				|

		52011PC0804

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu [ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto jūrlietu politiku] /* COM/2011/0804 galīgā redakcija - 2011/0380 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Ar Komisijas priekšlikumu par
2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kas pieņemts
29. jūnijā, izveidoja budžeta struktūru un noteica kopējās zivsaimniecības
politikas (KZP) un integrētās jūrlietu politikas (IJP) galvenos finansēšanas
virzienus.
Pēc tam Komisija 2011. gada
13. jūlijā pieņēma dokumentu kopumu, ar kuru izveidoja KZP jauno tiesisko
regulējumu. Integrētā jūrlietu politika (IJP) 2008.–2010. gadā tika
finansēta ar vairāku izmēģinājuma shēmu un sagatavošanas darbību palīdzību.
2012.–2013. gada periodam Komisija ir ierosinājusi jaunu finanšu
instrumentu. Līdz ar jauno DFS ir nepieciešams pieņemt ilgtermiņa instrumentu
IJP finansiālajam atbalstam.
Komisija
2011. gada 6. oktobrī pieņēma “kopīgo noteikumu” regulas priekšlikumu,
kurā izklāstīti kopīgi noteikumi dalītas pārvaldības fondiem un kura galvenais
mērķis ir politikas izpildes vienkāršošana. Eiropas Reģionālās attīstības
fonds, Eiropas Sociālais fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds
lauku attīstībai un jaunveidojamais Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds
(VSS fondi) tiecas sasniegt savstarpēji papildinošus mērķus, un tiem ir viens
pārvaldības veids. “Kopīgo noteikumu” regulā ir izklāstīta virkne kopīgu
noteikumu, kas piemērojami šiem fondiem. Šie noteikumi attiecas uz tādiem
vispārīgiem principiem kā partnerība, daudzlīmeņu pārvaldība, sieviešu un
vīriešu līdztiesība, ilgtspējība un atbilstība piemērojamajiem ES un valstu
tiesību aktiem. Priekšlikums satur arī stratēģiskās plānošanas un programmu
plānošanas kopīgos elementus, tostarp tematisko mērķu sarakstu, kas atvasināts
no stratēģijas “Eiropa 2020”, noteikumus par vienoto stratēģisko satvaru
Savienības līmenī un par partnerības līgumiem, kas jānoslēdz ar katru dalībvalsti.
Ar to ir ieviesti makroekonomiski nosacījumi, un tajā izklāstīta kopīga pieeja,
kas īstenojama, lai panāktu VSS fondu virzību uz izpildes rezultātiem. Tālab
tajā paredzēti ex ante nosacījumi un darbības izpildes izvērtējums,
kā arī uzraudzības, ziņošanas un novērtēšanas kārtība. Ir izklāstīti arī kopīgi
noteikumi par tiesībām pretendēt uz atbalstu, un ir noteikta īpaša kārtība, ko
piemēro finanšu instrumentiem un uz sabiedrību orientētai vietējai attīstībai.
Arī daži pārvaldības un kontroles nosacījumi ir kopīgi visiem VSS fondiem.
Pašreizējais priekšlikums regulai par Eiropas
Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) ir izstrādāts ar mērķi sasniegt
reformētās KZP un IJP uzdevumus. Tas balstās uz šādiem mērķiem, kas
pārformulēti attiecībā uz finansējumu:
(1)
veicināt ilgtspējīgu un konkurētspējīgu zvejniecību
un akvakultūru;
(2)
sekmēt Savienības integrētās jūrlietu politikas
izstrādi un īstenošanu, tādējādi papildinot kohēzijas politiku un KZP;
(3)
veicināt zivsaimniecības reģionu (ieskaitot
akvakultūru un zveju iekšējos ūdeņos) līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo
attīstību;
(4)
palīdzēt KZP īstenošanā.
Pasaules Tirdzniecības organizācijā turpinās
sarunas par jaunām zivsaimniecības subsīdijām. Pašreizējā sarunu posmā to
iznākumu prognozēt nav iespējams. Tomēr, ja šo sarunu rezultātā ES būs
jāuzņemas jauni pienākumi, ir jānodrošina EJZF priekšlikuma saderība ar šādiem
pienākumiem. Šajā sakarībā var būt vajadzīga attiecīgo EJZF pasākumu saderības
analīze.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
Balstoties uz ZVFI ex post
novērtējumu, EZF starpposma novērtējumu un KZP reformas ietekmes novērtējumu,
EJZF ietekmes novērtējumā ir izvērtēti trīs alternatīvi scenāriji: i) “EZF+”,
kas būtu pašreizējā EZF turpinājums, kurā būtu atcelta lielākā daļa tiešo
subsīdiju flotēm un kura atbalsts būtu vērsts uz KZP reformas mērķiem, ii)
“EZF+ integrācija”, kura satvarā citi KZP finansēšanas instrumenti būtu
integrēti EZF sekojošā fondā, bet tiktu saglabāts pašreizējais pārvaldības
veids, un iii) “EZF+ konverģence”, kura ietvaros arī atbalsts IJP būtu
integrēts jaunajā vienotajā fondā un visi instrumenti pēc iespējas lielākā mērā
būtu pakļauti dalītajai pārvaldībai.
Šie trīs politikas
scenāriji tika saskaņoti ar KZP reformas vēlamo scenāriju un izvērtēti,
salīdzinot tos ar vienu un to pašu atsauces scenāriju. Novērtējumā ņēma vērā
arī to apspriešanos rezultātus, kas tika uzsāktas līdz ar Zaļās grāmatas
pieņemšanu 2009. gada aprīlī. Turpinājumā apkopoti šo apspriešanos
rezultāti.
–
Daudzās atbildēs izteikts aicinājums arī turpmāk
zivsaimniecībai piešķirt publisko finansējumu, kaut arī dažas dalībvalstis un
vairums NVO iebilst, ka tādējādi tiek saglabātas dzīvotnespējīgas struktūras,
veicināta pārmērīga kapacitāte un uzturēta nozares atkarība no subsīdijām.
–
Pastāv vienots uzskats, ka ikvienam turpmākam
atbalstam jāpalīdz īstenot KZP reformu un daļēji segt nozares pielāgošanās
izmaksas.
–
ES finansējums būtu jānovirza pētniecībai un
inovācijai, jūras vides aizsardzības stiprināšanai un zvejnieku organizācijām
un vietējai attīstībai paredzētam atbalstam.
–
Par svarīgu aspektu tiek uzskatīta saikne ar IJP:
jūrlietu politika vairs nevar darboties izolēti, un ir jāpastiprina KZP
saskaņotība ar IJP.
–
ES finansējums ciešāk jāsasaista ar KZP mērķu
sasniegšanu. Fondu pieejamībai vajadzētu būt atkarīgai no noteikumu ievērošanas
un mērķu sasniegšanas.
–
Grupa dalībvalstu atbalsta vairāk uz nozari
orientētu finansējuma sadalījumu (saistīts ar zivsaimniecības nozares lielumu,
nevis ekonomikas attīstības līmeni, kā tas ir pašlaik), taču EP pret to
iebilst.
–
Pastāv vispārēja vienprātība par piekrastes
mazapjoma flotu svarīgumu, jo tās ir un paliek nozīmīgs piekrastes iedzīvotāju
darbvietu avots. Dažas dalībvalstis vēlas, lai šai flotei būtu priviliģēta
piekļuve finansējumam, bet citas īpašu pieeju neatbalsta.
–
Lielākā daļa nozares un dalībvalstu uzskata, ka
kopīgiem pakalpojumiem (tādiem kā kontrole un datu vākšana) arī turpmāk būtu
jāsaņem ES finansiālais atbalsts.
Papildus
sabiedriskajai apspriešanai tika organizētas aptuveni 200 tikšanās ar
ieinteresētajām personām. Sanāksmes, kuru laikā tika apspriesta KZP reforma un
finansēšana, notika arī 2010. un 2011. gadā. Proti, i) 2010. gada
13. aprīlī Briselē tika organizēts nākotnes EZF veltīts seminārs, kurā
piedalījās nozares ieinteresētās personas, arodbiedrības, EP un dalībvalstis,
ii) Gentē (2010. gada 12.–14. septembrī) un Nordvijkā
(2011. gada 9.–11. martā) notika divas tikšanās ar dalībvalstīm, un
iii) 2011. gada 12.–13. aprīlī Briselē tika rīkota konference par
vietējās attīstības nākotni zivsaimniecības reģionos. Visbeidzot, Komisija,
Padome un Eiropas Parlaments apstiprināja to, cik lietderīga ir integrēta
pieeja jūrlietām, un nepieciešamību finansēt IJP.
