               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            2016/0051(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “līgums”) ļauj Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai (“EEZ EBTA valstis”) pilnībā piedalīties vienotajā tirgū. Šajā sakarā kopš līguma stāšanās spēkā 1994. gadā šīs trīs valstis ir arī veikušas iemaksas, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā, saskaņā ar līguma 115. pantu. Turklāt Norvēģija ir veikusi iemaksas atsevišķa Norvēģijas finanšu mehānisma ietvaros. Pēdējais finanšu mehānisms beidzās 2014. gada 30. aprīlī.

               Ņemot vērā nepieciešamību mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā, Padome 2013. gada 7. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, lai vienotos par turpmākajiem EEZ EBTA valstu finansiālajiem ieguldījumiem nolūkā uzlabot ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Ekonomikas zonā
                  1
               . Oficiālas sarunas sākās 2014. gada janvārī. Vienlaikus, taču neatkarīgi no sarunām par finanšu mehānismu, tika sākta ES un Islandes un ES un Norvēģijas zivju tirdzniecības protokolu pārskatīšana, pamatojoties uz pārskatīšanas klauzulu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Norvēģiju un Islandi papildprotokolos
                  2
               .

               Sarunu vedēju līmenī sarunas tika pabeigtas, 2015. gada 17. jūlijā parafējot:

               Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam (“EEZ finanšu mehānisma nolīgums”);

               Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam (“Norvēģijas nolīgums”);

               Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu (“Norvēģijas protokols”); kā arī

               Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu (“Islandes protokols”).

               Pievienotais priekšlikums attiecas uz EEZ finanšu mehānisma nolīguma, Norvēģijas nolīguma, Norvēģijas protokola un Islandes protokola parakstīšanu un provizorisko piemērošanu.

               EEZ finanšu mehānisma nolīgums un Norvēģijas nolīgums kopā sniegs EEZ EBTA valstu finansiālo ieguldījumu EUR 2,8 miljardu apmērā ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai Eiropas Ekonomiskajā zonā laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam. Ar šiem nolīgumiem tiks piešķirti arī noteikti finanšu resursi, lai cīnītos pret jauniešu bezdarbu. Šāds rezultāts atbilst Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, kas attiecas uz a) finansiālā ieguldījuma “vispārējo pieaugumu” (vispārējais pieaugums ir 11,3 % salīdzinājumā ar laikposmu no 2009. gada līdz 2014. gadam); b) iespējamu jaunu piešķīrumu, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu; c) Kohēzijas fonda sadales principu piemērošanu; d) jaunā finanšu perioda pielāgošanu ES kohēzijas politikas instrumentu grafikam (laikposmam no 2014. līdz 2021. gadam); e) mazāku skaitu prioritāšu salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu periodu un f) efektīvākiem īstenošanas noteikumiem.

               ES un Islandes un ES un Norvēģijas zivju tirdzniecības protokolu pārskatīšana noveda pie jaunu koncesiju piešķiršanas abām valstīm laikposmam no 2014. līdz 2021. gadam. Šīs koncesijas būtībā ir koncesiju, kas bija spēkā laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam, atjaunošana: a) attiecībā uz Islandi — nedaudz palielinot divas tarifu kvotas un b) attiecībā uz Norvēģiju — nedaudz palielinot koncesijas dažām tarifa pozīcijām un atjaunojot iepriekšējās koncesijas citām tarifa pozīcijām. Norvēģija atjaunos zivju tranzīta nolīgumu uz septiņiem gadiem, sākot no dienas, kad jaunās koncesijas tiks provizoriski piemērotas.

               Nolīgumus un protokolus provizoriski piemēro no tās dienas, kas noteikta to pantos, kad ir pabeigtas attiecīgās procedūras to ratifikācijai vai noslēgšanai un stāšanās spēkā.

               Komisija ir atzinusi sarunu rezultātus par apmierinošiem un iesaka Padomei pieņemt pievienoto lēmumu par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu EEZ finanšu mehānisma nolīgumu, Norvēģijas nolīgumu, Norvēģijas protokolu un Islandes protokolu.

               2016/0051 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 207. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nepieciešamība mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā turpina pastāvēt, un tāpēc būtu jāveido jauns EEZ EBTA valstu finansiālo ieguldījumu mehānisms un jauns Norvēģijas finanšu mehānisms.

               (2)Padome 2013. gada 7. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti, lai vienotos par turpmākajiem EEZ EBTA valstu finansiālajiem ieguldījumiem, lai uzlabotu ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Ekonomikas zonā. Komisija Eiropas Savienības vārdā ir vedusi sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam; Tas tiks pievienots EEZ līgumam kā 38.c protokols. Komisija Eiropas Savienības vārdā ir arī vedusi sarunas par Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti  un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam.

               (3)Īpašie noteikumi atsevišķu zivju un zivsaimniecības produktu, kuru izcelsme ir Islande un Norvēģiju, importam uz ES, kas ir norādīti attiecīgajos brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Eiropas Ekonomikas kopienu papildprotokolos, beidzās 2014. gada 30. aprīlī, un tie būtu jāpārskata saskaņā ar minēto protokolu 1. pantu. Tāpēc Komisija ir vedusi sarunas par jauniem Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokoliem.

               (4)Katrs no iepriekš minētajiem nolīgumiem un protokoliem nodrošina to provizorisko piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai.

               (5)Visi nolīgumi un protokoli būtu jāparaksta Eiropas Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, un jāpiemēro provizoriski,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek parakstīts Nolīgums starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgums starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokols un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokols, ņemot vērā minēto nolīgumu un protokolu noslēgšanu.

               Parakstāmo nolīgumu un protokolu teksti ir pievienoti šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts sagatavo pilnvaru instrumentu, lai nolīgumus un protokolu, ņemot vērā to noslēgšanu, parakstītu persona vai personas, ko izraudzījies sarunvedējs.

               3. pants

               Ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, un kamēr tas nav stājies spēkā, Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam un Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam piemēro provizoriski, attiecīgi, saskaņā ar nolīgumu 3. pantu un 11. panta 3. punktu, sākot no pirmā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               Ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, un kamēr tas nav stājies spēkā, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu piemēro provizoriski saskaņā ar protokola 5. panta trešo daļu, sākot no trešā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               Ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, un kamēr tas nav stājies spēkā, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu piemēro provizoriski saskaņā ar protokola 4. panta trešo daļu, sākot no trešā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā …

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes dokuments 12239/13 ADD 1.

                     (2)
                  OV L 291, 9.11.2010., 14. un 18. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               NOLĪGUMS
                  STARP EIROPAS SAVIENĪBU, ISLANDI,
                  LIHTENŠTEINAS FIRSTISTI UN NORVĒĢIJAS KARALISTI
                  PAR EEZ FINANŠU MEHĀNISMU LAIKPOSMAM NO 2014. GADA LĪDZ 2021. GADAM

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               ISLANDE,

               LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,

               NORVĒĢIJAS KARALISTE,

               TĀ KĀ Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) puses ir vienojušās par nepieciešamību mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības starp reģioniem, lai veicinātu nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību stiprināšanu,

               TĀ KĀ EBTA valstis, lai atbalstītu šā mērķa sasniegšanu, saistībā ar Eiropas Ekonomikas zonu ir izveidojušas finanšu mehānismu,

               TĀ KĀ noteikumi, ar kuriem regulēja EEZ finanšu mehānismu laikposmā no 2004. gada līdz 2009. gadam, bija ietverti EEZ līguma 38.a protokolā un 38.a protokola papildinājumā,

               TĀ KĀ noteikumi, ar kuriem regulēja EEZ finanšu mehānismu laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam, bija ietverti EEZ līguma 38.b protokolā un 38.b protokola papildinājumā;

               TĀ KĀ nepieciešamība mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā turpina pastāvēt un tāpēc būtu jāveido jauns EEZ EBTA valstu iemaksu mehānisms laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. PANTS

               EEZ līguma 117. panta tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

               “Noteikumi attiecībā uz finanšu mehānismiem ir izklāstīti 38. protokolā, 38.a protokolā, 38.a protokola papildinājumā, 38.b protokolā, 38.b protokola papildinājumā un 38.c protokolā”.

