Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0676

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71  /* COM/2005/0676 galīgā redakcija - COD 2005/0258 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.12.2005COM(2005) 676 galīgā redakcija2005/0258 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA SATURS 110 Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo priekšlikumu paredz atjaunināt Kopienas Regulu (EEK) Nr. 1408/71, atspoguļojot izmaiņas dalībvalstu valsts likumos par sociālo nodrošināšanu. 120 Vispārējais konteksts Priekšlikums ir regulāri atjaunināt Regulu (EEK) Nr. 1408/71, precīzāk tās pielikumus, lai valstu līmenī pareizi atspoguļotu izmaiņas juridiskajā situācijā, tā nodrošinot pienācīgu Kopienas koordināciju valstu sociālā nodrošinājuma sistēmām. 130 Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Regula (EEK) Nr. 1408/71, kas atjaunināta ar Regulu (EK) Nr. 118/97, un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 647/2005. Šis priekšlikums atjaunina un groza atsauces dažos pielikumos Regulai, jo valstu likumi, uz kuriem tās atsaucas, ir grozīti. 141 Saskanība ar citām Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām 211 Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Dalībvalstis aicina iesniegt grozījumu pieprasījumus, kas atjaunina Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un 574/72, lai tās atspoguļotu izmaiņas šo valstu likumos. Komisijas personāls novērtēja pieprasījumus, Migrējošo darba ņēmēju sociālās drošības administratīvās komisijas sanāksmē apsprieda tos ar dalībvalstu pārstāvjiem un, ja vajadzīgs, noskaidroja jautājumus sīkāk ar attiecīgo dalībvalstu pārstāvjiem. 212 Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Pieprasījumus, kurus uzskatīja par savietojamiem ar ES tiesību aktiem un kuriem Administratīvā komisija piekrita, pieņēma un iekļāva. Ekspertu atzinuma iegūšana un izmantošana 221 Attiecīgās zinātnes un pieredzes jomas Sociālā nodrošinājuma koordinācija. 222 Izmantotā metodoloģija Diskusijas Migrējošo darba ņēmēju sociālās drošības administratīvās komisijas sanāksmēs un, ja vajadzīgs, tālākas diskusijas, lai ieviestu skaidrību, īpaši par valstu likumu īpatnībām, ar attiecīgo dalībvalstu pārstāvjiem Administratīvajā komisijā. 223 Galvenās organizācijas un eksperti, ar kuriem apspriedās Migrējošo darba ņēmēju sociālās drošības administratīvās komisija, kā arī daži administratīvās komisijas pārstāvji. 2249 Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. 225 Vienošanās atjaunināt dažus ierakstus par dalībvalstīm Regulas 1408/71 pielikumos. 226 Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Nav. 230 Ietekmes novērtējums Dalībvalstis bieži groza valsts likumus par sociālo nodrošināšanu. Sekas ir tādas, ka atsauces uz valstu likumiem ES tiesību aktos par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju ir novecojušas un rada juridiskas neskaidrības. Tas kaitē ES pilsoņiem, kuri pārvietojas ES iekšienē, jo viņi nav pienācīgi informēti par savām tiesībām, un valstu sociālās nodrošināšanas iestādēm ir grūtāk pienācīgi piemērot ES noteikumus sociālās nodrošināšanas koordinēšanā. Tādēļ atsauces ES koordinējošajos tiesību aktos, īpaši Regulās 1408/71 un 574/72, ir jāatjaunina, lai pareizi atspoguļotu valstu likumus. ES regulas var atjaunināt tikai ar regulu. Tas ir attiecīgo pilsoņu interesēs, lai Kopienas regulas tiktu atjauninātas drīz pēc izmaiņām valstu likumos. Īpaši, ņemot vērā Zviedrijā un Somijā veiktās fundamentālās pensiju reformas, kā arī Nīderlandes veselības aprūpes apdrošināšanas sistēmas reformu, Regulu 1408/71 jāatjaunina cik drīz iespējams, neskatoties uz to, ka 2004. gada 20. maijā stājās spēkā Regula 883/2004, kura to aizvieto: šo jauno regulu nepiemēros, līdz īstenojamā regula nav stājusies spēkā, kas, iespējams, nenotiks pirms 2007. gada. Darba slodzes vai izmaksu ziņā, regulas grozījumu priekšlikums sociālās nodrošināšanas iestādēm un pārvaldei, darbiniekiem vai darba devējiem nerada īpašas atšķirības no pašreizējās situācijas. Gluži pretēji, šīs atjaunināšanas mērķis ir uzlabot sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju Kopienā, piedāvājot labāku aizsardzību ES pilsoņiem, kuri pārvietojas ES iekšienē. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI 305 Ierosinātās darbības kopsavilkums Ar šo priekšlikumu paredz atjaunināt dažus Regulas (EEK) Nr. 1408/71 pielikumus, atspoguļojot izmaiņas dalībvalstu valsts likumos par sociālo nodrošināšanu. Tas atvieglos Kopienas tiesību aktu piemērošanu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai, nodrošinot, ka tie pareizi atspoguļo spēkā esošos valstu likumus. 310 Juridiskais pamats EK Līguma 42. un 308. pants. 320 Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. 321 Kopienas rīcību koordinācijas pasākumu veidā sociālās nodrošināšanas jomā pieprasa Līguma 42. pants un ir jāgarantē, lai Līgumā ierakstītās tiesības darbiniekiem brīvi pārvietoties tiktu īstenotas pilnā apjomā. Bez šādas koordinācijas ir risks, ka pārvietošanās brīvība nedarbosies, jo cilvēki visdrīzāk šīs tiesības neizmantos, ja tās faktiski nozīmēs, ka jāzaudē tiesības uz sociālo nodrošināšanu, kas jau ir iegūtas citā dalībvalstī. Esošajiem Kopienas tiesību aktiem par sociālo nodrošināšanu nav mērķis aizvietot valstu dažādās sistēmas. Jāuzsver, ka piedāvātie grozījumi regulā nav harmonizācijas pasākums un neiet tālāk par efektīvai koordinācijai vajadzīgo. Priekšlikums pamatā ir vērsts uz esošo koordinācijas noteikumu atjaunināšanu, lai atspoguļotu izmaiņas, kas veiktas valstu likumos. Lai gan priekšlikums galvenokārt pamatojas uz dalībvalstu ieguldījumu, dalībvalstis nevar šādus noteikumus pieņemt valsts līmenī, jo tad tie, iespējams, būtu pretrunā ar regulu. Tādēļ jānodrošina, ka regulas pielikumi ir pareizi pielāgoti, lai attiecīgajās dalībvalstīs regulu varētu efektīvi piemērot. 323 Sociālās nodrošināšanas koordinācijas jautājumi attiecas uz pārrobežu situācijām, kur neviena dalībvalsts nevar rīkoties patstāvīgi. Kopienas koordinējošā regula aizstāj daudzos esošos divpusējos līgumus. Tas ne tikai vienkāršo sociālās nodrošināšanas koordināciju dalībvalstīs, bet arī nodrošina vienādu attieksmi pret personām, kas ir apdrošinātas atbilstoši valstu sociālās nodrošināšanas likumiem. Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas rīcību šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. 324 Sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācijai ir jēga tikai Kopienas līmenī. Mērķis ir nodrošināt, lai sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija efektīvi darbojas visās dalībvalstīs. Tas pamatojas uz un to attaisno personu brīvā pārvietošanās ES iekšienē. 325 Nav nekādu kvalitatīvu rādītāju, bet regula attiecas uz katru ES pilsoni, kas pārvietojas ES iekšienē jebkura iemesla dēļ. 327 Priekšlikums ir tikai koordinācijas pasākums, kuru var pieņemt tikai Kopienas līmenī. Dalībvalstīm paliek atbildība par savu sociālās nodrošināšanas sistēmu organizēšanu un finansēšanu. Tādēļ priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. 331 Regula (EEK) Nr. 1408/71 prasa šādu rīcību, jo regulu var grozīt tikai ar regulu. Dalībvalstīm paliek visa atbildība par savu sociālās nodrošināšanas sistēmu organizēšanu un finansēšanu. 332 Priekšlikums atvieglo dalībvalstīm sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un tāpēc ir izdevīgs pilsoņiem, kā arī valstu sociālās nodrošināšanas iestādēm. Šo īpašo noteikumu pamatā ir dalībvalstu priekšlikumi, kas nozīmē, ka jebkura iespējamā finansiālā un administratīvā slodze ir minimāla un proporcionāla minētajam mērķim. Pretēji, bez šādas Regulas 1408/71 atjaunināšanas, finansiālā un administratīvā slodze būtu lielāka. Instrumentu izvēle 341 Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 342 Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Nav alternatīvas, jo regulu, kā Regulu (EEK) Nr. 1408/71 var grozīt tikai ar regulu. IETEKME UZ BUDžETU 409 Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. PAPILDU INFORMāCIJA 560 Eiropas Ekonomikas zona Tā kā šā tiesību akta priekšlikums attiecas uz Eiropas Ekonomikas zonu, tā piemērošanas joma jāpaplašina attiecībā uz EEZ. 570 Sīkāks priekšlikuma izskaidrojums A. 2. pants (Stāšanās spēkā) Tā kā Nīderlandes jaunais Veselības aprūpes apdrošināšanas akts stājas spēkā no 2006. gada 1. janvāra, tad grozījumi, kas attiecas uz Nīderlandi, I un VI pielikumā ir jāpiemēro no 2006. gada 1. janvāra. B. Pielikums I. Grozījumi I pielikumā 1. Grozījumi I daļā Terminus „darbinieks” un „pašnodarbināta persona” nosaka I pielikuma I daļa, ja tos nevar noteikt pēc valstu likumiem. Formulējums nodaļā „X. ZVIEDRIJA” ir jāsaskaņo ar jauno sociālās apdrošināšanas aktu (1999:799) un jāpievieno atsauce uz Sociālās apdrošināšanas maksājumu aktu, lai varētu identificēt pašnodarbinātās personas. 2. Grozījumi II daļā Terminu „ģimenes loceklis” nosaka I pielikuma II daļa, ja valstu likumos nav noteikta atšķirība starp ģimenes locekļiem un citām personām. Formulējums nodaļā „Q. NĪDERLANDE” jāsaskaņo ar jauno Veselības aprūpes apdrošināšanas aktu. II. Grozījumi IIa pielikumā II.a pielikumā ir īpašu uz iemaksām nebalstītu pabalstu saraksts, kurus atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 1408/71 10.a pantam izmaksā attiecīgajām personām tikai tās dalībvalsts teritorijā, kurā tās dzīvo. 1. Lietuvas 1994. gada likums par Sociālajām pensijām ir grozīts un sociālās pensijas, kas minētas sarakstā II.a pielikumā, ir sadalītas vairākos atsevišķos pabalstos. No šiem pabalstiem jaunā sociālās palīdzības pensija un īpašais atvieglojumu pabalsts ir jaukti pabalsti, kas ietver sociālās nodrošināšanas un sociālās palīdzības elementus un ir uz iemaksām nebalstīti, jo tos finansē valdība, tā izpildot kritērijus, lai tos uzskatītu par īpašiem uz iemaksām nebalstītiem pabalstiem. Atsauce nodaļā „M. LIETUVA” ir jāgroza, lai atspoguļotu šo izmaiņu valsts likumos. 