Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0701

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, attiecībā uz kokvilnas atbalsta shēmu {SEC(2007) 1481} {SEC(2007) 1482}  /* COM/2007/0701 galīgā redakcija - CNS 2007/0242 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 9.11.2007COM(2007) 701 galīgā redakcija2007/0242 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, attiecībā uz kokvilnas atbalsta shēmu(iesniegusi Komisija) {SEC(2007) 1481}{SEC(2007) 1482}PASKAIDROJUMA RAKSTS1 ) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiEiropas Kopienu Tiesa 2006. gada 7. septembrī atcēla 2004. gada kokvilnas reformu, secinot, ka ir pārkāpts proporcionalitātes princips, jo Eiropas Komisija:-  nav veikusi ietekmes novērtējumu,-  novērtēšanas un lēmumu pieņemšanas procesā nav ņēmusi vērā tiešās darbaspēka izmaksas,-  nav ņēmusi vērā jaunā režīma ietekmi uz kokvilnas pirmapstrādes nozari, kura, lai arī nav iekļauta protokolā, ir tiešā veidā saistīta ar kokvilnas ražošanu.Līdz ar to minētajiem elementiem tika veltīta īpaša uzmanība Komisijas veiktās ietekmes analīzes dažādajos posmos.Ar šo priekšlikumu ievieš jaunu kokvilnas režīmu, kura mērķis ir veicināt konkurētspējīgas, ilgtspējīgas un tirgus prasībām pielāgotas kokvilnas nozares attīstību, vienlaikus aizsargājot protokolā noteiktās saistības.-  Vispārīgais kontekstsNeraugoties uz to, ka kokvilnas nozarei ir mazāk nozīmīga loma ES kopumā, kur tā veido tikai 0,15 % no galīgās lauksaimniecības produkcijas, tā ir ļoti svarīga reģionālā līmenī divās galvenajās ražotājās dalībvalstīs. Grieķijā audzē aptuveni 76 % (apmēram 1,45 miljonus tonnu neattīrītas kokvilnas) no ES kopējās produkcijas. 2005. gadā Grieķijā kokvilna veidoja 9,0 % no tās kopējās lauksaimniecības produkcijas, bet Spānijā, kas ir otrā lielākā kokvilnas ražotāja ES, šis rādītājs bija 1,3 %. Nelielos apjomos kokvilnu audzē arī Bulgārijā, savukārt Portugālē tās audzēšana ir pārtraukta.Grieķijā lielākā daļa no 380 000 ha kokvilnas sējumu platības atrodas trīs reģionos: Tesālijā, Maķedonijā-Trāķijā un Sterejā-Helādā. Spānijā ražošana ir koncentrēta Andalūzijā, galvenokārt Seviļas un Kordoas provincē. 2007. gadā Spānijā kokvilnas sējumu kopējā platība bija aptuveni 65 000 ha.ES ir daudz kokvilnas audzēšanas saimniecību (79 700 — Grieķijā un 9500 — Spānijā), kuras raksturo nelielas platības (Grieķijā 4,5 ha un Spānijā 11,0 ha). Grieķijā saimniecībām kokvilnas audzēšanā ir augstāks specializācijas līmenis, Tesālijas reģionā ražo gandrīz tikai kokvilnu.Pēdējos gados uzmanību piesaistījusi kokvilnas audzēšanas ietekme uz vidi. Atkarībā no apūdeņošanas un mēslošanas līdzekļu izmantošanas kokvilna lielā mērā tiek saistīta ar mazu bioloģisko daudzveidību un augsnes noplicināšanu. Turklāt bažas rada fitosanitāro produktu, jo īpaši insekticīdu un defoliantu intensīva izmantošana, kas atvieglo ražas novākšanu.Pārstrādes posmā neattīrītas kokvilnas pārvēršanu lietojamā formā, izmantojot pirmapstrādes procesu, kurā kokvilnas šķiedras atdala no sēklām, veic privātie uzņēmumi un kooperatīvi. Spānijas 29 pirmapstrādes uzņēmumu jauda, no kuriem gandrīz puse ir kooperatīvi, ievērojami pārsniedz ražošanas jaudu. Grieķijā pirmapstrādes uzņēmumu jauda ir līdzsvarotāka attiecībā pret ražošanas apjomu, un to kooperatīvu proporcija, kuri vada pirmapstrādes saimniecības, ir zemāka (20 no 73).Starptautiskā līmenī ES ir maznozīmīga loma — tā veido tikai aptuveni 2 % no kopējā kokvilnas ražošanas apjoma pasaulē. Galvenās ražotājvalstis ir Ķīna (24 %), ASV (20 %) un Indija (14 %).ES ir viena no kokvilnas neto importētājām pasaulē. Kokvilnas eksporta tirgū pasaulē vadošā ir ASV, kas pašreiz eksportē aptuveni 2,75 miljonus tonnas jeb 36,5 % no pasaules tirdzniecības kopapjoma.Lielākās kokvilnas patērētājas ir tās valstis, kurās ir izveidojusies apstrādes rūpniecība. Ķīna patērē 32 % no pasaulē ražotās kokvilnas, tai seko ASV (14 %) un Indija (7 %). ES neattīrītās kokvilnas patēriņš aptuveni 0,6 miljonu tonnu apmērā (2,7 % no pasaulē ražotā kopapjoma) ir koncentrēts galvenokārt Itālijā, Portugālē un Vācijā.Tā kā ES ir mazsvarīga kokvilnas ražotāja, tās ražošanas ietekme uz pasaules tirgus cenu attīstību ir bijusi nenozīmīga. To jo vairāk apliecina fakts, ka ES šajā nozarē neizmanto eksporta subsīdijas un piedāvā beznodokļu piekļuvi tirgum. Kaut gan citu attīstīto un jaunattīstības valstu politika ir ievērojami ietekmējusi cenas pasaules kokvilnas tirgū, galvenais cenu lejupslīdi veicinošais faktors ir pieaugošā konkurence ar sintētiku.Eiropā pirmo kokvilnas atbalsta shēmu izveidoja 1980. gadā līdz ar Grieķijas pievienošanos EK, pēc tam to paplašināja līdz ar Spānijas un Portugāles pievienošanos 1986. gadā. Pievienošanās līgumam pievienotajā protokolā noteikts, ka Kopiena atbalsta kokvilnas ražošanu tajos reģionos, kur tā ir nozīmīga lauksaimniecības ekonomikai. Atbalsta shēmai ir jāļauj attiecīgajiem ražotājiem saņemt pietiekami augstus ienākumus, un tajā jāiekļauj atbalsta piešķiršana ražošanai.Sākotnējā režīma pamatā bija kompensāciju maksājumi tiem pārstrādātājiem, kuri maksāja minimālo cenu lauksaimniekiem, kas tiem piegādāja neattīrītu kokvilnu. Atbalsta apjomu un minimālo cenu noteica, pamatojoties uz starpību starp iekšējā tirgus mērķa cenu un pasaules tirgus cenu. Minētais režīms veicināja visas ES kokvilnas nozares ievērojamu paplašināšanos.Pēdējos gados KLP ir veikta pamatīga reforma, kuras mērķis ir palielināt konkurētspēju, pārtikas nekaitīgumu un kvalitāti, stabilizēt saimniecību ienākumus, iekļaut vides problēmas lauksaimniecības politikā, attīstīt darbību lauku apvidos, vienkāršot un stiprināt decentralizāciju. Galvenais virzītājprincips 2003. gada KLP reformas procesā ir virzīties no cenu un ražošanas atbalsta politikas uz atsaistītu ienākumu atbalsta politiku.Lai panāktu lielāku saskanību starp kokvilnas nozari un citām nozarēm, Padome 2004. gada aprīlī pieņēma jaunu kokvilnas atbalsta režīmu, kura pamatā ir ar ienākumiem nesaistīts atbalsts un kultūratkarīgais maksājums, un tos abus maksā tieši kokvilnas ražotājiem. Tas stājās spēkā 2006. gada janvārī.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, IV sadaļas 10.a nodaļā paredzēti noteikumi attiecībā uz īpašo maksājumu par kokvilnu. Šīs nodaļas noteikumus atcēla ar Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 7. septembra spriedumu lietā C-310/04. Atcelšanas radītās sekas ir apturētas līdz brīdim, kad saprātīgā laikposmā tiks pieņemta jauna regula.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2 ) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsLai palīdzētu sagatavot šo priekšlikumu un tā ietekmes novērtējumu, tika pasūtīts veikt divus neatkarīgus pētījumus, attiecīgi, lai analizētu kokvilnas sociālos un ekonomiskos aspektus un novērtētu režīma ietekmi uz vidi. Ņemot vērā abus minētos pētījumus, datu apkopošanas un ietekmes novērtējuma pamatā bija īpašas ieinteresētajām personām paredzētas anketas un ekspertu veiktās intervijas.Komisijas dienesti organizēja arī darbseminārus un seminārus, kuros piedalījās ieinteresētās puses. Šīs apspriedes papildināja regulārās sanāksmes ar nozares speciālistiem, kuras organizēja, iesaistot Kokvilnas padomdevēju komiteju un Dabisko šķiedru pārvaldības komiteju. Sanāksmes organizēja arī ar nodarbināto pārstāvjiem un NVO, kas darbojas attīstības politikas un vides aizsardzības jomā, kā arī ar akadēmiķiem, kuri ir speciālisti kokvilnas nozarē, un ar iestādēm reģionos, kur kokvilnas audzēšanai ir svarīga loma.No 2007. gada 8. maija līdz 2007. gada 22. jūnijam tīmeklī notika atklāta apspriešanās. Komisija saņēma 320 atbildes. Tas nodrošināja papildu atsauksmes no plašākas sabiedrības.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaZinātnes nozares un specializācijas jomasAgroekonomika un statistika.Izmantotās metodesNeatkarīgi pētījumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām.Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusSkatīt iepriekš.Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiŠīs apspriešanās rezultātus var apskatīt šādā tīmekļa vietnē:http://ec.europa.eu/agriculture/consultations/cotton/index_en.htm.-  Ietekmes novērtējumsKomisija veica ietekmes novērtējumu, kas ietverts Komisijas likumdošanas un darba programmā 2007. gadam, kura ir pieejama Europa tīmekļa vietnē.3 ) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsJaunajā kokvilnas režīmā jāiekļauj šādi mērķi:o nodrošināt lauksaimnieciskās darbības turpināšanu, kas ir viens no noteicošajiem faktoriem kokvilnas ražošanas reģionu ilgtspējīgai attīstībai;o nodrošināt kokvilnas ražotājiem piešķirtā atbalsta saderību reformētās KLP principiem;o nodrošināt kokvilnas ražotājiem piešķirtā atbalsta atbilstību Eiropas Savienības saistībām pret PTO un jebkādas jaunattīstības valstīm nelabvēlīgas ietekmes mazināšanu;o nodrošināt ES budžeta stabilitāti un kontroli;o nodrošināt kokvilnas nozares konkurētspēju un tās orientēšanos uz tirgu;o samazināt kokvilnas ražošanas ietekmi uz vidi;o vienkāršot atbalsta režīmu kokvilnas ražotājiem.Lai sasniegtu šos mērķus, šajā priekšlikumā ir ieteikts arī turpmāk vienreizējo maksājumu shēmā iesaistīt 65 % no resursiem, kas veltīti kokvilnas nozares atbalstīšanai līdz 2004. gada reformai. Kokvilnas audzētājiem, tāpat kā citiem lauksaimniekiem, kuri saņem atsaistītu atbalstu, būs stabili ienākumi un vienlaicīgi arī brīvas izvēles iespējas pielāgoties tirgus tendencēm.Atlikušie 35 % no resursiem aizvien būtu saistīti ar kokvilnas ražošanu, un tos izmantotu platībmaksājumus. Šie saistītie maksājumi ir paredzēti tam, lai nodrošinātu nepārtrauktu kokvilnas audzēšanu tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai aizsargātu attīrīšanas nozari tādos reģionos, kur tā ir ekonomiski nozīmīga.Eiropas Kopienu Tiesa jo īpaši izvirzīja jautājumu par izvēlētās atsaistīšanas likmes pamatojumu. Jautājums ir par to, kā iekļaut kokvilnas režīmu KLP reformā, vienlaicīgi ievērojot Grieķijas, Spānijas un Portugāles Pievienošanās aktiem pievienotajā protokolā noteiktos mērķus attiecībā uz kokvilnu.Ietekmes novērtējuma kontekstā sagatavotās analīzes un papildu anketas atainoja atšķirīgās ražošanas struktūras un faktorus, kuri ietekmē lauksaimnieku lēmumu pieņemšanas procesu. Ar kvantitatīviem