               2. PANTS

               Jauno 38.c protokolu iekļauj EEZ līgumā aiz 38.b protokola. Jaunā 38.c protokola teksts ir sniegts šā nolīguma pielikumā.

               3. PANTS

               Šo nolīgumu puses ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.

               Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumenta deponēšanas.

               Kamēr nav pabeigtas 1. un 2. punktā minētās procedūras, šo nolīgumu piemēro provizoriski no pirmā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               4. PANTS

               Šis nolīgums ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, islandiešu un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; nolīgumu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kurš izsniegs apliecinātu kopiju katrai šā nolīguma pusei.

               Briselē, [...]

               Eiropas Savienības vārdā —

               Islandes vārdā —

               Lihtenšteinas Firstistes vārdā —

               Norvēģijas Karalistes vārdā —

               PIELIKUMS

                  38.C PROTOKOLS

               par EEZ finanšu mehānismu (laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam)

               1. pants

               1. Islande, Lihtenšteina un Norvēģija (“EBTA valstis”) līdzdarbojas, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā un stiprinātu attiecības ar saņēmējvalstīm, nodrošinot finansiālos ieguldījumus 3. pantā uzskaitīto prioritāro nozaru atbalstam.

               2. Visas programmas un darbības, ko finansē EEZ finanšu mehānisms laikposmā no 2014. gada līdz 2021. gadam, pamatojas uz kopīgām vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu.

               2. pants

               1. Iepriekš 1. pantā minētā finansiālā ieguldījuma kopsumma ir EUR 1548,1 miljoni, kas laikposmā no 2014. gada 1. maija līdz 2021. gada 30. aprīlim, ieskaitot, ir pieejama izmantošanai ikgadējās daļās, katra no kurām ir EUR 221,16 miljoni.

               2. Kopējā summa sastāv no valstīm paredzētajiem piešķīrumiem kā noteikts 6. pantā un no globālā fonda reģionālai sadarbībai kā noteikts 7. pantā.

               3. pants

               1.
                     Valstīm paredzētie piešķīrumi ir pieejami šādās prioritārās nozarēs:

               (a)inovācija, pētniecība, izglītība un konkurētspēja;

               (b)
                     sociālā iekļaušana, jaunatnes nodarbinātība un nabadzības mazināšana;

               (c)
                     vide, enerģētika, klimata pārmaiņas un mazoglekļa ekonomika;

               (d)
                     kultūra, pilsoniskā sabiedrība, laba pārvaldība, pamattiesības un pamatbrīvības;

               (e)
                     tieslietas un iekšlietas.

               Programmas jomas prioritārajās nozarēs ar izvirzītajiem mērķiem un atbalsta jomām ir izklāstītas šā protokola pielikumā.

               2.
                     a) Ievērojot 10. panta 3. punktā paredzēto procedūru, prioritārās nozares izvēlas, atlasa un pielāgo, ņemot vērā katras saņēmējvalsts dažādās vajadzības un atkarībā no tās izmēriem un līdzekļu apjoma.

               b) Saskaņā ar 6. pantā noteikto sadales shēmu no kopējiem valstīm paredzētajiem piešķīrumiem dara pieejamus 10 %, ko atliek pilsoniskās sabiedrības fondam.

               4. pants

               1.
                     Lai sasniegtu koncentrēšanos uz prioritārajām nozarēm un nodrošinātu efektīvu īstenošanu saskaņā ar vispārējiem mērķiem, kas minēti 1. pantā, un ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, tostarp īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātībai, valsts prioritātēm, konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem un Partnerības nolīgumiem, kas noslēgti ar ES kohēzijas politiku ar Eiropas Komisiju, EBTA valstis ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu saskaņā ar 10. panta 3. punktu.

               2.
                     Apspriedes ar Eiropas Komisiju notiek stratēģiskā līmenī un laikā, kad tiek rīkotas sarunas par saprašanās memorandu, kas definēts 10. panta 3. punktā, lai veicinātu papildināmību un sinerģiju ar ES kohēzijas politiku, kā arī lai izskatītu iespēju piemērot finanšu instrumentus nolūkā palielināt finanšu ieguldījumus.

               5. pants

               1.
                     EBTA finansējums, kas attiecas uz šīm programmām saskaņā ar valstīm paredzētajiem piešķīrumiem, attiecībā uz kuriem saņēmējvalstīm ir īstenošanas pienākums, nepārsniedz 85 procentus no programmas izmaksām, ja vien EBTA valstis nenolemj citādi.

               2.
                     Ievēro piemērojamos noteikumus par valsts atbalstu.

               3.
                     EBTA valstu atbildība par projektiem aptver tikai finansējuma nodrošināšanu saskaņā ar noteikto plānu.  Netiks paredzēta nekāda atbildība attiecībā pret trešām pusēm.

               6. pants

               Valstīm paredzētie piešķīrumi ir pieejami šādām saņēmējvalstīm: Bulgārija, Horvātija, Kipra, Čehijas Republika, Igaunija, Grieķija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija un Slovēnija saskaņā ar šādu sadales shēmu:

                        Saņēmējvalsts

                        Līdzekļi (miljoni EUR)

                        Bulgārija

                        115,0

                        Horvātija

                        56,8

                        Kipra

                        6,4

                        Čehijas Republika

                        95,5

                        Igaunija

                        32,3

                        Grieķija

                        116,7

                        Ungārija

                        108,9

                        Latvija

                        50,2

                        Lietuva

                        56,2

                        Malta

                        4,4

                        Polija

                        397,8

                        Portugāle

                        102,7

                        Rumānija

                        275,2

                        Slovākija

                        54,9

                        Slovēnija

                        19,9

               7. pants

               1.
                     Globālais fonds reģionālai sadarbībai ir pieejams EUR 55,25 miljonu apmērā. Tas palīdz sasniegt EEZ finanšu mehānisma mērķus, kā noteikts 1. pantā.

               2.
                     70 % no fonda ir pieejami, lai veicinātu ilgtspējīgu un kvalitatīvu jauniešu nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

               (a)
                     darba un mācību mobilitātes programmas jauniešiem, īpašu uzmanību pievēršot tiem jauniešiem, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu;

               (b)duālās apmācību programmas, stažēšanās, jauniešu iekļaušana;

               (c)zināšanu apmaiņa, labākās prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās starp organizācijām/iestādēm, kas sniedz jaunatnes nodarbinātības pakalpojumus.

               Šī fonda daļa ir pieejama projektiem, kuros iesaistītas saņēmējvalstis un citas ES dalībvalstis, kurās jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 % (Eurostat atsauces gads — 2013.), un kuri ietver vismaz divas valstis, tostarp vismaz vienu saņēmējvalsti. EBTA valstis var piedalīties kā partneri.

               3.
                     30 % no fonda ir pieejami reģionālajai sadarbībai prioritārajās nozarēs, kas minētas 3. pantā, jo īpaši zināšanu nodošanā, labākās prakses apmaiņā un iestāžu veidošanā.

               Šī fonda daļa ir pieejama projektiem, kuros iesaistītas saņēmējvalstis un kaimiņos esošās trešās valstis. Projektos iesaista vismaz trīs valstis, tostarp vismaz divas saņēmējvalstis. EBTA valstis var piedalīties kā partneri.

               8. pants

               EBTA valstis veic vidusposma pārskatu līdz 2020. gadam, lai pārdalītu jebkurus neizmantotos pieejamos līdzekļus atsevišķu iesaistīto saņēmējvalstu piešķīrumu ietvaros.

               9. pants

               1.
                     Šajā protokolā paredzēto finansiālo ieguldījumu cieši koordinē ar finansējumu, ko uz divpusēja pamata nodrošina Norvēģija saskaņā ar Norvēģijas finanšu mehānismu.