2. Lai gan Slovākijas likumi ar 2003. gada 31. decembra Aktu 461/2003 atcēla sociālo pensiju, pabalstu atbilstoši vecajam Aktam 100/1988 Coll. turpina izmaksāt personām, kam uz to bija tiesības iepriekš. Šis pabalsts ir uz iemaksām nebalstīts, garantē minimālus ienākumus personām, kam nav tiesību saņemt vecuma vai invaliditātes pensiju un kuru līdzekļi ir pārbaudīti. Tādēļ tas atbilst kritērijiem, lai to uzskatītu par īpašu, uz iemaksām nebalstītu pabalstu, un tādēļ tas jāiekļauj nodaļā „V. SLOVĀKIJA” III. Grozījumi III pielikumā, A daļā Esošo divpusējo līgumu saraksts, kuri bija spēkā pirms attiecīgās dalībvalstis sāka piemērot regulu, ir III. pielikumā. Sarakstā A daļā ir divpusējo līgumu noteikumi, kurus joprojām piemēro, neskatoties uz to, ka divpusējo līgumu noteikumus visumā aizstāj Regula (EEC) 1408/71. Itālijas un Nīderlandes 1952. gada 28. oktobra Vispārējās konvencijas noteikums, kas dots III. pielikuma A daļā, attiecas uz pabalstu eksportu uz valstīm, kas nav ES dalībvalstis. Tomēr, tas jāsvītro, jo pensijas izmaksas valstī, kas nav ES dalībvalsts, vai nu attiecas uz regulas darbības jomu (ja uz pensiju attiecas tās materiālā darbības joma un uz saņēmēju — tās personālā joma), tad šajā gadījumā spēkā ir vienlīdzīgas attieksmes princips, vai arī neattiecas un tad III pielikums šo jautājumu nerisina. IV. Grozījumi IV pielikumā 1. Grozījumi IV pielikuma A daļā ”Regulas 37. panta 1. punktā minētie tiesību akti, saskaņā ar kuriem invaliditātes pabalstu summa nav atkarīga no apdrošināšanas laika posmu ilguma”, uzskaitīti IV pielikuma A daļā. Slovākijas Republikā invaliditātes pensijas līmenis atkarīgs no apdrošināšanas periodu garuma („B tipa” sistēma), izņemot invaliditātes pensijas personām, kas kļuvušas par invalīdiem būdamas apgādājami bērni un kas nav bijušas apdrošinātas vajadzīgo laiku, bet kuras tomēr uzskatāmas par personām, kas izpildījušas prasīto apdrošināšanas periodu. Tādēļ šo pabalstu jāiekļauj nodaļā „V. SLOVĀKIJA”. 2. Grozījumi IV pielikuma B daļā Īpašas sistēmas pašnodarbinātām personām, uz ko attiecas īpaši noteikumi par citā dalībvalstī pabeigtiem apdrošināšanas periodiem, uzskaita IV pielikuma B daļā. Spānijas likumi, kas pašlaik uzskaitīti IV pielikuma B daļā, ir grozīti un līdz ar to attiecīgi jāatjaunina atsauce nodaļā "G. SPĀNIJA". 3. Grozījumi IV pielikuma C daļā „Regulas 46. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie gadījumi, kuros saskaņā ar regulas 46. panta 2. punktu no pabalstu aprēķina var atteikties”, jo tam nekad nebūs augstāks rezultāts, uzskaitīti IV pielikuma C daļā. Ja Slovākijā apgādnieka zaudējuma pabalsta pamatā ir vecuma vai invaliditātes pensija, kuru faktiski maksāja nomirušajai personai, tad gan proporcionālajam, gan valsts aprēķinam vienmēr būs tāds pats rezultāts. Tādēļ šo apgādnieka zaudējuma pabalstu jāiekļauj nodaļā „V. SLOVĀKIJA”. Reformētajā Zviedrijas pensiju sistēmā ienākumu pensija ir atkarīga no iemaksām, nevis no priekšrocībām un nav atkarīga no apdrošināšanas periodiem. Tādēļ uz regulu pamatoti proporcionāli aprēķini nav iespējami. Zviedrijas garantijas pensija ir atkarīga no laika posma, kas nodzīvots Zviedrijā, proporcionālam aprēķinam vienmēr būs tāds pats rezultāts kā valsts aprēķinam. Tādēļ esošie ieraksti nodaļā „X. ZVIEDRIJA” attiecīgi jāgroza. 4. Grozījumi IV pielikuma D daļā Iemaksas (1. un 2. punkts) un līgumus (3. punkts), kuri atbilst nosacījumiem, kas noteikti regulas 46.b panta 2. punktā, atļaujot piemērot valstu likumus par izmaksu samazināšanu, pārtraukšanu, anulēšanu, uzskaita IV pielikuma D daļa. Zviedrijas jaunā pensiju likuma dēļ jāatjaunina esošie ieraksti IV pielikuma D daļas 1(i) un 2(i) punktā. Bez tam 1(i) punktam jāpievieno ar ienākumiem saistītos slimības pabalsti un pabalsti bezdarbnieku pārkvalifikācijas laikā. Jāgroza 3. punkts, lai atspoguļotu to, ka vecā Ziemeļvalstu Konvencija ir nomainīta un 2002. gada 1. februārī stājās spēkā divpusējs nolīgums par sociālo nodrošināšanu starp Somiju un Luksemburgu. V. Grozījumi VI pielikumā Īpašo kārtību, kādā piemērojami noteiktu dalībvalstu tiesību akti, nosaka VI pielikums. Nodaļu „E. IGAUNIJA” jāgroza, pievienojot noteikumus bērna kopšanas pabalsta aprēķināšanai, ja migrējošie darbinieki nav nostrādājuši Igaunijā visu valsts likumos prasīto pārskata gadu. Nodaļu „Q. NĪDERLANDE” jāgroza, lai atspoguļotu jaunās veselības aprūpes reformas stāšanos spēkā 2006. gada 1. janvārī. Personu kategorijas, kam ir tiesības saņemt veselības aprūpi atbilstoši Nīderlandes likumiem, nosaka 1.(a) punkts. Iestādes, kurās šīm personām jābūt apdrošinātām, nosaka 1.(b) punkts. Šādu apdrošinātu personu un to ģimenes locekļu prēmiju vai iemaksu aplikšanu ar nodevu atļauj 1.(c) punkts. Uz kavēšanās sekām, reģistrējoties apdrošināšanai, attiecas 1.(d) punkts. Natūrā sniegto pabalstu veidus, uz kuriem ir tiesības citā dalībvalstī apdrošinātai personai laikā, kad tā uzturas vai dzīvo Nīderlandē, nosaka 1.(e) punkts. Nīderlandes pabalstus un pensijas, kas saņēmēju ļauj uzskatīt par pensionāru regulas izpratnē, tā ļaujot tiem izmantot Regulas 1408/71 nodaļu par slimību, nosaka 1.(f) punkts. Regulas vajadzībām atmaksa bez pretenzijām ir uzskatāma par slimības pabalstu naudā, kā to precizē 1.(g) punkts. Tas nozīmē, ka pabalstu Nīderlande maksās apdrošinātām personām, kas ir citas dalībvalsts rezidenti. Nodaļa „W. SOMIJA” jāgroza, lai atspoguļotu Somijas darba pensiju likuma reformu. Tas nosaka, ka gadījumos, kad apdrošināšanas periodi, kas pabeigti citās dalībvalstīs, jāņem vērā, izpildot nosacījumus pensijas saņemšanai, ienākumus par kreditēto periodu aprēķina tikai no ienākuma atskaites perioda laikā Somijā, dalot ienākumu ar to mēnešu skaitu, par kuriem ir veikta apdrošināšana Somijā. Nodaļa „X. ZVIEDRIJA” jāgroza, lai atspoguļotu Zviedrijas darba pensiju likuma reformu. No 2001. gada 1. janvāra jaunais Sociālās apdrošināšanas maksājumu akts (1999:799) groza likumus par bērna kopšanas pabalstiem ar Valsts apdrošināšanas akta 4. nodaļu. Bērna kopšanas pabalsta aprēķināšanas vajadzībām nodaļā „X. ZVIEDRIJA” ir noteikts, kā nosaka ienākumus, ja viens no vecākiem ir strādājis Zviedrijā un citā dalībvalstī atskaites perioda laikā Kā noteikt ienākumus, ja vecāki nemaz nav strādājuši Zviedrijā visa atskaites perioda laikā, nosaka 1.(b) punkts. Nodaļas „X. ZVIEDRIJA” 2. punkts ir par dažiem pārejas noteikumiem, kas attiecas uz Zviedrijas pensijām. Atbilstoši Zviedrijas likumiem, personai vajag vismaz 3 gadus nodzīvot Zviedrijā, lai iegūtu tiesības saņemt garantijas pensiju Lai iegūtu tiesības saņemt pilnu garantētu pensiju, personai jānodzīvo Zviedrijā 40 gadus. Tomēr visām personām, kas dzimušas pirms 1937. gada un kas ir bijušas Zviedrijas iedzīvotājas vismaz pēdējos 10 gadus, pat tām, kas nekad nav strādājušas, ir tiesības saņemt Zviedrijas pilno garantijas pensiju. Šis grozījums nosaka, ka uzkrāšanās princips nav piemērojams garantijas pensijām personām, kas dzimušas 1937. gadā vai pirms tā. Uz Zviedrijas slimības pabalstiem un pabalstiem bezdarbnieku pārkvalifikācijas laikā attiecas 3. punkts. Tiesības uz šiem pabalstiem pamatojas uz personas ienākumiem atskaites perioda laikā. Grozījums (a) norāda kā ienākumu vajadzētu aprēķināt, ja persona ir strādājusi citā dalībvalstī un grozījums (b) norāda, kā jānosaka atskaites periodu, ja persona ir strādājusi citā dalībvalstī. Noteikumus par apgādnieka zaudējuma pabalstu aprēķināšanu gadījumos, ja nav izpildītas kvalifikācijas prasības atskaites perioda laikā atbilstoši Zviedrijas likumiem precizē 4. punkts. Kārtību, kādā ņem vērā tiesības uz pensiju, kas iegūtas pēc mirušās personas citās dalībvalstīs, nevis Zviedrijā atskaites perioda laikā par apgādnieka zaudējuma pensiju, kas balstīta uz ienākumiem, norāda (a) punkts, bet (b) punkts norāda, kā ievērot šīs tiesības saistībā ar tiesībām uz atraitnes pensiju, ja nāve bija 2003. gada 1. janvārī vai vēlāk. . |-  2005/0258 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1408/71 par sociālā nodrošinājuma sistēmu piemērošanu darbiniekiem, pašnodarbinātām personām un viņu ģimenēm, kas pārvietojas Kopienā, un Regulu (EEK) Nr. 574/72, ar kuru nosaka izpildes kārtību Regulai (EEK) Nr. 1408/71 (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 42. un 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3],tā kā:(1) Lai ievērotu izmaiņas dažu dalībvalstu likumos, ir jāadaptē daži Regulas (EEK) Nr. 1408/71 pielikumi.(2) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 1408/71.(3) Lai panāktu to, ka Nīderlandes veselības apdrošināšanas sistēmas fundamentālā reforma, kas stājas spēkā ar 2006. gada 1. janvāri, tiek pareizi atspoguļota Eiropas koordinējošajos noteikumos, sākot ar dienu, kad tā stājas spēkā, tādējādi nodrošinot juridisku skaidrību par slimības pabalstu koordināciju, jānodrošina, lai Regulas (EEK) Nr. 1408/71 I un VI pielikuma grozījumi, kas attiecas uz Nīderlandes veselības apdrošināšanas sistēmas reformu, tiktu piemēroti ar atpakaļejošu spēku no 2006. gada 1. janvāra.(4) Līgums nedod citas tiesības kā tās, kas minētas 308. pantā, veikt piemērotus pasākumus sociālās nodrošināšanas jomā citām personām, kā tikai nodarbinātajiem,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:1. pantsRegulas (EEK) Nr. 1408/71 I, IIa, III, IV un VI pielikumu groza, kā paredzēts šīs regulas pielikumā.2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Pielikuma 2. un 6.(b) punkts, kas attiecas uz Nīderlandi, ir piemērojams no 2006. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMSRegulas (EEK) Nr. 1408/71 pielikumus groza šādi:1. Regulas I pielikuma I daļas nodaļu „X. ZVIEDRIJA” aizstāj ar šādu:„X. ZVIEDRIJA.Personas, kas iesaistītas peļņu nesošā darbā un kas maksā pašas savas iemaksas no šiem ienākumiem atbilstoši Sociālās apdrošināšanas iemaksu akta (2000:980) 3. daļai, uzskatāmas par pašnodarbinātām.”2. Regulas I pielikuma II daļas nodaļu „Q. NĪDERLANDE” aizstāj ar šādu:„Q. NĪDERLANDENosakot tiesības saņemt pabalstus saskaņā ar Regulas III sadaļas 1. un 4. nodaļu, „ģimenes loceklis” nozīmē laulāto, reģistrētu partneri vai bērnu vecumā līdz 18 gadiem.”3. Šādi groza IIa pielikumu:(a) iedaļu "M. LIETUVA" aizstāj ar šo:„M LIETUVA(a) Sociālās palīdzības pensija (2005. gada likuma par Valsts sociālajiem pabalstiem 5. pants).(b) Sociālā pabalsta kompensācija (2005. gada likuma par Valsts sociālajiem pabalstiem 15. pants).(c) Īpašās transporta kompensācijas invalīdiem ar pārvietošanās grūtībām (2000. gada likuma par Transporta kompensācijām 7. pants).”(b) Iedaļā „V. SLOVĀKIJA” esošais ieraksts kļūst par punktu (a) un tai pievieno šādu jaunu punktu:„(b) Sociālās pensijas, kas piešķirtas pirms 2004. gada 1. janvāra.”4. Regulas III pielikuma A daļu groza šādi:Svītro 187. punktu.5. Regulas IV pielikumu groza šādi:(a) Regulas A daļas nodaļā „V. SLOVĀKIJA” vārdu „Nav” aizstāj ar šādu:Invaliditātes pensija personai, kas kļuvusi par invalīdu, būdama apgādājams bērns, un attiecībā uz kuru uzskata, ka tā ir izpildījusi noteikto apdrošināšanas periodu (Akta Nr. 461/2003 par sociālo apdrošināšanu, ar grozījumiem, 70. panta 2. punkts, 72. panta 3. punkts un 73. panta 3 un 4. punkts).”