Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0093

Priekšlikums Padomes regula par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā  /* COM/2009/0093 galīgā redakcija - CNS 2009/0029 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 26.2.2009COM(2009)93 galīgā redakcija2009/0029 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un VidusjūrāPASKAIDROJUMA RAKSTSStarptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ) gadskārtējā sanāksmē 2008. gadā pieņēma plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. ICCAT atjaunošanas plāna mērķi ir tādi paši kā atjaunošanas plānam, kas transponēts Regulā (EK) Nr. 1559/2007.Lai atjaunotu šos krājumus, ICCAT jaunajā atjaunošanas plānā paredzēts līdz 2011. gadam samazināt kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) apjomu, noteikti ierobežojumi zvejai noteiktos apgabalos un laikposmos, jauns mazākais pieļaujamais zilo tunzivju lielums, pasākumi attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas darbībām, pasākumi zvejas jaudas un zivjaudzēšanas kapacitātes regulēšanai un pastiprināti kontroles pasākumi, kā arī paredzēts īstenot ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēmu, lai nodrošinātu atjaunošanas plāna lietderīgumu.Kopiena kopš 1997. gada ir ICCAT Līgumslēdzēja puse, un ieteikumi kļūst saistoši tām Līgumslēdzējām pusēm, kurām pret tiem nav iebildumu. Kā šīs organizācijas Līgumslēdzēja puse Kopiena ir atbildīga par to pieņemto ieteikumu piemērošanu, pret kuriem tā nav izteikusi iebildumus. Tāpēc ICCAT atjaunošanas plāns ir jāīsteno, piemērojot Regulu, ar ko izveido atjaunošanas plānu, kā paredzēts 5. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un atjaunojamu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1].Šā priekšlikuma mērķis ir Kopienas tiesību aktos transponēt ICCAT ieteikumu, ar ko izveido plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.Juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants.Ar šo Padome tiek lūgta iespējami drīz pieņemt šo priekšlikumu.2009/0029 (COD)PriekšlikumsPADOMES REGULApar daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un VidusjūrāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3],tā kā:(1) Kopiena kopš 1997. gada 14. novembra ir Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas konvencijas[4] Līgumslēdzēja puse.(2) Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ) 2008. gada 16. novembrī īpašā sanāksmē pieņēma ieteikumu [08-05] izveidot jaunu plānu līdz 2022. gadam zilo tunzivju krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, aizstājot 2006. gadā pieņemto krājumu atjaunošanas plānu.(3) Lai atjaunotu krājumus, jaunajā ICCAT atjaunošanas plānā ir paredzēts no 2007. līdz 2011. gadam pakāpeniski samazināt kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) apjomu, noteikti ierobežojumi zvejai konkrētos apgabalos un laika posmos, jauns mazākais pieļaujamais zilo tunzivju lielums, pasākumi attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas darbībām, pasākumi zvejas jaudas un zivjaudzēšanas kapacitātes regulēšanai un pastiprināti kontroles pasākumi, kā arī paredzēts īstenot ICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēmu, lai nodrošinātu atjaunošanas plāna lietderīgumu.(4) Tāpēc jaunais ICCAT atjaunošanas plāns ir jāīsteno, piemērojot Regulu, ar ko izveido atjaunošanas plānu, kā paredzēts 5. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un atjaunojamu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku, kurai jāstājas spēkā pirms galvenās zvejas sezonas sākšanās.(5) ICCAT 2006. gada atjaunošanas plāns bija iekļauts Kopienas tiesību aktos ar Regulu (EK) Nr. 1559/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zilo tunzivju krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 520/2007[5]. Tā kā ir ICCAT ir pieņēmusi jaunu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai, iepriekš minētā regula ir jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:I NODAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pantsDarbības joma un mērķisŠajā regulā ir paredzēti vispārēji noteikumi, kā Kopienā piemērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT ) ieteikto daudzgadu plānu zilo tunzivju (thunnus thynnus) krājumu atjaunošanai. Šo regulu piemēro attiecībā uz zilajām tunzivīm Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.Šā atjaunošanas plāna mērķis ir panākt biomasu, kas atbilst maksimālajam ilgtspējīgajam ieguves apjomam ar varbūtību lielāku par 50 %.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā lietotas šādas definīcijas:(a) „Konvencijas Līgumslēdzējas puses” ir Līgumslēdzējas puses Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu, kā arī Puses, kas nav Līgumslēdzējas puses, un subjekti vai zivsaimniecības subjekti, kuri sadarbojas Konvencijas satvarā;(b) “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto vai kas paredzēts izmantošanai zilās tunzivs krājumu komerciālai izmantošanai, ieskaitot zivju nozvejotājus kuģus, zivju apstrādes kuģus, apgādes kuģus, velkoņus, kuģus, kas nodarbojas ar pārkraušanu citos kuģos, transportkuģus, kas aprīkoti tunzivs produktu pārvadāšanai un palīgkuģus, izņemot konteineru kuģus;(c) “zivju nozvejotājs kuģis” ir kuģis, ko izmanto zilās tunzivs krājumu komerciālai zvejošanai;(d) “palīgkuģis” ir jebkurš kuģis, ko izmanto nedzīvu (neapstrādātu) zilo tunzivju pārvadāšanai no sprosta uz apstiprināto ostu;(e) “apstrādes kuģis” ir kuģis, kurā ar zvejas produktiem pirms iesaiņošanas veic vienu vai vairākas šādas darbības: fileju gatavošana vai griešana šķēlēs, saldēšana un/vai apstrāde;(f) “aktīva zvejošana” jebkuram zivju nozvejotājam kuģim nozīmē to, ka tā zvejas mērķis noteiktā zvejas sezonā ir zilās tunzivis;(g) “kopīga zvejas darbība” ir visas darbības, ko veic divi vai vairāki zivju nozvejotāji kuģi, kas kuģo ar dažādu Konvencijas Līgumslēdzēju pušu vai dažādu dalībvalstu karogiem, ja viena zivju nozvejotāja kuģa nozveju atbilstoši sadales sistēmai pilnībā vai daļēji uzdod par viena vai vairāku citu zivju nozvejotāju kuģu nozveju;(h) “pārvietošanas darbības” ir:i) zilo tunzivju pārvietošana no nozvejotāja kuģa tīkla uz pārvadāšanas sprostu;ii) zilo tunzivju pārvietošana no pārvadāšanas sprosta uz citu pārvadāšanas sprostu;iii) nedzīvu zilo tunzivju pārvietošana no pārvadāšanas sprosta uz palīgkuģi;iv) pārvietošana no zilo tunzivju audzētavas vai tunzivju murda uz apstrādes kuģi, transportkuģi vai krastu;(i) “tunzivju murds” ir nostiprināts zvejas rīks, kas noenkurots pie grunts un kam parasti ir sēta, kas novirza zivis norobežotā tilpnē;(j) “ievietošanas sprostā” ir zilās tunzivs pārvietošana no pārvadāšanas sprosta uz uzbarošanas un audzēšanas sprostiem;(k) "uzbarošana" ir zilo tunzivju ievietošana sprostā uz īsu laiku (parasti uz diviem līdz sešiem mēnešiem), galvenokārt tādēļ, lai zivīs palielinātu tauku daudzumu;(l) “audzēšana” ir zilo tunzivju ievietošana sprostā uz laikposmu, kas ilgāks nekā viens gads, lai palielinātu kopējo biomasu;(m) “pārkraušana citā kuģī” ir pilnīga vai daļēja zvejas kuģī esošo zivju pārkraušana citā zvejas kuģī;(n) “sporta zveja" ir nekomerciāla zveja, ar ko nodarbojas personas, kas ir nacionālas sporta organizācijas biedri vai kuriem ir izdota attiecīga nacionāla sporta licence;(o) “atpūtas zveja" ir nekomerciāla zveja, ar ko nodarbojas personas, kas nav kādas nacionālas sporta organizācijas biedri vai kuriem nav izdota attiecīga nacionāla sporta licence;(p) “II uzdevums” ir II uzdevums, kas noteikts ICCAT "Atlantijas tunzivju un tunzivjveidīgo zivju statistikas un paraugu vākšanas praktiskajā rokasgrāmatā" (trešais izdevums, ICCAT, 1990. gads);3. pantsKuģu garumsVisi šajā regulā minētie kuģu garumi tiek saprasti kā kuģa kopējais garums.II NODAĻAZVEJAS IESPĒJAS4. pantsAr zvejas iespējām saistītie nosacījumi1. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgās dalībvalsts zivju nozvejotāju kuģu un to murdu zvejas piepūles atbilstību zilo tunzivju zvejas iespējām, kas attiecīgai dalībvalstij ir pieejamas Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.2. Katra dalībvalsts sagatavo gada zvejas plānu zivju nozvejotājiem kuģiem un murdiem, ar kuriem zvejo zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.3. Gada zvejas plānā jo īpaši norāda:a) par 24 metriem garākus zivju nozvejotājus kuģus, kas iekļauti 14. pantā minētajā sarakstā, tiem piešķirto individuālo kvotu un kvotas piešķiršanai izmantoto metodi, kā arī pasākumus šīs individuālās kvotas ievērošanas nodrošināšanai;b) attiecībā uz zivju nozvejotājiem kuģiem, kas īsāki par 24 metriem, un murdiem – vismaz piešķirto kvotu tām ražotāju organizācijām vai kuģu grupām, kas zvejo ar vienādiem zvejas rīkiem.4. Gada zvejas plānu nosūta Komisijai ik gadu vēlākais 31. janvārī. Komisija katru gadu līdz 1. martam nosūta zvejas plānus ICCAT sekretariātam.5. Jebkādas vēlākas izmaiņas gada zvejas plānā vai īpašā metodē piešķirto kvotu pārvaldībai pārsūta Komisijai vismaz piecpadsmit dienas pirms tās darbības, kas paredzēta attiecīgajā grozījumā. Komisija nosūta šādus grozījumus ICCAT sekretariātam vismaz desmit dienas pirms tās darbības, kas paredzēta attiecīgajā grozījumā.6. Karoga dalībvalsts rīkojas saskaņā ar šo punktu, ja kuģis, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu:a) nepilda 20. pantā minētās prasības, proti, nesūta ziņojumus;b) ir izdarījis 33. pantā minēto pārkāpumu.Karoga dalībvalsts nodrošina to, ka tās ostā tiek veikta fiziska pārbaude tās vadībā vai, — kad kuģis nav vienā no tās ostām, — citas personas vadībā, kuru norīko karoga dalībvalsts gadījumos.Ja tiek novērtēts, ka individuālā kvota ir pilnībā apgūta, karoga valsts var pieprasīt kuģim nekavējoties braukt uz tās apstiprinātu ostu.7. Katru gadu vēlākais 15. septembrī dalībvalstis ziņo Komisijai par savu tā gada zvejas plānu izpildi. Ziņojumā ietver:a) to zivju nozvejotāju kuģu sarakstu, kuri Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir faktiski iesaistīti zilo tunzivju aktīvā zvejošanā;b) katra zivju nozvejotāja kuģa nozveju, kā arīc) kopējo dienu skaitu, ko katrs zivju nozvejotājs kuģis zvejojis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.Komisija līdz katra gada 15. oktobrim pārsūta ziņojumus ICCAT Sekretariātam.8. Privātus kādas dalībvalsts un Konvencijas Līgumslēdzējas puses valstspiederīgo tirdzniecības nolīgumus par to, ka zvejas kuģi, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu, izmanto zvejai saskaņā ar Līgumslēdzējai pusei iedalītu tunzivju kvotu, nevar noslēgt, ja nav saņemta atļauja no attiecīgās dalībvalsts, kura informē Komisiju, kā arī ICCAT Komisijas atļauja.9. Dalībvalstis katru gadu līdz 1. martam nosūta Komisijai informāciju par visiem tās valstspiederīgo privātiem tirdzniecības nolīgumiem ar kādu Konvencijas Līgumslēdzēju pusi.10. Informācijā, kas minēta 9. punktā, ietver šādas ziņas:a) visu zvejas kuģu saraksts, kuri kuģo ar dalībvalsts karogu un kuriem ir atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis saskaņā ar privātu tirdzniecības nolīgumu;b) kuģa iekšējais numurs, kā definēts Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulas (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru[6] I pielikumā;c) privātu tirdzniecības nolīgumu ilgums;d) dalībvalsts dots privāta nolīguma apstiprinājums;e) attiecīgās Konvencijas Līgumslēdzējas puses nosaukums.11. Komisija tūlīt nosūta šā panta 9. punktā minēto informāciju ICCAT sekretariātam.12. Komisija nodrošina, lai citu Konvencijas Līgumslēdzēju pušu zilo tunzivju zvejas kvotas, ko var izmantot, fraktējot Kopienas zvejas kuģus saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001[7] 8.b pantu, 2009. gadā nepārsniedz 20 % no šo Konvencijas Līgumslēdzēju pušu kvotām.13. Kopienas zvejas kuģu fraktēšana zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta 2010. gadā un turpmākos gadus.14. Katra dalībvalsts nodrošina, ka fraktēto zilo tunzivju zvejas kuģu skaits un fraktēšanas ilgums atbilst kvotām, kas piešķirtas tai dalībvalstij, kura tos ir nofraktējusi.15. Katra dalībvalsts iedala noteiktu kvotu atpūtas un sporta zvejai un informē par to Komisiju pirms 7. panta 5. punktā minētās zvejas sezonas sākuma.III NODAĻAPASĀKUMI JAUDAS REGULĒŠANAI5. pantsPasākumi zvejas jaudas regulēšanai1. Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās zvejas jauda ir atbilstoša piešķirtajai kvotai.2. Zvejas kuģu, kas kuģo ar tās dalībvalsts karogu, kura drīkst zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt un izkraut zilās tunzivis, skaits un attiecīgā reģistrētā bruto tilpība ir ierobežota ar to zvejas kuģu skaitu un attiecīgo reģistrēto bruto tilpību, kas kuģo ar tās dalībvalsts karogu, kura zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, transportēja vai izkrāva zilās tunzivis laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam. Zivju nozvejotājiem kuģiem šo ierobežojumu piemēro atbilstoši zvejas rīku veidam un citiem zvejas kuģiem – atbilstoši kuģa veidam.3. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002[8] 20. pantā noteikto procedūru Padome 2. punkta mērķiem nosaka to katras dalībvalsts zvejas kuģu skaitu un attiecīgo reģistrēto bruto tilpību, kas zvejoja, paturēja uz kuģa, pārkrāva citā kuģī, transportēja vai izkrāva zilās tunzivis laika posmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 1. jūlijam. Zivju nozvejotājiem kuģiem šo ierobežojumu piemēro atbilstoši zvejas rīku veidam un citiem zvejas kuģiem – atbilstoši kuģa veidam.4. Dalībvalsts, kas iesaistīta zilo tunzivju zvejā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, murdu skaits nedrīkst pārsniegt murdu skaitu, ko šī dalībvalsts atļāvusi pirms 2008. gada 1. jūlija.5. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome 4. punkta mērķiem nosaka murdu skaitu, ko katra dalībvalsts atļāvusi pirms 2008. gada 1. jūlija.6. Zvejas jaudas iesaldēšanu, kas minēta 2. un 4. punktā, var nepiemērot dalībvalstij, kura pierāda, ka tai jāattīsta sava zvejas jauda, lai pilnībā izmantotu savu kvotu.7. Zvejas jaudu, kas minēta 2. un 4. punktā un 9. pantā, samazina tā, lai līdz 2010. gadam likvidētu vismaz 25 % neatbilstību starp tās zvejas jaudu un tās zvejas jaudu atbilstoši piešķirtajai kvotai 2010. gadam.Zvejas jaudas samazinājuma aprēķināšanai ņem vērā paredzamo gada nozvejas apjomu uz kuģi un zvejas rīku.Šo samazinājuma prasību var nepiemērot dalībvalstij, kura pierāda, ka tās zvejas jauda ir atbilstoša piešķirtajai kvotai.8. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome 7. punkta mērķiem nosaka katras dalībvalsts, kurai var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt un izkraut zilās tunzivis, zvejas kuģu skaitu un reģistrēto bruto tilpību.9. Katra dalībvalsts izveido zvejas jaudas pārvaldības plānu 2010.-2013. gadam. Šo plānu iesniedz Komisijai līdz 2009. gada 15. augustam, un tajā iekļauj 2., 4., 6. un 7. punktā minēto informāciju. Komisija līdz 2009. gada 15. septembrim iesniedz ICCAT Kopienas zvejas jaudas pārvaldības plānu 2010.-2013. gadam.6. pantsAudzēšanas un nobarošanas kapacitātes regulēšanas pasākumi1. Dalībvalsts tunzivju audzēšanas un uzbarošanas kapacitāte nedrīkst pārsniegt to šīs dalībvalsts tunzivju audzētavu audzēšanas un uzbarošanas kapacitāti, kas līdz 2008. gada 1. jūlijam bija reģistrētas ICCAT zivjaudzētavu reģistrā vai apstiprinātas un deklarētas ICCAT .2. Lielākais pieļaujamais nozvejoto savvaļas zilo tunzivju ienākošais daudzums dalībvalsts zivjaudzētavās nedrīkst pārsniegt to ienākošo daudzumu, ko šīs dalībvalsts zvejas darbībām 2005., 2006., 2007. vai 2008. gadā reģistrējušas ICCAT .3. Katra dalībvalsts zivjaudzētavām iedala ienākošo daudzumu 2. punktā minētā lielākā pieļaujamā nozvejoto savvaļas zilo tunzivju ienākošā daudzuma robežās.4. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome 1. un 2. punkta mērķiem nosaka katras dalībvalsts tunzivju audzēšanas un uzbarošanas kapacitāti un lielāko pieļaujamo nozvejoto savvaļas zilo tunzivju ienākošo daudzumu, ko katra dalībvalsts var iedalīt savām zivjaudzētavām.5. Katra dalībvalsts, kurā nodarbojas ar tunzivju audzēšanu vai uzbarošanu, izveido audzēšanas un uzbarošanas kapacitātes pārvaldības plānu 2010.-2013. gadam. Šo plānu iesniedz Komisijai līdz 2009. gada 15. augustam, un tajā iekļauj 1. līdz 3. punktā minēto informāciju. Komisija līdz 2009. gada 15. septembrim iesniedz ICCAT Kopienas tunzivju audzēšanas un uzbarošanas kapacitātes pārvaldības plānu 2010.-2013. gadam.IV NODAĻATEHNISKIE PASĀKUMI7. pantsSlēgtā zvejas sezona1. No 1. jūnija līdz 31. decembrim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts zvejot zilās tunzivis, izmantojot liela izmēra pelaģiskos zivju nozvejotājus kuģus, kas garāki par 24 m, izņemot apgabalu uz rietumiem no 10° W un uz ziemeļiem no 42° N, kur šāda zveja ir aizliegta no 1. februāra līdz 31. jūlijam.2. No 15. jūnija līdz 15. aprīlim Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts zvejot zilās tunzivis, izmantojot riņķvadus.3. No 15. oktobra līdz 15. jūnijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta zilo tunzivju zveja, izmantojot laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas.4. No 15. oktobra līdz 15. jūnijam Atlantijas okeāna austrumu daļā ir aizliegta zilo tunzivju zveja ar pelaģiskiem traleriem.5. No 15. oktobra līdz 15. jūnijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta zilo tunzivju atpūtas un sporta zveja.6. Atkāpjoties no 2. punkta, ja dalībvalsts var pierādīt, ka tādu vēju dēļ, kuru stiprums sasniedz 5 balles vai vairāk pēc Boforta skalas, noteikti tās zivju nozvejotāji kuģi, kas izmanto riņķvadus un zvejo zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, nevarēja izmantot savas parastās zvejošanas dienas, šī dalībvalsts ne vairāk par 5 zaudētām dienām var pārnest uz priekšu līdz 20. jūnijam.Attiecīgā dalībvalsts līdz 14. jūnijam paziņo Komisijai par piešķirtajām papildu zvejošanas dienām. Minētajam paziņojumam pievieno šādu informāciju:i) ziņojums, kurā iekļauta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija;ii) zivju nozvejotāja kuģa nosaukums;iii) kuģa iekšējais numurs, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā.Komisija tūlīt nosūta šo informāciju ICCAT.8. pantsGaisa kuģu izmantošanaZilo tunzivju meklēšanai ir aizliegts izmantot lidmašīnas un helikopterus.9. pantsMazākais pieļaujamais izmērs un īpaši pasākumi attiecībā uz noteiktām zvejas darbībām1. Mazākais pieļaujamais Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejoto zilo tunzivju izmērs ir 30 kg jeb 115 cm.2. Atkāpjoties no 1. punkta un neskarot 11. pantu, mazāko pieļaujamo izmēru 8 kg vai 75 cm piemēro šādiem gadījumiem:a) zilās tunzivis, kas Atlantijas okeāna austrumu daļā nozvejotas ar laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām;b) zilās tunzivis, kas audzēšanai nozvejotas Adrijas jūrā;c) zilās tunzivis, ko Vidusjūrā ar laivām, kas paredzētas zvejai ar ēsmu, āķu jedām un makšķerēm, svaigu zivju ieguvei nozvejo piekrastes amatierzvejnieki.3. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome 2.a punkta mērķiem nosaka lielāko pieļaujamo ēsmas zvejas laivu un velcēšanas laivu skaitu, kurām Atlantijas okeāna austrumu daļā atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis. Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta, ēsmas zvejas laivu un velcēšanas laivu skaitu norāda to Kopienas zivju nozvejotāju kuģu skaitā, kas 2006. gadā piedalās specializētā zilo tunzivju zvejā.4. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome 2.b punkta mērķiem nosaka lielāko pieļaujamo zivju nozvejotāju kuģu skaitu, kuriem Adrijas jūrā atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis audzēšanai. Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta, zivju nozvejotāju kuģu skaitu norāda to Kopienas zivju nozvejotāju kuģu skaitā, kas 2008. gadā piedalās specializētā zilo tunzivju zvejā.5. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome 2.c punkta mērķiem nosaka lielāko pieļaujamo ēsmas zvejas laivu, āķu jedām un makšķerēšanai paredzēto laivu skaitu, kurām Vidusjūrā atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis. Atkāpjoties no 5. panta 2. punkta, zivju nozvejotāju kuģu skaits atbilst to Kopienas zivju nozvejotāju kuģu skaitam, kas 2008. gadā piedalās specializētā zilo tunzivju zvejā.6. Komisija līdz katra gada 30. janvārim iesniedz ICCAT Sekretariātam ziņas par 3., 4. un 5. punktā minēto zivju nozvejotāju kuģu skaitu.7. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome 2.a, 2.b un 2.c punkta mērķiem katrai dalībvalstij iedala noteiktu skaitu nozvejotāju kuģu saskaņā ar 3., 4. un 5. punktu.8. Punkta 2.a mērķiem ne vairāk kā 7 % no Kopienas kvotas zilajām tunzivīm ar svaru no 8 kg jeb garumu 75 cm līdz 30 kg jeb 115 cm sadala 3. punktā minētajiem atļauju saņēmušajiem zivju nozvejotājiem kuģiem, kur, atkāpjoties no 2. punkta, ne vairāk kā 100 tonnas zilo tunzivju ar svaru ne mazāku par 6,4 kg jeb garumu 70 cm ir nozvejotas ar ēsmas zvejas laivām, īsākām par 17 m. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome lemj par Kopienas kvotas sadalīšanu dalībvalstīm.9. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome 2.b punkta mērķiem lemj par maksimālās Kopienas kvotas piešķiršanu katrai dalībvalstij.10. Punkta 2.c mērķiem ne vairāk kā 2 % no Kopienas kvotas zilajām tunzivīm ar svaru no 8 kg jeb lielumu 75 cm līdz 30 kg jeb 115 cm sadala 5. punktā minētajiem atļauju saņēmušajiem zivju nozvejotājiem kuģiem. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantā noteikto procedūru Padome lemj par Kopienas kvotas sadalīšanu dalībvalstīm.11. Īpaši papildu nosacījumi attiecībā uz zilajām tunzivīm, kas Atlantijas austrumu daļā nozvejotas ar laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, zilajām tunzivīm, kas Adrijas jūrā nozvejotas audzēšanai, un zilajām tunzivīm, ko ar laivām, kas paredzētas zvejai ar ēsmu, āķu jedām un makšķerēm svaigu zivju ieguvei nozvejo piekrastes amatierzvejnieki, ir izklāstīti I pielikumā.12. Visiem zivju nozvejotājiem kuģiem, kas aktīvi zvejo zilās tunzivis, ir atļauta nejauša nozveja, kurā ir ne vairāk kā 5 % zilo tunzivju ar svaru no 10 kg līdz 30 kg.13. Šā panta 11. punktā minēto procentuālo daļu aprēķina, pamatojoties uz nejaušu nozveju kopskaitu katrā izkrāvumā no attiecīgo zivju nozvejotāju kuģu kopējās nozvejas vai arī procentuāli izsakot to svara ekvivalentu.14. Nejaušās nozvejas ir jāatskaita no karoga dalībvalsts kvotas. Ir aizliegts izmest mirušās zivis no nejaušās nozvejas, kas minēta šā panta 11. punktā, un tās atskaita no karoga dalībvalsts kvotas.15. Zilo tunzivju nejaušai nozvejai piemēro 17., 18., 21. un 23. pantu.10. pantsZilās tunzivs paraugdatu vākšanas plāns1. Katra dalībvalsts izstrādā paraugu vākšanas programmu, lai novērtētu sprostos turēto zilo tunzivju skaitu atkarībā no izmēra.2. Lai noteiktu sprostos esošo zivju izmēru, paraugam ņem 100 īpatņus no katrām 100 tonnām dzīvu zivju vai 10 % no sprostā esošā kopējā zivju skaita. Izmēra (t.i., garuma vai svara) paraugdatus vāc zivju ieguves laikā audzētavā un no mirušām zivīm — transportēšanas laikā saskaņā ar metodi, ko ICCAT pieņēmusi II uzdevuma izpildei vajadzīgo datu paziņošanai.3. Zivīm, kuras audzē ilgāk nekā gadu, izstrādā papildu metodes un paraugdatu vākšanas veidus.4. Paraugdatus zivju ieguves laikā vāc pēc nejaušības principa, un tiem jāaptver visi sprosti. Katrā gadā savāktos paraugu datus nosūta Komisijai līdz nākamā gada 31. maijam.11. pantsPiezveja1. Kopienas zivju nozvejotājiem kuģiem, kas aktīvi nezvejo zilās tunzivis, uz kuģa nav atļauts paturēt vairāk par 5 % zilo tunzivju pēc svara vai/un gabalu skaita no kopējās nozvejas.2. Piezvejotās zivis ir jāatskaita no karoga dalībvalsts kvotas. Ir aizliegts izmest šā panta 1. punktā minētās piezvejotās mirušās zivis, laikā, kad ir atļauta zilās tunzivs zveja un, nozveju atskaita no karoga dalībvalsts kvotas.3. Zilo tunzivju piezvejai piemēro 17., 18., 21. un 23. pantu.12. pantsAtpūtas zveja1. Katra dalībvalsts izdod kuģiem zvejas atļaujas atpūtas zvejai.2. Veicot atpūtas zveju, ir aizliegts nozvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut vairāk nekā vienu zilo tunzivi katrā zvejas reisā.3. Atpūtas zvejā nozvejotas zilās tunzivis ir atļauts pārdot tikai labdarības mērķiem.4. Katra dalībvalsts reģistrē un līdz katra gada 30. jūnijam paziņo Komisijai datus par zivīm, kas noķertas, veicot atpūtas zveju. Komisija minēto informāciju pārsūta ICCAT Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai.5. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūrā atlaiž pēc iespējas vairāk atpūtas zvejā noķerto dzīvu zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu.13. pantsSporta zveja1. Katra dalībvalsts regulē sporta zveju, jo īpaši, izdodot kuģiem zvejas atļaujas sporta zvejai.2. Sporta zvejas sacensībās nozvejotas zilās tunzivis ir atļauts pārdot tikai labdarības mērķiem.3. Katra dalībvalsts reģistrē un līdz katra gada 30. jūnijam paziņo Komisijai datus par zivīm, kas noķertas, veicot sporta zveju. Komisija minēto informāciju pārsūta ICCAT Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai.4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūrā atlaiž pēc iespējas vairāk sporta zvejā noķerto dzīvu zilo tunzivju, jo īpaši to mazuļu.V NODAĻAKONTROLES PASĀKUMI14. pantsKuģu reģistri1. Katra dalībvalsts vismaz 45 dienas pirms 7. pantā minēto zvejas sezonu sākuma formātā, kas noteikts Vadlīnijās par ICCAT prasītajiem datiem un informācijas iesniegšanu , Komisijai elektroniski nosūta:(a) sarakstu ar visiem zivju nozvejotājiem kuģiem, kas kuģo ar tās karogu, kuriem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis ar īpašu zvejas atļauju;(b) sarakstu ar visiem citiem zvejas kuģiem (izņemot zivju nozvejotājus kuģus), kas kuģo ar tās karogu, kuriem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā atļauts veikt zilās tunzivs zvejas darbības.Kalendāra gadā zvejas kuģi iekļauj tikai vienā no šajā punktā minētajiem sarakstiem.2. Kalendāra gadā jebkādas vēlākas izmaiņas 1. punktā minētajā sarakstā nav pieņemamas, ja vien zvejas kuģim, par kuru ir paziņots, neļauj piedalīties zvejā likumīgi operatīvi iemesli vai nepārvaramas varas apstākļi. Tādos apstākļos attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju, sniedzot:(a) Sīki izklāstītu 1. punktā minēto informāciju par paredzēto(-ajiem) aizvietojuma zvejas kuģi(-iem);(b) vispārēju ziņojumu par aizvietojuma iemesliem, kā arī attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.3. Komisija nosūta 1. un 2. punktā minēto informāciju ICCAT sekretariātam tā, lai šos kuģus var ierakstīt zivju nozvejotāju kuģu, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, ICCAT reģistrā vai visu citu zvejas kuģu (izņemot zivju nozvejotājus kuģus), kuriem atļauts veikt zilās tunzivs zvejas darbības, ICCAT reģistrā.4. Neskarot 11. pantu, Kopienas zvejas kuģi, kas nav iekļauti ICCAT reģistros, Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nedrīkst zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt, pārvietot vai izkraut zilās tunzivis.5. Regulas (EK) Nr. 1936/2001 8.a panta 2., 6., 7. un 8. punktu piemēro pēc analoģijas .15. pantsTo tunzivju murdu reģistrs, ar kuriem atļauts zvejot zilās tunzivis1. Katra dalībvalsts līdz katra gada 15. februārim elektroniski nosūta Komisijai sarakstu, kurā iekļauti visi tunzivju murdi, attiecībā uz kuriem izdota īpaša zvejas atļauja zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā. Sarakstā norāda murdu nosaukumu un reģistrācijas numuru.2. Komisija nosūta šo sarakstu ICCAT sekretariātam, lai minētos tunzivju murdus varētu reģistrēt ICCAT reģistrā, kurā uzskaita tunzivju murdus, ko atļauts izmantot zilo tunzivju zvejā.3. Ar ICCAT reģistrā neiekļautiem Kopienas tunzivju murdiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nedrīkst zvejot, tajos nedrīkst paturēt, no tiem nedrīkst pārvietot vai izkraut zilās tunzivis.4. Regulas (EK) Nr. 1936/2001 8.a panta 2., 4., 6., 7. un 8. punktu piemēro pēc analoģijas.16. pantsInformācija par zvejas darbībām1. Katra dalībvalsts līdz katra gada 15. februārim paziņo Komisijai to 14. pantā minētajā ICCAT reģistrā iekļauto zivju nozvejotāju kuģu sarakstu, kuri iepriekšējā zvejas gadā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejojuši zilās tunzivis.2. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai jebkādu informāciju par kuģiem, uz kuriem neattiecas 1. punkts, bet par kuriem zināms vai domājams, ka tie Atlantijas okeāna austrumu daļā vai Vidusjūrā zvejojuši zilās tunzivis.3. Komisija līdz katra gada 1. martam nosūta 1. un 2. punktā minēto informāciju ICCAT sekretariātam.17. pantsApstiprinātās ostas1. Dalībvalstis norāda vietu, kas izmantojama izkraušanai vai pārkraušanai citā kuģī, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātas ostas), kurā atļauts veikt zilo tunzivju izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības.Lai ostu noteiktu kā apstiprinātu ostu, ostas dalībvalsts norāda atļautos laikus un vietas izkraušanai un pārkraušanai citā kuģi. Ostas dalībvalsts visos izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas laikos un visās izkraušanas un citā kuģī pārkraušanas vietās pilnībā nodrošina nepieciešamo inspekciju.2. Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 15. februārī nosūta Komisijai apstiprināto ostu sarakstu. Komisija katru gadu līdz 1. martam nosūta šīs ziņas ICCAT sekretariātam.3. Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotas zilās tunzivis jebkādā daudzumā nedrīkst izkraut vai pārkraut no zvejas kuģiem vietās, kas nav Konvencijas Līgumslēdzējas puses un dalībvalsts apstiprinātas ostas saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu.18. pantsReģistrēšanas prasības1. Papildus Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[9], 6. un 8. panta izpildei, 14. pantā minēto Kopienas zivju nozvejotāju kuģu kapteiņi II pielikumā norādīto informāciju vajadzības gadījumā ieraksta zvejas žurnālā.2. Kopīgās zvejas darbībās iesaistīto Kopienas zivju nozvejotāju kuģu kapteiņi zvejas žurnālā reģistrē šādu papildu informāciju:(a) attiecībā uz nozvejotāja kuģa zivju pārvietošanu sprostos:i) tā nosaukums un radio izsaukuma signāls;ii) nozvejas un pārvietošanas datums un laiks;iii) nozvejas un pārvietošanas vieta (garums/platums);iv) uz kuģa uzcelto nozveju apjoms un sprostos pārvietoto nozveju apjoms,v) nozvejas apjoms, kas atskaitīts no tā individuālās kvotas;vi) velkoņa nosaukums un tā ICCAT numurs;(b) attiecībā uz citiem zivju nozvejotājiem kuģiem, kuri nav iesaistīti zivju pārvietošanā:i) to nosaukumi un starptautiskie radio signāli;ii) nozvejas un pārvietošanas datums un laiks;iii) nozvejas un pārvietošanas vieta (garums/platums);iv) ka nekāda nozveja nav uzcelta uz kuģa vai nav pārvietota sprostos;v) nozveju apjomi, kas atskaitīti no to individuālajām kvotām;vi) a) punktā minētā zivju nozvejotāja kuģa nosaukums un ICCAT numurs;vii) velkoņa nosaukums un tā ICCAT numurs.19 . pantsKopīgas zvejas darbības1. Kopīgas zilo tunzivju zvejas darbības, kurās piedalās viens vai vairāki zvejas kuģi, kas kuģo ar vienas vai vairāku dalībvalstu karogiem, atļauj tikai ar attiecīgās karoga dalībvalsts vai attiecīgo karoga dalībvalstu piekrišanu. Atļaujas saņemšanai katram zvejas kuģim jābūt aprīkotam zilo tunzivju zvejai un tam jābūt atsevišķai kvotai.2. Atļaujas pieteikuma iesniegšanas laikā katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai no saviem zvejas kuģiem, kas piedalās kopīgās zvejas darbībās, iegūtu šādu informāciju:(a) ilgums;(b) iesaistīto dalībnieku identifikācijas dati;(c) atsevišķu kuģu kvotas;(d) sistēma, kā kuģu starpā sadala attiecīgo nozveju; kā arī(e) informācija par galamērķa uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavām.3. Katra dalībvalsts vismaz piecpadsmit dienas pirms darbību sākuma V pielikumā noteiktajā formātā nosūta Komisijai 2. punktā minēto informāciju. Komisija tūlīt pārsūta šo informāciju ICCAT sekretariātam un vismaz desmit dienas pirms darbības sākuma citu zvejas kuģu, kas piedalās kopīgās zvejas darbībās, karoga valstij.20. pantsZiņojumi par nozveju1. Zivju nozvejotāja kuģa, kas izmanto riņķvadus, vai cita par 24 m garāka nozvejotāja kuģa, kas aktīvi zvejo zilās tunzivis, kapteinis elektroniski vai citādi katru dienu kompetentām savas karoga valsts iestādēm nosūta ziņojumu par iegūto nozveju, kurā IV pielikumā noteiktajā formātā norādīts vismaz nozvejas apjoms, tai skaitā arī tad, ja nozvejotais daudzums ir nulle, nozveju datums un vieta (garums un platums).2. Zivju nozvejotāja kuģa, kas nav minēts 1. punktā, kapteinis katru nedēļu nosūta savas karoga valsts kompetentajām iestādēm ziņojumu par nozveju, kurā norādīts vismaz nozvejas apjoms — arī tad, ja nozvejotais daudzums ir nulle, — nozveju datums un vieta. Ziņojumu par nozveju vēlākais līdz pirmdienas pusdienlaikam nosūta par iepriekšējās nedēļas nozvejām līdz svētdienas pusnaktij pēc vidējā Griničas laika (GMT). Šajā ziņojumā iekļauj informāciju par dienu skaitu jūrā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā no zvejošanas sākuma vai kopš pēdējā nedēļas ziņojuma.3. Katra dalībvalsts 1. un 2. punktā minētos ziņojumus par nozveju pēc to saņemšanas datorlasāmā formā IV pielikumā noteiktajā formātā tūlīt pārsūta Komisijai. Komisija katru nedēļu IV pielikumā noteiktajā formātā nosūta šo informāciju ICCAT sekretariātam.4. Dalībvalstis līdz katra mēneša 15. datumam Komisijai sniedz informāciju par iepriekšējo mēnesi, par to, cik daudz Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā noķertu zilo tunzivju izkrauts, pārkrauts vai pārvietots sprostos no zvejas kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu. Komisija attiecīgo informāciju tūlīt nosūta ICCAT sekretariātam.21. pantsIzkrāvumi1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta, šīs regulas 14. pantā minēta Kopienas zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis kompetentai tās dalībvalsts (ieskaitot karoga dalībvalsti) vai Konvencijas Līgumslēdzējas puses iestādei, kuras ostas vai izkraušanas iekārtas viņš vēlas izmantot, vismaz četras stundas pirms paredzētā ostā ierašanās laika dara zināmu šādu informāciju:(a) paredzamais ierašanās laiks;(b) paredzamais kuģī paturēto zilo tunzivju daudzums;(c) informācija par apgabalu, kurā gūtas nozvejas.2. Ostas dalībvalsts iestādes ved uzskaiti par visiem kārtējā gada iepriekšējiem paziņojumiem.3. Ostas dalībvalsts iestādes 48 stundu laikā pēc izkraušanas beigām nosūta zvejas kuģa karoga valsts iestādēm izkraušanas ziņojumu.4. Pēc katra reisa un 48 stundu laikā pēc izkraušanas Kopienas zivju nozvejotāju kuģu kapteiņi iesniedz izkraušanas deklarāciju kompetentām tās dalībvalsts vai Konvencijas Līgumslēdzējas puses iestādēm, kurā notika izkraušana, kā