				|

		52013PC0159

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu /* COM/2013/0159 final - 2013/0087 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Līgumā par Eiropas Savienības
darbību ir noteikts pamatnoteikums attiecībā uz Savienības
finansējumu, proti, Savienības gada budžetam ir jāatbilst
daudzgadu finanšu shēmai (DFS). Nolūkā nodrošināt, ka finansējuma
apjoms kopējās lauksaimniecības politikas (KLP)
finansēšanai atbilst gada maksimālajiem apakšapjomiem ar tirgu
saistītiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem, kas 2. izdevumu
kategorijā noteikti regulā, kura Padomei jāpieņem
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību
312. panta 2. punktu, Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar
ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām
saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido
dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem[1], ir
paredzēts finanšu disciplīnas mehānisms. Saskaņā ar šo
mehānismu būtu jānosaka tiešo maksājumu līmeņa
korekcija, ja prognozes attiecībā uz tiešo maksājumu un ar tirgu
saistītu izdevumu finansēšanu, ņemot vērā
jebkādus finanšu pārvedumus starp Eiropas Lauksaimniecības
garantiju fondu (ELGF) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku
attīstībai (ELFLA), rāda, ka tiks pārsniegti finanšu
shēmā noteiktie gada maksimālie apakšapjomi 2. izdevumu
kategorijā.
Sagatavojot 2014. gada budžeta projektu,
pirmās budžeta aplēses par tiešajiem maksājumiem un ar tirgu
saistītajiem izdevumiem liecināja, ka pēc finanšu
pārvedumiem starp ELGF un ELFLA 2. izdevumu kategorijas
maksimālie apakšapjomi 2014. gadam varētu tikt pārsniegti.
Tāpēc tiešo maksājumu līmenis būtu jāsamazina,
lai nepārsniegtu maksimālo apjomu.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija
ir sagatavojusi priekšlikumu par korekcijas likmi tiešajiem maksājumiem
attiecībā uz 2013. kalendāro gadu, kas Eiropas Parlamentam
un Padomei jāpieņem līdz 2013. gada 30. jūnijam
saskaņā ar 11. panta 1. punktu Regulā
(EK) Nr. 73/2009, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (ES) Nr. 671/2012[2]. Tomēr, ja šī
korekcijas likme līdz 2013. gada 30. jūnijam netiks
noteikta, Komisija to noteiks saskaņā ar 18. panta
4. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1290/2005 par
kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[3].

Papildus korekcijas likmes noteikšanai, kas
paredzēta šajā regulā, Regulas (EK) Nr. 1290/2005
18. panta 5. punkts ļauj Komisijai arī iesniegt
priekšlikumu par šīs likmes pielāgošanu, pamatojoties uz tās
rīcībā esošu jaunu informāciju. Komisija
pārskatīs savas prognozes par ar tirgu saistītiem izdevumiem un
tiešajiem maksājumiem, 2013. gada oktobrī gatavojot
2014. gada budžeta projekta grozījumu vēstuli, un, ja
vajadzīgs, ierosinās pielāgot korekcijas likmi. Padome var
pielāgot korekcijas likmi līdz 2013. gada 1. decembrim.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Ar šo priekšlikumu īsteno noteikumus, kas
paredzēti Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantā un Padomes
Regulas (EK) Nr. 1290/2005 18. pantā. Iepriekšēja
apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes
novērtējuma sagatavošana nebija nepieciešama.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Šajā priekšlikumā tiek noteikta
finanšu disciplīnas korekcijas procentu likme 2013. kalendārajam
gadam.
Ņemot vērā, ka
attiecībā uz tiešajiem maksājumiem dalībvalstīm ir
iespēja veikt novēlotus maksājumus lauksaimniekiem ārpus
regulējumā noteiktā maksājumu perioda, kā arī
ņemot vērā, ka finanšu disciplīnas korekcijas likme
dažādos kalendārajos gados varētu atšķirties, finanšu
disciplīnai nevajadzētu atšķirīgi ietekmēt
lauksaimniekiem piešķiramo tiešo maksājumu apjomu atkarībā
no tā, kad dalībvalstis veic maksājumu lauksaimniekiem.
Tāpēc, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret
lauksaimniekiem, korekcijas likmi vajadzētu piemērot tām tiešo
maksājumu summām, kuras lauksaimniekiem piešķiramas
saskaņā ar tikai 2013. kalendārajā gadā
iesniegtiem atbalsta pieteikumiem neatkarīgi no tā, kad faktiski tiks
veikts maksājums lauksaimniekam.
KLP problēma joprojām ir tiešo
maksājumu nevienlīdzīgs sadalījums starp maziem un lieliem
saņēmējiem. Šajā regulā tiek ierosināts
piemērot finanšu disciplīnas korekcijas likmi summām, kas
pārsniedz EUR 5000, lai šādā veidā palīdzētu
līdzsvarot maksājumu sadalījumu. Tas atbilst tam, kas KLP
reformas kontekstā attiecībā uz finanšu disciplīnu ir
ierosināts 8. pantā Komisijas priekšlikumā par Regulu (ES),
ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem
maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās
lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām[4].
Bulgārijā, Rumānijā,
kā arī Horvātijā – stājoties spēkā
pievienošanās līgumam un sākot ar spēkā
stāšanās datumu –, notiek pakāpeniska tiešo maksājumu ieviešana
2013. kalendārajā gadā. Tāpēc šīm valstīm
finanšu disciplīnu nepiemēros.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Finanšu disciplīnas korekcijas likmes
aprēķināšana ir daļa no 2014. gada budžeta projekta
sagatavošanas, lai 2014. gadam netiktu pārsniegts 2. izdevumu
kategorijā noteiktais ar tirgu saistīto izdevumu un tiešo
maksājumu maksimālais apakšapjoms pēc finanšu pārvedumiem
starp ELGF un ELFLA, kā noteikts Eiropadomes secinājumos
(2013. gada 7./8. februāris) par daudzgadu finanšu shēmu[5].