(b) Regulas B daļas iedaļu "G. SPĀNIJA" aizstāj ar šo:„G. SPĀNIJASistēma mazāka pensionēšanās vecuma noteikšanai jūrniecībā strādājošām pašnodarbinātām personām, kā izklāstīts Karaļa 2004. gada 30. decembra Dekrētā Nr. 2930/2004.(c) C daļu groza šādi:(i) Iedaļā „V. SLOVĀKIJA” vārdu „Nav” aizstāj ar šādu:„Apgādnieka zaudējuma pensija (atraitnēm, atraitņiem, bāreņiem), kuras apjomu nosaka pēc vecuma pensijas, pirms pensijas vecuma sasniegšanas pensijas vai invaliditātes pensijas, ko iepriekš maksāja mirušajam.”(ii) Iedaļu „X. ZVIEDRIJA” aizstāj ar šo:„X. ZVIEDRIJAVecuma pensijas, kas saistītas ar ienākumiem (Akts 1998:674) un garantijas pensijas vecuma pensijas veidā (Akts 1998:702)”(d) D daļu groza šādi:(i) Tās 1. punkta (i) apakšpunktu aizstāj ar šo:„(i) Zviedrijas garantijas pensijas un garantijas piemaksas, kas ir aizstājušas pilnās Zviedrijas valsts pensijas, ko noteica likums par valsts pensiju, ko piemēroja pirms 1993. gada 1. janvāra, un pilnās valsts pensijas, ko piešķīra atbilstoši pārejas likumiem, kas bija spēkā kopš šī datuma, un Zviedrijas slimības pabalsts, kas saistīts ar ienākumiem un nodokļu atlaidēm darbībai.”(ii) Tās 2. punkta (i) apakšpunktu aizstāj ar šo:„(i) Slimības pabalsts un pabalsts bezdarbnieku pārkvalifikācijas laikā garantētā maksājuma veidā (Akts 1962:381, kas grozīts ar Aktu 2001:489), apgādnieka zaudējuma pensija, ko aprēķina pamatojoties uz apdrošināšanas periodiem (Akti 2000:461 un 2000:462), un vecuma pensija garantijas pensijas veidā, kas aprēkināta, pamatojoties uz iepriekš aprēķinātiem periodiem (Akts 1998:702).”(iii) Tās 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šo:„(a) Ziemeļvalstu 2003. gada 18. augusta Konvencija par sociālo nodrošinājumu”un tai pievieno šādu jaunu punktu:„(c) Somijas Republikas un Luksemburgas Lielhercogistes 2000. gada 10. novembra Sociālās nodrošināšanas nolīgums.”6. Regulas VI pielikumu groza šādi:(a) Nodaļā „E. IGAUNIJA” vārdu „Nav” aizstāj ar šādu:Bērna kopšanas pabalsta aprēķināšanas mērķiem uzskata, ka nodarbinātības periodi citās dalībvalstīs ārpus Igaunijas pamatojas uz to pašu sociālā nodokļa vidējo apjomu, kāds tika maksāts nodarbinātības periodu laikā Igaunijā, ar ko tos summē. Ja atskaites gadā persona ir bijusi nodarbināta tikai citās dalībvalstīs, uzskata, ka pabalsta aprēķins pamatojas uz vidējo sociālo nodokli, ko maksāja Igaunijā laikā starp atskaites gadu un bērna kopšanas atvaļinājumu.”(b) Iedaļā "Q. NĪDERLANDE" 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:"1. Veselības aprūpes apdrošināšana(a) Attiecībā uz pabalstu natūrā atbilstoši Nīderlandes likumiem, personas, kam uz tiem ir tiesības, šīs Regulas III daļas 1. un II. punkta vajadzībām ir:(i) personas, kurām atbilstoši Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) 2. pantam ir jāapdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja,kā arī,(ii) ja tās vēl nav iekļautas punktā (i), personas, kuras ir citas dalībvalsts rezidenti, un kurām atbilstoši regulai ir tiesības saņemt veselības aprūpi savā dzīves vietas valstī, par ko izmaksas sedz Nīderlande.(b) Personām, kuras minētas (a)(i) punktā, atbilstoši Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) jāapdrošinās pie veselības aprūpes apdrošinātāja un personām, kuras minētas a(ii) punktā, jāreģistrējas College voor zorgverzekeringen (Veselības aprūpes apdrošināšanas padome).(c) Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) un Algemene wet bijzondere ziektekosten (Likums par vispārējo apdrošināšanos pret īpašiem medicīnas izdevumiem) noteikumi par atbildību par maksājumiem attiecas uz personām, kas minētas (a) punktā, un viņu ģimenes locekļiem. Iemaksas par ģimenes locekļiem iekasē no tās personas, no kuras ir iegūtas tiesības uz veselības aprūpi.(d) Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) noteikumi par novēlotu apdrošināšanos mutatis mutandis attiecināmi uz personām, kuras minētas a(ii) punktā, novēlotas reģistrācijas College voor zorgverzekeringen (Veselības aprūpes apdrošināšanas padomē) gadījumā.(e) Personām, kurām ir tiesības saņemt pabalstus natūrā, pateicoties citas dalībvalsts nevis Nīderlandes likumiem, kuras dzīvo Nīderlandē, vai īslaicīgi uzturas Nīderlandē, ir tiesības saņemt pabalstus natūrā atbilstoši politikai, ko Nīderlandē piedāvā apdrošinātajām personām dzīves vietas vai uzturēšanās vietas iestāde, ievērojot Zorgverzekeringswet (Veselības aprūpes apdrošināšanas akts) 11. panta 1., 2. un 3. punktu un 19. panta 1. punktu, kā arī pabalstus natūrā, ko nodrošina Algemene wet bijzondere ziektekosten (Likums par vispārējo apdrošināšanos pret īpašiem medicīnas izdevumiem).(f) Šīs Regulas 27. līdz 34. panta vajadzībām atbilstoši Nīderlandes likumiem šādus pabalstus uzskata par pensijām:– pensijas, kas piešķirtas atbilstoši 1966. gada 6. janvāra likumam par ierēdņu un viņu apgādājamo pensijām ( Algemene burgerlijke pensioenwet ) (Nīderlandes civildienesta pensiju akts);– pensijas, kas piešķirtas atbilstoši 1966. gada 6. oktobra likumam par militārpersonu un viņu apgādājamo pensijām ( Algemene militaire pensioenwet ) (Militāro pensiju akts);– darba nespējas pabalsti, kas piešķirti atbilstoši 1972. gada 7. jūnija likumam par militārpersonu darba nespēju ( Wet arbeidsongeschiktheidsvoorziening militairen ) (Militārpersonu darba nespējas akts);– pensijas, kas piešķirtas atbilstoši 1967. gada 15. februāra likumam par NV Nederlandse Spoorwegen (Nīderlandes dzelzceļa uzņēmums) darbinieku un viņu apgādājamo pensijām ( Spoorwegpensioenwet ) (Dzelzceļa pensiju akts);- pensijas, kas piešķirtas atbilstoši Reglement Dienstvoorwaarden Nederlandse Spoorwegen (Noteikumi par nodarbinātības nosacījumiem Nīderlandes dzelzceļa uzņēmumā);– pabalsti, kas piešķirti pensionāriem pirms pensijas vecuma —65 gadu — sasniegšanas, atbilstoši pensionēšanās shēmai, kas izstrādāta, lai vecumdienās nodrošinātu ienākumus iepriekš nodarbinātām personām, vai pabalsti, kas piešķirti gadījumā, ja priekšlaicīgi aiziet no darba tirgus, atbilstoši shēmai, ko izstrādājusi valsts, vai pēc darba devēju un darba ņēmēju vienošanās personām, kam ir 55 gadi vai vecākām, pie kam pabalsts procentuāli ir vismaz 70 % no pēdējās algas.(g) Šīs Regulas III daļas 1. un 4. punkta vajadzībām Nīderlandes sistēmā nodrošinātais neatmaksājamais pabalsts veselības aprūpes iestāžu ierobežotas izmantošanas gadījumā tiks uzskatīts par slimības pabalstu naudā.”(c) Iedaļā „W. SOMIJA”, 1. un 2. punkts ir svītroti un pievienots šāds punkts:"1. Piemērojot 46. panta 2.a punktu, ienākumu aprēķināšanas vajadzībām atbilstoši Somijas likumiem par pensijām, kas saistītas ar ienākumiem, ja personai par daļu no atskaites perioda atbilstoši Somijas likumiem ir pensijas apdrošināšanas periodi, kas pamatojas uz nodarbinātību citā dalībvalstī, ienākumiem attiecīgajā periodā jābūt ekvivalentiem ienākumu summai, kas iegūti atskaites periodā Somijā, dalot to uz mēnešu skaitu, par kuriem atskaites perioda laikā bija apdrošināšanas periods Somijā.Maina numerāciju 3., 4. un 5. punktam par 2., 3. un 4. punktu.(d) Iedaļu „X. ZVIEDRIJA” groza šādi:(i) Tās 1. punktu aizstāj ar šo:"1. Lai noteiktu vecāku ienākumus 240 dienu laikā pirms bērna dzimšanas atbilstoši Lag (1962:381) om allmän försäkring (Valsts apdrošināšanas akts) 4. daļas 6. nodaļai:(a) ja vienam no vecākiem šā perioda daļas laikā ir bijuši ienākumi Zviedrijā un šā perioda citas daļas laikā ir bijuši ienākumi citā dalībvalstī, tad uzskata, ka viņa gada ienākumi citā dalībvalstī ir pielīdzināmi viņa gada ienākumiem Zviedrijā;(b) ja šā perioda laikā vienam no vecākiem nav bijuši ienākumi Zviedrijā, bet ir bijuši ienākumi citā dalībvalstī, šos ienākumus uzskata par augstākiem nekā minimālais garantētais līmenis ( lägsta nivå ), ar noteikumu, ka šis viens no vecākiem ir bijis ekonomiski aktīvs šajā otrā dalībvalstī tik lielā mērā, lai šī aktivitāte dotu ienākumus virs noteiktā minimālā garantētā līmeņa ( lägsta nivå ), ja tas būtu noticis Zviedrijā.(ii) Tās 2. punktu aizstāj ar šo:"2. Regulas noteikumi par apdrošināšanas periodu summēšanu neattiecas uz pārejas noteikumiem Zviedrijas likumos par tiesībām uz garantijas pensiju personām, kas dzimušas 1937. gadā vai pirms tā, vai bijušas Zviedrijas iedzīvotāji noteiktu laika periodu pirms pensijas pieprasīšanas (Akts 2000:798).”(iii) Tās 3. punktu aizstāj ar šo:"3. Lai noteiktu abstraktos ienākumus ar ienākumiem saistītam slimības pabalstam un ar ienākumiem saistītām nodokļu atlaidēm darbībai atbilstoši Lag (1962:381) om allmän försäkring (Valsts Apdrošināšans likums), jāievēro:(a) ja apdrošinātā persona atskaites perioda laikā ir bijusi vienas vai vairāku dalībvalstu likumu subjekts par darbību kā darba ņēmējs vai pašnodarbināta persona, tad attiecīgajā dalībvalstī gūtais ienākums jāuzskata par vienādu ar apdrošinātās personas vidējo bruto ienākumu Zviedrijā par atskaites perioda daļu Zviedrijā, ko aprēķina, dalot ienākumus Zviedrijā ar mēnešu skaitu, kuru laikā šie ienākumi tika gūti.(b) Ja pabalstus aprēķina atbilstoši regulas 40. pantam un personas nav apdrošinātas Zviedrijā, atskaites periodu nosaka atbilstoši minētā tiesību akta 8. daļas 2. un 8. nodaļai tā, it kā attiecīgā persona būtu bijusi apdrošināta Zviedrijā. Ja attiecīgajai personai Aktā par uz ienākumiem balstītu vecuma pensiju (1998:674) minētā laika periodā nav ienākumu, kas veido pensiju, atskaites periodu atļauj sākt skaitīt no senāka laika, kad apdrošinātajai personai bija ienākumi no algota darba Zviedrijā.(iv) Tās 4. punktu aizstāj ar šo:"4. a)Lai aprēķinātu nosacīto pensijas ienākumu par uz ienākumiem balstītu apgādnieka zaudējuma pensiju (Akts 2000:461), ja prasība Zviedrijas likumos par tiesībām uz pensiju attiecībā uz vismaz trim no pieciem kalendāra gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves (atskaites periods) nav izpildīta, tad ņem vērā arī apdrošināšanas periodus citās dalībvalstīs, it kā tie būtu izpildīta Zviedrijā.Apdrošināšanas periodus citās dalībvalstīs uzskata par atbilstošiem vidējai Zviedrijas pensijas bāzei. Ja attiecīgajai personai Zviedrijā ir tikai viens gads ar pensijas bāzi, tad par katru apdrošināšanas periodu citā dalībvalstī uzskata, ka tajā nopelnīts tas pats apjoms.b) Lai aprēķinātu nosacītos pensijas kredītpunktus atraitnes pensijai, ja nāve iestājusies 2003. gada 1. janvārī vai pēc tā, ja prasība Zviedrijas likumos par tiesībām uz pensiju attiecībā uz vismaz diviem no četriem kalendāra gadiem tieši pirms apdrošinātās personas nāves (atskaites periods) nav izpildīta un apdrošināšanas periodi ir izpildīti citā dalībvalstī atskaites perioda laikā, tad uzskata, ka tiem pamatā ir tādi paši pensijas kredītpunkti kā gadā Zviedrijā.[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0083