arī savas karoga dalībvalsts iestādēm. Atļauju saņēmuša zivju nozvejotāja kuģa kapteinis ir atbildīgs par precizitāti deklarācijā, kurā norāda vismaz izkrauto zilo tunzivju daudzumus un apgabalu, kur tās nozvejotas. Visas izkrautās nozvejas ir nosvērtas, nevis aptuveni aplēstas.5. Šo noteikumu nepiemēro izkrāvumiem no laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, ar kurām Atlantijas okeāna austrumu daļā nozvejotas zilās tunzivis, Adrijas jūrā audzēšanai nozvejotu zilo tunzivju izkrāvumiem un Vidusjūrā svaigu zivju ieguvei ar laivām, kas paredzētas zvejai ar ēsmu, āķu jedām un makšķerēm, piekrastes amatierzvejnieku nozvejoto zilo tunzivju izkrāvumiem.22. pantsPārvietošanas darbības1. Zivju nozvejotāja kuģa kapteinis pirms jebkādām pārvietošanas darbībām pietauvotos sprostos nosūta kompetentām savas karoga dalībvalsts iestādēm iepriekšēju paziņojumu par pārvietošanu, kurā norādīts:(a) zivju nozvejotāja kuģa nosaukums un ICCAT reģistra numurs;(b) paredzamais pārvietošanas laiks;(c) paredzamais pārkraujamo zilo tunzivju daudzums;(d) informācija par vietu (platums/garums), kur tiks veikta pārkraušana;(e) velkoņa nosaukums, pietauvoto sprostu skaits un ICCAT reģistra numurs.2. Pārvietošanas darbības nevar sākt bez iepriekšējas zivju nozvejotāja kuģa karoga valsts atļaujas. Karoga dalībvalsts informē zivju nozvejotāja kuģa kapteini, ka pārvietošana nav atļauta un jāuzsāk zivju izlaišana jūrā, ja, saņēmusi iepriekšēju paziņojumu par pārvietošanu, tā uzskata, ka(a) zivju nozvejotājam kuģim, kurš ir deklarējis nozveju, nebija iedalīta pietiekama kvota zilajām tunzivīm, kas ievietotas sprostā;(b) zivju daudzums nav pienācīgi paziņots un ņemts vērā tās kvotas izmantošanā, kas varētu būt piemērojama;(c) zivju nozvejotājam kuģim, kurš ir deklarējis nozveju, nav atļauts zvejot zilās tunzivis.(d) velkonis, kurš ir deklarējis pārvietoto zivju saņemšanu, nav reģistrēts visu citu 14. pantā minēto zvejas kuģu ICCAT reģistrā vai nav aprīkots ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu.3. Kad ir pabeigta zivju pārvietošana uz velkoni, zivju nozvejotāja kuģa kapteinis III pielikumā noteiktajā formātā aizpilda un nosūta kompetentām savas karoga dalībvalsts iestādēm ICCAT pārvietošanas deklarāciju.4. Pārvietošanas deklarāciju nosūta kopā ar pārvietotajām zivīm, transportējot uz zivjaudzētavu vai apstiprinātu ostu.5. Karoga valsts atļauja pārvietošanai neskar atļauju veikt ievietošanu sprostā.6. Zivju nozvejotāja kuģa kapteinis nodrošina, ka pārvietošanas darbības uzrauga ūdenī ar videokameru.7. Kā minēts ICCAT reģionālo novērotāju programmā (VII pielikums), ICCAT reģionālais novērotājs uz zivju nozvejotāja kuģa iegrāmato veiktās pārvietošanas darbības un ziņo par tām, pārbauda zivju nozvejotāja kuģa atrašanās vietu, tam veicot pārvietošanu, novēro un novērtē pārvietotās nozvejas un pārbauda ierakstus, kas izdarīti iepriekšējā paziņojumā par pārvietošanu, kā minēts 2. punktā, un ICCAT pārvietošanas deklarācijā, kā minēts 3. punktā.ICCAT reģionālais novērotājs ar parakstu apstiprina iepriekšējo pārvietošanas paziņojumu un ICCAT pārvietošanas deklarāciju. Viņš pārbauda, vai ICCAT pārvietošanas deklarācija ir pareizi aizpildīta un pārsūtīta velkoņa kapteinim.8. Kad ir pabeigta zivju pārvietošana uz zvejas kuģi, tunzivju murda operators III pielikumā noteiktajā formātā aizpilda un nosūta kompetentām savas dalībvalsts iestādēm ICCAT pārvietošanas deklarāciju.23. pantsPārkraušana citā kuģī1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. panta, Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegta zilo tunzivju pārkraušana citā kuģī, atrodoties jūrā.2. Pirms ieiešanas jebkurā ostā tā zvejas kuģa, kurš veic pārkraušanu citā kuģī, kapteinis vai viņa pārstāvis vismaz 48 stundas pirms paredzētās ierašanās kompetentai tās dalībvalsts iestādei, kuras ostu viņš grib izmantot, sniedz šādu informāciju:(a) paredzamais ierašanās laiks;(b) paredzamais kuģī paturēto zilo tunzivju daudzums un informācija par ģeogrāfisko apgabalu, kur tās iegūtas;(c) zvejas kuģa, kas veic pārkraušanu citā kuģī, nosaukums un tā numurs nozvejotāju kuģu, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, ICCAT reģistrā vai citu zvejas kuģu, kuriem atļauts darboties Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ICCAT reģistrā;(d) saņemošā zvejas kuģa nosaukums, tā numurs nozvejotāju kuģu, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, ICCAT reģistrā vai citu zvejas kuģu, kuriem atļauts darboties Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ICCAT reģistrā;(e) zilo tunzivju nozvejas, ko paredzēts pārkraut citā kuģī, tonnāža un ģeogrāfiskais apgabals.3. Zvejas kuģiem nav atļauts pārkraut nozveju citā kuģī, ja vien tie nav iepriekš saņēmuši iepriekšēju atļauju no savas karoga valsts.4. Pirms pārkraušanas tā zvejas kuģa, kas veic pārkraušanu citā kuģī, kapteinis sniedz savai karoga valstij šādu informāciju:(a) zilo tunzivju daudzums, ko paredzēts pārkraut;(b) datums un osta, kurā veic pārkraušanu citā kuģī;(c) saņēmēja zvejas kuģa nosaukums, reģistrācijas numurs un karoga valsts, un tā numurs nozvejotāju kuģu, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, ICCAT reģistrā vai citu zvejas kuģu, kuriem atļauts darboties Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ICCAT reģistrā;(d) zilo tunzivju nozvejas ģeogrāfiskais apgabals.5. Kompetenta tās dalībvalsts iestāde, kuras ostā notiek pārkraušana:(a) inspicē saņēmēju zvejas kuģi pēc tā ierašanās un pārbauda kravu un dokumentus, kas saistīti ar pārkraušanas darbību;(b) 48 stundu laikā pēc pārkraušanas nosūta datus par pārkraušanu tā zvejas kuģa, kurš veic pārkraušanu citā kuģī, karoga valsts iestādei.6. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi aizpilda un nosūta ICCAT pārkraušanas deklarāciju tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ar kuras karogu kuģo attiecīgie zvejas kuģi. Deklarāciju III pielikumā noteiktajā formātā nosūta ne vēlāk kā 48 stundas pēc tam, kad ostā veikta pārkraušana citā kuģī.24. pantsIevietošana sprostos1. Dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zilo tunzivju uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, nedēļas laikā pēc tam, kad ievietošana sprostos ir pabeigta, dalībvalstij vai Konvencijas Līgumslēdzējai pusei, ar kuras karogu peld kuģi, kas ir zvejojuši tunzivis, kā arī Komisijai nosūta novērotāja apstiprinātu ziņojumu par ievietošanu sprostā. Komisija minēto informāciju tūlīt nosūta ICCAT sekretariātam. Šajā ziņojumā iekļauj informāciju no deklarācijas par ievietošanu sprostā, kā norādīts ICCAT Ieteikumos [06-07] par zilo tunzivju audzēšanu.2. Ja uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavas ir starptautiskos ūdeņos, 1. punktu pēc analoģijas piemēro dalībvalstīm, kurās ir reģistrētas par uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavām atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas.3. Pirms visām pārvietošanām uz sprostu kompetenta tās dalībvalsts iestāde, kurā ir uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, informē zivju nozvejotāja kuģa karoga dalībvalsti vai Konvencijas Līgumslēdzēju pusi par to, cik daudz zilo tunzivju ir paredzēts pārvietot sprostos no tām, ko ir nozvejojuši zivju nozvejotāji kuģi, kas kuģo ar tās karogu.Zivju nozvejotāja kuģa karoga dalībvalsts informē kompetento tās dalībvalsts iestādi, kurā ir uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, par nozvejas atsavināšanu un zivju atlaišanas jūrā, ja, saņēmusi minēto informāciju, tā konstatē, ka:(a) zivju nozvejotājam kuģim, kas ir deklarējis nozveju, nav bijusi piešķirta pietiekami liela individuāla sprostā ievietoto zilo tunzivju kvota;(b) nav pareizi ziņots par zivju daudzumu, un tas nav ņemts vērā, aprēķinot jebkuru kvotu, kas ir piemērojama; vai(c) zivju nozvejotājam kuģim, kurš ir deklarējis nozveju, nav atļauts zvejot zilās tunzivis.4. Pārkraušanu citā kuģī nevar sākt bez zivju nozvejotāja kuģa karoga valsts vai Konvencijas Līgumslēdzējas puses iepriekšējas atļaujas.5. Dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zilo tunzivju audzētava, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai audzēšanai vai uzbarošanai aizliegtu ievietot sprostos tādas zilās tunzivis, kurām līdzi nav dota precīza, pilnīga un pārbaudīta ICCAT noteiktā dokumentācija.6. Dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zivjaudzētava, nodrošina, ka pārkraušana no sprostiem uz zivjaudzētavu tiek uzraudzīta ūdenī ar videokameru. Šo prasību nepiemēro, ja sprosti ir tieši piestiprināti pie noenkurošanas sistēmas.25. pantsKuģu satelītnovērošanas sistēma1. 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003[10] piemēro 2.b punktā minētajiem zvejas kuģiem. Turklāt dalībvalstis nodrošina, ka neatkarīgi no garuma visi velkoņi, kas kuģo ar to karogiem, ir aprīkoti ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu.2. Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas uzraudzības centri reālā laikā un, izmantojot formātu "https data feed", pārsūta Komisijai Kuģu satelītnovērošanas sistēmas ziņojumus, kas saņemti no zvejas kuģiem, kuri kuģo ar to karogiem. Komisija elektroniski nosūta šos ziņojumus ICCAT sekretariātam.3. Dalībvalstis nodrošina, ka:(a) ziņojumus no zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu, kad šie kuģi darbojas Atlantijas okeāna austrumu daļā vai Vidusjūrā, vismaz ik pēc divām stundām pārsūta Komisijai;(b) tehniskas kļūdas gadījumā ziņojumus no zvejas kuģiem, kas kuģo ar to karogu, pārsūta Komisijai 24 stundu laikā pēc tam, kad tos saņēmuši to zvejas uzraudzības centri;(c) Lai izvairītos no dublēšanas, Komisijai pārsūtītos ziņojumus (ar unikālu identifikatoru) numurē saņemšanas secībā;(d) Komisijai pārsūtītie ziņojumi atbilst VIII pielikumā noteiktajam datu apmaiņas formātam.4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visus paziņojumus, kas darīti pieejami to inspekcijas kuģiem, uzskatītu par konfidenciāliem un izmantotu inspekcijai tikai par darbībām jūrā.26. pantsDarbību ar murdiem reģistrēšana un ziņošana par tām1. Nozvejas ar murdiem reģistrē pēc katras zvejas darbības, kurā izmanto tunzivju murdus, un 48 stundu laikā pēc katras zvejas darbības beigām elektroniski vai citādā veidā nozvejas protokolu nosūta kompetentai iestādei dalībvalstī, kurā atrodas murds.2. Pēc nozvejas protokola saņemšanas katra dalībvalsts to elektroniski pārsūta Komisijai. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta ICCAT sekretariātam.27. pantsPārbaude ostās vai zivjaudzētavās1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visus zivju nozvejotājus kuģus, kas iekļauti to kuģu ICCAT reģistrā, kuriem atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, ostā pārbauda, kad attiecīgais kuģis iebrauc apstiprinātā ostā, lai izkrautu un/vai pārkrautu citā kuģī Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotās zilās tunzivis.2. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu jebkādu ievietošanu sprostos uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavās, kas ir to jurisdikcijā.3. Ja uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavas ir starptautiskos ūdeņos, 2. punktu pēc analoģijas piemēro dalībvalstīm, kurās ir reģistrētas par uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavu atbildīgas fiziskas vai juridiskas personas.28. pantsKontrolpārbaude1. Dalībvalstis pārbauda, tostarp izmantojot kuģu satelītnovērošanas sistēmas jeb VMS datus, zvejas žurnālu iesniegšanu un salīdzina attiecīgo informāciju, kas reģistrēta to zvejas kuģu zvejas žurnālos, pārvietošanas/pārkraušanas dokumentos un nozvejas dokumentos.2. Dalībvalstis veic kontrolpārbaudes attiecībā uz visiem izkrāvumiem, visām pārkraušanām citā kuģī un ievietošanu sprostos, tālab daudzumus pa sugām, kas reģistrēti zvejas kuģa zvejas žurnālā, vai daudzumus pa sugām, kas reģistrēti pārkraušanas deklarācijā, salīdzina ar daudzumiem, kas reģistrēti izkraušanas deklarācijā vai sprostos ievietošanas deklarācijā un citos attiecīgos dokumentos, piemēram, faktūrrēķinos un/vai tirdzniecības pavadzīmēs.29. pantsICCAT kopīgās starptautiskās inspekcijas shēma1. Kopienā piemēro ICCAT kopīgu starptautisku inspekciju shēmu, ko ICCAT pieņēma Madridē 1975. gada novembrī notikušajā Ceturtajā kārtējā sanāksmē, ar grozījumiem, ko ICCAT izdarīja 16. īpašajā sanāksmē, un kas izklāstīta šīs regulas IV pielikumā.2. Dalībvalstis, kuru zvejas kuģiem ir atļauts zvejot zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ieceļ inspektorus un saskaņā ar minēto shēmu veic inspekcijas jūrā.3. Komisija vai tās izraudzīta struktūra shēmas izpildei var norīkot Kopienas inspektorus.4. Komisija vai tās izraudzīta struktūra Kopienā koordinē pārraudzības un inspekcijas. Šim nolūkam tā kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var izstrādāt kopīgas inspekcijas programmas, lai Kopiena varētu izpildīt no shēmas izrietošās saistības. Dalībvalstis, kuru zvejas kuģi zvejo zilās tunzivis, paredz vajadzīgos pasākumus, lai veicinātu minēto programmu īstenošanu, jo īpaši saistībā ar vajadzīgajiem cilvēku un materiālu krājumiem, kā arī saistībā ar laikiem un apgabaliem, kad un kur tie jāizmanto.5. Dalībvalstis katru gadu līdz 1. aprīlim dara Komisijai zināmus inspektorus un inspekcijas kuģus, ko tās nākamajā gadā paredz norīkot darbam shēmā. Izmantojot šo informāciju, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm sagatavo turpmākas rīcības plānu par to, kā Kopiena katru gadu piedalīsies shēmā, un nosūta to ICCAT sekretariātam un dalībvalstīm.30. pantsValsts novērotāju programma1. Katra dalībvalsts uz saviem zivju nozvejotājiem kuģiem, kas ir garāki par 15 m un aktīvi zvejo zilās tunzivis, nodrošina novērotāju klātbūtni, ietverot vismaz:(a) 20 % no aktīvi izmantotiem 15 m līdz 24 m gariem zivju nozvejotājiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem (seineriem);(b) 20 % no aktīvi izmantotiem pelaģiskiem traleriem;(c) 20 % no aktīvi izmantotiem zivju nozvejotājiem kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām;(d) 20 % no aktīvi izmantotām laivām zvejai ar ēsmu;(e) 100 % gadījumu, kad izceļ tunzivis izceļ no murdiem.2. Kamēr ICCAT faktiski īsteno 31. pantā minēto reģionālo novērotāju programmu, katra dalībvalsts nodrošina:(a) novērotājus vismaz 20 % no aktīvi izmantotiem par 24 metriem garākiem zivju nozvejotājiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem (seineriem);(b) kopīgu zvejas darbību gadījumā, – ka zvejas darbības laikā uz kuģa atrodas novērotājs.3. Novērotājam ir šādi pienākumi:(a) uzraudzīt zivju nozvejotāja kuģa atbilstību šīs regulas prasībām;(b) reģistrēt un ziņot par zvejas darbību, norādot arī:i) nozvejas apjomu (ieskaitot piezveju), tostarp norādot pa sugām tādu informāciju, kā, piemēram, vai zivis paturētas uz kuģa vai izmestas beigtas vai dzīvas;ii) nozvejas apgabalu pēc garuma un platuma;iii) zvejas piepūles mēru (piemēram, tīklu skaits, āķu skaits utt.), kā definēts ICCAT Dažādu zvejas rīku izmantošanas praktiskajā rokasgrāmatā;iv) nozvejas datumu;(c) novērot un vērtēt nozvejas un salīdzināt tās ar ierakstiem zvejas žurnālā;(d) pamanīt un reģistrēt kuģus, kuri, iespējams, zvejo, neievērojot ICCAT noteiktos saglabāšanas pasākumus.Novērotāji veic arī zinātnisku darbu pēc ICCAT pieprasījuma, piemēram, pamatojoties uz ICCAT Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas norādēm, vāc ICCAT noteiktos II uzdevuma datus.4. Īstenojot šo prasību par novērotājiem, dalībvalstis:(a) nodrošina atbilstošus laika un telpu resursus, lai nodrošinātu, ka Komisija saņem pietiekamus un atbilstošus datus par nozveju, zvejas piepūli un citiem zinātniskiem un pārvaldības aspektiem, ņemot vērā flotes un zvejsaimniecību īpašības;(b) nodrošina skaidrus datu vākšanas protokolus;(c) nodrošina, ka novērotāji pirms izvietošanas ir pienācīgi apmācīti un apstiprināti;(d) iespēju robežās nodrošina, ka Konvencijas teritorijā zvejojošo kuģu darbība tiek traucēta minimāli.5. Kamēr ICCAT faktiski īsteno 31. pantā minēto reģionālo novērotāju programmu, katra dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zilo tunzivju uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, vienmēr nodrošina novērotāja klātbūtni, kad zilās tunzivis pārvieto sprostos un zivis ved no zivjaudzētavas.3 1. pantsICCAT reģionālo novērotāju programma1. Katra dalībvalsts nodrošina ICCAT novērotāja klātbūtni uz:(a) visiem par 24 m garākiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem (seineriem), visā zvejas sezonā;(b) visiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem (seineriem) un iesaistīti kopīgās zvejas darbībās, neatkarīgi no kuģu garuma. ICCAT novērotājs ir klāt zvejas darbību laikā.Par 24 m garākiem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem (seineriem), bez ICCAT reģionālā novērotāja nav atļauts zvejot zilās tunzivis vai darboties zilo tunzivju zvejniecībā.2. Katra dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zilo tunzivju uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētava, vienmēr nodrošina ICCAT novērotāja klātbūtni, kad zilās tunzivis pārvieto sprostos un zivis ved no zivjaudzētavas.ICCAT novērotājam ir šādi pienākumi:(a) novērot un uzraudzīt audzēšanas darbību atbilstību Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.a, 4.b un 4.c pantam;(b) apstiprināt 24. pantā minēto ziņojumu par ievietošanu sprostos;(c) veikt zinātnisku darbu pēc ICCAT pieprasījuma, piemēram, vadoties no ICCAT Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas norādēm, vākt paraugus;(d) ICCAT novērotājiem ir piekļuve kuģim un zivjaudzētavas personālam, kā arī zvejas rīkiem, sprostiem un ierīcēm;(e) pēc pieprasījuma ICCAT novērotājiem ir piekļuve arī še turpmāk minētajām ierīcēm, ja tās atrodas uz kuģiem, uz kuriem novērotāji ir norīkoti, lai atvieglotu to pienākumu veikšanu, kuri izklāstīti VII pielikuma 4. punktā:i) satelītnavigācijas iekārtas;ii) radara displeja ekrāni, kad tos izmanto;iii) elektroniskie saziņas līdzekļi;(f) ICCAT novērotājiem nodrošina izmitināšanu, tostarp apmešanās vietu, pārtiku un atbilstošas sanitārās labierīcības, kas ir tādas pašas kā kuģa virsniekiem;(g) ICCAT novērotājus nodrošina ar atbilstošu vietu uz komandtilta vai stūresmājā lietvedības kārtošanai, kā arī ar vietu uz kuģa klāja, kas ir atbilstoša novērotāja pienākumu veikšanai; kā arī(h) karoga valstis nodrošina, ka kapteiņi, apkalpes locekļi un kuģa īpašnieki netraucē, neiebiedē, nekavē, neietekmē novērotāju viņa vai viņas pienākumu pildīšanā, kā arī neuzpērk vai nemēģina uzpirkt viņu.3. Visas izmaksas, kas rodas, darbojoties ICCAT novērotājiem, sedz dalībvalstis. Dalībvalstis šīs izmaksas var pilnībā vai daļēji piedzīt no zivjaudzētavu vadītājiem vai kuģu, kas zvejo ar riņķvadiem, īpašniekiem.4. VII pielikumā izklāstīto ICCAT reģionālo novērotāju programmu piemēro Kopienā.32. pantsPiekļuve videoierakstiemKatra dalībvalsts nodrošina, ka videoieraksti par to zvejas kuģiem un zivjaudzētavām, ieskaitot videoierakstus par zivju pārvietošanu un ievietošanu sprostā, ir pieejami ICCAT inspektoriem un novērotājiem.Katra dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zilo tunzivju audzētava, nodrošina, ka videoieraksti par to zvejas kuģiem un zivjaudzētavām, ieskaitot videoierakstus par zivju pārvietošanu un ievietošanu sprostā, ir pieejami ICCAT inspektoriem un novērotājiem.33. pantsĪstenošana1. Dalībvalstis veic noteikumu izpildes pasākumus kuģiem, kas kuģo ar to karogiem, ja saskaņā ar to tiesību aktiem ir konstatēts, ka attiecīgie kuģi neievēro šīs regulas 4., 6., 8., 17., 18., 19., 20. un 23. pantu. Pasākumi atkarībā no nodarījuma smaguma pakāpes un saskaņā ar valsts tiesību aktiem var būt šādi:(a) soda nauda;(b) aizliegto zvejas rīku un nozvejas arestu;(c) kuģa aizturēšanu;(d) zvejas atļaujas apturēšana vai anulēšana;(e) attiecīgā gadījumā — zvejas kvotas samazināšanu vai anulēšanu.2. Katra dalībvalsts, kuras jurisdikcijā ir zilo tunzivju audzētava, veic noteikumu izpildes pasākumus konkrētā audzētavā, ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir konstatēts, ka minētā zivjaudzētava neievēro šīs regulas 24. panta un 31. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1936/2001 4.a, 4.b un 4.c pantu. Pasākumi atkarībā no nodarījuma smaguma pakāpes un saskaņā ar valsts tiesību aktiem var ietvert(a) soda naudu;(b) pagaidu vai galīgu izslēgšanu no zivju uzbarošanas zivjaudzētavu reģistra;(c) aizliegumu ievietot sprostos vai pārdot noteiktus daudzumus zilo tunzivju.34. pantsTirgus pasākumi1. Kopienā ir aizliegta Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju tirdzniecība, izkraušana, imports, eksports, ievietošana sprostos uzbarošanai vai audzēšanai, reeksports un pārkraušana citā kuģi, ja līdzi nav dota precīza, pilnīga un apstiprināta dokumentācija, kas paredzēta šajā regulā.2. Kopienā ir aizliegta tādu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā nozvejotu zilo tunzivju tirdzniecība, imports, izkraušana, ievietošana sprostos uzbarošanai vai audzēšanai, apstrāde, eksports, reeksports un pārkraušana citā kuģī, kuras ir nozvejojuši zvejas kuģi, kuru karoga valstij nav piešķirta kvota, nozvejas limits vai zvejas piepūle zilo tunzivju zvejai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā saskaņā ar ICCAT pārvaldības un saglabāšanas pasākumiem, vai arī kuru karoga valsts zvejas iespējas ir izsmeltas, vai kuru 4. pantā minētās individuālās kvotas ir izsmeltas. Pamatojoties uz ICCAT sekretariāta saņemto informāciju, Komisija informē visas dalībvalstis par to, ka Konvencijas Līgumslēdzējas puses zvejas kvota ir izsmelta.3. Kopienā ir aizliegta zilo tunzivju tirdzniecība, imports, izkraušana, apstrāde un eksports, ja zivis iegūtas uzbarošanas vai audzēšanas zivjaudzētavās, kas neatbilst ICCAT Ieteikumam [06-07] par zilo tunzivju audzēšanu.35. pantsPārrēķina koeficientsAprēķinot apstrādātu zilo tunzivju svaram atbilstošu neapstrādāto zivju kopsvaru, izmanto ICCAT Pastāvīgās pētniecības un statistikas komitejas pieņemtos pārrēķina koeficientus.36. pantsUzbarotu vai audzētu tunzivju augšanas faktoriDalībvalstis nosaka augšanas faktorus, kas piemērojami sprostos uzbarotām vai audzētām zilajām tunzivīm, un līdz 2009. gada 15. septembrim paziņo Komisijai šos faktorus un izmantoto metodiku. Komisija pārsūta šo informāciju ICCAT sekretariātam un ICCAT Pastāvīgajai pētniecības un statistikas komitejai.37. pantsNovērtēšanaKatra dalībvalsts katru gadu līdz 15. septembrim iesniedz Komisijai sīki izklāstītu ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Komisija katru gadu līdz 15. oktobrim iesniedz ICCAT sekretariātam sīki izklāstītu ziņojumu par ICCAT ieteikumu [08-05] īstenošanu.38. pantsFinansējumsDaudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā uzskata par atjaunošanas plānu Regulas (EK) Nr. 2371/2002 5. panta nozīmē.VI NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI39. pantsAtcelšana1. Regula (EK) Nr. 1559/2007[11], ar ko izveido daudzgadu plānu zilo tunzivju krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 520/2007, ir atcelta.2. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu IX pielikumā.40. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 43/2009Regulas (EK) 43/2009[12] 92. un 93. pantu svītro.41. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSĪpaši papildu nosacījumi, ko Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā piemēro laivām zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivām, kuģiem, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un piekrastes amatierzvejniecībai svaigu zivju ieguvei Vidusjūrā ar laivām, kas paredzētas zvejai ar ēsmu, āķu jedām un makšķerēm.1. a) Katra dalībvalsts nodrošina to, ka zivju nozvejotāji kuģi, kuriem izdota īpaša zvejas atļauja, ir iekļauti sarakstā, kurā norādīts to nosaukums un Kopienas flotes reģistra numurs (CFR), kā noteikts I pielikumā Komisijas Regulai (EK) Nr. 26/2004. Dalībvalstis izdod īpašo zvejas atļauju tikai tad, ja kuģis ir reģistrēts zivju nozvejotāju kuģu, kuriem atļauts zvejot zilās tunzivis, ICCAT reģistrā.b) Katra dalībvalsts ik gadu līdz 15. janvārim datorlasāmā formā nosūta Komisijai a) apakšpunktā minēto sarakstu un visus turpmākos grozījumus.c) Jebkādas vēlākas izmaiņas nav pieņemamas, ja vien zivju nozvejotājam kuģim, par kuru ir ziņots, neļauj piedalīties likumīgi operatīvi iemesli vai nepārvaramas varas apstākļi. Tādos apstākļos attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju, sniedzot:(i) pilnīgu informāciju par šā pielikuma 3. punktā minētā zivju nozvejotāja kuģa paredzēto aizstāšanu;(ii) vispārēju ziņojumu par aizvietojuma iemesliem, kā arī attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.Komisija grozījumus nekavējoties nosūta ICCAT sekretariātam.2. a) Nozvejotas zilās tunzivis jebkādā daudzumā šā pielikuma 1. punktā minētajiem zivju nozvejotājiem kuģiem ir aizliegts izkraut un/vai pārkraut citā kuģī vietās, kas nav dalībvalstu vai Konvencijas Līgumslēdzēju pušu apstiprinātas ostas.b) Dalībvalstis norāda vietu, kas izmantojama izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātas ostas), kurā atļauts veikt zilo tunzivju izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības.c) Lai ostu noteiktu kā apstiprinātu ostu, ostas dalībvalsts norāda atļautos izkraušanas laikus un vietas. Ostas dalībvalsts visos izkraušanas laikos un visās izkraušanas vietās nodrošina pilnīgu inspekciju.d) Dalībvalstis katru gadu ne vēlāk kā 15. februārī nosūta Komisijai apstiprināto ostu sarakstu. Komisija katru gadu līdz 1. martam nosūta šīs ziņas ICCAT sekretariātam.3. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta, tā 1. un 2. punktā minēto Kopienas zivju nozvejotāju kuģu kapteiņiem vai viņu pārstāvjiem vismaz četras stundas pirms paredzētās ienākšanas ostā kompetentai tās dalībvalsts vai Konvencijas Līgumslēdzējas puses iestādei, kuras ostas vai izkraušanas iekārtas tie vēlas izmantot (arī kompetentai karoga valsts iestādei), ir jādara zināma šāda informācija:(a) paredzamais ierašanās laiks;(b) paredzamais uz kuģa paturēto zilo tunzivju daudzums;(c) informācija par apgabalu, kurā gūtas nozvejas.Katra dalībvalsts nodrošina, ka katrai izkraušanai ostā veic inspekciju.4. Katra dalībvalsts ievieš nozvejas paziņošanas režīmu, kas nodrošina katram kuģim iedalītās kvotas izmantošanas efektīvu uzraudzību. Katras dalībvalsts ostas iestādes ved uzskaiti par visiem kārtējā gada iepriekšējiem paziņojumiem.5. Zivju nozvejotāja kuģa kapteinis nodrošina, ka katru apstiprinātā ostā izkrauto zilo tunzivju daudzumu pirms pirmās pārdošanas vai pirms pārvešanas no izkraušanas ostas uz citu vietu nosver.6. Nozvejotās zilās tunzivis nedrīkst piedāvāt mazumtirdzniecībā gala patērētājam neatkarīgi no tirdzniecības metodes, ja vien attiecīgajā marķējumā vai uz etiķetes nav norādīti:(a) suga un izmantotie zvejas rīki;(b) nozvejas apgabals un datums.7. Dalībvalstis, kuru laivām zvejai ar ēsmu, laivām, kas paredzētas zvejai ar āķu jedām un makšķerēm, ir atļauts zvejot zilās tunzivis, attiecībā uz astes marķējuma zīmēm nosaka šādas prasības:(a) Katrai zilajai tunzivij tūlīt pēc izkraušanas jāpiestiprina astes marķējuma zīme;(b) katrai astes marķējuma zīmei ir unikāls identifikācijas numurs, ko norāda zilās tunzivs statistikas dokumentos un uzraksta uz katra iepakojuma, kurā ir zilās tunzivis.II PIELIKUMSZvejas žurnāliem noteiktās prasībasObligātās prasības zvejas žurnāliem1. Zvejas žurnāla lapām jābūt numurētām.2. Ieraksti zvejas žurnālā jāizdara ik dienu (līdz pusnaktij) vai pirms ierašanās ostā.3. Zvejas žurnāls jāaizpilda, ja tiek veiktas inspekcijas, atrodoties jūrā.4. Vienam lapas eksemplāram jāpaliek zvejas žurnālā.5. Uz kuģa jātur žurnāli, kurā reģistrētas vienā gadā veiktas darbības.Zvejas žurnālos obligāti reģistrējamā standarta informācija1. Kapteiņa vārds un adrese.2. Atiešanas datumi un ostas, iebraukšanas datumi un ostas.3. Kuģa nosaukums, reģistrācijas numurs, ICCAT numurs un SJO numurs (ja ir pieejams). Veicot kopīgas zvejas darbības, norāda visu darbībās iesaistīto kuģu nosaukumus, reģistrācijas numurus, ICCAT numurus un SJO numurus (ja tie ir pieejami).4. Zvejas rīki:(a) zvejas rīku tipa FAO kods;(b) izmēri (garums, linuma acs lielums, āķu skaits u. c.).5. Darbības jūrā, katrā reisa, dienā aizpildot (vismaz) vienu rindu un norādot:(a) darbības (zveja, pārbrauciens u. c.);(b) atrašanās vietu: precīzu atrašanās vietu (grādos un minūtēs) ik dienu reģistrē par katru zvejas darbību vai pusdienlaikā, ja attiecīgā dienā nav zvejots;(c) reģistrēto nozveju.6. Sugu identifikācija:(a) pēc FAO kodiem;(b) kopējais neapstrādātu zivju svars (RWT) kilogramos dienā.7. Kapteiņa paraksts.8. Novērotāja paraksts (attiecīgā gadījumā).9. Svara noteikšanas līdzekļi: novērtēšana, svēršana uz kuģa.10. Zvejas žurnālā reģistrē zivju dzīvsvara ekvivalentu un norāda dzīvsvara novērtējumā izmantotos pārrēķina koeficientus.Obligātā informācija izkraujot, pārkraujot citā kuģī vai pārvietojot1. Datums un osta, kurā veic izkraušanu/ pārkraušanu citā kuģī/ pārvietošanu.2. Produkcijai:(a) noformējumu;(b) zivju vai kastu skaits un daudzums kilogramos;3. Kapteiņa vai viņa pārstāvja paraksts.III PIELIKUMSICCAT PĀRVIETOŠANAS/CITĀ KUĢĪ PĀRKRAUŠANAS DEKLARĀCIJADokuments Nr.Velkonis/transportētājkuģis Kuģa vārds un radio izsaukuma signāls: Karoga valsts: Karoga valsts atļaujas Nr. Nacionālā reģistra Nr. ICCAT reģistra Nr. SJO Nr. | Zvejas kuģis Kuģa vārds un radio izsaukuma signāls: Karoga valsts: Karoga valsts atļaujas Nr. Nacionālā reģistra Nr. ICCAT reģistra Nr. Ārējās identifikācijas Nr. Zvejas žurnāla lapas Nr. | Galamērķa zivjaudzētava Nosaukums ICCAT reģistra numurs | Murds Nosaukums ICCAT reģistra numurs |Karogs | ICCAT numurs | Kuģa nosaukums | Ziņojuma sākuma datums | Ziņojuma beigu datums | Ziņojuma ilgums (d) | Nozvejas datums | Nozvejots | Piešķirtais svars kopēju zvejas darbību gadījumā (kg) |Ieraksta sākums | SR | M | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta sākumu |Adrese | AD | M | Char*3 | ISO-3166 adrese | Ziņojuma dati: galamērķiem, "EEK" Komisijai |Sūtītājs | FR | M | Char*3 | ISO-3166 adrese | Ziņojuma dati: pārraidošās līgumslēdzējas puses ISO trīsburtu kods |Kārtas numurs | SQ | O | Num*6 | NNNNNN | Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā |Ziņojuma veids | TM | M | Char*3 | Kods | Ziņojuma dati: ziņojuma veids, "POS" kā atrašanās vietas ziņojums jānosūta ar Kuģu satelītnovērošanas sistēmu vai citādi kuģiem ar bojātu satelītizsekošanas ierīci |Radio izsaukuma signāls | RC | O1 | Char*7 | IRCS kods | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums |Reisa numurs | TN | O | Num*3 | NNN | Darbības dati: zvejas reisa sērijas numurs kārtējā gadā |Kuģa nosaukums | NA | O | Char*30 | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums |Līgumslēdzējas puses iekšējais pazīšanas numurs | IR | O1 | Char*12 | ISO – 3166 + kods: | Kuģa reģistrācijas dati: Līgumslēdzējas puses piešķirts unikāls kuģa numurs — karoga valsts ISO trīsburtu kods un numurs (“CRF numurs”) |Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O1 | Char*14 | Kuģa sānu numurs vai SJO numurs, ja nav sānu numura |Ģeogrāfiskais platums (decimāldaļskaitļos) | LT | M | Char*7 | +/-DD.ddd | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī |Ģeogrāfiskais garums (decimāldaļskaitļos) | LG | M | Char*8 | +/-DDD.ddd | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī |Kurss | CO | M | Char*3 | 360° grādu skala | kuģa kurss |Ātrums | SP | M | Char*3 | Mezgli * 10 | kuģa ātrums; |Piezīmes | MS | O | Char*255 | Trauksme vai notikumi | Paziņojums par trauksmēm vai notikumiem |Datums | DA | M | Num*8 | GGGGMM | Ziņojuma dati — pārraides datums |Laiks | TI | M | Num*4 | HHMM | Ziņojuma dati — pārraides laiks |Ieraksta beigas | ER | M | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta beigas |1 Obligāti vismaz viens no lauka kodiem RC, IR vai XR.Ar "Trackwell protocol" palīdzību nosūtīta ziņojuma paraugs izmēģinājuma sistēmā (httpsgwt)https://fides.ec.europa.eu/httpsgwt.index.php?application=CYP&method=send&message=//SR//AD/EEC//FR/CYP//SQ/28285//TM/POS//RC/ZWXS//TN/001//NA/LA GROSSE POULE//IR/CYP000000123//XR/ZZ-0604//LT/+47.612//LG/-47.528//CO/280//SP/23//MS/SWITCHING on VMS//DA/20080307//TI//ER//IX PIELIKUMSAtbilstības tabulaRegula (EK) Nr. 1559/2007 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants | 2. pants |3. pants |4. pants | 4. pants |5. pants | 7. pants |6. pants | 8. pants |7. pants | 9. pants |8. pants | 10. pants |9. pants | 11. pants |10. pants | 12. pants |11. pants | 13. pants |12. pants | 14. pants |13. pants | 15. pants |14. pants | 17. pants |15. pants | 18. pants |16. pants | 19. pants |17. pants | 20. pants |18. pants | 21. pants |19. pants | 23. pants |20. pants | 24. pants |21. pants | 26. pants |22. pants | 27. pants |23. pants | 28. pants |24. pants | 29. pants |25. pants | 30. pants |26. pants | 33. pants |27. pants | 34. pants |28. pants | 35. pants |29. pants | 38. pants |[1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).[2] OV C […], […], p. […].[3] OV C […], […], p. […].[4] OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.[5] OV L340, 22.12.2007., 8. lpp.[6] OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1799/2006 (OV L 341, 7.12.2006., 26. lpp.).[7] OV L 263, 3.10.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 869/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 8. lpp.).[8] OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1799/2006 (OV L 341, 7.12.2006., 26. lpp.)[9] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regula, kurā pēdējie grozījumi pieņemti ar Regulu (EK) Nr. 1098/2007 (OV L 248, 22.9.2007., 1. lpp.).[10] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.[11] OV L 340, 22.12.2007., 8. lpp.[12] OJ L 22, 26.01.2009, p.1[13] Kapteinis ir persona, kas atbildīga par kuģi.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0065

