				|

		52013PC0192

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis /* COM/2013/0192 final - 2013/0103 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Priekšlikums attiecas uz grozījumiem
Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (“antidempinga pamatregula”) un Regulā
(EK) Nr. 597/2009 (“antisubsidēšanas pamatregula”). Ņemot
vērā apstākli, ka kopš 1995. gada, kad pabeigta Urugvajas
sarunu kārta, abas regulas nav būtiski grozītas, un ņemot
vērā secinājumus, kas gūti izvērtējuma
pētījumā par šo instrumentu darbību, ir ierosināts
atjaunināt un modernizēt minētos instrumentus.
Vispārīgais konteksts
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 207. pantā cita starpā paredzēti
pasākumi, kas ieviešami, lai aizsargātu tirdzniecību,
piemēram, pasākumi, kas veicami dempinga vai subsīdiju
gadījumā.
Spēkā esošie noteikumi
priekšlikuma jomā
Iepriekš minētās Padomes regulas.
Atbilstība pārējiem ES
politikas virzieniem un mērķiem
Priekšlikums nav pretrunā Savienības
politikai vai mērķiem.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Ieinteresētajām personām, uz
kurām attiecas šis priekšlikums, bija iespēja piedalīties
sabiedriskajā apspriešanā, kas notika no 2012. gada
aprīļa līdz jūlijam. No 2012. gada oktobra
sabiedriskās apspriešanas rezultātu kopsavilkums ir bijis pieejams
Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Izvērtējuma pētījums par
ES antidempinga un antisubsidēšanas instrumentu darbību tika pabeigts
2012. gada sākumā, un kopš minētā laika ir bijis
pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē.
Ietekmes novērtējums
Ņemot vērā rezultātus, kas
izriet no sabiedriskās apspriešanā un izvērtējuma
pētījuma, un Komisijas bagātīgo pieredzi ar minēto
instrumentu izmantošanu, 2012. gada rudenī veikta ietekmes
novērtēšana. Ietekmes novērtējuma ziņojumā
noteiktas problēmas, kas saistītas ar tirdzniecības
aizsardzības instrumentu darbību, un ierosināti vairāki
risinājumi. Ietekmes novērtējuma padome 2012. gada
decembrī izskatīja ziņojumu un sniedza labvēlīgu
atzinumu, izvirzot nosacījumu, ka ziņojumā tiks veikti daži
labojumi. Kopš minētā laika ziņojums ir pārskatīts un
pabeigts. Vēlamie risinājumi ir šā priekšlikuma pamats.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Lai vairākās jomās uzlabotu
antidempinga pamatregulu un antisubsidēšanas pamatregulu, ir
ierosināts tās grozīt. Pārredzamību un
prognozējamību uzlabos, nodrošinot, ka ieinteresētās
personas divas nedēļas pirms pagaidu pasākumu noteikšanas tiks
informētas par to, ka šādus pasākumus noteiks. Turklāt
ieinteresētajām personām dos garantiju, ka pasākumus
šajā divu nedēļu laikposmā nenoteiks.
Ieinteresētajām personām nosūtīs apsvērumu
kopsavilkumu, uz kuru pamata plānots noteikt pasākumus, un tām
būs iespēja sniegt piezīmes par dempinga un kaitējuma
starpību aprēķiniem. Turklāt, ja ir nolemts nenoteikt
pagaidu pasākumus, bet turpināt izmeklēšanu,
ieinteresētās personas divas nedēļas pirms pasākumu
noteikšanas galīgā termiņa tiks informētas par nodomu
nenoteikt šādus pasākumus.
Attiecībā uz iespējamu
pretdarbību pret Savienības ražotājiem, kuri apsver antidempinga
un/vai antisubsidēšanas sūdzības iesniegšanu, šādus draudus
var uzskatīt par īpašiem apstākļiem, kas pamato
izmeklēšanas sākšanu ex officio. Turklāt, ja
izmeklēšanas sāktas ex officio, ir ierosināts noteikt
pienākumu Savienības ražotājiem procedūrā sadarboties.

Attiecībā uz instrumentu
efektivitāti ir ierosināts svītrot mazākā
maksājuma noteikumu šādos gadījumos: apiešana, strukturālo
traucējumu konstatēšana izejvielu tirgū un subsidēšana.
Attiecībā uz pārskatīšanām ir ierosināts
atmaksāt maksājumus, kas iekasēti termiņbeigu
pārskatīšanas izmeklēšanā, kuras rezultāts ir
pasākumu atcelšana.
Visbeidzot ir vairākas jomas, kurās
ir ierosināts sistematizēt konkrētu praksi, kas izriet no
pēdējos gados pasludinātajiem ES Tiesas vai PTO nolēmumiem.
Tas attiecas uz Savienības ražošanas nozares definīciju, sekām
ražotājiem eksportētājiem, kuriem sākotnējā
izmeklēšanā nav konstatēts dempings vai konstatēts
minimālais dempings, apstākļu maiņas jautājuma
risināšana pārskatīšanas izmeklēšanā, kārtība,
kādā risina saistīto uzņēmumu jautājumu
pretapiešanas izmeklēšanās, importa reģistrēšanas
nosacījumi un Savienības ražotāju izlases izvēles pamats.
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 207. pants.
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Rīcības forma ir aprakstīta
iepriekš minētajās pamatregulās un neparedz valstu lēmumus.

Priekšlikums neietver finansiālā vai
administratīvā sloga palielinājumu Savienībai, valstu
valdībām, reģionālajām un vietējām
iestādēm, uzņēmējiem un iedzīvotājiem.
Tomēr to maksājumu atmaksu, kas iekasēti notiekošajā
termiņbeigu pārskatīšanā, ja šādas termiņbeigu
pārskatīšanas rezultātā pasākumi netiek
pagarināti, veic valstu muitas dienesti. Papildu darba slodzi muitas
dienestiem uzskata par mazu un proporcionālu priekšlikuma mērķim
uzlabot instrumentu taisnīgumu.
Mazākā maksājuma noteikuma
nepiemērošana gadījumos, kuros konstatē apiešanu,
strukturālos traucējumus izejvielu tirgū un subsidēšanu, ir
proporcionāla papildu vajadzībai aizsargāt tirdzniecību
šādās situācijās.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šādu iemeslu dēļ.
Iepriekšminētās pamatregulas
neparedz alternatīvas.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums ietekmē Savienības
budžetu. Mazākā maksājuma noteikuma nepiemērošana
konkrētos apstākļos dažos gadījumos izraisīs
lielākus maksājumu līmeņus un tādējādi
sekmēs ieņēmumu pieaugumu. Maksājumu atmaksa
gadījumos, kad pasākumus izbeidz pēc termiņbeigu
pārskatīšanas, ir izdevumi Savienības budžetā. Ir ļoti
grūti aprēķināt ieņēmumus vai izdevumus, jo tie
ir atkarīgi no apstākļiem katrā atsevišķā
gadījumā.
Ierosinātie grozījumi tiesību
aktos paredz arī dažas pārmaiņas praksē. Tie
neietekmēs budžetu, bet ieviesīs pārmaiņas darba
kārtībā (piemēram, iepriekšēja izpaušana, iepriekšējs
paziņojums, kopsavilkuma dokuments). MVU palīdzības dienesta
(skaidrojumi paziņojumā) modernizēšanai ir ietekme uz resursiem,
un tā izklāstīta pievienotājā tiesību akta
finanšu pārskatā.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Nepiemēro.
2013/0103 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009
par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas
nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009
par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav
Eiropas Kopienas dalībvalstis
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot
vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo
īpaši tā 207. panta 2. punktu,
ņemot
vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc
leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu
parlamentiem,
saskaņā
ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Kopīgie noteikumi par
aizsardzību pret importu par dempinga cenām un subsidētu importu
no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, ir
attiecīgi ietverti Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā
(EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga
cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], un Padomes 2009. gada 11. jūnija
Regulā (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu
importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] (turpmāk kopā
“regulas”). Regulas sākotnēji pieņemtas 1995. gadā
pēc tam, kad tika pabeigta Urugvajas sarunu kārta. Ņemot
vērā to, ka kopš minētā laika regulās ir izdarīti
vairāki grozījumi, Padome skaidrības un praktiskuma labad 2009. gadā
nolēma regulas kodificēt.
(2)       Lai gan regulas ir
grozītas, kopš 1995. gada šo instrumentu darbība pašos pamatos
nav pārskatīta. Rezultātā Komisija 2011. gadā
sāka regulu pārskatīšanu, lai cita starpā 21. gadsimta
sākumā labāk atspoguļotu uzņēmēju
vajadzības.
(3)       Ievērojot
pārskatīšanas rezultātus, būtu jāgroza konkrēti
regulas noteikumi, lai uzlabotu pārredzamību un
prognozējamību, paredzētu efektīvus pasākumus
cīņai pret pretdarbību, uzlabotu efektivitāti un izpildi un
optimizētu pārskatīšanas praksi. Turklāt regulās
būtu jāietver konkrēta prakse, kas pēdējos gados
piemērota antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanās.
(4)       Lai uzlabotu antidempinga un
antisubsidēšanas izmeklēšanu pārredzamību un
prognozējamību, personas, uz kurām attiecas pagaidu antidempinga
un kompensācijas pasākumu noteikšana, jo īpaši
importētāji, būtu jāinformē par šādu
pasākumu gaidāmo noteikšanu. Paredzētajam termiņam
būtu jāatbilst laikposmam no īstenošanas akta projekta
iesniegšanas antidempinga komitejā, kas izveidota saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. pantu, un antisubsidēšanas
komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009
25. pantu, līdz šā akta pieņemšanai Komisijā. Šis
laikposms ir noteikts Regulas (ES) Nr. 182/2011 3. panta 3. punktā.
Turklāt izmeklēšanās, kurās nav lietderīgi noteikt
pagaidu pasākumus, ir vēlams, lai ieinteresētās personas
pietiekami savlaicīgi tiktu informētas par pasākumu
nenoteikšanu.