Ietekmes novērtējumā secināts, ka scenārija
“EZF+ konverģence” salīdzinājumā ar pārējām divām iespējām labākus rezultātus
sasniedz trijos ietekmes rādītājos, kas izvēlēti analīzei: samazināta
zivsaimniecības ietekme uz vidi, inovācijas trūkuma novēršana zvejniecībā un
akvakultūrā un to darbvietu skaits, kas izveidotas no zivsaimniecības atkarīgās
kopienās.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Tiek ierosināts vienā fondā integrēt vairumu
pašreizējo KZP un IJP finanšu instrumentu, izņemot ilgtspējīgas zivsaimniecības
nolīgumus (IZN) un obligātās iemaksas RZPO. EJZF struktūra balstās uz 4 pīlāriem.
·      Pārdomāta, videi nekaitīga zvejniecība (dalīta
pārvaldība) ar mērķi veicināt pāreju uz ilgtspējīgu zveju, kas ir selektīvāka,
nerada izmetumus, nodara mazāku kaitējumu jūras ekosistēmām un tādējādi sekmē
jūras ekosistēmu ilgtspējīgu pārvaldību, un sniegt atbalstu, kas vērsts uz
inovāciju un pievienoto vērtību, padarot zvejniecības jomu ekonomiski
dzīvotspējīgu un noturīgu pret ārējiem triecieniem un trešo valstu konkurenci.
·      Pārdomāta, videi nekaitīga akvakultūra (dalīta
pārvaldība) ar mērķi nodrošināt ekonomiski dzīvotspējīgu, konkurētspējīgu un
videi nekaitīgu akvakultūru, kura spēj stāties pretī starptautiskai
konkurencei un nodrošināt ES patērētājiem produktus ar augstu uzturvērtību.
·      Ilgtspējīga un iekļaujoša teritoriālā attīstība (dalīta pārvaldība) ar mērķi apturēt daudzu no zvejas atkarīgu
piekrastes un iekšzemes kopienu lejupslīdi, nodrošinot lielāku pievienoto
vērtību zvejā un ar zveju saistītās darbībās un dažādošanu, ko panāk,
pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm.
·      Integrēta jūrlietu politika (tieša
centralizēta pārvaldība) ar mērķi atbalstīt tādas transversālas prioritātes,
kas rada ietaupījumus un izaugsmi, bet ko dalībvalstis nespēs realizēt saviem
spēkiem, tādas kā zināšanas par jūru, jūras telpiskā plānošana, integrēta
piekrastes zonas pārvaldība un integrētā jūras uzraudzība, jūras vides, jo
īpaši tās bioloģiskās daudzveidības, aizsardzība un pielāgošanās klimata
pārmaiņu kaitīgajai ietekmei piekrastes apgabalos.
Līdztekus šiem četriem pīlāriem EJZF aptvers
šādus papildu pasākumus: datu vākšana un zinātniskie ieteikumi, kontrole,
pārvaldība, zivsaimniecības produktu tirgus (ieskaitot tālākos reģionus),
brīvprātīgi maksājumi RZPO un tehniskā palīdzība.
Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes
principu. EJZF vispārējais mērķis ir atbalstīt KZP — politiku,
kas ir ES ekskluzīvā kompetencē, un turpināt ES integrētās jūrlietu politikas
izstrādi. Darbojoties vienas pašas, dalībvalstis nespēj sasniegt šos mērķus,
kas būs labāk sasniedzami ES līmenī, izmantojot daudzgadu finansējumu, kas
vērsts uz attiecīgajām prioritātēm.
4. Gūtās atziņas un EJZF jaunās iezīmes
Ieguldījums stratēģijā “Eiropa 2020”
EJZF palīdzēs sasniegt stratēģijas “Eiropa
2020” mērķus, kas izvirzīti trīs pamatiniciatīvās: i) resursu ziņā efektīva
Eiropa, ii) inovācijas savienība un iii) jaunu prasmju un darbvietu programma.
EJZF galvenais ieguldījums iniciatīvā “Resursu
ziņā efektīva Eiropa” būs atbalsts pārejai uz ilgtspējīgu zveju, kuras pamatā
ir maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms, izmetumu izskaušana un samazināta
zvejniecības ietekme uz jūras vidi, tādas akvakultūras veicināšana, kas
nodrošina augstu vides aizsardzības līmeni, un jūrlietu politikas ciešāka
koordinācija, kas sekmē resursu ilgtspējīgāku izmantošanu.
“Jaunu prasmju un darbvietu programmas”
ietvaros EJZF prioritāte būs nodarbinātības, teritoriālās kohēzijas un sociālās
iekļautības uzlabošana no zivsaimniecības atkarīgās kopienās. Vietējās
ekonomikas dažādošana, ko panāk, jo īpaši pievēršoties citām jūras ekonomikas
nozarēm, radīs jaunas darbvietas un izaugsmes iespējas piekrastes apgabalos.
EJZF palīdzēs īstenot arī iniciatīvu
“Inovācijas Savienība”, atbalstot produktu un procesu inovāciju visos
zvejniecības un akvakultūras ražošanas, tirdzniecības un izplatīšanas ķēdes
posmos, zvejas un akvakultūras produktu pievienotās vērtības pieaugumu,
atbalstot ekoinovācijas un tādu jaunu, novatorisku, transversālu politikas
instrumentu turpmāku izstrādi kā zināšanas par jūru, jūras telpiskā plānošana
un integrētā jūras uzraudzība.
Pastiprināta pievēršanās sociālajiem
jautājumiem
EJZF veicinās sociālo kohēziju un darbvietu
radīšanu no zivsaimniecības atkarīgās kopienās, nodrošinot lielāku pievienoto
vērtību zvejniecībās un dažādošanu, ko panāk, pievēršoties citām jūrlietu
nozarēm. Tiks pastiprināta uz vietējo sabiedrību orientēta pieeja
zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai. Turklāt EJZF pirmo reizi
atzīst nozīmi, kāda ģimenes uzņēmumos, kas nodarbojas ar zveju, piemīt
laulātajiem, vairumā gadījumu sievietēm, un daudzos gadījumos netiek juridiski
atzīta. Viņi cita starpā var saņemt EJZF atbalstu, kas paredzēts
mācībām, jo īpaši tādu prasmju apguvei, kas saistītas ar uzņēmējdarbību un
uzņēmuma pārvaldību.
EJZF veicinās arī cilvēkkapitāla attīstību un
sekmēs dažādošanu, dodot vietējai sabiedrībai iespēju apgūt prasmes, kas
vajadzīgas, lai iesaistītos jaunās darbībās, kas rodas citās jūrlietu nozarēs.
Šī pieeja pievērsīsies arī dabas un kultūras mantojumam, padarot to par
nozīmīgu vietējās attīstības resursu.
Ņemot vērā mazapjoma piekrastes flotu nozīmību
piekrastes kopienu dzīvē, EJZF regulas priekšlikumā ir ierosināts piemērot tām
augstāku atbalsta intensitātes likmi un ir ieviesti daži īpaši pasākumi, kas
attiecas vienīgi uz šīm flotēm. Šie pasākumi ietver profesionālus ieteikumus
par uzņēmējdarbības un tirdzniecības stratēģijām, par uzņēmējdarbības uzsākšanu
citā jomā ārpus zvejniecības un īpašu atbalstu inovācijām; pēdējais jautājums
ir īpaši nozīmīgs, ņemot vērā to, ka vairums šo zvejas uzņēmumu ir
mikrouzņēmumi, kuru piekļuve finansējumam ir ierobežota.
Priekšroka tiks
dota kolektīvām, cita starpā ražotāju organizāciju īstenotām, pieejām, kas
balstās uz sociālo kapitālu un ļauj sasniegt ieguldījumu kritisko masu. Šīs
kolektīvās pieejas gūs labumu arī no augstākas atbalsta intensitātes likmes.
Vides ilgtspējība
Līdzšinējie
pasākumi ir racionalizēti un pārskatīti, lai izveidotu ciešu saikni ar vides
ilgtspējību. Pārmērīga kapacitāte ir un paliek KZP lielākā problēma un viens no
galvenajiem pārzvejas veicinātājiem. Pārmērīgās kapacitātes likvidēšana ar
publisko atbalstu, piemēram, finansējot kuģu nodošanu sadalīšanai, ir
izrādījusies neefektīva; neraugoties uz 1,7 miljardiem euro, kas iztērēti
kopš 1994. gada, faktiskā zvejas kapacitāte vairumā ES flotu nav
samazinājusies. Tāpēc EJZF vairs nebūs paredzēts atbalsts par kuģu nodošanu
sadalīšanai, un tādējādi ietaupītie finanšu resursi tiks izmantoti
lietderīgākiem ilgtspējīgas zvejas atbalsta veidiem.