 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru  /* COM/2010/0065 galīgā redakcija - COD 2010/0041 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 8.3.2010COM(2010)65 galīgā redakcija2010/0041 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru2010/0041 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru(Dokuments attiecas uz EEZ)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikuma mērķis ir grozīt Direktīvu 2009/42/EK, lai noteiktu, ka jūras transporta statistikas vajadzībām obligāti jāvāc dati preču veidu dalījumā. Datu vākšana preču veidu dalījumā ir obligāta autotransporta[1], dzelzceļa transporta[2] un iekšējo ūdensceļu transporta[3] Eiropas statistikai. Eiropas statistika par visiem transporta veidiem ir jāvāc saskaņā ar vienotiem jēdzieniem un standartiem, lai panāktu lielāko praktiski iespējamo dažādu transporta veidu salīdzināmību. Ja būs pieejama visaptveroša un vienota statistika preču dalījumā par visiem transporta veidiem, tiks nodrošināts vispārīgs pamats, kas noderēs, lai atbalstītu un uzraudzītu ar politiku veicināmo kombinēto izmantošanu, proti, iespēju optimāli kombinēt dažādus transporta veidus vienā transporta ķēdē, un kravas transporta loģistikas modernizēšanu[4]. |120 | Vispārīgais konteksts Lai ierosinātu iespējamus tehniskus risinājumus ar nolūku iespējami vienkāršot dažādos statistikas sagatavošanas pasākumus, vienlaikus saglabājot tādu galarezultātu, kas atbilst pašreizējām un paredzamajām lietotāju vajadzībām, Eiropas mērogā ir veikta to datu un izplatīšanas politikas tehniska analīze, kuri ir savākti saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru. Šīs analīzes laikā ņemta vērā iespēja palielināt to resursu izmantošanas efektivitāti, kas veltīti statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru, koncentrējot darbu tajās jomās, kuras lietotāji atzinuši par svarīgākām (statistika par kravām) nekā pārējās (statistika par pasažieru pārvadājumiem un kuģu satiksmi). Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija[5] nesen pieņēma statistikas vienkāršojumus gan statistikā par pasažieru pārvadājumiem galvenajās Eiropas ostās, gan par kuģu satiksmi galvenajās Eiropas ostās. Atsevišķa tehniskās analīzes daļa bija veltīta iespējai un nosacījumiem, ar kuriem varētu noteikt datu vākšanu preču veidu dalījumā (datu kopa B1) par obligātu. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru[6] VIII pielikuma 2. daļu Padome pēc Komisijas priekšlikuma lemj par datu kopas B1 (dati par “Jūras pārvadājumiem galvenajās Eiropas ostās, norādot ostas, kravu veidu un saistību ar jūras piekrastes rajonu”) vākšanas nosacījumiem, ņemot vērā eksperimentālā pētījuma rezultātus, kas veikts triju gadu pārejas periodā, kā noteikts 10. pantā 1995. gada 8. decembra Direktīvā 95/64/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru[7], un apsverot izpildes iespējamību un izmaksas, kas jāsedz dalībvalstīm un respondentiem, apkopojot šo informāciju. Saskaņā ar Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pieredzi, kas gūta darbā saskaņā ar Padomes Direktīvu 95/64/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru[8], sīkākas informācijas vākšana par sapratīgām izmaksām šķita iespējama par beztaras kravām un daļējām beztaras kravām; tomēr galvenā problēma rodas ar šādu datu apkopošanu par konteineru satiksmi un ro-ro satiksmi; bija prātīgi izpētīt iespēju paplašināt Direktīvas 95/64/EK darbības jomu un iekļaut citas 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādītās informācijas pozīcijas tikai tad, kad būs iegūta lielāka pieredze, vācot pašreizējos mainīgos lielumus, un pašreizējā sistēma būs labi izveidota; attiecībā uz informācijas vākšanu par precēm jāņem vērā iespējamās NST/R klasifikācijas (transporta statistikas standartizētā preču klasifikācija/pārskatīta redakcija, 1967. gads) pārskatīšanas. Pašreizējās datu vākšanas sistēmas darbība ir labi izveidota, ieskaitot to grozījumu īstenošanu, kas ieviesti ar Komisijas 2005. gada 4. marta Lēmumu 2005/366[9], un sistēmas ģeogrāfisku paplašināšanu, ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. gada[10] un 2007. gada[11] paplašināšanas. Liela daļa to dalībvalstu, kuras sūta datus Eurostat saskaņā ar direktīvas darbības jomu, regulāri brīvprātīgi sniedz Eurostat datu kopas B1 informāciju saskaņā ar NST/R klasifikāciju. Galvenās problēmas, kas radās, apkopojot datus preču veidu dalījumā saskaņā ar NST/R klasifikāciju, kā norādīts iepriekš minētajā ziņojumā, tika atrisinātas, ieviešot NST 2007[12] (transporta statistikas standartizētā preču klasifikācija, 2007. gads) kā vienīgo pa jūru, autoceļiem, dzelzceļu un iekšējiem ūdensceļiem transportēto preču klasifikāciju, ko piemēro no 2008. pārskata gada, ietverot 2008. gada datus[13]. Dalībvalstīs, kurās jau vāc datu kopu B1, jāpārklasificē jau kompetentajās valsts statistikas iestādēs pieejamā informācija, lai datus varētu apkopot saskaņā ar NST 2007, neradot papildu slogu respondentiem un izmantojot to pašu pieeju kā autotransporta, dzelzceļa transporta un iekšējo ūdensceļu transporta statistikā; pārējām dalībvalstīm (ar ļoti nedaudziem izņēmumiem) jābūt iespējai apkopot datu kopu B1, izmantojot jau pieejamo informāciju kompetentajās valsts statistikas iestādēs. Lielākoties datu kopas B1 vākšana neradīs respondentiem papildu slogu Visbeidzot ir panākta vienošanās, ka, no 2011. gada ieviešot pienākumu nosūtīt Komisijai (Eurostat) datu kopu B1, dalībvalstīm tiktu piešķirts pienācīgs laika periods, kurā varētu izmantot brīvprātīgu datu apkopošanu vajadzīgajiem testiem un korekcijām. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošajos tiesību aktos jau ir noteikumi (Direktīva 2009/42/EK, VIII pielikums, datu kopa B1), tomēr datus vāc brīvprātīgi. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | 2006. gada sākumā tika izveidota ekspertu darba grupa jūras transporta statistikas jomā, lai veiktu spēkā esošo datu vākšanas un izplatīšanas politikas pasākumu tehnisko analīzi saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru. Ekspertu darba grupā tika iekļauti dažādu organizāciju pārstāvji (datu sagatavotāji, lietotāji un jūras transporta eksperti), proti, šādu organizāciju pārstāvji: kompetentās valsts statistikas iestādes (valsts statistikas iestādes, valsts jūras administrācijas, transporta ministrijas); Komisijas dienesti; Eiropas Jūras drošības aģentūra; ekonomikas dalībnieki (Eiropas Jūras ostu organizācija ― ESPO, Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija ― ECSA). Lai sagatavotu un dotu ieguldījumu ekspertu darba grupas darbā, 2006. gadā Eurostat izplatīja īpašu anketu galvenajiem jūras transporta statistikas lietotājiem Komisijā, proti, ģenerāldirektorātam TREN, COMP, ENV, FISH (tagad MARE), JLS un TAXUD. Ekspertu darba grupas izstrādātie priekšlikumi tika apspriesti parastajā Eiropas Statistikas sistēmas procedūrā, proti, jūras transporta statistikas darba grupā un transporta statistikas koordinācijas komitejā. Šo Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikumu intensīvi apsprieda ieinteresētās personas, un tas ietilpst vispārējā likumdošanas iniciatīvu kopumā, kas atbilst Komisijas politikas pieejai attiecībā uz tiesību aktu vienkāršošanu un labāku regulējumu[14], proti: Komisijas 2007. gada 7. novembra Regula 1304/2007, ar ko nosaka klasifikāciju NST 2007 transportētajām precēm visos attiecīgajos transporta veidos[15]; Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. …/…/ES, ar ko groza Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru un ar ko vienkāršo statistiku par pasažieru transportu un kuģu satiksmi, projekts. Iepriekš spēkā esošie tiesību akti ir pārstrādāti, proti, pārstrādāts pamata tiesību akts[16] un kodificēti īstenošanas tiesību akti[17]. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |225 | Ekspertu darba grupas jūras transporta statistikas jomā un darba grupas jūras transporta statistikas jomā dalībnieki bija eksperti, kuri pārzināja spēkā esošos tiesību aktus, jūras transporta statistikas vākšanas un apkopošanas sistēmas valstīs un jaunās tendences jūras transporta attīstībā. |230 | Ietekmes un seku analīze 1. iespēja. (saglabā spēkā esošos tiesību aktus). Tas nozīmē, ka nebūs iespējams nodrošināt statistikas datu pilnīgu un pastāvīgu sniegšanu par jūras transportu preču veidu dalījumā. 2. iespēja. (groza spēkā esošos tiesību aktus). Tas nozīmē, ka būs iespējams nodrošināt statistikas datu pilnīgu un pastāvīgu sniegšanu par jūras transportu preču veidu dalījumā. Ja būs pieejama visaptveroša un vienota statistika preču dalījumā par visiem transporta veidiem, tiks nodrošināts vispārīgs pamats, kas noderēs, lai atbalstītu un uzraudzītu ar politiku veicināmo kombinēto izmantošanu, proti, iespēju optimāli kombinēt dažādus transporta veidus vienā transporta ķēdē, un kravas transporta loģistikas modernizēšanu. Vispārīgāk formulējot, ierosinātais grozījums kopā ar citām likumdošanas iniciatīvām statistikas rezultātus padarīs atbilstošākus pašreizējām un paredzamajām lietotāju vajadzībām. Kā atspoguļots šā paskaidrojuma raksta pirmajā daļā, vērtējumu par šā priekšlikuma ietekmi uz respondentu slogu veica ekspertu darba grupa jūras transporta statistikas jomā, darba grupa jūras transporta statistikas jomā (bija pārstāvētas visas valstu statistikas iestādes, kas atbild par šo datu vākšanu) un transporta statistikas koordinācijas komiteja; lielākoties datu kopas B1 vākšana neradīs respondentiem papildu slogu. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šīs regulas mērķis ir nodrošināt pilnīgu un pastāvīgu tādu statistikas datu sniegšanu par jūras transportu preču veidu dalījumā, kas ir saskaņoti ar jau pieejamo statistiku par citiem attiecīgiem transporta veidiem. |310 | Juridiskais pamats Eiropas statistikas juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 338. pants. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tas vajadzīgs Eiropas Savienības darbību veikšanai. Minētajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā uz Eiropas statistikas sagatavošanu, nosakot, ka tai jāatbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. |320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. |321 | Šā priekšlikuma mērķus, proti, kopīgas sistēmas izveide, lai sistemātiski sagatavotu Eiropas statistiku par preču pārvadājumiem pa jūru, izmantojot to pašu klasifikāciju preču veidu dalījumā, ko izmanto citā attiecīgā transporta statistikā, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt, izmantojot brīvprātīgu datu vākšanu. |324 | Mērķus var labāk sasniegt Eiropas mērogā, pamatojoties uz Eiropas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo statistikas informācijas saskaņošanu Eiropas mērogā, bet datu vākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par jūras transportu var organizēt dalībvalstis. Tādēļ Eiropas Savienība var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. |Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālām prasībām, lai sasniegtu tās mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šāda mērķa sasniegšanai. Šajā regulā nav norādīti datu vākšanas mehānismi katrā dalībvalstī; Eiropas tiesību aktos definēti tikai sniedzamie dati, lai nodrošinātu saskaņotu struktūru un laika grafiku. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | Datu vākšanai nav papildu ietekmes uz Eiropas Savienības budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |511 | Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ, un tāpēc tas jāpiemēro visā Eiropas Ekonomikas zonā. |PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru[18] VIII pielikuma 2. daļu Padome pēc Komisijas priekšlikuma lemj par datu kopas B1 (dati par “Jūras pārvadājumiem galvenajās Eiropas ostās, norādot ostas, kravu veidu un saistību ar jūras piekrastes rajonu”) vākšanas nosacījumiem, ņemot vērā eksperimentālā pētījuma rezultātus, kas veikts triju gadu pārejas periodā, kā noteikts 10. pantā 1995. gada 8. decembra Direktīvā 95/64/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru[19].2.  Saskaņā ar Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par pieredzi, kas gūta darbā saskaņā ar Direktīvu 95/64/EK[20], sīkākas informācijas vākšana par sapratīgām izmaksām šķita iespējama par beztaras kravām un daļējām beztaras kravām; tomēr galvenā problēma rodas ar šādu datu apkopošanu par konteineru satiksmi un ro-ro satiksmi. Bija lietderīgi izpētīt iespēju paplašināt Direktīvas 95/64/EK jomu un iekļaut citas 10. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādītās informācijas pozīcijas tikai tad, kad būs iegūta lielāka pieredze, vācot pašreizējos mainīgos lielumus, un pašreizējā sistēma būs labi izveidota. Attiecībā uz informācijas vākšanu par precēm jāņem vērā iespējamās NST/R klasifikācijas (transporta statistikas standartizētā preču klasifikācija/pārskatīta redakcija, 1967. gads) pārskatīšanas.3.  Pašreizējās datu vākšanas sistēmas darbība ir labi izveidota, ieskaitot to grozījumu īstenošanu, kas ieviesti ar Komisijas 2005. gada 4. marta Lēmumu 2005/366, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 95/64/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru un groza tās pielikumus[21], un sistēmas ģeogrāfisku paplašināšanu, ņemot vērā 2004. un 2007. gada Eiropas Savienības paplašināšanas.4.  Liela daļa to dalībvalstu, kuras sūta datus Eurostat saskaņā ar Direktīvas 95/64/EK darbības jomu, regulāri brīvprātīgi sniedz Eurostat datu kopas B1 informāciju saskaņā ar NST/R klasifikāciju.5.  Ar Komisijas 2007. gada 7. novembra Regulu (EK) Nr. 1304/2007, ar ko groza Padomes Direktīvu 95/64/EK, Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/98, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 91/2003 un (EK) Nr. 1365/2006 attiecībā uz NST 2007, kuru nosaka par vienīgo atsevišķos transporta veidos pārvadāto preču klasifikāciju[22], ieviesa NST 2007 (transporta statistikas standartizētā preču klasifikācija, 2007. gads) kā vienīgo pa jūru, autoceļiem, dzelzceļu un iekšējiem ūdensceļiem transportēto preču klasifikāciju. Šo klasifikāciju piemēro no 2008. pārskata gada, ietverot 2008. gada datus. Galvenās problēmas, kas radās, apkopojot datus preču veidu dalījumā saskaņā ar NST/R klasifikāciju, kā norādīts iepriekš 2. apsvērumā minētajā ziņojumā, tika atrisinātas, ieviešot NST 2007. Tāpēc lielākoties datu kopas B1 vākšana neradīs respondentiem papildu slogu.6.  Datu vākšana preču veidu dalījumā ir obligāta autotransporta[23], dzelzceļa transporta[24] un iekšējo ūdensceļu transporta[25] Eiropas statistikā, savukārt tā ir brīvprātīga par jūras transportu. Eiropas statistika par visiem transporta veidiem ir jāvāc saskaņā ar vienotiem jēdzieniem un standartiem, lai panāktu lielāko praktiski iespējamo dažādu transporta veidu salīdzināmību.7.  2011. gadā ieviešot pienākumu nosūtīt Komisijai ( Eurostat ) datu kopu B1, dalībvalstīm tiktu piešķirts pienācīgs laika periods, kurā varētu izmantot brīvprātīgu datu apkopošanu vajadzīgajiem testiem un korekcijām.8.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 2009/42/EK,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsDirektīvas 2009/42/EK VIII pielikuma otro daļu svītro.2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šīs regulas piemērošanas pirmais pārskata gads ir 2011. gads, ietverot 2011. gada datus.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] Padomes 1998. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (OV L 163, 6.6.1998., 1. lpp.).[2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.).[3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regula (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (OV L 264, 25.9.2006., 1. lpp.).[4] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas dinamisma saglabāšana — Ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā — Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Transporta baltās grāmatas vidusposma pārskats” (COM (2006) 314 galīgā redakcija, 22.6.2006).[5] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. …/…/ES, ar ko groza Direktīvu 2009/42/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (OV …).[6] OV L 141, 6.6.2009., 29. lpp.[7] OV L 320, 30.12.1995., 25. lpp. Direktīva 95/64/EK ir atcelta ar Direktīvu 2009/42/EK.[8] COM(2001) 93, 20.2.2001.[9] OV L 123, 17.5.2005., 1. lpp.[10] Akts par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (OV L 236, 23.9.2003., 573. lpp.).[11] Komisijas 2006. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1792/2006, ar ko pielāgo noteiktas regulas un lēmumus brīvas preču aprites, personu pārvietošanās brīvības, konkurences politikas, lauksaimniecības (tiesību akti veterinārijas un fitosanitārijas jomā), zivsaimniecības, transporta politikas, nodokļu politikas, statistikas, sociālās politikas un nodarbinātības, vides, muitas savienības un ārējo attiecību jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 362, 20.12.2006., 53. lpp.).[12] Direktīvas III pielikums.[13] Komisijas 2007. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 1304/2007 (OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.).[14] COM(2006) 689; COM(2006) 693; COM(2007) 23; COM(2008) 35; COM(2009) 28.[15] OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.[16] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/42/EK (OV L 141, 6.6.2009., 29. lpp.).[17] Komisijas 2008. gada 29. oktobra Lēmums 2008/861/EK (OV L 306, 15.11.2008., 66. lpp.).[18] OV L 141, 6.6.2009., 29. lpp.[19] OV L 320, 30.12.1995., 25. lpp. Direktīva 95/64/EK ir atcelta ar Direktīvu 2009/42/EK .[20] COM(2001) 93, 20.2.2001.[21] OV L 123, 17.5.2005., 1. lpp.[22] OV L 290, 8.11.2007., 14. lpp.[23] Padomes 1998. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1172/98 par statistikas pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (OV L 163, 6.6.1998., 1. lpp.).[24] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.).[25] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regula (EK) Nr. 1365/2006 par statistiku attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (OV L 264, 25.9.2006., 1. lpp.).


				|

		52012PC0262

			Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejas iespēju iedalīšanu atbilstīgi protokolam, kurš saskaņots starp Eiropas Savienību un Gvinejas-Bisavas Republiku un kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu Pušu noslēgtajā spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē /* COM/2012/0262 final - 2012/0135 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Pamatojoties uz
attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1],
Eiropas Komisija risināja sarunas ar Gvinejas-Bisavas Republiku, lai
atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas
Republiku. Šīm sarunām noslēdzoties, 2012. gada
10. februārī tika parafēts jauns protokols. Jaunais
protokols attiecas uz 3 gadu ilgu laikposmu, kas sākas ar tā
parakstīšanas dienu.
Šajā protokolā ir paredzētas
zvejas iespējas šādās kategorijās:
–
3700 BRT garneļu
saldētājtraleriem;
–
3500 BRT zivju un galvkāju
saldētājtraleriem;
–
28 tunzivju seineri/ kuģi zvejai ar
dreifējošām āķu jedām;
–
12 kuģi tunzivju zvejai ar
makšķerēm un āķu jedām.
Ir jānosaka zvejas iespēju
sadalījums dalībvalstīm.
Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija
ierosina Padomei pieņemt šo regulu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Uzsākot sarunas, ar
ieinteresētajām personām notika apspriedes Tāljūras
flotes reģionālajā konsultatīvajā padomē,
kurā pulcējas zivsaimniecības nozares un vides un
attīstības NVO pārstāvji. Tehnisko sanāksmju
laikā notikušas apspriedes arī ar dalībvalstu ekspertiem.
Šajā apspriedēs secināts, ka zvejas protokolu ar Gvineju-Bisavu
ir lietderīgi saglabāt.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Jaunais
partnerattiecību nolīguma protokols ir paziņots Padomei tā
parakstīšanas apstiprināšanai un provizoriskai piemērošanai. Tas
tāpat ir paziņots Padomei un Parlamentam, lai to noslēgtu.
2012/0135 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par zvejas iespēju iedalīšanu
atbilstīgi protokolam, kurš saskaņots starp Eiropas Savienību un
Gvinejas-Bisavas Republiku un kurā noteiktas zvejas iespējas un
finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu Pušu
noslēgtajā spēkā esošajā Partnerattiecību
nolīgumā zivsaimniecības nozarē
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Padome 2008. gada
17. martā pieņēma Padomes Regulu (EK)
Nr. 241/2008 par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas
Republiku[2]
(turpmāk „partnerattiecību nolīgums”).
(2)       Jauns protokols, kas
pievienots partnerattiecību nolīgumam, ir ticis parafēts
2012. gada 10. februārī (turpmāk „jaunais protokols”).
Jaunais protokols Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas
ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Gvinejas-Bisavas suverenitātē
vai jurisdikcijā.
(3)       Padome […] ir
pieņēmusi Lēmumu Nr. …/2012/ES[3][4]
par jaunā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu.
(4)       Ir jānosaka zvejas
iespēju iedalīšanas kārtība dalībvalstīm
jaunā protokola piemērošanas laikā.
(5)       Saskaņā ar
10. panta 1. punktu Padomes 2008. gada 29. septembra
Regulā (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas
zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas
ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas
ūdeņiem[5],
ja konstatē, ka nav pilnībā izmantotas Savienībai
saskaņā ar jauno protokolu iedalītās zvejas iespējas,
Komisija informē attiecīgās dalībvalstis. Atbildes
nesniegšanu termiņā, ko nosaka Padome, uzskata par apstiprinājumu
tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi
norādītajā laikposmā pilnībā neizmanto tiem
pieejamās zvejas iespējas. Šis termiņš būtu jānosaka.
(6)       Ievērojot to, ka
iepriekšējā spēkā esošā protokola darbības
termiņš beidzas 2012. gada 15. jūnijā, šī regula
būtu jāpiemēro no jaunā protokola parakstīšanas
dienas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Zvejas iespējas atbilstīgi
protokolam (turpmāk „protokols”), kurš saskaņots starp Eiropas
Savienību un Gvinejas-Bisavas Republiku un kurā noteiktas zvejas
iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu
Pušu noslēgtajā spēkā esošajā Partnerattiecību
nolīgumā zivsaimniecības nozarē, dalībvalstīm
tiek iedalītas šādi:
a) garneļu saldētājtraleri:
 Spānija ||       2500 BRT
 Grieķija ||         140 BRT
 Portugāle ||       1060 BRT
b) zivju un galvkāju
saldētājtraleri:
 Spānija ||       2900 BRT
 Itālija ||         375 BRT
 Grieķija ||         225 BRT
c) tunzivju saldētājseineri un
kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām:
 Spānija ||            14 kuģi
 Francija ||            12 kuģi
 Portugāle ||              2 kuģi
d) kuģi zvejai ar makšķerēm:
 Spānija ||              9 kuģi
 Francija ||              3 kuģi
2.           Regulu (EK)
Nr. 1006/2008 piemēro, neskarot Partnerattiecību nolīgumu
zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas
Republiku.
3.           Ja ar 1. punktā
minēto dalībvalstu iesniegtajiem zvejas atļauju prasījumiem
protokolā paredzētās zvejas iespējas netiek apgūtas
pilnībā, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts
iesniegtus atļaujas prasījumus saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 1006/2008 10. pantu.
4.           Regulas (EK)
Nr. 1006/2008 10. panta 1. punktā minētais
termiņš, kādā dalībvalstīm ir jāapstiprina, ka
tās pilnībā neizmanto saskaņā ar nolīgumu
piešķirtās zvejas iespējas, ir desmit darbdienas no dienas, kad
Komisija tām paziņo šo informāciju.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no jaunā protokola
parakstīšanas dienas.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               Pilnvarojumu 2011. gada 20. oktobrī
pieņēma Lauksaimniecības un zivsaimniecības padome.
[2]               OV L 75, 18.3.2008., 49. lpp.
[3]               OV C...
[4]               OV: dokumenta 9791/11 atsauces.
[5]               OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.