(5)       Būtu jāpiešķir
īss termiņš, kurā eksportētāji vai ražotāji pirms
pagaidu pasākumu noteikšanas varētu pārbaudīt
aprēķinus par tiem piemērojamo individuālo dempinga vai
subsīdijas starpību. Tādējādi aprēķinu
kļūdas varētu labot pirms pasākumu noteikšanas.
(6)       Lai nodrošinātu
efektīvus pasākumus cīņai pret pretdarbību,
Savienības ražotājiem būtu jāspēj paļauties uz
regulām, nebaidoties no trešo personu pretdarbības. Spēkā
esošie noteikumi īpašos apstākļos paredz sākt
izmeklēšanu, ja nav saņemta sūdzība, bet ir pietiekami
pierādījumi par dempingu, kompensējamām
subsīdijām, kaitējumu un cēloņsakarību.
Pretdarbības draudi būtu jāpieskaita šādiem īpašajiem
apstākļiem.
(7)       Ja izmeklēšana nav
sākta sūdzības dēļ, būtu jāuzliek
Savienības ražotājiem pienākums sniegt vajadzīgo
informāciju, lai izmeklēšana varētu noritēt un tajā
tiktu sniegta pietiekama informācija izmeklēšanas veikšanai šādu
pretdarbības draudu gadījumā.
(8)       Trešās valstis arvien
vairāk ietekmē izejvielu tirdzniecību, lai paturētu
izejvielas šajās valstīs par labu iekšzemes pakārtotajiem
lietotājiem, piemēram, ieviešot eksporta nodokļus vai
īstenojot dubulto cenu shēmas. Rezultātā izejvielu izmaksas
nenosaka parastie tirgus spēki, kas atspoguļo piedāvājumu
un pieprasījumu pēc konkrētās izejvielas. Šāda
iejaukšanās rada papildu tirdzniecības traucējumus.
Rezultātā Savienības ražotājiem kaitē ne tikai dempings
— salīdzinājumā ar pakārtotajiem ražotājiem
trešajās valstīs, kurās tiek īstenota šāda prakse, tie
cieš arī no papildu tirdzniecības traucējumiem. Lai
pienācīgi aizsargātu tirdzniecību, šādos
strukturālo traucējumu gadījumos izejvielu tirgū
nepiemēro mazākā maksājuma noteikumu.
(9)       Principā
saskaņā ar LESD 107. panta 1. punktu Savienībā ir
aizliegtas kompensējamas subsīdijas. Tāpēc
kompensējamas subsīdijas, ko piešķir trešās valstis,
īpaši traucē tirdzniecību. Laika gaitā Komisijas
atļautais valsts atbalsta apjoms pastāvīgi samazinājies.
Tādējādi attiecībā uz antisubsidēšanas
instrumentu mazākā maksājuma noteikumu vairs nevajadzētu
piemērot importam no valsts/valstīm, kas iesaistīta(-as)
subsidēšanā.
(10)     Lai optimizētu
pārskatīšanas praksi, izmeklēšanā iekasētie
maksājumi būtu jāatmaksā importētājiem, ja
pasākumi pēc termiņbeigu pārskatīšanas
izmeklēšanas beigām netiek pagarināti. Tas ir lietderīgi,
ja nosacījumi, kas vajadzīgi pasākumu turpināšanai,
izmeklēšanas laikposmā nav konstatēti.
(11)     Regulās būtu
jāietver konkrēta prakse, kas pēdējos gados piemērota
antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanās.
(12)     Savienības ražošanas
nozari vairs nevajadzētu definēt, atsaucoties uz procedūras
sākšanas robežvērtībām, kas noteiktas regulās.
(13)     Ja sākotnējā izmeklēšanā
konstatē, ka dempinga vai subsīdijas starpības ir mazākas
par minimuma robežvērtībām, tā būtu
nekavējoties jāizbeidz attiecībā uz
eksportētājiem, uz kuriem neattieksies turpmākās
pārskatīšanas izmeklēšanas.
(14)     Antidempinga un
antisubsidēšanas pārskatīšanas izmeklēšanās būtu
jābūt iespējai mainīt metodiku salīdzinājumā
ar izmeklēšanu, kuras rezultātā noteikts pasākums, lai
nodrošinātu, ka dažādās izmeklēšanās, kuras tiek
veiktas konkrētajā laikā, cita starpā tiktu izmantota
saskaņota metodika. Tas jo īpaši rada iespēju mainīt
metodiku, kas laika gaitā situācijas pārmaiņu dēļ
tiek pārskatīta.
(15)     Ja ir izpildīti
nosacījumi, lai sāktu pretapiešanas izmeklēšanu, imports visos
gadījumos būtu jāreģistrē.
(16)     Pretapiešanas
izmeklēšanās šķiet ieteicams atcelt nosacījumu, ka, lai
saņemtu atbrīvojumu no reģistrācijas vai
paplašinātajiem maksājumiem, attiecīgā ražojuma
ražotāji nedrīkstētu būt saistīti ar ražotājiem,
uz kuriem attiecas sākotnējie pasākumi. Tas ir tāpēc,
ka, kā liecina pieredze, dažkārt tiek konstatēts, ka
attiecīgā ražojuma ražotāji nav iesaistīti apiešanas
praksē, bet ir saistīti ar ražotāju, uz kuru attiecas
sākotnējie pasākumi. Šādos gadījumos nevajadzētu
liegt atbrīvojumu ražotājam, pamatojoties tikai uz to, ka
uzņēmums ir saistīts ar ražotāju, uz kuru attiecas
sākotnējie pasākumi. Turklāt, ja apiešanas prakse tiek
īstenota Savienībā, apstāklis, ka importētāji ir
saistīti ar ražotājiem, uz kuriem attiecas pasākumi,
nevajadzētu būt izšķirošam, lai noteiktu, vai
importētājam var piešķirt atbrīvojumu.
(17)     Ja Savienības
ražotāju skaits ir tik liels, ka ir jāveic atlase, ražotāju
izlase būtu jāveido no visiem ražotājiem Savienībā,
nevis tikai no ražotājiem, kuri iesnieguši sūdzību.
(18)     Veicot Savienības
interešu novērtēšanu, iespēja sniegt piezīmes būtu
jādod visiem ražotājiem Savienībā, nevis tikai
ražotājiem, kuri iesnieguši sūdzību.
(19)     Tāpēc būtu
attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1225/2009 un Regula (EK)
Nr. 597/2009,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 1225/2009
groza šādi.
1.         4. panta
1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
“1. Šajā
regulā ar terminu “Savienības ražošanas nozare” saprot
līdzīgo ražojumu ražotāju kopumu Savienībā vai
arī tos ražotājus, kuru kopējais saražoto līdzīgo
ražojumu apjoms ir lielākā daļa no šo ražojumu kopējās
produkcijas Savienībā, izņemot gadījumus, kad:”
2.         6. pantam
pievieno šādu 10. punktu:
“10.      Savienības
līdzīgā ražojuma ražotāju pienākums ir sadarboties
procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 5. panta 6. punktu.”
3.         7. pantu groza šādi:
a) 1. punktam
pievieno šādu teikumu:
“Pagaidu
maksājumus nepiemēro divas nedēļas pēc tam, kad
saskaņā ar 19.a pantu ieinteresētajām personām
nosūtīta informācija. Šādas
informācijas sniegšana neskar turpmākus
lēmumus, ko var pieņemt Komisija.”
b) 2. punktu aizstāj
ar šādu:
“Pagaidu
antidempinga maksājuma apmērs nepārsniedz provizoriski noteikto
dempinga starpību. Tam vajadzētu būt mazākam par dempinga
starpību, ja šāds mazāks maksājums būtu
pienācīgs, lai novērstu kaitējumu Savienības ražošanas
nozarei, ja vien attiecīgajā eksportētājvalstī
attiecībā uz attiecīgo ražojumu nav konstatēti
strukturālie traucējumi izejvielu tirgū.”
4.         9. pantu
groza šādi:
a) 3. punktu
aizstāj ar šādu:
“3. Ja
procedūra ir sākta, ievērojot 5. panta 9. punktu,
kaitējumu parasti uzskata par nenozīmīgu, ja attiecīgā
importa apjoms ir mazāks par 5. panta 7. punktā
norādītajiem apjomiem. Šādu procedūru izbeidz
nekavējoties, ja konstatē, ka dempinga starpība ir mazāka
par 2 %, izteikta procentos no eksporta cenas.”
b) 4. punkta
pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:
“Antidempinga
maksājuma apmērs nepārsniedz noteikto dempinga starpību.
Tas ir mazāks par dempinga starpību, ja šāds mazāks
maksājums būtu pienācīgs, lai novērstu kaitējumu
Savienības ražošanas nozarei, ja vien attiecīgajā
eksportētājvalstī attiecībā uz attiecīgo ražojumu
nav konstatēti strukturālie traucējumi izejvielu tirgū.”
5.         11. pantu
groza šādi:
a) 5. punktā
pievieno šādu daļu:
“Ja pēc
izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar 2. punktu, pasākumu
vairs nepiemēro, visus iekasētos maksājumus no šādas
izmeklēšanas sākšanas dienas atmaksā ar nosacījumu, ka
atmaksu pieprasa valsts muitas dienesti un ka šie muitas dienesti to piešķir
saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, kas piemērojami
muitas jomā attiecībā uz maksājuma atmaksāšanu vai
atlaišanu. Valsts muitas dienesti, veicot šādu atmaksu, neveic procentu
maksājumus.”
b) 9. punktu
svītro.
