
¨ starptautiskajām organizācijām un to
aģentūrām (norādīt)
–
¨EIB vai Eiropas Investīciju fondam
–
¨
struktūrām, kas minētas Finanšu regulas 208. un 209. pantā
–
¨ publisko tiesību subjektiem
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas
privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
misiju, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas
–
¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts
privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un
privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz
pietiekamas finanšu garantijas
–
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu
un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā
–       Ja norādīts vairāk nekā
viens pārvaldības veids, sniedziet informāciju sadaļā
“Piezīmes”.
Piezīmes
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Dotāciju saņēmējiem jāsniedz
savāktie dati un attiecīgais metodoloģijas ziņojums.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Potenciālie datu kvalitātes un
savlaicīguma jautājumi
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Tiks
uzraudzīti datu kopām piemērotie validēšanas noteikumi,
kuri jāpaziņo dalībvalstīm iepriekš; kā arī
termiņu ievērošana. Par katru apsekojumu tiks pieprasīts valsts
metodoloģijas ziņojums. Tiks pārbaudītas
attiecināmās izmaksas.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus
pretpasākumus.
Papildus
tam, ka tiks piemēroti visi regulatīvie kontroles mehānismi, Eurostat
atbilstoši Komisijas jaunajai krāpšanas apkarošanas
stratēģijai (CAFS), kura tika pieņemta 2011. gada 24. jūnijā,
izstrādās krāpšanas apkarošanas stratēģiju 2014.–2017. gadam.
Tas nodrošinās, piemēram, ka ar krāpšanas apkarošanu
saistītā iekšējā uzraudzība būs pilnībā
pielāgota CAFS un ka pieeja saistībā ar krāpšanas
riska pārvaldību būs virzīta uz to, lai noteiktu
krāpšanas riska jomas un nodrošinātu atbilstošu reakciju.
Nepieciešamības gadījumā tiks izveidotas sadarbības
tīkla grupas un konkrēti IT rīki, lai analizētu
krāpšanas gadījumus.
Eurostat ir definējis 2013.–2017. gada
kontroles stratēģiju, kas papildina izdevumu īstenošanu.
Šīs stratēģijas pasākumi un rīki ir pilnībā
piemērojami ierosinātajai regulai. Vienkāršojot un
piemērojot izmaksu lietderības principam atbilstošas uzraudzības
procedūras, kā arī veicot uz risku balstītas ex-ante
un ex-post kontroles, samazināsies krāpšanas iespēja un
tiks uzlabota krāpšanas novēršana. Kontroles
stratēģijā ietilpst informēšanas pasākumi un
atbilstoša apmācība saistībā ar krāpšanas apkarošanu.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu  veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija……………..] || Dif./nedif. ([9]) || No EBTA[10] valstīm || No kandidātvalstīm[11] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 2 || 05 08 02 Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu  veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 2. numurs || Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi
 AGRI ĢD ||   ||   || 2014 || 2015 [12] || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs 05 08 02[13] || Saistības || (1) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksājumi || (2) ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[14] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas AGRI ĢD || Saistības || =1+1a +3 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksājumi || =2+2a+3 ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksājumi || (5) ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 2. IZDEVUMU IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 0,250 || 19,500 || 0,300 || 0,300 || 0,300 ||   || 20,650
 Maksājumi || =5+ 6 ||   || 9,850 || 0,300 || 0,300 || 9,900 || 0,300 || 20,650
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 4. IZDEVUMU IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ
 ESTAT ĢD ||
  Cilvēkresursi || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,30 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 KOPĀ — ESTAT ĢD || Apropriācijas || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 1,087 || 20,487 || 1,377 || 1,287 || 1,287 ||   || 25,525
 Maksājumi || 0,837 || 10,837 || 1,377 || 1,287 || 10,887 || 0,300 || 25,525
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības
apropriācijas
–
x   Priekšlikums/iniciatīva paredz
darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 ||   ||
   || Rezultāta veids[15] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu  daudzums || Izmaksas || Rezultātu  daudzums || Izmaksas || Rezultātu  daudzums || Izmaksas || Rezultātu  daudzums || Izmaksas || Rezultātu  daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[16]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Datubāze || 1,45 ||   || 0,25 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 1,45
 - Rezultāts || Mikrodati || 11,4€ par ierakstu ||   ||   ||   || 9,6 ||   ||   ||   ||   ||   || 9,6 || 1,685 milj. ierakstu || 19,2
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   || 0,25 ||   || 9,9 ||   || 0,3 ||   || 0,3 ||   || 9,9 ||   || 20,65
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 0,537 || 2,685
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,3 || 0,45 || 0,55 || 0,45 || 0,45 || 2,2
 Starpsumma ― Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[17]   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas  5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0,837 || 0,987 || 1,077 || 0,987 || 0,987 || 4,885
3.2.3.2.   Paredzamās
vajadzības pēc cilvēkresursiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
x   Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads ||  2016. gads ||  2017. gads ||  2018. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu)
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[18]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[19] || - Galvenā mītne[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 || 4,1 ||   ||
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā
ģenerāldirektorāta (ĢD) darbiniekus, kuri jau ir
iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā
un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD. Vajadzības
gadījumā gada budžeta sadales procedūrā, ņemot
vērā budžeta ierobežojumus, vadošajam ĢD var piešķirt
papildu resursus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || - dotāciju pārvaldība saistībā ar iniciatīvu - datu validēšana - atbalsts un metodoloģiskais darbs - ziņojumu analīze
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
x   Priekšlikums/iniciatīva atbilst
kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[21]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
x   Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[22]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 …………..pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               OV L 321, 1.12.2008., 14. lpp.
[2]               OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.
[3]               OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
[4]               OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.
[5]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[6]               ABM: budžeta vadība pa darbības
jomām – ABB: ABB — budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[7]               Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta
a) un b) apakšpunktā.
[8]               Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un
atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa
vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[9]               Dif.= diferencētās apropriācijas./ Nedif.
= nediferencētās apropriācijas.
[10]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[11]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[12]             Pozīcijas 05 08 02 maksājumu izpilde 2014.–2020. gadā
lielākoties notiks 2015. gadā (2016. gada apsekojuma
maksājumu avanss), un nobeiguma maksājumi tiks veikti 2018. gadā.
[13]             Pozīcija 05 08 02 ir ELGF pozīcija 2014.–2020. gada
periodā, un uz to attiecas konkrēta apakšrobežvērtība.
[14]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[15]             Rezultāti ir attiecīgie produkti un pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņas braucienu skaits,
uzbūvēto ceļu garums km utt.).
[16]             Kā aprakstīts iedaļā 1.4.2.
“Konkrētais(-tie) mērķis(-i)…”.
[17]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās
“BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[18]             CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu
darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA —
vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.
[19]             Ārštata darbinieku no darbības apropriācijām
maksimālais apjoms (kādreizējās “BA” pozīcijas).
[20]             Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fondam (EZF).
[21]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[22]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25% apmērā.


