				|

		52012PC0371

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko paredz īpašus nosacījumus zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu Atlantijā un atceļ Regulu (EK) Nr. 2347/2002 /* COM/2012/0371 final - 2012/0179 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Dziļūdens zvejniecībās
Ziemeļaustrumu Atlantijā daļēji dominē
tradicionālās piekrastes flotes (Portugāle) un lieli
"klejojoši" traleri (Francija, Spānija). Kopā tie veido aptuveni
1 % Ziemeļaustrumu Atlantijā gūtās nozvejas
izkrāvumu, lai gan vairāku zvejnieku kopienu ekonomiskā
dzīvotspēja zināmā mērā ir atkarīga no
dziļūdens zvejniecībām. Ar zvejniecību nodarbojas Savienības
ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos, kas tiek
pārvaldīti ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības
komisijā (NEAFC) pieņemtajiem nolīgumiem.
Dziļūdens
krājumi ir zivju krājumi, kuros zvejo ūdeņos ārpus
kontinentālo šelfu galvenajām zvejas vietām. Tie ir sastopami
kontinentālajās nogāzēs vai pie jūras pacēlumiem.
Dziļūdens zvejniecībām sīki izstrādāta
pārvaldība zvejas iespēju jomā tiek piemērota tikai
kopš 2003. gada (kopējā pieļaujamā nozveja,
maksimālā zvejas piepūle). Pirms tam zvejniecība
kopumā attīstījās neregulētā veidā un
daļēji bija vērojami tipiskie "dzīšanās pēc
zivīm" problēmas simptomi, kas izraisīja krājumu
noplicināšanos.
Kopš uzsākta pārvaldība, kuru
veic, nosakot zvejas iespējas, ir ieviesti vairāki tehniskie
pasākumi, kas ierobežo konkrētu zvejas rīku izmantošanu
dziļākos ūdeņos vai aizliedz zvejot konkrētos
apgabalos, kuru jūras gultnē ir liela bioloģiskā
daudzveidība. Šie slēgtie apgabali kopējās
zivsaimniecības politikas (KZP) ietvaros tika noteikti pēc tam, kad
dalībvalstis izraudzījās NATURA 2000 teritorijas atbilstoši
Biotopu direktīvai[1],
vai ir vispārīgi piesardzības pasākumi.
NEAFC pasākumi dziļūdens zvejas apgabalā, kas tika
pieņemti un transponēti Savienības tiesību aktos, ietver
žaunu tīklu izmantošanas aizliegumu, slēgtos apgabalus, lai
aizsargātu bentiskos biotopus, kas ir galvenie bioloģiskās
daudzveidības avoti (jūras jutīgās ekosistēmas),
ikgadējās kopējās zvejas piepūles limitu noteikšanu un
faktiski veikto zvejas darbību kartēšanu ar nolūku jaunajām
zvejniecībām uzlikt par pienākumu veikt iepriekšēju
novērtējumu par ietekmi uz vidi.
Šie un citi NEAFC
ieteiktie tehniskie pasākumi pirms Lisabonas līguma
stāšanās spēkā parasti tika īstenoti ar ikgadēju
Padomes regulu par zvejas iespējām. Kopš tā laika
spēkā ir pārejas režīms[2]
visai Ziemeļaustrumu Atlantijai, tostarp NEAFC pieņemtie
pasākumi.
Attiecībā
uz starptautiskajiem ūdeņiem, kurus neregulē
reģionālās zvejniecības pārvaldības
organizācijas (RZPO), Savienība, reaģējot uz ANO
Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 61/105[3] par dziļūdens
zvejniecības ilgtspējīgu pārvaldību, pieņēma
īpašu regulu, kas aizliedz izmantot grunts zvejas rīkus
tāljūrā, pirms ir veikts ietekmes novērtējums (Regula
(EK) Nr. 734/2008).
Kopš 2002. gada Savienība ir ieviesusi
īpašu piekļuves režīmu (Regula (EK) Nr. 2347/2002) zvejas
kuģiem, kuri iesaistīti dziļūdens zvejā
Ziemeļaustrumu Atlantijā, un tajā ir četri komponenti:
kapacitātes ierobežošana, datu vākšana, piepūles uzraudzība
un kontrole.
Līdz šim pieņemtie pasākumi nav
efektīvi atrisinājuši galvenās zvejniecības problēmas,
proti:
(1)šo krājumu lielā jutība pret
zveju; daudzi no tiem var izturēt tikai nelielu zvejas radīto slodzi
ilgākā laikposmā, kas ekonomiski nav izdevīgi;
(2)zveja ar grunts traļiem rada
vislielāko risku, ka ar zvejas rīkiem var tikt iznīcinātas
neaizstājamas un jutīgas jūras ekosistēmas. Jau
radītā kaitējuma apmēri nav zināmi;
(3)dziļūdens sugu zveja ar
traļiem rada lielus dziļūdens sugu nevēlamās nozvejas
apjomus (vidēji 20–40 % no svara, atsevišķi maksimālie
apjomi ir daudz lielāki);
(4)noteikt zvejas radītās noslodzes
ilgtspējīgo apjomu ar zinātniskajiem ieteikumiem ir īpaši
sarežģīti.
Tā kā dziļūdens sugas ir
ļoti jutīgas pret zveju, krājuma noplicināšanās var
notikt īsā laikposmā, bet atjaunošanās var prasīt ilgu
laiku vai neizdoties. Krājumu bioloģiskais stāvoklis lielā
mērā nav zināms. Daži tiek uzskatīti par izsīkušiem,
citi, ja nozvejas apjomi ir nelieli, sākuši stabilizēties.
Kopumā zvejniecība nav ilgtspējīga. Kopš
reglamentēšanas sākuma zvejas iespējas ir nepārtraukti
samazinājušās.
Iespējams,
bioloģiskie dati no zinātniskām uzskaitēm joprojām
būs nepietiekami, lai varētu veikt pilnīgus analītiskos
krājumu novērtējumus turpmākajos gados. Komisija pēta
iespējas uzlabot zinātnisko uzskaišu un datu vākšanas
sistēmu attiecībā uz dziļūdens sugām
nākamajam plānošanas periodam. Šobrīd informācijas
trūkuma dēļ pārvaldības koncepciju, kas vērsta uz
maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY), nevar
piemērot dziļūdens krājumiem. Līdz 2012. gadam tiks
īstenots nozīmīgs zinātniskais projekts
("deepfishman"). Šī projekta mērķis ir
izstrādāt ieguves noteikumus, balstoties uz sekundārajiem
indikatoriem, ņemot vērā, ka primārie indikatori (zvejas
izraisītā mirstība un krājuma apmērs) nav zināmi
(DEEPFISHMAN[4]
Ref 227390).
Dalībvalstu
pienākums saskaņā ar Jūras stratēģijas
pamatdirektīvu līdz 2020. gadam sasniegt vai saglabāt
jūras ekosistēmu labu vides stāvokli[5] mudina
kritiski novērtēt nosacījumus dziļūdens zvejas
veikšanai, tostarp vides un bioloģiskās daudzveidības aspektus.
Priekšlikuma vispārīgais
mērķis ir nodrošināt pēc iespējas
ilgtspējīgāku dziļūdens krājumu izmantošanu,
vienlaikus samazinot šo zvejniecību ietekmi uz vidi, un uzlabot
informācijas bāzi zinātniskajiem novērtējumiem.
Kamēr nav panākts vajadzīgais datu un metožu kvalitātes
līmenis, kas ļautu veikt uz MSY balstītu
pārvaldību, zvejniecības jāpārvalda saskaņā
ar piesardzīgo pieeju zvejniecību pārvaldībā.
Lai
samazinātu kaitīgo ietekmi uz jūras ekosistēmu, šajā
zvejniecībā pakāpeniski būtu jāpārtrauc grunts
traļu izmantošana, jo tie ir viskaitīgākie jutīgajām
jūras ekosistēmām un dati liecina, ka ar tiem tiek gūti
lielākie nevēlamās dziļūdens sugu nozvejas apjomi.
Pārejas ierobežojumi pie grunts nostiprinātiem žaunu tīkliem
zvejā, ko veic vairāk nekā 600 m dziļumā un
200–600 m dziļumā, būtu jāpapildina ar aizliegumu
zvejot dziļūdens sugas.
Priekšlikumā
arī ņemta vērā iespēja vienkāršot šo krājumu
pārvaldības sistēmu, uz kuriem šobrīd attiecas dubults
instruments: nozvejas limiti un kapacitātes/piepūles ierobežojumi.
Gadījumos, kad šī dublēšana šīs regulas mērķu
sasniegšanai nav vajadzīga, ir ierosināts, lai attiecīgās
zvejniecības regulētu tikai ar vienu pārvaldības
instrumentu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Pēc Eiropas Parlamentam un Padomei
adresētā Paziņojuma par 2002. gada piekļuves
režīma pārskatīšanu[6]
Komisija veica ietekmes novērtējumu par turpmākajiem politikas
risinājumiem, iesaistot dalībvalstis un reģionālās
konsultatīvās padomes (RKP). Turklāt tā apspriedās ar
Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju (ZZTEK) par
konkrētiem tehniskajiem aspektiem dziļūdens zvejniecību
pārvaldībā.
Apspriešanās laikā sniegtie
viedokļi liecināja par to, ka plaši tiek atzīta
nepieciešamība uzlabot 2002. gada piekļuves režīmu.
Tomēr iesaistīto aprindu uzskati par īstenojamajiem
pasākumiem būtiski atšķīrās.
Dalībvalstis īpaši
atzīmēja piepūles paziņošanas, piepūles
pārvaldības un kapacitātes pārvaldības ierobežoto
nozīmīgumu pašreizējā sistēmā, jo īpaši
ņemot vērā to, ka reģistrētā kapacitāte
(balstoties uz izdotajām atļaujām) īsti neatspoguļo
reālo situāciju zvejniecībā. Šķiet, ka pārāk
daudziem kuģiem ir atļauja zvejot dziļūdens sugas, kas
veido tikai nelielu daļu no to kopējās nozvejas. Šādi
kuģi īsti neatbilst dziļūdens zvejas veidam. Turklāt
dalībvalstis bija kritiski noskaņotas pret izmetumiem, par kuriem
tās uzskatīja, ka tos daļēji veicināja
zvejniecības regulēšana. Turklāt tās uzsvēra, ka liela
nozīme ir piekļuves režīma pielāgošanai jaunajai kontroles
sistēmai. Tās bija piesardzīgas attiecībā uz
pārvaldības pieejas iepriekšēju definēšanu, vismaz pirms ir
sagatavoti secinājumi par šobrīd noritošo zinātnisko projektu
"DEEPFISHMAN".
Attiecībā uz ietverto sugu sarakstu
dalībvalstis apstiprināja vajadzību pēc saskaņotiem
kritērijiem, taču uzsvēra, ka jebkādas izmaiņas
ietekmēs zvejas modeļus un pārvaldību. Bez tam tās
uzsvēra to, cik būtiski ir ievērot noteiktās tiesības
atbilstoši nosacītas stabilitātes principam. Visbeidzot,
attiecībā uz īpašajiem pienākumiem datu vākšanas
jomā, dalībvalstis neatbalstīja lielāku zinātnisko
aptvērumu, norīkojot novērotājus uz kuģa, bet
atbalstīja dziļūdens datu vākšanu integrēt
plašākā datu vākšanas sistēmā, saskaņā ar
kuru dažos zvejas veidos, kas vērsti uz dziļūdens sugām,
jau tiek ņemti paraugi. Tika izteiktas bažas, vai izmaksas, kas
saistītas ar pāreju uz analītiskiem krājumu novērtējumiem,
būtu attaisnotas, ņemot vēro nelielo aktivitāti,
tādējādi priekšroka tika dota piesardzīgai
pārvaldības pieejai, kas balstītos uz novērotajām
krājuma tendencēm.