Saskaņā ar minētajiem secinājumiem rezerve krīzes
situācijām ir iekļauta 2. izdevumu kategorijā, un
tā tiks izveidota, katra gada sākumā ar finanšu disciplīnas
mehānismu piemērojot samazinājumu tiešajiem maksājumiem.
Pirmās aplēses par budžeta
apropriācijām tiešajam atbalstam un ar tirgu saistītajiem
izdevumiem norādīja uz nepieciešamību par
EUR 1471,4 miljoniem samazināt to tiešo maksājumu
kopējo apjomu, ko lauksaimniekiem var piešķirt
2013. kalendārajam gadam, šajā nolūkā izmantojot
finanšu disciplīnu, lai 2014. finanšu gadam nepārsniegtu
maksimālo apakšapjomu, kas noteikts Eiropadomes secinājumos
(2013. gada 7./8. februāris) par daudzgadu finanšu shēmu,
no kura atņemtas summas, kas ELFLA darītas pieejamas
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 10. panta
b) punktu un 136. pantu un 52. pantu Komisijas priekšlikumā
par Regulu (ES), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem
paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar
kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām.
Samazinājumā saskaņā ar finanšu disciplīnu ietver
arī EUR 424,5 miljonus, kas nepieciešami, lai izveidotu rezerves
krīzes situācijām.
Izsakot to procentos, finanšu disciplīnas
korekcijas likme, kas nepieciešama, lai netiktu pārsniegts
maksimālais apjoms, ir 4,981759 %. Tā ir
aprēķināta, ņemot vērā, ka tā
piemērojama ne visās dalībvalstīs un tikai summām, kas
pārsniedz EUR 5000.
Piemērojot šo korekcijas likmi,
samazināsies tiešo maksājumu apjomi budžeta pozīcijās, kas
aptver izdevumus saistībā ar atbalsta pieteikumiem, ko lauksaimnieki
iesnieguši 2013. kalendārajam gadam (2014. finanšu gads).
Kopējais samazinājums, piemērojot finanšu disciplīnu, ir
EUR 1471,4 miljoni.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Pašreizējā posmā
piesardzības dēļ finanšu disciplīnas korekcijas likme, kas
ierosināta šajā regulā, pamatojas uz Eiropadomes
secinājumiem (2013. gada 7./8. februāris) par daudzgadu
finanšu shēmu. Finanšu disciplīnas likmes galīgais
aprēķins būs atkarīgs no maksimālā apakšapjoma,
kas noteikts 2. izdevumu kategorijā Padomes Regulā, ar ko nosaka
daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un no Eiropas Parlamenta,
Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par sadarbību budžeta
jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.
2013/0087 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Regulā (EK) Nr. 73/2009
paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu
attiecībā uz 2013. kalendāro gadu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
[ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],]
[ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[7],]
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Padomes 2009. gada
19. janvāra Regulas (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus
noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar
kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta
shēmas lauksaimniekiem([8]), 11. panta
1. punktā ir noteikts, ka 2014. finanšu gadā summas ar
tirgu saistītu izdevumu finansēšanai un kopējās lauksaimniecības
politikas (KLP) tiešajiem maksājumiem nedrīkst pārsniegt
maksimāli pieļaujamos gada apjomus, kas noteikti, piemērojot
regulu, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar Līguma par
Eiropas Savienības darbību 312. panta 2. punktu. Regulas
(EK) Nr. 73/2009 11. panta 1. punktā ir noteikts arī,
ka tiešo maksājumu korekcija (finanšu disciplīna) jānosaka, ja
prognozes attiecībā uz tiešo maksājumu un ar tirgu saistīto
izdevumu finansēšanu, kuras palielina par summām, ko iegūst,
piemērojot minētās regulas 10.c pantu un 136. pantu,
bet pirms minētās regulas 10.a panta piemērošanas un
neņemot vērā EUR 300 000 000 rezervi, liecina, ka
gada maksimāli pieļaujamais apjoms tiks pārsniegts.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta
2. punktu Eiropas Parlamentam un Padomei minētā korekcija
jānosaka līdz 30. jūnijam, pamatojoties uz Komisijas
priekšlikumu, ko iesniedz ne vēlāk kā tā
kalendārā gada 31. martā, uz kuru korekcija attiecas.
(2)       Prognozes par tiešajiem
maksājumiem un ar tirgu saistītiem izdevumiem, kas iegūtas,
sagatavojot 2014. gada budžeta projektu, liecina, ka ir iespējams, ka
Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) gada maksimāli
pieļaujamais apjoms attiecībā uz 2014. finanšu gadu tiks
pārsniegts, ņemot vērā nepieciešamību izveidot rezervi
krīzes situācijām, kas minēta Eiropadomes secinājumos
(2013. gada 7./8. februāris) par daudzgadu finanšu shēmu.
Tāpēc būtu jānosaka korekcijas likme tiem tiešajiem
maksājumiem, kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 73/2009
I pielikumā.