Priekšlikums Padomes regula, ar ko izbeidz daļēju termiņa vidusposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 attiecībā uz antidempinga maksājumu cita starpā Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam  /* COM/2008/0083 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.2.2008COM(2008) 83 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izbeidz daļēju termiņa vidusposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 attiecībā uz antidempinga maksājumu cita starpā Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemēro Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz procedūru, kas skar Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu, izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir izstrādāts saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Patlaban spēkā esošais pasākums ir noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 132/2001, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 442/2007, uzliekot galīgu antidempinga maksājumu Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importam. |Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanas laikā ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu saraksts. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pēc viena Ukrainas ražotāja eksportētāja, proti, Azot Cherkassy, pieprasījuma Komisija 2006. gada 19. decembrī sāka spēkā esošo pasākumu termiņa vidusposma pārskatīšanu attiecībā uz Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importu. Pieprasījuma pamatā bija sākotnēji šķietami ticami pierādījumi par to, ka apstākļi, uz kuriem balstījās pasākumi, ir mainījušies, un tādēļ pasākumu turpināšana pašreizējā veidā vairs nav nepieciešama, lai novērstu dempingu. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir pamatots ar izmeklēšanas konstatējumiem, kurā dempings tiek pārbaudīts tikai tiktāl, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju. Izmeklēšana liecināja, ka izmeklēšanas periodā dempings notika. Atklātā dempinga apmērs bija lielāks nekā tās izmeklēšanas periodā, pēc kuras noteica galīgos maksājumus. Tas arī pārsniedza to kaitējuma novēršanas pakāpi, kura ir spēkā esošo pasākumu pamatā. Tādēļ apstākļi nav mainījušies tiktāl, lai spēkā esošie pasākumi dempinga novēršanai vairs nebūtu nepieciešami. Atklāja arī to, ka šajā izmeklēšanas periodā apstākļi ir bijuši ilglaicīgi. Tāpēc Padomei tiek piedāvāts pieņemt pievienoto priekšlikumu Regulai, kuras nolūks ir izbeigt pārskatīšanu, negrozot spēkā esošos antidempinga pasākumus, kas ne vēlāk kā 2008. gada 18. martā ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētajā pamatregulā nav paredzētas alternatīvas. |IETEKME UZ BUDŽETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko izbeidz daļēju termiņa vidusposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 attiecībā uz antidempinga maksājumu cita starpā Ukrainas izcelsmes amonija nitrāta importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi1.  Padome 2001. gada 22. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 132/2001[2] cita starpā Ukrainas amonija nitrāta importam, kam atbilst KN kods 3102 30 90 un 3102 40 90, piemēroja galīgu antidempinga maksājumu („spēkā esošie pasākumi”) EUR 33,25 par tonnu. Izmeklēšana, pēc kuras noteica šos pasākumus, turpmāk tekstā — „sākotnējā izmeklēšana”.2.  Pēc daļējas starpposma pārskatīšanas Padome 2004. gada 17. maijā ar Regulu (EK) Nr. 993/2004[3] no antidempinga maksājumiem, kas piemēroti ar Regulu (EK) Nr. 132/2001, atbrīvoja to attiecīgā ražojuma importu Kopienā, ko saražojuši uzņēmumi, kuru saistības ir pieņēmusi Komisija. Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1001/2004[4] saistības pieņēma uz sešiem mēnešiem un ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1996/2004[5] šis laikposms tika pagarināts līdz 2005. gada 20. maijam. Šo saistību mērķis bija ņemt vērā konkrētas sekas, ko 2004. gada 1. maijā radīja Eiropas Savienības paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm.3.  Ar Regulu (EK) Nr. 945/2005[6] pēc starpposma pārbaudes, kurās aplūkoja tikai attiecīgā ražojuma definīciju, Padome nolēma, ka jāpārskata ražojuma definīcija un jāpiemēro spēkā esošie pasākumi šim ražojumam arī tad, ja tas ir citu mēslošanas līdzekļu sastāvā, ņemot vērā amonija nitrāta daudzumu attiecībā pret citām papildvielām un uzturvielām.4.  Padome pēc 2006. gada janvārī sāktās termiņa beigu pārskatīšanas ar Regulu (EK) Nr. 442/2007[7] uz diviem gadiem šos pasākumus atjaunoja pašreizējā apmērā. Pasākumi ir īpašu maksājumu veidā.2. Pārskatīšanas pieprasījums5.  Pieprasījumu par daļēju termiņa vidusposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedza Ukrainas ražotājs eksportētājs Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy („pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījumā dempings tiek pārbaudīts tikai tiktāl, ciktāl skarts pieprasījuma iesniedzējs.6.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu iesniedzējs pieprasījumā norādīja, ka ir mainījušies ar dempingu saistītie apstākļi, pamatojoties uz kuriem ieviesa spēkā esošos pasākumus, un ka šīs izmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka, salīdzinot normālo vērtību, kas balstīta uz tā pašizmaksām vai cenām iekšējā tirgū, un eksporta cenas uz Kopienu, varētu konstatēt, ka dempinga apmērs ievērojami nokrities zem spēkā esošo pasākumu līmeņa.. Tāpēc tas norādīja, ka, lai turpmāk neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešams piemērot pasākumus pašreizējā līmenī.3. Izmeklēšana7.  Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju, konstatēja, ka pieprasījumā ir pietiekoši daudz sākotnējo pierādījumu un ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [8], 2006. gada 19. decembrī informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.8.  Pārskatīšanas darbības jomā bija tikai dempinga pārbaude attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim („pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb „PIP”).9.  Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotāju asociācijai par pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstveidā paust viedokli un paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausītu.10.  Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.11.  Komisija, lai iegūtu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, nosūtīja anketas pieprasījuma iesniedzējam un tam noteiktajā termiņā saņēma atbildes.12.  Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja telpās Čerkasos.13.  Ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, balstoties uz kuriem bija plānots ieteikt šo pārskatīšanu pārtraukt un saglabāt spēkā esošos antidempinga pasākumus attiecīgā ražojuma importam, ko veicis pieprasījuma iesniedzējs, un deva iespēju izteikt komentārus. Saņemtie komentāri tika pienācīgi izskatīti un attiecīgā gadījumā ņemti vērā.ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS1. Attiecīgais ražojums14.  Attiecīgais ražojums tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā ir Padomes Regulas (EK) Nr. 945/2005 3. apsvērumā minētie Ukrainas izcelsmes cietie mēslošanas līdzekļi, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91 (turpmāk tekstā „AN”). AN ir lauksaimniecībā plaši izmantotie cietie slāpekļa mēslošanas līdzekļi. To ražo no amonjaka un slāpekļskābes, un tā slāpekļa masa mikrogranulu vai granulu veidā pārsniedz 28 % no svara.2. Līdzīgais ražojums15.  Šajā atkārtotajā izmeklēšanā apstiprinājās tas, kas jau bija konstatēts sākotnējā izmeklēšanā, proti, ka AN ir plaša patēriņa prece un ka tā kvalitāte un fiziskās pamatīpašības ir vienādas neatkarīgi no izcelsmes valsts. AN, ko pieprasījuma iesniedzējs ražo un tirgo iekšējā tirgū Ukrainā un ko eksportē uz Eiropas Kopienu, ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un pamatā arī vienādi lietojumi. Tādēļ šie ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem. Šī pārskatīšana skāra tikai dempinga noteikšanu attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, tāpēc netika izdarīti nekādi secinājumi par Kopienas rūpniecības nozares saražoto un Kopienas tirgū pārdoto ražojumu.C. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Normālā vērtība16.  Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms pārbaudīja, vai pieprasījuma iesniedzēja kopējais pārdevumu apjoms iekšējā tirgū ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, proti, vai tas ir vismaz 5 % vai vairāk no kopējā apjoma, ko pieprasījuma iesniedzējs pārdevis eksportam uz Kopienu. Izmeklēšanā noskaidroja, ka pieprasījuma iesniedzējs ir pārdevis tikai viena veida AN, un šā veida AN vietējā tirgū ir pārdots reprezentatīvos daudzumos.17.  Pēc tam, salīdzinot vietējo neto tirdzniecības cenu ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām Komisija pārbaudīja to, vai var uzskatīt, ka AN pārdevumi iekšējā tirgū ir veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.18.  Novērtējot pieprasījuma iesniedzēja ražošanas izmaksas, atklāja, ka gāzes izmaksas nav pienācīgi atspoguļotas pieprasījuma iesniedzēja dokumentācijā. Jāpiebilst, ka enerģijas izmaksas, piemēram, gāzes izmaksas, veido lielāko daļu no izgatavošanas izmaksām un ievērojamu daļu no kopējām ražošanas izmaksām.19.  Attiecībā uz gāzes izmaksām konstatēja, ka lielāko daļu gāzes, ko izmanto AN ražošanā, Ukraina importē no Krievijas. Šajā saistībā visi pieejamie dati liecina par to, ka Ukraina importē gāzi no Krievijas par cenām, kas ir daudz zemākas par tirgus cenām neregulētajos dabasgāzes tirgos. Izmeklēšanā atklājās, ka tās dabasgāzes cena, ko no Krievijas eksportē uz Eiropas Kopienu, ir apmēram divreiz lielāka par vietējo gāzes cenu Ukrainā. Tāpēc, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, gāzes izmaksas, kas radušās pieprasījuma iesniedzējam, tika koriģētas, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta citos reprezentatīvos tirgos.20.  Pēc informācijas nodošanas atklātībai pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka nav pamata koriģēt iekšējā tirgus gāzes cenu, jo uzņēmuma grāmatvedības uzskaitē ir pilnībā atspoguļotas izmaksas, kas saistītas ar līdzīgā ražojuma ražošanas procesu un pārdošanu izcelsmes valstī.21.  