Tika rīkotas apspriešanās ar
Savienības ziemeļrietumu un dienvidrietumu RKP, kas uzsvēra, ka
vajadzīga saskaņota dziļūdens zvejniecības
definīcija, un atbalstīja pārvaldības pasākumu
piemērošanu tiem kuģiem, kas specializējušies konkrētā
zvejas veidā. Tomēr tās ierosināja neizliegt atgriezties
zvejniecībā kuģiem, kuri iepriekš bija darbojušies šajā
zvejniecībā un palīdzēja atjaunot krājumu,
pēdējā laikā pievēršoties citai zvejniecībai.
Tika ierosināta piepūles pārvaldība pēc zvejas
veidiem, kas var būt atšķirīga dažu tādu lielu kuģu
grupām, kuri iesaistīti vairākos zvejas veidos, salīdzinājumā
ar daudzu mazu kuģu grupām. Dalībvalstis aicināja
īstenot vairāk pasākumu, kas vērsti uz jutīgo
jūras ekosistēmu aizsardzību, un ieviest zvejas atļauju
piešķiršanas, atjaunošanas un anulēšanas sistēmu.
Nevalstisko organizāciju apvienība Deep-sea
Conservation Coalition norādīja, ka nepieciešams ieviest grunts
traļu izmantošanas nosacījumus, kas līdzīgi
nosacījumiem, kurus piemēro tāljūrā, un īpaši
atgādināja par neatrisinātajām problēmām
attiecībā uz dziļūdens sugu nevēlamo nozveju, zvejojot
ar traļiem.
Novērtējums par ietekmi, kas izriet
no dažādiem politikas risinājumiem, bija vērsts uz pieciem
variantiem. Trīs no tiem turpmāk netika ņemti vērā, jo
tie tika uzskatīti par tādiem, kas neatspoguļo lietderīgas
pārvaldības pieejas, un to nepilnības lielā mērā
pārsniedza priekšrocības, proti: a) turpināt pašreizējo
režīmu, grozot to tikai ar vajadzīgajiem atjauninājumiem; b)
kopumā aizliegt dziļūdens sugu zveju un c) mazināt
režīma nozīmi, nosakot to par instrumentu NEAFC pieņemto
pasākumu transponēšanai un piemērojot šos pasākumus
arī Savienības ūdeņos.
Divas iespējas ar nosacītām
priekšrocībām bija: d) pakāpeniski pārtraukt izmantot
kaitīgākos zvejas rīkus, kurus izmanto dziļūdens sugu
zvejā, vai e) ieviest Savienības ūdeņos
pārvaldības standartus, kas izstrādāti grunts zvejai
tāljūrā. Iespēja d) tika uzskatīta par
efektīvāku un vienkāršāku instrumentu, savukārt e)
iespēja radītu papildu ekstensīvas regulējošās
prasības un ar tām saistītus ierobežojumus ieguldījumiem
zvejniecībā, kurā jau vērojama lejupslīde. Ņemot
vērā, ka zivsaimniecības pārvaldes tiek samazinātas
budžeta taupības pasākumu dēļ, nav pietiekamas
pārliecības par iespējām īstenot uz vietas papildu un
plašākus pasākumus.
Attiecībā uz vienkāršošanu
būtu jāpārtrauc pašreizējā ziņošanas sistēma
par zvejas piepūli saistībā ar sugām. Zvejas piepūles
uzraudzību var labāk nodrošināt, paredzot regulāru uzdevumu
ik gadu sniegt datus saskaņā ar datu vākšanas sistēmu[7], kuru papildina ad hoc
administratīvās ziņošanas pieprasījumi no Komisijas,
pēdējo izmantojot tad, ja, piemēram, ir šaubas par piepūles
limitu ievērošanu vai ja datu kvalitāte ir nepietiekama. Regulas
darbības joma ir precizēta, lai nodrošinātu, ka šī regula
pilnībā attiecas uz kuģiem, kas zvejo dziļūdens sugas,
vienlaikus nodrošinot, ka kuģi, kuri šīs sugas gūst
piezvejā, nepaplašina zveju. Turklāt īpašie datu vākšanas
noteikumi tiks saskaņoti ar datu vākšanas sistēmu, nodrošinot,
ka dalībvalstis izmanto vienus un tos pašus statistikas standartus un
savāktos datus iekļauj vienā glabāšanas un apstrādes
sistēmā. Zinātnisko datu vākšanas standartu
neievērošanas rezultātā tiktu zaudētas zvejas iespējas
kā piesardzīgas pārvaldības pasākums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ar šo priekšlikumu izveido pamatregulu
tādu zvejas darbību veikšanai, kurās iegūst
dziļūdens sugas Ziemeļaustrumu Atlantijā, ietverot
Savienības ūdeņus, kuros ietilpst Spānijas un
Portugāles tālākie reģioni, un starptautiskos
ūdeņus.
Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma
par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. Priekšlikums
ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts
Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta
1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Vispārīgais KZP tiesiskais
regulējums ir Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK)
Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un
ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo
zivsaimniecības politiku ir . Saskaņā ar tās 4. pantu
izveido Savienības pasākumus, kuri reglamentē piekļuvi
ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību
veikšanu.
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu. Dalībvalstis ir spējīgas
izstrādāt pasākumus savām flotēm, kuru
rezultātā dziļūdens resursi tiek pārvaldīti ilgtspējīgāk.
Tomēr daudzi dziļūdens krājumi dalībvalstīm ir
kopīgi (dažos gadījumos vienas dalībvalsts flote
galvenokārt uzturas citas dalībvalsts ūdeņos). Šī
iemesla dēļ dalībvalstis negrib savām flotēm
piemērot ierobežojošus pasākumus, ja vien tos pašus vai līdzvērtīgus
pasākumus nepiemēro arī kaimiņvalstu flotēm.
Izvēlētais rīcības
instruments ir regulēšana Savienības līmenī.
Pašregulācija netiek uzskatīta par risinājumu. Kā liecina
pieredze, attīstoties nereglamentētai dziļūdens zvejai,
nevar sagaidīt ar pietiekamu pārliecību, ka nozare
izstrādās un ieviesīs savu rīcības kodeksu, lai
nodrošinātu, ka tā zvejo šajos resursos ilgtspējīgā
veidā.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
2012/0179 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko paredz īpašus nosacījumus
zvejai dziļūdens krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā un
noteikumus zvejai starptautiskajos ūdeņos Ziemeļaustrumu
Atlantijā un atceļ Regulu (EK) Nr. 2347/2002
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
2. punktu,
ņemot vērā
Eiropas Komisijas priekšlikumu[8],
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[9],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Padomes 2002. gada 20. decembra
Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku[10]
paredz noteikt Kopienas pasākumus, kuri reglamentē piekļuvi
ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību
veikšanu un kas vajadzīgi, lai nodrošinātu resursu racionālu un
atbildīgu izmantošanu ilgtspējīgā veidā.
Minētās regulas 2. pants paredz piemērot ekosistēmas
un piesardzības pieeju, pieņemot pasākumus, lai līdz
minimumam samazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras
ekosistēmām.
(2)       Savienība ir
apņēmusies īstenot rezolūcijas, ko pieņēmusi ANO
Ģenerālā asambleja, jo īpaši Rezolūciju
Nr. 61/105 un Rezolūciju Nr. 64/72, kurās valstis un
reģionālās zvejniecības pārvaldības
organizācijas ir aicinātas nodrošināt, ka jūras
jutīgās dziļūdens ekosistēmas ir aizsargātas no
grunts zvejas rīku kaitējošās ietekmes, kā arī
nodrošināt dziļūdens zivju krājumu ilgtspējīgu
izmantošanu.
(3)       Komisija izvērtēja
Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības
prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai
dziļjūras krājumos[11].
Komisija jo īpaši secināja[12],
ka regulas darbības joma attiecīgajai flotei ir pārāk
liela, ka pietrūkst norādījumu par kontroli
apstiprinātajās ostās un paraugu ņemšanas programmām
un ka dalībvalstu ziņojumu kvalitāte par piepūles
līmeņiem bija pārāk atšķirīga.
(4)       Lai saglabātu
vajadzīgos zvejas kapacitātes samazinājumus, kas līdz šim
panākti dziļūdens zvejniecībās, ir lietderīgi
paredzēt, ka uz dziļūdens sugu zveju attiecas zvejas
atļauja, kas ierobežo to kuģu kapacitāti, kuri ir tiesīgi
izkraut dziļūdens sugu nozveju. Nolūkā vērst
pārvaldības pasākumus uz to flotes daļu, kas visvairāk
attiecas uz dziļūdens zvejniecībām, zvejas atļaujas
būtu jāizdod mērķsugu zvejai vai piezvejai.
(5)       Tādu zvejas atļauju
turētājiem, kas atļauj zvejot dziļūdens sugas,
būtu kopīgi jāiesaistās zinātniskās
pētniecības darbībās, kuru rezultātā uzlabojas
dziļūdens krājumu un dziļūdens ekosistēmu
novērtēšana.
(6)       Zvejojot citas sugas
kontinentālās nogāzes apgabalos, kuros atļauts nodarboties
ar dziļūdens zveju, kuģu īpašniekiem uz kuģa
vajadzētu turēt zvejas atļaujas, kas atļauj veikt
dziļūdens sugu piezveju.
(7)       No dažādiem
izmantotajiem zvejas rīkiem dziļūdens zveja ar grunts
traļiem visvairāk apdraud jūras jutīgās ekosistēmas,
un paziņotie dati liecina, ka tajā gūst vislielākos
dziļūdens sugu nevēlamās nozvejas apjomus. Tāpēc
grunts traļus būtu pastāvīgi jāaizliedz izmantot
dziļūdens sugu zvejā.
(8)       Pie grunts nostiprinātu
žaunu tīklu izmantošanu dziļūdens zvejniecībās
šobrīd ierobežo Padomes Regula (EK) Nr. 1288/2009, ar ko nosaka
pārejas posma tehniskos pasākumus laikposmam no 2010. gada
1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam[13]. Ņemot vērā
lielos nevēlamās nozvejas apjomus, kad šie zvejas rīki
neilgtspējīgi tika izmantoti dziļūdeņos, un ņemot
vērā pazaudēto un pamesto zvejas rīku ekoloģisko
ietekmi, arī šos zvejas rīkus būtu pastāvīgi
jāaizliedz izmantot dziļūdens sugu zvejā.
(9)       Tomēr, lai zvejniekiem
dotu pietiekami ilgu laiku pielāgoties jaunajām prasībām,
šobrīd spēkā esošajām zvejas atļaujām zvejot ar
grunts traļiem un pie grunts nostiprinātiem žaunu tīkliem
būtu jāturpina būt derīgām konkrētu laikposmu.
(10)     Turklāt kuģiem,
kuriem ir jāmaina zvejas rīki, lai tie varētu turpināt
darboties zvejniecībā, vajadzētu būt tiesīgiem
saņemt finansiālo atbalstu no Eiropas Zivsaimniecības fonda ar
nosacījumu, ka jaunais zvejas rīks samazina zvejas radīto
ietekmi uz nekomerciālajām sugām un arī ka valsts
darbības programma paredz iespēju sniegt ieguldījumu šajos
pasākumos.
(11)     Kuģiem, kas zvejo
dziļūdens sugas ar citiem grunts zvejas rīkiem, nevajadzētu
saskaņā ar atļauju paplašināt darbības jomu
Savienības ūdeņos, izņemot gadījumus, kad
paplašināšana ir novērtēta kā tāda, kas nerada
būtisku risku, ka negatīvi var tikt ietekmētas jutīgās
jūras ekosistēmas.