6.         13. pantu
groza šādi:
a) 3. punkta
otro teikumu aizstāj ar šādu:
“Izmeklēšanu sāk pēc
konsultācijām ar Padomdevēju komiteju, pieņemot Komisijas
regulu, kurā ir arī norādījums muitas dienestiem
reģistrēt importu saskaņā ar 14. panta 5. punktu
vai arī pieprasīt garantijas.”
b) 4. punkta
pirmo daļu aizstāj ar šādu:
“Importu
nereģistrē saskaņā ar 14. panta 5. punktu un tam
nepiemēro pasākumus, ja importētos ražojumus tirgo
uzņēmumi, kuri izmanto atbrīvojumus. Atbrīvojumu
pieprasījumus, kas pienācīgi pamatoti ar
pierādījumiem, iesniedz termiņos, kas noteikti Komisijas
regulā, ar kuru sāk izmeklēšanu. Ja apiešanas prakse, process
vai darbs notiek ārpus Savienības, atbrīvojumus var
piešķirt tiem attiecīgā ražojuma ražotājiem, par kuriem
konstatēts, ka tie nav iesaistīti šā panta 1. un 2. punktā
definētajā apiešanas praksē. Ja apiešanas prakse, process vai darbs
notiek Savienībā, atbrīvojumus var piešķirt tiem
importētājiem, kuri var pierādīt, ka tie nav
iesaistīti šā panta 1. un 2. punktā definētajā
apiešanas praksē.”
7.         17. panta
1. punktu aizstāj ar šādu:
“1. Ja ir daudz
Savienības ražotāju, eksportētāju vai
importētāju, ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var
attiecināt tikai uz pieņemamu personu, ražojumu vai darījumu
skaitu, ko nosaka, izmantojot statistiski derīgas izlases, kuras
izveidotas, pamatojoties uz atlases laikā pieejamo informāciju, vai
ar vislielāko ražošanas apjoma, pārdošanas vai eksporta
reprezentatīvo daudzumu, ko, sapratīgi spriežot, ir iespējams
izmeklēt atvēlētajā termiņā. ”
8.         Aiz 19. panta iekļauj šādu pantu:
“19.a pants
Informācija par pagaidu pasākumiem
1.
Savienības ražotāji, importētāji un
eksportētāji un to pārstāvju apvienības, un
eksportētājvalsts pārstāvji var pieprasīt
informāciju par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šādas informācijas pieprasījumus
iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts paziņojumā par
procedūras sākšanu. Minētajām
personām sniedz šādu informāciju vēlākais divas
nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā uz
pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 7. panta 1. punktā. Šādā informācijā ietver:
a) tikai
informācijas nolūkā — ierosināto maksājumu kopsavilkumu,
un
b)
informāciju par dempinga starpības aprēķiniem un
pienācīgu starpību, kas novērstu kaitējumu
Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot
vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes
pienākumus, kas ietverti 19. pantā. Ieinteresētajām
personām ir trīs darba dienu termiņš, kurā sniegt
piezīmes par aprēķinu pareizību.
2.         Ja netiek paredzēts noteikt pagaidu maksājumus, bet tiek
paredzēts turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās personas
divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas attiecībā
uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 7. panta 1. punktā,
informē par maksājumu nenoteikšanu.”
9.         21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Lai
iestādes, pieņemot lēmumu par to, vai pasākumu noteikšana
ir vai nav Savienības interesēs, varētu ņemt vērā
visus viedokļus un informāciju, paziņojumā par antidempinga
izmeklēšanas sākšanu noteiktajā termiņā
Savienības ražotāji, importētāji un to pārstāvju
apvienības, reprezentatīvie lietotāji un patērētāju
pārstāvju organizācijas var informēt par sevi un iesniegt
informāciju Komisijai. Šādu informāciju vai attiecīgu
tās kopsavilkumu dara pieejamu pārējām šajā pantā
minētajām personām, un tām ir tiesības atbildēt
uz šo informāciju.”
2. pants
Regulu (EK) Nr. 597/2009 groza šādi.
1.         9. panta
1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:
“1. Šajā
regulā ar terminu “Savienības ražošanas nozare” saprot
līdzīgo ražojumu ražotāju kopumu Savienībā vai
arī tos ražotājus, kuru kopējais saražoto līdzīgo
ražojumu apjoms ir lielākā daļa no šo ražojumu kopējās
produkcijas Savienībā, izņemot gadījumus, kad:”.
2.         11. pantam
pievieno jaunu punktu:
“11.      Savienības
līdzīgā ražojuma ražotāju pienākums ir sadarboties
procedūrās, kas sāktas saskaņā ar 10. panta 8. punktu.”

3.         12. panta 1. punktu groza šādi:

a) trešo daļu
aizstāj ar šādu:
“Pagaidu
kompensācijas maksājuma apmērs nepārsniedz provizoriski
noteikto kompensējamo subsīdiju kopējo apmēru.”
b) Beigās
pievieno šādu daļu:
“Pagaidu
maksājumus nepiemēro divas nedēļas pēc tam, kad
saskaņā ar 29.b pantu ieinteresētajām personām
nosūtīta informācija. Šādas
informācijas sniegšana neskar turpmākus lēmumus, ko var
pieņemt Komisija.”
4.         14. panta
5. punktu aizstāj ar šādu:
“5.
Kompensējamo subsīdiju apjomu uzskata par minimālo, ja šāds
to apjoms ir mazāks par 1 % ad valorem, izņemot
izmeklēšanas, kas attiecas uz importu no jaunattīstības
valstīm, kur minimuma robežvērtība ir 2 % ad valorem.”
5.         15. panta
1. punkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
“Kompensācijas
maksājuma apmērs nepārsniedz noteikto kompensējamo
subsīdiju apmēru.”
6.         22. pantu
groza šādi:
a) 1. punktā
pievieno šādu daļu:
“Ja pēc
izmeklēšanas, ko veic saskaņā ar 18. pantu, pasākumu
vairs nepiemēro, visus iekasētos maksājumus pēc šādas
izmeklēšanas sākšanas dienas atmaksā. Maksājumi būtu
jāpieprasa valsts muitas dienestiem saskaņā ar Savienības
tiesību aktiem, kas piemērojami muitas jomā.”
b) 6. punktu
svītro.
7.         23. pantu
groza šādi:
a) 4. punkta
otrajā teikumā “var būt” aizstāj ar “ir”.
b) 6. punkta
otro daļu aizstāj ar šādu:
“Ja apiešanas prakse,
process vai darbs notiek ārpus Savienības, atbrīvojumus var
piešķirt tiem attiecīgā ražojuma ražotājiem, par kuriem
konstatēts, ka tie nav iesaistīti šā panta 3. punktā
definētajā apiešanas praksē.”
c) 6. punkta
trešo daļu aizstāj ar šādu:
“Ja apiešanas prakse,
process vai darbs notiek Savienībā, atbrīvojumus var
piešķirt tiem importētājiem, kuri var pierādīt, ka tie
nav iesaistīti šā panta 3. punktā definētajā
apiešanas praksē.”
8.         27. panta
1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
“1. Ja ir daudz
Savienības ražotāju, eksportētāju vai
importētāju, ražojuma veidu vai darījumu, izmeklēšanu var
ierobežot līdz: ”
9.         Aiz 29. panta iekļauj šādu pantu:
“29.b pants
Informācija par pagaidu pasākumiem
1.
Savienības ražotāji, importētāji un
eksportētāji un to pārstāvju apvienības un izcelsmes
valsts un/vai eksportētājvalsts pārstāvji var
pieprasīt informāciju par pagaidu maksājumu plānoto
noteikšanu. Šādas informācijas
pieprasījumus iesniedz rakstiski termiņā, kas noteikts
paziņojumā par procedūras sākšanu.
Minētajām personām sniedz šādu informāciju
vēlākais divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas
attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 12. panta
1. punktā.
Šādā
informācijā ietver:
a) tikai
informācijas nolūkā — ierosināto maksājumu
kopsavilkumu, un
b)
informāciju par subsīdijas starpības aprēķiniem un
pienācīgu starpību, kas novērstu kaitējumu
Savienības ražošanas nozarei, pienācīgi ņemot
vērā vajadzību ievērot konfidencialitātes
pienākumus, kas ietverti 29. pantā. Ieinteresētajām
personām ir trīs darba dienu termiņš, kurā sniegt
piezīmes par aprēķinu pareizību.
2.
Ja netiek paredzēts noteikt pagaidu maksājumus,
bet tiek paredzēts turpināt izmeklēšanu, ieinteresētās
personas divas nedēļas pirms termiņa beigām, kas
attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu minēts 12. panta
1. punktā, informē par maksājumu nenoteikšanu.”
10.       31. panta 2.
punktu aizstāj ar šādu:
“2. Lai
iestādes, pieņemot lēmumu par to, vai pasākumu noteikšana
ir vai nav Savienības interesēs, paziņojumā par
kompensācijas izmeklēšanas sākšanu noteiktajā
termiņā Savienības ražotāji, varētu ņemt
vērā visus viedokļus un informāciju, importētāji
un to pārstāvju apvienības, reprezentatīvie lietotāji
un patērētāju pārstāvju organizācijas var
informēt par sevi un iesniegt informāciju Komisijai. Šādu
informāciju vai attiecīgu tās kopsavilkumu dara pieejamu pārējām
šajā punktā minētajām personām, un tām ir
tiesības atbildēt uz šo informāciju.”
3. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
4. pants
Šo regulu
piemēro visām izmeklēšanām, par kuru sākšanu
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 10. panta 11. punktu
vai Regulas (EK) Nr. 1225/2009 5. panta 9. punktu pēc
šīs regulas spēkā stāšanās dienas publicēti
paziņojumi Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
VIENKĀRŠOTS FINANŠU
PĀRSKATS
(izmanto vispārējas nozīmes
Komisijas iekšējiem noteikumiem, kas ietekmē apropriācijas vai
cilvēkresursus budžetā, ja cita veida finanšu pārskata
izmantošana nav piemērota —Iekšējo noteikumu 23. pants)
1          Regulas projekta nosaukums:
Tirdzniecības aizsardzības
instrumentu modernizēšana
2          Attiecīgās politikas
jomas un ABM/ABB darbības:
20: Tirdzniecības politika
3          Juridiskais pamats:
            ¨ Administratīvā
autonomija     þ Cits (precizēt):
Padomes Regula (EK) Nr. 1225/2009 par
aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
Eiropas Kopienas dalībvalstis, un
Padomes Regula (EK) Nr. 597/2009 par
aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas
Kopienas dalībvalstis
4          Apraksts un pamatojums:
Spēkā esošie ES tirdzniecības
aizsardzības instrumenti tiek modernizēti, lai uzlabotu to
lietderību un efektivitāti. Šajā iniciatīvā ietilpst
paziņojums, tiesību akta priekšlikums un pamatnostādnes.