				|

		52011PC0259

			PADOMES REGULA ar ko uz laiku atceļ Kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko uz laiku atceļ Kopējā muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju salās /* COM/2011/0259 galīgā redakcija - CNS 2011/0111 */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Priekšlikuma konteksts
Priekšlikuma
pamatojums un mērķi
Spānijas Karalistes valdība ir
izteikusi lūgumu Kanāriju salu autonomā apgabala iestāžu
vārdā pagarināt pašreizējo režīmu, kas paredz tarifa
atlikšanu attiecībā uz dažiem rūpniecības ražojumiem. Šie
pasākumi ir paredzēti, lai stiprinātu vietējo ekonomikas
dalībnieku konkurētspēju, tādējādi nodrošinot
stabilāku nodarbinātību šajās salās.
Vispārīgais
konteksts
Kanāriju salas pieder pie Eiropas
Savienības attālākajiem reģioniem, kuriem īpašus
pasākumus var paredzēt saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 349. pantu, lai pārvarētu
grūtības, ar kurām šo apgabalu ekonomikai nākas saskarties
to ģeogrāfiskā stāvokļa dēļ.
Spēkā
esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Līdzīgi noteikumi ir ieviesti ar
Padomes 2010. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 973/2010
Portugāles Republikas Azoru un Madeiras salu autonomajos apgabalos.
Atbilstība
pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
Šis priekšlikums ir
saskaņā ar Savienības politikas virzieniem, jo īpaši
starptautiskās tirdzniecības, konkurences, uzņēmumu,
attīstības un ārējo attiecību jomā.
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
Apspriešanās
ar ieinteresētajām personām
Jautājumu apsprieda ar Komisijas Ekonomikas
un tarifu jautājumu darba grupas ekspertiem, un tiem nebija nekādu ar
ekonomiku saistītu iebildumu pret ierosināto nodokļu atlikšanu.
Ekspertu atzinumu
pieprasīšana un izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
Ietekmes
novērtējums
Ietekmes novērtējums
netika veikts ierosināto pasākumu vispārējās
piemērošanas dēļ.
Priekšlikuma juridiskie aspekti
Ierosināto
pasākumu kopsavilkums
Ierosinātā
kopējā muitas tarifa nodokļu atlikšana Kanāriju salu
vietējiem ekonomikas dalībniekiem dos iespēju bez nodokļiem
importēt noteiktu skaitu izejmateriālu, sastāvdaļu,
komponentu un kapitālieguldījumu preču. Lai novērstu
jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu vai tradicionālo
tirdzniecības plūsmu izmaiņas, paredzēts
pārbaudīt galapatēriņu ražojumus, kuriem šī
nodokļu atlikšana dod priekšrocības.
Turklāt
kapitālieguldījumu preces vismaz divus gadus būs jāizmanto
vietējiem uzņēmumiem salu teritorijā, pirms tos varētu
brīvi pārdot uzņēmumiem, kas atrodas citās Eiropas
Savienības muitas teritorijas daļās.
Lai gūtu priekšrocības no nodokļu
atlikšanas, izejmateriālus, sastāvdaļas un komponentus būs
jāizmanto rūpnieciskai pārveidošanai un tehniskajai apkopei
Kanāriju salās.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 349. pants.
Subsidiaritātes
princips
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Proporcionalitātes
princips
Priekšlikums ir
saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu
dēļ.
Šo pasākuma veidu regulāri izmanto
kā līdzekli ekonomikas dalībnieku konkurētspējas
nostiprināšanai. Galapatēriņa pārbaužu noteikšana
saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu un tā īstenošanas
noteikumiem šajā kontekstā ir ierasta procedūra un nerada
būtisku papildu administratīvo slogu reģionālajām un
vietējām iestādēm un ekonomikas dalībniekiem.
Juridisko
instrumentu izvēle
Ierosinātais
juridiskais instruments: regula.
Līgumā nav paredzēti nekādi
citi līdzekļi šādu pasākumu īstenošanai.
Ietekme uz budžetu
Priekšlikums ietekmē
Savienības budžetu, jo nodokļu atlikšanas gadījumi radīs
ieņēmumu zaudējumus Savienības pašu resursiem.
2011/0111 (CNS)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
ar ko uz laiku atceļ Kopējā
muitas tarifa autonomo nodokļu piemērošanu dažu rūpniecības
ražojumu importam Kanāriju salās
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 349. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[1],
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[3],
saskaņā ar īpašo likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Padomes 2002. gada
25. marta Regulu (EK) Nr. 704/2002 par kopējā muitas
tarifa autonomo likmju atsevišķu rūpniecības ražojumu ievešanai
pagaidu atcelšanu un Kopienas tarifa autonomo kvotu atklāšanu dažu
zvejniecības produktu ievešanai un šo kvotu pārvaldību
Kanāriju salās[4] Kopējā muitas
tarifa nodokļu pagaidu atcelšanas termiņš konkrētām
kapitālieguldījumu precēm, kas paredzēti tirdzniecībai
vai rūpnieciskai izmantošanai, beigsies 2011. gada
31. decembrī.
(2)
2010. gada septembrī Spānijas
valdība Kanāriju salu valdības vārdā lūdza
pagarināt režīmu, kas paredz kopējā muitas tarifa
attiecībā uz dažiem rūpniecības ražojumiem autonomo
atlikšanu saskaņā ar Līguma 349. pantu. Minēto
iestāžu lūguma pamatojums bija tāds, ka šo salu
attālinātības dēļ ekonomikas dalībniekiem
nākas saskarties ar nopietnām grūtībām ekonomikā
un uzņēmējdarbībā, kas nelabvēlīgi
ietekmē demogrāfiskās tendences, nodarbinātību un
sociālekonomisko attīstību.
(3)
Kanāriju salu rūpniecības nozari,
kā arī būvniecību ir smagi skārusi nesenā
krīze ekonomikā. Aktivitātes samazināšanās
būvniecībā negatīvi ietekmējusi visas papildu nozares,
kas no tās ir atkarīgas. Nelabvēlīgi finansiālie
nosacījumi nopietni ietekmējuši daudzas
uzņēmējdarbības jomas. Turklāt straujš bezdarba
līmeņa pieaugums Spānijā ietekmējis iekšzemes
pieprasījuma, tostarp pieprasījuma pēc rūpniecības
ražojumiem, samazināšanos.
(4)
Bezdarba līmenis Kanāriju salās
pēdējos desmit gados pastāvīgi pārsniedz valsts
vidējo radītāju Spānijā, un kopš 2009. gada
autonomajā apgabalā ir reģistrēts augstākais bezdarba
līmenis visā valstī[5]. Turklāt vairāk
nekā puse no rūpnieciskajiem ražojumiem Kanāriju salās
turpat tiek arī patērēta, kas ir īpaši nopietna
problēma pieprasījuma krišanās dēļ.
(5)
Tādēļ ir lietderīgi uz
10 gadiem pilnībā pagarināt režīmu, kas paredz
kopējā muitas tarifa atlikšanu attiecībā uz dažām
precēm, kuras minētas Regulas (EK) Nr. 704/2002 II un
III pielikumā, lai sniegtu ilgtermiņa perspektīvu
ieguldītājiem un ļautu ekonomikas dalībniekiem sasniegt
tādu rūpniecisko un komerciālo darbību līmeni, kas
stabilizētu salas ekonomisko un sociālo vidi.
(6)
Turklāt šajā pašā kontekstā
Spānijas iestādes ir pieprasījušas atlikt kopējā
muitas tarifa nodokļus četriem jauniem ražojumiem, kas
klasificēti ar KN kodiem 3902 10 00, 3903 11 00,
00 3906 10 00 un 4805 00. Šis pieprasījums tika
pieņemts, jo šī atlikšana stiprinātu Kanāriju salu
ekonomiku.
(7)
Lai nodrošinātu, ka tikai tie ekonomikas
dalībnieki, kuri atrodas Kanāriju salu teritorijā, var gūt
priekšrocības no šiem tarifa pasākumiem, nodokļu atlikšanai
jābūt atkarīgai no ražojumu galapatēriņa
saskaņā ar Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulu (EEK)
Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[6]
un Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulu (EEK)
Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes
Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[7].
(8)
Tirdzniecības plūsmas novirzes
gadījumā un lai nodrošinātu vienādus nosacījumus
šīs regulas īstenošanai, īstenošanas pilnvaras ir jānodod
Komisijai, kas ļautu tai uz laiku atcelt nodokļu atlikšanu. Šīs
pilnvaras īstenojamas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar
ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu[8].
(9)
Lai nodrošinātu Regulā (EK)
Nr. 704/2002 noteikto pasākumu nepārtrauktību, šajā
regulā paredzētie pasākumi ir jāpiemēro no
2012. gada 1. janvāra,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
No 2012. gada 1. janvāra
līdz 2021. gada 31. decembrim pilnībā atliek
kopējā muitas tarifa nodokļus, ko piemēro, importējot
Kanāriju salās kapitālieguldījumu preces, kas
paredzēti tirdzniecībai vai rūpnieciskai izmantošanai, kurus
klasificē ar KN kodiem un kuri uzskaitīti I pielikumā,
kas atjaunināts ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87[9] grozījumiem.
Šīs preces izmanto saskaņā ar
atbilstīgajiem Regulas (EEK) Nr. 2913/92 un
Regulas (EEK) Nr. 2454/93 noteikumiem vismaz 24 mēnešus
pēc tam, kad Kanāriju salu teritorijā esošie ekonomikas
dalībnieki tās laiduši brīvā apgrozībā.
2. pants
No 2012. gada 1. janvāra
līdz 2021. gada 31. decembrim pilnībā atliek
kopējā muitas tarifa nodokļus, ko piemēro tādu
izejmateriālu, sastāvdaļu un komponentu importam Kanāriju
salās, kurus izmanto rūpnieciskai pārveidošanai vai tehniskajai
apkopei Kanāriju salās un kurus klasificē ar
II pielikumā, kas atjaunināts ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87
grozījumiem, uzskaitītajiem KN kodiem.
3. pants
Uz nodokļu atlikšanu, kas minēta 1.
un 2. pantā, attiecas nosacījums par galapatēriņu
saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 21. un 82. pantu
un pārbaudes, kas noteiktas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 291.
līdz 300. pantā.
4. pants
1.           Ja Komisijai ir pamats
domāt, ka nodokļu atlikšana, kas ieviesta ar šo regulu, ir
izraisījusi tirdzniecības novirzes attiecībā uz
konkrētu ražojumu, tā var pieņemt īstenošanas aktus,
atceļot nodokļu atlikšanu uz laiku, kas nepārsniedz
12 mēnešus. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā
ar pārbaudes procedūru, kas minēta 5. pantā.
Ievedmuitu ražojumiem, attiecībā uz
kuriem nodokļu atlikšana uz laiku atcelta, nodrošina ar galvojumu, un
šāda galvojuma došana ir nosacījums attiecīgo ražojumu laišanai
brīvā apgrozībā Kanāriju salu apgabalā.
2.           12 mēnešu
periodā, kas minēts 1. punktā, ir jāpieņem
galīgais lēmums par nodokļu atlikšanas saglabāšanu vai
atcelšanu. Ja nodokļu atlikšanu atceļ, tad ar galvojumu
nodrošinātā nodokļu summa tiek pilnībā iekasēta.
3.           Ja 12 mēnešu
laikā netiek pieņemts galīgais lēmums saskaņā ar
2. punktu, galvojumus atbrīvo.
5. pants
1.           Komisijai palīdz Muitas
kodeksa komiteja, kas izveidota ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92
247.a panta 1. punktu. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES)
Nr. 182/2011[10]
izpratnē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
6. pants
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2012. gada
1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
.
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       Priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Tirdzniecībai
vai rūpnieciskai izmantošanai paredzētās
kapitālieguldījumu preces, kas klasificētas ar šādiem
KN kodiem[11]:
 4011 20 || 8450 20 || 8522 90 80 || 9006 53 80
 4011 30 || 8450 90 || 8523 21 || 9006 59
 4011 61 || 8469 00 91 || 8523 29 33 || 9007 19
 4011 62 || 8472 10 || 8523 29 39 || 9007 20
 4011 63 || 8472 30 || 8523 29 90 || 9008 20
 4011 69 || 8472 90 10 || 8523 40 99 || 9008 30
 4011 92 || 8472 90 70 || 8523 51 99 || 9008 40
 4011 93 || 8473 10 19 || 8523 59 99 ||
 4011 94 || 8473 40 18 || 8523 80 99 ||
 4011 99 || 8501 10 10 || 8525 50 || 9010 10
 5608 || 8501 10 91 || 8525 80 11 || 9010 50
 6403 40 || 8501 10 93 || 8525 80 19 || 9011 10 90
 6403 51 05 || 8501 10 99 || 8526 10 || 9011 20 90
 6403 59 05 || 8501 20 || 8526 91 20 || 9011 80
 6403 91 05 || 8501 31 || 8526 91 80 || 9011 90 90
 6403 99 05 || 8501 32 || 8542 31 10 || 9012 10 90
 8415 10 10 || 8501 33 || 8542 32 10 || 9012 90 90
 8415 10 90 || 8501 34 || 8542 39 10 || 9030 10
 8415 20 || 8501 40 20 || 8701 10 || 9030 20 91
 8415 81 || 8501 40 80 || 8701 20 || 9030 31
 8415 82 || 8501 51 || 8701 90 90 || 9030 33
 8415 83 || 8501 52 20 || 8702 || 9106
 8415 90 || 8501 52 30 || 8704 21 31 || 9107
 8418 30 80 || 8501 52 90 || 8704 21 39 || 9207 10
 8418 40 80 || 8501 53 50 || 8704 21 91 || 9207 90
 8418 50 || 8501 53 81 || 8704 21 99 || 9506 91 90
 8418 61 || 8501 53 94 || 8704 22 || 9507 10
 8418 69 || 8501 53 99 || 8704 23 || 9507 20 90
 8418 91 || 8501 61 20 || 8704 31 31 || 9507 30
 8418 99 || 8501 61 80 || 8704 31 39 ||
 8427 || 8501 62 || 8704 31 91 ||
 8431 20 || 8501 63 || 8704 31 99 ||
 8443 31 91 ||   ||   ||
 8443 32 10 || 8501 64 || 8704 32 ||
 8443 32 91 ||   ||   ||
 8443 32 99 || 8518 40 30 || 8704 90 ||
 8443 39 10 ||   ||   ||
 8443 39 39 || 8518 90 || 8705 ||
 8443 99 10 || 8519 20 || 9006 10 ||
 8450 11 90 || 8519 81 51 ||   ||
 8450 12 || 8521 10 95 || 9006 30 ||
 8450 19 || 8522 90 49 || 9006 52 ||
II PIELIKUMS
Lauksaimniecības
vajadzībām, rūpnieciskai pārveidošanai vai tehniskajai
apkopei izmantotie izejmateriāli, sastāvdaļas un komponenti, kas
klasificēti ar šādiem KN kodiem[12]:

 3901 || 4810 22 10 || 5501 ||
 3902 10 || 4810 22 90 || 5502 ||
 3903 11 || 4810 29 || 5503 || 8706
 3904 10 || 4810 31 || 5504 || 8707
 3906 10 || 4810 32 || 5505 10 || 8708
 4407 21 10 || 4810 92 || 5505 20 || 8714 11
 4407 21 91 || 4810 99 10 || 5506 || 8714 19
 4407 22 10 || 4810 99 90 || 5507 || 8714 91
 4407 22 91 || 5108 || 5508 10 10 || 8714 92
 4407 25 10 || 5110 || 5508 20 10 || 8714 93
 4407 25 30 || 5111 11 || 5509 || 8714 94
 4407 25 50 || 5111 19 10 || 5510 || 8714 95
 4407 26 10 || 5111 19 90 || 5512 || 8714 96
 4407 26 30 || 5111 20 || 5513 || 8714 99
 4407 26 50 || 5111 30 || 5514 || 9002 90
 4407 29 15 || 5111 90 10 || 5515 || 9006 91
 4407 29 20 || 5111 90 91 || 5516 || 9007 91
 4407 29 25 || 5111 90 93 || 6001 || 9007 92
 4407 29 45 || 5111 90 99 || 6002 40 || 9008 90
 4407 29 83 || 5112 11 || 6002 90 || 9010 90
 4407 29 85 || 5112 19 || 6217 90 || 9104
 4407 99 40 || 5112 20 || 6305 10 10 || 9108
 4410 || 5112 30 || 6305 10 90 || 9109 11
 4412 || 5112 90 || 6305 20 || 9109 19
   || 5205 || 6305 32 || 9109 90
   || 5208 || 6305 33 || 9110 11 10
   || 5209 || 6305 39 || 9110 11 90
   || 5210 || 6305 90 || 9110 12
   || 5212 || 6309 || 9110 19
   || 5401 10 12 || 6406 || 9110 90
   || 5401 10 14 || 7601 || 9111
   || 5401 20 10 || 8517 70 90 || 9112
 4803 || 5402 || 8529 10 80 || 9114
 4804 || 5403 || 8529 10 95 ||
 4805 || 5404 11 || 8529 90 ||
 4810 13 || 5404 90 ||   ||
 4810 14 || 5407 ||   ||
 4810 19 10 || 5408 ||   ||
FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU
AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA
IEŅĒMUMUS
1.           PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko uz laiku
atceļ kopīgā muitas tarifa autonomo nodokļu
piemērošanu dažu rūpniecības ražojumu importam Kanāriju
salās
2.           BUDŽETA POZĪCIJAS
Nodaļa un pants: 12. nodaļa,
120. pants.
Summa, kas 2011. budžeta gadā
iekļauta budžetā: EUR 16 653 700 000
3.           FINANSIĀLĀ IETEKME
¨      Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus
X       Priekšlikumam nav finansiālas
ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz
ieņēmumiem, un tā ir šāda:
(miljonos EUR, viena zīme aiz komata)
   ||   ||
 Budžeta pozīcija || Ieņēmumi[13] || Periods, kas sākas dd/mm/gggg || [2012.-2021. gads]
 120. pants || Ietekme uz pašu resursiem || 01/01/2012 - 31/12/2021 || -2,2/gadā
4.           KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI
Pārbaudes par visu to ražojumu
galapatēriņu, uz kuriem attiecas šī Padomes regula, veiks
saskaņā ar 291. līdz 300. pantu Komisijas
Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas
noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa
izveidi.
5.           CITAS PIEZĪMES
Lai ekonomikas dalībniekiem dotu iespēju
pieņemt lēmumus par ilgtermiņa investīcijām,
ierosinātajai nodokļu atlikšanai jābūt spēkā
10 gadus.
Tā aizstāj pasākumus, kas tika
ieviesti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 704/2002, kuras termiņš beidzas
2011. gada 31. decembrī.
Šās darbības aptuvenās izmaksas
Pamatojoties uz reģionālo iestāžu
sniegto informāciju, ietekmi uz ieņēmumu zaudējumiem, kas
izriet no šīs regulas, var lēst kā miljoni EUR 2,96 (bruto
summa, ieskaitot iekasēšanas izdevumus) x 0,75 = miljoni
EUR 2,22/gadā no 2012. gada 1. janvāra līdz
2021. gada 31. decembrim.
Tradicionālo
pašu resursu ieņēmumu zaudējums būs jāsedz no
dalībvalstu iemaksām, pamatojoties uz NKI.
[1]               Atzinums sniegts 2011. gada ... (Oficiālajā
Vēstnesī vēl nav publicēts).
[2]               OV C , , . lpp.
[3]               OV C , , . lpp.
[4]               OV L 111, 26.4.2002., 1. lpp.
[5]               Avots Reģionālā statistika — Bezdarba
līmenis NUTS II reģionos no 1999. līdz
2009. gadam.
[6]               OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.
[7]               OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.
[8]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[9]               OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.
[10]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[11]             Noteikts Komisijas 2010. gada 5. oktobra
Regulā (ES) Nr. 861/2010 par grozījumiem Padomes
Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru
un kopējo muitas tarifu I pielikumā (OV L 284,
29.10.2010., 1. lpp.).
[12]             Noteikts Komisijas 2010. gada 5. oktobra
Regulā (ES) Nr. 861/2010 par grozījumiem Padomes
Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru
un kopējo muitas tarifu I pielikumā (OV L 284,
29.10.2010., 1. lpp.).
[13]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi)
summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no
kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0005