(12)     Zinātniskie ieteikumi
attiecībā uz dažu dziļūdens zivju sugu krājumiem
liecina, ka šie krājumi ir īpaši jutīgi pret to izmantošanu, un
kā piesardzības pasākums būtu jāveic zvejas ierobežošana
vai samazināšana. Zvejas iespējām dziļūdens
krājumos nevajadzētu pārsniegt apjomus, kas zinātniskajos
ieteikumos norādīti kā piesardzīgie apjomi. Ja pietiekamas
informācijas trūkuma dēļ ieteikuma par šiem krājumiem
vai sugām nav, zvejas iespējas nevajadzētu iedalīt.
(13)     Turklāt zinātniskais
ieteikums liecina, ka zvejas piepūles limiti ir piemērots
instruments, lai noteiktu zvejas iespējas dziļūdens
zvejniecībām. Ņemot vērā zvejas rīku un zvejas
modeļu lielo dažādību dziļūdens zvejniecībās
un vajadzību izstrādāt papildu pasākumus, ar kuriem risina
ar vidi saistītās problēmas katrā zvejniecībā
atsevišķi, nozvejas limiti būtu jāaizstāj ar zvejas
piepūles limitiem tikai tad, ja var nodrošināt, ka zvejas
piepūles limiti ir pielāgoti konkrētajai zvejniecībai.
(14)     Lai nodrošinātu
konkrētām zvejniecībām pielāgotu pārvaldību,
attiecīgajām dalībvalstīm vajadzētu būt
pilnvarotām veikt papildu saglabāšanas pasākumus un ik gadu
novērtēt piepūles līmeņu atbilstību
zinātniskajam ieteikumam par ilgtspējīgu izmantošanu.
Reģionāli pielāgotajiem piepūles limitiem būtu
arī jāaizstāj pašreizējais globālais zvejas
piepūles limits, par kuru vienojusies Ziemeļaustrumu Atlantijas
zvejniecības komisija (NEAFC).
(15)     Ņemot vērā to,
ka bioloģisko informāciju vislabāk var savākt ar
saskaņotu datu vākšanas standartu palīdzību, datu
vākšanu par dziļūdens zvejas veidiem ir lietderīgi
integrēt vispārējā zinātnisko datu vākšanas
sistēmā, vienlaikus nodrošinot tādas papildinformācijas sniegšanu,
kas vajadzīga, lai gūtu priekšstatu par zvejniecību dinamiku.
Vienkāršošanas nolūkā piepūles paziņošana pa
sugām būtu jāpārtrauc un jāaizstāj ar
dalībvalstu periodiski sniegtu zinātnisko datu analīzi,
kurā ietilpst īpaša nodaļa par dziļūdens zvejas
veidiem.
(16)     Padomes 2009. gada
20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas
kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumiem[14],
nosaka kontroles un noteikumu izpildes prasības attiecībā uz
daudzgadu plāniem. Dziļūdens sugām, kas pēc
būtības ir jutīgas pret zveju, kontroles ziņā
būtu jāpievērš tāda pati uzmanība kā citām
saglabājamām sugām, par kurām apstiprināts daudzgadu
pārvaldības plāns.
(17)     Tādu zvejas atļauju
turētājiem, kas ļauj zvejot dziļūdens sugas, būtu
jāanulē atļauja, ciktāl tā attiecas uz
dziļūdens sugu zveju, ja tie neievēro attiecīgos
saglabāšanas pasākumus.
(18)     Konvenciju par turpmāko
daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas
zvejniecībā apstiprināja ar Lēmumu 81/608/EEK, un
tā stājās spēkā 1982. gada 17. martā.
Minētā konvencija nodrošina atbilstīgu daudzpusējas
sadarbības sistēmu jautājumos, kas attiecas uz zvejas resursu
racionālu saglabāšanu un pārvaldību Ziemeļaustrumu
Atlantijas starptautiskajos ūdeņos. Pārvaldības
pasākumi, kas pieņemti NEAFC, ietver tehniskos pasākumus
tādu sugu saglabāšanai un pārvaldībai, kuras
reglamentē NEAFC, un pasākumus jūras jutīgo biotopu
aizsardzībai, tostarp piesardzības pasākumus.
(19)     Komisijai vajadzētu
būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā
ar LESD 290. pantu, lai noteiktu pasākumus, kas papildina
ikgadējos piepūles limitus, ja dalībvalstis šos pasākumus
nepieņem vai ja pasākumi, ko tās pieņem, neatbilst šīs
regulas mērķiem vai ir nepietiekami attiecībā uz
mērķiem, kas norādīti šajā regulā.
(20)     Komisijai vajadzētu
būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā
ar LESD 290. pantu, kas var būt vajadzīgi, lai grozītu vai
papildinātu šādus nebūtiskus elementus šajā regulā
gadījumos, ja dalībvalstis nav pieņēmušas vai ir
pieņēmušas nepietiekamus papildu pasākumi, kuri ir saistīti
ar ikgadējiem piepūles limitiem, kad tie aizstāj nozvejas
limitus.
(21)     Tāpēc nepieciešams
ieviest jaunus noteikumus, lai regulētu zveju dziļūdens
krājumos Ziemeļaustrumu Atlantijā, un atcelt Regulu (EK)
Nr. 2347/2002.
(22)     Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Mērķi
Šīs regulas mērķi ir šādi:
(a)        nodrošināt
dziļūdens sugu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu,
vienlaikus līdz minimumam samazinot dziļūdens zvejas
darbību ietekmi uz jūras vidi;
(b)       uzlabot zinātnisko
informāciju par dziļūdens sugām un to biotopiem
a) punktā minēto iemeslu dēļ;
(c)        zvejniecību
pārvaldībā īstenot tehniskos pasākumus, kurus
ieteikusi Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC).
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro zvejas
darbībām vai plānotām zvejas darbībām šādos
ūdeņos:
a)           Savienības ūdeņos
Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) II
līdz XI apakšapgabalā un Centrālaustrumu Atlantijas
zvejniecības komitejas (CECAF) 34.1.1., 34.1.2. un
34.2. apgabalā;
b)           starptautiskajos ūdeņos CECAF
34.1.1., 34.1.2. un 34.2. apgabalā un
c)           NEAFC pārvaldības
apgabalā.
3. pants
Definīcijas
1.           Šajā regulā piemēro
Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā un Padomes Regulas (EK)
Nr. 734/2008[15]
2. pantā noteiktās definīcijas.
2.           Turklāt piemēro šādas
definīcijas:
a)      "ICES zonas" ir zonas,
kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK)
Nr. 218/2009[16];
b)      "CECAF apgabali" ir
apgabali, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK)
Nr. 216/2009[17];

c)      "NEAFC pārvaldības
apgabals" ir ūdeņi, uz kuriem attiecas Konvencija par
turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļaustrumu Atlantijas
zvejniecībā un kas atrodas ārpus ūdeņiem, kuri ir
minētās Konvencijas Līgumslēdzēju pušu
zvejniecības jurisdikcijā;
d)      "dziļūdens sugas" ir
sugas, kas uzskaitītas I pielikumā;
e)      "visjutīgākās
sugas" ir dziļūdens sugas, kas minētas I pielikuma
tabulas trešajā slejā ar nosaukumu "Visjutīgākā
(x)";
f)       "zvejas veids" ir zvejas
darbības, kurās ar konkrētiem zvejas rīkiem
konkrētā apgabalā iegūst konkrētas sugas;
g)      "dziļūdens zvejas
veids" ir zvejas veids, kurā iegūst dziļūdens sugas
saskaņā ar norādēm, kas noteiktas šīs regulas
4. panta 1. punktā;
h)      "zvejas uzraudzības
centrs" ir karoga dalībvalsts izveidots operatīvais centrs, kurš
ir aprīkots ar datortehniku un programmatūru, kas nodrošina datu
automātisku saņemšanu, apstrādi un elektronisku datu
pārraidi;
i)       "zinātniska padomdevēja
struktūra" ir starptautiska zinātniskā struktūra
zvejniecības jautājumos, kas atbilst starptautiskiem standartiem uz
pētniecību balstītu zinātnisku ieteikumu izstrādei;
j)       „maksimālais ilgtspējīgas
ieguves apjoms” ir maksimālā nozveja, ko neierobežoti ilgu laiku var
iegūt no zivju krājuma.
II NODAĻA
ZVEJAS ATĻAUJAS
4. pants
Zvejas atļauju veidi
1.           Zvejas darbībām,
kurās iegūst dziļūdens sugas un kuras veic Savienības
zvejas kuģis, ir vajadzīga zvejas atļauja, kurā dziļūdens
sugas ir norādītas kā mērķsugas.
2.           Šā panta 1. punkta
piemērošanas nolūkā zvejas darbības uzskata par
tādām, kurās iegūst dziļūdens sugas, ja:
a)      dziļūdens sugas ir
atzīmētas kā mērķsugas kuģa zvejas
kalendārā, vai
b)      uz kuģa atrodas vai kuģa darbības
apgabalā tiek izmantots zvejas rīks, ko izmanto tikai, lai zvejotu
dziļūdens sugas, vai
c)      kuģa kapteinis zvejas
žurnālā ieraksta dziļūdens sugu procentuālo daļu,
kas vienāda vai lielāka par 10 % no kopējās nozvejas
svara attiecīgajā zvejas dienā.
3.           Zvejas darbībām,
kurās dziļūdens sugas nav mērķsugas, bet kurās
dziļūdens sugas iegūst kā piezveju un kuras veic
Savienības zvejas kuģis, ir vajadzīga zvejas atļauja, kurā
dziļūdens sugas ir norādītas kā piezvejas sugas.
4.           Abi zvejas atļauju
veidi, kas minēti attiecīgi 1. un 3. punktā, ir skaidri
atšķirami elektroniskajā datubāzē, kas minēta Regulas
(EK) Nr. 1224/2009 116. pantā.
5.           Neskarot 1. un
3. punktu, zvejas kuģi drīkst bez zvejas atļaujas zvejot,
paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut
jebkādu daudzumu dziļūdens sugu, ja vien minētais daudzums
ir mazāks par robežvērtību, kas ir 100 kg
dziļūdens sugu nozvejas jebkādā sastāvā
vienā zvejas reisā.
5. pants
Kapacitātes pārvaldība
Visu to zvejas kuģu summārā
zvejas kapacitāte bruto tilpībā un kilovatos, kuriem ir
dalībvalsts izdota zvejas atļauja, kas ļauj zvejot
dziļūdens sugas kā mērķsugas vai piezvejas sugas,
nekad nedrīkst pārsniegt to minētās dalībvalsts
kuģu summāro zvejas kapacitāti, kas izkrāvuši
10 tonnas vai vairāk dziļūdens sugu jebkuru divu
kalendāro gadu laikā pirms šīs regulas stāšanās
spēkā, neatkarīgi no tā, kurā gadā ir gūts
lielākais apjoms.
6. pants
Vispārīgas prasības pieteikumiem zvejas atļauju
saņemšanai
Katram pieteikumam saņemt vai atjaunot
zvejas atļauju, kas ļauj zvejot dziļūdens sugas kā
mērķsugas vai piezvejas sugas, pievieno apgabala, kurā
plānots veikt zvejas darbības, zvejas rīku veida, dziļuma
diapazona, kurā tiks veiktas darbības, un atsevišķu zvejas
mērķsugu aprakstu.
7. pants
Īpašas prasības pieteikumiem saņemt un izdot zvejas
atļaujas, kas ļauj izmantot grunts zvejas rīkus zvejas
darbībās, kas vērstas uz dziļūdens sugām
1.           Papildus prasībām,
kas izklāstītas 6. pantā, katru pieteikumu tādu zvejas
atļauju saņemšanai, kas atļauj zvejot dziļūdens sugas
kā mērķsugas, kā minēts 4. panta
1. punktā, un kas atļauj izmantot grunts zvejas rīkus
Savienības ūdeņos, kā minēts 2. panta
a) punktā, papildina ar detalizētu zvejas plānu, kurā
norāda:
a)      to iecerēto darbību veikšanas
vietas, kurās paredzēts iegūt dziļūdens sugas dziļūdens
zvejas veidā. Veikšanas vietu(-as) nosaka ar koordinātām
saskaņā ar Pasaules 1984. gada ģeodēzisko
sistēmu;
b)      darbību veikšanas vietas
dziļūdens zvejas veidā pēdējo trīs pilnu
kalendāro gadu laikā, ja tādas ir. Šo(-īs) veikšanas
vietu(-as) nosaka ar koordinātām saskaņā ar Pasaules
1984. gada ģeodēzisko sistēmu, un šīs koordinātas
zvejas darbību veikšanas vietu iezīmē pēc iespējas
precīzāk.