5          Ilgums un paredzamā
finansiālā ietekme:
5.1       Piemērošanas termiņš:
¨         Ierobežota ilguma regula: regula spēkā no [datums]
līdz [datums]
þ         Neierobežota ilguma regula: spēkā no [datums]
5.2       Paredzamā ietekme uz
budžetu:
Pieņemot regulas projektu:
¨         varēs gūt ietaupījumus
þ         būs nepieciešamas papildu izmaksas (šajā
gadījumā norādīt attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas kategorijas):
5. pozīcijā:
administratīvās izmaksas
Aizpildiet paredzamās
finansiālās ietekmes tabulu pielikumā attiecībā uz administratīvajām
apropriācijām vai cilvēkresursu apropriācijām. Ja
regulas projekts ir neierobežota ilguma, izmaksas jānorāda par katru
izstrādes gadu, un tad par katru darbības gadu pie pilnas slodzes
(slejā “Kopā/izmaksas gadā”).
5.3       Trešo personu iemaksas regulas
projekta finansējumā:
Ja priekšlikums paredz dalībvalstu vai
citu struktūru līdzfinansējumu (precizēt),
norādīt paredzamo līdzfinansējuma apjomu, ja tas
zināms.
Apropriācijas
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || Gads n || Gads n+1 || Gads n+2 || Gads n+3 || Gads n+4 || Gads n+5 || Gads n+6 || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma avotu/struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
5.4       Skaitļu skaidrojums:
Vidējās
personāla izmaksas parādītas lapas http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html
apakšā.
6          Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu:
þ         Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu
plānojumu
¨         Pieņemot priekšlikumu, daudzgadu finanšu shēmā
jāpārplāno attiecīgā kategorija
¨         Pieņemot priekšlikumu, jāizmanto elastības
instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[3]
7          Ietaupījumu vai papildu
izmaksu ietekme uz resursu sadali:
þ         Resursi, ko paredzēts iegūt, veicot iekšēju
pārdali departamentu starpā
¨         Resursi jau iedalīti attiecīgajiem departamentiem
¨         Resursi jāpieprasa nākamajā sadales
procedūrā
Cilvēkresursu un administratīvo
resursu vajadzības tiks segtas no līdzekļiem, ko var
piešķirt vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu
sadales procedūru, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
PIELIKUMS:
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
(ietaupījumi vai papildu izmaksas) UZ ADMINISTRATĪVAJĀM VAI
CILVĒKRESURSU APROPRIĀCIJĀM
FTE = pilnslodzes
ekvivalents           XX ir attiecīgā politikas joma vai sadaļa.          Miljonos
EUR (3 zīmes aiz komata)
 FTE personas/gadā || Gads || Gads || Gads || Gads || Gads || Gads || Gads || KOPĀ /Izmaksas gadā
 n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6
 5. kategorija || FTE || apropriācijas || FTE || apropriācijas || FTE || apropriācijas || FTE || apropriācijas || FTE || apropriācijas || FTE || apropriācijas || FTE || apropriācijas || FTE || apropriācijas
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un/vai pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13 || 1 || 0,13
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārštata darbinieki ||
 XX 01 02 01 (vispārīgās apropriācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 5. kategorija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus 5. kategorijas ||
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un/vai pagaidu darbinieki)
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārštata darbinieki
 XX 01 04 yy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Galvenā mītne ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus 5. kategorijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TOTAL ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Cilvēkresursu un
administratīvo resursu vajadzības tiks segtas no
līdzekļiem, ko var piešķirt vadošajam ĢD saskaņā
ar ikgadējo resursu sadales procedūru, ņemot vērā
budžeta ierobežojumus.
Citas
administratīvās apropriācijas           XX ir
attiecīgā politikas joma vai sadaļa.  Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   || Gads || Gads || Gads || Gads || Gads || Gads || Gads || KOPĀ
 n || n+1 || n+2 || n+3 || n+4 || n+5 || n+6
 5. kategorija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Galvenā mītne: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 01 - Komandējumu un reprezentācijas izmaksas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 02 — Konferenču un sapulču izmaksas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 03 – Komitejas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 – Aprīkojums un mēbeles ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 – Pakalpojumi un citi darbības izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (attiecīgā gadījumā norādīt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Delegācijas: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – Komandējumi, konferences un reprezentācijas izmaksas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 — Personāla kvalifikācijas celšana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – Iepirkumi, noma un saistīti izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – Aprīkojums, mēbeles, materiāli un pakalpojumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 5. kategorija ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus 5. kategorijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 gg – Izdevumi tehniskai un administratīvai palīdzībai (neietverot ārštata darbiniekus) no darbības apropriācijām (kādreizējās “BA” pozīcijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Galvenā mītne ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 - Citi pārvaldības izdevumi netiešajai pētniecībai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 - Citi pārvaldības izdevumi tiešajai pētniecībai ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (attiecīgā gadījumā norādīt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus 5. kategorijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPSUMMA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Cilvēkresursu un
administratīvo resursu vajadzības tiks segtas no
līdzekļiem, ko var piešķirt vadošajam ĢD saskaņā
ar ikgadējo resursu sadales procedūru, ņemot vērā
budžeta ierobežojumus.
[1]               OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.
[2]               OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.
[3]               Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0793

Priekšlikums Padomes regula par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā, un Regulā (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam  /* COM/2008/0793 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 25.11.2008COM(2008) 793 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā, un Regulā (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā pretsubsīdiju procedūrā attiecībā uz Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu piemērot Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu tādu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā, un Padomes Regula (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam. |Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām izmeklēšanas laikā jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārīgs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2007. gada 2. oktobrī pēc savas ierosmes sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, ko attiecināja tikai uz subsidēšanas līmeni, attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importu Kopienā. Pārskatīšana tika sākta tādēļ, ka Komisijas rīcībā bija pietiekami daudz prima facie pierādījumu tam, ka ir mainījušies tie ar subsidēšanu saistītie apstākļi, uz kuru pamata noteica spēkā esošos pasākumus, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Pievienotajā Komisijas priekšlikumā Padomes regulai ietverti šīs pārskatīšanas secinājumi. Tādēļ Padomei ierosināta pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu par, kas vēlākais līdz 2009. gada 1. janvārim jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1997. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam tiek samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, komersantu un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments — regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo iepriekš minētajā pamatregulā alternatīvas nav paredzētas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1628/2004, ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu tādu konkrētu grafīta elektrodu sistēmu importam, kuru izcelsme ir Indijā, un Regulā (EK) Nr. 1629/2004, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. un 19. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRAI. Iepriekšējā izmeklēšana un pašreizējie pasākumi(1) Ar Regulu (EK) Nr. 1628/2004[2] Padome noteica galīgo kompensācijas maksājumu tādiem importētiem grafīta elektrodiem, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ·m vai mazāk, ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotajiem savienotājiem ar KN kodu ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi, un kuru izcelsme ir Indijā. Nodokļa likme ir robežās no 7,0 līdz 15,7 % importam no atsevišķi nosauktiem eksportētājiem, un visu citu uzņēmumu importam ir piemērojama nodokļa likme 15,7 %.(2) Tajā pašā laikā Padome ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004[3] noteica galīgo antidempinga maksājumu par tā paša ražojuma importiem ar izcelsmi Indijā.II. Daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšana(3) Pēc galīgā kompensācijas maksājuma noteikšanas Indijas valdība sniedza ziņas, ka ir mainījušies apstākļi saistībā ar divām subsīdiju shēmām (piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem un ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma atbilstīgi Ienākuma nodokļa likuma 80.HHC pantam) un ka pārmaiņas esot ilgstošas. Tādējādi tika apgalvots, ka subsidēšanas līmenis visticamāk ir samazinājies un tāpēc jāpārskata pasākumi, kas daļēji tika ieviesti šo shēmu dēļ.