Priekšlikums Padomes regula (ES) Nr. …/2010, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku (kopīgi iesniegusi Komisija un ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos)  /* COM/2010/0005 galīgā redakcija - NLE 2010/0001 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 18.1.2010COM(2010)5 galīgā redakcija2010/0001 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/2010,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku(kopīgi iesniegusi Komisija un ES Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 tika noteikti konkrēti ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Irāku saskaņā ar Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP un ANO Drošības padomes Rezolūciju 1483 (2003). Cita starpā Regulā (EK) Nr. 1210/2003 ir paredzēti īpaši režīmi attiecībā uz maksājumiem par Irākas naftas, naftas produktu un dabasgāzes eksportu un attiecībā uz dažu Irākas aktīvu imunitāti pret tiesvedību; šie pasākumi ir izklāstīti attiecīgi Regulas 2. un 10. pantā.2.  ANO Drošības Padome 2007. gada 18. decembra Rezolūcijā 1790 cita starpā nolēma, ka minētie īpašie režīmi ir jāpiemēro līdz 2008. gada 31. decembrim. Saskaņā ar Kopējo nostāju 2008/186/KĀDP ar Regulu (EK) Nr. 195/2008 attiecīgi tika grozīta Regula (EK) Nr. 1210/2003.3.  ANO Drošības Padome 2008. gada 22. decembra Rezolūcijā 1859 nolēma, kā bija lūgusi Irāka, pagarināt īpašo režīmu termiņu līdz 2009. gada 31. decembrim. Saskaņā ar Kopējo nostāju 2009/175/KĀDP ar Regulu (EK) Nr. 175/2009 attiecīgi tika grozīta Regula (EK) Nr. 1210/2003.4.  ANO Drošības Padome 2009. gada 21. decembra Rezolūcijā 1905 nolēma, kā bija lūgusi Irāka, vēl pagarināt īpašo režīmu termiņu līdz 2010. gada 31. decembrim. Tāpēc saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/…/KĀDP, būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1210/2003.2010/0001 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/2010,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar IrākuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,ņemot vērā Kopējo nostāju 2010/…/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP par Irāku[1],ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgo priekšlikumu,tā kā:5.  Atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1483(2003) ar 2. pantu Regulā (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96[2] atcelšanu noteica īpašus režīmus attiecībā uz maksājumiem par naftu, naftas produktiem un dabasgāzi, ko eksportē no Irākas, savukārt ar minētas regulas 10. pantu tika noteikti īpaši režīmi attiecībā uz konkrētu Irākas aktīvu imunitāti pret tiesvedību. Šos īpašos režīmus piemēroja līdz 2008. gada 31. decembrim.6.  ANO Drošības padomes rezolūcijā 1859(2008) bija paredzēts, ka abi īpašie režīmi jāpagarina līdz 2009. gada 31. decembrim. Saskaņā ar Kopējo nostāju 2009/175/KĀDP ar Regulu (EK) Nr. 175/2009 attiecīgi tika grozīta Regula (EK) Nr. 1210/2003.7.  ANO Drošības padomes rezolūcijā 1905(2009) bija paredzēts, ka abi īpašie režīmi vēl jāpagarina līdz 2010. gada 31. decembrim. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/…KĀDP tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 1210/2003.8.  Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1210/2003 18. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:“3. Regulas 2. un 10. pantu piemēro līdz 2010. gada 31. decembrim.”2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdāpriekšsēdētājs […] [1] OV L …, … 2010., … lpp .[2] OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.12.2016
            COM(2016) 755 final
            2016/0371(CNS)
            PVN modernizācija uzņēmumu pārrobežu e-komercijas darījumiem ar patērētājiem
            Priekšlikums
            PADOMES REGULA,
            ar ko groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā
            {SWD(2016) 379}{SWD(2016) 382}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Šis priekšlikums ir daļa no tiesību aktu kopuma par PVN sistēmas modernizāciju uzņēmumu pārrobežu e-komercijas darījumiem ar patērētājiem. Tiesību aktu kā kopuma konteksts ir visaptveroši izklāstīts paskaidrojuma rakstā par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2009/132/EK attiecībā uz konkrētām pievienotās vērtības nodokļa saistībām pakalpojumu sniegšanā un preču tālpārdošanā, — COM(2016) 757.

               Priekšlikums grozīt Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā
                  1
                ir svarīgs šā tiesību aktu kopuma elements, jo tas ir pamats saistītajai IT infrastruktūrai un nepieciešamajai sadarbībai ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu vienas pieturas aģentūras minishēmas (MOSS) sekmīgu paplašināšanu, aptverot arī preču un pakalpojumu tālpārdošanu, izņemot telekomunikāciju pakalpojumus, radio un televīzijas apraides pakalpojumus un elektroniski sniegtus pakalpojumus, gan Kopienas iekšienē, gan no ārpuskopienas teritorijām. Tiek lēsts, ka viss tiesību aktu kopums paaugstinās dalībvalstīm PVN ieņēmumus par EUR 7 miljardiem gadā un samazinās uzņēmumiem regulatīvās izmaksas par EUR 2,3 miljardiem gadā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 113. pants. Šajā pantā paredzēts, ka Padome saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, ar vienprātīgu lēmumu pieņem noteikumus par dalībvalstu noteikumu saskaņošanu netiešo nodokļu jomā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

               Priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam, jo galvenās apzinātās problēmas (izkropļojoša ietekme, liels administratīvais slogs un atbilstības izmaksas utt.) izraisa spēkā esošās Padomes Direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
                  2
                (“PVN direktīva”) un saistīto tiesību aktu noteikumi. Ņemot vērā to, ka PVN ir Kopienas līmenī saskaņots nodoklis,  dalībvalstis nevar pašas noteikt atšķirīgus noteikumus; tāpēc iniciatīvai modernizēt PVN sistēmu attiecībā uz pārrobežu e-komerciju ir vajadzīgs Komisijas priekšlikums grozīt PVN direktīvu un saistītos tiesību aktus. Tiek uzskatīts, ka priekšlikums nepārprotami sniegs pievienoto vērtību salīdzinājumā ar to, ko iespējams sasniegt atsevišķu dalībvalstu līmenī. Jo īpaši, papildus tehniskajām izmaiņām, kas nepieciešamas MOSS darbības jomas paplašināšanai, šis priekšlikums mazinās administratīvo slogu nodokļu maksātājiem, kas izmanto MOSS, nosakot principu, ka nodokļa maksātāja identifikācijas dalībvalstij būtu vienmēr jākoordinē nodokļu administrāciju veiktie uzskaites pieprasījumi nodokļu maksātājiem un administratīvās procedūras.