2.           Jebkurā zvejas
atļaujā, kas izdota, pamatojoties uz pieteikumu, kas iesniegts
saskaņā ar 1. punktu, norāda izmantojamo grunts zvejas
rīku un nosaka, ka atļautās zvejas darbības drīkst
veikt tikai apgabalā, kurā pārklājas plānotā
zvejas darbība, kā izklāstīts 1. punkta a) apakšpunktā,
un jau veiktā zvejas darbība, kā izklāstīts
1. punkta b) apakšpunktā,. Tomēr plānotās zvejas
darbības apgabalu var paplašināt ārpus pašreiz veiktās
zvejas darbības apgabala robežām, ja dalībvalsts, balstoties uz
zinātnisko ieteikumu, ir novērtējusi un dokumentējusi, ka
šādai paplašināšanai nevarētu būt ievērojama
nelabvēlīga ietekme uz jutīgām jūras
ekosistēmām.
8. pants
Kuģu dalība dziļūdens zvejas datu vākšanas
darbībās
Dalībvalstis visās zvejas
atļaujās, kas izdotas saskaņā ar 4. pantu,
iekļauj vajadzīgos nosacījumus, lai nodrošinātu, ka
attiecīgais kuģis sadarbībā ar attiecīgo
zinātnisko institūtu piedalās jebkādā datu
vākšanas shēmā, kuras darbības jomā ietilpst zvejas
darbības, par kurām tiek izsniegtas atļaujas.
9. pants
Dziļūdens sugu zvejas atļauju termiņa beigas kuģiem,
kas izmanto grunts traļus vai pie grunts nostiprinātus žaunu
tīklus
Zvejas atļaujas, kas minētas
4. panta 1. punktā, kuģiem, kas izmanto grunts traļus
vai pie grunts nostiprinātus žaunu tīklus, zaudē spēku
vēlākais divus gadus pēc šīs regulas stāšanās
spēkā. Pēc minētā datuma neizdod un neatjauno zvejas
atļaujas, kas ļauj zvejot dziļūdens sugas ar
minētajiem zvejas rīkiem.
III NODAĻA
ZVEJAS IESPĒJAS UN PAPILDU PASĀKUMI
1. iedaļa
Vispārīgi noteikumi
10. pants
Principi
1.           Zvejas iespējas nosaka
tādā attiecīgo dziļūdens sugu ieguves apjomā, kas
ir saderīgs ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
2.           Ja, balstoties uz labāko
pieejamo zinātnisko informāciju, maksimālajam
ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošus ieguves apjomus nav
iespējams noteikt, zvejas iespējas nosaka šādi:
a)      ja labākajā pieejamajā
zinātniskajā informācijā noteikti ieguves apjomi, kas
atbilst piesardzīgajai pieejai zvejniecību pārvaldībā,
zvejas iespējas attiecīgajam zvejas pārvaldības periodam
nedrīkst noteikt lielākas par šiem apjomiem;
b)      ja par konkrētu krājumu vai
sugām nepietiekamu datu dēļ labākajā pieejamajā
zinātniskajā informācijā nav noteikti ieguves apjomi, kas
atbilst piesardzīgajai pieejai zvejniecību pārvaldībā,
attiecīgai zvejniecībai zvejas iespējas iedalīt
nedrīkst.
2. iedaļa
Pārvaldība, kurā izmanto zvejas piepūles limitus
11. pants
Zvejas iespējas, kuru noteikšanai izmanto tikai zvejas piepūles
limitus
1.           Padome, rīkojoties
saskaņā ar Līgumu, var nolemt no dziļūdens sugu
ikgadējo zvejas iespēju noteikšanas zvejas piepūles limitu un
nozvejas limitu izteiksmē pāriet tikai uz zvejas piepūles limitu
noteikšanu konkrētām zvejniecībām.
2.           Šā panta 1. punkta
piemērošanas nolūkā katra dziļūdens zvejas veida
zvejas piepūles līmeņi, ko izmanto par pamatu jebkādiem
vajadzīgiem pielāgojumiem, lai ievērotu 10. pantā izklāstītos
principus, ir zvejas piepūles līmeņi, kas, balstoties uz
zinātnisko informāciju, ir novērtēti kā atbilstoši
nozvejai, kas gūta attiecīgajā dziļūdens zvejas
veidā iepriekšējo divu kalendāro gadu laikā.
3.           Nosakot zvejas piepūles
limitus saskaņā ar 1. un 2. punktu, norāda:
a)      konkrēto dziļūdens zvejas
veidu, kam piemēro zvejas piepūles limitu, ņemot vērā
reglamentēto zvejas rīku, mērķsugas un ICES zonas
vai CECAF apgabalus, kuros var īstenot atļauto piepūli,
un
b)      zvejas piepūles vienību, kas
izmantojama pārvaldībā.
12. pants
Papildu pasākumi
1.           Ja saskaņā ar
11. panta 1. punktu ikgadējie zvejas piepūles limiti
aizstāj nozvejas limitus, dalībvalstis attiecībā uz sava
karoga kuģiem saglabā vai ievieš šādus papildu pasākumus:
a)      pasākumus, lai nepieļautu to
kuģu kopējās zvejas kapacitātes pieaugumu, uz kuriem
attiecas piepūles limiti;
b)      pasākumus, lai nepieļautu
visjutīgāko sugu piezvejas apjoma pieaugumu, un
c)      nosacījumus, lai efektīvi
nepieļautu izmetumus. Šo nosacījumu mērķis ir panākt
visu uz kuģa esošo zivju izkraušanu, izņemot gadījumu, kad tas
būtu pretrunā spēkā esošajiem kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumiem.
2.           Pasākumi ir
spēkā, kamēr pastāv nepieciešamība novērst vai
mazināt riskus, kas minēti šā panta 1. punkta a), b) un
c) apakšpunktā.
3.           Komisija novērtē
dalībvalstu pieņemto papildu pasākumu efektivitāti, kad tie
ir pieņemti.
13. pants
Komisijas pasākumi, ja dalībvalstis nav pieņēmušas
papildu pasākumus vai ja tie ir nepietiekami
1.           Saskaņā ar
20. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus,
lai precizētu pasākumus, kas papildina ikgadējos piepūles
limitus, kā minēts 12. panta 1. punkta a), b) vai
c) apakšpunktā:
a)      ja attiecīgā dalībvalsts
trīs mēnešu laikā pēc dienas, kad stājas
spēkā zvejas piepūles limiti, Komisijai nepaziņo
pasākumus, kas pieņemti saskaņā ar 12. pantu;
b)      ja saskaņā ar 12. pantu
pieņemtie pasākumi pārstāj būt spēkā, lai
gan pastāv nepieciešamība novērst vai mazināt
12. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos
riskus.
2.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai
precizētu pasākumus, kas papildina ikgadējos piepūles
limitus, kā minēts 12. panta a), b) un c) apakšpunktā,
ja, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi
12. panta 3. punktam:
a)      dalībvalstu pasākumi tiek
uzskatīti par nesaderīgiem ar šīs regulas mērķiem vai
b)      dalībvalstu pasākumi tiek
uzskatīti par nepietiekamiem attiecībā uz mērķiem, kas
norādīti 12. panta 1. punkta a), b) vai
c) apakšpunktā.
3.           Komisijas pieņemtie
papildu pasākumi ir paredzēti, lai nodrošinātu, ka tiek
ievēroti šajā regulā izklāstītie mērķi un
uzdevumi. Kad Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu,
pārstāj piemērot jebkādus dalībvalstu pieņemtos
pasākumus.
IV NODAĻA
KONTROLE
14. pants
Kontroles noteikumu piemērošana daudzgadu plāniem
1.           Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 piemērošanas nolūkā šo regulu uzskata par
"daudzgadu plānu".
2.           Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 piemērošanas nolūkā dziļūdens sugas
uzskata par "sugām, uz kurām attiecas daudzgadu plāns"
un "krājumiem, uz kuriem attiecas daudzgadu plāns".
15. pants
Apstiprinātās ostas
Nevienu dziļūdens sugu nozvejas
daudzumu, kas pārsniedz 100 kg, jebkādā nozvejas
sastāvā nedrīkst izkraut nevienā vietā, izņemot
ostas, kas apstiprinātas dziļūdens sugu izkraušanai.
16. pants
Iepriekšējs paziņojums
Atkāpjoties no Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 17. panta, visu Savienības zvejas kuģu
kapteiņi, kas iecerējuši izkraut 100 kg vai vairāk
dziļūdens sugu, neatkarīgi no kuģu garuma, paziņo
savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei par minēto
nodomu.
17. pants
Ieraksti zvejas žurnālā, zvejojot dziļos ūdeņos
Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14.
un 15. pantu, to zvejas kuģu kapteiņi, kuriem ir atļauja
saskaņā ar 4. panta 1. vai 3. punktu, iesaistoties
dziļūdens zvejā vai zvejojot vairāk nekā 400 m
dziļumā:
a)      papīra formāta zvejas
žurnālā novelk jaunu līniju pēc katra iemetiena vai,
b)      ja uz tiem attiecas prasība par
elektroniskas reģistrēšanas un ziņošanas sistēmas
izmantošanu, pēc katra iemetiena izdara atsevišķu ierakstu.
18. pants
Zvejas atļauju anulēšana
1.           Neskarot Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 7. panta 4. punktu, šīs regulas 4. panta
1. un 3. punktā minētās zvejas atļaujas anulē
vismaz uz vienu gadu šādos gadījumos:
a)      zvejas atļaujā paredzēto
nosacījumu neievērošana attiecībā uz zvejas rīku
izmantošanas ierobežojumiem, atļautajiem darbības apgabaliem vai,
attiecīgajā gadījumā, to sugu nozvejas vai zvejas
piepūles limitiem, kuras ir atļauts zvejot, vai
b)      zinātniskā novērotāja
neuzņemšana uz kuģa vai neatļaušana paņemt paraugus no
nozvejas zinātniskos nolūkos, kā norādīts šīs
regulas 19. pantā.
2.           Šā panta 1. punktu
nepiemēro, ja tajā minēto gadījumu iemesls ir force
majeure.
V NODAĻA
DATU VĀKŠANA
19. pants
Noteikumi par datu vākšanu un paziņošanu
1.           Dalībvalstis
vāc datus par katru dziļūdens zvejas veidu saskaņā ar
noteikumiem par datu vākšanu un precizitātes līmeņiem, kas
noteikti Kopienas daudzgadu programmā par bioloģisko, tehnisko, vides
un sociālekonomisko datu vākšanu, pārvaldību un
izmantošanu, kas pieņemta saskaņā ar Padomes Regulu (EK)
Nr. 199/2008[18],
un citos pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar minēto
regulu.
2.           Kuģa kapteinim vai jebkurai citai personai, kas
atbildīga par kuģa darbību, ir pienākums uzņemt uz
kuģa zinātnisko novērotāju, kuru dalībvalsts ir
norīkojusi uz šī kuģa, ja vien tas ir iespējams
drošības iemeslu dēļ. Kapteinis atvieglo zinātnisko
novērotāju uzdevumu veikšanu.
3.           Zinātniskie
novērotāji:
a)      veic kārtējos datu
vākšanas uzdevumus, kā noteikts 1. punktā;
b)      nosaka un dokumentē, kāds svars
ir ar kuģa zvejas rīkiem uz kuģa paceltajiem akmens koraļļiem,
mīkstajiem koraļļiem, sūkļiem vai citiem organismiem,
kas pieder tai pašai ekosistēmai.