EJZF atbalstīs pāreju uz maksimālo
ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY) un palīdzēs pakāpeniski ieviest
izmetumu aizliegumu, īstenojot kompleksu pieeju, kas ietver tādus pasākumus kā
atbalsts selektīvākiem zvejas rīkiem un zvejas metodēm, ieguldījumiem kuģos un
ostu iekārtās, kas vajadzīgas nevēlamas nozvejas izmantošanai, tirdzniecības
pasākumiem un apstrādei. Ar tādu pašu mērķi ir ievērojami palielināts finanšu
piešķīrums datu vākšanai un zinātniskiem ieteikumiem (lai palielinātu to zivju
krājumu skaitu, par kuriem ir pieejams zinātniskais ieteikums), un izdevumu
kontrolei (lai nodrošinātu noteikumu labāku ievērošanu).
Īpaša uzmanība tiks pievērsta arī tādas
akvakultūras attīstībai, kas nodrošina augstu vides aizsardzības līmeni, un
tiks sniegts atbalsts akvakultūrai, kam ir pozitīva ietekme uz ekosistēmām.
Zvejniecība visā pasaulē sastāda 1,2 % no
globālā degvielas patēriņa. Lai palīdzētu sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020”
pamatmērķi klimata pārmaiņu jomā, ir jāpaaugstina resursu izmantošanas
efektivitāte un jāsamazina emisijas zvejniecībā un, mazākā mērā, akvakultūrā.
Tāpēc EJZF atbalstīs dažus klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumus.
Uzmanības lokā — novatoriska,
dzīvotspējīga un konkurētspējīga zvejniecība un akvakultūra
Gan zvejniecībā, gan akvakultūrā ir grūtības
ar inovāciju. Piegāde, tirdzniecība un komercializācija patlaban ir organizētas
tādā veidā, ka zvejniecības un akvakultūras uzņēmumi reti ir iesaistīti savu
produktu pārdošanā un tirdzniecībā.
1.           EJZF regulas priekšlikumā ir
ietverti jauni pasākumi, kas ir īpaši vērsti uz inovāciju, lai veicinātu jaunu
vai uzlabotu produktu, procesu, pārvaldības un organizācijas sistēmu izstrādi
visos vērtību ķēdes posmos, tādējādi palīdzētu zvejniecības un akvakultūras
nozarei pievienot vērtību saviem produktiem, samazināt darbību ietekmi uz vidi
un samazināt ražošanas izmaksas. Inovācija tiks veicināta arī ar tādiem pasākumiem,
kas paredzēti zinātnieku un zvejnieku sadarbības rosināšanai. Arī atbalsts uz
sabiedrību orientētai vietējai attīstībai izplatīs inovāciju vietējā mērogā,
ņemot vērā to, ka šādai inovācijai bieži piemīt vietējā specifika, ka tā var
būt gan ar tehnoloģijām saistīta, gan nesaistīta inovācija un balstīties uz
jaunu vai tradicionālu praksi.
2.           Turklāt EJZF pirmo reizi
centīsies atbalstīt jaunus akvakultūras veidus ar lielu izaugsmes potenciālu,
tādus kā akvakultūra aiz piekrastes zonas un akvakultūra nepārtikas vajadzībām,
un veicināt uzņēmējdarbības uzsākšanu. Jaunās iezīmes ietver arī atbalstu
daudzfunkcionālai akvakultūrai, kas dod iespēju dažādot akvakultūras uzņēmumu
ieņēmumus, pievēršoties tādām darbībām kā makšķerēšana, tiešā pārdošana,
ekotūrisms vai ar akvakultūru saistīti izglītojoši pasākumi. Ir ierosināts
sniegt atbalstu arī akvakultūras uzņēmumiem, lai tie varētu izmantot
konsultāciju pakalpojumus, un pasākumiem, kas palielina akvakultūras audzētavu
potenciālu (cita starpā finansējot jūras telpisko plānošanu un infrastruktūras
uzlabošanu).
Tiks veicināta papildināmība un sinerģija ar
pētniecības un inovācijas programmām, kas paredzētas jaunajā pētniecības
pamatprogrammā (“Apvārsnis 2020”), kas patlaban tiek sagatavota.
Jauns impulss integrētās jūrlietu politikas
(IJP) izstrādei
IJP tika uzsākta
2007. gadā, lai atvieglotu jūrlietu pārrobežu un starpnozaru koordināciju
(jūras transports, rūpniecība, piekrastes reģioni, jūras enerģija,
zivsaimniecība un jūras vide). Koordinējot agrāk savstarpēji izolētas politikas
jomas, tiek pazeminātas izmaksas un palielināta efektivitāte.
EJZF finansējums,
kas atvēlēts IJP, būs vērsts uz starpnozaru politikas instrumentu izstrādi,
proti, uz iniciatīvām, kas dod labumu dažādām nozarēm, bet ko nav iespējams
īstenot atsevišķās politikas jomās. Jūras telpiskā plānošana nodrošina
stabilu juridisko pamatu jūras apgabalu, resursu un ekosistēmas pakalpojumu
ilgtspējīgai pārvaldībai. Ir pierādīts, ka tā paātrina ar jūrlietām saistītus
ieguldījumus un samazina uzņēmumu juridiskās un administratīvās izmaksas. Integrētā
jūras uzraudzība ļauj publiskā sektora dalībniekiem kopīgi izmantot datus,
lai efektīvi reaģētu uz reāllaika notikumiem jūrā. Tā novērš resursietilpīgu
jūras uzraudzības darbību izmaksu dubultošanos. Integrēta uzraudzība nozīme
rentablu sinerģiju labākai publisko līdzekļu izmantošanai. Iniciatīvas “Zināšanas
par jūru 2020” mērķis ir Eiropas sadrumstalotās zināšanas par jūru
apvienot resursā, kas ir brīvi un publiski pieejams. Jūras stratēģijas
pamatdirektīva, kas ir IJP pīlārs vides jomā, dod iespēju precīzāk noteikt
to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas tieši ietekmē jūras vidi.
Integrēta jūrlietu
pārvaldība dod iespēju optimālāk izlietot publiskos līdzekļus un panākt
vislielāko labumu no dažādām politikas jomām, kas ietekmē jūru. Tāpat
finansējums atbalstīs arī integrētas jūrlietu pārvaldības izveidi jūras baseinu
līmenī. Koordinācija jūras baseinu līmenī nodrošina to, ka līdzekļi tiek
izmantoti konsekventā politikas regulējumā, kas apvieno dažādus finansējuma
avotus. IJP iekļaušana EJZF atvieglos arī jūrlietu mērķu iekļaušanu citu fondu
darbības jomā, kas ļaus jūrlietu politikai dot lielāku ieguldījumu stratēģijas
“Eiropa 2020” īstenošanā.
Vienkāršošana un administratīvā sloga
mazināšana
Integrējot piecus KZP un IJP finanšu
instrumentus vienā fondā, tiks panākta ievērojama vienkāršošana, pateicoties
racionalizētiem un vienotiem noteikumiem un procedūrām. Turklāt datu vākšana,
kontrole un tirgus pasākumi, ieskaitot kompensāciju tālākajiem reģioniem, kopā
ar pasākumiem, ko finansē no bijušā EZF, tiks pakļauti dalītai pārvaldībai. Tas
nozīmē, ka četri finansiālu lēmumu, ziņošanas, uzraudzības un novērtēšanas
procedūru kopumi tiks aizstāti ar vienu.
Turklāt EZF starpposma novērtējums liecina, ka
galveno administratīvo slogu radīja vadības un kontroles sistēmas izveide.
“Kopīgo noteikumu” regulas priekšlikumā ir paredzēta vadības un kontroles
sistēma, kas ir līdzīga visiem VSS fondiem un balstās uz kopīgiem principiem.
Ir izveidota nacionālās akreditācijas sistēma, lai akcentētu dalībvalstu
apņemšanos īstenot pareizu finanšu pārvaldību. Ir saskaņota kārtību, kādā
Komisija pārliecinās par izdevumu pareizību, un ir ieviesti tādi jauni kopīgi
elementi kā vadības ticamības deklarācija un ikgadēja grāmatojumu noskaidrošana.