               •Proporcionalitāte

               Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, proti, tas paredz tikai tos pasākumus, kas ir nepieciešami LESD mērķu — jo īpaši, netraucētas iekšējā tirgus darbības — sasniegšanai. Tāpat kā subsidiaritātes pārbaudes gadījumā, dalībvalstīm nav iespējams risināt problēmas un novērst to cēloņus bez priekšlikuma grozīt PVN direktīvu un saistītos tiesību aktus. Divi priekšlikuma aspekti ir ļoti svarīgi attiecībā uz proporcionalitātes principu. Pirmais attiecas uz dalībvalstu veikto koordinēšanu saistībā ar administratīviem pieprasījumiem un uzņēmumu revīzijām MOSS sistēmas ietvaros. Šī koordinēšana var radīt lietderīgāku un efektīvāku atbilstības režīmu gan dalībvalstīm, gan uzņēmumiem. Tomēr patēriņa dalībvalstij nebūs aizliegts tieši sazināties ar uzņēmumiem gadījumā, kad identifikācijas dalībvalsts nepiekrīt revīzijas nepieciešamībai. Otrais aspekts attiecas uz administratīvas maksas ieviešanu, kā rezultātā identifikācijas dalībvalsts saņems maksu 5 % apmērā no citu dalībvalstu vārdā iekasētajām summām, lai kompensētu ieguldījumus, kas vajadzīgi MOSS IT sistēmas atjaunināšanai pēc tās darbības jomas paplašināšanas, regulārās uzturēšanas izmaksām un līdzekļiem, kas izlietoti uzņēmumu kontrolēšanai, kuri veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī, — mērķis ir pastiprināt sadarbību un uzlabot atbilstības līmeni.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Ar šo priekšlikumu groza Padomes Regulu (ES) Nr. 904/2010.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Šis priekšlikums ir daļa no tiesību aktu kopuma par PVN sistēmas modernizāciju uzņēmumu pārrobežu e-komercijas darījumiem ar patērētājiem. Ex post izvērtējumu, apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējumu rezultāti ir sīki izklāstīti paskaidrojuma rakstā par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2009/132/EK attiecībā uz konkrētām pievienotās vērtības nodokļa saistībām pakalpojumu sniegšanā un preču tālpārdošanā, — COM(2016) 757.

               Apspriešanā ar ieinteresētajām personām uzņēmumu pārstāvji pārliecinoši atbalstīja nepieciešamību dalībvalstīm koordinēt revīzijas, jo pretējā gadījumā uzņēmums varētu saskarties ar tādu scenāriju, ka nākas saņemt 28 atsevišķus revīzijas pieprasījumus. Šāda noteikuma neesamība patlaban spēkā esošajos tiesību aktos ir radījusi nenoteiktību uzņēmumiem, jo īpaši gadījumos, kad tie saņem korespondenci no citām nodokļu administrācijām. Turklāt lielākā daļa dalībvalstu ir norādījušas, ka arī atbalsta šo pieeju, jo tā paredz daudz efektīvāku revīzijas resursu izmantošanu. Attiecībā uz ietekmes novērtējumu tika lēsts, ka vēlamais risinājums, kurā ietilpa revīziju koordinēšana, salīdzinājumā ar alternatīvām radīs lielākus atbilstības nodrošināšanas izmaksu samazinājumus uzņēmumiem.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums ir daļa no tiesību aktu kopuma par PVN sistēmas modernizāciju uzņēmumu pārrobežu e-komercijas darījumiem ar patērētājiem. Priekšlikuma kā kopuma ietekme uz budžetu ir sīki izklāstīta paskaidrojuma rakstā par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2009/132/EK attiecībā uz konkrētām pievienotās vērtības nodokļa saistībām pakalpojumu sniegšanā un preču tālpārdošanā, — COM(2016) 757.

               Tiek lēsts, ka šis tiesību aktu kopuma elements radīs ievērojamu pozitīvu ietekmi uz budžetu. Revīziju koordinēšanai kopā ar administratīvās maksas radīto stimulu vajadzētu sekmēt uz riska analīzi balstītas revīzijas. Efektīvākam revīzijas procesam, kurā galvenā uzmanība tiek vērsta uz revīziju rezultātiem, būtu jāpaaugstina saistību izpildes līmenis salīdzinājumā ar nekoordinētas pieejas alternatīvu, kas var nevajadzīgi sasaistīt resursus. Ierobežotu revīzijas resursu neefektīvai izmantošanai var būt arī sekundāra ietekme — citi uzņēmumi ārpus MOSS sistēmas netiek pienācīgi revidēti, un tā rezultāts var būt zemāki saistību izpildes rādītāji attiecībā uz PVN un citiem nodokļiem un tādējādi negatīva ietekme uz budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Padomes Regulā (ES) Nr. 904/2010 iekļautie noteikumi par MOSS ir jāgroza un jāpapildina, ņemot vērā ierosinātos grozījumus PVN direktīvā. Šie noteikumi ietver noteikumus un procedūras par elektroniskā veidā starp nodokļa maksātājiem un to nodokļu administrācijām, kā arī starp dalībvalstu nodokļu administrācijām veiktu apmaiņu ar PVN informāciju, kas attiecas uz PVN identifikāciju, PVN deklarācijām un PVN maksājumiem MOSS ietvaros.

               Regulas 1. panta 4. punktu, 2. panta 2. punktu, 17. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 31. pantu groza tā, lai atspoguļotu MOSS darbības jomas paplašināšanu, attiecinot to arī uz pakalpojumiem, kas nav telekomunikāciju pakalpojumi, radio un televīzijas apraides pakalpojumi un elektroniski sniegti pakalpojumi (turpmāk “elektroniski pakalpojumi”), un uz preču tālpārdošanu (priekšlikuma 1. panta 1.–4. punkts).

               Regulas XI nodaļas 2. iedaļas nosaukums tiek grozīts tā, lai ierobežotu tās piemērošanu līdz 2020. gada 31. decembrim (priekšlikuma 1. panta 5. punkta a) apakšpunkts).

               Ar priekšlikuma 1. panta 5. punkta b) apakšpunktu regulas XI nodaļā tiek iekļauta jauna 3. iedaļa. Tajā ir ietverti noteikumi, kas piemērojami no 2021. gada 1. janvāra.

               3. iedaļas 2. apakšiedaļā (47.b līdz 47.g pantā) ir ietverti noteikumi par informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par to nodokļu maksātāju identifikāciju, kuri izmanto MOSS, PVN deklarācijām un PVN maksājumiem. Tie atspoguļo spēkā esošos noteikumus XI nodaļas 2. iedaļā un paplašina to attiecināšanas jomu arī uz pakalpojumiem, kas nav elektroniskie pakalpojumi, un uz preču tālpārdošanu.