4.           Papildus pienākumiem,
kas norādīti 1. punktā, uz dalībvalstīm attiecas
īpašas datu vākšanas un ziņošanas prasības, kas ir
izklāstītas II pielikumā attiecībā uz
dziļūdens zvejas veidu.
5.           Datus, kas ievākti
attiecībā uz dziļūdens zvejas veidu, tostarp visus datus,
kas ievākti saskaņā ar II pielikumu, apstrādā
saskaņā ar datu pārvaldības procesu, kā noteikts Regulas
(EK) Nr. 199/2008 III nodaļā.
6.           Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalstis ik mēnesi iesniedz ziņojumus par
izmantoto piepūli un/vai nozveju, un šo informāciju norāda par
katru zvejas veidu.
V NODAĻA
DELEĢĒTIE AKTI
20. pants
Deleģēto pilnvaru īstenošana
2.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
3.           Komisijai uz nenoteiktu laiku
piešķir pilnvaras pieņemt 13. pantā minētos
deleģētos aktus.
4.           Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 13. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta
minētajā lēmumā norādīto pilnvaru
deleģēšana. Tas stājas spēkā nākamajā
dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī, vai arī vēlākā
datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā
esošos citus deleģētos aktus.
5.           Tiklīdz Komisija
pieņem deleģēto tiesību aktu, Komisija par to paziņo
vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
6.           Deleģēts akts, kas
pieņemts saskaņā ar 13. pantu, stājas spēkā
tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā
pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei,
nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka
necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes
minēto termiņu pagarina par 2 mēnešiem.
VI NODAĻA
NOVĒRTĒJUMS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
21. pants
Novērtēšana
1.           Sešu gadu laikā no
šīs regulas stāšanās spēkā Komisija, balstoties uz
dalībvalstu ziņojumiem un zinātniskajiem ieteikumiem, ko tā
pieprasa šajā nolūkā, novērtē šajā regulā
noteikto pasākumu ietekmi un nosaka, cik lielā mērā
sasniegti 1. panta a) un b) punktā minētie mērķi.
2.           Novērtējumā
aplūko tendences šādos aspektos:
a)      kuģi, kas pārgājuši uz
tādu zvejas rīku izmantošanu, kam ir mazāka ietekme uz
jūras gultni, un izmaiņas izmetumu apjomos;
b)      katrā dziļūdens zvejas
veidā iesaistīto kuģu darbības joma;
c)      to datu pilnīgums un
uzticamība, kurus dalībvalstis krājuma novērtēšanas
nolūkā nosūta zinātniskajām struktūrām vai
Komisijai īpašu datu sniegšanas pieprasījumu gadījumā;
d)      dziļūdens krājumi, par
kuriem ir uzlabojušies zinātniskie ieteikumi;
e)      zvejniecības, kas tiek
pārvaldītas tikai saskaņā ar zvejas piepūles limitiem,
un papildu pasākumu efektivitāte, lai izskaustu izmetumus un
samazinātu visjutīgāko sugu nozveju.
22. pants
Pārejas pasākumi
Īpašas zvejas atļaujas, kas izdotas
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ir spēkā,
līdz tās tiek aizstātas ar dziļūdens sugu zvejas
atļaujām, kas izdotas saskaņā ar šo regulu, bet
jebkurā gadījumā tās nedrīkst būt spēkā
pēc 2012. gada 30. septembra.
23. pants
Atcelšana
3.           Regulu (EK)
Nr. 2347/2002 atceļ.
4.           Atsauces uz atcelto regulu
uzskata par atsaucēm uz šo regulu saskaņā ar atbilstības
tabulu šīs regulas III pielikumā.
24. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētāja
[…]                                                                […]
I pielikums
1. iedaļa. Dziļūdens
sugas
 Zinātniskais nosaukums || Vispārpieņemtais nosaukums || Visjutīgākā (x)
 Centrophorus granulosus Centrophorus squamosus Centroscyllium fabricii Centroscymnus coelolepis Centroscymnus crepidater Dalatias licha Etmopterus princeps Apristuris spp Chlamydoselachus anguineus Deania calcea Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Etmopterus spinax Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens Somniosus microcephalus || Brūnā īsraga haizivs Pelēkā īsraga haizivs Melnā kaķhaizivs Baltacu haizivs Gardeguna samtainā dzeloņzivs Melnā haizivs Lielā laternhaizivs Dziļūdens kaķhaizivis Apmetņa haizivs Gardeguna spurainā haizivs Melnmutes kaķhaizivs Peles kaķhaizivs Sešžaunu haizivs Laternhaizivs Buru haizivs Aszobe Grenlandes haizivs || x x x x x x x           x
 Alepocephalidae Alepocephalus Bairdii Alepocephalus rostratus || Gludgalves Bērda gludgalve Garpurna gludgalve ||
 Aphanopus carbo || Melnā mataste ||
 Argentina silus || Ziemeļatlantijas argentīna ||
 Beryx spp. || Beriksas ||
 Chaceon (Geryon) affinis || Dziļūdens sarkanais krabis ||
 Chimaera monstrosa Hydrolagus mirabilis Rhinochimaera atlantica || Eiropas himera Lielacu himera Asdeguna himera ||
 Coryphaenoides rupestris || Strupdeguna garaste ||
 Epigonus telescopus || Melnā kardinālzivs || x
 Helicolenus dactilopterus || Zilmutes sarkanasaris ||
 Hoplostethus atlanticus || Atlantijas lielgalvis || x
 Macrourus berglax || Makrūrzivs ||
 Molva dypterigia || Zilā jūras līdaka ||
 Mora moro Antimora rostrata || Parastā mora Zilā antimora ||
 Pagellus bogaraveo || Sarkanā zobaine ||
 Phycis blennoides || Lielacu diegspuru vēdzele ||
 Polyprion americanus || Poliprions ||
 Reinhardtius hippoglossoides || Grenlandes paltuss ||
 Cataetyx laticeps ||   ||
 Hoplosthetus mediterraneus || Vidusjūras ķeizarasaris ||
 Macrouridae, kas nav Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax || Makrūrzivis, kas nav Coryphaenoides rupestris un Macrourus berglax ||
 Nesiarchus nasutus || Degunainā čūskmakrele ||
 Notocanthus chemnitzii || Dzeloņzutis ||
 Raja fyllae Raja hyperborea Raja nidarosiensus || Apaļā raja Arktiskā raja Norvēģijas raja ||
 Trachyscorpia cristulata || Adatainā skorpēna ||
2. iedaļa. Sugas, kuras papildus
tiek regulētas NEAFC
 Brosme brosme || Brosme ||
 Conger conger || Jūraszutis ||
 Lepidopus caudatus || Astainais lepidops ||
 Lycodes esmarkii || Esmarka likods ||
 Molva molva || Jūraslīdaka ||
 Sebastes viviparus || Sarkanasaris (Norvēģijas pikša) ||
II pielikums
Īpašās datu vākšanas un paziņošanas prasības, kas
minētas 18. panta 4. punktā.
1.           Dalībvalstis nodrošina,
ka datus, kas savākti par apgabalu, kas ietver Savienības
ūdeņus un starptautiskos ūdeņus, pēc tam iedala
sīkāk, lai tie attiektos uz Savienības vai starptautiskajiem
ūdeņiem atsevišķi.
2.           Ja darbība
dziļūdens zvejas veidā pārklājas ar darbību
citā zvejas veidā tajā pašā apgabalā, datus par pirmo
minēto darbību vāc atsevišķi no datiem par pēdējo
minēto darbību.
3.           No izmetumiem ņem
paraugus visos dziļūdens zvejas veidos. Paraugu ņemšanas
stratēģija attiecībā uz izkrāvumiem un izmetumiem
aptver visas sugas, kas uzskaitītas I pielikumā, kā
arī sugas, kas pieder jūras gultnes ekosistēmai, piemēram,
dziļūdens koraļļi, sūkļi vai citi organismi, kas
pieder tai pašai ekosistēmai.
4.           Ja piemērojamais
daudzgadu datu vākšanas plāns paredz vākt zvejas piepūles
datus, kas izteikti stundās, ko traļi pavadījuši zvejā, un
laikā, cik ilgi stacionārie zvejas rīki atradušies ūdenī,
dalībvalsts vāc un ir gatava kopā ar šādiem zvejas
piepūles datiem iesniegt šādus papildu datus:
a)      zvejas darbību veikšanas vieta,
ņemot vērā katru iemetienu atsevišķi, kas noteikta pēc
kuģu satelītnovērošanas sistēmas datiem, kurus kuģis
nosūtījis zvejas uzraudzības centram;
b)      zvejošanas dziļums, kurā
izmanto zvejas rīkus, ja uz kuģi attiecas ziņošana, izmantojot
elektronisko zvejas žurnālu. Kuģa kapteinis paziņo zvejošanas
dziļumu, ievērojot standartizēto ziņošanas formātu.
[1]               Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva
92/43/EEK par dabisko dzīvotņu un savvaļas faunas un floras
aizsardzību, OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.
[2]               Regula (EK) Nr. 1288/2009, OV L 347, 24.12.2009.,
6. lpp.
[3]               2006. gada 8. decembra A/RES/61/105 „Par
ilgtspējīgu zvejniecību”, ieskaitot 1995. gada
Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada
10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu
attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo
zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu, kā arī ar to
saistītos instrumentus.
[4]                http://cordis.europa.eu/fetch?CALLER=FP7_PROJ_ES&ACTION=D&DOC=19&CAT=PROJ&QUERY=01308a670983:f6dc:57618e7e&RCN=90982
[5]               Sk. Jūras stratēģijas
pamatdirektīvu, Direktīva 2008/56/EK, OV L 164, 25.6.2008.,
19. lpp.
[6]               COM(2007) 30 galīgā redakcija.
[7]               Pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 199/2008.
[8]               […], […], […] lpp.
[9]               […], […], […] lpp.
[10]             OV L 358, 31.12.2002., 59.
lpp.
[11]             OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.
[12]             COM(2007) 30 galīgā
redakcija.
[13]             OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.
[14]             OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
[15]             OV L 201, 30.7.2008., 8. lpp.
[16]             OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.
[17]             OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.
[18]             OV L 60, 5.3.2008,
1. lpp.