               2.
                     EBTA valstis jo īpaši nodrošina pēc būtības vienādas pieteikšanās procedūras un vienādu īstenošanas kārtību abiem iepriekšējā punktā minētajiem finanšu mehānismiem.

               3.
                     Atbilstīgos gadījumos ņem vērā attiecīgas izmaiņas Eiropas Savienības kohēzijas politikā.

               10. pants

               EEZ finanšu mehānismu īsteno, ievērojot šādus nosacījumus.

               1.
                     Visās īstenošanas kārtās nodrošina visaugstākās pakāpes pārredzamību, atbildību un izmaksu efektivitāti un ievēro labas pārvaldības, sadarbības un daudzlīmeņu pārvaldības, ilgtspējīgas attīstības un vīriešu un sieviešu līdztiesību un nediskriminācijas principus.

               EEZ finanšu mehānisma mērķus sasniedz ciešas saņēmējvalstu un EBTA valstu sadarbības ietvaros.

               2.
                     a) EBTA valstis darbojas un ir atbildīgas par globālā fonda reģionālai sadarbībai īstenošanu, ieskaitot pārvaldību un kontroli, kā noteikts 7. panta 1. punktā;

               b) EBTA valstis darbojas un ir atbildīgas par pilsoniskās sabiedrības fonda īstenošanu, ieskaitot pārvaldību un kontroli, kā noteikts 3. panta 2.b punktā, ja vien nav citādas vienošanās saprašanās memorandā, kas definēts 10. panta 3. punktā.

               3.
                     EBTA valstis ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu, attiecībā uz valstīm paredzēto piešķīrumu, izņemot fondu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, kurā izklāsta daudzgadu programmu veidošanas principus un pārvaldības un kontroles struktūras.

                  a) Pamatojoties uz saprašanās memorandu, saņēmējvalstis iesniedz priekšlikumus konkrētām programmām EBTA valstīm, kuras novērtē un apstiprina priekšlikumus un noslēdz dotāciju nolīgumus ar saņēmējvalstīm par katru programmu. Pēc skaidri izteikta EBTA valstu vai attiecīgās saņēmējvalsts pieprasījuma, Eiropas Komisija veic konkrētās programmas priekšlikuma pārbaudi pirms tā pieņemšanas, lai nodrošinātu saderību ar Eiropas Savienības kohēzijas politiku.

               b) Par apstiprināto programmu īstenošanu ir atbildīgas saņēmējvalstis, kas nodrošina atbilstošu pārvaldības un kontroles sistēmu, lai garantētu pareizu izpildi un pārvaldību.

               c) EBTA valstis var veikt kontroles pasākumus saskaņā ar to iekšējiem noteikumiem. Saņēmējvalstis šajā sakarībā nodrošina visu nepieciešamo palīdzību, informāciju un dokumentāciju.

               d) EBTA valstis var apturēt finansēšanu un pieprasīt atmaksāt līdzekļus pārkāpumu gadījumos.

                  e) Atbilstošos gadījumos, lai nodrošinātu plašāku iesaisti, finansējuma sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas pasākumus veic, izmantojot partnerību. Partneri cita starpā var būt vietējā, reģionālā un valsts līmeņa, kā arī privātā sektora pārstāvji, pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri saņēmējvalstīs un EBTA valstīs.

                  f) Visus projektus daudzgadu programmu ietvaros saņēmējvalstīs var īstenot, cita starpā sadarbojoties saņēmējvalstu un EBTA valstu organizācijām, ievērojot spēkā esošos publiskā iepirkuma noteikumus.

               4.
                     EBTA valstu pārvaldības izmaksas sedz no 2. panta 1. punktā minētās kopējās summas, un tās ir noteiktas 5. punkta minētajos īstenošanas noteikumos.

               5.
                     EBTA valstis izveido komiteju, kas vispārēji pārvalda EEZ finanšu mehānismu. EBTA valstis pēc apspriešanās ar saņēmējvalstīm, kurām var palīdzēt Eiropas Komisijas, pieņem turpmākus EEZ finanšu mehānisma īstenošanas noteikumus.  EBTA valstis cenšas pieņemt šos noteikumus pirms saprašanās memoranda parakstīšanas.

               6.
                     EBTA valstis ziņo par savu finansējumu EEZ finanšu mehānisma mērķu sasniegšanai un attiecīgā gadījumā — vienpadsmit tematisko Eiropas strukturālo un investīciju fondu (2014. — 2020.) mērķu sasniegšanai
                  1
               .

               11. pants

               2. pantā noteiktā laikposma beigās, neskarot nolīgumā paredzētās tiesības un pienākumus, līgumslēdzējas puses saskaņā ar nolīguma 115. pantu pārskata vajadzību veikt pasākumus saistībā ar ekonomiskajām un sociālajām atšķirībām Eiropas Ekonomikas zonā.

               Pielikums 38.c protokolam

               Inovācija, pētniecība, izglītība un konkurētspēja

               1.Uzņēmējdarbības attīstība, inovācija un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

               2.Pētniecība

               3.Izglītība, stipendijas, stažēšanās un jauniešu uzņēmējdarbība

               4.Darba un privātās dzīves līdzsvars

               Sociālā iekļaušana, jaunatnes nodarbinātība un nabadzības mazināšana

               1.Eiropas veselības aizsardzības izaicinājumi

               2.Romu iekļaušana un iespēju došana

               3.Riska grupā esoši bērni un jaunieši

               4.Jauniešu dalība darba tirgū

               5.Vietējā attīstība un nabadzības samazināšana

               Vide, enerģētika, klimata pārmaiņas un mazoglekļa ekonomika

               1.Vide un ekosistēmas

               2.Atjaunojamo energoresursu enerģija, energoefektivitāte, enerģētiskā drošība

               3.Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās pasākumi

               Kultūra, pilsoniskā sabiedrība, laba pārvaldība, pamattiesības un pamatbrīvības

               1.Kultūras uzņēmējdarbība, kultūras mantojums un sadarbība kultūras jomā

               2.Pilsoniskā sabiedrība

               3.Laba pārvaldība, pārskatatbildīgās iestādes, pārredzamība

               4.Cilvēktiesības — īstenošana valsts mērogā

               Tieslietas un iekšlietas

               1.Patvērums un migrācija

               2.Labošanas dienesti un pirmstiesas apcietinājums

               3.Starptautiskās policijas sadarbība un noziedzības apkarošana

               4.Tiesu sistēmas efektivitāte un produktivitāte, stiprinot tiesiskumu

               5.Vardarbība ģimenē un ar dzimumu saistīta vardarbība

               6.Katastrofu novēršana un sagatavotība katastrofām

                     (1)
                  1) Nostiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju; 2) uzlabot piekļuvi informācijai un komunikācijas tehnoloģijām, to izmantošanu un kvalitāti; 3) uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (“MVU”), lauksaimniecības nozares un zivsaimniecības un akvakultūras nozares konkurētspēju; 4) atbalstīt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku visās nozarēs; 5) veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, riska novēršanu un pārvaldību; 6) saglabāt un aizsargāt vidi un uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti; 7) veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus tīkla pamatinfrastruktūrā; 8) veicināt stabilas un kvalitatīvas darba vietas un atbalstīt darbaspēka mobilitāti; 9) veicināt sociālo iekļaušanu, apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju; 10) ieguldīt izglītībā, apmācībā un profesionāla izglītībā prasmju apguvei un mūžizglītībā; 11) uzlabot publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju un efektīvu valsts pārvaldi.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               NOLĪGUMS
                  STARP NORVĒĢIJAS KARALISTI UN EIROPAS SAVIENĪBU PAR NORVĒĢIJAS FINANŠU MEHĀNISMU LAIKPOSMAM NO 2014. GADA LĪDZ 2021. GADAM

               1. pants

               1. Norvēģijas Karaliste apņemas līdzdarboties, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā un stiprinātu savas attiecības ar saņēmējvalstīm, atsevišķa Norvēģijas finanšu mehānisma ietvaros finansiāli atbalstot 3. pantā uzskaitītās prioritārās nozares.