Šādai pieejai būtu ievērojami jāsamazina vadības un kontroles sistēmu
izveidošanai nepieciešamais laiks un jāpaātrina to ieviešana. Jo īpaši izpildes
mehānisma pielīdzināšana lauku attīstības fonda izpildes mehānismam dos iespēju
dalībvalstīm ELFLA un EJZF darbības programmu pārvaldībai izmantot tās pašas
struktūras. Tas vēl vairāk samazinās administratīvās izmaksas, pateicoties
vienotai pieejai vadības un kontroles jomā, ieskaitot ziņošanu, novērtēšanu un
uzraudzību.
Kopīgi noteikumi par finanšu instrumentu
izmantošanu iezīmē vienkāršāku struktūru un skaidri nosaka, ka šos finanšu
instrumentus var izmantot visiem ieguldījumu veidiem un saņēmējiem. Tas ļauj
izdarīt EJZF ieguldījumu jau esošās finanšu iestādēs, ar kurām jau izstrādāti
sadarbības nolīgumi par citiem ES fondiem, tādējādi izvairoties no
administratīvā sloga un dublēšanas un padarot finanšu inženieriju par
pievilcīgāku alternatīvu nekā līdzfinansēšana ar dotācijām.
Integrētā pieeja uz sabiedrību orientētai
vietējai attīstībai (pašreizējais 4. prioritārais virziens) veicina VSS
fondu finansētus kopuzņēmumus, ļaujot kopīgi novērtēt un apstiprināt vietējās
attīstības stratēģijas, ļaujot pārvaldības izmaksas finansēt tikai no viena
avota un izvairoties no ziņošanas par šīm izmaksām dažādām iestādēm.
Kopīgu rādītāju izmantošana atvieglos
dalībvalstu ziņojumu sniegšanu, jo galvenā uzmanība tiks pievērsta kvantitatīvi
izteiktiem datiem par progresu un samazināts aprakstošo elementu daudzums.
EJZF arī precizē noteikumus par atbilstību
KZP, jo īpaši datu vākšanas sistēmai, kontrolei un NNN zvejas regulām, tādējādi
sagādājot dalībvalstīm un saņēmējiem lielāku tiesisko noteiktību.
Lai vēl vairāk vienkāršotu EJZF darbību,
atbilstības noteikumi ir saskaņoti ar citiem ES fondiem. Tas padarīs darbu ar
projektiem vieglāku gan saņēmējiem, gan valsts iestādēm un atvieglos integrētu
projektu īstenošanu. Tiks atļauts plašāk izmantot vienkāršotas izmaksas
attiecībā uz EJZF finansējumu dalītā pārvaldībā (standarta izmaksas,
vienreizēji maksājumi un vienota likme dotācijām), tādējādi samazinot kontroles
izmaksas un kļūdu īpatsvaru.
Stratēģiskā pieeja
VSS un partnerības līgumi aptver piecus
dalītās pārvaldības fondus, uz kuriem attiecas “kopīgo noteikumu” regula. Šis
satvars nodrošina labāku stratēģisko saderību starp šiem fondiem Savienības
līmenī. VSS tiks īstenots, slēdzot partnerības līgumus, kas koordinēs VSS
fondus valsts līmenī.
Patlaban EZF koordinācija ar citiem ES
finansēšanas virzieniem tiek nodrošināta, izmantojot fondu “robežlīniju”
principu, kas ir izraisījis gan pārklāšanos, gan trūkumus politikas izpildē.
Tāpēc ir nepieciešams labāks koordinācijas mehānisms, un jaunajam izpildes
mehānismam, kas nostiprina stratēģisko pieeju, vajadzētu atrisināt šīs
problēmas. VSS un partnerības līgumi aizstās pašreizējā EZF regulā noteikto
stratēģisko pieeju (valstu stratēģiskos plānus), kam ir nopietni ierobežojumi
un kas prasīja nesamērīgus pūliņus no dalībvalstīm, kas saņem nelielu EZF
finansējumu.
Stratēģiskā plānošana
EJZF galvenā uzmanība ir pievērsta KZP un IJP
ilgtermiņa stratēģiskajiem mērķiem, ieskaitot ilgtspējīgu un konkurētspējīgu
zvejniecību un akvakultūru, saskaņotu politisko regulējumu IJP izstrādes
turpināšanai un zivsaimniecības reģionu līdzsvarotu un iekļaujošu teritoriālo
attīstību. Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” šie plašie mērķi
2014.–2020. gadam ir iestrādāti šādās sešās Savienības prioritātēs, kas
izvirzītas EJZF:
–
uzlabot nodarbinātību un teritoriālo kohēziju;
–
veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz
zināšanām balstītu zvejniecību;
–
veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz
zināšanām balstītu akvakultūru;
–
veicināt ilgtspējīgu un resursefektīvu zvejniecību;
–
veicināt ilgtspējīgu un resursefektīvu akvakultūru;
–
sekmēt KZP īstenošanu.
Balstoties uz šīm prioritātēm, tiks veikta
finanšu plānošana, arī noteikti katras prioritātes mērķa rādītāji.
Nosacījumi
Ar “kopīgo noteikumu” regulu
ir ieviesti jauni nosacījumi, lai nodrošinātu to, ka Savienības finansējums
kalpo par spēcīgu impulsu dalībvalstīm sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020”
mērķus un uzdevumus. Ir gan ex ante nosacījumi, kam jābūt
izpildītiem, pirms tiek izmaksāts finansējums, gan ex post
nosacījumi, saskaņā ar kuriem 5 % EJZF piešķīruma būs pieejami atkarībā no
paveiktā. Ex post nosacījumi balstīsies uz to partnerības līgumā
noteikto starpposma mērķu sasniegšanu, kas saistīti ar iznākumiem un
rezultātiem, kuri saistīti ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem.
Lai saņemtu
Savienības finansiālo palīdzību no EJZF, dalībvalstīm un ekonomikas
dalībniekiem būs jāievēro KZP mērķi un noteikumi, jo īpaši kontroles pienākumi,
NNN zvejas regula un datu vākšanas pienākumi. Turklāt ex ante
nosacījumi attieksies uz akvakultūru, un dalībvalstīm būs jāsagatavo valsts
daudzgadu stratēģiskie plāni, pamatojoties uz Savienības stratēģiskajām
vadlīnijām. Kā paredzēts Regulā par KZP, uz Savienības stratēģiskajām
vadlīnijām balstīto plānu mērķis būs atvieglot akvakultūras ilgtspējīgu
attīstību attiecībā uz uzņēmējdarbības drošību, piekļuvi ūdeņiem un teritorijai
un licencēšanas administratīvo vienkāršošanu. Šie nosacījumi veicinās KZP
noteikumu ievērošanu un palielinās politikas kopuma saskaņotību.
Uzraudzība un novērtēšana
EZF starpposma novērtējumā secināts, ka
pašreizējie rādītāji ir vērsti uz iznākumu un to ir pārāk daudz. Turklāt tiem
trūkst vienotas pieejas un vienotas mērāmo vienību definīcijas.
Tāpēc EJZF regulas priekšlikumā ir ierosināta
vienota stratēģiskās uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kurā sadarbībā ar
dalībvalstīm tiks izstrādāts vienots iznākumu, rezultātu un ietekmes rādītāju
kopums, ko pieņems ar īstenošanas aktu. Šie rādītāji būs saistīti ar EJZF
prioritātēm un dos iespēju apkopot datus Savienības līmenī un novērtēt
politikas īstenošanas virzību, efektivitāti un lietderīgumu, kas cita starpā
nepieciešams izpildes rezerves sadalīšanai. Ex ante novērtējums
tiks izmantots, lai noteiktu bāzlīniju, starpposma mērķus un mērķa rādītāju
vērtības, ko iekļaus partnerības līgumos un darbības programmās. Divos īpašos
gada ziņojumos, ko sagatavos 2017. un 2019. gadā, tiks aplūkota izpildes
situācija un atziņas, kas noderēs nākamajā plānošanas periodā.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
DFS priekšlikumā paredzēts, ka ievērojamu ES
budžeta daļu arī turpmāk vajadzētu atvēlēt zivsaimniecības un jūrlietu
politikai. 2014.–2020. gada finansējums faktiskajās cenās ir
7,535 miljardi euro, ieskaitot IZN un obligātās iemaksas RZPO, ko finansēs
atsevišķi. EJZF budžets faktiskajās cenās ir 6567 miljoni euro. EJZF
regulas priekšlikuma finansiālā ietekme ir izklāstīta priekšlikumam
pievienotajā finanšu pārskatā.