(3)       Parasti lauksaimnieki, kuri
iesniedz atbalsta pieteikumu tiešajiem maksājumiem vienam
kalendārajam gadam (N), maksājumu saņem noteikta maksājumu
perioda laikā finanšu gadā (N+1). Tomēr dalībvalstīm
ir iespēja zināmās robežās veikt novēlotus
maksājumus lauksaimniekiem pēc šī maksājumu perioda. Šādi
novēloti maksājumi var notikt turpmākā finanšu gadā
neierobežotu laiku. Piemērojot finanšu disciplīnu konkrētam
kalendārajam gadam, korekcijas likmi nevajadzētu piemērot
maksājumiem, attiecībā uz kuriem atbalsta pieteikumi ir
iesniegti nevis tajā kalendārajā gadā, kuram piemēro
finanšu disciplīnu, bet citos kalendārajos gados. Tāpēc,
lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem, ir
piemēroti noteikt, ka korekcijas likme būtu piemērojama
maksājumiem, attiecībā uz kuriem atbalsta pieteikumi ir
iesniegti tajā kalendārajā gadā, kuram piemēro finanšu
disciplīnu, neatkarīgi no tā, kad atbalstu izmaksā
lauksaimniekiem.
(4)       Finanšu disciplīnas
mehānisms līdz ar modulāciju tika ieviests ar 2003. gada
KLP reformu. Abi instrumenti paredzēja lauksaimniekiem piešķiramo
tiešo maksājumu summas lineāru samazinājumu. Ņemot vērā
ietekmi, ko rada tiešo maksājumu nevienlīdzīgais sadalījums
starp maziem un lieliem saņēmējiem, summām, kas
pārsniedz EUR 5000, ir piemērota modulācija, lai
panāktu maksājumu līdzsvarotāku sadalījumu.
Attiecībā uz 2013. kalendāro gadu Regulas (EK)
Nr. 73/2009 10.a pantā minētajā tiešo maksājumu
korekcijā joprojām paredzēts tāds pats izņēmums
kā modulācijā. Finanšu disciplīna būtu
jāpiemēro tādā pašā veidā, lai arī tā
palīdzētu virzīties uz maksājumu līdzsvarotāku
sadalījumu, tāpēc ir piemēroti noteikt, ka korekcijas likmi
piemēro tikai summām, kas pārsniedz EUR 5000.
(5)       Regulas (EK) Nr. 73/2009
11. panta 3. punktā noteikts, ka saskaņā ar
minētās regulas 121. pantā paredzēto
palielinājumu grafika piemērošanu visiem tiešajiem maksājumiem,
kas piešķirti jaunajās dalībvalstīs minētās
regulas 2. panta g) punkta izpratnē, finanšu disciplīnu
jaunajām dalībvalstīm nevajadzētu piemērot līdz
tā kalendārā gada sākumam, attiecībā uz kuru
jaunajās dalībvalstīs piemērojamais tiešo maksājumu
līmenis ir vismaz vienāds ar šādu tad piemērojamo
maksājumu līmeni pārējās dalībvalstīs. Uz
tiešajiem maksājumiem 2013. kalendārajā gadā
Bulgārijā un Rumānijā joprojām attiecas
palielinājumu grafika piemērošana, tāpēc ar šo regulu
nosakāmo korekcijas likmi nevajadzētu piemērot maksājumiem
lauksaimniekiem minētajās dalībvalstīs.
(6)       Regula (EK) Nr. 73/2009
ir pielāgota ar Horvātijas Pievienošanās aktu. Grozījumi,
kurus izraisa minētā pielāgošana, stāsies spēkā
tikai tad, kad stāsies spēkā Līgums par Horvātijas pievienošanos,
un to spēkā stāšanās diena ir minētā līguma
spēkā stāšanās diena. Uz Horvātiju
2013. kalendārajā gadā attiecas Regulas (EK)
Nr. 73/2009 121. pantā paredzētā palielinājumu
grafika piemērošana, tāpēc ar šo regulu nosakāmo korekcijas
likmi nevajadzētu piemērot maksājumiem Horvātijas
lauksaimniekiem, kad tā pievienosies ES un sākot ar
pievienošanās dienu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
1.           Tās lauksaimniekiem
piešķiramās tiešo maksājumu summas Regulas (EK) Nr. 73/2009
2. panta d) punkta izpratnē, kas attiecībā uz
2013. kalendārajam gadam iesniegtiem atbalsta pieteikumiem pārsniedz
EUR 5000, samazina par 4,981759 %.
2.           Šā panta
1. punktā minētais samazinājums neattiecas uz
Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Regulas 1. panta 2. punktu
Horvātijai piemēro, stājoties spēkā Horvātijas
Pievienošanās līgumam un no tā spēkā
stāšanās dienas.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
 FINANŠU PĀRSKATS || FS/13/283098
 6.15.2013.1
   || DATUMS: 11.03.2013
 1. || BUDŽETA POZĪCIJA: Sk. budžeta prognozi pēc korekcijas (iepriekš modulācija) un finanšu disciplīnas pa turpmākajām pozīcijām: 05 03 01 01 (SPS) 05 03 01 02 (SAPS) 05 03 01 03 (Atsevišķs maksājums attiecībā uz cukuru) 05 03 01 04 (Atsevišķs maksājums par augļiem un dārzeņiem) 05 03 01 05 (Īpašs atbalsts, 68. pants – atdalītais maksājums) 05 03 01 06 (Atsevišķs maksājums par mīkstajiem augļiem) 05 03 02 06 (Piemaksa par zīdītājgovīm) 05 03 02 07 (Papildu valsts piemaksa par zīdītājgovīm) 05 03 02 13 (Piemaksa par aitām un kazām) 05 03 02 14 (Papildu piemaksa par aitām un kazām) 05 03 02 28 (Atbalsts attiecībā uz zīdtārpiņiem) 05 03 02 39 (Papildu summa cukurbiešu un cukurniedru ražošanai) 05 03 02 40 (Platībatkarīgais atbalsts attiecībā uz kokvilnu) 05 03 02 44 (Īpašs atbalsts, 68. pants – saistīts maksājums) 05 03 02 50 (POSEI – Kopienas atbalsta programmas) 05 03 02 52 (POSEI – Egejas jūras salas) Pozīcija krīzes situāciju rezervei   || APROPRIĀCIJAS:     30 107     milj. €   7 302     milj. €      274     milj. €        12     milj. €      473     milj. €        11     milj. €      882     milj. €        47     milj. €        21     milj. €          7     milj. €        0,5    milj. €        20     milj. €      230     milj. €      987     milj. €      406     milj. €        19     milj. € 424,5       milj. €
 2. || NOSAUKUMS:   Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2013. kalendāro gadu
 3. || JURIDISKAIS PAMATS:   Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts
 4. || MĒRĶI: Ar šo regulu nosaka finanšu disciplīnas korekcijas likmi, kas piemērojama tām lauksaimniekiem piešķiramo tiešo maksājumu summām, kas attiecībā uz par 2013. kalendāro gadu iesniegtiem pieteikumiem pārsniedz EUR 5 000.