               3. iedaļas 3. apakšiedaļā (47.h līdz 47.k pantā) ir ietverti noteikumi, kas attiecas uz darījumu un nodokļa maksātāju kontroli. 47.h pantā noteikts, ka importa dalībvalstij būtu jāpārliecinās par to, vai PVN identifikācijas numurs, kas jāsniedz muitas dienestiem, importējot preces, attiecībā uz kurām PVN tiek deklarēts un samaksāts, izmantojot MOSS, ir derīgs. Derīgs PVN numurs ir nosacījums, lai varētu piemērot atbrīvojumu, importējot šādas preces. 47.i un 47.j pantā ir noteikts, ka dalībvalstu veiktie dokumentācijas pieprasījumi nodokļu maksātājiem un administratīvās procedūras būtu jākoordinē identifikācijas dalībvalstij, lai novērstu vairāku patēriņa dalībvalstu nekoordinētus uzskaites pieprasījumus vai administratīvās procedūras. Arī 47.k pantā ir paredzēta identifikācijas dalībvalsts iejaukšanās, lai paziņotu nodokļu aprēķinu, ko izdevusi patēriņa dalībvalsts pēc administratīvās procedūras un lai iekasētu summas, kas jāmaksā saskaņā ar minēto aprēķinu.

               3. iedaļas 4. apakšiedaļā (47.l pantā) ir paredzēts, ka patēriņa dalībvalstis maksā maksu 5 % apmērā identifikācijas dalībvalstij, lai kompensētu šai dalībvalstij izmaksas, kas saistītas ar PVN iekasēšanu un kontroli saskaņā ar īpašajiem režīmiem. Saskaņā ar pašreizējo MOSS dalībvalstis drīkst saglabāt noteiktu procentuālo daļu no PVN summas, ko tās iekasē un kas tām ir jāpārskaita patēriņa dalībvalstīm līdz 2018. gada beigām
                  3
               . Ar priekšlikumu tiek ieviests pastāvīgs mehānisms, kas līdzinās muitas jomā iedibinātajai praksei, saskaņā ar kuru identifikācijas dalībvalsts saņem maksu 5 % apmērā no citu dalībvalstu vārdā iekasētajām summām, tādējādi kompensējot ieguldījumus, kas vajadzīgi MOSS IT sistēmas atjaunināšanai pēc tās darbības jomas paplašināšanas, regulārās uzturēšanas izmaksas un līdzekļus, kas izlietoti uzņēmuma kontrolēšanai, kurš veic uzņēmējdarbību attiecīgajā dalībvalstī, — mērķis ir pastiprināt sadarbību un uzlabot atbilstības līmeni. Saskaņā ar pašreizējo sistēmu (regulas 46. panta 3. punkts) šīs summas tiek ieturētas no katra PVN maksājuma MOSS ietvaros no identifikācijas dalībvalsts uz patēriņa dalībvalsti — tas tomēr ir radījis daudz sarežģījumu, jo īpaši saistībā ar nodokļa atmaksāšanu nodokļu maksātājiem. Tāpēc ir ierosināts aprēķināt šo maksu katru gadu un ārpus MOSS sistēmas, pamatojoties uz attiecīgajām neto summām.

               3. iedaļas 5. apakšiedaļā (47.m pantā) paredzēta iespēja Komisijai automātiski piekļūt ar MOSS saistītai informācijai, kas glabājas dalībvalstu elektroniskajās sistēmās, izņemot personas datus. Tas ļautu Komisijai automātiski vākt statistikas informāciju (piemēram, par to nodokļu maksātāju skaitu, kuri reģistrēti īpašā režīmā), nepieprasot to attiecīgajām dalībvalstīm. Tas ir nepieciešams arī novērtēšanas nolūkā saskaņā ar labāka regulējuma noteikumiem.

               3. iedaļas 6. apakšiedaļā (47.n pantā) Komisijai ir piešķirtas īstenošanas pilnvaras, kas vajadzīgas, lai noteiktu, kādi dati iekļaujami informācijas apmaiņā starp nodokļa maksātājiem un dalībvalstīm vai starp dalībvalstīm attiecībā uz identifikāciju, PVN deklarācijām, PVN maksājumiem, uzskaites pieprasījumiem vai administratīvajām procedūrām utt., kā arī tehniskos līdzekļus šīs informācijas iesniegšanai vai nosūtīšanai. Skaidrības labad šie noteikumi ir sagrupēti vienā pantā, nevis katrs iekļauts atsevišķā attiecīgā noteikumā, kā tas ir regulas pašreizējā redakcijā.

               Visbeidzot, ar priekšlikuma 1. panta 6. punktu tiek grozīts I pielikuma 1. punkts, saskaņojot to ar ierosinātajiem PVN direktīvas grozījumiem attiecībā uz preču tālpārdošanu (tās 34. panta svītrošana).

               2016/0371 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES REGULA,

               ar ko groza Regulu (ES) Nr. 904/2010 par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  5
               ,

               saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               1)Padomes Regulā (ES) Nr. 904/2010
                  6
                paredzēti noteikumi par dalībvalstu veikto informācijas apmaiņu un glabāšanu, lai noteiktu īpašos režīmus, kā paredzēts Padomes Direktīvas 2006/112/EK
                  7
                XII sadaļas 6. nodaļā.

               2)Lai no 2021. gada 1. janvāra paplašinātu šos īpašos režīmus, attiecinot arī uz preču un pakalpojumu tālpārdošanu, izņemot telekomunikāciju pakalpojumus, radio un televīzijas apraides pakalpojumus un elektroniski sniegtus pakalpojumus, ir jāpaplašina šīs regulas noteikumi par informācijas sniegšanu un naudas pārskaitīšanu starp identifikācijas dalībvalsti un patēriņa dalībvalstīm.

               3)Lai varētu piemērot īpašos režīmus arī no trešām teritorijām vai trešām valstīm importētu preču tālpārdošanai, importa dalībvalsts muitas dienestam jāspēj identificēt tādu preču importu mazos sūtījumos, attiecībā uz kurām pievienotās vērtības nodoklis (PVN) ir jāmaksā saskaņā ar kādu no īpašajiem režīmiem. Tāpēc PVN identifikācijas numurs, ar kuru PVN tiek maksāts, būtu jāpaziņo jau iepriekš, lai muitas iestādes varētu pārbaudīt tā derīgumu preču importēšanas brīdī.

               4)Uz nodokļa maksātājiem, kuri izmanto šādus īpašus režīmus, var attiekties uzskaites pieprasījumi un administratīvās procedūras, ko veic identifikācijas dalībvalsts un visas patēriņa dalībvalstis, kurās tiek piegādātas preces vai pakalpojumi. Lai samazinātu uzņēmumiem, kā arī nodokļu administrācijām administratīvo slogu un atbilstības nodrošināšanas izmaksas saistībā ar vairākkārtējiem uzskaites pieprasījumiem un administratīvajām procedūrām un novērstu darba dublēšanos, šādi pieprasījumi un procedūras būtu pēc iespējas jākoordinē identifikācijas dalībvalstij.

               5)Tā kā saskaņā ar īpašajiem režīmiem identifikācijas dalībvalsts iekasē un kontrolē PVN patēriņa dalībvalstu vārdā, ir lietderīgi paredzēt mehānismu, kura ietvaros identifikācijas dalībvalsts no attiecīgajām patēriņa dalībvalstīm saņemtu maksu, kas kompensē iekasēšanas un kontroles izmaksas. Tomēr, tā kā pašreizējā sistēma, saskaņā ar kuru maksa tiek ieturēta no PVN summām, kuras identifikācijas dalībvalstij jāpārskaita uz patēriņa dalībvalstīm, ir radījusi sarežģījumus nodokļu administrācijām — jo īpaši saistībā ar izdevumu atmaksāšanu —, šāda maksa būtu jāaprēķina un jāsamaksā reizi gadā ārpus īpašajiem režīmiem.

               6)Lai vienkāršotu statistikas datu vākšanu par īpašo režīmu piemērošanu, būtu jāpilnvaro Komisija, lai tā varētu automātiski piekļūt ar īpašajiem režīmiem saistītai vispārīgai informācijai, kas tiek glabāta dalībvalstu elektroniskajās sistēmās, izņemot datus par atsevišķiem nodokļa maksātājiem.

               7)Informācija, kas jāsniedz nodokļu maksātājam un jānosūta starp dalībvalstīm īpašo režīmu piemērošanas nolūkā, kā arī tehniskie līdzekļi, ko nodokļa maksātājs izmanto šīs informācijas sniegšanai vai kas tiek izmantoti tās nosūtīšanai starp dalībvalstīm, būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011
                  8
                5. pantā paredzēto regulatīvo procedūru.