2011/0380 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu
[ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK)
Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto
jūrlietu politiku]
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 42. pantu, 43. panta 2. punktu,
91. panta 1. punktu, 100. panta 2. punktu, 173. panta
3. punktu, 175. pantu, 188. pantu, 192. panta
1. punktu, 194. panta 2. punktu un 195. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[1],
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[2],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei,
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopējās
zivsaimniecības politikas reforma” (turpmāk “paziņojums par KZP”) ir
izklāstītas kopējās zivsaimniecības politikas (turpmāk “KZP”) iespējamās
problēmas, mērķi un virzieni pēc 2013. gada. Ņemot vērā diskusijas par šo
paziņojumu, KZP būtu jāreformē no 2014. gada 1. janvāra. Šai reformai
būtu jāattiecas uz visiem galvenajiem KZP elementiem, ieskaitot tās finansiālos
aspektus. Lai īstenotu reformas mērķus, ir lietderīgi atcelt Padomes
Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[3], Regulu (EK)
Nr. 861/2006, ar ko nosaka Kopienas finanšu pasākumus kopējās
zivsaimniecības politikas īstenošanai un jūras tiesību jomā[4], Regulas (EK)
Nr. 1290/2005 noteikumus par garantijas fondu attiecībā uz zvejas un
akvakultūras produktiem[5],
Regulu (EK) Nr. 791/2007, ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu
izmaksas, kuras radušās attālāko reģionu — Azoru salu, Madeiras, Kanāriju
salu, Franču Gviānas un Reinjonas — zivsaimniecības produktu tirdzniecībā[6], un aizstāt tās ar jaunu Regulu
par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF). Apzinoties, ka visi
jautājumi, kas attiecas uz Eiropas okeāniem un jūrām, ir savstarpēji saistīti,
jaunajai regulai būtu jāatbalsta arī integrētās jūrlietu politikas (IJP)
turpmāka izstrāde, uz ko attiecas [Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko
izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes
atbalstam].
(2)
EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj KZP atbalsts, kas
aptver jūras bioloģisko resursu, saldūdens bioloģiskos resursu saglabāšanu,
pārvaldību un izmantošanu un akvakultūru, kā arī zvejas un akvakultūras
produktu apstrādi un tirdzniecību, ja šādas darbības veic dalībvalstu
teritorijā vai Savienības ūdeņos, arī tad, ja tās veic zvejas kuģi, kas peld ar
trešo valstu karogu un ir reģistrēti trešās valstīs, vai Savienības zvejas
kuģi, vai dalībvalstu valstspiederīgie, neskarot karoga valsts primāro
atbildību un ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību
konvencijas 117. panta noteikumus.
(3)
Kopējās zivsaimniecības politikas panākumi ir
atkarīgi no efektīvas kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas, kā
arī no ticamiem un pilnīgiem datiem, kas vajadzīgi gan zinātniskajiem
ieteikumiem, gan īstenošanai un kontrolei; tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šie
politikas pasākumi.
(4)
EJZF darbības jomā būtu jāiekļauj atbalsts IJP, kas
aptver koordinētu darbību izstrādi un īstenošanu un lēmumu pieņemšanu, kas
attiecas uz okeāniem, jūrām, piekrastes reģioniem un jūrlietu nozarēm un
papildina dažādas ar minētajiem aspektiem saistītas ES politikas jomas, jo
īpaši kopējo zivsaimniecības politiku, transporta, rūpniecības, teritoriālās
kohēzijas, vides, enerģētikas un tūrisma politiku. Būtu jānodrošina saskaņotība
un integrācija dažādu nozaru politikas virzienu pārvaldībā, ko īsteno Baltijas
jūrā, Ziemeļjūrā, Ķeltu jūrās, Biskajas līcī un Pireneju pussalas piekrastē,
Vidusjūras un Melnās jūras baseinā.
(5)
Saskaņā ar Eiropadomes 2010. gada
17. jūnija secinājumiem, ar kuriem tika pieņemta stratēģija
“Eiropa 2020”, Savienībai un dalībvalstīm būtu jāīsteno pārdomāta,
ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme, vienlaikus veicinot saskaņotu Savienības
attīstību. Jo īpaši būtu jākoncentrē resursi, lai izpildītu stratēģijas
“Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus, un jāpalielina efektivitāte, vairāk
orientējoties uz rezultātiem. IJP iekļaušana jaunajā EJZF palīdz īstenot arī
svarīgākos politikas mērķus, kas izvirzīti Komisijas 2010. gada 3. marta
paziņojumā “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un
integrējošai izaugsmei”[7]
(turpmāk “stratēģija “Eiropa 2020””) un ir saskaņā ar vispārējiem
ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķiem, kas izklāstīti Līgumā.
(6)
Lai nodrošinātu to, ka EJZF palīdz sasniegt KZP,
IJP un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, ir jākoncentrējas uz nelielu
skaitu pamatprioritāšu, kas saistītas ar tādas zvejniecības un akvakultūras
veicināšanu, kas balstīta uz inovācijām un zināšanām, ilgtspējīgas un
resursefektīvas zvejniecības un akvakultūras veicināšanu un nodarbinātības un
teritoriālās kohēzijas palielināšanu, atraisot piekrastes un iekšzemes
zivsaimniecības kopienu izaugsmes un darbvietu potenciālu un sekmējot
dažādošanu, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras
ekonomikas nozarēm.
(7)
Savienībai būtu jācenšas visos fonda īstenošanas
posmos novērst nevienlīdzību un sekmēt vīriešu un sieviešu līdztiesību, kā arī
apkarot diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, ticības vai
pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ.
(8)
Kopējās zivsaimniecības politikas vispārējais
mērķis ir nodrošināt to, lai zvejas un akvakultūras darbības palīdzētu radīt
ilgtermiņā noturīgus vides apstākļus, kas vajadzīgi ekonomiskajai un sociālajai
attīstībai. Turklāt tai būtu jāpalīdz uzlabot produktivitāti, nodrošināt
pietiekami augstu dzīves līmeni zivsaimniecībā nodarbinātajiem, stabilus
tirgus, resursu pieejamību un to, ka produkti patērētājiem ir pieejami par
saprātīgām cenām.
(9)
Īpaši svarīgi ir labāk integrēt vides apsvērumus
KZP, kurai būtu jāpalīdz izpildīt Savienības vides politikas un stratēģijas
“Eiropa 2020” mērķus un uzdevumus. KZP mērķis ir izmantot dzīvos jūras
bioloģiskos resursus tā, lai atjaunotu un uzturētu zivju krājumus tādā apjomā,
lai ne vēlāk kā 2015. gadā panāktu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
Īstenojot KZP, zvejniecību pārvaldībā tiek ieviesta piesardzības pieeja un
ekosistēmas pieeja. Attiecīgi EJZF būtu jāpalīdz aizsargāt jūras vidi, kā
izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija
Direktīvā 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides
politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)[8].
(10)
Tā kā šīs regulas mērķus dalībvalstis nevar
pietiekami sasniegt, ņemot vērā atbilstoši darbības programmām finansējamo
darbību nozīmību un ietekmi un strukturālās problēmas, ar kurām nākas
saskarties zivsaimniecības un jūrlietu attīstībā, kā arī ierobežotos
dalībvalstu finanšu resursus, un šos mērķus var labāk sasniegt Savienības
līmenī, nodrošinot daudzgadu finansiālu palīdzību, kas vērsta uz attiecīgajām
prioritātēm, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību 5. panta 3. punktā noteikto subsidiaritātes principu.
Saskaņā ar Līguma 5. panta 4. punktā noteikto proporcionalitātes principu
šajā regulā paredzēti tikai tie pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa
sasniegšanai.
(11)
Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās
jūrlietu politikas izdevumus finansējot no viena fonda, proti, EJZF, būtu
jācenšas panākt vienkāršošanu, kā arī nostiprināt abu politiku integrāciju.
Dalītas pārvaldības attiecināšanai uz kopīgām tirgus organizācijām, arī uz
kompensāciju tālākajiem reģioniem un kontroles un datu vākšanas pasākumiem,
būtu vēl vairāk jāveicina vienkāršošana un jāsamazina gan Komisijas, gan dalībvalstu
administratīvais slogs, kā arī jāpanāk piešķirtā atbalsta lielāka saskaņotība
un efektivitāte.