               2. Visas programmas un darbības, ko finansē no Norvēģijas finanšu mehānisma laikposmā no 2014. gada līdz 2021. gadam, pamatojas uz kopīgām vērtībām, kuras respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu.

               2. pants

               1. Iepriekš 1. pantā minētā finansējuma kopsumma ir EUR 1253,7 miljoni, kas laikposmā no 2014. gada 1. maija līdz 2021. gada 30. aprīlim, ieskaitot, ir pieejama izmantošanai ikgadējās daļās, katra no kurām ir EUR 179,1 miljoni.

               2. Kopējā summa sastāv no valstīm paredzētajiem piešķīrumiem, kā noteikts 6. pantā, un no globālā fonda reģionālai sadarbībai, kā noteikts 7. pantā.

               3. pants

               1. Valstīm paredzētie piešķīrumi ir pieejami šādās prioritārās nozarēs:

               (a)inovācija, pētniecība, izglītība un konkurētspēja;

               (b)
                     sociālā iekļaušana, jaunatnes nodarbinātība un nabadzības mazināšana;

               (c)
                     vide, enerģētika, klimata pārmaiņas un mazoglekļa ekonomika;

               (d)
                     kultūra, pilsoniskā sabiedrība, laba pārvaldība, pamattiesības un pamatbrīvības;

               (e)
                     tieslietas un iekšlietas.

               Programmas jomas prioritārajās nozarēs ar izvirzītajiem mērķiem un atbalsta jomām ir izklāstītas šā protokola pielikumā.

               2.
                     a) Ievērojot 10. panta 3. punktā paredzēto procedūru, prioritārās nozares izvēlas, atlasa un pielāgo, ņemot vērā katras saņēmējvalsts dažādās vajadzības, atkarībā no tās izmēriem un līdzekļu apjoma.

               b) Saskaņā ar 6. pantā noteikto sadales shēmu no kopējiem valstīm paredzētajiem piešķīrumiem dara pieejamu 1 %, ko atliek pienācīga darba un trīspusēja dialoga veicināšanas fondam.

               c) Tiek veicināta sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, pārrobežu sadarbība un sadarbība ar kaimiņos esošām trešām valstīm.

               4. pants

               1.
                     Lai sasniegtu koncentrēšanos uz prioritārajām nozarēm un nodrošinātu efektīvu īstenošanu saskaņā ar vispārējiem mērķiem, kas minēti 1. pantā, un ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, tostarp īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātībai, valsts prioritātēm, konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem un Partnerības nolīgumiem, kuri noslēgti ar ES kohēzijas politiku ar Eiropas Komisiju, Norvēģijas Karaliste ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu saskaņā ar 10. panta 3. punktu.

               2.
                     Apspriedes ar Eiropas Komisiju notiek stratēģiskā līmenī un laikā, kad tiek rīkotas sarunas par saprašanās memorandu, kas definēts 10. panta 3. punktā, lai veicinātu papildināmību un sinerģiju ar ES kohēzijas politiku, kā arī lai izskatītu iespēju piemērot finanšu instrumentus nolūkā palielināt finanšu ieguldījumus.

               5. pants

               1.
                     Norvēģijas Karalistes finansējums, kas attiecas uz šīm programmām saskaņā ar valstīm paredzētajiem piešķīrumiem, attiecībā uz kuriem saņēmējvalstīm ir īstenošanas pienākums, nepārsniedz 85 procentus no programmas izmaksām, ja vien Norvēģijas Karaliste nenolemj citādi.

               2.
                     Ievēro piemērojamos noteikumus par valsts atbalstu.

               3.
                     Norvēģijas Karalistes atbildība par projektiem aptver tikai finansējuma nodrošināšanu saskaņā ar noteikto plānu. Netiks paredzēta nekāda atbildība attiecībā pret trešām personām.

               6. pants

               Valstīm paredzētie piešķīrumi ir pieejami šādām saņēmējvalstīm: Bulgārija, Horvātija, Kipra, Čehijas Republika, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Rumānija, Slovākija un Slovēnija saskaņā ar šādu sadales shēmu:

                        Saņēmējvalsts

                        Līdzekļi (miljoni EUR)

                        Bulgārija

                        95,1

                        Horvātija

                        46,6

                        Kipra

                        5,1

                        Čehijas Republika

                        89,0

                        Igaunija

                        35,7

                        Ungārija

                        105,7

                        Latvija

                        51,9

                        Lietuva

                        61,4

                        Malta

                        3,6

                        Polija

                        411,5

                        Rumānija

                        227,3

                        Slovākija

                        58,2

                        Slovēnija

                        17,8

               7. pants

               1.
                     Globālais fonds reģionālai sadarbībai ir pieejams EUR 44,75 miljonu apmērā. Tas palīdz sasniegt Norvēģijas finanšu mehānisma mērķus, kā noteikts 1. pantā.

               2.
                     60 % no fonda ir pieejami, lai veicinātu ilgtspējīgu un kvalitatīvu jauniešu nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

               (a) darba un mācību mobilitātes programmas jauniešiem, īpašu uzmanību pievēršot tiem jauniešiem, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu;

               (b) duālās apmācību programmas, stažēšanās, jauniešu iekļaušana;

               (c) zināšanu apmaiņa, labākās prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās starp organizācijām/iestādēm, kas sniedz jaunatnes nodarbinātības pakalpojumus.

               Šī fonda daļa ir pieejama projektiem, kuros iesaistītas saņēmējvalstis un citas ES dalībvalstis, kurās jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 % (Eurostat atsauces gads — 2013.), un kuri ietver vismaz divas valstis, tostarp vismaz vienu saņēmējvalsti. Norvēģijas organizācijas var piedalīties kā partneri.

               3.
                     40 % no fonda ir pieejami reģionālajai sadarbībai prioritārajās nozarēs, kas minētas 3. pantā, jo īpaši zināšanu nodošanā, labākās prakses apmaiņā un iestāžu veidošanā.

               Šī fonda daļa ir pieejama projektiem, kuros iesaistītas saņēmējvalstis un kaimiņos esošās trešās valstis. Projektos iesaista vismaz trīs valstis, tostarp vismaz divas saņēmējvalstis. Norvēģijas organizācijas var piedalīties kā partneri.

               8. pants

               Norvēģijas Karaliste veic vidusposma pārskatu līdz 2020. gadam, lai pārdalītu jebkurus neizmantotos pieejamos līdzekļus atsevišķu iesaistīto saņēmējvalstu piešķīrumu ietvaros.

               9. pants

               1.
                     Šā nolīguma 1. pantā paredzēto finansējumu cieši koordinē ar EBTA valstu finansējumu, ko nodrošina saskaņā ar EEZ finanšu mehānismu.

               2.
                     Norvēģijas Karaliste jo īpaši nodrošina pēc būtības vienādas pieteikšanās procedūras un vienādu īstenošanas kārtību abiem iepriekšējā punktā minētajiem finanšu mehānismiem.

               3.
                     Atbilstīgos gadījumos ņem vērā attiecīgas izmaiņas Eiropas Savienības kohēzijas politikā.

               10. pants

               Norvēģijas finanšu mehānismu īsteno, ievērojot šādus nosacījumus.

               1.
                     Visās īstenošanas kārtās nodrošina visaugstākās pakāpes pārredzamību, atbildību un izmaksu efektivitāti un ievēro labas pārvaldības, sadarbības un daudzlīmeņu pārvaldības, ilgtspējīgas attīstības un vīriešu un sieviešu līdztiesības un nediskriminācijas principus.

               Norvēģijas finanšu mehānisma mērķus sasniedz saņēmējvalstu un Norvēģijas Karalistes ciešas sadarbības ietvaros.