Tomēr, pārbaudot līdzīgā ražojuma ražošanas izmaksas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu, jānosaka, vai izmaksas, kas iegrāmatotas uzņēmuma grāmatvedības ierakstos, pienācīgi atspoguļo izmaksas, kas saistītas ar izmeklējamā ražojuma ražošanu un tirdzniecību. Iepriekš 19. apsvērumā minēto iemeslu dēļ konstatēja, ka tā nav.22.  Turklāt pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka tā normālās vērtības aprēķinu pamatā jābūt attiecīgā ražojuma pārdevumiem iekšējā tirgū, pieņemot, ka nav pamata uzskatīt, ka šie pārdevumi nebūtu veikti parastā tirdzniecības apritē. Šajā saistībā jāpiezīmē, ka, lai noteiktu to, vai pārdevumi iekšējā tirgū cenu ziņā bija veikti parastā tirdzniecības apritē, proti, vai tie bija rentabli, vispirms ir jānosaka, vai pieprasījuma iesniedzēja izmaksas ir ticams pamats saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu. Tikai tad, kad noteiktas patiesās izmaksas, var izlemt, kādu metodiku izmantot normālās vērtības noteikšanai. Kā izklāstīts iepriekš 28. apsvērumā un turpmāk, vietējās neto pārdošanas cenas salīdzinājums ar koriģētajām ražošanas izmaksām PIP liecina, ka pārdevumi iekšējā tirgū netika veikti parastā tirdzniecības apritē. Tādēļ pieprasījuma iesniedzēja vietējās cenas nevarēja izmantot normālās vērtības noteikšanai.23.  Pieprasījuma iesniedzējs turklāt apgalvoja, ka izmeklēšanas pamatā bija dati par PI periodu un ka secinājumos tādēļ nav ņemtas vērā izmaiņas pēc šā perioda, piemēram, nepārtraukts gāzes cenu pieaugums un mēslošanas līdzekļu vietējā patēriņa pieaugums Ukrainā. Šai saistībā jāatgādina, ka saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu reprezentatīvu izmeklēšanas konstatējumu nolūkā jāizvēlas izmeklēšanas periods uzreiz pirms procedūras sākšanas, kas dempinga gadījumā parasti būtu vismaz seši mēneši. Jāatgādina arī tas, ka saskaņā ar parasto Kopienas praksi PIP attiecībā uz dempingu ilgst vienu gadu.24.  Pārbaudīja to, vai, nosakot pieprasījuma iesniedzēja dempinga starpību, bija jāņem vērā gāzes cenu izmaiņas Ukrainā pēc PIP. Šajā saistībā vispirms jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu, informāciju par periodu pēc izmeklēšanas perioda parasti neņem vērā. Saskaņā ar Kopienas pastāvīgo praksi šo noteikumu saprot tā, ka rezultātus, kas attiecas uz periodu pēc izmeklēšanas perioda var ņemt vērā tikai tad, ja tie ir nepārprotami, neapstrīdami un ilglaicīgi. Šajā saistībā, lai gan pēc PIP bija vērojams gāzes cenu pieaugums, nevarēja ar pietiekošu noteiktību konstatēt, ka šis cenu pieaugums patiesi būtu ilglaicīgs. Atklāja, ka pieejamā informācija par turpmākām gāzes cenu izmaiņām Ukrainā bija tikai prognozes, nevis pārbaudāma informācija par faktiskajām gāzes cenām. Saskaņā ar 6. panta 1. punktu informāciju un datus, kas neattiecas uz IP (vai PIP pārskatīšanas gadījumos — PIP), var izmantot vienīgi atsevišķos izņēmuma gadījumos. Neuzskatīja, ka minētā situācija attaisnotu tādu datu vai informācijas izmantošanu, kas neattiecas uz PIP. Turklāt pieprasījuma iesniedzējs savus argumentus nepamatoja ar pierādījumiem, kas liecinātu, ka dati attiecībā uz periodu pēc PIP ir reprezentatīvāki nekā dati attiecībā uz PIP. Tāpēc šo argumentu noraidīja.25.  Attiecībā uz faktu, ka mēslošanas līdzekļu patēriņš Ukrainā pēc PIP palielinājās, pieprasījuma iesniedzējs nepaskaidroja un nepierādīja, cik lielā mērā šis fakts varētu ietekmēt konstatējumus, kas izdarīti, pamatojoties uz informāciju, kas saistīta ar PIP. Tādējādi pieprasījuma iesniedzēja sniegtā informācija nebija pietiekama, lai uz to pamatojoties varētu izdarīt jēgpilnus secinājumus, nebija pieejama arī cita veida informācija, kas liecinātu par pieprasījuma iesniedzēja prasības pamatotību. Pieprasījuma iesniedzēja prasību noraidīja, jo jebkādiem secinājumiem nebūtu bijis pamata.26.  Koriģētā gāzes cena tika aprēķināta, pamatojoties uz vidējo eksportam pārdotās Krievijas gāzes cenu pie Vācijas un Čehijas robežas ( Waidhaus) , neskaitot transporta izmaksas. Waidhaus — lielāko centru Krievijas gāzes pārdevumiem uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas pamatoti atspoguļo izmaksas, var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē.27.  Vēl pieprasījuma iesniedzējs iebilda, ka Ukraina gāzi iepērk ar tādiem pašiem tirgus nosacījumiem kā Eiropas Kopiena un ka pieprasījuma iesniedzēja 2007. gadā maksātās cenas bija augstākas nekā gāzes cenas pie Ukrainas un Krievijas robežas tajā pašā periodā. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nesniedza pierādījumus, kas pamatotu tā prasību un tādējādi nevarēja pierādīt, ka izpildās iepriekš 24. apsvērumā minētie nosacījumi, lai ņemtu vērā notikumus, kas attiecas uz periodu pēc PIP. Tāpēc šo argumentu noraidīja.28.  Neto pārdevumu cenu iekšējā tirgū salīdzinājums ar koriģētajām ražošanas izmaksām PIP liecina, ka pārdevumi iekšējā tirgū netika veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu.29.  Tādēļ uzskatīja, ka vietējās cenas nav atbilstošs pamats normālās vērtības noteikšanai, un bija jāizmanto cita metode. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu un 2. panta 6. punktu normālo vērtību aprēķināja, pieskaitot pieprasījuma iesniedzēja attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (PVA izmaksas) summu un samērīgu peļņu un vajadzības gadījumā veicot korekcijas, kā minēts iepriekš 19. apsvērumā.30.  PVA izmaksas un peļņu nevarēja aprēķināt pēc pamatregulas 2. panta 6. punkta noteikumiem, jo pieprasījuma iesniedzējam nebija attiecīgā ražojuma reprezentatīvu pārdevumu iekšējā tirgū parastā tirdzniecības apritē. Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu nevarēja piemērot, jo izmeklēšanā ir iesaistīts tikai pieprasījuma iesniedzējs. Arī 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu nevarēja piemērot tādēļ, ka pieprasījuma iesniedzēja ražošanas izmaksas tās pašas vispārīgās preču kategorijas ražošanai 19. apsvērumā norādīto iemeslu dēļ arī būtu jākoriģē atbilstoši gāzes izmaksām. Tādējādi PVA izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu.31.  Ziemeļamerikas tirgū, kurā bija liela vietējo un ārvalstu uzņēmumu konkurence, bija ievērojams pārdevumu iekšējā tirgū apjoms. Tika ņemta vērā publiski pieejamā informācija par galvenajiem uzņēmumiem mēslošanas līdzekļu nozarē. Ziemeļamerikas (ASV un Kanādas) ražotāju atbilstošos datus atzina par piemērotākajiem izmeklēšanai, ņemot vērā plašo un ticamo publiski pieejamo informāciju par uzņēmumiem šajā reģionā. Tādēļ PVA izmaksas un peļņa tika aprēķināta, ņemot vērā to trīs Ziemeļamerikas ražotāju vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņu, kas ir lielākie uzņēmumi slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozarē attiecībā uz tās pašas vispārīgās ražojumu kategorijas (slāpekļa mēslošanas līdzekļu) pārdevumus iekšējā tirgū. Šie trīs ražotāji tika uzskatīti par slāpekļa mēslošanas līdzekļu nozares reprezentatīviem pārstāvjiem, un attiecīgi to PVA izmaksas un peļņa — par šīs nozares veiksmīgo uzņēmumu raksturīgiem rādītājiem. Jāpiebilst, ka nebija liecību par to, ka šādi aprēķinātā peļņa pārsniegtu citu Ukrainas ražotāju gūto peļņu, ja tie pārdotu tos pašus vispārīgās kategorijas ražojumus iekšējā tirgū.32.  Pēc informācijas nodošanas atklātībai pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ir būtiskas atšķirības starp tirgus situāciju Ziemeļamerikā un Ukrainā. Tomēr pieprasījuma iesniedzējs nevarēja paskaidrot šo atšķirību iemeslus un pamatot savus apgalvojumus. Turklāt tas nevarēja ierosināt citu pienācīgu aprēķina pamatu, tādēļ šis arguments bija jānoraida.2. Eksporta cena33.  Attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, tādēļ eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām.3. Salīdzinājums34.  Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu un vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, izdarot korekcijas, pienācīgi ņēma vērā atšķirības, kuras ietekmē cenu salīdzināmību. Tādējādi korekcijas, kas bija pamatotas ar pārbaudītiem pierādījumiem, attiecīgā gadījumā veica, ievērojot izmaksu atšķirības saistībā ar pārvadāšanu, pārkraušanu, iekraušanu un papildu izmaksām.35.  Pēc informācijas nodošanas atklātībai Kopienas ražotāju asociācija iebilda, ka dzelzceļa tarifi Ukrainā, kas attiecas arī uz attiecīgā ražojuma transportēšanu, kad to eksportē uz Eiropas Kopienu, bija mākslīgi pazemināti un tādēļ tie bija jākoriģē. Tomēr izmeklēšanā netika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzēja dokumentācijā būtu neatbilstoši atspoguļotas pārvadājumu izmaksas Ukrainā. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.4. Dempinga starpība36.  Dempinga starpību noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu.37.  Salīdzinājums liecināja, ka dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas, ir 38,2 %.5. Mainīto apstākļu ilglaicīgums38.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu analizēja to, vai apstākļi attiecībā uz dempingu ir ievērojami mainījušies un vai to izmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām.39.  Šajā saistībā minēja to, ka dempinga starpība, ko pašlaik piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir noteikta sākotnējā izmeklēšanā, izmantojot normālo vērtību, kas noteikta, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no ražotāja tirgus ekonomikas trešā valstī, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. Bet šajā pārskatīšanā pēc tam, kad Ukrainai bija piešķirts tirgus ekonomikas statuss (pamatregulas grozījumi ar Padomes Regulu 2117/2005[9]) normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz informāciju, kas saistīta ar pieprasījuma iesniedzēja personīgiem datiem saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. līdz 6. punktu.40.  Nebija liecību par to, ka normālās vērtības apmērs vai eksporta cena, ko pieprasījuma iesniedzējam noteica šajā izmeklēšanā, nebūtu uzskatāmi par ilglaicīgiem. Varētu iebilst, ka dabasgāzes kā izejmateriāla cenu izmaiņas varētu ievērojami ietekmēt normālo vērtību. Tomēr uzskatīja, ka cenu pieaugums būtiski ietekmētu visas tirgū iesaistītās personas un tādēļ ietekmētu gan normālo vērtību, gan eksporta cenu.41.  Konstatēja, ka PIP pieprasījuma iesniedzēja eksporta cena uz Kopienu ir līdzīga uzņēmuma eksporta cenai uz citām valstīm, kurās uzņēmums PIP pārdeva ievērojami lielāku daudzumu.42.  Lai gan PIP konstatētās dempinga starpības aprēķināšanas pamatā bija salīdzinoši zems pieprasījuma iesniedzēja eksporta apmērs uz Kopienu, ir iemesli uzskatīt, ka konstatētās dempinga starpības pamatā ir ilglaicīgi apstākļi.D. PĀRSKATĪŠANAS PABEIGŠANA43.  Tā kā sākotnējā izmeklēšanā tika noteikts konkrēts maksājums par vienu tonnu, tam ir jābūt tādam pašam arī šajā izmeklēšanā. Maksājums, kura aprēķinos izmantota pašreizējā dempinga starpība, ir 47 euro par tonnu.44.  