 5. || FINANSIĀLĀ IETEKME || 12 MĒNEŠU PERIODS (miljonos EUR) || KĀRTĒJAIS, 2013. FINANŠU GADS (miljonos EUR) || NĀKAMAIS, 2014. FINANŠU GADS (miljonos EUR)
 5.0 || IZDEVUMI -               KO SEDZ NO ES BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES PASĀKUMI) -               VALSTU IESTĀDES -               CITI || -1 471,4 + 424,5 || n.p. || -1 471,4 + 424,5
 5.1 || IEŅĒMUMI -               ES PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/MUITAS NODOKĻI) -               VALSTS ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || PAREDZAMIE IZDEVUMI ||   ||   ||   ||
 5.1.1 || PAREDZAMIE IEŅĒMUMI ||   ||   ||   ||
 5.2 || APRĒĶINA METODE: Skatīt piezīmes
 6.0 || VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? || n.p.
 6.1 || VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? || n.p.
 6.2 || VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? || NĒ
 6.3 || VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? || NĒ
 PIEZĪMES:   Finanšu disciplīnas korekcijas likmes aprēķins pamatojas uz Eiropadomes secinājumiem (2013. gada 7./8. februāris) par daudzgadu finanšu shēmu. Tomēr galīgā ietekme uz budžetu būs atkarīga no 2. izdevumu kategorijā noteiktā maksimālā apakšapjoma, kas noteikts Padomes Regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, un Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.   Pirmās aplēses par budžeta apropriācijām tiešajiem maksājumiem un ar tirgu saistītiem izdevumiem 2014. gada budžeta projektam liecināja, ka, izmantojot finanšu disciplīnu, par EUR 1 471,4 miljoniem jāsamazina to tiešo maksājumu kopsumma, ko lauksaimniekiem var piešķirt attiecībā uz 2013. kalendāro gadu, lai netiktu pārsniegts ELGF neto maksimālais apjoms 2014. finanšu gadam un lai izveidotu rezervi krīzes situācijām (EUR 424,5 miljoni). Nepieciešamā finanšu disciplīnas korekcijas likme ir 4,981759 %.   Korekcijas likme ir aprēķināta, ņemot vērā veiktās aplēses attiecībā uz katru tiešo maksājumu shēmu, uz kuru attiecas finanšu disciplīna, un attiecībā uz katru dalībvalsti, izņemot Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju, par tādu lauksaimniekiem piešķiramo tiešo maksājumu īpatsvaru, kuri nepārsniedz EUR 5000. Tā kā Bulgārijā, Rumānijā, kā arī Horvātijā – pēc pievienošanās ES un sākot ar pievienošanās datumu –, notiek pakāpeniska tiešo maksājumu ieviešana 2013. kalendārajā gadā, finanšu disciplīnu tām nepiemēro.   Aplēstais samazinājums, ko panāk ar finanšu disciplīnu, pa budžeta pozīcijām ir šāds.   05 03 01 01 (SPS)                                                                                ||          1 172,3  milj. €
 05 03 01 02 (SAPS)                                                                                || 160,5  milj. €
 05 03 01 03 (Atsevišķs maksājums attiecībā uz cukuru)                                                        || 9,5  milj. €
 05 03 01 04 (Atsevišķs maksājums par augļiem un dārzeņiem)                                                   || 0,35 milj. €
 05 03 01 05 (Īpašs atbalsts, 68. pants – atdalītais maksājums)         ||            19,9  milj. €
 05 03 01 06 (Atsevišķs maksājums par mīkstajiem augļiem)                                               ||                 0,2  milj. €
 05 03 02 06 (Piemaksa par zīdītājgovīm)                                                         || 38,7  milj. €
 05 03 02 07 (Papildu valsts piemaksa par zīdītājgovīm)                          || 2,4  milj. €
 05 03 02 13 (Piemaksa par aitām un kazām)                                                     || 0,3  milj. €
 05 03 02 14 (Papildu piemaksa par aitām un kazām)                             || 0,2  milj. €
 05 03 02 28 (Atbalsts attiecībā uz zīdtārpiņiem)                                                               || 0,0  milj. €
 05 03 02 39 (Papildu summa cukurbiešu un cukurniedru ražošanai)                    || 1,1  milj. €
 05 03 02 40 (Platībatkarīgais atbalsts attiecībā uz kokvilnu)                                                              || 11,6  milj. €
 05 03 02 44 (Īpašs atbalsts, 68. pants – saistīts maksājums)                       || 39,5  milj. €
 05 03 02 50 (POSEI – Kopienas atbalsta programmas)                       || 14,5  milj. €
 05 03 02 52 (POSEI – Egejas jūras salas)                                                     || 0,3  milj. €
   ||
ELGF neto maksimālais
  apjoms 2014. finanšu gadam ir aprēķināts, pamatojoties uz
  maksimālo apakšapjomu, kas noteikts ar tirgu saistītiem izdevumiem
  un tiešajiem maksājumiem 2. izdevumu kategorijā
  saskaņā ar Eiropadomes secinājumiem (2013. gada
  7./8. februāris) 2014. finanšu gadam, pēc tam, kad
  tikušas atņemtas finanšu pārvedumu starp ELGF un ELFLA summas
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 10. panta b) punktu
  un 136. pantu un saskaņā ar 52. pantu Komisijas
  priekšlikumā par Regulu (ES), ar ko izveido noteikumus par
  lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic
  saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas
  atbalsta shēmām.