               2.
                     Norvēģijas Karaliste darbojas un ir atbildīga par sekojošu fondu īstenošanu, tostarp pārvaldību un kontroli:

               (a)globālais fonds reģionālai sadarbībai, kā noteikts 7. panta 1. punktā;

               (b)pienācīga darba un trīspusējā dialoga veicināšanas fonds, kā noteikts 3. panta 2.b punktā;

               3.
                     Norvēģijas Karaliste ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu, attiecībā uz valstīm paredzēto piešķīrumu, izņemot 2. punktā minētos fondus, kurā izklāsta daudzgadu programmu veidošanas principus un pārvaldības un kontroles struktūras.

                  a) Pamatojoties uz saprašanās memorandu, saņēmējvalstis iesniedz priekšlikumus konkrētām programmām Norvēģijas Karalistei, kura novērtē un apstiprina priekšlikumus un noslēdz dotāciju nolīgumus ar saņēmējvalstīm par katru programmu. Pēc skaidri izteikta Norvēģijas Karalistes vai attiecīgās saņēmējvalsts pieprasījuma, Eiropas Komisija veic konkrētās programmas priekšlikuma pārbaudi pirms tā pieņemšanas, lai nodrošinātu saderību ar Eiropas Savienības kohēzijas politiku.

               b) Par apstiprināto programmu īstenošanu ir atbildīgas saņēmējvalstis, kas nodrošina atbilstošu pārvaldības un kontroles sistēmu, lai garantētu pareizu izpildi un pārvaldību.

                  c) Norvēģijas Karaliste var veikt kontroles pasākumus saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem. Saņēmējvalstis šajā sakarībā nodrošina visu nepieciešamo palīdzību, informāciju un dokumentāciju.

                  d) Norvēģijas Karaliste var apturēt finansēšanu un pieprasīt atmaksāt līdzekļus pārkāpumu gadījumos.

               e) Atbilstošos gadījumos, lai nodrošinātu plašāku iesaisti, finansējuma sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas pasākumus veic, izmantojot partnerību. Partneri cita starpā var būt vietējā, reģionālā un valsts līmeņa, kā arī privātā sektora pārstāvji, pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri saņēmējvalstīs un Norvēģijas Karalistē.

                  f) Visus projektus daudzgadu programmu ietvaros saņēmējvalstīs var īstenot, cita starpā sadarbojoties saņēmējvalstu un Norvēģijas Karalistes organizācijām, ievērojot spēkā esošos publiskā iepirkuma noteikumus.

               4.
                     Norvēģijas Karalistes pārvaldības izmaksas sedz no 2. panta 1. punktā minētās kopējās summas, un tās ir noteiktas 5. punkta minētajos īstenošanas noteikumos.

               5.
                     Norvēģijas Karaliste vai tās norīkota iestāde ir atbildīga par Norvēģijas finanšu mehānisma vispārēju pārvaldību. Norvēģijas Karaliste pēc apspriešanās ar saņēmējvalstīm, kurām var palīdzēt Eiropas Komisijas, pieņem turpmākus Norvēģijas finanšu mehānisma īstenošanas noteikumus. Norvēģijas Karaliste cenšas pieņemt šos noteikumus pirms saprašanās memoranda parakstīšanas.

               6.
                     Norvēģijas Karaliste ziņo par savu finansējumu Norvēģijas finanšu mehānisma mērķu sasniegšanai un attiecīgā gadījumā — vienpadsmit tematisko Eiropas strukturālo un investīciju fondu (2014. — 2020.) mērķu sasniegšanai
                  1
               .

               11. pants

               1.Šo nolīgumu puses ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām.  Ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               2.Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas akta deponēšanas.

               3.Kamēr nav pabeigtas 1. un 2. punktā minētās procedūras, šo nolīgumu piemēro provizoriski no tā pirmā mēneša pirmās dienas, kurš seko dienai, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               12. pants

               Šis nolīgums ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; nolīgumu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kurš izsniegs apliecinātu kopiju katrai šā nolīguma pusei.

               Briselē, ....[gads]

               Eiropas Savienības vārdā —

               Norvēģijas Karalistes vārdā —

               PIELIKUMS

               PIE NOLĪGUMA STARP

               NORVĒĢIJAS KARALISTI UN EIROPAS SAVIENĪBU

               PAR NORVĒĢIJAS FINANŠU MEHĀNISMU LAIKPOSMAM NO 2014. GADA LĪDZ 2021. GADAM

               Inovācija, pētniecība, izglītība un konkurētspēja

               4.Uzņēmējdarbības attīstība, inovācija un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

               5.Pētniecība

               6.Izglītība, stipendijas, stažēšanās un jauniešu uzņēmējdarbība

               7.Darba un privātās dzīves līdzsvars

               8.Sociālais dialogs — pienācīgas kvalitātes nodarbinātība

               Sociālā iekļaušana, jaunatnes nodarbinātība un nabadzības mazināšana

               1.Eiropas veselības aizsardzības izaicinājumi

               2.Romu iekļaušanu un iespēju došana

               3.Riska grupā esoši bērni un jaunieši

               4.Jauniešu dalība darba tirgū

               5.Vietējā attīstība un nabadzības samazināšana

               Vide, enerģētika, klimata pārmaiņas un mazoglekļa ekonomika

               1.Vide un ekosistēmas

               2.Atjaunojamo energoresursu enerģija, energoefektivitāte, enerģētiskā drošība

               3.Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās pasākumi

               Kultūra, pilsoniskā sabiedrība, laba pārvaldība, pamattiesības un pamatbrīvības

               1.Kultūras uzņēmējdarbība, kultūras mantojums un sadarbība kultūras jomā

               2.Pilsoniskā sabiedrība

               3.Laba pārvaldība, pārskatatbildīgās iestādes, pārredzamība

               4.Cilvēktiesības — īstenošana valsts mērogā

               Tieslietas un iekšlietas

               1.Patvērums un migrācija

               2.Labošanas dienesti un pirmstiesas apcietinājums

               3.Starptautiskās policijas sadarbība un noziedzības apkarošana

               4.Tiesu sistēmas iedarbīgums un efektivitāte, stiprinot tiesiskumu

               5.Vardarbība ģimenē un ar dzimumu saistīta vardarbība

               6.Katastrofu novēršana un sagatavotība katastrofām

                     (1)
                  1) Nostiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju; 2) uzlabot piekļuvi informācijai un komunikācijas tehnoloģijām, to izmantošanu un kvalitāti; 3) uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (“MVU”), lauksaimniecības nozares un zivsaimniecības un akvakultūras nozares konkurētspēju; 4) atbalstīt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku visās nozarēs; 5) veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, riska novēršanu un pārvaldību; 6) saglabāt un aizsargāt vidi un uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti; 7) veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus tīkla pamatinfrastruktūrā; 8) veicināt stabilas un kvalitatīvas darba vietas un atbalstīt darbaspēka mobilitāti; 9) veicināt sociālo iekļaušanu, apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju; 10) ieguldīt izglītībā, apmācībā, un arodizglītībā prasmju apguvei un mūžizglītībā; 11) uzlabot publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju un efektīvu valsts pārvaldi.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               NOLĪGUMA STARP EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENU UN ISLANDES REPUBLIKU PAPILDPROTOKOLS

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un

               ISLANDE,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku, kas parakstīts 1972. gada 22. jūlijā, un pastāvošos pasākumus attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecību starp Islandi un Kopienu,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Savienībā laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam, un jo īpaši tā 1. pantu,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un jo īpaši tā 2. pantu,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO PROTOKOLU.

               1. PANTS

               1. Īpašie noteikumi, ko piemēro dažu Islandes izcelsmes zivju un zivsaimniecības produktu ievešanai Eiropas Savienībā, ir noteikti šajā protokolā un tā pielikumā. Gada beznodokļu tarifu kvotas ir izklāstītas šā protokola pielikumā. Tarifu kvotas piemēro no dienas, kurā sākas šā protokola provizoriskā piemērošana saskaņā ar 4. panta 3. punktā paredzētajām procedūrām, un kvotas no attiecīgās dienas ir pieejamas līdz 2021. gada 30. aprīlim.