               8)Ņemot vērā laiku, kāds nepieciešams to pasākumu ieviešanai, kuri vajadzīgi, lai īstenotu šo regulu un lai dalībvalstis pielāgotu savas IT sistēmas PVN reģistrācijai, deklarēšanai un maksāšanai, kā arī, lai ņemtu vērā grozījumus, kas ieviesti ar 2. pantu Padomes Direktīvā [...]/ES
                  9
               , šī regula būtu jāpiemēro no dienas, kad piemēro minētos grozījumus.

               9) Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 904/2010,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulu (ES) Nr. 904/2010 groza šādi:

               1) regulas 1. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

                “4.Šī regula paredz arī noteikumus un procedūras attiecībā uz elektronisku PVN informācijas apmaiņu par precēm un pakalpojumiem, ko sniedz saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļā noteiktajiem īpašajiem režīmiem, un arī attiecībā uz jebkādu turpmāku informācijas apmaiņu un – ciktāl tas attiecas uz precēm un pakalpojumiem saskaņā ar minētajiem īpašajiem režīmiem – attiecībā uz naudas pārskaitīšanu starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm.”;

               2) regulas 2. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “2.Definīcijas, kas attiecībā uz katru īpašo režīmu izklāstītas Direktīvas 2006/112/EK 358.a, 369.a un 369.l pantā, piemēro arī šajā regulā.”;

                3) regulas 17. panta 1. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “d)saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 360., 361., 364. 365., 369.c, 369.f, 369.g, 369.o, 369.p, 369.s un 369.t pantu apkopoto informāciju.”;

               4) regulas 31. pantu groza šādi:

               a)
                     panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1.Katras dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai Kopienas iekšējā preču piegādē vai pakalpojumu sniegšanā iesaistītiem nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību un sniedz pakalpojumus, ir atļauts minēto darbību nolūkos elektroniski iegūt jebkuras konkrētas personas PVN reģistrācijas numura derīguma, kā arī attiecīgā vārda/nosaukuma un adreses apstiprinājumu. Šī informācija atbilst datiem, kas minēti 17. pantā.”;

               b)panta 3. punktu svītro;

               5) XI nodaļu groza šādi:

               a)
                     pielikuma 2. iedaļas virsrakstu aizstāj ar šādu:

               “Noteikumi, ko piemēro no 2015. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.”;

               b)
                     pievieno šādu 3. iedaļu:

               “3. IEDAĻA
                  Noteikumi, ko piemēro no 2021. gada 1. janvāra

               1. apakšiedaļa

               Vispārīgs noteikums

               47.a pants

               Šīs iedaļas noteikumus piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               2. apakšiedaļa
                  Informācijas apmaiņa

               47.b pants

               1.
                     Informācija, kuru nodokļa maksātājs, kas izmanto īpašo režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 2. iedaļu, paziņo saskaņā ar minētās direktīvas 361. pantu identifikācijas dalībvalstij, sākot savu darbību, tiek iesniegta elektroniski. Līdzīgu informāciju, lai varētu identificēt nodokļa maksātāju, kas izmanto īpašo režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 3. iedaļu, sākot tā darbību, saskaņā ar minētās direktīvas 369.b pantu iesniedz elektroniski.

               2.
                     Identifikācijas dalībvalsts 1. punktā minēto informāciju elektroniski nosūta pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm 10 dienu laikā no tā mēneša beigām, kurā saņemta informācija no nodokļa maksātāja, kas izmanto kādu no īpašajiem režīmiem saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 2. un 3. iedaļu. Tādā pašā veidā identifikācijas dalībvalsts informē pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par piešķirto individuālo PVN identifikācijas numuru.

               3.
                     Identifikācijas dalībvalsts nekavējoties elektroniski paziņo citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja nodokļa maksātājs, kas izmanto kādu no īpašajiem režīmiem saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 2. un 3. iedaļu, ir izslēgts no attiecīgā īpašā režīma.

               47.c pants

               1.
                     Informācija, kuru nodokļa maksātājs, kas izmanto īpašo režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 4. iedaļu, vai tā starpnieks paziņo saskaņā ar minētās direktīvas 369.p panta 1. un 2. punktu identifikācijas dalībvalstij, sākot savu darbību, tiek iesniegta elektroniski. Visas izmaiņas šajā informācijā, kas sniegta saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 369.p panta 3. punktu arī iesniedz elektroniski.

               2.
                     Identifikācijas dalībvalsts 1. punktā minēto informāciju elektroniski nosūta pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm 10 dienu laikā no tā mēneša beigām, kurā saņemta informācija no nodokļa maksātāja, kas izmanto īpašo režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 4. iedaļu, vai, attiecīgā gadījumā, no tā starpnieka.

               3.
                     Identifikācijas dalībvalsts nekavējoties elektroniski paziņo citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, ja nodokļa maksātājs, kas izmanto īpašo režīmu saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 4. iedaļu, vai, attiecīgā gadījumā, tā starpnieks ir izslēgts no īpašā režīma.

               47.d pants

               1.
                     PVN deklarāciju ar datiem, kas noteikti Direktīvas 2006/112/EK 365., 369.g un 369.t pantā, iesniedz elektroniski.

               2.
                     Identifikācijas dalībvalsts šo informāciju elektroniski nosūta attiecīgās patēriņa dalībvalsts kompetentajai iestādei ne vēlāk kā 20 dienu laikā pēc tā mēneša beigām, kura laikā saņemta nodokļu deklarācija.

               Identifikācijas dalībvalsts arī pārsūta Direktīvas 2006/112/EK 369.g panta 2. un 3. punktā paredzēto informāciju attiecīgās dalībvalsts, kurā veic uzņēmējdarbību, kompetentajai iestādei.

               Dalībvalstis, kuras pieprasījušas PVN deklarāciju aizpildīt valsts valūtā, kura nav euro, pārvērš summas euro pēc valūtas maiņas kursa, kas ir spēkā taksācijas perioda pēdējā dienā. Maiņu izdara, piemērojot valūtas maiņas kursus, kurus Eiropas Centrālā banka publicējusi attiecīgajai dienai vai, ja attiecīgajai dienai nav šādas publikācijas, tad nākamajai publikācijas dienai.

               47.e pants

               Identifikācijas dalībvalsts elektroniski nosūta patēriņa dalībvalstij informāciju, kas vajadzīga, lai saistītu katru maksājumu ar attiecīgo ceturkšņa PVN deklarāciju vai aprēķinu.

               47.f pants

               1.
                     Identifikācijas dalībvalsts nodrošina, ka nodokļa maksātājs, kas izmanto kādu no Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļā paredzētajiem īpašajiem režīmiem, vai, attiecīgā gadījumā, tā starpnieks, samaksāto summu ieskaita bankas euro kontā, ko noteikusi patēriņa dalībvalsts, kurai maksājums jāsaņem.

               Dalībvalstis, kas ir pieprasījušas maksājumus valsts valūtā, kura nav euro, konvertē summas euro pēc valūtas kursa, kas ir spēkā taksācijas perioda pēdējā dienā. Maiņu izdara, piemērojot valūtas maiņas kursus, kurus Eiropas Centrālā banka publicējusi attiecīgajai dienai vai, ja attiecīgajai dienai nav šādas publikācijas, tad nākamajai publikācijas dienai.

               Pārskaitījumu veic ne vēlāk kā 10 dienas pēc tā mēneša beigām, kura laikā saņemts maksājums.

               2.
                     Ja nodokļa maksātājs, kas izmanto īpašo režīmu, vai, attiecīgā gadījumā, tā starpnieks nesamaksā maksājamo nodokli pilnībā, identifikācijas dalībvalsts nodrošina, ka maksājumu pārskaita patēriņa dalībvalstīm proporcionāli nodoklim, kas saņemams katrā dalībvalstī. Identifikācijas dalībvalsts elektroniski par to informē patēriņa dalībvalstu kompetentās iestādes.

               47.g pants

               Dalībvalstis elektroniski dara zināmus pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm attiecīgos banku kontu numurus maksājumu saņemšanai saskaņā ar 47.f pantu.

               Dalībvalstis nekavējoties elektroniski paziņo pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai par izmaiņām nodokļa likmēs, kas piemērojamas tādu preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanai, uz ko attiecas īpašie režīmi.