modelējošiem mehānismiem nav iespējams droši noteikt sakarības starp piegādi un saistītajiem maksājumiem. Pamatojoties uz veiktajām simulācijām, lēš, ka vidējā termiņā saistītā atbalsta likme 35 % apmērā veicinātu kokvilnas ražošanas turpināšanu, tādējādi ievērojot protokolu un vienlaicīgi arī KLP reformas principus.2004. gadā Padome nolēma noteikt saistīto likmi 35 % apmērā, lai gan Komisija bija ierosinājusi 40 % likmi. Atgriežoties pie augstākas saistītās likmes, tiktu vairāk noslogotas dalībvalstu administrācijas, kā arī būtu jāsamazina kokvilnas ražotājiem paredzētais vienreizējais saimniecības maksājums.No administratīvā viedokļa jebkādas izmaiņas attiecībā uz saistītās likmes paaugstināšanu nozīmētu, ka samazinās atsaistīšanas likme un līdz ar to jāpārrēķina maksājumi, uz kuriem kokvilnas tradicionālajiem ražotājiem attiecīgajās dalībvalstīs piešķirtas tiesības 2006. gadā. Turpretim, ja saistītā likme tiktu saglabāta 35 % apmērā, tas neradītu administratīvā sloga turpmāku palielināšanos.Ja atsaistīšanas likme tiktu noteikta augstāka par 65 %, kokvilnas nozarē rastos lielu traucējumu risks. Tādējādi pēc iespējamo scenāriju analīzes, kā aprakstīts ietekmes vērtējumā, Komisija ir nonākusi pie slēdziena, ka, lai sasniegtu noteiktos mērķus, ir arī turpmāk jāsaglabā pašreizējais līdzsvars starp saistīto un atsaistīto atbalstu, veicot režīmā tikai dažas nelielas papildu izmaiņas.Ierosina, ka maksimālā platība jāsaglabā nemainīga — 450 597 ha (370 000 ha Grieķijā, 70 000 ha Spānijā, 360 ha Portugālē un 10 237 ha Bulgārijā). Platībmaksājuma apjoms arī saglabātos nemainīgs un tiktu proporcionāli samazināts gadījumā, ja maksājuma pieprasījumi pārsniegtu dalībvalsts maksimālo platību.Lai saņemtu atsaistīto un kultūratkarīgo platībmaksājumu, joprojām būs jāizpilda savstarpējās atbilstības kritēriji, kas veicinās videi draudzīgāku kokvilnas ražošanu ar ienākumiem nesaistītā veidā.Kultūratkarīgo maksājumu piešķirs par kokvilnas hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ar nosacījumu, ka platību saglabā vismaz līdz kokvilnas novākšanai bez pienākuma kokvilnu piegādāt vai pārdot. Būs jānodrošina kokvilnas atbilstība minimālajām prasībām — tai jābūt „pienācīgi labai” un ar tirdzniecības prasībām atbilstošu kvalitāti.Ierosina atbalstīt starpnozaru organizācijas, lai palīdzētu labāk koordinēt kokvilnas tirdzniecību, noslēgt līgumus starp audzētājiem un pārstrādātājiem, kā arī uzlabot tās kvalitāti.Finanšu pārvedums restrukturizācijai kokvilnas audzēšanas reģionos, kas paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.d pantā (22 miljoni euro gadā, sākot no 2007. budžeta gada), ar Komisijas Lēmumu 2006/410/EK jau ir piešķirts ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai), un ar Komisijas Lēmumu 2006/636/EK ir paredzēts Kopienas atbalsta lauku attīstībai apjoma sadalījumā dalībvalstīm pa gadiem. Tādējādi laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam būs pieejama papildu summa — 154 miljoni euro — kā Kopienas papildu atbalsts pasākumiem kokvilnas ražošanas reģionos. Tas dos iespēju dalībvalstīm turpmāk palīdzēt, piemēram, kokvilnas audzēšanas saimniecību un attīrīšanas nozares restrukturizācijas procesā.Lai atbalstītu ES ražotās kokvilnas tirdzniecību, ir ieteicams izveidot „izcelsmes etiķeti”. To apspriešanās laikā nepārprotami pieprasīja ieinteresētās personas.Komisija 2006. gada martā apņēmās pārskatīt, kā tiek īstenota politika, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību. Šajā sakarā Komisija izpētīs iespēju iekļaut kokvilnu minētās regulas darbības jomā.Lai veicinātu Kopienā ražotās kokvilnas atpazīstamību un tās lietošanu, Komisija analizēs to, cik būtiski, efektīvi un iedarbīgi ir iekļaut dažus pilnībā ES iegūtus un ražotus kokvilnas produktus to produktu sarakstā, par kuriem ir tiesības veikt informācijas un veicināšanas pasākumus.-  Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. panta 2. punkts un 4. protokols par kokvilnu (pievienots 1979. gada Pievienošanās aktam).-  Subsidiaritātes principsŠajā priekšlikumā paredzēts, ka dalībvalstis atbild par šādiem būtiskiem elementiem:-  platību apstiprināšana kokvilnas ražošanai,-  šķirņu apstiprināšana,-  starpnozaru organizāciju apstiprināšana,-  maksājumu tiesību sadale,-  vides noteikumu definīcija.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas atbilst kopējās lauksaimniecības politikas vispārējiem mērķiem un vienlaicīgi ņem vērā saistības, ko uzliek 4. protokols.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātie juridiskie instrumenti: Padomes regula, ar ko ievieš jaunu kokvilnas atbalsta shēmu, kura aizstāj režīmu, ko Eiropas Kopienu Tiesa atcēla ar tās 2006. gada 7. septembra spriedumu lietā C-310/04.4) IETEKME UZ BUDžETUValsts pamatplatība un atbalsta apjoms par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, paliek nemainīgs salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju. Tomēr samazinot saistīto maksājumu no EUR 10/ha līdz EUR 3/ha lauksaimniekiem, kuri ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas dalībnieki, minētajiem lauksaimniekiem piešķirtā summa tiktu samazināta no 4,4 miljoniem euro līdz 1,4 miljoniem euro, kas kompensētu papildu izmaksas par informācijas un veicināšanas pasākumiem.2007/0242 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, attiecībā uz kokvilnas atbalsta shēmuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. panta 2. punkta trešo daļu,ņemot vērā Grieķijas Pievienošanās aktu un jo īpaši 6. punktu 4. protokolā par kokvilnu[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],tā kā:(1) Ar Padomes Regulas (EK) Nr. 864/2004[4] 1. panta 20. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003[5] iekļautajā IV sadaļas 10.a nodaļā paredzēti noteikumi attiecībā uz īpašo maksājumu par kokvilnu.(2) Saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 7. septembra spriedumu lietā C-310/04[6] Regulas Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļu atcēla par proporcionalitātes principa pārkāpumu, jo īpaši atsaucoties uz apstākli, ka „Padome, kas ir Regulas (EK) Nr. 864/2004 autore, nav pierādījusi Tiesā, ka, pieņemot jauno, ar minēto regulu izveidoto kokvilnas atbalsta shēmu, tā faktiski izmantoja savas pilnvaras, tostarp ņemot vērā visus šā gadījuma būtiskos faktorus un apstākļus, ietverot visas ar kokvilnas audzēšanu un tās attīrīšanas uzņēmumu dzīvotspēju saistītās darbaspēka izmaksas, kuras bija jāņem vērā, lai novērtētu šāda kultūrauga rentabilitāti” un ka Tiesai nav bijis iespējams „pārbaudīt, vai Kopienu likumdevējs, nepārkāpjot tam šajā jomā piešķirtās plašās izvērtēšanas pilnvaras, varēja secināt, ka pietiek ar to, ka īpašā atbalsta par kokvilnu summa ir noteikta 35 % apmērā no kopējās atbalstu summas, kas bija pieejama atbilstoši iepriekšējai atbalsta shēmai, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegts Regulas (EK) Nr. 864/2004 preambulas 5. apsvērumā paredzētais mērķis nodrošināt šā kultūrauga rentabilitāti un līdz ar to tā turpmāku audzēšanu, proti, mērķis, kas atbilst 4. protokola 2. punktā paredzētajam mērķim.” Tiesa arī uzdeva apturēt ar atcelšanu radītās sekas līdz brīdim, kad saprātīgā laikposmā tiks pieņemta jauna regula.(3) Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā C-310/04 jāpieņem jauna īpaša maksājuma shēma par kokvilnu.(4) Jaunajai shēmai jāatbilst mērķiem, kuri izklāstīti Grieķijas Pievienošanās aktam pievienotā 4. protokola 2. punktā par kokvilnu (4. protokols), lai atbalstītu kokvilnas ražošanu tajos Kopienas reģionos, kur tā ir nozīmīga lauksaimniecības ekonomikai, lai sniegtu attiecīgajiem ražotājiem iespēju gūt pietiekami lielus ienākumus un stabilizēt tirgu ar piegādes un tirdzniecības strukturāliem uzlabojumiem.(5) Jāņem vērā visi būtiskie faktori un apstākļi, kas attiecas uz kokvilnas nozares īpašo situāciju, tostarp visi elementi, kas vajadzīgi, lai novērtētu minētā kultūrauga rentabilitāti. Šajā nolūkā tika uzsākts novērtēšanas un apspriešanās process: tika veikti divi pētījumi par to, kā turpmākā kokvilnas atbalsta shēma ietekmēs kokvilnas nozari Kopienā sociālajā, ekonomiskajā un vides jomā; tika organizēti īpaši semināri un apspriešanās tīmeklī ar ieinteresētajām personām.(6) Ražotāju tiešā atbalsta atsaistīšana un vienotās maksājuma shēmas ieviešana ir būtiski kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformas elementi, lai no cenu un ražošanas atbalsta politikas pārietu uz lauksaimnieku ienākumu atbalsta politiku. Ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 minētos elementus ieviesa attiecībā uz vairākiem lauksaimniecības produktiem.(7) Lai izpildītu mērķus, kas ir KLP reformas pamatā, atbalsts kokvilnai ir lielā mērā jāatsaista un jāiekļauj vienotajā maksājuma shēmā.(8) Atbalsta shēmas pilnīga iekļaušana vienotajā maksājumu shēmā kokvilnas nozarē, iespējams, radītu ievērojamu ražošanas traucējumu risku Kopienas kokvilnas ražošanas reģionos. Daļa atbalsta tādēļ joprojām ir saistāma ar kokvilnas audzēšanu, izmantojot kultūratkarīgo maksājumu par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu. Tā summa jāaprēķina tā, lai sasniegtu 4. protokola 2. punktā noteiktos mērķus, vienlaicīgi ietverot kokvilnas shēmu KLP reformas un vienkāršošanas procesā. Šajā nolūkā, ņemot vērā veikto novērtējumu, ir pamatoti noteikt, ka kopējais pieejamais atbalsts par hektāru katrai dalībvalstij ir 35 % no katrai valstij piešķirtās atbalsta daļas, ko netieši saņēmuši ražotāji. Šāda likme ļauj kokvilnas nozarei orientēties uz ilgtermiņa dzīvotspēju, veicina kokvilnas ražošanas reģionu ilgtspējīgu attīstību un nodrošina pietiekami lielus ienākumus lauksaimniekiem.(9) Atlikušajiem 65 % no katrai valstij piešķirtās atbalsta daļas, ko netieši saņēmuši ražotāji, jābūt pieejamiem izmantošanai vienotajā maksājuma shēmā.(10) Vides aizsardzības nolūkos katrā dalībvalstī jānosaka pamatplatība, lai ierobežotu kokvilnas sējumu platības. Turklāt uz maksājumiem var pretendēt tikai par tām teritorijām, kuras apstiprinājušas dalībvalstis.(11) Lai apmierinātu attīrīšanas nozares vajadzības, tiesības saņemt atbalstu piešķir, ņemot vērā to, vai faktiski novāktā kokvilna atbilst minimālajām kvalitātes prasībām.