               2. Šā laikposma beigās Līgumslēdzējas puses izvērtēs nepieciešamību saglabāt īpašos noteikumus, kas minēti 1. punktā, un, ja vajadzīgs, pārskatīs kvotu līmeņus, ņemot vērā visas attiecīgās intereses.

               2. PANTS

               1. Tarifu kvotas atver dienā, kurā sākas šā protokola provizoriskā piemērošana saskaņā ar 4. panta 3. punktā paredzētajām procedūrām.

               2. Tarifu kvotu apjoms ir izklāstīts šā protokola pielikumā. Pirmā tarifu kvota ir pieejama no dienas, kad šis protokols tiek provizoriski piemērots, līdz 2017. gada 30. aprīlim. Sākot no 2017. gada 1. maija turpmākās tarifu kvotas piešķir katru gadu no 1. maija līdz 30. aprīlim, līdz tā laikposma beigām, kas minēts šā protokola 1. pantā.

               3. Tarifu kvotu apjoms laikposmam no 2014. gada 1. maija līdz šā protokola provizoriskai piemērošanai tiek proporcionāli piešķirts un darīts pieejams atlikušajam laikposmam, kas minēts šā protokola 1. pantā.

               3. PANTS

               Šā protokola pielikumā uzskaitītajām tarifu kvotām piemēro izcelsmes noteikumus, kas paredzēti 1972. gada 22. jūlijā parakstītā Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi 3. protokolā.

               4. PANTS

               1. Līgumslēdzējas puses šo protokolu ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.

               2. Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumenta deponēšanas.

               3. Līdz šā panta 1. un 2. punktā minēto procedūru pabeigšanai šo protokolu piemēro provizoriski no trešā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               5. PANTS

               Šis protokols ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un islandiešu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; protokolu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kurš izsniegs apliecinātu kopiju katrai pusei.

               Briselē, 2016. gada ....

               Eiropas Savienības vārdā —

               Fyrir Ísland

               PIELIKUMS

               ĪPAŠIE NOTEIKUMI, KAS MINĒTI PROTOKOLA 1. PANTĀ

               Papildus esošajām pastāvīgajām beznodokļu tarifu kvotām Eiropas Savienība piešķir šādas gada beznodokļu kvotas Islandes izcelsmes produktiem:

                        KN kods

                        Produktu apraksts

                        Gada (01.05.–30.04.) tarifu kvotas apjoms tīrsvarā, ja vien nav norādīts citādi *

                        0303 51 00

                        Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķes, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus (1)

                        950 tonnu

                        0306 15 90

                        Saldēti Norvēģijas omāri (Nephrops norvegicus)

                        1000 tonnu

                        0304 49 50

                        Svaigas vai atdzesētas Atlantijas jūras asaru (Sebastes spp.) filejas

                        2000 tonnu

                        1604 20 90

                        Citi zivju izstrādājumi

                        2500 tonnu

                        (1) Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam.

                * Daudzumus pievieno saskaņā ar papildprotokola 2.3. pantu.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 84 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               NOLĪGUMA STARP EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENU UN NORVĒĢIJAS KARALISTI PAPILDPROTOKOLS

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un

               NORVĒĢIJAS KARALISTE,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti, kas parakstīts 1973. gada 14. maijā, turpmāk tekstā “Nolīgums”, un pašreizējo tirdzniecības režīmu, kas starp Norvēģiju un Kopienu pastāv attiecībā uz zivīm un zivsaimniecības produktiem,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Savienībā laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam, un jo īpaši tā 1. pantu,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un jo īpaši tā 2. un 3. pantu,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO PROTOKOLU.

               1. PANTS

               1.Īpašie noteikumi, ko piemēro dažu Norvēģijas izcelsmes zivju un zivsaimniecības produktu ievešanai Eiropas Savienībā, ir noteikti šajā protokolā un tā pielikumā.

               2.Gada beznodokļu tarifu kvotas ir izklāstītas šā protokola pielikumā. Šīs kvotas attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. maija līdz 2021. gada 30. aprīlim. Minētā laikposma beigās kvotu līmeņus pārskata, ņemot vērā visas attiecīgās intereses.

               2. PANTS

               1.Tarifu kvotas atver dienā, kurā sākas šā protokola provizoriskā piemērošana saskaņā ar 5. panta 3. punktā paredzētajām procedūrām.

               2.Pirmā tarifu kvota ir pieejama no dienas, kad šis protokols tiek provizoriski piemērots, līdz 2017. gada 30. aprīlim. Sākot no 2017. gada 1. maija turpmākās tarifu kvotas piešķir katru gadu no 1. maija līdz 30. aprīlim, līdz tā laikposma beigām, kas minēts šā protokola 1. pantā.

               3.Tarifu kvotu apjoms laikposmam no 2014. gada 1. maija līdz šā protokola provizoriskai piemērošanai tiek proporcionāli piešķirts un darīts pieejams atlikušajam laikposmam, kas minēts šā protokola 1. pantā.

               3. PANTS

               Norvēģija veic nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu turpmāku to pasākumu piemērošanu, kas paredz bezmaksas tādu zivju un zivsaimniecības produktu tranzītu, kurus Norvēģijā izkrauj kuģi, kas kuģo ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu.

               Ņemot vērā laikposmu no 2014. gada 1. maija līdz šā protokola provizoriskai piemērošanai, kad tranzīta nolīgums nebija spēkā, vienošanās ir spēkā septiņus gadus no dienas, kurā sākas šā protokola provizoriskā piemērošana.

               4. PANTS

               Šā protokola pielikumā uzskaitītajām tarifu kvotām piemēro izcelsmes noteikumus, kas paredzēti 1973. gada 14. maijā parakstītā Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti 3. protokolā.

               5. PANTS

               1.Līgumslēdzējas puses šo protokolu ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.

               2.Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas akta deponēšanas.

               3.Līdz šā panta 1. un 2. punktā minēto procedūru pabeigšanai šo protokolu piemēro provizoriski no trešā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               6. PANTS

               Šis protokols ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un norvēģu valodā, un visi teksti ir autentiski; protokolu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kurš izsniegs apliecinātu kopiju katrai pusei.

               Briselē, 2016. gada …

               Eiropas Savienības vārdā —

               Norvēģijas Karalistes vārdā —

               Pielikums

               ĪPAŠIE NOTEIKUMI, KAS MINĒTI PROTOKOLA 1. PANTĀ

               Papildus esošajām beznodokļu tarifu kvotām Eiropas Savienība piešķir šādas gada beznodokļu kvotas Norvēģijas izcelsmes produktiem:

                        KN kods

                        Produktu apraksts

                        Gada (01.05.–30.04.) tarifu kvotas apjoms tīrsvarā, ja vien nav norādīts citādi *

                        0303 19 00

                        Citādas Salmonidae, saldētas

                        2 000 tonnu

                        0303 51 00

                        Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķes, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus
                           1

                        26 500 tonnu

                        0303 54 10

                        Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas skumbrijas, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus
                           2

                        25 000 tonnu

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        Skumbrijas, saldētas filejas un dubultfilejas

                        11 300 tonnu

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        Trachurus murphyi sugas stavridas, saldētas

                        Citas saldētas zivis, kas nav stavridas (Caranx trachurus)

                        Kobijas (Rachycentron canadum)

                        Citas zivis, saldētas

                        Rajas (Rajidae)

                        Zeltainās jūraskarūsas (Sparus aurata)

                        Citas zivis, saldētas

                        visi produkti, izņemot to aknas, ikrus un pieņus

                        2 200 tonnu

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        Saldētas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu filejas

                        Saldētas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu dubultfilejas (tauriņi)
                           3

                        55 600 tonnu

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        Svaigas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu filejas

                        Svaigas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu dubultfilejas (tauriņi)

                        9 000 tonnu

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        Garneles un ziemeļgarneles, saldētas un lobītas, sagatavotas vai konservētas

                        7 000 tonnu

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        Siļķe, ar garšvielām un/vai konservēta ar etiķi, sālījumā

                        11 400 tonnu (sausais tīrsvars)

                        0305 10 00

                        Zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        1 000 tonnu

               * Daudzumus pievieno saskaņā ar papildprotokola 2.3. pantu.