title: Priekšlikums Padomes regula par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai „Kozlodujas programma” SEC(2009)1431

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0581

Priekšlikums PADOMES REGULA par Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai  „Kozlodujas programma”

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.10.2009COM(2009)581 galīgā redakcija2009/0172 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai „Kozlodujas programma”SEC(2009)1431PASKAIDROJUMA RAKSTS1. IevadsKodoliekārtas ekspluatācijas izbeigšana ir pēdējais posms kodoliekārtas darbmūžā, un tam nepieciešama ilgtermiņa finanšu plānošana. Praksē ekspluatācijas izbeigšana sākas ar kodoliekārtas galīgo izslēgšanu, lai iekārtu atbrīvotu no regulatīvās kontroles un atceltu radioloģiskās aizsardzības ierobežojumus, kas iekārtai piemēroti tās darbības laikā. Ekspluatācijas izbeigšanas posms turpinās līdz brīdim, kad teritorija ir pilnībā atjaunota un ir īstenota visu radioaktīvo atkritumu, kā arī izmantotās kodoldegvielas droša apsaimniekošana. Tādēļ ekspluatācijas izbeigšanas darbības ir ārkārtīgi laikietilpīgas.Ja kodolelektrostaciju slēdz pirms tās sākotnēji paredzētā projektētā darbmūža beigām, jārisina jautājumi saistībā ar tām sekām enerģētikas nozarē, kuras rada zaudētā ražošanas jauda, piemēram, jāsaglabā ražošanas jauda, lai nodrošinātu piegādes drošību, kā arī jāuzlabo energoefektivitāte dažādās nozarēs.Kopienas finansiālo atbalstu saņem Lietuva, Slovākija un Bulgārija, un šis atbalsts ir solidaritātes pasākums, lai atbalstītu šo dalībvalstu darbības, īstenojot apņemšanos slēgt pirmās paaudzes kodolreaktorus. Atbalsta sniegšana Bulgārijai beidzas 2009. gadā, savukārt Lietuvai un Slovākijai atbalstu vēl sniegs līdz 2013. gadam. Vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšanai ierosinātais atbalsta perioda pagarinājums ietver laikposmu no 2010. gada līdz 2013. gadam.Bulgārija 2005. gadā pieprasīja turpmāku finansējumu (Eiropadomes 2005. gada 16. decembra sanāksme). Komisijai 2009. gadā iesniedza stratēģisko pamatojuma dokumentu.2. Bulgārijas situācijaLai nodrošinātu kodoliekārtu ekspluatācijas drošu izbeigšanu un ar to saistīto atkritumu apsaimniekošanu, ir būtiski, lai valsts rīcībā būtu atbilstīgi finanšu resursi, kas tiek pārredzami pārvaldīti un ir laikus pieejami paredzētajam izmantojumam. Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras izmanto kodolenerģiju elektroenerģijas ražošanai, ir izveidojušas atšķirīgas sistēmas, lai nodrošinātu pieejamību līdzekļiem, kas nepieciešami kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanai.Bulgārija šādu sistēmu ieviesa samērā nesen, ņemot vērā savas spēkā esošās un pārņemtās saistības. Citas jaunās dalībvalstis, kas pārņēmušas kodolelektrostacijas, turpina tās izmantot, un šīm valstīm ir iespēja uzkrāt nepieciešamo finansējumu. Taču Bulgārijas kodolelektrostacijām piemēroja priekšlaicīgu slēgšanu (sk. turpmāk tekstā). Tādēļ Bulgārijai nebija laika, lai uzkrātu pietiekamu valsts finansējumu, ar kuru varētu segt visas kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas.Šādā gadījumā bija nepieciešama Kopienas solidāra rīcība Bulgārijai ir kodolreaktori, kuru priekšlaicīgas slēgšanas saistības tika pārrunātas pievienošanās procesa laikā. Šīs saistības ir iekļautas Pievienošanās aktā, kurš stājās spēkā 2007. gada 1. janvārī.3. Priekšlaicīgās slēgšanas saistības un to finansiālās sekasPievienošanās sarunu laikā Bulgārija apņēmās slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku līdz 2002. gada 31. decembrim un 3. un 4. bloku ne vēlāk kā līdz 2006. gada 31. decembrim (visi VVER 440/230 tipa reaktori). Šīs slēgšanas un no tās izrietošās ekspluatācijas izbeigšanas saistības ir atspoguļotas 30. pantā Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem Eiropas Savienībai (2005. gada Pievienošanās akts).2005. gada Pievienošanās akts cita starpā paredz Kopienas atbalstu EUR 210 miljonu apmērā laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam saskaņā ar Kozlodujas programmu. Šis atbalsts nodrošināja nepārtrauktu pirmspievienošanās Phare atbalsta turpinājumu, saskaņā ar kuru Bulgārijai līdz 2006. gadam bija paredzēti EUR 340 miljoni. No 2007. gada līdz 2009. gadam atbalstu īsteno kā ES ieguldījumu Kozlodujas Starptautiskajā ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fondā ( KIDSF ), kuru pārvalda Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) un kura galvenais ieguldītājs ir Kopiena.Pašlaik ir slēgti visi 4 bloki un visi četri reaktori ir atbrīvoti no kodoldegvielas. Sākotnēji 2001. gadā izvēlējās „atliktās demontāžas stratēģiju”. Taču pēc stratēģijas novērtējuma 2006. gadā Bulgārijas valdība pieņēma lēmumu izmantot „tūlītējās demontāžas stratēģiju”. Tas atbilst starptautiskajiem ieteikumiem un ļauj paātrināt ekspluatācijas izbeigšanas procesu, lai saglabātu pieejamās zināšanas, ko nodrošina kodolelektrostacijas personāls, un nodarbinātu šos darbiniekus demontāžas darbos, tādējādi arī mazinot slēgšanas sociālās sekas. Demontāžas stratēģijas maiņas dēļ finansējums nepieciešams daudz agrāk. Bulgārija šo finansējumu pieprasa jau kopš 2005. gada.Līdz šim atbalstu Bulgārijai reglamentēja pievienošanās līgums. Finanšu plānu sarunu laikā Bulgārija nebija ES dalībvalsts. Bulgārijas stratēģiskais lēmums īstenot tūlītēju demontāžu tika pieņemts samērā novēloti. Tādēļ finanšu plānā 2007.–2013. gadam nav noteikuma attiecībā uz finansējuma pagarināšanu Bulgārijai. Bulgārija 2005. gadā Padomes sanāksmē pieprasīja turpmāku finansējumu. Tika nolemts, ka šo jautājumu risinās, pārskatot finanšu plānus. Tomēr ir būtiski, lai attiecīgajā periodā būtu pieejams nepārtraukts finansējums, kas novērstu risku, ka varētu tikt zaudēti kodolelektrostacijas zinošākie darbinieki un apdraudēta droša demontāža.Kopienas palīdzība nodrošina atbalstu kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanai, ietverot atkritumu un izmantotās kodoldegvielas apsaimniekošanas un glabāšanas projektus. Kopienas atbalsts ietver arī pasākumus enerģētikas nozarē, lai mazinātu šo iekārtu priekšlaicīgas slēgšanas radītās sekas. Šie pasākumi ir, piemēram, ražošanas jaudas aizvietošana, pasākumi saistībā ar piegādes drošību vai uzlabotu energoefektivitāti dažādos valsts un privātajos sektoros.4. Pašreizējā Kopienas atbalsta situācijaLīdz 2008. gada beigām kopējie ieguldījumu nolīgumi KIDSF bija par summu EUR 525 miljoni, no kuriem EUR 490 miljonus iegulda ES. Papildu ES ieguldījums KIDSF veikts 2009. gadā par summu EUR 77,5 miljoni. No pašreizējiem ieguldījumiem EUR 513 miljoni ir piesaistīti ERAB dotācijas nolīgumiem. Kopumā ekspluatācijas izbeigšanas projektos ieguldīti EUR 253 miljoni, no kuriem EUR 76 miljoni izmantoti atkritumu apsaimniekošanas projektiem, un EUR 259 miljoni izmantoti enerģētikas projektiem. Līdz 2009. gada beigām patlaban atlikuši vēl EUR 89,5 miljoni papildu piešķīrumiem KIDSF dotācijas nolīgumiem. Kopā KIDSF saņēmis faktiskos maksājumus EUR 383 miljonu apmērā.2009. gadā piešķirtais atbalsts galvenokārt novirzīts ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās darbiem. Panākta laba Kopienas līdzekļu izmantošanas gaita. Kā ekspluatācijas izbeigšanas posma sasniegumus var minēt šādus lielus, pašlaik īstenojamus globālus projektus:- izmantotās kodoldegvielas glabāšana,- 1.–4. bloku mērījumu laboratoriskā un pilnīga radioloģiskā inventarizācija,- ekspluatācijas izbeigšanas infrastruktūras sagatavošana, tostarp teritorijas norobežošana, drošība un radioloģiskās piekļuves kontrole,- atkritumu apstrāde un kondicionēšana;- demontāžas rīki, sadalīšanas un dekontaminācijas darbnīcas,- uzglabāšanas iekārtas pussabrukšanas, zemas radioaktivitātes un parastajiem atkritumiem,- atkritumu transportēšana teritorijā un apstrādes iekārtas,- atkritumu apstrādes projektu vides ietekmes novērtējums,- vispusīgi brīvās izplūdes mērījumi,- ekspluatācijas izbeigšanas darbību drošības analīzes ziņojumi,- projektu vadība.Seku mazināšanas pasākumi enerģētikas nozarē laikposmā līdz 2009. gadam bija vērsti uz prioritātēm, kuru mērķis ir galvenokārt energoefektivitātes uzlabojumi rūpniecības nozarē un mājsaimniecībās, kā arī palīdzība, lai veicinātu atjaunojamo energoresursu izmantošanu. Attiecīgos projektus sāka īstenot nekavējoties, un tie sekmēja apjomīgus energoietaupījumus, kā arī CO2 emisiju samazinājumu. Līdz 2008. gada jūnijam tika panākti CO2 emisiju samazinājumi 1,2 miljoni tonnu apmērā gadā un elektroenerģijas ietaupījumi 1,5 miljonu MWh apmērā gadā, kas atbilst 242 MW uzstādītās jaudas.5. Finansiālā atbalsta pagarināšanaGalvenais šā priekšlikuma mērķis ir pagarināt Bulgārijai sniegto atbalstu, lai tā uzraudzītu un nodrošinātu Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka drošu apkopi un ekspluatācijas izbeigšanu. Tādēļ konkrētais mērķis ir apstiprinātā ekspluatācijas izbeigšanas plāna turpināšana. Tas ietver kodolelektrostacijas 1.–4. bloka drošu apkopi, ekspluatācijas izbeigšanu un demontāžu, kā arī atkritumu apsaimniekošanu. Vienlaikus atbalsts palīdz mazināt sociālo un ekonomisko ietekmi, ko rada priekšlaicīga slēgšana, jo tiek nepārtraukti nodarbināts slēgtās kodolelektrostacijas personāls. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu pienācīgi augstu drošības standartu pēc slēgšanas. Ar kodolenerģiju nesaistītā aspektā pēc slēgšanas jānodrošina piegādes drošība, kā arī atbilstīgi jāaizstāj slēgšanas rezultātā zaudētā jauda.Kā minēts iepriekš, pirms Bulgārija pārņēma šo kodolelektrostaciju, netika rezervēti līdzekļi vēlākai ekspluatācijas izbeigšanai. Pievienošanās līgumā paredzētās priekšlaicīgās slēgšanas dēļ Bulgārija nespēja uzkrāt nepieciešamos līdzekļus. Izmaiņām stratēģijā, uzlabojot slēgšanas efektivitāti un rezultativitāti, vajadzīgi nepārtraukti pieejami līdzekļi arī pēc 2009. gada.Finansiālā atbalsta turpināšana ir svarīga, lai nodrošinātu attiecīgajiem standartiem atbilstošu drošību. Drošību var apdraudēt nepieciešamo zināšanu trūkums (saskaņā ar starptautisko labāko praksi galvenokārt jācenšas nodarbināt kodolelektrostacijas personālu), kas ir acīmredzams risks, ja nākamo gadu laikā nebūs pieejams atbilstīgs finansējums, lai nodrošinātu šo zinošo darbinieku klātbūtni un demontāžas darbu virzību.Līdz 2009. gadam Bulgārija ir panākusi labu izpildi attiecībā uz ekspluatācijas izbeigšanas finansējuma izmantojumu. Lai sasniegtu iepriekš minētos mērķus, kā arī ņemot vērā līdzekļu apgūšanas spēju saistībā ar pašreizējā periodā sniegto atbalstu, Kopienas papildu ieguldījums EUR 300 miljonu apmērā ļaus Bulgārijai turpināt ekspluatācijas izbeigšanu un mazināt priekšlaicīgās slēgšanas radītās sekas. Finansiālo atbalsta, protams, pagarina saistībā ar tūlītēju visu četru bloku demontāžu.Šī regulas priekšlikuma mērķis ir noteikt tiesisko regulējumu, lai sniegtu Kopienas atbalstu laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim.5.1. Finansiālā atbalsta piemērošanas jomaKomisijai 2009. gadā tika iesniegts stratēģisks pamatojuma dokuments. Komisijas dienesti ir to rūpīgi izanalizējuši.5.1.1. Ekspluatācijas izbeigšanaEkspluatācijas izbeigšanai jābūt Bulgārijai piešķirtā Kopienas finansiālā atbalsta pagarināšanas prioritātei. Ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanas darbi ir ievērojami pavirzījušies uz priekšu, izmantojot Kopienas līdzekļus, kas piešķirti līdz 2009. gadam. Lai pabeigtu sagatavošanās posmu un sāktu faktiskās demontāžas darbības, ņemot vērā šo darbību apjomu, nepieciešams finansiālais atbalsts laikposmam no 2010. gada līdz 2013. gadam.Ekspluatācijas izbeigšanas darbību nepārtrauktība ir svarīga, lai nodrošinātu apstiprinātos drošības līmeņus, piesaistītu zinošos kodolelektrostacijas darbiniekus un izvairītos no sociālajām un ekonomiskajām problēmām bezdarba līmeņa pieauguma dēļ (pašlaik ekspluatācijas izbeigšanas darbos ir iesaistīti 715 darbinieki).Finansiālā atbalsta pagarinājums nodrošinās drošu ekspluatācijas izbeigšanas turpināšanu. Atbalstu piešķirs šādiem virzieniem.1.  Projektu vadība, inženieru un tehniskais atbalsts ekspluatācijas izbeigšanas programmas īstenošanai.2.  Algu nodrošināšana Kozlodujas kodolelektrostacijas 715 darbiniekiem (darbība, apkope, tehniskais atbalsts, projektu vadība), kas strādā pie 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanas. Kodolelektrostacijas darbinieku aktīvā iesaistīšana samazina nepieciešamību piesaistīt ārējas organizācijas un lielā mērā sekmē ekspluatācijas izbeigšanas izmaksu samazinājumu.3.  Ieguldījums valsts radioaktīvo atkritumu apglabāšanas iekārtas izveidē, kas ir ārkārtīgi būtiski ekspluatācijas izbeigšanas programmas īstenošanai.4.  Stacijas infrastruktūra un demontēto atkritumu apstrāde, tostarp papildu piešķīrumi projektiem, kas jau atrodas konkursu procedūrās.5.1.2. Seku mazināšanas pasākumi enerģētikas nozarēŅemot vērā notikumu attīstību un faktiskās vajadzības, ar kodolenerģiju nesaistītu enerģētikas nozaru prioritāšu virzieni tiks pārskatīti, lai risinātu galvenos jautājumus saistībā ar enerģijas piegādes drošības un pastāvības uzlabojumiem, energopatēriņa dažādošanu, energoefektivitāti un oglekļa dioksīda emisiju samazinājumu .Lai izpildītu šīs prioritātes un tās kalpotu kā turpmāki pasākumi priekšlaicīgas slēgšanas seku mazināšanai, vajadzīgi mērķtiecīgi centieni, lai veiktu nepieciešamo rekonstrukciju, energoefektivitātes pasākumus, enerģētikas nozaru modernizāciju un dažādošanu. Šīs prioritātes ir ietvertas Bulgārijas Enerģētikas stratēģijā, kas sagatavota 2008. gada novembrī un izriet no Eiropas jaunās enerģētikas politikas.6. ĪstenošanaSaskaņā ar finanšu plānu 2007.–2013. gadam ir izveidota budžeta pozīcija 060505, ko izmanto starptautisko ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta programmu finansēšanai un līdz 2009. gadam arī atbalstam Bulgārijai. Finansiālais atbalsts Bulgārijai laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam arī jānodrošina no šīs budžeta pozīcijas. Tādējādi budžeta pozīcijai 060505 papildus jādara pieejami EUR 300 miljoni.Kopienas finansiālā atbalsta pašreizējā īstenošanas virziena turpinājums nozīmētu papildu Kopienas ieguldījumu KIDSF , kuru pārvalda ERAB.Sīki izstrādātās procedūras papildu atbalsta Bulgārijai īstenošanai laikposmam no 2010. gada līdz 2013. gadam saskaņos ar procedūrām attiecībā uz atbalstu Lietuvai un Slovākijai. Komisijas Lēmumu par procedūrām (C(2007)5538) attiecīgi grozīs.Tāpat kā pašreizējo atbalstu papildu atbalstu piešķirs, izmantojot Komisijas gada lēmumu par finansējumu, kurā noteikta gada ieguldījuma summa, kā arī izmantošanas mērķi finansējumam, kas precizēts Apvienotajā plānošanas dokumentā, kurš pievienots Komisijas lēmuma par finansējumu pielikumā un kuru pārskata reizi gadā.7. Juridiskais pamatsBulgārijas gadījumā 2005. gada Pievienošanās akta 30. pantā minēts tikai laikposms no 2007. gada līdz 2009. gadam. Akts neparedz konkrētu juridisko pamatu turpmākam atbalstam Bulgārijai pēc 2009. gada, tāpat kā šāds atbalsts nebija paredzēts Lietuvai. Tādēļ pievienošanās līgums un Pievienošanās akta 30. pants nevar nodrošināt atbilstīgu juridisko pamatu turpmāka finansējuma nodrošināšanai pēc 2009. gada. Tādēļ atbilstošs juridiskais pamats ir Euratom līguma 203. pants. Šis pats pamats ir izmantots Kopienas papildu finansiālajam atbalstam Slovākijas Republikai saskaņā ar spēkā esošo finanšu plānu. Šis pants paredz, ka, „ja izrādās, ka ir vajadzīga Kopienas rīcība, lai sasniegtu kādu no Kopienas mērķiem, bet šis Līgums neparedz vajadzīgās pilnvaras, Padome, pēc Komisijas priekšlikuma un apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, ar vienprātīgu lēmumu veic attiecīgus pasākumus”.8. SecinājumsPievienošanās sarunās ar Bulgāriju ļoti svarīgs temats bija jautājums par kodoliekārtu ekspluatācijas izbeigšanas finansēšanu, ko paredz priekšlaicīgas slēgšanas saistības. Bulgārija ir piekritusi slēgt četrus Kozlodujas stacijas blokus. No savas puses Eiropas Savienība apliecināja solidaritāti, piešķirot Bulgārijai finansiālu atbalstu minēto bloku ekspluatācijas izbeigšanai. Eiropas Savienība jau ir izpildījusi savas saistības laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam. Taču faktisko vajadzību un Kozlodujas bloku priekšlaicīgas slēgšanas seku dēļ nesen noskaidrojās, ka tagad nepieciešams izveidot instrumentus Bulgārijas atbalstam atlikušajā pašreizējā finanšu plāna 2010.–2013. gadam laikposmā. Bulgārija šo turpmāko atbalstu ir pieprasījusi jau kopš 2005. gada.Ņemot vērā iepriekš minēto, Padomei lūdz pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu.2009/0172 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar Kopienas finansiālo atbalstu Bulgārijas Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanai „Kozlodujas programma”EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 203. pantu,ņemot vērā Bulgārijas pieprasījumu nodrošināt turpmāku finansējumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:(1) Bulgārija apņēmās slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 1. un 2. bloku līdz 2002. gada 31. decembrim un 3. un 4. bloku līdz 2006. gada 31. decembrim, kā arī nodrošināt šo bloku ekspluatācijas izbeigšanu. Eiropas Savienība pauda gatavību turpināt finansiālo atbalstu līdz 2009. gadam, tādējādi pagarinot pirmspievienošanās atbalstu, ko paredz Phare programma, lai atbalstītu Bulgārijas darbības saistībā ar kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu.(2) Ar Pievienošanās līgumu, kas 2005. gadā noslēgts par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos un jo īpaši 30. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, kā arī grozījumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, un ņemot vērā Bulgārijas apņemšanos slēgt Kozlodujas kodolelektrostacijas 3. un 4. bloku, izveidoja atbalsta programmu (turpmāk tekstā – Kozlodujas programma) ar budžetu EUR 210 miljonu apmērā laikposmam no 2007. gada līdz 2009. gadam.(3) Jau vairākus gadus pastāv starptautiskie ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fondi, ko pārvalda Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB). Kopiena ir galvenais ieguldītājs šajos fondos.(4) Eiropas Savienība atzinīgi vērtē Bulgārijas rīcību un paveikto darbu saistībā ar Kozlodujas programmas ekspluatācijas izbeigšanas sagatavošanās posmu, izmantojot Kopienas finansējumu, kas piešķirts līdz 2009. gadam, un apzinās nepieciešamību nodrošināt turpmāku finansiālu atbalstu pēc 2009. gada, lai turpinātu darbus saistībā ar faktiskajām demontāžas darbībām.(5) Tāpat ir svarīgi izmantot Kozlodujas kodolelektrostacijas cilvēkresursus, jo tas nodrošina nepieciešamo ekspertu pieejamību un vienlaikus mazina priekšlaicīgās slēgšanas sociālās un ekonomiskās sekas, jo tiek nepārtraukti nodarbināts kodolelektrostacijas personāls. Tādēļ turpmāks finansiāls atbalsts ir svarīgs, lai nodrošinātu nepieciešamo drošības standartu.(6) Eiropas Savienība arī apzinās finansiālā atbalsta nepieciešamību, lai turpinātu seku mazināšanas pasākumus enerģētikas nozarē, ņemot vērā ražošanas jaudas zudumu kodolelektrostacijas bloku slēgšanas dēļ un tās ietekmi uz piegādes drošību reģionā.(7) Tādēļ jānodrošina summa EUR 300 miljonu apmērā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai finansētu Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2013. gadam.(8) Eiropas Savienības vispārējā budžeta apropriācijas ekspluatācijas izbeigšanai nedrīkst radīt konkurences kropļojumus starp energoapgādes uzņēmumiem ES energotirgū. Šīs apropriācijas jāizmanto tādu pasākumu finansēšanai, kas saskaņā ar acquis kompensē ražošanas jaudas zudumu.(9) Jāturpina sniegt finansiālo atbalstu kā Kopienas ieguldījumu Kozlodujas Starptautiskajā ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fondā ( KIDSF ), kuru pārvalda ERAB.(10) ERAB uzdevumos ietilpst kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanas programmām piešķirto valsts līdzekļu pārvaldība un šo programmu finansiālās vadības uzraudzība, lai optimizētu valsts līdzekļu izmantojumu. Turklāt ERAB īsteno budžeta uzdevumus, ko Komisija tai uzticējusi saskaņā ar Finanšu regulas 53.d panta prasībām.(11) Lai nodrošinātu maksimālu efektivitāti, Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanā jāiesaista labākie pieejamie tehniskie eksperti, kā arī pienācīgi jāņem vērā slēdzamo bloku raksturlielumi un tehnoloģiskās specifikācijas.(12) Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu veiks saskaņā ar vides tiesību aktiem, jo īpaši Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu[1].(13) Šajā regulā visam Kozlodujas programmas darbības laikam jāietver bāzes finansējums Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[2] 38. punkta izpratnē, tādējādi neskarot budžeta iestādes pilnvaras, kas noteiktas Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā.(14) Lai pieņemtu šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus, Komisijai jāsaņem palīdzība no komitejas, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas ( Euratom ) Nr. 549/2007[3] 8. panta 1. punktu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo regulu izveido programmu, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai, lai atbalstītu Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. bloka ekspluatācijas izbeigšanu un risinātu ar tās slēgšanas saistītās sekas Bulgārijā (turpmāk tekstā — Kozlodujas programma).2. pantsKopienas ieguldījumu Kozlodujas programmā piešķir, lai sniegtu finansiālu atbalstu pasākumiem, kas saistīti ar Kozlodujas kodolelektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanu, vides atjaunošanas pasākumiem saskaņā ar acquis un tradicionālo enerģijas ražošanas jaudu modernizāciju, lai aizvietotu četru Kozlodujas kodolelektrostacijas reaktoru jaudu, kā arī citiem pasākumiem, kas izriet no lēmuma slēgt un likvidēt šo kodolelektrostaciju un kas dod ieguldījumu nepieciešamajā restrukturizācijā, vides pārveidošanā un atjaunošanā, Bulgārijas enerģijas ražošanas, piegādes un sadales nozaru modernizācijā, kā arī piegādes drošības un enerģijas efektivitātes uzlabošanā Bulgārijā.3. pants1. Bāzes finansējums, kas vajadzīgs Kozlodujas programmas īstenošanai laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ir EUR 300 miljoni.2. Gada apropriācijas piešķir budžeta iestāde atbilstīgi finanšu plāniem.3. Kozlodujas kodolelektrostacijai piešķirtās apropriācijas var pārskatīt laikposmā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, lai ņemtu vērā programmas īstenošanas panākumus un nodrošinātu, ka līdzekļu plānošanas un piešķiršanas pamatā ir faktiskās maksājumu vajadzības un spējas apgūt līdzekļus.4. pantsPagarinot to, kas noteikts Pievienošanās aktos, ieguldījums dažiem pasākumiem var sasniegt līdz 100 % no kopējiem izdevumiem. Jādara viss iespējamais, lai turpinātu līdzfinansēšanas praksi, kas ir izveidota pirmspievienošanās atbalsta programmā un 2007. – 2009. gadam piešķirtajā atbalsta programmā attiecībā uz Bulgārijas veiktajiem ekspluatācijas izbeigšanas pasākumiem, kā arī vajadzības gadījumā jāpiesaista citi līdzfinansēšanas avoti.5. pants1. Finansiālo palīdzību pasākumiem, kā noteikts Kozlodujas programmā, nodrošina kā Kopienas ieguldījumu Kozlodujas Starptautiskajā ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fondā, ko pārvalda ERAB, saskaņā ar Finanšu regulas 53.d pantu.2. Kozlodujas programmas pasākumus pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktu.6. pants1. Komisijai ir tiesības veikt revīziju par palīdzības izlietojumu vai nu izmantojot savu personālu, vai arī pēc savas izvēles izmantojot jebkuru citu kvalificētu ārēju struktūrvienību. Šādas revīzijas var veikt jebkurā brīdī tā līguma darbības laikā, ko noslēgusi Kopiena un ERAB par Kopienas līdzekļu izmantošanu Kozlodujas Starptautiskā ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonda vajadzībām, kā arī piecu gadu laikā pēc atlikuma maksājuma veikšanas. Vajadzības gadījumā šo revīziju rezultātu dēļ Komisija var pieņemt lēmumus par finanšu atgūšanu.2. Komisijas personālam un ārējam Komisijas pilnvarotam personālam ir atbilstīgas piekļuves tiesības, jo īpaši attiecībā uz līdzekļu saņēmēja birojiem un jebkuru informāciju – arī elektroniskā formātā –, kas nepieciešama šādu revīziju veikšanai.Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, jo īpaši piekļuves tiesības.Turklāt, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) Kozlodujas programmas laikā var veikt pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[4].3. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, termins „pārkāpums” 1. panta 2. punktā Padomes 1995. gada 18. decembra Regulā (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[5] nozīmē Kopienas tiesību normas vai jebkādu līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus, vai budžetam, ko Kopienu vārdā pārvalda starptautiskas organizācijas.4. Līgumi starp Kopienu un ERAB par Kopienas līdzekļu izmantošanu Kozlodujas Starptautiskā ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fonda vajadzībām paredz atbilstošus pasākumus, lai aizsargātu Kopienas finansiālās intereses pret krāpšanu, korupciju un citiem pārkāpumiem un ļautu Komisijai, OLAF un Revīzijas palātai veikt pārbaudes uz vietas.7. pantsKomisija nodrošina šīs regulas īstenošanu un regulāri iesniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam un Padomei. Tā veic starpposma pārskatīšanu, kā noteikts 3. panta 3. punktā.8. pants1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas ( Euratom ) Nr. 549/2007 8. panta 1. punktu.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas ( Euratom ) Nr. 549/2007 8. panta 2. punktu.9. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –Komisijas loceklis Andris PIEBALGSTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS"Kozlodujas programma" Kozlodujas kodolelektrostacijas (Bulgārija) ekspluatācijas izbeigšanai2. ABM / ABB (BUDžETA LīDZEKļU VADīBA VAI SADALE PA DARBīBAS JOMāM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:Transports un enerģētika0605 Kodolenerģija3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgās tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu060505 Kodoldrošība. Pārejas pasākumi (ekspluatācijas izbeigšanai)3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums2010.–2013. gadam3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |060505 | Fakult. | Dif.[6] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 1.a |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Kopā — cilvēkresursi | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPievienošanās sarunu laikā Bulgārija apņēmās Kozlodujas kodolelektrostacijas 1. un 2. reaktoru slēgt 2002. gadā, bet 3. un 4. reaktoru - līdz 2006. gada 31. decembrim. Minētā apņemšanās tika iekļauta protokolā Aktam par Bulgārijas Republikas un Rumānijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.Jāatgādina, ka atbalsts attiecas uz ekspluatācijas izbeigšanas procesu, kā arī ar kodolražošanu nesaistītām sekām.PHARE finansētā izpētē, kuru īstenoja konsorcijs EDF/Framatome un apstiprināja citi starptautiskie pētījumi, Kozlodujas kodolelektrostacijas VVER 440/230 tipa 1.–4. reaktora ekspluatācijas izbeigšanas izmaksas tika novērtētas apmēram EUR 710 miljonu apmērā (pēc 2000. gada cenām), kas attiecas uz visu veicamo darbību kopumu, ieskaitot atkritumu apstrādi, bet neieskaitot izmantotās kodoldegvielas apglabāšanu. Jāatzīmē, ka Bulgārijas atbildīgo iestāžu sniegtajos novērtējumos šī summa vienmēr ir bijusi lielāka. Ir jāpievieno ar kodolražošanu nesaistītās izmaksas (piemēram, jaudas aizvietošana un ar piegādes drošību saistītie pasākumi), kas ir saistītas ar ekspluatācijas izbeigšanu.Ņemot vērā ievērojamo finansējumu, kas nepieciešams šo iekārtu ekspluatācijas izbeigšanai, Eiropas Savienība ir apstiprinājusi, ka nākamajā finanšu plāna periodā kopējām apropriācijām jābūt adekvātām un līdzekļu sadales plānojuma pamatā jābūt faktiskajām finansēšanas vajadzībām un faktiskajai līdzekļu apgūšanas spējai.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaFinansējuma piešķiršana priekšlaicīgi slēdzamo kodolelektrostaciju ekspluatācijas izbeigšanai bija ļoti svarīgs jautājums pārrunās par Eiropas Savienības paplašināšanos. Attiecīgās valstis piekrita slēgt atsevišķus reaktorus. Eiropas Savienība no savas puses apliecināja solidaritāti, piešķirot finansiālu atbalstu reaktoru ekspluatācijas izbeigšanai. ES jau ir izpildījusi savas saistības attiecībā uz laika posmu no 2007. gada līdz 2009. gadam. Šobrīd ir jāīsteno attiecīgie instrumenti, lai ES izpildītu saistības attiecībā uz Finanšu plānu 2010.-2013. gadam.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiMērķisFinansēt Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.–4. reaktora ekspluatācijas izbeigšanu un ar slēgšanu saistītos enerģētikas pasākumus.Kozlodujas programmai piešķirtos līdzekļus izmantos, lai finansētu dažādus pasākumus saskaņā ar Pievienošanās līguma Protokola 30. panta 2. punktu.Prioritāti piešķirs faktiskajam ekspluatācijas izbeigšanas darbam, lai nodrošinātu augstu kodoldrošības līmeni, veiktu pasākumus enerģijas ražošanas jaudas palielināšanai, uzlabotu energodrošību, pieslēdzoties Eiropas tīkliem, un lai veiktu pasākumus, kas palīdzētu kodolelektrostacijas darbiniekiem uzturēt augstu drošības līmeni elektrostacijā līdz tās slēgšanai un reaktoru ekspluatācijas izbeigšanas laikā.Rezultāts1.–4. reaktora slēgšana un elektrostacijas ekspluatācijas izbeigšanas uzsākšana.RādītājiRādītāji, kurus izmantos uzraudzībai:-  attiecīgo reaktoru faktiska slēgšana līdz paredzētajiem termiņiem, t. i., Kozlodujas 1. un 2. reaktors - līdz 2002. gada 31. decembrim, Kozlodujas 3. un 4. reaktors - līdz 2006. gada 31. decembrim,-  uz izpildes ziņojumu pamata sagatavoto gada finanšu plānu pieejamība,-  dotāciju nolīgumu izstrāde ar ERAB,-  detalizētu nolīgumu izstrāde, tostarp izmaksu aprēķini,-  regulāra ziņojumu sagatavošana,-  ekspluatācijas izbeigšanas procesa uzsākšana atbilstīgi valsts ekspluatācijas izbeigšanas stratēģijai.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[12].( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot:( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes: Finansējumu varēs nodot lietošanai kā Kopienas ieguldījumu Starptautiskajā ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fondā, kuru pārvalda Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB).6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaUzraudzību veic divas reizes gadā.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsProvizoriskais novērtējums ir veikts, izmantojot savus līdzekļus.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Pēc Ignalīnas un Bohunices programmu starpposma novērtējuma ir izstrādāta stratēģija ekspluatācijas izbeigšanas programmu īstenošanai.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsStarpposma novērtējums vidusposmā un retrospektīvais novērtējums.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIKomisija var veikt revīziju par dotāciju izmantošanu; šādu revīziju var veikt vai nu Komisijas personāls, vai Komisijas izraudzīta ārēja struktūrvienība. Revīzijas var veikt līguma darbības laikā un vēl piecus gadus pēc dotācijas izmaksas datuma. Vajadzības gadījumā šo revīziju rezultāti var palīdzēt Komisijai pieņemt lēmumus par finanšu atmaksāšanu.Komisijas personālam un Komisijas pilnvarotām ārējām personām ir jāpiešķir atbilstoša piekļuve saņēmēja birojiem un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā veidā, kas ir nepieciešama šo revīziju veikšanai.Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai, tostarp piekļuves tiesības.Turklāt, lai aizsargātu Kopienas finansiālās intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) programmas laikā var veikt pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Padomes Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96[13].Attiecībā uz Kopienas darbībām, kuras finansē saskaņā ar šo regulu, termins "pārkāpums", kas minēts Regulas Nr. 2988/95 (EK, Euratom ) 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību normas pārkāpumu vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Kopienu budžetam vai Eiropas Kopienu pārvaldītiem budžetiem, veicot nepamatotus izdevumus, vai budžetiem, kurus Eiropas Kopienu vārdā pārvalda citas starptautiskās organizācijas.Nolīgumos starp Kopienu un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku par to, kā Kopienas līdzekļus dara pieejamus Starptautiskajam ekspluatācijas izbeigšanas atbalsta fondam, ir paredzēti atbilstīgi pasākumi, lai Kopienas finanšu intereses aizsargātu pret krāpšanu, korupciju un citiem pārkāpumiem un lai ļautu Komisijai, OLAF un Revīzijas palātai veikt apskates uz vietas.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n + 5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 |Personāls, ko finansē[16] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[17] atbilstīgi XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiGada programmu izstrādeRegulāra uzraudzīšana8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)(Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām).( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 — administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) |Izpildaģentūras[18] |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |– iekšējais (intra muros) |– ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā - cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.2,5 fte * 122 000 = 305 000Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[19] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā - Administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā4 komandējumi gadā 2 personām (EUR 1 000 par komandējumu)2 komandējumi gadā uz ERAB 4 personām (EUR 800 par komandējumu)Kopā – EUR 14 400[1] OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.[2] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[3] OV L 131, 23.5.2007., 1. lpp.[4] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[5] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[6] Diferencētās apropriācijas.[7] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[8] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā.[9] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[10] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[11] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[12] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[13] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[14] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[15] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[16] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[17] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[18] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[19] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.