(12) Lai ražotāji un attīrīšanas uzņēmumi varētu uzlabot kokvilnas kvalitāti, jāveicina starpnozaru organizāciju izveide, kuras būs jāapstiprina dalībvalstīm. Kopienai netieši jāveicina minēto organizāciju darbība, palielinot atbalstu tiem lauksaimniekiem, kuri ir šādu organizāciju dalībnieki.(13) Lai piemērotu jauno kokvilnas atbalsta shēmu no kalendārā gada sākuma, šī regula jāpiemēro no 2008. gada 1. janvāra.(14) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1782/2003,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo Regulu (EK) Nr. 1782/2003 groza šādi.(1) Regulas IV sadaļas 10.a nodaļu aizstāj ar šādu tekstu:„10.a nodaļa KULTūRATKARīGAIS MAKSāJUMS PAR KOKVILNU110.a pants — Piemērošanas jomaAtbalstu piešķir lauksaimniekiem, kas ražo kokvilnu, kuras KN kods ir 5201 00, ievērojot šajā nodaļā paredzētos nosacījumus.110.b pants — Atbilstības kritēriji1. Atbalstu piešķir par hektāru, kas apsēts ar kokvilnu un par kuru var pretendēt uz atbalstu. Lai varētu pretendēt uz atbalstu, platībai ir jāatrodas uz lauksaimniecības zemes, ko dalībvalsts ir atļāvusi izmantot kokvilnas audzēšanai, tai jābūt apsētai ar atļautajām šķirnēm un faktiski novāktai normālos audzēšanas apstākļos.Atbalstu, kas minēts 110.a pantā, piešķir par pienācīgi labu un tirdzniecības prasībām atbilstošas kvalitātes kokvilnu.2. Dalībvalstis atļauj izmantot 1. punktā minēto zemi un šķirnes saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem un nosacījumiem, kas pieņemti atbilstīgi 144. panta 2. punktā minētajai procedūrai.110.c pants — Pamatplatības un summas1. Ar šo ir noteikta pamatplatība šādām valstīm:-  Bulgārijai: 10 237 ha,-  Grieķijai: 370 000 ha,-  Spānijai: 70 000 ha,-  Portugālei: 360 ha.2. Atbalsta summa par katru hektāru, kas atbilst atbalsta saņemšanas kritērijiem, ir:-  Bulgārijā: EUR 263,-  Grieķijā: EUR 594 par 300 000 hektāriem un EUR 342,85 par atlikušajiem 70 000 hektāriem,-  Spānijā: EUR 1 039,-  Portugālē: EUR 556.3. Ja attiecīgajā dalībvalstī un attiecīgajā gadā platība, kas atbilst atbalsta piešķiršanas kritērijiem un kurā audzē kokvilnu, pārsniedz 1. punktā noteikto pamatplatību, 2. punktā paredzēto atbalstu šai dalībvalstij samazina proporcionāli pārsniegtajai pamatplatībai.Tomēr Grieķijai proporcionālo samazinājumu piemēro attiecībā uz atbalsta summu, kas noteikta valstij noteiktās pamatplatības daļai un kas ir 70000 hektāri, lai ņemtu vērā kopējo summu, kas ir 202,2 miljoni euro.4. Saskaņā ar 144. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka sīki izstrādātus noteikumus šā panta īstenošanai.110.d pants — Apstiprinātas starpnozaru organizācijas1. Šajā nodaļā „apstiprināta starpnozaru organizācija” ir juridiska persona, ko veido kokvilnas ražotāji un vismaz viens kokvilnas attīrītājs un kas veic šādas darbības:-  palīdz labāk koordinēt veidu, kādā kokvilna nonāk tirgū, īpaši, veicot pētījumus un tirgus izpēti,-  izstrādā standarta līgumu formas atbilstoši Kopienas noteikumiem,-  orientē ražošanu uz tādiem produktiem, kas ir labāk piemēroti tirgus vajadzībām un patērētāju prasībām, jo īpaši attiecībā uz kvalitāti un patērētāju aizsardzību,-  atjaunina ražošanas metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produkta kvalitāti,-  izstrādā tirgus stratēģijas, lai veicinātu kokvilnas noietu, izmantojot kvalitātes sertifikācijas shēmas.2. Dalībvalsts, kuras teritorijā ir reģistrēti kokvilnas attīrītāji, apstiprina starpnozaru organizācijas, kas atbilst kritērijiem, kuri jāpieņem saskaņā ar 144. panta 2. punktā minēto procedūru.110.e pants — Atbalsta maksājums1. Lauksaimniekiem saskaņā ar 110.c pantu atbalstu piešķir par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu.2. Lauksaimniekiem, kas ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas dalībnieki, atbalstu, kura summa palielināta par EUR 3, piešķir par hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ņemot vērā 110.c panta 1. punktā noteikto pamatplatību.(2) Regulas 156. panta 2. punkta g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:„g) regulas IV sadaļas 10.a nodaļā paredzētos noteikumus piemēro no 2008. gada 1. janvāra attiecībā uz kokvilnu, kas iesēta, sākot no minētā datuma.”2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2008. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA: (2007. gada nomenklatūra) 05 03 01 02 05 03 02 40 | APROPRIĀCIJAS: 2007. gada budžets 2111 milj. EUR 261 milj. EUR |2. | NOSAUKUMS: Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, attiecībā uz kokvilnas atbalsta shēmu. |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Līguma 37. panta 2. punkts |4. | MĒRĶI: Šajā priekšlikumā, kas sagatavots pēc Padomes Regulā (EK) Nr. 864/2004 paredzētās reformas kokvilnas nozarē un Eiropas Kopienu Tiesas 2006. gada 7. septembra sprieduma lietā C-310/04, ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IV sadaļas 10.a nodaļu, noteikts mērķis ieviest jaunus noteikumus attiecībā uz īpašo maksājumu par kokvilnu. |5. | FINANSIĀLĀ IETEKME | 12 MĒNEŠU LAIKPOSMS (miljonos EUR) | 2007. FINANŠU GADS (miljonos EUR) | 2008. FINANŠU GADS (miljonos EUR) |5.0. | IZDEVUMI – SEGTI NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | – | 277,1 |5.1. | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/ MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – | – |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |5.0.1. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | 277,3 | 277,4 | 277,5 | 277,8 | 278,1 |5.1.1. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – | – |2014 | 2015 | 2016 | no 2017. gada |5.0.2. | PAREDZAMIE IZDEVUMI | 278,3 | 278,6 | 278,9 | 279,1 |5.1.2. | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – |5.2. | APRĒĶINA METODE Sk. pielikumu |6.0. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ IEKĻAUTAJĀM APROPRIĀCIJĀM? | JĀ NĒ |6.1. | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMIEM? | JĀ NĒ |6.2. | VAI BŪS NEPIECIEŠAMI BUDŽETA PAPILDINĀJUMI? | JĀ NĒ |6.3. | VAI NĀKAMAJOS BUDŽETOS BŪS JĀIEKĻAUJ APROPRIĀCIJAS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES: Šis priekšlikums nemaina pašreizējo proporciju starp saistīto un atsaistīto atbalstu, kā arī nemaina noteikumus par atsaistīto atbalstu. Attiecībā uz saistīto atbalstu šis priekšlikums neparedz nekādus papildu izdevumus salīdzinājumā ar pašreizējo režīmu, jo pamatplatības un atbalsta apjoms paliek nemainīgs. Tomēr samazinot saistīto maksājumu lauksaimniekiem, kuri ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas dalībnieki, tiks ietaupīti 3 miljoni euro. |PIELIKUMS1 – Kultūratkarīgais maksājums par kokvilnu (Grieķija, Portugāle, Spānija) – budžeta postenis 05 03 02 40 |Grieķija | Spānija | Portugāle |Pamatplatība | 300 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |Atbalsta apjoms | 594 €/ha | 1 039 €/ha | 556 €/ha |kā arī |Pamatplatība | 70 000 ha |Atbalsta apjoms | 342,85 €/ha |Starpsumma 1 | 202 199 500 € | 72 730 000 € | 200 160 € |Atbalsta apjoma palielinājums ražotājiem, kuri ir apstiprinātas starpnozaru organizācijas dalībnieki |Pamatplatība | 370 000 ha | 70 000 ha | 360 ha |Atbalsta apjoms | 3 €/ha | 3 €/ha | 3 €/ha |Starpsumma 2 | 1 110 000 € | 210 000 € | 1 080 € |Kopā | 203 309 500 € | 72 940 000 € | 201 240 € |Kopā 15 ES dalībvalstīm katram budžeta gadam | 276 450 740 € |2 – Bulgārija: ietveršana VPMS – budžeta postenis 05 03 01 02 |Pamatplatība | 10 237 ha |Atbalsta apjoms | 263 €/ha |Kopā | 2 692 331 € |Budžeta gads | Pakāpeniskas ieviešanas likme Bulgārijai |2008 | 673 083 € | 25% |2009 | 807 699 € | 30% |2010 | 942 316 € | 35% |2011 | 1 076 932 € | 40% |2012 | 1 346 166 € | 50% |2013 | 1 615 399 € | 60% |2014 | 1 884 632 € | 70% |2015 | 2 153 865 € | 80% |2016 | 2 423 098 € | 90% |no 2017. gada | 2 692 331 € | 100% |Kopējie izdevumi: 1 + 2 |Budžeta gads | Kopā |2008 | 277 123 823 € |2009 | 277 258 439 € |2010 | 277 393 056 € |2011 | 277 527 672 € |2012 | 277 796 906 € |2013 | 278 066 139 € |2014 | 278 335 372 € |2015 | 278 604 605 € |2016 | 278 873 838 € |no 2017. gada | 279 143 071 € |[1] OV L 291, 19.11.1979., 174. lpp. Protokolā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.).[2] OV C …, ..., … lpp.[3] OV C …, ..., … lpp.[4] OV L 161, 30.4.2004., 48. lpp.[5] OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 552/2007 (OV L 131, 23.5.2007., 10. lpp.).[6] 2006 ECR I-7285


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0345

Priekšlikums Padomes regula ar ko pagarina termiņu galīgā antidempinga maksājuma apturēšanai, kas Regulā (EK) Nr. 215/2002 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam  /* COM/2007/0345 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 21.6.2007COM(2007) 345 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko pagarina termiņu galīgā antidempinga maksājuma apturēšanai, kas Regulā (EK) Nr. 215/2002 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir par to, kā procedūrā, kas attiecas uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes feromolibdēna importu, piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi importa procedūru izdarīti ar Padomes 2005. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005, („pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 215/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz ĶTR feromolibdēna importu. Komisijas 2006. gada 23. oktobra Lēmums, ar ko aptur galīgo antidempinga maksājumu, kas Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet prasība, ka pasākumi nedrīkst būt pretrunā „Kopienas interesēm”, nozīmē, ka plašākas ietekmes novērtējums noteikti tiek veikts izmeklēšanā. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 215/2002 attiecībā uz ĶTR izcelsmes feromolibdēna importu 2002. gada februārī noteica galīgo antidempinga maksājumu. Komisija 2006. gada oktobrī ar Komisijas 2006. gada 23. oktobra Lēmumu, uz deviņiem mēnešiem apturēja galīgo antidempinga maksājumu, kas ĶTR izcelsmes feromolibdēna importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002. Pievienotajā Komisijas priekšlikumā Komisijas regulai galīgo antidempinga maksājumu, kas ĶTR izcelsmes feromolibdēna importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002, paredzēts apturēt līdz 2008. gada 31. janvārim. Notika apspriešanās ar dalībvalstīm, un tās neiebilda pret priekšlikumu. Padome tiek aicināta pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas publicējama „Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” ne vēlāk kā 2007. gada 21. jūlijā. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. |Pasākumu forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu, taču pamatregulā noteikti ierobežojumi maksājumiem, ko var noteikt, lai labotu atklātā dempinga izraisīto kaitējumu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko pagarina termiņu galīgā antidempinga maksājuma apturēšanai, kas Regulā (EK) Nr. 215/2002 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, („pamatregula”)[1] un jo īpaši tās 14. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 215/2002[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes feromolibdēna importam, kas atbilst KN kodam 7202 70 00, (attiecīgais ražojums). Šā antidempinga maksājuma likme ir 22,5%.(2) Komisija 2006. gada oktobrī ar Komisijas 2006. gada 23. oktobra Lēmumu 2006/714/EK[3] uz deviņiem mēnešiem apturēja galīgo antidempinga maksājumu, kas attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam noteikts ar Regulu (EK) Nr. 215/2002.(3) Lēmums apturēt galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 215/2002, tika pieņemts saskaņā ar pamatregulas14. panta 4. punktu, kurā paredzēts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var apturēt, ja tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies tādā mērā, ka nav domājams, ka, apturot pasākumus, atkal tiks nodarīts kaitējums, un ar noteikumu, ka Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt apsvērumus un šie apsvērumi ir ņemti vērā.(4) Komisijas 2006. gada 23. oktobra Lēmumā secināts, ka attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma imports maksājuma apturēšanas dēļ nevarētu atsākties, jo tirgus apstākļi uz laiku ir mainījušies, konkrēti, Kopienas tirgum raksturīgas augstas attiecīgā ražojuma cenas, kas ievērojami pārsniedz sākotnējā izmeklēšanā atklāto līmeni, kura dēļ rodas kaitējums, turklāt tiek apgalvots, ka attiecīgā ražojuma pieprasījums un piedāvājums nav līdzsvarots.(5) Ar Komisijas 2006. gada 23. oktobra Lēmumu Komisija apņēmās novērot attiecīgā ražojuma importu un cenas un atcelt apturēšanu, ja atsāktos attiecīgā ražojuma imports no ĶTR lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiktu nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.(6) Ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī 2006. gada 31. oktobrī publicēto paziņojumu[4] tik uzsākta pilnīga ex officio starpposma pārskatīšana, jo Komisijas rīcībā esošie pierādījumi norādīja, ka apstākļi, kas pamatoja spēkā esošos pasākumus, ir mainījušies tādā mērā, ka spēkā esošie pasākumi vairs nav atbilstīgi un daļa šo pārmaiņu ir ilgstošas.B. PAMATOJUMS(7) Pamatregulas 14. panta 4. punktā paredzēts, ka Kopienas interesēs antidempinga pasākumus var apturēt uz deviņiem mēnešiem, bet pasākumu apturēšanas termiņu var pagarināt ne vairāk kā par vienu gadu, ja Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem attiecīgu lēmumu.(8) Kopš pasākumi tika apturēti, Komisijas 2006. gada 23. oktobra Lēmuma 5. līdz 10. apsvērumā noteiktā situācija attiecīgā ražojuma importa un cenu ziņā nav mainījusies. EK importēts tikai nenozīmīgs apjoms ĶTR izcelsmes feromolibdēna.(9) Attiecībā uz pilnīgo ex officio starpposma pārskatīšanu tiek atgādināts, ka tā jāpabeidz 15 mēnešos no uzsākšanas, t. i., līdz 2008. gada 31. janvārim.C. NOSLĒGUMS(10) Ņemot vērā, ka pēc tam, kad 2006. gada oktobrī tika apturēts antidempinga maksājums, situācija EK tirgū nav mainījusies un starpposma pārskatīšana vēl nav pabeigta, tiek uzskatīts par lietderīgu vēl pagarināt termiņu to pasākumu apturēšanai, kas bija spēkā saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Pamatojoties uz vispārīgo principu, ka ienākošās tirdzniecības plūsmas ir prognozējamas, un paredzot pašreizējās starpposma pārskatīšanas rezultātus, tiek secināts, ka spēkā esošo pasākumu apturēšanas termiņš jāpagarina līdz 2008. gada 31. janvārim, t. i., līdz starpposma pārskatīšanas termiņa beigām. Nav konstatēti fakti, kas norādītu, ka apturēšanas paildzināšana varētu būt pretrunā Kopienas interesēm.(11) Ievērojot pamatregulas 14. panta 4. punktu, Komisija informēja Kopienas ražošanas nozari, ka plāno vēl pagarināt spēkā esošo antidempinga pasākumu apturēšanas termiņu. Kopienas ražošanas nozarei ir bijusi iespēja iesniegt apsvērumus, bet tie nemainīja secinājumu, ka situācija ir saglabājusies tāda pati, kā izklāstīts Komisijas 2006. gada 23. oktobra lēmumā.(12) Tāpēc Komisija uzskata, ka attiecīgajam ražojumam noteiktā antidempinga maksājuma apturēšanas termiņa pagarināšana atbilst visām prasībām saskaņā ar pamatregulas 14. panta 4. punktu. Tādējādi Regulā (EK) Nr. 215/2002 noteiktā antidempinga maksājuma apturēšanas termiņš jāpagarina līdz 2008. gada 31. janvārim.(13) Komisija novēros, kā mainās attiecīgā ražojuma imports un cenas. Ja radīsies situācija, kad atsākas attiecīgā ražojuma imports no ĶTR lielos apjomos par dempinga cenām un tādējādi tiek nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei, Komisija ierosinās atjaunot antidempinga maksājumu, atceļot pašreizējo apturēšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo līdz 2008. gada 31. janvārim pagarina termiņu galīgā antidempinga maksājuma apturēšanai, kas Padomes Regulā (EK) Nr. 215/2002 noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes feromolibdēna importam, kurš atbilst KN kodam 7202 70 00.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996, 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 35, 6.2.2002, 1. lpp.[3] OV L 293, 24.10.2006., 15. pp.[4] OV C 262, 31.10.2006., 28. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0908

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 396/2005ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā, attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām  /* COM/2006/0908 galīgā redakcija - COD 2006/0294 */

	Briselē, 22.12.2006COM(2006) 908 galīgā redakcija2006/0294 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 396/2005ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā, attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām(iesniegusi Komisija)2006/0294 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 396/2005ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā, attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarāmEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4],tā kā:(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK[5] nosaka, ka atsevišķi pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[6].(2) Lēmums 1999/468/EK ir grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK, kas ievieš regulatīvās kontroles procedūru attiecībā uz vispārējiem pasākumiem, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.(3) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarāciju[7] par Lēmumu 2006/512/EK, jau spēkā esošie akti jāpielāgo atbilstīgi piemērojamām procedūrām. Minētajā deklarācijā sniegts to aktu saraksts, kuri jāpielāgo steidzamā kārtā, tostarp Regula (EK) Nr. 396/2005.(4) Konkrēti Komisijai jāpiešķir pilnvaras noteikt šīs regulas darbības jomu un kritērijus, kādi nepieciešami, lai noteiktu konkrētus maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā, kas uzskaitīti attiecīgajos šīs regulas pielikumos. Šie pasākumi, kuri ir vispārēji un kuru mērķis ir grozīt vai svītrot nebūtiskus šīs regulas elementus vai papildināt šo regulu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, ir jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.(5) Lai uzņēmējiem garantētu ātru lēmumu pieņemšanas procesu, vienlaikus nodrošinot augstu patērētāju aizsardzības līmeni, jābūt iespējai efektivitātes nolūkā saīsināt jaunajā procedūrā paredzētos termiņus. Efektivitātes nolūkā jāsaīsina regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi MAL noteikšanai, iekļaušanai, īstenošanai, mainīšanai vai svītrošanai un tādu aktīvo vielu saraksta izveidošanai, kurām nav nepieciešami MAL, kā arī tādu aktīvo vielu / produktu kombināciju saraksta izveidošanai, kuru aktīvās vielas izmanto fumigēšanā pēc ražas novākšanas. Ja nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ, jo īpaši gadījumos, kad pastāv risks cilvēku vai dzīvnieku veselībai, regulatīvās kontroles procedūras termiņus nav iespējams ievērot, Komisijai jāvar MAL noteikšanai, iekļaušanai, īstenošanai, mainīšanai vai svītrošanai piemērot Lēmuma 1999/486/EK 5.a panta 6. punktā paredzēto steidzamības procedūru.(6) Tādēļ atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 396/2005,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 396/2005 groza šādi:(1) Regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:"1. Produktus, produktu grupas un / vai produktu daļas, kas minētas 2. panta 1. punktā un kam piemēro saskaņotus MAL, nosaka un ietver I pielikumā. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 45. panta 3. punktā. "(2) Regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:"1. Atbilstīgi Direktīvai 91/414/EEK novērtētās augu aizsardzības līdzekļu aktīvās vielas, kurām nav nepieciešami MAL, nosaka un uzskaita šīs regulas IV pielikumā, ņemot vērā šo aktīvo vielu izmantojumu un jautājumus, kas minēti šīs regulas 14. panta 2. punkta a), c) un d) apakšpunktā. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”(3) Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:"2. Pieteikumus novērtē saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem, kas paredzēti Augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanas un atļauju izsniegšanas vienotajos principos, kuri izklāstīti Direktīvas 91/414/EEK VI pielikumā, vai saskaņā ar īpašiem novērtēšanas principiem, kas jānosaka ar Komisijas regulu. Regulu, kas ir paredzēta, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 45. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”(4) Regulas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:"1. Saņemot Iestādes atzinumu un ņemot šo atzinumu vērā, Komisija nekavējoties un ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā sagatavo vienu no tālāk minētajiem:a) regulu, ar ko nosaka, maina vai svītro MAL, kas ir paredzēta, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, un kuru pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru; nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var piemērot 45. panta 5. punktā minēto steidzamības procedūru;b) lēmumu, ar ko pieteikumu noraida un kuru pieņem saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru.”