                     (1)
                  Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam.

                     (2)
                  Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam.

                     (3)
                  Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm ar KN kodu 0304 99 23, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.8.2016
            COM(2016) 508 final
            2016/0248(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko izveido Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz pielikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un pievienoto noteikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (ADN)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

                  Ierosinātā Padomes lēmuma mērķis ir izveidot Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz pielikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un pievienoto noteikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (ADN), ko piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

                  Minētie pielikumi un noteikumi, kas pazīstami kā ADR pielikumi un ADN pievienotie noteikumi, regulē bīstamo kravu starptautiskos pārvadājumus ar autotransportu un pa iekšējiem ūdensceļiem starp Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) locekļiem, kas ir arī ADR un ADN līgumslēdzējas puses.

               Bīstamo kravu pārvadājumu ar autotransportu un pa iekšējiem ūdensceļiem attīstība gan Savienībā, gan starp Savienību un kaimiņvalstīm ir Eiropas kopējās transporta politikas galvenais elements un nodrošina, lai pareizi darbotos visas rūpniecības nozares, kas ražo vai izmanto preces, kas klasificētas kā bīstamas saskaņā ar ADR un ADN. Šo nolīgumu pielāgošana tehnikas un zinātnes attīstībai ir izšķiroši svarīga, lai varētu attīstīt transportu un ekonomiskajā apritē saistītās rūpniecības nozares.   Grozījumu mērķis ir saskaņot ADR un ADN ar ANO paraugnoteikumiem, tostarp jaunās definīcijas, klasifikācijas kritērijus un ANO numurus, iepakojuma un/vai marķējuma prasības, piemērojamos standartus un tehniskos noteikumus, kā arī redakcionālus labojumus.

               2.APSPRIEŠANĀ AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM GŪTIE REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI

                  Starptautiskos noteikumus, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu, ir izstrādājušas dažādas starptautiskās organizācijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO/EEK) un dažādas ANO specializētās aģentūras, Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācija (OTIF) un Reinas kuģniecības centrālā komisija (CCNR). Tā kā šiem noteikumiem jābūt savstarpēji saderīgiem, starp šajā darbā iesaistītajām organizācijām ir izveidota kompleksa starptautiska koordinēšanas un saskaņošanas sistēma. Šos noteikumus pielāgo, ievērojot divgadu ciklu.

                  Laikā, kad tika gatavoti šie grozījumi, notika apspriedes ar ļoti plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku. Šo grozījumu izstrādes laikā notika šādas darba apspriedes:

                  ANO Ekspertu apakškomitejas bīstamo kravu pārvadājumiem

               1) 43. sesija 2013. gada 24.–28. jūnijā Ženēvā,

               2) 44. sesija 2013. gada 25. novembrī–4. decembrī Ženēvā,

               3) 45. sesija 2014. gada 23. jūnijā–2. jūlijā Ženēvā,

                  4) 46. sesija 2014. gada 1.–9. decembrī Ženēvā,

                  ANO/EEK–OTIF RID ekspertu komitejas un Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupas apvienotās sanāksmes

                  1) 2014. gada rudens sesija 2014. gada 15.–19. septembrī Ženēvā,

                  2) 2015. gada pavasara sesija 2015. gada 23.–27. martā Bernē,

                  3) 2015. gada rudens sesija 2015. gada 15.–25. septembrī Ženēvā,

                  4) 2016. gada pavasara sesija 2016. gada 14.–18. martā Bernē,

                  Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupas (WP.15) šādu sesiju laikā:

                  1) 2014. gada pavasara sesijā 2014. gada 6.–9. maijā Ženēvā,

                  2) 2014. gada rudens sesijā 2014. gada 3.–7. novembrī Ženēvā,

                  3) 2015. gada pavasara sesijā 2015. gada 4.–7. maijā Ženēvā,

                  4) 2015. gada rudens sesijā 2015. gada 9.–13. novembrī Ženēvā,

                  5) 2016. gada pavasara sesijā 2016. gada 9.–13. maijā Ženēvā,

                  pamatojoties uz Drošības komitejas ierosinātajiem grozījumiem, Eiropas valstu nolīguma par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšzemes ūdensceļiem (ADN) administratīvās komitejas šādās sesijās:

                  1) 2014. gada vasaras sesijā 2014. gada 25.–29. augustā Ženēvā,

                  2) 2015. gada ziemas sesijā 2015. gada 27.–30. maijā Ženēvā,

                  3) 2015. gada vasaras sesijā 2015. gada 24.–28. augustā Ženēvā,

                  4) 2016. gada ziemas sesijā 2016. gada 25.–29. maijā Ženēvā.

                  Šajās sanāksmēs ekspertu komisijas analizēja un izskatīja atsevišķus grozījumu priekšlikumus. Lēmumu par ieteicamo rīcību lielākoties pieņēma vienprātīgi. Dažus priekšlikumus ierosināja ekspertu vairākums. Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupa (WP.15) pieņēma lēmumu par šiem priekšlikumiem ikvienā no iepriekš minētajām sanāksmēm.

               ADR un ADN pielikumu grozīšanas procedūra

                  Saskaņā ar Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupas (WP.15) Darba uzdevuma un reglamenta VII nodaļu "Balsošana" tikai pilntiesīgiem dalībniekiem ir viena balss WP.15 un minētās struktūras lēmumus galvenokārt pieņem vienprātīgi. WP.15 balso, paceļot roku.

                  Saskaņā ar ADR 14. pantu, ja grozījumu ir pieņēmusi Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupa (WP.15), tad ADR pielikumu grozījumu uzskata par pieņemtu, ja vien trīs mēnešus no datuma, kad ANO ģenerālsekretārs to izsūta, vismaz viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu vai piecas no tām, ja viena trešdaļa pārsniedz šo skaitli, nav sniegušas rakstisku paziņojumu ģenerālsekretāram par saviem iebildumiem pret ierosinātajiem grozījumiem.

                  Grozījumi, ko pašlaik pieņēmusi WP.15, kā izklāstīts šā priekšlikuma pielikumā ietvertajos dokumentos, tiks nosūtīti ANO ģenerālsekretāram, lai 2016. gada 1. jūlijā tos darītu zināmus ADR līgumslēdzējām pusēm nolūkā apstiprināt saskaņā ar ADR 14. pantā noteikto procedūru, un tie ir pieejami internetā
                     1
                  .

                  Saskaņā ar ADN 20. pantu, ja grozījumu ir pieņēmusi ADN Administratīvā komiteja, tad ADN pielikumu grozījumu uzskata par pieņemtu, ja vien trīs mēnešus no datuma, kad ANO ģenerālsekretārs to izsūta, vismaz viena trešdaļa līgumslēdzēju pušu vai piecas no tām, ja viena trešdaļa pārsniedz šo skaitli, nav sniegušas rakstisku paziņojumu ģenerālsekretāram par saviem iebildumiem pret ierosinātajiem grozījumiem.

                  Grozījumi, ko pašlaik pieņēmusi ADN Administratīvā komiteja, kā izklāstīts šā priekšlikuma pielikumā ietvertajos dokumentos, tiks nosūtīti ANO ģenerālsekretāram, lai 2016. gada 1. jūlijā tos darītu zināmus ADN līgumslēdzējām pusēm nolūkā apstiprināt saskaņā ar ADN 20. pantā noteikto procedūru, un tie ir pieejami internetā
                     2
                  .

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

                   Eiropas Savienība nav ADR un ADN līgumslēdzēja puse. Tomēr Eiropas Savienības nepiedalīšanās starptautiskā nolīgumā tai neliedz īstenot savu kompetenci, ar savu iestāžu starpniecību nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem struktūrā, kas izveidota ar minēto nolīgumu, jo īpaši ar dalībvalstu starpniecību, kuras ir pievienojušās minētajam nolīgumam, rīkojoties kopīgi Savienības interesēs (sk. spriedumu lietā Vācija/Padome, C-399/12 ("OIV"), 52. punkts, un minēto judikatūru).