               3. apakšiedaļa
                  Darījumu un nodokļa maksātāju kontrole

               47.h pants

               Importējot preces, attiecībā uz kurām PVN ir deklarēts saskaņā ar īpašo režīmu, kas paredzēts Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļas 4. iedaļā, dalībvalstis pārbauda derīgumu individuālajam PVN identifikācijas numuram, kurš piešķirts saskaņā ar šīs direktīvas 369.q pantu un iepriekš paziņots attiecībā uz šo importu dalībvalstij, kurā notiek importēšana.

               47.i pants

               1.
                     Lai iegūtu uzskaiti, kas ir nodokļa maksātāja vai starpnieka rīcībā saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 369., 369.k un 369.x pantu, patēriņa dalībvalsts vispirms iesniedz pieprasījumu identifikācijas dalībvalstij elektroniskā veidā.

               2.
                     Ja identifikācijas dalībvalsts saņem šādu pieprasījumu, tā nekavējoties elektroniski nosūta to nodokļa maksātājam vai tā starpniekam.

               3.
                     Pēc pieprasījuma nodokļa maksātājs vai tā starpnieks elektroniski sniedz pieprasīto uzskaiti identifikācijas dalībvalstij. Lai iesniegtu uzskaiti identifikācijas dalībvalstij, var izmantot standarta veidlapu.

               4.
                     Identifikācijas dalībvalsts nekavējoties elektroniskā veidā nosūta iegūto uzskaiti pieprasījuma iesniedzējai patēriņa dalībvalstij.

               5.
                     Ja pieprasījuma iesniedzēja patēriņa dalībvalsts nesaņem minēto uzskaiti 30 dienu laikā pēc pieprasījuma, šī dalībvalsts var veikt jebkādas darbības saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem, lai iegūtu šādu uzskaiti.

               47.j pants

               1.
                     Ja identifikācijas dalībvalsts nolemj veikt tās teritorijā administratīvu procedūru attiecībā uz nodokļa maksātāju, kas izmanto kādu no Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļā paredzētajiem īpašajiem režīmiem, vai, attiecīgā gadījumā, tā starpnieku, tā iepriekš informē citu dalībvalstu kompetentās iestādes.

               2.
                     Ja patēriņa dalībvalsts nolemj, ka ir vajadzīga administratīvā procedūra, tā vispirms apspriežas ar identifikācijas dalībvalsti par šādas procedūras nepieciešamību.

               Gadījumos, kad notiek vienošanās, ka administratīvā procedūra ir vajadzīga, identifikācijas dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis.

               Gadījumos, kad identifikācijas dalībvalsts nepiekrīt administratīvās procedūras nepieciešamībai, tā informē attiecīgās pārējās patēriņa dalībvalstis, izklāstot iemeslus. Ja vismaz divas dalībvalstis uzskata, ka administratīvā procedūra nav vajadzīga, identifikācijas dalībvalsts pienākums ir veikt administratīvo procedūru, sadarbojoties ar šīm dalībvalstīm. Ja tikai viena patēriņa dalībvalsts uzskata, ka šāda procedūra nav vajadzīga, attiecīgā patēriņa dalībvalsts var veikt jebkādas atbilstīgas darbības saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem.

               3.
                     Jebkura attiecīgā patēriņa dalībvalsts var piedalīties administratīvā procedūrā, ko pēc savas ierosmes vai pēc patēriņa dalībvalsts pieprasījuma veic identifikācijas dalībvalsts. Šai administratīvajai procedūrai var izmantot šajā regulā minētos instrumentus un procedūras.

               4.
                     Katra dalībvalsts paziņo pārējām dalībvalstīm un Komisijai informāciju par kompetento personu, kas ir atbildīga par administratīvo procedūru koordinēšanu attiecīgajā dalībvalstī.

               47.k pants

               Pabeidzot administratīvo procedūru, kas veikta saskaņā ar 47.j pantu, patēriņa dalībvalsts var nolemt saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem izdot jaunu nodokļa aprēķinu, tostarp iespējamos maksājamos procentus un soda naudas.

               Ja patēriņa dalībvalsts izdod šādu aprēķinu, tā pieprasa identifikācijas dalībvalstij saskaņā ar 25. pantu paziņot šo aprēķinu nodokļa maksātājam vai, attiecīgā gadījumā, tā starpniekam un iekasēt summu, kas jāmaksā saskaņā ar minēto aprēķinu. Šo paziņošanas pieprasījumu, kā arī turpmāko paziņojumu nodokļa maksātājam vai, attiecīgā gadījumā, tā starpniekam sniedz elektroniski.

               4. apakšiedaļa
                  Maksas, kas attiecas uz nodokļu iekasēšanu un kontroli saskaņā ar īpašajiem režīmiem

               47.l pants

               Patēriņa dalībvalsts identifikācijas dalībvalstij maksā maksu, kas attiecas uz kopējo summu, kura iekasēta attiecīgās dalībvalsts vārdā saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļā paredzētajiem īpašajiem režīmiem.

               Minēto maksu aprēķina 5 % apmērā no kopējās summas, ko minētā identifikācijas dalībvalsts iekasē patēriņa dalībvalsts vārdā, ieskaitot tās summas, kuras iekasētas pēc administratīvās procedūras saskaņā ar 47.j pantu.

               Maksu, kas jāmaksā katru gadu, pamatojoties uz pilnu kalendāro gadu, patēriņa dalībvalsts pārskaita identifikācijas dalībvalstij ne vēlāk kā līdz nākamā kalendārā gada 31. martam.

               5. apakšiedaļa
                  Statistikas informācija

               47.m pants

               Dalībvalstis nodrošina Komisijai piekļuvi statistikas informācijai, kas tiek glabāta to elektroniskajā sistēmā saskaņā ar 17. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Šī informācija neietver nekādus personas datus.”

               6. apakšiedaļa
                  Īstenošanas pilnvaru piešķiršana

               47.n pants

               Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 58. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru noteikt šādus elementus:

               a)informācija, kas jāsniedz nodokļu maksātājam, kā minēts 47.b panta 1. punktā, 47.d panta 1. punktā un 47.i panta 3. punktā, kā arī tehniskie līdzekļi šīs informācijas iesniegšanai;

               b)informācija, kas jānosūta starp dalībvalstīm, kā minēts 47.b panta 2. un 3. punktā, 47.c panta 2. un 3. punktā, 47.d panta 2. punktā, 47.e pantā, 47.f panta 2. punktā, 47.i panta 1., 2. un 4. punktā, 47.j panta 1., 2. un 4. punktā un 47.k pantā, kā arī tehniskie līdzekļi šīs informācijas nosūtīšanai;

               c)minimālais saraksts ar informāciju, kas jāsniedz nodokļu maksātājam, kā minēts 47.c panta 1. punktā, kā arī tehniskie līdzekļi šīs informācijas iesniegšanai;

               d)tehniskie līdzekļi 47.g pantā minētās informācijas nosūtīšanai starp dalībvalstīm;

               e)tehniskie līdzekļi, ar kuriem importa dalībvalstij jāpārbauda 47.h pantā minētā informācija;

               f)informācija, kurai jābūt pieejamai Komisijai, kā minēts 47.m pantā, kā arī tehniskie līdzekļi šīs informācijas izgūšanai;

               6) regulas I pielikumu groza šādi:

               a)pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1.
                     Tālpārdošana (Direktīvas 2006/112/EK 33. pants)”;

               b)pielikuma 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3.
                     Telekomunikāciju pakalpojumi, radio un televīzijas apraides pakalpojumi un elektroniski sniegti pakalpojumi (Direktīvas 2006/112/EK 58. pants), izņemot, ja nodokļa maksātājs izmanto īpašos režīmus saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK XII sadaļas 6. nodaļu.”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šo regulu piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 268, 12.10.2010., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

                     (3)
                  No 2015. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim – 30 %; no 2017. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim – 15 %; no 2019. gada 1. janvāra ieturējumi vairs netiek veikti.

                     (4)
                  OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (5)
                  OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (6)
                  Padomes Regula (ES) Nr. 904/2010 (2010. gada 7. oktobris) par administratīvu sadarbību un krāpšanas apkarošanu pievienotās vērtības nodokļa jomā (OV L 268, 12.10.2010., 1. lpp.).

                     (7)
                  Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.).

                     (8)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

                     (9)
                  Padomes Direktīva [...]/ES ([...]), ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK un Direktīvu 2009/132/EK attiecībā uz konkrētām pievienotās vērtības nodokļa saistībām pakalpojumu sniegšanā un preču tālpārdošanā.