(12)
Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās
jūrlietu politikas izdevumi būtu jāfinansē no Savienības budžeta, izmantojot
vienu fondu, proti, EJZF, vai nu tieši, vai arī dalītā pārvaldībā ar
dalībvalstīm. Ar dalībvalstīm dalīta pārvaldība būtu jāpiemēro ne tikai
pasākumiem, kas paredzēti zvejniecības, akvakultūras un uz sabiedrību
orientētas vietējās attīstības atbalstam, bet arī kopīgām tirgus organizācijām,
tālākajiem reģioniem paredzētām kompensācijām, kontroles pasākumiem un datu
vākšanas pasākumiem. Tieša pārvaldība būtu jāpiemēro zinātniskajiem
ieteikumiem, brīvprātīgām iemaksām reģionālās zvejniecības pārvaldības
organizācijās, konsultatīvajām padomēm un integrētās jūrlietu politikas
īstenošanas darbībām. Būtu jānosaka pasākumu veidi, kurus var finansēt no EJZF
līdzekļiem.
(13)
Ir jānodala kontroles un noteikumu izpildes
pasākumu kategorijas, kuras līdzfinansē dalītā pārvaldībā, un kategorijas, kuras
līdzfinansē tiešā pārvaldībā. Ir būtiski norobežot resursus, kas jāpiešķir
kontroles pasākumiem dalītā pārvaldībā.
(14)
Saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības
politiku] (turpmāk “Regula par KZP”) 50. un 51. pantu Savienības
finansiālā palīdzība no EJZF būtu jāpiešķir ar nosacījumu, ka gan dalībvalstis,
gan operatori ievēro KZP noteikumus. Šis nosacījums ir paredzēts, lai
atspoguļotu Savienības atbildību par to, ka sabiedrības interesēs tiek
nodrošināta jūras bioloģisko resursu saglabāšana saskaņā ar KZP, kā noteikts
LESD 3. pantā.
(15)
KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta, ja
Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu operatoriem, kuri ex ante
neievēro prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu
sabiedrības interesēs. Tāpēc būtu jāpieņem tikai tādu operatoru pieteikumi,
kuri noteiktu laiku pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas nav bijuši
iesaistīti Savienības NNN kuģu sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā
vai bijuši to īpašumtiesību turētāji, kā noteikts 40. panta 3. punktā
Padomes 2008. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1005/2008,
ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu,
nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK)
Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko
atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999[9], un kuri nav izdarījuši smagu
pārkāpumu, kā definēts 42. pantā Regulā (EK) Nr. 1005/2008 vai
90. panta 1. punktā 2009. gada 20. novembra
Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu,
lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un
groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK)
Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK)
Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK)
Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK)
Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK)
Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006[10],
vai pieļāvuši citus KZP noteikumu neievērošanas gadījumus, kas īpaši apdraud
attiecīgo krājumu ilgtspējību un rada ievērojamus draudus dzīvo jūras
bioloģisko resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt
izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz maksimālā ilgtspējīgas ieguves
apjoma (turpmāk “MSY”) nodrošināšanai vajadzīgo līmeni.
(16)
Turklāt prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko
resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, saņēmējiem būtu jāturpina ievērot
pēc atbalsta pieteikuma iesniegšanas visā darbības īstenošanas periodā un,
attiecībā uz konkrētiem darbību veidiem, arī noteiktu laiku pēc pēdējā
maksājuma. Pastāv risks, ka atbalsts, kas izmaksāts saņēmējiem vai ko
paturējuši saņēmēji, kuri neievēro prasības, kas saistītas ar jūras bioloģisko
resursu saglabāšanu sabiedrības interesēs, varētu būt saistīts ar pārkāpumiem
un tāpēc varētu apdraudēt KZP mērķu sasniegšanu.
(17)
Gadījumos, kad saņēmēji pārkāpj KZP noteikumus,
būtu jāpiemēro sankcijas, kas noteiktas par atbilstības nosacījumu nepildīšanu.
Lai noteiktu neattiecināmo izdevumu summu, būtu jāņem vērā saņēmēja pieļautās
KZP noteikumu neievērošanas smagums, ekonomiskās priekšrocības, kas gūtas no
KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīme saņēmēja
saimnieciskajā darbībā.
(18)
KZP mērķu sasniegšana būtu apdraudēta arī tad, ja
Savienības finansiālo palīdzību no EJZF izmaksātu dalībvalstīm, kuras neievēro
KZP noteikumos paredzētos pienākumus, kas saistīti ar jūras bioloģisko resursu
saglabāšanu sabiedrības interesēs, tādus kā datu vākšana un kontroles pienākumu
pildīšana. Turklāt, ja minētie pienākumi netiek ievēroti, pastāv risks, ka
dalībvalstis nekonstatē saņēmējus, kuru pieteikumi nav pieņemami, vai darbības,
par kurām nav tiesību pretendēt uz atbalstu.
(19)
Lai nepieļautu neatbilstīgu maksājumu veikšanu, kā
arī mudinātu dalībvalstis ievērot KZP noteikumus vai pieprasīt saņēmējam
noteikumu ievērošanu, kā piesardzības pasākumi būtu jāizmanto gan maksājuma
termiņa pārtraukšana, gan maksājumu apturēšana, kuru piemērošanas termiņš ir
ierobežots. Lai ievērotu proporcionalitātes principu, finansiālās korekcijas,
kurām ir galīgas un neatsaucamas sekas, būtu jāpiemēro tikai izdevumiem, kas
tieši saistīti ar darbībām, kuru laikā notikusi KZP noteikumu neievērošana.
(20)
Lai uzlabotu koordināciju un fondus, kuri piešķir
atbalstu saskaņā ar kohēzijas politiku, proti, Eiropas Reģionālās attīstības
fondu (ERAF), Eiropas Sociālo fondu (ESF) un Kohēzijas fondu (KF), izmantotu
saskaņoti ar lauku attīstībai paredzēto fondu, proti, Eiropas Lauksaimniecības
fondu lauku attīstībai (ELFLA), un jūrlietām un zivsaimniecībai paredzēto
fondu, proti, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), [Regulā (ES)
Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus][11] ir paredzēti kopīgi noteikumi
visiem šiem fondiem (turpmāk “VSS fondi”). KZP un IJP specifikas dēļ EJZF
regulā ir iekļauti īpaši noteikumi, kas papildina minētās regulas noteikumus.
(21)
Ņemot vērā veidojamā EJZF apmēru un ievērojot
proporcionalitātes principu, attiecībā uz stratēģiskās plānošanas noteikumiem
ir izdarīta atkāpe no Regulas [ar ko paredz kopīgus noteikumus], tāpēc
apspriešanās ar ieinteresētajām personām būtu jāorganizē vismaz divas reizes
plānošanas periodā, tomēr tas nav obligāti jādara reizi gadā, jo tas gan
Komisijai, gan dalībvalstīm radītu lielu administratīvo un finansiālo slogu.
(22)
Savienības rīcībai būtu jāpapildina vai jācenšas
veicināt dalībvalstu īstenota rīcība. Lai nodrošinātu nozīmīgu pievienoto
vērtību, Komisijas un dalībvalstu partnerība būtu jāstiprina ar kārtību, kas
nodrošina dažādu partneru līdzdalību, pilnībā ņemot vērā dalībvalstu iestāžu
kompetenci. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai nodrošinātu sieviešu un
minoritāšu grupu atbilstošu pārstāvību. Šī partnerība attiecas uz reģionālām,
vietējām un citām publiskā sektora iestādēm, kā arī citām atbilstošām
struktūrām, arī tām, kuras ir atbildīgas par vidi un par vīriešu un sieviešu
līdztiesības veicināšanu, ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem un citām
kompetentām struktūrām. Attiecīgie partneri būtu jāiesaista partnerības līgumu
sagatavošanā, kā arī programmu sagatavošanā, īstenošanā, uzraudzībā un
novērtēšanā.
(23)
Saskaņā ar proporcionalitātes principu Komisijas un
dalībvalstu izmantotie līdzekļi var atšķirties atkarībā no kopējā publisko
izdevumu apjoma, kas piešķirts attiecīgajai darbības programmai. Šāda atšķirība
jo īpaši būtu jāpiemēro līdzekļiem, kas izmantoti darbības programmu
novērtēšanai, kontrolei un ziņošanai par to īstenošanu.