Jāatgādina, ka saskaņā ar izklāstu Padomes Regulas (EK) Nr. 132/2001 59. apsvērumā, 2001. gadā piemērojot galīgos pasākumus, galīgā maksājuma apmēru aprēķināja saskaņā ar noteikumu par mazāku maksājumu, izmantojot kaitējuma apmēru. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 442/2007 1. panta 2. punktu pašlaik piemērojamais maksājuma apmērs ir atkarīgs no konkrēta ražojumu veida un svārstās no 29,6 līdz 33,25 euro par tonnu.45.  Maksājums, kas noteikts, pamatojoties uz pašreizējo dempinga starpību, ir lielāks par pašreizējo maksājumu, tādēļ pārskatīšana jāizbeidz, neizdarot grozījumus pieprasījuma iesniedzējam piemērojamajā maksājuma apmērā un saglabājot to sākotnējā izmeklēšanā noteiktā galīgā antidempinga maksājuma apmērā.E. SAISTĪBAS46.  Pieprasījuma iesniedzējs izrādīja interesi par saistībām, bet pamatregulas 8. panta 2. punktā noteiktajā termiņā nespēja iesniegt pietiekami pamatotu saistību piedāvājumu. Tādēļ Komisija nevarēja pieņemt minētā ražotāja eksportētāja saistības. Tomēr uzskata, ka vairāki sarežģīti jautājumi, proti, 1) attiecīgā ražojuma cenu svārstības, kuru dēļ būtu nepieciešama noteikta veida minimālo cenu indeksācija, lai gan vienlaikus svārstības nevarēja pietiekoši izskaidrot ar galveno izmaksu faktoru; un 2) attiecīgā ražojuma konkrētā tirgus situācija (arī tas, ka šī pārskatīšana attiecas uz ierobežotu eksportētāja veikto importu apjomu) liecina, ka nepieciešams apsvērt to, vai būtu izpildāmas saistības, kurās indeksēta minimālā cena būtu apvienota ar daudzuma ierobežojumu.47.  Ka minēts iepriekš, šo grūtību dēļ pieprasījuma iesniedzējs noteiktajā termiņā nevarēja sagatavot pieņemamu saistību piedāvājumu. Ievērojot iepriekšminēto, Padome uzskata, ka pieprasījuma iesniedzējam izņēmuma kārtā jāļauj iesniegt saistību piedāvājumu pēc iepriekšminētā termiņa, bet ne vēlāk kā desmit dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.F. INFORMĀCIJAS NODOŠANA ATKLĀTĪBAI48.  Ieinteresētajām personām paziņoja būtiskos faktus un apsvērumus, balstoties uz kuriem bija plānots izbeigt šo pārskatīšanu un saglabāt spēkā esošo antidempinga maksājumu attiecīgā ražojuma importam, ko veicis pieprasījuma iesniedzējs. Visām personām tika dota iespēja iesniegt piezīmes. Šīs piezīmes tika izskatītas un attiecīgos gadījumos pamatotas ar pierādījumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.Vienīgais pantsAr šo izbeidz antidempinga pasākumu daļēju termiņa vidusposma pārskatīšanu, kas sākta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu un attiecas uz Ukrainas izcelsmes cietajiem mēslošanas līdzekļiem, kuru amonija nitrāta saturs pārsniedz 80 % no svara un kuri atbilst KN kodam 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 un ex 3105 90 91.Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 23, 25.1.2001., 1. lpp.[3] OV L 182, 19.5.2004., 28. lpp.[4] OV L 183, 20.5.2004., 13. lpp.[5] OV L 344, 20.11.2004., 24. lpp.[6] OV L 160, 23.6.2005., 1. lpp.[7] OV L 106, 24.4.2007., 1. lpp.[8] OV C 311, 19.12.2006., 57. lpp.[9] OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0705

Priekšlikums Padomes regula, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovai un groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK  /* COM/2007/0705 galīgā redakcija - ACC 2007/0245 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 14.11.2007COM(2007) 705 galīgā redakcija2007/0245 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovai un groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā („EKP rīcības plāns”) attiecībā uz Moldovu, kuru pieņēma 2005. gadā, ES apņēmās izskatīt iespēju piešķirt Moldovai papildu autonomās tirdzniecības preferences („ATP”) ar nosacījumu, ka Moldova ievērojami uzlabos preču izcelsmes uzraudzības un sertifikācijas sistēmu.Svarīgākais iemesls šīs apņemšanās iekļaušanai rīcības plānā bija tas, ka Moldova ir trūcīgākā valsts Eiropā un ka atvieglota piekļuve ES tirgum uzlabotu Moldovas eksporta rādītājus, sekmējot ekonomikas attīstību. Turklāt sarunas par brīvas tirdzniecības režīmu ar Moldovu bez šaubām nevarēja uzskatīt par alternatīvu, jo Moldova nav pietiekami konkurētspējīga, lai uzņemtos abpusējās saistības, ko uzliktu šāds nolīgums ar ES.Moldova 2006. gadā veica reformas muitas tiesību aktos, 2007. gada sākumā panākot apmierinošu jauno tiesību aktu īstenošanas līmeni.Pirms Rumānija 2007. gada 1. janvārī iestājās Eiropas Savienībā, Moldovai bija brīvas tirdzniecības režīms ar Rumāniju. Lai gan kopumā 2007. gada paplašināšanās būtiski neietekmēja Moldovu, tomēr tā negatīvi ietekmēja dažus svarīgus Moldovas eksporta produktus.Noteikumu skaidrojumsPašreizējā priekšlikumā visiem produktiem ar izcelsmi Moldovā paredzēta piekļuve ES tirgiem bez nodokļu un kvotu ierobežojumiem, izņemot konkrētus lauksaimniecības produktus, uz kuriem attiecas muitas nodokļu atvieglojumi, izmantojot tarifu kvotas vai samazinātus ievedmuitas nodokļus.Ierobežotus atvieglojumus piemēro lauksaimniecības produktiem, kas ir pakļauti ievērojamām reformām iekšējā tirgū un kurus ES tirgū uzskata par problemātiskiem produktiem. Tarifu kvotu apjoma noteikšanai izmantotās metodoloģijas pamatā bija augstākie Moldovas eksporta rādītāji 2004.–2006. gadā ar lineāro pieaugumu, kas atbilst potenciālajam pieaugumam attiecīgās valsts ražošanas un eksporta apjomā līdz 2012. gadam.Patlaban Moldova neatbilst piemērojamiem sanitārajiem un fitosanitārajiem („SFS”) standartiem attiecībā uz gaļas izstrādājumiem un piena produktiem, tāpēc pašreiz šos produktus uz ES neeksportē. Tādējādi tarifu kvotas gaļas izstrādājumiem un pārtikas produktiem izstrādāja, pamatojoties uz līdzīgiem atvieglojumiem, kas piešķirti trešām valstīm un balstoties uz aplēsto maksimālo Moldovas eksporta apjomu līdz 2012. gadam. Lai gan patlaban šos produktus neeksportē, tarifu kvotu noteikšanai piešķīra svarīgu nozīmi, lai rosinātu Moldovu turpināt darbu attiecīgo SFS kritēriju izpildei.Turklāt priekšlikumā ietverti noteikumi preferenču pagaidu atlikšanai, ja konstatē krāpšanu, nelikumības vai ja neievēro produktu izcelsmes noteikumus un procedūras, vai neievēro citus nosacījumus, kas paredzēti regulas priekšlikumā. Priekšlikumā paredzēta arī drošības klauzula, ja produkti ar izcelsmi Moldovā rada vai pastāv risks, ka tie radīs ievērojamus sarežģījumus Kopienas ražotājiem. Visbeidzot priekšlikumā iekļauti noteikumi, ar kuru palīdzību izvairās no pārklāšanās tirdzniecības preferencēs ar ES vispārējo preferenču sistēmu.Ietekme uz budžetuRegulas priekšlikums nerada izmaksas EK budžetā. Paredzams, ka turpmāka tirgus atvēršana neradīs negatīvas sekas Kopienai, jo imports no Moldovas ir tikai 0,03 % no kopējā Kopienas importa apjoma. Patlaban 86 % visa Moldovas importa nepiemēro nodokļus, un tiek lēsts, ka muitas ieņēmumu zaudējumu apjoms, ja Moldovai piešķirs papildu preferences, būs aptuveni EUR 1,5 miljoni.2007/0245 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovai un groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EKEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Eiropas Savienības (ES) un Moldovas divpusējo attiecību pamatā ir Partnerības un sadarbības nolīgums, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā[1]. Viens no svarīgākajiem mērķiem šajā nolīgumā ir veicināt tirdzniecību un investīcijas un saskanīgas ekonomiskās attiecības starp pusēm, lai sekmētu pušu ilgtspējīgu ekonomisko attīstību.2.  Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā („EKP rīcības plāns”) attiecībā uz Moldovu, kuru pieņēma 2005. gadā, ES apņēmās izskatīt iespēju piešķirt Moldovai papildu autonomās tirdzniecības preferences („ATP”) ar nosacījumu, ka Moldova ievērojami uzlabos preču izcelsmes uzraudzības un sertifikācijas sistēmu. Moldova 2006. gadā veica reformas muitas tiesību aktos, 2007. gada sākumā panākot apmierinošu jauno tiesību aktu īstenošanas līmeni.3.  Pirms Rumānija 2007. gada 1. janvārī iestājās ES, Moldovai bija brīvas tirdzniecības režīms ar Rumāniju. Lai gan kopumā 2007. gada paplašināšanās būtiski neietekmēja Moldovu, tomēr tā negatīvi ietekmēja dažus svarīgus Moldovas eksporta produktus.4.  Saskaņā ar Komisijas 2005. gada 21. decembra Lēmumu 2005/924/EK[2] Moldova jau gūst priekšrocības no īpaša veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai ( GSP+ ), kas paredzēts Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 980/2005 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu[3] („VTP”).5.  Imports no Moldovas ir tikai 0,03 % no visa Kopienas importa. Paredzams, ka turpmāka tirgus atvēršana sekmēs eksporta apjoma pieaugumu, veicinot Moldovas ekonomikas attīstību un neradot negatīvas sekas Kopienai.6.  Tāpēc ir lietderīgi paplašināt autonomās tirdzniecības preferences, ko piešķir Moldovai, atceļot visus atlikušos tarifu ierobežojumus rūpniecības ražojumiem un uzlabojot lauksaimniecības produktu piekļuvi Kopienas tirgum.7.  Saskaņā ar EKP rīcības plānu tas, cik tālejošas būs ES – Moldovas attiecības, būs atkarīgs no Moldovas apņemšanās stingrības attiecībā uz kopīgām vērtībām un šīs valsts spējas īstenot kopīgi apstiprinātās prioritātes, tostarp no gatavības uzsākt efektīvas ekonomiskās reformas. Turklāt, lai gūtu priekšrocības no papildu tarifa preferencēm saskaņā ar GSP + režīmu, Moldova ir izpildījusi nosacījumus, ratificējot un efektīvi ieviešot starptautiskās pamatkonvencijas par cilvēktiesībām un darba tiesībām, kā arī vides aizsardzību un labu pārvaldību. Lai nodrošinātu to, ka Moldova saglabā sasniegto panākumu līmeni, papildu autonomo tirdzniecības preferenču piešķiršanu saistīs ar turpmāku to prioritāšu un nosacījumu īstenošanu un ievērošanu, kas ir paredzētas EKP rīcības plānā un īpašā veicināšanas režīmā ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, t.i., GSP+ .8.  Turklāt autonomas tirdzniecības preferences piešķir, ja Moldova ievēro produktu izcelsmes noteikumus un procedūras, kā arī iesaistās efektīvā administratīvā sadarbībā ar Kopienu, lai novērstu jebkādas krāpšanas iespējas.9.  Preferenču pagaidu atlikšana ir iespējama, ja konstatē nopietnus un sistemātiskus preferenču režīma piešķiršanas nosacījumu pārkāpumus, krāpšanu vai arī gadījumā, ja nav nodrošināta administratīvā sadarbība, kas vajadzīga, lai pārbaudītu izcelsmes apliecinājumu, vai, ja Moldova nespēj turpināt to prioritāšu īstenošanu, kas ir paredzētas EKP rīcības plānā un konvencijās, kas ir uzskaitītas II pielikumā.10.  