(4) Komisija izskatīja Indijas valdības iesniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai uzsāktu pārskatīšanu saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 19. panta noteikumiem. Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu sāka spēkā esošo pasākumu ex officio daļēju starpposma pārskatīšanu[4].(5) Daļējās starpposma pārskatīšanas izmeklēšanas mērķis ir novērtēt, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz uzņēmumiem, kuri guva labumu no vienas vai abām izmainītajām subsīdiju shēmām, tostarp arī uz uzņēmumiem, kuri guva labumu no citām shēmām, jāturpina, jāatceļ vai jāgroza, ja ir sniegts pietiekami daudz pierādījumu atbilstīgi attiecīgajiem noteikumiem, kas izklāstīti paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu.III. Izmeklēšanas periods(6) Izmeklēšana aptvēra laiku no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).IV. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana(7) Komisija oficiāli informēja Indijas valdību, abus Indijas ražotājus eksportētājus, kas minēti paziņojumā par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu, kā arī Kopienas ražotājus par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām bija iespēja rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Personu iesniegtie rakstiski un mutiski sniegtie komentāri tika izskatīti un vajadzības gadījumā ņemti vērā.(8) Komisija nosūtīja aptaujas anketas abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un Indijas valdībai. Atbildes tika saņemtas gan no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, gan no Indijas valdības.(9) Komisija arī pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu subsidēšanas noteikšanai. Pārbaudes nolūkā tika apmeklētas šādas ieinteresētās personas to atrašanās vietā:1. Indijas valdība-  Komerclietu ministrija, Deli2. Ražotāji eksportētāji Indijā-  Graphite India Limited (GIL), Kolkatta-  Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, NoidaVI. Informācijas nodošana atklātībā un komentāri par procedūru(10) Indijas valdība un pārējās ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ierosināt grozījumu nodokļa likmē, ko piemēro abiem Indijas ražotājiem, kas sadarbojas, un saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā. Tām tika dots pietiekami daudz laika komentāru sniegšanai. Visas iesniegtās ziņas un komentāri tika pienācīgi ņemti vērā, kā izklāstīts turpmāk.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS(11) Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1628/2004, proti, Indijas izcelsmes grafīta elektrodus, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai vairāk un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ·m vai mazāk, ar KN kodu ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantojamie savienotāji ar KN kodu ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi.C. SUBSĪDIJASI. Ievads(12) Pamatojoties uz informāciju, ko iesniedza Indijas valdība un ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un atbildēm uz Komisijas anketas jautājumiem, izmeklēja šādas shēmas, kuras, iespējams, ietver subsīdiju piešķiršanu:a) iepriekšēju atļauju shēma (iepriekš pazīstama kā iepriekšēju licenču shēma),b) piešķīruma shēma ievedmuitas maksājumiem,c) ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma,d) ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma,e) elektrības nodokļa atbrīvojuma shēma Madjas štatā.(13) Iepriekš a) līdz c) apakšpunktā minētās shēmas balstās uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (Nr. 22, 1992.), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ārējās tirdzniecības likums dod tiesības Indijas valdībai izdot paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tos apkopo eksporta un importa politikas dokumentos, ko Komerclietu ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un regulāri atjaunina. Viens no eksporta un importa politikas dokumentiem attiecas uz šās lietas PIP, proti, tas, kurš aptver laika posmu no 2004. gada 1. septembra līdz 2009. gada 31. martam (“EXIM-policy 04-09”). Turklāt “Procedūru rokasgrāmatā 2004. gada 1. septembris – 2009. gada 31. marts”, I sējums ( “ HOP I 04–09 ” ), Indijas valdība izklāsta arī procedūras, kas nosaka EXIM-policy 04-09. Arī “Procedūras rokasgrāmatu” regulāri atjaunina.(14) Iepriekš d) apakšpunktā minētā ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma balstās uz 1961. gada Ienākuma nodokļa likumu, ko katru gadu groza ar Finanšu likumu.(15) Iepriekš e) apakšpunktā minētā elektrības nodokļa atbrīvojuma shēma balstās uz Madjas štata 1949. gada Elektrības nodokļa likuma 3.-B iedaļu.(16) Saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 11. panta 10. punktu Komisija aicināja Indijas valdību uz papildu konsultācijām gan par mainītajām, gan nemainītajām shēmām, lai noskaidrotu faktisko situāciju un panāktu abpusēji saskaņotu risinājumu. Pēc konsultācijām, ņemot vērā to, ka netika panākts abpusēji pieņemams risinājums attiecībā uz šīm shēmām, Komisija visas šīs shēmas iekļāva subsidēšanas izmeklēšanā.II. Konkrētās shēmas1 Iepriekšēju atļauju shēma (“AAS” )a) Juridiskais pamats(17) Šī shēma detalizēti aprakstīta EXIM-policy 04-09 4.1.1. līdz 4.1.14. punktā un HOP I 04-09 4.1. līdz 4.30. nodaļā. Iepriekšējās izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1628/2004 tika noteikts patlaban spēkā esošais kompensācijas maksājums, shēmu sauca par iepriekšēju licenču shēmu.b) Atbilstība(18) AAS sastāv no sešām apakšshēmām, kas sīkāk aprakstītas turpmāk. Minētās apakšshēmas cita starpā atšķiras atbilstības kritēriju darbības jomā. Ražotāji eksportētāji un tirgotāji eksportētāji, kas “sasaistīti” ar palīgražotājiem, ir tiesīgi izmantot AAS fiziskā eksporta iespējas un AAS ikgadējo pieprasījumu. AAS starpproduktu piegādēm var izmantot ražotāji eksportētāji, kas ražojumu piegādā galīgajam eksportētājam. Galvenajiem darbuzņēmējiem, kuri veic piegādes EXIM-policy 04-09 8.2. punktā minētajām “nosacīta eksporta” kategorijām, tādiem kā piegādātāji uz eksportu orientētām struktūrām (“EOU”), ir tiesības attiecībā uz AAS nosacīto eksportu. Visbeidzot, starpnieki, kas veic piegādes ražotājiem eksportētājiem, ir tiesīgi saņemt “nosacītā eksporta” priekšrocības saskaņā ar iepriekšēja izlaides pasūtījuma (“ARO”) apakšshēmām un kompensācijas iekšzemes akreditīvu.c) Praktiskā īstenošana(19) Iepriekšējas atļaujas var izsniegti) Fiziskam eksportam. Šī ir galvenā apakšshēma. Tā ļauj bez nodokļa importēt izejmateriālus, kas vajadzīgi konkrētas eksporta produkcijas ražošanai. “Fizisks” šajā saistībā nozīmē, ka eksporta ražojums ir jāizved no Indijas teritorijas. Atļaujā tiek norādīts ievedmuitas nodokļa atvieglojums un eksportēšanas saistības, minot arī eksporta ražojuma veidu.ii) Ikgadējam pieprasījumam. Šāda atļauja nav saistīta ar konkrētu eksporta ražojumu, bet ar plašāku ražojumu grupu (piemēram, ķīmikālijas un saistīti produkti). Licences turētājs, ievērojot konkrētu robežvērtību, kas noteikta atkarībā no agrākās eksporta darbības, var bez ievedmuitas nodokļa importēt jebkurus izejmateriālus izmantošanai visu tādu ražojumu ražošanā, kuri pieder šādai ražojumu grupai. Tas var izvēlēties eksportēt jebkuru gatavo ražojumu, kas pieder attiecīgajai ražojumu grupai, ja to ražošanai izmantots šāds ar nodokli neapliekams materiāls.iii) Starpproduktu piegādēm. Šī apakšshēma attiecas uz gadījumiem, kad divi ražotāji plāno ražot vienu eksporta ražojumu un savstarpēji sadala ražošanas procesu. Ražotājs eksportētājs ražo starpproduktu. Tas var importēt beznodokļu izejmateriālus un šim nolūkam iegūt AAS starpprodukta piegādēm. Galīgais eksportētājs pabeidz ražojuma ražošanu, un viņam gatavais ražojums ir jāeksportē.iv) Nosacītam eksportam. Šī apakšshēma ļauj galvenajam līgumslēdzējam importēt izejmateriālus bez nodokļiem, lai izgatavotu ražojumus un tās pārdotu kā “nosacītu eksportu” EXIM politikas 04-09 8.2. punkta b) līdz f), g), i) un j) apakšpunktā minētajām klientu kategorijām. Kā skaidro Indijas valdība, nosacīts eksports attiecas uz tiem darījumiem, kuros piegādātās preces neizved no valsts. Daudzas piegāžu kategorijas uzskata par nosacītu eksportu ar noteikumu, ka preces ražo Indijā, piemēram, preču piegādes EOU vai uzņēmumam, kas atrodas specialajā ekonomikas zonā (“SEZ”).(v) ARO. AAS turētājs, kas vēlas iegūt izejmateriālus no vietējiem avotiem, nevis no tiešā importa, var izvēlēties tos iegūt pret ARO . Šādos gadījumos iepriekšējā atļauja tiek juridiski apstiprināta kā ARO, un pēc tajā norādīto preču piegādes izdara atzīmi par tās nodošanu vietējam piegādātājam. ARO atzīme dod tiesības vietējam piegādātājam saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04-09 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādei/nosacītam eksportam, nosacīta eksporta atmaksājumiem un termināļa akcīzes nodokļa atmaksai). ARO mehānisms paredz nodokļu un maksājumu atmaksāšanu piegādātājam tā vietā, lai tos atmaksātu galīgajam eksportētājam nodokļu atmaksas vai kompensācijas veidā. Nodokļu/maksājumu atmaksāšana ir iespējama gan par vietējiem izejmateriāliem, gan importētiem.(vi) Kompensācijas iekšzemes akreditīvs. Šī apakšshēma atkal attiecas uz vietējo izejmateriālu piegādi iepriekšējas atļaujas turētājam. Iepriekšējas atļaujas turētājs var iesniegt bankā pieprasījumu atvērt iekšzemes akreditīvu par labu vietējam piegādātājam. Banka anulēs atļauju tieša eksporta veikšanai tikai attiecībā uz to preču vērtību un apjomu, kas iepirktas iekšzemes tirgū, nevis importētas. Vietējais piegādātājs būs tiesīgs saņemt nosacīta eksporta priekšrocības, kā norādīts EXIM politikas 04-09 8.3. punktā (t. i., AAS starpprodukta piegādei/nosacītam eksportam, nosacīta eksporta atmaksājumiem un termināļa akcīzes nodokļa atmaksai).