                  Pašlaik ADR ir 48 līgumslēdzējas puses un visas ES dalībvalstis ir parakstījušas šo nolīgumu. ADN ir 18 līgumslēdzējas puses, un 13 ES dalībvalstis ir parakstījušas šo nolīgumu.

                  Kopš 1997. gada 1. janvāra Eiropas Savienība bīstamo kravu pārvadāšanas transportlīdzekļiem ES teritorijā piemēro ADR noteikumus, un sākotnēji tos piemēroja saskaņā ar Padomes 1994. gada 21. novembra Direktīvu 94/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem
                     3
                  . Direktīvu 94/55/EK 2008. gadā aizstāja ar Direktīvu 2008/68/EK, ar kuru turpina īstenot iepriekšējās direktīvas principus. Kopš 2009. gada 1. janvāra Eiropas Savienība bīstamo kravu pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem piemēro ADN noteikumus.

                  Direktīvas 2008/68/EK 4. pants par trešām valstīm nosaka: "Bīstamo kravu pārvadājumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm atļauj, ja ir ievērotas ADR, RID vai ADN prasības, ja vien pielikumos nav norādīts citādi." Turklāt direktīvas 12. apsvērumā noteikts: "Trešās valstīs reģistrētiem transportlīdzekļiem būtu jāatļauj veikt bīstamo kravu starptautiskos pārvadājumus dalībvalstu teritorijā, ja tiek ievēroti ADR, RID vai ADN, kā arī šīs direktīvas attiecīgie noteikumi."

                  Ja vien puses neiesniegs pietiekamu skaitu iebildumu, paredzams, ka šajā priekšlikumā norādītie grozījumi stāsies spēkā 2017. gada 1. janvārī un kļūs saistoši.

                  Ierosinātā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir LESD 91. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

                  Priekšlikuma projekta 1.a pantā sniegts sīki izstrādāts plānoto grozījumu saraksts, precizējot, ka tos var pieņemt Savienība. Plānotie grozījumi tiek uzskatīti par atbilstošiem bīstamo kravu rentablai un drošai pārvadāšanai, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, un tādēļ tie ir atbalstāmi.

                  4.
                        ĪSTENOŠANA EIROPAS SAVIENĪBĀ

                  Iepriekš minētie grozījumi, ciktāl tie kļūst saistoši, būs jāiestrādā Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem, kas piemēro vienotus noteikumus bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, dzelzceļu vai iekšējiem ūdensceļiem dalībvalstu teritorijā vai starp dalībvalstīm. Šajā nolūkā Komisija ir pilnvarota pielāgot Direktīvas 2008/68/EK I pielikuma I.1. iedaļu un III pielikuma III.1. iedaļu zinātnes un tehnikas attīstībai. Līdzko iebildumu iesniegšanas termiņš attiecībā uz ANO Ģenerālsekretāra paziņojumu būs beidzies, Komisija uzsāks pielāgošanas procesu.

               2016/0248 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko izveido Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz pielikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un pievienoto noteikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (ADN)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienības rīcībai bīstamo kravu transporta jomā būtu jātiecas uzlabot transporta drošumu un drošību, aizsargāt vidi un atvieglot starptautisko transportu.

               (2)Savienība nav līgumslēdzēja puse Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (turpmāk – ADR) un Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (turpmāk – ADN). Tomēr šis apstāklis neliedz tai īstenot savu kompetenci ar savu iestāžu starpniecību, nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem struktūrā, kura izveidota ar minēto nolīgumu, jo īpaši ar dalībvalstu starpniecību, kuras ir pievienojušās minētajam nolīgumam, rīkojoties kopīgi Savienības interesēs.

               (3)Visas dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses un piemēro ADR, un 13 ES dalībvalstis ir līgumslēdzējas puses un piemēro ADN.

               (4)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/68/EK
                  4
                izklāstītas prasības bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem, dzelzceļu un iekšējiem ūdensceļiem dalībvalstu teritorijā vai starp dalībvalstīm, atsaucoties uz ADR un ADN. Turklāt direktīvas 4. pantā noteikts: "Bīstamo kravu pārvadājumus starp dalībvalstīm un trešām valstīm atļauj, ja ir ievērotas ADR, RID vai ADN prasības, ja vien pielikumos nav norādīts citādi."

               (5)Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupa (WP.15) un ADN administratīvā komiteja, kas izveidotas attiecīgi saskaņā ar ADR 14. pantā un ADN 20. pantā paredzēto procedūru, 2014.–2016. gada divgadu posmā pieņēma dažus grozījumus, kuri, paredzams, stāsies spēkā 2017. gada 1. janvārī.

               (6)Šie grozījumi attiecas uz tehniskajiem standartiem un vienotām tehniskām prasībām, un to mērķis ir nodrošināt drošus un efektīvus bīstamo kravu pārvadājumus, vienlaicīgi ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību šajā nozarē un tādu jaunu vielu un priekšmetu izstrādi, kas rada apdraudējumu, tos pārvadājot. Bīstamo kravu pārvadājumu ar autotransportu un pa iekšējiem ūdensceļiem attīstība gan Savienībā, gan starp Savienību un kaimiņvalstīm ir kopīgās transporta politikas galvenais elements un nodrošina, lai pareizi darbotos visas rūpniecības nozares, kas ražo vai izmanto preces, kuras klasificētas kā bīstamas saskaņā ar ADR un ADN.

               (7)Visi ierosinātie grozījumi ir pamatoti un noderīgi, tādēļ Savienībai tie būtu jāatbalsta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem par ierosinātajiem grozījumiem ADR pielikumos un ADN pievienotajos noteikumos, ir saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

               Par nelielām izmaiņām šajā nostājā var vienoties bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Lēmuma 1. pantā noteikto Savienības nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž tās dalībvalstis, kuras ir ADR un ADN līgumslēdzējas puses.

               3. pants

               Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupas (WP.15) un ADN Drošības komitejas lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās datumu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  http://www.unece.org/trans/main/dgdb/wp15/wp15rep.html.

                     (2)
                  http://www.unece.org/trans/main/dgdb/adn/adn_rep.html.

                     (3)
                  OV L 263, 4.11.1995., 18.–19.lpp.

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.8.2016
            COM(2016) 508 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums – Padomes Lēmums,
            ar ko izveido Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz pielikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un pievienoto noteikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (ADN)

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums – Padomes Lēmums,

               ar ko izveido Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz pielikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem ar autotransportu (ADR) un pievienoto noteikumu grozījumiem Eiropas valstu nolīgumā par bīstamo kravu starptautiskajiem pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem (ADN)

                        Priekšlikums

                        Atsauces dokuments

                        Paziņošana

                        Temats

                        Piezīmes

                        ES nostāja

                        1

                        ECE/TRANS/WP.15/231

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A un B pielikuma grozījumu projekts

                        Tehniskā vienprātība Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupā (WP.15)

                        Atbalstīt grozījumus

                        2

                        ECE/TRANS/WP.15/231/Corr.1

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A un B pielikuma grozījumu projekts

                        Tehniskā vienprātība Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupā (WP.15)

                        Atbalstīt grozījumus

                        3

                        ECE/TRANS/WP.15/231/Add.1

                        C.N.443.2016.TREATIES-XI.B.14

                        ADR A un B pielikuma grozījumu projekts

                        Tehniskā vienprātība Bīstamo kravu pārvadājumu darba grupā (WP.15)

                        Atbalstīt grozījumus

                        4

                        ECE/ADN/36

                        C.N.444.2016.TREATIES-XI.D.6

                        ADN pievienoto noteikumu grozījumu projekts

                        Tehniskā vienprātība Administratīvajā komitejā

                        Atbalstīt grozījumus