Ierosinātajai regulai ir
  ietekme uz budžetu tādējādi, ka pirmās aplēses par
  budžeta apropriācijām tiešajiem maksājumiem (pirms ņemta
  vērā finanšu disciplīna) ir samazinātas par iepriekš
  norādītajām summām pēc tam, kad piemērota
  šajā regulas projektā ierosinātā korekcijas likme.
  Tāpēc 2014. gada budžeta projektam pieprasītās
  apropriācijas nodaļai 05 03 (Tiešie atbalsti), kā šā
  finanšu pārskata 1. punktā norādīts budžeta
  pozīcijām, uz kurām attiecas finanšu disciplīna,
  nodrošina atbilstību ELGF neto maksimālajam apjomam
  2014. finanšu gadam un krīzes situāciju rezerves summas
  izveidošanu.
[1]               OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.
[2]               OV L 204, 31.7.2012., 11. lpp.
[3]               OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.
[4]               COM(2011) 625/2, 19.10.2011.
[5]               EUCO 37/13, 2013. gada 8. februāris.
[6]               OV C […], […], […] lpp.
[7]               OV C […], […], […] lpp.
[8]               OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.


				|

		52013PC0417

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza atsevišķas regulas zivsaimniecības un dzīvnieku veselības jomā, pamatojoties uz Majotas statusa maiņu attiecībā uz Savienību /* COM/2013/0417 final - 2013/0191 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Eiropadome ar Lēmumu 2012/419/ES[1], ko piemēro no
2014. gada 1. janvāra, grozīja statusu, kas Majotai
noteikts attiecībā uz Savienību. Tādējādi Majota
no minētā datuma vairs nebūs aizjūras teritorija un kļūs
par tālāko reģionu LESD 349. panta un 355. panta
1. punkta nozīmē. Savienības tiesības Majotai tiks
piemērotas no 2014. gada 1. janvāra.
Šajā priekšlikumā ņemti
vērā Francijas iestāžu lūgumi grozīt Savienības acquis,
nosakot īpašus pasākumus, kas piemērojami Majotai
tādās jomās kā zivsaimniecība un dzīvnieku
veselība.
Izvērtējot situāciju,
noskaidrojās, ka Majotas ūdeņu jutīgais bioloģiskais
stāvoklis ir jāaizsargā, un tāpēc ūdeņi ap
Majotu jāiekļauj 1998. gada 30. marta Regulas (EK)
Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos
līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai,
piemērošanas jomā. Dažās jomās Francijai nepieciešams
papildu laiks, lai attiecībā uz Majotu nodrošinātu
atbilstību Savienības acquis. Tas jo īpaši attiecas uz
reģistrācijas un kontroles pienākumiem zvejniecības
jomā, ciktāl tie attiecas uz atsevišķiem kuģiem, kas
darbojas izklaidus ap visu salu bez piesaistes konkrētai izkraušanas
vietai.
Tā kā Majotai patlaban nav
rūpnieciskās jaudas dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu
pārstrādei, dzīvnieku veselības jomā šķiet
pamatoti piešķirt papildu laiku tam, lai nodrošinātu atbilstību
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra
Regulai (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības
aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes
blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti
cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK)
Nr. 1774/2002.
Vienkāršības un procesa
paātrināšanas labad tika nolemts, ka būtu lietderīgi
neizstrādāt atsevišķu priekšlikumu katram attiecīgajam
aktam, bet, ja tas ir juridiski iespējams, vairāku aktu
grozījumus apvienot vienā priekšlikumā. Visi šajā
dokumentā ierosinātie grozījumi attiecas uz regulām, un
tiem piemēro parasto likumdošanas procedūru (LESD 289. panta
1. punkts un 294. pants).
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Komisija neveica
ietekmes novērtējumu. Tomēr, izskatot dažādus
jautājumus un jo īpaši Francijas lūgumus, Komisija
sazinājās ar valstu un reģionālo iestāžu
pārstāvjiem, lai varētu labāk izvērtēt īpašo
pasākumu pamatojumu.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Saskaņā
ar LESD 43. panta 2. punktu Eiropas Parlaments un Padome ir
pilnvaroti izstrādāt noteikumus, kas vajadzīgi kopējās
zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai.