(20) Konstatēts, ka PIP laikā viens no eksportētājiem, kas sadarbojās, ieguva koncesijas pēc pirmās apakšshēmas, t. i., AAS fiziskam eksportam. Tādēļ nav nepieciešams konstatēt pārējo apakšshēmu sniegto kompensāciju.(21) Pēc tam, kad ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1628/2004 bija piemērots spēkā esošais galīgais kompensācijas maksājums, Indijas valdība mainīja AAS piemērojamo pārbaudes sistēmu. Konkrēti, tādas pārbaudes vajadzībām, ko veic Indijas iestādes, iepriekšējas atļaujas turētājam ir juridisks pienākums uzturēt “patiesu un pareizu pārskatu par patēriņu un bez nodokļu nomaksas importēto/iekšzemē iegādāto preču izmantošanu” ( HOP I 04-09 4.26. un 4.30. nodaļa un 23. papildinājums), t. i., faktiskā patēriņa reģistru. Šis reģistrs ir jāpārbauda neatkarīgam zvērinātam grāmatvedim/izmaksu un darba grāmatvedim, kurš izdod sertifikātu, kurā norāda, ka attiecīgie reģistri un atbilstīgie ieraksti ir pārbaudīti un atbilstoši 23. papildinājumam sniegtā informācija visos aspektos ir patiesa un pareiza. Tomēr iepriekš minētie noteikumi attiecas tikai uz iepriekšējām atļaujām, kas izdotas, sākot no 2005. gada 13. maija. Attiecībā uz visām iepriekšējām atļaujām vai iepriekšējām licencēm, kas izdotas pirms minētā datuma, to turētājiem tiek prasīts ievērot agrāk piemērotos pārbaudes noteikumus, t. i., uzturēt patiesu un pareizu uzskaiti par importēto preču patēriņu un izlietojumu saskaņā ar licenci 18. papildinājumā noteiktajā formātā ( HOP I 02-07 4.30. nodaļa un 18. papildinājums).(22) Attiecībā uz apakšshēmu, ko PIP laikā izmantoja ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, proti, fiziskā eksporta shēmai Indijas valdība nosaka gan ievedmuitas nodokļa atvieglojumu, gan eksportēšanas saistību apjomu un vērtību, ko norāda atļaujā. Turklāt importa un eksporta laikā valdības ierēdņi attiecīgos darījumus dokumentē atļaujā. Šajā shēmā atļauto ieveduma apjomu Indijas valdība nosaka, pamatojoties uz izejmateriālu/saražotās produkcijas standartnormām (“SION”). SION ir vairumam produktu, ieskaitot attiecīgo ražojumu, un tās publicē HOP II 04-09 .(23) Importētie izejmateriāli tālāk nav pārvedami un ir izmantojami, lai ražotu gatavo eksporta ražojumu. Eksportēšanas saistība jāizpilda paredzētajā termiņā pēc atļaujas saņemšanas (24 mēnešu laikā ar iespēju termiņu divreiz pagarināt uz sešiem mēnešiem).(24) Pārskatīšanas izmeklēšanā konstatēja, ka PIP laikā izejmateriālu importēšanai izmantotās iepriekšējās atļaujas ir izdotas pirms 2005. gada 13. maija. Tādējādi iepriekš 21. apsvērumā aprakstītās jaunās pārbaudes prasības, ko Indijas iestādes nosaka ar HOP I 04-09 , vēl nebija izmēģinātas praksē. Bez tam uzņēmums nevarēja pierādīt, ka nepieciešamie faktiskā patēriņa un krājumu reģistri ir vesti HOP I 02-07 4.30. nodaļas un 18. papildinājuma prasītajā formā, kas piemērojama iepriekšējām atļaujām, kuras izdotas pirms 2005. gada 13. maija. Ņemot vērā šo situāciju, jāuzskata, ka izmeklēšanai pakļautais eksportētājs nav spējis pierādīt, ka attiecīgie EXIM noteikumi šajā reizē ir izpildīti.d) Komentāri par konstatētajiem faktiem(25) Eksportētājs, kas sadarbojās un kas PIP laikā izmantoja AAS , iebilda, ka tas izmantotās iepriekšējās atļaujas, lai gan tās ir izdotas pirms 2005. gada 13. maija, zvērinātam grāmatvedim pārbaudei iesniedza brīvprātīgi saskaņā ar HOP I 04-09 prasībām, un tas liecina, ka tagad saskaņā ar HOP noteikumiem pastāv pienācīga pārbaudes sistēma.(26) Komisijas dienestiem veicot pārbaudes uz vietas uzņēmuma telpās, tiešām tika iesniegts sertifikāts uz HOP 23. papildinājuma veidlapas, ko parakstījis zvērināts grāmatvedis un kas izdots 2008. gada 1. februārī. Taču tā kā iepriekšējās atļaujas ir izdotas 2004. gadā un uz tām neattiecas jaunie HOP noteikumi, var secināt, kas tas bija uzņēmuma brīvprātīgs lēmums, kas neliecina, ka Indijas valdība patiešām ir ieviesusi efektīvu pārbaudes sistēmu. Turklāt nav pierādījumu, ka zvērinātā grāmatveža aprēķinātā pārmērīgā nodokļu atmaksa ir faktiski atmaksāta valdībai.e) Secinājumi(27) Atbrīvojums no ievedmuitas ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana.(28) Turklāt AAS “fiziskam eksportam” acīmredzot pēc likuma ir atkarīgs no eksporta rezultāta, un tādēļ saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu to uzskata par īpašu un kompensējamu. Ja uzņēmumam nav eksporta saistību, tas nevar gūt priekšrocības saskaņā ar šīm shēmām.(29) Šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šās sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas noteikti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi). Indijas valdība efektīvi nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, kas apstiprinātu, ka eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts, aizvietojamas nodokļu atmaksāšanas sistēmas gadījumā — III pielikuma II daļas 2. punkts). SION pašas par sevi nevar uzskatīt par faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo tās nedod iespēju Indijas valdībai pietiekami precīzi pārbaudīt, cik izejmateriālu patērēts eksporta produkcijas ražošanā. Turklāt PIP laikā Indijas valdība neveica efektīvu kontroli, pamatojoties uz pareizi uzturētu faktiskā patēriņa reģistru. Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu jādara, ja nepastāv efektīva pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts).(30) Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama.f) Subsīdijas summas aprēķināšana(31) Ja nepastāv atļautas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas, kompensējamais labums ir atbrīvojums no kopējiem ievedmuitas nodokļiem, kas parasti jāmaksā, importējot izejvielas. Šajā saistībā jānorāda, ka pamatregula neparedz tikai kompensāciju par “pārsnieguma” atbrīvojumu no nodokļiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā šie nosacījumi netika ievēroti. Tādēļ, ja konstatē, ka nepastāv atbilstīgs uzraudzības process, nodokļu atmaksas shēmām minēto izņēmumu nepiemēro, bet piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Kā noteikts pamatregulas II pielikuma II daļā un III pielikuma II daļā, izmeklēšanas iestādes uzdevums nav aprēķināt šādu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu. Gluži otrādi, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu iestādei tikai jāatrod pietiekami pierādījumi, lai atspēkotu šķietamās pārbaudes sistēmas atbilstību.(32) Subsīdijas summu eksportētājam, kas izmanto AAS , aprēķināja, pamatojoties uz neuzliktās ievedmuitas nodokļiem (muitas pamatnodoklis un īpašais muitas papildnodoklis), par materiāliem, kas importēti saskaņā ar apakšshēmu, kuru izmantoja attiecīgajam produktam PIP laikā (skaitītājs). Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu maksājumus, kas neizbēgami radušies, lai iegūtu subsīdiju, atskaitīja no subsīdijas summas, ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu kā atbilstošu saucēju pieskaitīja attiecīgajam eksporta apgrozījumam, ko PIP sasniedza attiecīgais ražojums, jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un netika piešķirta atkarībā no izgatavotajiem, ražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.(33) Subsīdijas likme, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica attiecīgajam ražotājam, kurš sadarbojās, ir 0,3 %.2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“DEPBS”)a) Juridiskais pamats(34) Sīkāks DEPBS apraksts sniegts EXIM politikas 04-09 4.3. punktā un HOP I 04-09 4. nodaļā.b) Atbilstība(35) Jebkuram ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam ir tiesības izmantot šo shēmu.c) DEPBS praktiskā īstenošana(36) Eksportētājs, kam ir tiesības izmantot DEPBS , var pieteikties uz DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no šajā shēmā ietverto eksportēto ražojumu vērtības. Indijas iestādes ir noteikušas DEPBS likmes vairumam ražojumu, ieskaitot attiecīgo ražojumu. Tās pamatojas uz SION , ņemot vērā paredzēto importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodevas piekritību šādam paredzētam importam neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodoklis faktiski ir vai nav maksāts.(37) Lai varētu izmantot šās shēmas piedāvātās priekšrocības, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma brīdi eksportētājam jāiesniedz deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS . Lai preces tiktu eksportētas, preču nosūtīšanas procedūras laikā Indijas muitas iestādes izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šis dokuments cita starpā parāda DEPBS kredīta apjomu, kas piešķirts minētajam eksporta darījumam. Šajā brīdī eksportētājs zina, kādu priekšrocību iegūs. Kolīdz muitas iestādes izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdībai vairs nevar lemt par DEPBS kredīta izsniegšanu. Attiecīgā DEPBS likme priekšrocību aprēķināšanai ir eksporta deklarācijas sastādīšanas laikā izmantotā likme.(38) DEPBS kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 12 mēnešus no to izdošanas dienas. Tos var izmantot muitas nodokļu maksāšanai par vēlākām importa darbībām ar jebkurām precēm, ko var importēt bez ierobežojumiem, izņemot ražošanas līdzekļus. Preces, kas importētas ar šādiem kredītiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot mazumtirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi.(39) DEPBS kredītu pieteikumi tiek aizpildīti elektroniski un var aptvert eksporta darījumus neierobežotā skaitā. Faktiski nepastāv stingri DEBPS kredītiem piemērojami termiņi. DEPBS pārvaldībai izmantojamā elektroniskā sistēma automātiski neizslēdz eksporta darījumus, kas neiekrīt HOP I 04-09 4.47. nodaļā minētajos iesniegšanas periodos. Bez tam, kā skaidri noteikts HOP I 04-09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kas iesniegti pēc iesniegšanas termiņu notecēšanas, vienmēr var izskatīt, uzliekot soda maksu (t. i., 10 % no attiecīgā apjoma).d) Komentāri par konstatētajiem faktiem(40) Viens eksportētājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka uzņēmuma iegūtie DEPB kredīti izmantoti materiālu importam, kurus izmantoja attiecīgā ražojuma ražošanā, lai gan tos principā varētu izmantot arī citiem mērķiem, kā minēts iepriekš. Šis eksportētājs apgalvoja, ka tādējādi to DEPB faktiskais izmantojums atbilst normālai nodokļu atmaksāšanas sistēmai un tādējādi, ja ir jākompensē, tad tikai pārmērīga atmaksa. Taču saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļu un I pielikuma i) punktu ievedmuitas nodokļa pārsnieguma atmaksu var kompensēt tikai tad, ja tiek ievēroti pamatregulas II un III pielikuma nosacījumi. Tomēr šajā gadījumā, kā tas skaidrots 43. apsvērumā, šie nosacījumi netika izpildīti. Tāpēc piemēro parasto noteikumu par to, ka kompensē nesamaksāto maksājumu summu (nesaņemtie ieņēmumi), nevis kādu apliecinātu pārmērīgu nodokļu atlaišanu.e) Secinājumi par DEPBS(41) DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finanšu ieguldījums, jo šo kredītu izmantos, lai ieskaitītu ievedmuitas nodokli, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.(42) DEPBS juridiski ir atkarīga no eksporta darbības rezultātiem, un tāpēc uzskatāma par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktu.(43) Šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šās sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas noteikti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (aizvietojumu atmaksas definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākuma faktiski ražošanas procesā patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajām izejvielām. Bez tam nepastāv sistēma vai procedūra, kas apstiprinātu, kuras izejvielas tika patērētas, ražojot eksporta produktu, un vai bija vērojams ievedmuitas virsmaksājums pamatregulas I pielikuma i) punkta un II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājs ir tiesīgs saņemt DEPBS priekšrocības neatkarīgi no tā, vai tas importē kādas izejvielas. Lai saņemtu priekšrocības, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tādējādi pat eksportētāji, kuri visas izejvielas iegādājas iekšzemē un neimportē nevienu preci, ko var izmantot par izejvielu, tik un tā ir tiesīgi saņemt priekšrocības saskaņā ar DEPBS .f) Subsīdijas summas aprēķināšana(44) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamās subsīdijas apjomu aprēķināja kā labumu, ko guva saņēmējs un kas konstatēts PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs gūst labumu tajā brīdī, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Tajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības nepiemērot muitas nodokļus, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Kolīdz muita izdevusi eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīts DEPBS kredīta apjoms, kāds jāpiešķir šim eksporta darījumam, Indijas valdība nevar lemt, vai piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju, un nevar lemt par subsīdijas apjomu. Bez tam eksportētāji ražotāji, kas sadarbojās, iegrāmatoja DEPBS kredītus uz uzkrājuma pamata kā ienākumu eksporta darījuma posmā.(45) Ja tika iesniegts pamatots pieprasījums, maksājumi, kas bijuši obligāti subsīdijas iegūšanai, tika atskaitīti no tādējādi noteiktajiem kredītiem, un subsīdijas summa parādās kā skaitītājs atbilstīgi pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta pa visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP laikā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta, atsaucoties uz apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.(46) Subsīdijas likmes, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir 6,2 % un 5,7 %.3. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“EPCGS”)a) Juridiskais pamats(47) Sīkāks EPCGS apraksts sniegts EXIM politikas 04-09 5. nodaļā un HOP I 04-09 5. nodaļā.b) Atbilstība(48) Šo shēmu ir tiesīgi izmantot ražotāji eksportētāji, tirgotāji eksportētāji, kas ir “saistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzēji.c) Praktiskā īstenošana(49) Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un kopš 2003. gada aprīļa arī lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Līdz 2000. gada 31. martam bija spēkā faktiska 11 % nodokļa likme (kas ietvēra 10 % uzcenojumu), un, ja tika importētas preces ar lielu vērtību, tika piemērota nulles likme. Kopš 2000. gada aprīļa šī shēma paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi 5 %, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, ko importē saskaņā ar šo shēmu. Lai izpildītu eksporta saistības, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, noteiktā laikposmā saražojot konkrētu daudzumu eksporta preču.(50) EPCGS licences turētājs var iegūt ražošanas līdzekļus arī iekšzemes tirgū. Tādā gadījumā ražošanas līdzekļu iekšzemes ražotājs var izmantot priekšrocības un importēt sastāvdaļas bez muitas nodokļiem, kas tam nepieciešami šādu preču izgatavošanai. Tāpat iekšzemes ražotājs var pieprasīt nosacīta eksporta priekšrocības attiecībā uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam.d) Secinājums par EPCG shēmu(51) EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmju samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo koncesiju samazina tādus Indijas valdības nodokļu ieņēmumus, kas pretējā gadījumā būtu jāsamaksā. Turklāt, samazinot nodokli, eksportētājam tiek piešķirta priekšrocība, jo nodokļi, kas tiek uzkrāti pēc importēšanas, uzlabo tā likviditāti.(52) Turklāt EPCGS pēc likuma ir atkarīga no eksporta rezultātiem, jo šādas atļaujas nevar saņemt, ja nav saistības eksportēt. Tāpēc tā ir uzskatāma par specifisku un kompensējamu pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.(53) Tādējādi šo shēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šās sistēmas aizvietotāju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Saskaņā ar pamatregulas I pielikuma i) punktu šādu pieļaujamu sistēmu darbības jomā neietilpst ražošanas līdzekļi, jo tos nepatērē eksportēto preču ražošanā.e) Subsīdijas summas aprēķināšana(54) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem visā periodā, kas atspoguļo šādu ražošanas līdzekļu parasto amortizācijas periodu. Atbilstīgi iedibinātajai praksei tādā veidā aprēķinātā summa, ko var attiecināt uz PIP periodu, ir koriģēta, pieskaitot šajā periodā gūtos procentus, lai atspoguļotu laika gaitā gūtās priekšrocības pilno vērtību. Komerciālā ilgtermiņa procentu likme pārskata izmeklēšanas periodā Indijā tika uzskatīta par piemērotu šim nolūkam. Pamatoto pieprasījumu gadījumos nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, saskaņā ar pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktu atņēma no šās summas, lai iegūtu subsīdijas apjomu skaitītājā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šī subsīdijas summa ir sadalīta pa visu kopējā eksporta apgrozījumu PIP laikā, kas aprēķinā parādās kā attiecīgais saucējs, jo subsīdija ir saistīta ar eksporta darbības veikšanu un netika piešķirta saistībā ar apstrādātajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.(55) Subsīdijas likmes, ko pārskatīšanas izmeklēšanas periodā attiecībā uz šo shēmu noteica ražotājiem, kuri sadarbojās, ir 0,7 % un 0,3 %.f) Komentāri par konstatētajiem faktiem(56) Viens eksportētājs, kas sadarbojās, norādīja, kā sākotnējā EPCG atvieglojumu aprēķina metodē pielaista kļūda, jo īpaši attiecībā uz piemēroto procentu summu. Šī kļūda, kas attiecās uz abiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika izlabota.4. Ienākuma nodokļa atbrīvojuma shēma (“ITES”)1961. gada Ienākumu nodokļa likuma (“ITA”) 80.HHC pants(57) Šajā shēmā eksportētāji varēja gūt priekšrocības no daļēja ienākumu nodokļa atbrīvojuma attiecībā uz peļņu no pārdošanas eksportā. Juridiskais pamats šim atbrīvojumam noteikts ITA 80.HHC pantā.(58) Šo noteikumu atcēla 2005.–2006. gada novērtējumā (t. i., par finanšu gadu, kas sākas 2004. gada 1. aprīlī un beidzās 2005. gada 31. martā), un tādējādi pēc 2004. gada 31. marta ITA 80.HHC pants nedod nekādas priekšrocības. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, PIP laikā neizmantoja nekādas šās shēmas priekšrocības. Līdz ar to, tā kā shēma ir atcelta, tā saskaņā ar regulas 15. panta 1. punktu nav kompensējama.ITA 80.IA iedaļaa) Juridiskais pamats(59) Shēma balstās uz ITA 80.IA iedaļu. Šis noteikums tika iekļauts ITA ar 2001. gada Finanšu likumu.b) Atbilstība(60) ITA 80.IA pants attiecas uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar infrastruktūras objektu ierīkošanu, ieskaitot elektroenerģijas ģenerēšanu un sadali, jebkurā Indijas daļā.c) Praktiskā īstenošana(61) Saskaņā ar ITA 80.IA sadaļas noteikumiem summa, kas atbilst peļņai, ko devusi elektroenerģijas ražošana, tiek atbrīvota no peļņas nodokļa uz desmit gadiem no vietas pirmajos piecpadsmit ražotnes ekspluatācijas gados. Konkrētajai ražotnei ir jābūt jaunai un sākušai darboties laikā no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam.(62) Ienākuma nodokļa aprēķins ietilpst uzņēmuma ikgadējā nodokļu deklarācijā un ir pakļauts revīzijai kopā ar uzņēmuma peļņas un zaudējumu pārskatu un pārējiem finanšu pārskatiem. Tam ir jāatbilst ITA normām, proti, saražotās elektrības uzskaites vērtībai ir jāatspoguļo tās tirgus vērtība. Ienākumu nodokļa dienesta loma ir pārbaudīt, vai ienākuma nodokļa atskaitījuma aprēķins ir saskaņā ar ITA normām un uzņēmuma revīzijai pakļautajiem kontiem. Izmeklēšanā ir pierādījušās liecības, ka iestādes praktiski ir pārbaudījušas aprēķinus un attaisnotos gadījumos izdarījušas aprēķinos korekcijas.