Ir jāparedz iespēja atkārtoti ieviest kopīgus muitas tarifus produktiem, kas rada vai pastāv risks, ka tie radīs, ievērojamus sarežģījumus jebkuram Kopienas ražotājam, kas ražo līdzīgus vai tieši konkurējošus produktus, ar nosacījumu, ka Komisija veic atbilstošu izmeklēšanu.11.  Izcelsmes produktu jēdziena definīcijas, izcelsmes sertificēšanas un administratīvo sadarbības procedūru nolūkā piemēro IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[4].12.  Racionalizācijas un vienkāršošanas nolūkā ir lietderīgi paredzēt to, ka pēc apspriešanās ar Muitas kodeksa komiteju, neskarot šajā regulā izstrādātās konkrētās procedūras, Komisija var izdarīt vajadzīgos grozījumus un veikt tehniskos pielāgojumus šajā regulā.13.  Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[5].14.  Ieviešot ierosinātos pasākumus attiecībā uz produktiem ar izcelsmi Moldovā, vairs nevajadzēs iekļaut Moldovu Kopienas vispārējo tarifa preferenču sistēmā. Tāpēc ir lietderīgi svītrot Moldovu no valstu saraksta, kas gūst priekšrocības no Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulas (EK) Nr. 980/2005, un no to valstu saraksta Lēmumā 2005/924/EK, kurām piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai.15.  Šo importa režīmu atjauno, pamatojoties uz Padomes izvirzītajiem nosacījumiem un ņemot vērā gūto pieredzi, piešķirot minēto režīmu atbilstīgi šai regulai. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, ka minētais režīms ir spēkā tikai līdz 2012. gada 31. decembrim,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPreferenču piemērošana16.  Produktus, kas nav uzskaitīti I pielikuma 1. un 2. tabulā un kuru izcelsme ir Moldovā, drīkst importēt Kopienā bez kvantitatīviem ierobežojumiem vai pasākumiem ar līdzvērtīgu ietekmi un bez ievedmuitas nodokļiem vai nodokļiem ar līdzvērtīgu ietekmi.17.  Tos produktus ar izcelsmi Moldovā, kas ir iekļauti I pielikumā, drīkst importēt Kopienā atbilstīgi īpašiem noteikumiem, kas paredzēti 3. pantā.2. pantsNosacījumi preferenču režīma izmantošanai18.  Lai varētu izmantot 1. pantā noteikto preferenču režīmu, ir jānodrošina tas, ka:a) tiek ievērota atbilstība produktu izcelsmes noteikumiem un saistītām procedūrām, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 IV sadaļas 2. nodaļas 2. iedaļā;b) tiek ievērota atbilstība administratīvās sadarbības metodēm, kā paredzēts Regulas (EEK) Nr. 2454/93 121. un122. pantā;c) Moldova iesaistās efektīvā administratīvā sadarbībā ar Kopienu, lai novērstu jebkādas krāpšanas iespējas;d) Moldova no šīs regulas spēkā stāšanās dienas neievieš jaunus nodokļus vai maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi un jaunus daudzuma ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi importam, kura izcelsme ir Kopienā, kā arī nepalielina pašreizējos nodokļus vai maksājumus un neievieš nekādus citus ierobežojumus;e) Moldova turpina to prioritāšu īstenošanu, kas ir paredzētas 2005. gada EKP rīcības plānā attiecībā uz Moldovu, īpaši attiecībā uz efektīvām ekonomiskām reformām; unf) Moldova ratificē un efektīvi īsteno II pielikumā uzskaitītās konvencijas un piekrīt regulārai īstenošanas rezultātu novērošanai un pārbaudēm saskaņā ar ratificēto konvenciju īstenošanas noteikumiem.19.  Komisija uzrauga 1. punkta e) apakšpunktā minēto konvenciju ratifikācijas statusu un attiecīgo konvenciju efektīvu īstenošanu.20.  Ja 1. punktā paredzētos nosacījumus neievēro, Komisija atbilstoši šīs regulas 10. pantam var veikt pasākumus, lai atliktu 1. pantā paredzēto režīmu.3. pantsTarifu kvotas un cenu robežas konkrētiem lauksaimniecības produktiem21.  I pielikuma 1. tabulā uzskaitītos produktus drīkst importēt Kopienā bez ievedmuitas nodokļiem Kopienas tarifu kvotu robežās, kas paredzētas šajā tabulā.22.  I pielikuma 2. tabulā uzskaitītos produktus drīkst importēt Kopienā bez ievedmuitas nodokļa procentuālā (ad valorem) komponenta.23.  Neskarot citus noteikumus šajā regulā, īpaši 10. pantu, ja lauksaimniecības produktu imports rada vai pastāv risks, ka tas radīs, būtiskus sarežģījumus Kopienas tirgiem un to regulēšanas mehānismiem, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Kopienas piemērojamos tiesību aktos attiecīgajam produktam.4. pantsTarifu kvotu piemērošana piena produktiemDetalizētus noteikumus tarifu kvotu īstenošanai pozīcijām 0401 līdz 0406 Komisija nosaka saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 42. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju[6].5. pantsTarifu kvotu piešķiršanaTarifu kvotas, kas minētas 3. panta 1. punktā un uzskaitītas I pielikumā, izņemot tarifu kvotas piena produktiem, kas minētas 4. pantā, nosaka Komisija saskaņā ar 308.a, 308.b un 308.c pantu Regulā (EEK) Nr. 2454/93.6. pantsIespēja izmantot tarifu kvotasDalībvalstis nodrošina importētājiem vienlīdzīgu un pastāvīgu iespēju izmantot tarifu kvotas, ciktāl to ļauj attiecīgo kvotu apjomu atlikums.7. pantsPilnvaru piešķiršanaKomisija saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem noteikumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai, bet nav paredzēti 4. pantā, jo īpaši:a) grozījumus un tehniskus pielāgojumus, kas vajadzīgi pēc Kombinētās nomenklatūras kodu un TARIC apakšnodaļu grozījumiem;b) pielāgojumus, kas vajadzīgi pēc citu nolīgumu slēgšanas starp Kopienu un Moldovu.8. pantsPārvaldības komiteja1. Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota saskaņā ar 248.a pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92[7].2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.9. pantsSadarbībaDalībvalstis un Komisija cieši sadarbojas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, īpaši tās 10. panta 1. punkta noteikumiem.10. pantsPagaidu atlikšana1. Ja Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par krāpšanu, nelikumībām vai par to, ka regulāri netiek ievēroti produktu izcelsmes noteikumi un saistītas procedūras un ka netiek nodrošināta administratīvā sadarbība, kā paredzēts 2. panta 1. punktā, vai netiek ievēroti citi 2. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi, Komisija var veikt pasākumus, lai pilnīgi vai daļēji uz ne vairāk kā sešiem mēnešiem atliktu šajā regulā paredzēto režīmu, ar nosacījumu, ka Komisija vispirms:a) informē Komiteju;b) aicina dalībvalstis veikt tādus profilakses pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu Kopienas finansiālās intereses un/vai nodrošinātu to, ka Moldova ievēro 2. panta 1. punktu;c) publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , norādot, ka ir pamats nopietnām šaubām par preferenču režīma piemērošanu un/vai šaubām par to, ka Moldova ievēro 2. panta 1. punktu, kas var likt apšaubīt attiecīgās valsts tiesības arī turpmāk izmantot šajā regulā paredzētās priekšrocības;d) informē Moldovu par jebkuru saskaņā ar šo punktu pieņemto lēmumu, pirms tas stājas spēkā.2. Dalībvalsts var nosūtīt Komisijas lēmumu Padomei 10 dienu laikā. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu 30 dienu laikā var pieņemt atšķirīgu lēmumu.3. Pēc atlikšanas perioda beigām Komisija pēc apspriešanās ar komiteju lemj par pagaidu atlikšanas pasākumu atcelšanu vai par atlikšanas pasākumu pagarināšanu saskaņā ar 1. punktā paredzēto procedūru.4. Dalībvalstis paziņo Komisijai visu attiecīgo informāciju, kas var pamatot preferenču atlikšanu vai atlikšanas pagarināšanu.11. pantsDrošības klauzula1. Ja produktu ar izcelsmi Moldovā ieved saskaņā ar noteikumiem, kas līdzīgu vai tieši konkurējošu produktu ražotājam Kopienā rada, vai pastāv risks, ka tie radīs, ievērojamus sarežģījumus, Padome jebkurā laikā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, var atkārtoti ieviest kopējā muitas tarifa nodokļus minētajam produktam.2. Pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc Komisijas iniciatīvas Komisija pieņem oficiālu lēmumu, lai pieņemamā laikposmā uzsāktu izmeklēšanu. Ja Komisija nolemj uzsākt izmeklēšanu, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē paziņojumu, ar kuru izsludina izmeklēšanas uzsākšanu. Paziņojumā sniedz saņemtās informācijas kopsavilkumu un norāda, ka jebkāda svarīga informācija jānosūta Komisijai. Turklāt tajā norāda termiņu, kas nepārsniedz 4 mēnešus kopš paziņojuma publicēšanas dienas, kurā ieinteresētās personas rakstiski var paziņot savu nostāju.3. Komisija vāc visu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu, un var pārbaudīt Moldovas nosūtītos datus un informāciju no citiem piemērotiem avotiem. Komisijai var palīdzēt tās dalībvalsts amatpersonas, kuras teritorijā notiek šāda pārbaude, ja dalībvalsts to pieprasa.4. Pārbaudot vai pastāv nopietni sarežģījumi, Komisija, inter alia , ņem vērā šādus faktorus saistībā ar Kopienas ražotājiem (ja informācija ir pieejama):-  tirgus daļu;-  ražošanu;-  krājumus;-  ražošanas jaudu;-  jaudas izmantojumu;-  nodarbinātību;-  importu;-  cenas.5. Izmeklēšanu pabeidz 6 mēnešu laikā pēc 2. punktā minētā paziņojuma publicēšanas. Ārkārtas apstākļos un pēc apspriešanās ar komiteju Komisija saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru var pagarināt šo termiņu.6. Komisija saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem lēmumu 3 mēnešu laikā. Šāds lēmums stājas spēkā 1 mēneša laikā pēc tā publicēšanas.7. Ja ārkārtas apstākļos, kas prasa tūlītēju rīcību, izmeklēšana nav iespējama, Komisija, informējot komiteju, nekavējoties veic visus vajadzīgos profilakses pasākumus.12. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumā 2005/924/EK24.  Regulas (EK) Nr. 980/2005 I pielikumā svītro pozīciju „MD, Moldovas Republika”.25.  Lēmuma 2005/924/EK vienīgajā pantā svītro pozīciju „MD, Moldovas Republikai”.13. pantsPārejas pasākumi1. Vispārējo tarifa preferenču sistēmas priekšrocības, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 980/2005, turpina piemērot tām precēm ar izcelsmi Moldovā, kas ir laistas brīvā apgrozībā Kopienā līdz trešā mēneša pirmajai dienai pēc regulas stāšanās spēkā ar nosacījumu, ka:a) par attiecīgajām precēm ir pirkuma līgums, kas ir noslēgts pirms datuma, kad stājas spēkā šī regula; unb) muitas dienestiem var pierādīt, ka šīs preces ir atstājušas izcelsmes valsti ne vēlāk kā šīs regulas spēkā stāšanās dienā.2. Muitas dienesti var uzskatīt, ka 1. punkta b) apakšpunkts ir ievērots, ja tām ir iesniegts viens no turpmāk minētajiem dokumentiem:a) attiecībā uz jūras vai ūdensceļu transportu – iekraušanas kvīts, kas liecina, ka iekraušana ir notikusi pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas;b) attiecībā uz dzelzceļa transportu – kravas pavadzīme, ko nosūtītājas valsts dzelzceļa dienests ir pieņēmis pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas;c) attiecībā uz autotransportu – starptautiskā autotransporta TIR karnete, ko pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas ir izsniedzis izcelsmes valsts muitas dienests, vai cits piemērots dokuments, ko pirms tam ir apstiprinājuši izcelsmes valsts attiecīgie muitas dienesti;d) attiecībā uz aviopārvadājumiem – aviopārvadājumu pavadzīme, kurā norādīts, ka aviosabiedrība ir saņēmusi preces pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas.14. pantsKopienas tiesību aktu piemērošana veterinārijas jomāŠīs regulas noteikumi neskar ierobežojumus vai importa noteikumus, kas ir ietverti Kopienas tiesību aktos veterinārijas jomā.15. pantsStāšanās spēkā un piemērošanaŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no (otrā mēneša pirmā diena pēc regulas stāšanās spēkā) līdz 2012. gada 31. decembrim.