(5) Regulas 15. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:"2. Ja pagaidu MAL tiek noteikts, kā paredzēts šā panta 1. punkta b) apakšpunktā, to svītro no III pielikuma ar regulu viena gada laikā no dienas, kad attiecīgā aktīvā viela tika vai netika iekļauta Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. Regulu, kas ir paredzēta, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var piemērot 45. panta 5. punktā minēto steidzamības procedūru.Tomēr, ja to lūdz viena vai vairākas dalībvalstis, attiecīgo pagaidu MAL var saglabāt spēkā vēl vienu gadu, līdz tiek saņemts apstiprinājums, ka ir sākta nepieciešamā zinātniskā izpēte, lai pamatotu MAL noteikšanas pieteikumu. Ja saņem šādu apstiprinājumu, pagaidu MAL saglabā spēkā vēl divus gadus, ja nav konstatēti fakti, kas rada bažas par nepieļaujamu kaitējumu patērētāju drošībai.”(6) Regulas 18. pantu aizstāj ar šādu:"1. Sākot ar brīdi, kad produktus, uz ko attiecas I pielikums, laiž tirgū kā pārtiku vai barību vai kad šos produktus izbaro dzīvniekiem, tie nesatur pesticīdu atliekas, kas pārsniedz:a) šiem produktiem II un III pielikumā noteiktos MAL;b) 0,01 mg/kg – produktiem, kam II vai III pielikumā nav noteikts konkrēts MAL, vai aktīvajām vielām, kas nav uzskaitītas IV pielikumā, ja vien, vienlaikus ņemot vērā pieejamās parastās analīzes metodes, aktīvajai vielai nav paredzētas citas sākotnējās vērtības. Šādas sākotnējās vērtības uzskaita V pielikumā. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var piemērot 45. panta 5. punktā minēto steidzamības procedūru.2. Saistībā ar produktiem, uz ko attiecas I pielikums, dalībvalstis savā teritorijā nedrīkst aizliegt vai kavēt to laišanu tirgū vai izbarošanu produktīvajiem dzīvniekiem, pamatojot to ar pesticīdu atlieku klātbūtni šajos produktos, ja:a) šie produkti atbilst šā panta 1. punktam un 20. pantam; vaib) attiecīgā aktīvā viela ir uzskaitīta IV pielikumā.3. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, sakarā ar fumigēšanu savā teritorijā pēc ražas novākšanas dalībvalstis var atļaut aktīvās vielas atlieku līmeņus, kas produktos, uz kuriem attiecas I pielikums, pārsniedz II un III pielikumā noteiktos līmeņus, ja šīs aktīvās vielas/produkta kombinācijas ir uzskaitītas VII pielikumā, ar nosacījumu, ka:a) šie produkti nav paredzēti tūlītējam patēriņam;b) pastāv atbilstīga kontrole, lai nodrošinātu to, ka — gadījumos, kad šie produkti tiek tieši piegādāti gala lietotājam vai patērētājam — tos viņam nevar darīt pieejamus līdz brīdim, kad atliekas vairs nepārsniedz II vai III pielikumā noteiktos maksimālos līmeņus;c) pārējās dalībvalstis un Komisija ir informētas par veiktajiem pasākumiem.VII pielikumā uzskaitīto aktīvās vielas / produkta kombināciju noteikšanas pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.4. Izņēmuma gadījumos, un jo īpaši sakarā ar augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 8. panta 4. punktu vai atbilstīgi Direktīvas 2000/29/EK (*) noteiktajiem pienākumiem, dalībvalsts var atļaut savā teritorijā laist tirgū un / vai izbarot dzīvniekiem apstrādātu pārtiku vai barību, kas neatbilst šā panta 1. punkta prasībām, ja šāda pārtika vai barība nerada nepieļaujamu risku. Par šādām atļaujām tūlīt paziņo pārējām dalībvalstīm, Komisijai un Iestādei, vienlaikus iesniedzot atbilstošu riska izvērtējumu tūlītējai izskatīšanai, lai noteiktu pagaidu MAL konkrētam laikposmam vai lai veiktu jebkādus citus nepieciešamus pasākumus saistībā ar šādiem produktiem. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija var piemērot 45. panta 5. punktā minēto steidzamības procedūru.”(7) Regulas 20. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:"2. Šīs regulas VI pielikumā var iekļaut īpašus koncentrēšanas vai atšķaidīšanas faktorus noteiktām apstrādes un / vai jaukšanas darbībām vai noteiktiem apstrādātiem un / vai jauktiem produktiem. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”(8) Regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:"1. Produktiem, uz ko attiecas I pielikums, MAL sākotnēji nosaka un uzskaita II pielikumā, iekļaujot MAL, kas paredzēti ar Direktīvām 86/362/EEK, 86/363/EEK un 90/642/EEK, un ņemot vērā šīs regulas 14. panta 2. punktā minētos kritērijus. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”(9) Regulas 22. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:"1. Pagaidu MAL tām aktīvajām vielām, attiecībā uz kurām vēl nav pieņemts lēmums par to iekļaušanu vai neiekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, sākotnēji nosaka un uzskaita šīs regulas III pielikumā, ja vien šie MAL nav jau uzskaitīti šīs regulas II pielikumā, ņemot vērā dalībvalstu sniegto informāciju, vajadzības gadījumā, 24. pantā minēto atzinumu, 14. panta 2. punktā minētos faktorus un šādus MAL:a) atlikušos MAL Direktīvas 76/895/EEK pielikumā unb) līdz šim nesaskaņotus valstu MAL.Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”(10) Regulas 27. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:"2. Pasākumus, lai noteiktu nepieciešamās paraugu ņemšanas metodes, lai veiktu šādu pesticīdu atlieku kontroli produktos, kas nav Direktīvā 2002/63/EK (*) paredzētās metodes, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”(11) Regulas 45. pantu aizstāj ar šādu:„45. pantsKomitejas procedūra1. Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. pantu, turpmāk – „komiteja”.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā, 4. punkta b) un 4. punkta e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir attiecīgi divi mēneši, viens mēnesis un divi mēneši.5. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2., 4. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”(12) 46. pantu aizstāj ar šādu:"1. Īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas vienādu piemērošanu, nosaka vai groza saskaņā ar 45. panta 2. punktā minēto procedūru un, vajadzības gadījumā, ņemot vērā Iestādes atzinumu.2. Pasākumus, lai noteiktu vai grozītu datumus 23. pantā, 29. panta 2. punktā, 30. panta 2. punktā, 31. panta 1. punktā un 32. panta 5. punktā, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 45. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”(13) Regulas 49. pantu aizstāj ar šādu:"1. Šīs regulas III nodaļas prasības neattiecas uz produktiem, kas ir likumīgi ražoti vai importēti Kopienā pirms 50. panta otrajā daļā minētā datuma.Tomēr, lai nodrošinātu patērētāju augstu aizsardzības līmeni, attiecībā uz šiem produktiem var veikt atbilstīgus pasākumus. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 45. panta 5. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.2. Var noteikt turpmākus pārejas pasākumus konkrētu MAL īstenošanai, kā paredzēts 15., 16., 21., 22. un 25. pantā, ja tas vajadzīgs produktu normālai tirdzniecībai, pārstrādei un patēriņam. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, un kuri neskar pienākumu nodrošināt patērētāju augstu aizsardzības līmeni, pieņem saskaņā ar 45. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”[2.] pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.BriselēEiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] …[5] OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 178/2006 (OV L 29, 2.2.2006., 3. lpp.).[6] OV L 184, 17.7.1999, 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).[7] OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.


				|

		52012PC0754

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko no 2012. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām /* COM/2012/0754 final - 2012/0350 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
 Priekšlikuma konteksts
 110 || Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kā katru gadu un saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu Padomei saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, kas balstīts uz Statistikas biroja ziņojumu, līdz gada beigām jāpieņem lēmums par atalgojuma un pensiju korekciju no 1. jūlija.
 120 || Vispārīgais konteksts Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu atalgojuma un pensiju korekcija ir tieši atkarīga no izmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējā (specifisks rādītājs), dzīves dārdzības līmeņa izmaiņām Briselē (starptautiskais indekss) un Statistikas biroja noteiktās ekonomiskās paritātes. Ar specifisko rādītāju mēra dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu neto atalgojuma izmaiņas, neskaitot inflāciju. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo rādītāju, pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas XI pielikuma 1. panta 4. punktā minētās astoņas dalībvalstis. Ar Briseles starptautisko indeksu mēra ES ierēdņu dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Statistikas birojs ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto informāciju. Atalgojuma pirktspējas paritāte nosaka atalgojuma pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām darba vietām. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem. Pensiju pirktspējas paritāte nosaka pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju un citām dzīvesvietām. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem.
 130 || Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikumu par atalgojuma un pensiju korekciju iesniedz katru gadu.
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums
   || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 211 || Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikuma elementi ir saskaņoti ar personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām procedūrām.
 212 || Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Priekšlikumā ņemti vērā to personu atzinumi, ar kurām notikusi apspriešanās.
   || Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 229 || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
 230 || Ietekmes novērtējums - Priekšlikumā paredzēts koriģēt algas un pensijas saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. - Spēkā esošie tiesību akti nepieļauj alternatīvu iespēju.