Ievērojot šo
juridisko pamatu un ņemot vērā Majotas īpašo stāvokli,
kas īsumā izklāstīts iepriekš un sīkāk
iztirzāts projekta apsvērumos, ir ierosināts grozīt
četras Padomes regulas ar zivsaimniecību saistītās
jomās:
- Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK)
Nr. 850/98, lai iekļautu tās darbības jomā
ūdeņus ap Majotu un aizliegtu izmantot riņķvadus tunzivju
un tunzivjveidīgo zivju baros 24 jūdžu robežās no salas
pamatlīnijām, lai aizsargātu lielo migrējošo zivju barus
Majotas salas tuvumā,
- Padomes 1999. gada 17. decembra
Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un
akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju,
- Padomes 2002. gada 20. decembra
Regulu (EK) Nr. 2371/2002, lai paredzētu īpašus
pasākumus attiecībā uz flotes reģistru un piekļuves režīmu,

- Padomes 2004. gada 30. marta
Regulu (EK) Nr. 639/2004, lai noteiktu, ka Majotas ostās
reģistrētās flotes jaudas robežlīmenis ir paredzēts
attīstības plānā, ko Francija iesniedza Indijas okeāna
tunzivju komisijai (IOTC), un atļautu Francijai palielināt
tās floti, ciktāl tas nepieciešams minētā
attīstības plāna mērķu izpildei,
- Padomes 2009. gada 20. novembra
Regulu (EK) Nr. 1224/2009, lai paredzētu pārejas
pasākumus un pagaidu atkāpes no konkrētiem noteikumiem, kas
attiecas uz zvejas kuģu kontroli, tādējādi sekmējot
pakāpenisku atbilstības nodrošināšanu Savienības kontroles
pienākumiem un minētās regulas mērķiem.
Saskaņā
ar LESD 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlaments
un Padome ir tiesīgi pieņemt veterinārijas un
fitosanitārijas pasākumus, kuru tiešais mērķis ir
sabiedrības veselības aizsardzība.
Ievērojot šo
juridisko pamatu, ir ierosināts grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes
2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, lai
Francijai attiecībā uz Majotu noteiktu piecu gadu pārejas
periodu, kura laikā tā varētu izveidot infrastruktūru, kas
nepieciešama, lai varētu identificēt dzīvnieku izcelsmes
blakusproduktus, rīkoties ar tiem un tos pārvadāt,
apstrādāt un likvidēt.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Eiropas
Savienības budžetu.
2013/0191 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar kuru groza atsevišķas regulas
zivsaimniecības un dzīvnieku veselības jomā, pamatojoties
uz Majotas statusa maiņu attiecībā uz Savienību
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],

ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[3],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Eiropadome ar Lēmumu 2012/419/ES[4], ko piemēro no
2014. gada 1. janvāra, grozīja statusu, kas Majotai
noteikts attiecībā uz Savienību. Tādējādi Majota
no minētā datuma vairs nebūs aizjūras teritorija un
kļūs par tālāko reģionu LESD 349. panta un
355. panta 1. punkta nozīmē. Savienības tiesības
Majotai tiks piemērotas no 2014. gada 1. janvāra.
Pamatojoties uz Majotas īpašo stāvokli, vairākās jomās
ir lietderīgi paredzēt īpašus pasākumus.
(2)
Zivsaimniecības un dzīvnieku
veselības jomā būtu jāgroza šādas regulas.
(3)
Attiecībā uz Padomes 1998. gada
30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu
saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu
mazuļu aizsardzībai[5],
šīs regulas darbības jomā būtu jāiekļauj Majotas
ūdeņi un 24 jūdžu robežās no salas
pamatlīnijām būtu jāizliedz izmantot riņķvadus
tunzivju un tunzivjveidīgo zivju baros, lai aizsargātu lielo
migrējošo zivju barus Majotas salas tuvumā.
(4)
Attiecībā uz Padomes 1999. gada
17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības
un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju[6], ņemot vērā to,
ka Majotas tirdzniecības shēmas ir ļoti sadrumstalotas un nav pietiekami
attīstītas, zivsaimniecības produktu marķēšanas
noteikumu piemērošana mazumtirgotājiem radītu slogu, kas nav
samērīgs ar patērētājam sniegto informāciju.
Tāpēc ir lietderīgi paredzēt pagaidu atkāpi no
noteikumiem attiecībā uz tādu zivsaimniecības produktu
marķēšanu, kas galapatērētājam Majotā tiek
piedāvāti mazumtirdzniecībā.
(5)
Attiecībā uz Padomes 2002. gada
20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības
resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā
ar kopējo zivsaimniecības politiku[7]
būtu jāparedz īpaši pasākumi saistībā ar flotes
reģistru un piekļuves režīmu.
(6)
Pirmkārt, ievērojamu daļu flotes,
kas kuģo ar Francijas karogu un kā darbības vieta ir Francijas
Majotas departamentā, veido kuģi, kuru garums nesasniedz
9 metrus un kuri darbojas izklaidus ap visu salu bez piesaistes
konkrētām izkraušanas vietām, un kuri vēl ir
jāidentificē, jāmēra un jāaprīko ar
obligātajām drošības ierīcēm, lai tos varētu
iekļaut Savienības zvejas kuģu reģistrā;
tāpēc Francija nevarēs pabeigt reģistru līdz
2016. gada 31. decembrim. Tomēr Francijai vajadzētu ieviest
pagaidu flotes reģistru, kas garantētu šā flotes segmenta
kuģu obligāto identifikāciju, lai izvairītos no
neoficiālu zvejas kuģu skaita palielināšanās.
(7)
Otrkārt, lai aizsargātu jutīgo
bioloģisko stāvokli ūdeņos ap Majotu un saglabātu
šīs salas vietējo ekonomiku, ņemot vērā tās
strukturālo, sociālo un ekonomisko stāvokli, minētajos
ūdeņos ir jāierobežo dažas šīs salas ostās
reģistrētu kuģu zvejas darbības.