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā ―priekšsēdētājsI PIELIKUMSPRODUKTI, UZ KURIEM ATTIECAS 3. PANTĀ MINĒTIE KVANTITATĪVIE IEROBEŽOJUMI VAI CENU ROBEŽASNeatkarīgi no kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumiem izstrādājumu apraksta formulējums jāuzskata par orientējošu, un preferenču sistēmu šajā pielikumā nosaka, izmantojot KN kodus. Ja norādīti ex KN kodi, tad preferenču sistēmu nosaka, pamatojoties gan uz KN kodu, gan uz attiecīgo aprakstu.1. Produkti, uz kuriem attiecas beznodokļu tarifu gada kvotasKārtas Nr. | KN kods | Apraksts | 2008 (1) | 2009 (1) | 2010 (1) | 2011 (1) | 2012 (1) |09.0504 | 0201 līdz 0204 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta liellopu, cūku, kazu un aitu gaļa | 3 000 (2) | 3 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) | 4 000 (2) |09.0505 | ex 0207 | mājputnu gaļa un ēdami subprodukti pozīcijā 0105, svaiga, atdzesēta vai saldēta, izņemot treknās aknas pozīcijā 0207.34 | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.0506 | ex 0210 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta cūku un liellopu gaļa un gaļas subprodukti; ēdami cūku un liellopu gaļas vai gaļas subproduktu milti un gatavi izstrādājumi | 400 (2) | 400 (2) | 500 (2) | 500 (2) | 500 (2) |09.4210 | 0401 līdz 0406 | Piena produkti | 1 000 (2) | 1 000 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) | 1 500 (2) |09.0507 | 0407.00 | Putnu olas čaumalās | 90 (3) | 95 (3) | 100 (3) | 110 (3) | 120 (3) |09.0508 | ex 0408 | Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, izņemot tos, kas nav piemēroti cilvēku uzturam | 200 (2) | 200 (2) | 300 (2) | 300 (2) | 300 (2) |09.0509 | 1001.90.91 | Parastie kvieši | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 40 000 (2) | 50 000 (2) |09.0510 | 1003.00.90 | Mieži | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09.0511 | 1005.90 | Kukurūza | 15 000 (2) | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 40 000 (2) |09.0512 | 1601 00 91 un 1601 00 99 | Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes | 500 (2) | 500 (2) | 600 (2) | 600 (2) | 600 (2) |ex 1602 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm: - no vistām, termiski neapstrādāti, - no mājas cūkām, - no liellopiem, termiski neapstrādāti |09.0513 | 1701.99.10 | Baltais cukurs | 20 000 (2) | 25 000 (2) | 30 000 (2) | 35 000 (2) | 45 000 (2) |09.0514 | 2204 21 un 2204 29 | Svaigu vīnogu vīns, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 %, kas nav dzirkstošais vīns | 60 000 (4) | 70 000 (4) | 80 000 (4) | 100 000 (4) | 120 000 (4) |(1) No 1. janvāra līdz 31. decembrim, izņemot 2008. gadā no pirmās regulas spēkā stāšanās dienas līdz 31. decembrim. (2) Tonnas (neto svars). (3) Miljoni vienību. (4) Hektolitri.2. Produkti, kurus atbrīvo no ievedmuitas nodokļa procentuālā ( ad valorem ) komponentaKN kods | Apraksts |0702 | Svaigi vai atdzesēti tomāti |0707 | Gurķi un kornišoni, svaigi vai atdzesēti |0709 90 70 | Svaigi vai atdzesēti kabači |0709 90 80 | Artišoki |0806 | Vīnogas, svaigas vai žāvētas |0808 10 | Svaigi āboli |0808 20 | Bumbieri un cidonijas |0809 10 | Aprikozes |0809 20 | Ķirši |0809 30 | Persiki, tostarp nektarīni |0809 40 | Plūmes un ērkšķu plūmes |II PIELIKUMS2. PANTA 1. PUNKTA E) APAKŠPUNKTĀ MINĒTĀS KONVENCIJAS1. Starptautiskais pakts par civilajām un politiskajām tiesībām2. Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālām un kultūras tiesībām3. Starptautiskā konvencija par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu4. Konvencija par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu5. Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem6. Konvencija par bērna tiesībām7. Konvencija par genocīda nepieļaujamību un sodīšanu par to8. Konvencija par minimālo vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai strādāt (Nr. 138)9. Konvencija par smagāko bērnu darba veidu aizliegšanu un tūlītēju rīcību to izskaušanai (Nr. 182)10. Konvencija par piespiedu darba atcelšanu (Nr. 105)11. Konvencija par piespiedu darbu (Nr. 29)12. Konvencija par vienlīdzīgu samaksu par līdzvērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm (Nr. 100)13. Konvencija par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā (Nr. 111)14. Konvencija par biedrošanās brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās (Nr. 87)15. Konvencija par principu piemērošanu tiesībām apvienoties organizācijās un veikt kolektīvus darījumus (Nr. 98)16. Konvencija par aparteīda nozieguma novēršanu un sodīšanu17. Monreālas protokols par ozona slāni noārdošām vielām18. Bāzeles Bīstamo atkritumu starptautisko pārvadājumu un to apglabāšanas kontroles konvencija19. Stokholmas Konvencija par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem20. Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām21. Konvencija par bioloģisko daudzveidību22. Kartahenas Protokols par bioloģisko drošību23. Kioto Protokols pie ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām24. ANO Vienotā Konvencija par narkotiskajām vielām (1961)25. ANO Konvencija par psihotropām vielām (1971)26. ANO Konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu tirdzniecību (1988)27. ANO Mehiko Konvencija par cīņu pret korupcijuFINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPadomes regula, ar ko ievieš autonomās tirdzniecības preferences Moldovai un groza Regulu (EK) Nr. 980/2005 un Komisijas Lēmumu 2005/924/EK2. BUDŽETA POZĪCIJASNodaļa un pants: 120. pantsSumma, kas attiecīgajā budžeta gadā iekļauta budžetā: 16 431 900 000 (provizoriskais budžeta projekts 2008. gadam)3. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda:(milj. EUR līdz vienai zīmei aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[8] | 12 mēnešu periods no dd/mm/gggg | [Gads n] |120. pants | EUR 1 125 000,00 | 01/02(01)/2008 | 2008 |120. pants | EUR 1 125 000,00 | 01/01/2009 | 2009 |120. pants | EUR 1 125 000,00 | 01/01/2010 | 2010 |120. pants | EUR 1 125 000,00 | 01/01/2011 | 2011 |120. pants | € 1.125.000,00 | 01/01/2012 | 2012 |Stāvoklis pēc rīcības |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |.. pants |.. pants |4. KRĀPŠANAS APKAROŠANARegulas 10. pantā paredzēta preferenču pagaidu atlikšana, ja Komisija konstatē pietiekamus pierādījumus par krāpšanu, nelikumībām vai par to, ka regulāri netiek ievēroti produktu izcelsmes noteikumi (vai netiek nodrošināta to ievērošana) un saistītas procedūras un ka netiek nodrošināta administratīvā sadarbība, kā paredzēts regulas 2. panta 1. punktā. Ievērojot 10. pantā paredzēto procedūru, Komisija var veikt pasākumus, lai pilnīgi vai daļēji uz ne vairāk kā sešiem mēnešiem atliktu šajā regulā paredzēto režīmu. Pēc atlikšanas perioda beigām Komisija pēc apspriešanās ar komiteju lemj par pagaidu atlikšanas pasākumu atcelšanu, ievērojot 10. panta 1. punktā paredzētās procedūras, vai par atlikšanas pasākumu pagarināšanu.5. CITAS PIEZĪMESSaskaņā ar veikto analīzi par finansiālo ietekmi, piešķirot Moldovai papildu autonomās tirdzniecības preferences, muitas tarifu bruto ieņēmumi samazinātos par aptuveni EUR 1 500 000 (EUR 1 125 000 neto). Moldovas izcelsmes importa vērtība 2006. gadā bija aptuveni 325 miljoni euro, kas atbilst 0,03 % no kopējā ES importa apjoma. 2006. gadā Moldovas izcelsmes produktiem par aptuveni 279 miljoniem euro jeb 86 % importa nepiemēroja nodokļus atbilstoši vislielākās labvēlības nulles likmēm ( MFN-zero ) vai VTP nulles likmēm. Rezultātā produktus par atlikušiem 46 miljoniem jeb 14 % importēja, piemērojot pozitīvās tarifa likmes.No atlikušā importa apjoma, kam joprojām piemēro ievedmuitas nodokļus, tarifu ieņēmumu zaudējums radīsies no dārzeņu produktiem (II sadaļa) un gataviem pārtikas produktiem (IV sadaļa), uz kuriem attiecas zemāks preferenču līmenis. Aptuveni 90 % Moldovas importa II sadaļā ir graudi (HS10). IV sadaļā tie pārsvarā ir dzērieni, alkoholiski šķidrumi un etiķis (HS22), ko importē, piemērojot pozitīvos ievedmuitas nodokļus; turklāt pārsvarā tas ir vīns. Lielākās izmaiņas tarifa ienākumos visticamāk radīsies graudu un vīna importā uz ES.Vislielākās labvēlības nodokļa likme attiecīgiem produktiem (HS 100190 un HS 100300) ir EUR 95/1000 kg un EUR 93/1000 kg. Tomēr paralēli pastāv saistītas vislielākās labvēlības nodokļa likmes kvotas, t.i., EUR 12/1000 kg un EUR 16/1000 kg, kas attiecas uz gandrīz visu Moldovas graudu eksportu. ES importa nodokļi vīnam ir atkarīgi no vīna veida. Aptuveni 80 % importētajam vīnam piemēro nodokli, kas ir EUR 13,1/hektolitrs. Atlikušajam importam piemēro nodokli, kas ir EUR 15,4/hektolitrs un EUR 18,6/hektolitrs. Pieņemot, ka graudu (kvieši – 26 801 tonnas, mieži – 23 275 tonnas) un vīna (65 370 hektolitri) daudzumam, ko importēja ES 2006. gadā, piemēro beznodokļu tarifu kvotas saskaņa ar regulas priekšlikumu, potenciālo tarifa ieņēmumu zaudējumu lēš EUR 1,5 miljona robežās. Šī summa ir mazāka par 0,5 % no kopējā importa apjoma Eiropas Savienībā no Moldovas un mazāka par 0,1 % no kopējiem ES tarifa ieņēmumiem.ATP ieviešana attiecībā uz Moldovu, var sekmēt eksportu produktu kategorijās, kas iekļauti priekšlikumā un kas nav ietverti šajās aplēsēs, jo hipotētiskos ieņēmumus, ko varētu iegūt no eksporta nākotnē, nevar uzskatīt par tarifa ienākumu zaudējumu.[1] OV L 181, 24.6.1998., 1. lpp.[2] OV L 337, 22.12.2005., 50. lpp.[3] OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2007 (OV L 141, 2.6.2007., 4. lpp.).[4] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).[5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK. (OV L 200, 22.7.2006., 1. lpp).[6] OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp.[7] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).[8] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.