 Priekšlikuma juridiskie aspekti
 305 || Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 1. pantu Statistikas birojs ir sagatavojis ziņojumu par dzīves dārdzības izmaiņām Briselē, izmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējā un pirktspējas paritāti, no kā izriet dažādie korekcijas koeficienti. ATALGOJUMA UN PENSIJU KOREKCIJA BEĻĢIJĀ UN LUKSEMBURGĀ Valstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējas vidējās izmaiņas, ko mēra ar specifisko rādītāju, atsauces periodā ir -1,1 %. Dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē, ko mēra ar Statistikas biroja aprēķināto Briseles starptautisko indeksu, atsauces periodā ir 2,8 %. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 2. punktu korekcijas lielumu iegūst, reizinot specifisko rādītāju ar Briseles starptautisko indeksu, ko aprēķina Statistikas birojs. Tādējādi ierosinātā atalgojuma un pensiju korekcija Beļģijā un Luksemburgā ir 1,7 %. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 5. punktu Beļģijai un Luksemburgai korekcijas koeficientu nepiemēro. ATALGOJUMA UN PENSIJU KOREKCIJA ĀRPUS BEĻĢIJAS UN LUKSEMBURGAS Ārpus Beļģijas un Luksemburgas atalgojuma un pensiju korekcijas koeficientu iegūst, reizinot korekciju Beļģijā un Luksemburgā ar korekcijas koeficientu un valūtas maiņas kursu izmaiņām. Regulā minētie korekcijas koeficienti, ko piemēro atalgojumam, pensijām un tai atalgojuma daļai, kas tiek pārskaitīta, ir aprēķināti šādi. - Korekcijas koeficienti IERĒDŅIEM ārpus Beļģijas un Luksemburgas Statistikas birojs sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm ir aprēķinājis pirktspējas paritāti, ar ko 1. jūlijā nosaka atalgojuma pirktspējas attiecību starp Briseli un citām darba vietām. Korekcijas koeficientus, kurus piemēro dalībvalstu, izņemot Beļģijas un Luksemburgas, ierēdņiem un citiem darbiniekiem, nosaka, ņemot vērā attiecību starp pirktspējas paritāti un valūtas maiņas kursiem, ko piemēro 1. jūlijā. - Korekcijas koeficienti PENSIJĀM ārpus Beļģijas un Luksemburgas un korekcijas koeficienti PĀRSKAITĪJUMIEM Statistikas birojs sadarbībā ar valstu statistikas iestādēm ir aprēķinājis pirktspējas paritāti, ar ko 1. jūlijā nosaka pensiju pirktspējas attiecību starp Beļģiju un citām dzīves vietām. Korekcijas koeficientus, kas aprēķināti to personu pensijām, kuras dzīvo dažādās valstīs ārpus Beļģijas un Luksemburgas, nosaka, ņemot vērā attiecību starp pirktspējas paritāti un valūtas maiņas kursiem, ko piemēro 1. jūlijā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. pantu šos koeficientus tieši piemēro ierēdņu un citu darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. pantu korekcijas koeficientus piemēro tikai tai pensijas daļai, kas atbilst līdz 2004. gada 1. maijam iegūtajām pensijas tiesībām. - Korekcijas koeficientu spēkā stāšanās datums Korekcijas koeficientu spēkā stāšanās datums visās vietās ir 1. jūlijs, izņemot tās vietas, kur dzīves dārdzība ir ievērojami pieaugusi, – šajās vietās korekcijas koeficients stājas spēkā 16. maijā, ja dzīves dārdzības pieaugums pārsniedz 6,3 %, vai 1. maijā, ja tas pārsniedz 12,6 %. Dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas ārpus Beļģijas un Luksemburgas mēra ar izmaiņām netiešajos indeksos. Šos indeksus aprēķina, reizinot Briseles starptautisko indeksu ar pirktspējas paritātes izmaiņām. Regulā norādītajās vietās šīs korekcijas stājas spēkā agrāk. - Korekcijas koeficienti Horvātijai No datuma, kad Horvātija pievienojas Eiropas Savienībai, Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 5. punktā noteiktie korekcijas koeficienti jāpiemēro ES ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem Horvātijā.
 310 || Juridiskais pamats Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un jo īpaši to XI pielikums. Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmuma (2011/866/ES) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko no 2011. gada 1. jūlija koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, likumību apstrīd Eiropas Komisija un Eiropas Parlaments, un Eiropas Savienības Tiesā ir iesniegta prasība par šīs regulas anulēšanu. Turklāt Komisija ir iesniegusi prasību sakarā ar bezdarbību attiecībā uz 2011. gada korekciju. Tomēr, tā kā atbilstoši iedibinātajai judikatūrai uz Savienības tiesību aktiem attiecas likumības prezumpcija, kamēr Eiropas Savienības Tiesa tos nav pasludinājusi par spēkā neesošiem, Komisija izmantoja 2010. gada korekciju par pamatu 2012. gada korekcijai. Ja Eiropas Savienības Tiesa apmierinās Komisijas prasību, ierosinātā regula būs pēc tam jāpārskata saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 266. pantu. Izņēmuma klauzula Komisija novērtēja jaunākos sociālos un ekonomiskos datus un secināja, ka ekonomiskā un sociālā situācija Eiropas Savienībā nav nedz nopietni, nedz pēkšņi pasliktinājusies pēc 2012. gada 31. augusta ziņojuma iesniegšanas (COM (2012) 476), kas pamatotu minētā ziņojuma secinājumu maiņu. Tāpēc Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. panta juridiskie kritēriji nav izpildīti, un Komisija uzskata, ka nav lietderīgi iesniegt priekšlikumu saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. pantu.
 329 || Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes principu nepiemēro.
   || Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ.
 331 || - Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir paredzēta Padomes regula.
 332 || - Finansiālais slogs izriet tieši no Civildienesta noteikumos paredzētās korekcijas metodes piemērošanas.
   || Juridisko instrumentu izvēle
 341 || Ierosinātais instruments: regula.
 342 || Citi instrumenti būtu neatbilstīgi šāda iemesla dēļ: - Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir paredzēta Padomes regula.
 Ietekme uz budžetu
 401 || Atalgojuma un pensiju korekcijas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem un uz ieņēmumiem ir plašāk izklāstīta pievienotajā finanšu pārskatā.
2012/0350 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko no 2012. gada 1. jūlija
koriģē Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo
darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus,
kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Protokolu par privilēģijām
un imunitāti Eiropas Savienībā un jo īpaši tā
12. pantu,
ņemot vērā Eiropas
Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta
Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, un jo īpaši Civildienesta
noteikumu 63., 64., 65. un 82. pantu un VII, XI un
XIII pielikumu, kā arī Pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu, 64.,
92. un 132. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Lai garantētu, ka
pārmaiņas Savienības ierēdņu un pārējo
darbinieku pirktspējā notiek paralēli ar
pārmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu
pirktspējā, Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo
darbinieku atalgojums un pensijas būtu jākoriģē
atbilstīgi 2012. gada izvērtējumam.
(2)       Būtu jāievieš
korekcijas koeficienti Horvātijai, kuri būtu piemērojami no
datuma, kad Horvātija pievienojas Eiropas Savienībai,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā datumu
,,2010. gada 1. jūlijs” aizstāj ar datumu ,,2012. gada
1. jūlijs”.
2. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu 66. pantā sniegto tabulu par mēneša
pamatalgām, kas piemērojamas atalgojuma un pensiju
aprēķināšanai, aizstāj ar šādu tabulu.
3. pants
No 2012. gada 1. jūlija
korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
64. pantu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku
atalgojumam, ir tādi, kā norādīts turpmākās
tabulas 2. slejā.
No 2013. gada 1. janvāra
korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
VII pielikuma 17. panta 3. punktu piemēro ierēdņu
un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem, ir
tādi, kā norādīts turpmākās tabulas
3. slejā.
No 2012. gada 1. jūlija
korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
XIII pielikuma 20. panta 1. punktu piemēro pensijām,
ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas
4. slejā.
No 2012. gada 16. maija korekcijas
koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu
XIII pielikuma 20. panta 1. punktu piemēro pensijām,
ir tādi, kā norādīts turpmākās tabulas 5. slejā.
Ikgadējā korekcija attiecībā uz šīm
dalībvalstīm stājas spēkā 2012. gada
16. maijā.
No datuma, kad Horvātija pievienojas
Eiropas Savienībai, korekcijas koeficienti, ko piemēro atalgojumam,
pārskaitījumiem un pensijām, ir tādi, kā
norādīts turpmākajā tabulā.
4. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu 42.a panta otrajā un trešajā
daļā paredzētais bērna kopšanas pabalsts ir EUR 927,23
un EUR 1236,30 vientuļajiem vecākiem.
5. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 1. punktā
paredzētā apgādnieka pabalsta pamatsumma ir EUR 173,42.
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 2. panta 1. punktā
paredzētais apgādājamā bērna pabalsts ir
EUR 378,94.
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 1. punktā
minētais pabalsts izglītībai ir EUR 257,11.
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 2. punktā
minētais pabalsts izglītībai ir EUR 92,57.
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu 69. pantā un VII pielikuma 4. panta
1. punkta otrajā daļā paredzētais ekspatriācijas
pabalsts ir vismaz EUR 513,98.
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
134. pantā paredzētais ekspatriācijas pabalsts ir
EUR 369,49.
6. pants
No 2013. gada 1. janvāra
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 8. panta 2. punktā
minēto atlīdzību par attālumu koriģē šādi:
EUR 0 par kilometru,    ja attālums
ir no 0 līdz 200 km;
EUR 0,3854 par kilometru,       ja
attālums ir no 201 līdz 1000 km;
EUR 0,6423 par kilometru,       ja
attālums ir no 1001 līdz 2000 km;
EUR 0,3854 par kilometru,       ja
attālums ir no 2001 līdz 3000 km;
EUR 0,1283 par kilometru,       ja
attālums ir no 3001 līdz 4000 km;
EUR 0,0619 par kilometru,       ja
attālums ir no 4001 līdz 10 000 km;
EUR 0 par kilometru,    ja attālums
pārsniedz 10 000 km.
Iepriekš norādītajai attāluma
atlīdzībai pievieno vienotas likmes piemaksu šādā
apmērā:
–
EUR 192,70, ja ar vilcienu veikta brauciena
attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir robežās no
725 km līdz 1450 km;
–
EUR 385,37, ja ar vilcienu veikta brauciena
attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir lielāks nekā
1450 km.
7. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu VII pielikuma 10. panta 1. punktā
minētā dienas nauda ir:
–
EUR 39,84 ierēdnim, kam ir tiesības
uz apgādnieka pabalstu;
–
EUR 32,12 ierēdnim, kam nav tiesību
uz apgādnieka pabalstu.
8. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
24. panta 3. punktā minētais iekārtošanās
pabalsts ir vismaz:
–
EUR 1133,94 darbiniekam, kam ir tiesības
uz apgādnieka pabalstu;
–
EUR 674,24 darbiniekam, kam nav tiesību
uz apgādnieka pabalstu.
9. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
28.a panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais
bezdarbnieka pabalsts ir vismaz EUR 1359,92, tas nepārsniedz EUR 2719,85,
un standarta pabalsts ir EUR 1236,30.
10. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
93. pantā sniegto tabulu par mēneša pamatalgām aizstāj
ar šādu tabulu.
11. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
94. pantā minētais iekārtošanās pabalsts ir vismaz:
–
EUR 852,92 darbiniekam, kam ir tiesības
uz apgādnieka pabalstu;
–
EUR 505,67 darbiniekam, kam nav tiesību
uz apgādnieka pabalstu.
12. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
96. panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais
bezdarbnieka pabalsts ir vismaz EUR 1019,95, tas nepārsniedz
EUR 2039,88, un standarta pabalsts ir EUR 927,23.
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
136. pantā paredzētais bezdarbnieka pabalsts ir vismaz
EUR 897,33 un nepārsniedz EUR 2111,36.
13. pants
No 2012. gada 1. jūlija
pabalsti par maiņu darbu, kas paredzēti Padomes Regulas (EOTK,
EEK, Euratom) Nr. 300/76[1]
1. panta 1. punkta pirmajā daļā, ir EUR 388,67,
EUR 586,65, EUR 641,41 un EUR 874,46.
14. pants
No 2012. gada 1. jūlija
summām, kas minētas 4. pantā Padomes Regulā (EEK,
Euratom, EOTK) Nr. 260/68[2],
piemēro koeficientu 5,610551.
15. pants
No 2012. gada 1. jūlija tabulu
Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 8. panta 2. punktā
aizstāj ar šādu tabulu.
16. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 18. panta 1. punkta
piemērošanas nolūkā nemainīgais pabalsts, kas minēts
līdz 2004. gada 1. maijam spēkā esošo Civildienesta
noteikumu VII pielikuma bijušajā 4.a pantā, ir:
- EUR 134,08 mēnesī C4 vai
C5 pakāpes ierēdņiem;
- EUR 205,58 mēnesī C1, C2 vai
C3 pakāpes ierēdņiem.
17. pants
No 2012. gada 1. jūlija
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
133. pantā sniegto mēneša pamatalgu skalu aizstāj ar
šādu skalu.
18. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Padomes regulai, ar ko no 2012. gada 1. jūlija koriģē
Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku
atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, kurus
piemēro šim atalgojumam un pensijām
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3]
Iespējams,
attiecas uz visām jomām un darbībām.
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.3.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Nodrošināt,
ka pārmaiņas ES ierēdņu atalgojuma un pensiju
pirktspējā notiek paralēli ar pārmaiņām
dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo
civildienesta ierēdņu pirktspējā, kā minēts
Civildienesta noteikumu XI pielikumā.
1.4.        Ilgums un
finansiālā ietekme
ý Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no
2012. gada 1. jūlija,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.5.        Paredzētie
pārvaldības veidi[4]
ý Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība: PMO.
2.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
2.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Priekšlikums finansiāli ietekmē visas budžeta pozīcijas,
kas ir saistītas ar personāla izdevumiem visās
iestādēs un aģentūrās.
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif. ([5]) || no EBTA[6] valstīm || no kandidātvalstīm[7] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem” || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
2.1.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
2.1.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi” XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || Gads 2012. || Gads 2013. || Gads 2014. || Gads 2015. || Turpmākie gadi || KOPĀ
 ĢD: <…….> ||
  Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – ĢD <…….> || Apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Nav pieejams
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || Gads 2012. || Gads 2013. || Gads 2014. || Gads 2015. || Turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Nav pieejams
 Maksājumi || 50,2 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || 100,4 || Nav pieejams
2.1.1.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
2.1.2.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
2.1.2.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
2.1.2.2.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
2.1.3.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
2.1.4.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
2.2.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
ý         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
 Gads 2012. || Gads 2013. || Gads 2014. || Gads 2015. || Turpmākie gadi
 410. pants, Iemaksas pensiju shēmā || 477,0 || 4,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1 || 8,1
 400. pants, Nodokļi || 633,1 || 5,4 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8 || 10,8
 410. pants, Īpašā nodeva || 65,5 || 0,6 ||   ||   ||   ||   ||   ||
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
Ietekmi
uz ieņēmumiem aprēķina, pamatojoties uz 2012. gada
budžeta datiem.
[1]                      Padomes 1976. gada 9. februāra Regula (EOTK, EEK,
Euratom) Nr. 300/76, ar ko nosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem
ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī
šo pabalstu likmes un nosacījumus (OV L 38, 13.2.1976.,
1. lpp.). Regula papildināta
ar Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 1307/87 (OV L 124,
13.5.1987., 6. lpp.).
[2]                      Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom,
EOTK) Nr. 260/68, ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa
piemērošanas nosacījumus un procedūru (OV L 56,
4.3.1968., 8. lpp.).
[3]               ABM
– budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[4]               Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt
BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[5]               Dif.
– diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās
apropriācijas.
[6]               EBTA
– Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[7]               Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.


				|

		52013PC0772

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2013. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam /* COM/2013/0772 final - 2013/0380 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Civildienesta noteikumu X pielikuma 11., 12.
un 13. pantā ir paredzēti noteikumi par trešās valstīs
strādājošu ierēdņu atalgojuma izmaksu. Saskaņā ar
Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtības 10. un 118. pantu šos noteikumus pēc
analoģijas piemēro attiecībā uz trešās valstīs
strādājošiem pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem.
Saskaņā ar šo sistēmu
atalgojumu izmaksā euro Beļģijā, tomēr, pamatojoties
uz ierēdņa, pagaidu darbinieka vai līgumdarbinieka lūgumu,
to var pilnībā vai daļēji izmaksāt arī
nodarbinātības valsts valūtā. Šajā gadījumā
uz to attiecas korekcijas koeficients, kas ir spēkā nodarbinātības
valstī, un to konvertē pēc atbilstošā valūtas
maiņas kursa.
Lai neatkarīgi no nodarbinātības
vietas, ciktāl tas iespējams, Savienības ierēdņiem,
pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem nodrošinātu
līdzvērtīgu pirktspēju, Padomei reizi gadā būtu
jānosaka korekcijas koeficients. Lai noteiktu atalgojuma pirktspējas
attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām
nodarbinātības vietām, Eurostat aprēķina
ekonomisko paritāti.
Korekcijas koeficientu iegūst, dalot
ekonomiskās paritātes vērtību ar valūtas maiņas
kursu. Izmantojamos valūtas maiņas kursus nosaka saskaņā ar
Finanšu regulas īstenošanas kārtību, un tie atbilst valūtas
maiņas kursam korekcijas koeficientu piemērošanas dienā.
Ar 1988. gada 18. jūlija Regulu
(EOTK, EEK, Euratom) Nr. 2175/88 Padome noteica
sākotnējos korekcijas koeficientus, ko piemēroja no 1987. gada
10. oktobra. Jaunākos korekcijas koeficientus, kas stājās
spēkā 2012. gada 1. jūlijā, Padome noteica ar 2013. gada
15. jūlija Regulu (EK) Nr. 679/2013.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Priekšlikuma elementi ir saskaņoti ar personāla
pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām
procedūrām.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumu
X pielikuma 13. pants.
Šis Padomes regulas priekšlikums attiecas uz
to korekcijas koeficientu noteikšanu, kurus no 2013. gada 1. jūlija
piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas
Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku
atalgojumam.
Padomei, pamatojoties uz Komisijas
priekšlikumu, būtu viena mēneša laikā rakstiskā
procedūrā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu
vairākumu, kas paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 16. panta
4. un 5. punktā. Ja dalībvalsts pieprasa oficiālu Komisijas
priekšlikuma pārbaudi, Padome pieņem lēmumu divu mēnešu
laikā.
Ierosinātās Padomes regulas
pielikumā visām nodarbinātības vietām ārpus
Eiropas Savienības 2013. gada jūlija mēnesim ir
norādīti korekcijas koeficienti, kas izriet no Eurostat
paziņotajām ekonomiskajām paritātēm.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Ietekme uz budžetu (procentuāli) ir
neliela; skatīt finanšu pārskatu.
2013/0380 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus
no 2013. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs
strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu
darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Eiropas
Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības
pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti
ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68([1]), un jo īpaši to
X pielikuma 13. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Ir jāņem
vērā dzīves dārdzības izmaiņas trešās
valstīs un korekcijas koeficienti, kurus no 2013. gada 1. jūlija
piemēro trešās valstīs strādājošu Savienības
ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko
izmaksā nodarbinātības valsts valūtā.
(2)       Korekcijas koeficienti, ko
piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Padomes Regulu (ES) Nr. 679/2013
([2]), var palielināt vai
samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu spēku.
(3)       Ja jaunie korekcijas
koeficienti palielina atalgojumu, būtu jāparedz maksājumi ar
atpakaļejošu spēku.
(4)       Ja jaunie korekcijas
koeficienti samazina atalgojumu, būtu jāparedz
pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2013. gada
1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās
dienai.
(5)       Būtu jāparedz, ka
pārmaksāto summu iespējamo atgūšanu piemēro
laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas
spēkā stāšanās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
1. Korekcijas koeficienti, kurus no 2013. gada
1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu
Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku
atalgojumam, ko izmaksā nodarbinātības valsts valūtā,
ir noteikti pielikumā.
2. Atalgojuma aprēķināšanā
izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības
vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002
atcelšanu ([3]),
un tas atbilst maiņas kursam, kas ir spēkā 2013. gada 1. jūlijā.

2. pants
1. Ja pielikumā noteikto korekcijas
koeficientu piemērošana palielina atalgojumu, iestādes veic
maksājumus ar atpakaļejošu spēku.
2. Ja pielikumā noteiktie korekcijas
koeficienti samazina atalgojumu, iestādes ar atpakaļejošu spēku
koriģē atalgojumu par laikposmu no 2013. gada 1. jūlija
līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.
3. Korekcijas ar atpakaļejošu spēku,
lai atgūtu pārmaksātās summas, piemēro laikposmā,
kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā
stāšanās dienas. Pārmaksu atgūst ne vairāk kā
divpadsmit mēnešu laikā, skaitot no minētās dienas.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
dienā, kad to publicē Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Koeficienti,
kas piemērojami no 2013. gada 1. jūlija
 NODARBINĀTĪBAS VIETA || Ekonomiskā paritāte 2013. gada jūlijs || Valūtas maiņas kurss 2013. gada jūlijs(*) || Korekcijas koeficients 2013. gada jūlijs(**)
 Afganistāna (***) || 0 || 0 || 0
 Albānija || 82,78 || 140,580 || 58,9
 Alžīrija || 75,76 || 104,367 || 72,6
 Angola || 172,1 || 127,217 || 135,3
 Argentīna (***) || 0 || 0 || 0
 Armēnija || 423,1 || 539,500 || 78,4
 Austrālija || 1,485 || 1,39950 || 106,1
 Azerbaidžāna || 1,024 || 1,02236 || 100,2
 Bangladeša || 60,05 || 101,996 || 58,9
 Barbadosa || 3,182 || 2,62036 || 121,4
 Baltkrievija || 7263 || 11550,0 || 62,9
 Beliza || 1,882 || 2,63246 || 71,5
 Benina || 657,7 || 655,957 || 100,3
 Bolīvija || 6,241 || 9,00511 || 69,3
 Bosnija un Hercegovina (Banja Luka) || 1,217 || 1,95583 || 62,2
 Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) || 1,438 || 1,95583 || 73,5
 Botsvāna || 6,062 || 11,2867 || 53,7
 Brazīlija || 2,581 || 2,84200 || 90,8
 Burkinafaso || 626,2 || 655,957 || 95,5
 Burundi (***) || 1261 || 2013,63 || 62,6