(24)
Pieejamo saistību apropriāciju ikgadējais
sadalījums dalībvalstīm Komisijai būtu jāsagatavo, izmantojot objektīvus un
pārredzamus kritērijus; šo kritēriju vidū vajadzētu būt vēsturiskajiem piešķīrumiem
saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un vēsturiskajam
līdzekļu izmantojumam saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 861/2006.
(25)
KZP kontekstā ļoti svarīga ir dažu ex ante
nosacījumu izpilde, jo īpaši tas attiecas uz akvakultūras valsts daudzgadu stratēģiskā
plāna iesniegšanu un pierādītām administratīvajām spējām izpildītu datu
vākšanas prasības zvejniecības pārvaldības vajadzībām un nodrošināt Savienības
kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmas īstenošanu.
(26)
Saskaņā ar vienkāršošanas mērķi visām EJZF
darbībām, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība, ieskaitot kontroli un datu
vākšanu, katrā dalībvalstī būtu jāizstrādā viena darbības programma atbilstoši
valsts struktūrai. Plānošanai būtu jāaptver periods no 2014. gada
1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim. Katrai dalībvalstij
būtu jāsagatavo viena darbības programma. Katrā programmā būtu jānorāda ar EJZF
izvirzītajām Savienības prioritātēm saistīto mērķu sasniegšanas stratēģija un
izraudzītie pasākumi. Plānošanā būtu jāņem vērā Savienības prioritātes,
vienlaikus tai vajadzētu būt pielāgotai valsts kontekstam un būtu jāpapildina
citas Savienības rīcībpolitikas, jo īpaši lauku attīstības politika un
kohēzijas politika.
(27)
Lai palīdzētu sasniegt vienkāršošanas mērķi EJZF
īstenošanā un samazinātu kontroles izmaksas un kļūdu īpatsvaru, dalībvalstīm
būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto iespēja, kas paredzēta [Regulā, ar ko paredz
kopīgus noteikumus], proti, izmantot vienreizējus maksājumus un citus
vienkāršotus dotāciju veidus.
(28)
Lai izpildītu KZP paredzētos kontroles pienākumus,
dalībvalstīm būtu jāsagatavo darbības programmas daļa par kontroli atbilstoši
Savienības prioritātēm, kuras Komisija noteikusi šajā politikas jomā. Lai
darbības programmu pielāgotu jaunām vajadzībām kontroles un noteikumu izpildes
jomā, darbības programmu iedaļu par kontroli var regulāri pārskatīt,
pamatojoties uz KZP kontroles un noteikumu izpildes jomā izvirzīto Savienības
prioritāšu izmaiņām. Šie grozījumi būtu jāapstiprina Komisijai.
(29)
Lai saglabātu pasākumu plānošanas elastīgumu
kontroles jomā, tās darbības programmas iedaļas pārskatīšanai, kas attiecas uz
kontroli, būtu jāpiemēro vienkāršota procedūra.
(30)
Darbības programmas iedaļa par datu vākšanu
dalībvalstīm būtu jāsagatavo saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu. Lai
pielāgotos datu vākšanas pasākumu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm būtu
jāizstrādā gada darba plāns, kurš katru gadu būtu jāpielāgo saskaņā ar
Komisijas norādījumiem un kuram būtu jāsaņem tās apstiprinājums.
(31)
Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un
ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību. Tāpēc
EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un uzņēmējdarbības attīstība.
(32)
Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību
konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā.
Tādēļ EJZF būtu jāatbalsta mūžizglītība, zinātnieku un zvejnieku sadarbība, kas
stimulē zināšanu izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumi, kas palīdz
uzlabot operatoru vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.
(33)
Atzīstot lielo nozīmi, kāda mazapjoma piekrastes
zvejā ir pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem, EJZF būtu jāatbalsta mācības un
tīklu veidošana, kas veicina viņu profesionālo izaugsmi un sniedz līdzekļus
tradicionāli veikto palīguzdevumu labākai izpildei.
(34)
Apzinoties mazapjoma piekrastes zvejnieku vājo
iesaistīšanos sociālajā dialogā, EJZF būtu jāatbalsta organizācijas, kas
veicina šo dialogu atbilstošos forumos.
(35)
Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes
zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF
būtu jāveicina dažādošana, sedzot uzņēmējdarbības sākšanas izmaksas un
ieguldījumus kuģu modernizācijā papildus attiecīgām mācībām profesionālo
prasmju apguvei attiecīgajā jomā ārpus zvejniecības.
(36)
Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa,
EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas saistīti ar drošību un higiēnu uz kuģa.
(37)
Saistībā ar nododamu zvejas koncesiju sistēmu
ieviešanu, kas paredzēta [Regulas par KZP] 27. pantā, un vēlmi palīdzēt
dalībvalstīm šo jauno sistēmu ieviešanā, EJZF būtu jāpiešķir atbalsts spēju veidošanai
un labākās prakses piemēru apmaiņai.
(38)
Nododamu zvejas koncesiju sistēmu ieviešanai
būtu jāpalielina nozares konkurētspēja. Tāpēc varētu rasties vajadzība pēc
jaunām profesionālām iespējām citās jomās ārpus zvejniecības. Tādēļ EJZF būtu
jāatbalsta dažādošana un darbvietu radīšana zvejniecības kopienās, jo īpaši
atbalstot uzņēmējdarbības sākšanu un mazapjoma piekrastes zvejas kuģu nodošanu
izmantošanai jūrlietu darbībām citās jomās ārpus zvejniecības. Pēdējā minētā
darbība šķiet piemērota, jo nododamu zvejas koncesiju sistēmas uz mazapjoma
piekrastes zvejas kuģiem neattiecas.
(39)
Kopējās zivsaimniecības politikas mērķis ir
nodrošināt zivju krājumu ilgtspējīgu izmantošanu. Ir konstatēts, ka pārmērīga
kapacitāte ir galvenais pārzvejas veicinātājs. Tāpēc ir svarīgi Savienības
zvejas floti pielāgot pieejamajiem resursiem. Pārmērīgas kapacitātes
likvidēšana ar publisko atbalstu, piemēram, zvejas darbību pagaidu pārtraukšana
vai izbeigšana un kuģu nodošana sadalīšanai, ir izrādījusies neefektīva. Tāpēc
EJZF atbalstīs nododamu zvejas koncesiju sistēmu veidošanu un pārvaldību ar
mērķi samazināt pārmērīgu kapacitāti un uzlabot attiecīgo operatoru ekonomiskos
rādītājus un rentabilitāti.
(40)
Tā kā pārmērīga kapacitāte ir viens no galvenajiem
pārzvejas veicinātājiem, ir jāveic pasākumi, lai Savienības zvejas floti
pielāgotu pieejamajiem resursiem; šajā sakarā EJZF būtu jāatbalsta tādu
nododamu zvejas koncesiju sistēmu izveide, grozīšana un pārvaldība, kas
ieviestas KZP kā pārvaldības instrumenti pārmērīgas kapacitātes samazināšanai.
(41)
Ir svarīgi EJZF integrēt vides apsvērumus un
atbalstīt KZP paredzēto saglabāšanas pasākumu īstenošanu, vienlaikus ņemot vērā
apstākļu dažādību Savienības ūdeņos. Šajā nolūkā ir būtiski izstrādāt reģionālu
pieeju saglabāšanas pasākumiem.
(42)
Tāpat EJZF būtu jāpalīdz mazināt zvejas ietekmi uz
jūras vidi, jo īpaši veicinot ekoinovācijas, selektīvākus zvejas rīkus un
aprīkojumu, kā arī pasākumus, kuru mērķis ir jūras bioloģiskās daudzveidības un
ekosistēmu un to nodrošināto pakalpojumu aizsardzība un atjaunošana saskaņā ar
ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju 2020. gadam.
(43)
Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF
būtu jāatbalsta tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā
izmantot nevēlamas nozvejas un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami
neizmantoto daļu vērtību. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties
maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādi
ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo
vērtību.
(44)
Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un
patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis
ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu
kvalitāti, kā arī drošību un darba apstākļus.
(45)
Savienībai ir būtiski, lai tiktu panākts noturīgs
līdzsvars starp saldūdens resursiem un to izmantošanas apjomu; tādēļ ar
piemērotiem noteikumiem būtu jāatbalsta zveja iekšējos ūdeņos, pienācīgi ņemot
vērā tās ietekmi uz vidi un vienlaikus nodrošinot šīs nozares ekonomiskās dzīvotspējas
saglabāšanu.