(8)
Attiecībā uz Padomes 2004. gada
30. marta Regulu (EK) Nr. 639/2004 par Kopienas
attālākajos reģionos reģistrēto zvejas flošu
pārvaldību[8]
ar Majotu saistītā īpatnība ir tāda, ka tās
flotei nav noteikts mērķis saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 2371/2002, kas atsaucas uz daudzgadu vadības programmu 1997.–2002. gadam.
No zvejas resursu saglabāšanas viedokļa flotu zvejas jaudu ir
lietderīgi saglabāt esošajos līmeņos, jo īpaši
segmentā, kuru veido lieli kuģi ar lielu zvejas jaudu. Tomēr,
ņemot vērā to, ka Francija Indijas okeāna tunzivju
komisijai (IOTC) iesniedza attīstības plānu, kurā
norādīts gaidāmais Majotā bāzētās flotes
palielinājums, un neviena IOTC līgumslēdzēja puse,
tostarp Savienība, pret to nav iebildusi, ir lietderīgi
attiecībā uz mazākiem kuģiem šā plāna
mērķus izmantot kā Majotas ostās reģistrētās
flotes jaudas robežlīmeņus un ļaut Francijai palielināt
tās floti, ciktāl tas nepieciešams minētā
attīstības plāna mērķu izpildei.
(9)
Attiecībā uz Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009,
ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz
dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri
nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ
Regulu (EK) Nr. 1774/2002[9],
būtu jānorāda, ka Majotai nav dzīvnieku izcelsmes
blakusproduktu pārstrādei nepieciešamās rūpnieciskās
jaudas. Tāpēc ir lietderīgi Francijai noteikt piecu gadu
pārejas periodu tādas infrastruktūras izveidei, kas
nepieciešama, lai Majotā varētu identificēt dzīvnieku
izcelsmes blakusproduktus, rīkoties ar tiem un tos pārvadāt,
apstrādāt un likvidēt, pilnībā ņemot
vērā Regulu (EK) Nr. 1069/2009.
(10)
Attiecībā uz Padomes 2009. gada 20. novembra
Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles
sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK)
Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK)
Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK)
Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK)
Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un
atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK)
Nr. 1966/2006[10],
var noprast, ka Francija līdz dienai, kad Majota kļūs par
tālāko reģionu, nevarēs nodrošināt visu
Savienības kontroles pienākumu izpildi attiecībā uz Majotas
flotes segmentu “Majota. Pelaģiskās un bentiskās sugas. Garums
< 9 m”. Šā segmenta kuģi ir darbojas izklaidus ap visu
salu bez piesaistes konkrētām izkraušanas vietām, un tie
vēl ir jāidentificē. Turklāt ir jāapmāca
zvejnieki un kontrolieri un jāizveido piemērota
administratīvā un fiziskā infrastruktūra. Tāpēc
attiecībā uz šo flotes segmentu visos posmos “no kuģa līdz
tirgum” ir nepieciešams noteikt pagaidu atkāpi no konkrētiem
noteikumiem par zvejas kuģu kontroli un tehniskajiem parametriem,
jūrā veicamajām darbībām, zvejas rīkiem un
nozveju. Tomēr, lai sasniegtu vismaz dažus no svarīgākajiem
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 mērķiem, Francijai būtu
jāizveido valsts kontroles sistēma, ar kuras palīdzību
tā varētu kontrolēt un pārraudzīt šā flotes
segmenta darbības un izpildīt Savienības starptautiskos
ziņošanas pienākumus.
(11)
Tāpēc attiecīgi būtu
jāgroza Regula (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 104/2000, (EK)
Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 639/2004, (EK) Nr. 1069/2009 un (EK)
Nr. 1224/2009,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 850/98
Regulu (EK) Nr. 850/98 groza
šādi:
(1)
regulas 2. panta 1. punkta
h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“h)     8. reģions
Visi tie ūdeņi pie Francijas
departamentu Reinjonas un Majotas krastiem, uz kuriem attiecas Francijas
suverenitāte vai jurisdikcija.”;
(2)
pēc 34. panta iekļauj šādu
34.a pantu:
“34.a pants
Zvejas darbību ierobežojumi
24 jūdžu zonā ap Majotas salu
Kuģiem ir aizliegts izmantot
riņķvadus tunzivju un tunzivjveidīgo zivju baros apgabalos, kas
atrodas 24 jūdžu robežās no Majotas salas krastiem, mērot
no pamatlīnijām, no kurām mērīti teritoriālie ūdeņi.”
2. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 104/2000
Regulas (EK) Nr. 104/2000
4. pantā pēc 3. punkta iekļauj šādu
3.a punktu:
“3.a      Līdz 2016. gada
16. decembrim 1., 2. un 3. punkts neattiecas uz produktiem, ko
piedāvā pārdošanai mazumtirdzniecībā
galapatērētājam Majotā.”
3. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2371/2002
Regulu (EK) Nr. 2371/2002 groza
šādi:
(1)
regulas 15. pantam pievieno šādu
5. un 6. punktu:
“5.     Atkāpjoties no 1. punkta,
Francija līdz 2016. gada 31. decembrim ir atbrīvota no
pienākuma iekļaut tās Savienības zvejas kuģu
reģistrā kuģus, kuru lielākais garums nesasniedz
9 metrus un kuru darbības vieta ir Majotā.