 Kambodža || 4352 || 5361,50 || 81,2
 Kamerūna || 606,2 || 655,957 || 92,4
 Kanāda || 1,189 || 1,35990 || 87,4
 Kaboverde || 78,24 || 110,265 || 71,0
 Centrālāfrikas Republika || 666,9 || 655,957 || 101,7
 Čada || 736,8 || 655,957 || 112,3
 Čīle || 437,2 || 669,063 || 65,3
 Ķīna || 7,605 || 8,01320 || 94,9
 Kolumbija || 2142 || 2532,08 || 84,6
 Komoru salas || 371,0 || 491,968 || 75,4
 Kongo (Brazavilla) || 799,9 || 655,957 || 121,9
 Kostarika || 631,9 || 650,623 || 97,1
 Horvātija (****) || 5,821 || 7,45400 || 78,1
 Kuba || 0,9525 || 1,30320 || 73,1
 Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) || 1,944 || 1,30320 || 149,2
 Džibutija || 214,2 || 231,606 || 92,5
 Dominikānas Republika || 33,21 || 54,4065 || 61,0
 Ekvadora || 0,9947 || 1,30320 || 76,3
 Ēģipte || 5,680 || 9,17140 || 61,9
 Salvadora || 0,9560 || 1,30320 || 73,4
 Eritreja || 24,67 || 20,0367 || 123,1
 Etiopija || 21,89 || 24,3471 || 89,9
 Fidži || 1,639 || 2,48509 || 66,0
 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika || 36,47 || 61,6850 || 59,1
 Gabona || 648,2 || 655,957 || 98,8
 Gambija || 31,22 || 51,0000 || 61,2
 Gruzija || 1,543 || 2,16590 || 71,2
 Gana || 2,075 || 2,62335 || 79,1
 Gvatemala || 8,092 || 10,1982 || 79,3
 Gvineja (Konakri) || 6980 || 9033,17 || 77,3
 Gvineja-Bisava || 605,6 || 655,957 || 92,3
 Gajāna || 179,8 || 270,215 || 66,5
 Haiti || 48,81 || 57,0893 || 85,5
 Hondurasa || 20,69 || 26,5996 || 77,8
 Honkonga || 10,45 || 10,1092 || 103,4
 Islande || 157,5 || 162,050 || 97,2
 Indija || 49,68 || 78,4530 || 63,3
 Indonēzija (Banda Ačeha) || 9094 || 12936,1 || 70,3
 Indonēzija (Džakarta) || 9932 || 12936,1 || 76,8
 Irāka (***) || 0 || 0 || 0
 Izraēla || 5,076 || 4,73800 || 107,1
 Kotdivuāra || 634,6 || 655,957 || 96,7
 Jamaika || 123,8 || 131,208 || 94,4
 Japāna (Tokija) || 144,0 || 127,930 || 112,6
 Jordānija || 0,9240 || 0,923969 || 100,0
 Kazahstāna (Astana) || 196,4 || 198,460 || 99,0
 Kenija || 92,28 || 112,916 || 81,7
 Kosova (Priština) || 0,7282 || 1,00000 || 72,8
 Kirgizstāna || 48,77 || 63,3131 || 77,0
 Laosa || 9166 || 10127,0 || 90,5
 Libāna || 1570 || 1964,57 || 79,9
 Lesoto || 6,479 || 12,9640 || 50,0
 Libērija || 1,504 || 1,30320 || 115,4
 Lībija (***) || 0 || 0 || 0
 Madagaskara || 2429 || 2865,05 || 84,8
 Malāvija || 251,9 || 438,269 || 57,5
 Malaizija || 3,066 || 4,13620 || 74,1
 Mali || 663,7 || 655,957 || 101,2
 Mauritānija || 239,9 || 396,710 || 60,5
 Maurīcija || 31,65 || 40,3387 || 78,5
 Meksika || 12,66 || 17,0117 || 74,4
 Moldovas Republika || 10,66 || 16,2640 || 65,5
 Melnkalne || 0,6349 || 1,00000 || 63,5
 Maroka || 7,845 || 11,1215 || 70,5
 Mozambika || 31,95 || 38,5000 || 83,0
 Mjanma || 745,8 || 1227,61 || 60,8
 Namībija || 8,744 || 12,9640 || 67,4
 Nepāla || 85,32 || 125,865 || 67,8
 Jaunkaledonija || 133,4 || 119,332 || 111,8
 Jaunzēlande || 1,730 || 1,66400 || 104,0
 Nikaragva || 18,44 || 32,1974 || 57,3
 Nigēra || 543,2 || 655,957 || 82,8
 Nigērija (Abudža) || 214,8 || 202,198 || 106,2
 Norvēģija || 10,38 || 7,88100 || 131,7
 Pakistāna || 65,63 || 128,896 || 50,9
 Panama || 0,8445 || 1,30320 || 64,8
 Papua-Jaungvineja || 3,680 || 2,85144 || 129,1
 Paragvaja || 3776 || 5830,52 || 64,8
 Peru || 3,138 || 3,62420 || 86,6
 Filipīnas || 44,45 || 56,4420 || 78,8
 Krievija || 47,88 || 42,7350 || 112,0
 Ruanda || 696,0 || 836,494 || 83,2
 Samoa || 2,969 || 3,09549 || 95,9
 Saūda Arābija || 3,645 || 4,88700 || 74,6
 Senegāla || 610,3 || 655,957 || 93,0
 Serbija (Belgrada) || 83,27 || 114,460 || 72,8
 Sjerraleone || 6948 || 5646,66 || 123,0
 Singapūra || 1,990 || 1,64650 || 120,9
 Zālamana salas || 11,60 || 9,33521 || 124,3
 Dienvidāfrika || 6,702 || 12,9640 || 51,7
 Dienvidkoreja || 1473 || 1495,51 || 98,5
 Dienvidsudāna (Džuba) (***) || 0 || 0 || 0
 Šrilanka || 122,9 || 168,790 || 72,8
 Sudāna (Hartuma) || 5,479 || 7,25179 || 75,6
 Surinama || 2,649 || 4,30056 || 61,6
 Svazilenda || 7,019 || 12,9640 || 54,1
 Šveice (Berne) || 1,520 || 1,23260 || 123,3
 Šveice (Ženēva) || 1,536 || 1,23260 || 124,6
 Sīrija (***) || 0 || 0 || 0
 Taivāna || 33,79 || 39,1171 || 86,4
 Tadžikistāna || 4,274 || 6,20910 || 68,8
 Tanzānija || 1467 || 2088,16 || 70,3
 Taizeme || 32,88 || 40,5560 || 81,1
 Austrumtimora || 1,588 || 1,30320 || 121,9
 Togo || 545,3 || 655,957 || 83,1
 Trinidāda un Tobāgo || 6,945 || 8,30780 || 83,6
 Tunisija || 1,391 || 2,15770 || 64,5
 Turcija || 2,249 || 2,50700 || 89,7
 Turkmenistāna || 2,208 || 3,71412 || 59,4
 Uganda || 2459 || 3416,28 || 72,0
 Ukraina || 8,002 || 10,4165 || 76,8
 Apvienotie Arābu Emirāti (***) || 0 || 0 || 0
 ASV (Ņujorka) || 1,246 || 1,30320 || 95,6
 ASV (Vašingtona) || 1,212 || 1,30320 || 93,0
 Urugvaja || 26,25 || 26,7834 || 98,0
 Uzbekistāna || 1582 || 2727,73 || 58,0
 Vanuatu || 143,8 || 127,470 || 112,8
 Venecuēla || 7,313 || 8,19986 || 89,2
 Vjetnama || 15308 || 27406,9 || 55,9
 Rietumkrasts — Gazas josla || 5,344 || 4,73800 || 112,8
 Jemena || 239,9 || 280,286 || 85,6
 Zambija || 6,854 || 7,14850 || 95,9
 Zimbabve (***) || 0 || 0 || 0
(*) 1 EURO = x
vienības vietējā valūtā (izņemot USD
šādās valstīs: Kuba, Salvadora, Ekvadora, Libērija, Panama,
Kongo DR, Austrumtimora).
(**) Brisele = 100 %.
(***) Skaitļi nav
pieejami, ņemot vērā vietējo nestabilo situāciju vai
datu ticamības trūkumu.
(****) Piemēro
štata darbiniekiem Horvātijā ne ilgāk kā 18 mēnešus
pēc tās pievienošanās saskaņā ar Līguma par Horvātijas
pievienošanos 44. pantu.
NB! Ekonomiskā
paritāte jeb pirktspējas paritāte (PPP) ir: Naudas
vienību skaits, kas nepieciešams, lai iegādātos tās pašas
preces salīdzinājumā ar Briseli (pret EUR). Pirmajā
ailē norādītais skaitlis (PPP) ir valūtas maiņas
kursa (TX) un korekcijas koeficienta (CC) reizinājums.
Tādējādi korekcijas koeficienta aprēķina formula ir
šāda: CC = PPP (Eurostat dati) dalīts ar TX.
Darbiniekiem pienākošās summas aprēķina, izmantojot
nemainīgu PPP vērtību, kas sniegta šajā tabulā
— nevis katram darījumam reizinot CC ar darījuma dienas TX,
jo TX ir mainīgs, un līdz ar to tiktu iegūta
atšķirīga (nepareiza) PPP vērtība.
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka korekcijas
koeficientus, kurus no 2013. gada 1. jūlija piemēro
trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības
ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam.
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[4]
Iespējams, attiecas uz visām jomām un
darbībām.
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.3.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Lai ES ierēdņiem un citiem civildienesta
ierēdņiem nodrošinātu vienādu pirktspēju
neatkarīgi no viņu nodarbinātības vietas.
1.4.        Ilgums un
finansiālā ietekme
ý Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
–      Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2013. gada 1. jūlija,
–      pēc kura turpinās normāla darbība.
1.5.        Paredzētie
pārvaldības veidi[5]
ý Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība:
PMO
2.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
2.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·
Esošās budžeta pozīcijas
·      Priekšlikums finansiāli ietekmē visas budžeta pozīcijas,
kas ir saistītas ar personāla izdevumiem visā Komisijā un
EĀDD.
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…...….] || Dif./nedif. ([6]) || no EBTA[7] valstīm || no kandidātvalstīm[8] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || Eiropas Komisija: XX-01.01.02., 08.01.05.01., 19.01.04.02., 19.01.04.03., 21.01.04.01., 21.01.04.10. Eiropas Ārējās darbības dienests: 1100, 3000, 3001. || Nedif. || Nav || Nav || Nav || Nav
2.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
2.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 ĢD: <…….> ||
  Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — <….> ĢD || Apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 BGUEXX.010101 ||   || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || Nav pieejams
 BGUEXX.010102 ||   || -0,20 || -0,40 || -0,40 || -0,40 || -0,40 || -0,40 || -0,40 || Nav pieejams
 EĀDD – 3001. ||   || -0,05 || -0,10 || -0,10 || -0,10 || -0,10 || -0,10 || -0,10 || Nav pieejams
 EĀDD – 3000. ||   || -0,33 || -0,66 || -0,66 || -0,66 || -0,66 || -0,66 || -0,66 || Nav pieejams
 STARPSUMMA — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || -0,58 || -1,17 || -1,17 || -1,17 || -1,17 || -1,17 || -1,17 || Nav pieejams
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Citas pozīcijas: || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 ĢD: <…….> ||
  Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 BGUE- -08.010501 ||   || -0,02 || -0,04 || -0,04 || -0,04 || -0,04 || -0,04 || -0,04 || Nav pieejams
 BGUE- 19.010402 ||   || -0,00 || -0,00 || -0,00 || -0,00 || -0,00 || -0,00 || -0,00 || Nav pieejams
 BGUE- 19.010407 ||   || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || Nav pieejams
 BGUE- 21.010401 ||   || -0,02 || -0,03 || -0,03 || -0,03 || -0,03 || -0,03 || -0,03 || Nav pieejams
 BGUE- 21.010410 ||   || -0,04 || -0,09 || -0,09 || -0,09 || -0,09 || -0,09 || -0,09 || Nav pieejams
 BGUE- 19.010403 ||   || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || -0,01 || Nav pieejams
 STARPSUMMA — apropriācijas ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || (Saistību summa = maksājumu summa) || -0,09 || -0,19 || -0,19 || -0,19 || -0,19 || -0,19 || -0,19 || Nav pieejams
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || -0,68 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || Nav pieejams
 Maksājumi || -0,68 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || -1,35 || Nav pieejams
2.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
Priekšlikums/iniciatīva
neparedz izmantot darbības apropriācijas.
2.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
2.2.3.1.  Kopsavilkums
Priekšlikums/iniciatīva
paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu.
2.2.3.2.  Paredzamās vajadzības
pēc cilvēkresursiem
Priekšlikums/iniciatīva
neparedz cilvēkresursu izmantošanu.
2.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
Priekšlikums/iniciatīva
atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.
2.2.5.     Trešo personu iemaksas
Priekšlikums/iniciatīva
neparedz trešo personu līdzfinansējumu.
2.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus.
[1]               OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.
[2]               OV L 195, 18.7.2013., 3. lpp.
[3]               OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.
[4]               ABM – budžeta līdzekļu vadība pa
darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[5]               Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un
atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa
vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[6]               Dif. = diferencētās apropriācijas, nedif.
= nediferencētās apropriācijas
[7]               EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[8]               Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.