(63) Izmeklēšanā konstatēts, ka abi izmeklētie ražotāji eksportētāji ir ierīkojuši elektrostacijas pašu vajadzībām kā daļu no savām grafīta ražotnēm. Tādēļ tie ir pieprasījuši attiecīgu ienākuma nodokļa atskaitījumu saskaņā ar ITA noteikumiem.d) Secinājumi par ITES pēc ITA 80.IA sadaļas(64) Atbrīvojums no ienākuma nodokļa ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē, t. i., Indijas valdības finansiāls ieguldījums, ar ko piešķir priekšrocību eksportētājiem, par kuriem veikta izmeklēšana.(65) Tomēr izmeklēšanā ir pierādījies, ka piekļuve ITES pēc ITA 80.IA sadaļas neaprobežojas ar konkrētiem uzņēmumiem pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. Šī shēma šķiet pieejama visiem uzņēmumiem uz objektīvu kritēriju pamata. Šajā gadījumā arī nav atklājušās nekādas citas liecības par to, ka šī shēma būtu īpaša.(66) Bez tam tā ir saistīta ar ražojumu (elektrību), kas nav attiecīgais ražojums, un šās shēmas priekšrocības tādējādi rodas uz tādas darbības pamata, kas nav attiecīgā ražojuma ražošana vai pārdošana. Šādos apstākļos uzskatāms, ka labumi, kas šajā shēmā rodas attiecīgajiem eksportētājiem, nav kompensējami.3. Atbrīvojums no elektrības nodokļa (“EDE”)(67) Atbilstīgi 2004. gada Rūpniecības veicināšanas politikai Madjas štats (“MŠ”) piedāvā atbrīvojumu no elektrības nodokļa rūpniecības uzņēmumiem, kuri iegulda elektrības ražošanā pašu patēriņam.a) Juridiskais pamats(68) MŠ valdības piemērotās elektrības nodokļa atbrīvojuma shēmas apraksts ir sniegts 1949. gada Elektrības nodokļa likuma 3.-B pantā.b) Atbilstība(69) Jebkuri rūpniecības uzņēmumi, kas ir MŠ teritoriālajā piekritībā un iegulda jaunās spēkstacijās pašu patēriņam.c) Praktiskā īstenošana(70) Saskaņā ar MŠ valdības 2004. gada 29. septembra paziņojumu uzņēmumi vai personas, kas iegulda jaunās spēkstacijās pašu patēriņam ar vairāk nekā 10 kW jaudu, var saņemt no MŠ Elektrības inspekcijas apliecību par atbrīvojumu no elektrības nodokļa. Atbrīvojums tiek piešķirts tikai par elektrību, ko ražo pašu patēriņam, un tikai tad, ja jaunā spēkstacija neaizstāj vecāku spēkstaciju. Atbrīvojums tiek piešķirts uz pieciem gadiem.(71) Jaunā spēkstacija, ko izveidoja viens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās šajā izmeklēšanā, ar MŠ valdības 2005. gada 5. aprīļa paziņojumu tika atbrīvota no elektrības nodokļa uz desmit gadiem.d) Komentāri par konstatētajiem faktiem(72) Eksportētājs, kas sadarbojās un kuram tika nodrošināts atbrīvojums no elektrības nodokļa, apgalvoja, ka EDE shēma nav īpaša un to bez diskriminācijas piemēro visiem attiecīgajiem uzņēmumiem. Pēc šā eksportētāja teiktā, Madjas valdība sākotnējo atbrīvojumu uz pieciem gadiem vēlāk pārskatīja un pagarināja uz desmit gadiem, taču ne eksportētājs, kurš sadarbojās, ne Indijas valdība atbildēs neiesniedz publicētu paziņojumu par šādām politiskām izmaiņām.e) Secinājums par EDE shēmu(73) Šī shēma ir subsīdija pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 2. panta 2. punkta nozīmē. Tā ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo stimuls samazina valsts nodokļu ieņēmumu, kurš citādi būtu saņemams. Bez tam tas dod labumu saņēmējam uzņēmumam.(74) Lai gan 2004. gada Rūpniecības veicināšanas politika un MŠ valdības 2004. gada 29. septembra paziņojums paredz piecu gadu atbrīvojuma periodu, konkrētajam ražotājam eksportētājam tika piešķirts desmit gadu atbrīvojums. Tādēļ šis stimuls nešķiet piešķirts saskaņā ar tiesību aktos vai citos oficiālos dokumentos skaidri noteiktiem kritērijiem un nosacījumiem.f) Subsīdijas summas aprēķināšana(75) Atvieglojums ražotājam eksportētājam ir aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā elektrības nodokļa apmēru pārskata izmeklēšanas periodā, kurš, piemērojot šo shēmu, palicis nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu tad ir piešķirta subsīdijas summa (skaitītājā) par kopējo pārdoto apjomu pārskata izmeklēšanas periodā (saucējā), jo tā ir saistīta ar visu pārdoto apjomu, iekšzemes un eksportēto, un tā nav piešķirta saistībā ar saražotajiem, eksportētajiem vai pārvadātajiem daudzumiem.(76) Vienam uzņēmumam, kurš saskaņā ar EDE saņēma atvieglojumus, tika noteikta subsīdijas norma 0,7 %.III. Kompensējamo subsīdiju apjoms(77) Jāatgādina, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 1628/2004 kompensējamo subsīdiju summa, izteikta procentuāli, tika konstatēta attiecīgi 15,7 % un 7 % abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās šajā daļējā starpposma pārskatīšanā.(78) Šajā daļējā starpposma pārskatīšanā tika konstatētas šādas procentuāli izteiktas kompensējamo subsīdiju summas:Uzņēmums | ALS | DEPB | EPCG | EDE | Kopā |Graphite India Ltd. | nulle | 6,2 % | 0,1 % | nulle | 6,3 % |HEG Ltd. | 0,3 % | 5,7 % | 0,5 % | 0,7 % | 7,2 % |IV. KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI(79) Saskaņā ar pretsubsīdiju pamatregulas 19. panta noteikumiem un šās daļējās starpposma pārskatīšanas pamatojumu izmeklēšanas uzsākšanas paziņojuma 3. punktā tiek konstatēts, ka subsidēšanas līmenis attiecībā uz ražotājiem, kas sadarbojās, ir mainījies un tādēļ ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1628/2004 noteiktā kompensācijas maksājuma likme ir attiecīgi jāgroza.(80) Aplūkojamo kompensācijas maksājumu deva paralēla pretsubsīdiju un antidempinga izmeklēšana (“sākotnējā izmeklēšana”). Saskaņā ar pamatregulas 24. panta 1. punktu un 14. panta 1. punktu Padomes 1995. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1629/2004 uzliktie antidempinga maksājumi tika koriģēti tādā mērā, ka subsīdijas summas un dempinga starpības radās vienā un tajā pašā situācijā.(81) Izmeklētās subsīdiju shēmas, kas pašreizējā pārskatīšanas procesā izrādījās kompensējamas, izņemot EDE , ir eksporta subsīdijas pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunkta nozīmē.(82) Tādēļ attiecībā uz eksporta subsīdijām ir ieteicams antidempinga maksājumu no jauna koriģēt, lai atspoguļotu jauno subsidēšanas līmeni, kas konstatēts šajā pārskatīšanā. Turklāt saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu kompensācijas maksājumu līmenis nedrīkst būt augstāks par sākotnējā izmeklēšanā konstatēto kaitējuma novēršanas līmeni. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā, ņemot vērā, ka sadarbošanās līmenis bija augsts (100 %), atlikušo subsīdiju apjomu noteica tā uzņēmuma līmenī, kuram bija visaugstākais atsevišķais līmenis.(83) Līdz ar to kompensācijas un antidempinga maksājumu līmenis ir koriģējams šādi:Uzņēmums | Subsīdijas norma | Dempinga starpība | Kaitējuma novēršanas līmenis | Kompensācijas maksājums | Antidempinga maksājums |Graphite India Ltd. | 6,3 % | 31,1 % | 15,7 % | 6,3 % | 9,4 % |HEG Ltd. | 7,2 % | 24,4 % | 7,0 % | 7,0 % | 0 % |Visi pārējie | 7,2 % | 31,1 % | 15,7 % | 7,2 % | 8,5 % |(84) Viens eksportētājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka tā kā šī daļējā starpposma pārskatīšana attiecās vienīgi uz subsidēšanas līmeni, antidempinga maksājumi nav jāmaina.(85) Šajā saistībā tiek atgādināts, ka paziņojumā par šīs pārskatīšanas sākšanu noteikts, “ka uzņēmumiem, uz kuriem attiecas gan antidempinga, gan kompensāciju pasākumi, attiecīgi var pielāgot antidempinga pasākumu, ja tiek mainīts kompensācijas pasākums”. Izmaiņas antidempinga maksājumos tiek veiktas nevis tādēļ, ka ir jauni atzinumi attiecībā uz dempinga līmeni, bet gan tādēļ, ka tas automātiski izriet no fakta, ka ir pielāgota sākotnējā dempinga starpība, lai atspoguļotu atklāto eksporta subsīdiju līmeni, un tādējādi šī starpība tagad ir pārskatīta.(86) Atsevišķo uzņēmumu kompensējamo nodokļu likmes, kas noteiktas šajā regulā, atspoguļo apstākļus, kas tika konstatēti daļējā starpposma pārskatīšanā. Līdz ar to tās ir piemērojamas vienīgi šo uzņēmumu saražotā attiecīgā ražojuma importam. Attiecīgā ražojuma ievedumi, ko saražojis jebkurš cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šās regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot vienības, kas saistītas ar minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot minētās likmes, un uz tiem attiecina “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājumu likmi.(87) Katrs pieprasījums piemērot minētās atsevišķās kompensācijas maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai[5], pievienojot attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportā, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Piemērotos gadījumos, pēc konsultēšanās ar padomdevēju komiteju Komisija ar šo tiek pilnvarota izdarīt attiecīgus grozījumus regulā, precizējot to uzņēmumu sarakstu, kas gūst labumu no atsevišķajām maksājuma likmēm,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pantsRegulas (EK) Nr. 1628/2004 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:“Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, tālāk minēto uzņēmumu ražojumiem ir šāda:Uzņēmums | Galīgais maksājums | TARIC papildkods |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta — 700016, West Bengal | 6,3 % | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida — 201301, Uttar Pradesh | 7,0 % | A531 |Visi pārējie | 7,2 % | A999 |”2. pantsRegulas (EK) Nr. 1629/2004 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:“Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas, tālāk minēto uzņēmumu ražojumiem ir šāda:Uzņēmums | Galīgais maksājums | TARIC papildkods |Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kolkatta — 700016, West Bengal | 9,4 % | A530 |Hindustan Electro Graphite (HEG) Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida — 201301, Uttar Pradesh | 0 % | A531 |Visi pārējie | 8,5 % | A999 |”3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs […] [1] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.[2] OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.[3] OV L 295, 18.9.2004., 10. lpp.[4] OV C 230, 2.10.2007, 9. lpp.[5] European Commission, Directorate General for Trade, Directorate H, N-105 4/92, 1049 Brussels, Belgium.