6.      Francija līdz 2016. gada
31. decembrim uztur pagaidu reģistru, kur iekļauj zvejas
kuģus, kuru lielākais garums nesasniedz 9 metrus un kuru
darbības vieta ir Majotā. Šajā reģistrā par katru kuģi
norāda vismaz tā nosaukumu, lielāko garumu un
identifikācijas numuru.”;
(2)
pēc 18. panta iekļauj šādu
18.a pantu:
“18.a pants
Majota
Atkāpjoties no 17. panta, Francija
var ierobežot zveju ūdeņos līdz pat 100 jūras
jūdžu attālumā no Majotas bāzes līnijām,
atļaujot to veikt tikai zvejas kuģiem, kas reģistrēti
Majotas zvejas ostās vai nu Savienības kuģu reģistrā,
vai 15. panta 6. punktā minētajā pagaidu
reģistrā, izņemot Savienības kuģus, kas divu gadu
laikā līdz 2014. gada 1. janvārim zvejojuši šajos
ūdeņos vismaz 40 dienas, ciktāl tie nepārsniedz
tradicionāli īstenoto zvejas intensitāti.”
4. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 639/2004
Regulā (EK) Nr. 639/2004
pēc 1. panta iekļauj šādu 1.a pantu:
“1.a pants
Majotas flote
1.
Atkāpjoties no 1. panta 1. punkta
a) apakšpunkta, robežlīmenis zvejas kuģiem, kas
reģistrēti Majotas zvejas ostās vai nu Savienības kuģu
reģistrā, vai Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta
6. punktā minētajā pagaidu reģistrā, ir šīs
flotes jauda 2013. gada 31. decembrī.
Tomēr zvejas kuģiem, kuru lielākais
garums ir 8–12 metri un kuri izmanto āķu jedas, un zvejas
kuģiem, kuru lielākais garums nesasniedz 9 metrus,
robežlīmenis ir jauda, kas paredzēta attīstības
plānā, kuru Francija 2011. gada 7. janvārī
iesniedza Indijas okeāna tunzivju komisijai.
2.
Atkāpjoties no Regulas (EK)
Nr. 2371/2002 13. panta, Francija drīkst papildināt ar
jaunu jaudu flotes segmentus, kas noteikti zvejas kuģiem, kuru
lielākais garums ir 8–12 metri un kuri izmanto āķu jedas,
un zvejas kuģiem, kuru lielākais garums nesasniedz 9 metrus,
neizslēdzot no flotes līdzvērtīgu jaudu.”
5. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1069/2009
Regulas (EK) Nr. 1069/2009
56. pantu aizstāj ar šādu:
“56. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2011. gada
4. marta.
Tomēr Majotai šīs regulas
4. pantu piemēro no 2019. gada 1. janvāra.
Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus un atvasinātos produktus, kas
Majotā radīti līdz 2019. gada 1. janvārim, likvidē
saskaņā ar 19. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.”
6. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1224/2009
Regulā (EK) Nr. 1224/2009
pēc 2. panta iekļauj šādu 2.a pantu:
“2.a pants
Kopienas kontroles sistēmas piemērošana
konkrētiem Francijas aizjūras departamenta Majotas flotes segmentiem
1.
Šīs regulas 5. panta 3. punktu,
6.pantu, 8. pantu, 41. pantu, 56. pantu, 58. līdz
62. pantu, 66. pantu, 68. pantu un 109. pantu līdz
2016. gada 31. decembrim nepiemēro Francijai attiecībā
uz zvejas kuģiem, kuru lielākais garums nesasniedz 9 metrus un
kuru darbības vieta ir Majotā, un uz to darbībām un
nozveju.
2.
Francija līdz 2014. gada
1. janvārim izveido valsts kontroles sistēmu, kas
piemērojama zvejas kuģiem, kuru garums nesasniedz 9 metrus un
kuru darbības vieta ir Majotā. Šī sistēma atbilst
šādām prasībām:
(a)
visu vietējo iestāžu kontroles
darbības koordinē viena iestāde, kas atrodas Majotā;
(b)
kontrole, inspekcija un noteikumu izpilde tiek
veikta, nepieļaujot diskrimināciju;
(c)
sistēma nodrošina tādu sugu nozvejas
kontroli, kuras ir Indijas okeāna tunzivju komisijas
pārvaldībā un kurām piemēro aizsardzību;
(d)
sistēma nodrošina, lai tiktu kontrolēta
piekļuve ūdeņiem ap Majotu, jo īpaši apgabaliem, uz kuriem
attiecas konkrētiem flotes segmentiem piemērojami piekļuves
ierobežojumi;
(e)
sistēma kā prioritāti izvirza
mērķi plānot zvejas darbības ap salu tā, lai
sagatavotos mērķtiecīgai rīcībai kontroles jomā.
3.
Francija līdz 2014. gada
30. septembrim iesniedz Komisijai rīcības plānu, kurā
izklāstīti pasākumi, kas veicami, lai līdz 2017. gada
1. janvārim nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 1224/2009
pilnīgu īstenošanu attiecībā uz zvejas kuģiem, kuru
lielākais garums nesasniedz 9 metrus un kuru darbības vieta ir
Francijas Majotas departamentā. Francija šo rīcības plānu
apspriež ar Komisiju. Francija veic visus pasākumus, kas vajadzīgi,
lai izpildītu minēto rīcības plānu.”
7. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā                            Padomes
vārdā
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV L 204, 31.7.2012, 131. lpp.
[2]               OV C , , … lpp.
[3]               OV C , , … lpp.
[4]               OV L 204, 31.7.2012.,
131. lpp.
[5]               OV L 125, 27.4.1998.,
1. lpp.
[6]               OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.
[7]               OV L 320, 5.12.2001.,
7. lpp.
[8]               OV L 102, 7.4.2004.,
9. lpp.
[9]               OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.
[10]             OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.