(46)
Saskaņā ar Komisijas izstrādāto Eiropas
akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģiju[12], KZP mērķiem un stratēģiju
“Eiropa 2020” EJZF būtu jāatbalsta no vides, ekonomikas un sociālā
viedokļa ilgtspējīgas akvakultūras nozares attīstība.
(47)
Akvakultūra palīdz nodrošināt izaugsmi un
darbvietas piekrastes un lauku reģionos. Tāpēc ir svarīgi, ka EJZF ir pieejams
akvakultūras uzņēmumiem, jo īpaši MVU, un palīdz iesaistīt uzņēmējdarbībā
jaunus akvakultūras audzētājus. Lai uzlabotu akvakultūras darbību konkurētspēju
un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt inovāciju un uzņēmējdarbību.
Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta novatoriskas darbības un uzņēmējdarbības attīstība,
jo īpaši akvakultūra nepārtikas vajadzībām un akvakultūra aiz piekrastes zonas.
(48)
Jauni ienākumu veidi, kas apvienoti ar akvakultūras
darbībām, jau ir pierādījuši savu pievienoto vērtību uzņēmējdarbības attīstībā.
Tāpēc EJZF būtu jāatbalsta šādas papildinošas darbības citās jomās ārpus
akvakultūras, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, izglītojošas darbības vai
darbības vides jomā.
(49)
Vēl viens nozīmīgs veids, kā akvakultūras uzņēmumi
var palielināt ienākumus, ir pievienot vērtību saviem produktiem, apstrādājot
un tirgojot paša uzņēmuma produkciju, kā arī ieviešot jaunas sugas ar labām
tirgus izredzēm un tādējādi dažādojot savu produkciju.
(50)
Apzinoties nepieciešamību noteikt akvakultūras
attīstībai vispiemērotākos apgabalus, ņemot vērā piekļuvi ūdeņiem un
teritorijai, EJZF būtu jāpalīdz valsts iestādēm izdarīt stratēģisku izvēli
valsts līmenī.
(51)
Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju
un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā. Tāpēc EJZF
būtu jāatbalsta mūžizglītība un tīklu veidošana, kas stimulē zināšanu
izplatīšanu, kā arī konsultāciju pakalpojumi, kas palīdz uzlabot operatoru
vispārējo veiktspēju un konkurētspēju.
(52)
Lai veicinātu vides ziņā ilgtspējīgu akvakultūru,
EJZF būtu jāatbalsta akvakultūras darbības, kas lielā mērā respektē vidi,
akvakultūras uzņēmumu pāreja uz vides vadību, audita sistēmu izmantošana, kā
arī pāreja uz bioloģisko akvakultūru. Tāpat EJZF būtu jāatbalsta arī
akvakultūra, kas nodrošina īpašus vides pakalpojumus.
(53)
Apzinoties patērētāju aizsardzības nozīmi, EJZF
būtu jānodrošina piemērots atbalsts akvakultūras audzētājiem, kura mērķis ir
nepieļaut un mazināt sabiedrības un dzīvnieku veselības apdraudējumu, ko varētu
radīt akvakultūras sugu audzēšana.
(54)
Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu
risku, EJZF būtu jāsekmē uzņēmējdarbības drošība, sedzot izdevumus par krājumu
apdrošināšanu un tādējādi pasargājot ražotāju ienākumus pārmērīgu produkcijas
zaudējumu gadījumā, jo īpaši dabas katastrofu, nelabvēlīgu laikapstākļu, pēkšņu
ūdens kvalitātes izmaiņu, slimību vai kaitēkļu invāzijas un ražošanas iekārtu
iznīcināšanas rezultātā.
(55)
Apzinoties to, ka uz sabiedrību orientēta pieeja
vietējai attīstībai daudzu gadu gaitā ir pierādījusi savu lietderīgumu
zivsaimniecības reģionu un lauku apvidu attīstības veicināšanā, pilnībā ņemot
vērā daudznozaru vajadzības vietējā attīstībā, atbalsts būtu jāturpina un
jāstiprina arī turpmāk.
(56)
Zivsaimniecības reģionos uz sabiedrību orientētai
vietējai attīstībai būtu jāveicina novatoriskas pieejas, kuru mērķis ir radīt
izaugsmi un darbvietas, jo īpaši nodrošinot zivsaimniecības produktu pievienoto
vērtību un vietējās ekonomikas dažādošanu, ko panāk, pievēršoties jaunām
saimnieciskām darbībām, tostarp tām, ko piedāvā jūras nozaru izaugsme un
jūrlietas plašākā nozīmē.
(57)
Zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai
būtu jāpalīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi veicināt sociālo
iekļaušanu un nabadzības samazināšanu un sekmēt inovāciju vietējā līmenī, kā
arī teritoriālās kohēzijas mērķi, kas ir Lisabonas līguma galvenā prioritāte.
(58)
Uz sabiedrību orientēta vietējā attīstība būtu
jāīsteno ar augšupēju pieeju, ko piemēro vietējās partnerības, kurās darbojas
publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un kuras
pareizi atspoguļo vietējo sabiedrību; šiem vietējiem dalībniekiem ir vislabākās
iespējas izstrādāt un īstenot integrētas daudznozaru vietējās attīstības
stratēģijas vietējo zivsaimniecības reģionu vajadzību apmierināšanai; ir
svarīgi nodrošināt tādu vietējo rīcības grupu pārstāvību, lai nevienai
atsevišķai interešu grupai lēmumu pieņemšanas struktūrās nebūtu vairāk par
49 % balsstiesību.
(59)
Vietējo partnerību tīklu veidošana ir būtisks šīs
pieejas elements. Šo vietējo partnerību sadarbība ir nozīmīgs attīstības
instruments, kura pieejamība būtu jānodrošina ar EJZF palīdzību.
(60)
Atbalsts zivsaimniecības reģioniem no EJZF būtu
jāsaskaņo ar vietējās attīstības atbalstu, ko sniedz citi Savienības fondi, un
tam būtu jāattiecas uz visiem vietējās attīstības stratēģiju sagatavošanas un
īstenošanas aspektiem un vietējo rīcības grupu darbībām, kā arī jāsedz vietējā
apgabala aktivizēšanas un vietējās partnerības darbības izmaksas.
(61)
Lai nodrošinātu zvejniecības un akvakultūras
dzīvotspēju tirgū, kurā valda ļoti liela konkurence, ir jāparedz noteikumi par
atbalsta piešķiršanu [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras
produktu tirgu kopīgo organizāciju][13]
īstenošanai, kā arī tirdzniecības un apstrādes darbībām, ko operatori veic, lai
maksimāli palielinātu zvejas un akvakultūras produktu vērtību. Īpaša uzmanība
būtu jāpievērš to darbību atbalstam, ar kurām ražošanas, apstrādes un
tirdzniecības darbības integrē piegādes ķēdē. Lai pielāgotos jaunajai izmetumu
aizlieguma politikai, EJZF būtu jāatbalsta arī nevēlamu nozveju apstrāde.
(62)
Būtu jāpiešķir prioritāte ražotāju organizācijām un
ražotāju organizāciju apvienībām, piešķirot tām atbalstu. Uzglabāšanas atbalsts
un atbalsts ražošanas un tirdzniecības plāniem būtu pakāpeniski jāpārtrauc, jo
šis konkrētais atbalsta veids ir zaudējis savu nozīmību, ņemot vērā to, kā
veidojas šā produktu veida Savienības tirgus struktūra un pieaug spēcīgu
ražotāju organizāciju nozīme.
(63)
Apzinoties pieaugušo konkurenci, ar ko saskaras
mazapjoma piekrastes zvejnieki, EJZF būtu jāatbalsta mazapjoma piekrastes
zvejnieku uzņēmējdarbības iniciatīvas, kuru mērķis ir pievienot vērtību
nozvejotajām zivīm, jo īpaši veicot nozvejoto zivju apstrādi vai tiešu
tirdzniecību.
(64)
Zvejas darbības Eiropas Savienības tālākajos
reģionos saskaras ar grūtībām, jo īpaši ar papildu izmaksām, kas rodas dažu
zivsaimniecības produktu tirdzniecībā Līguma par Eiropas Savienības darbību
349. pantā norādīto nelabvēlīgo apstākļu dēļ.
(65)
Lai konkrēti zivsaimniecības produkti no tālākajiem
reģioniem arī turpmāk būtu spējīgi konkurēt ar līdzīgiem produktiem no citiem
Eiropas Savienības reģioniem, Eiropas Savienība 1992. gadā ieviesa
pasākumus attiecīgo papildu izmaksu kompensēšanai zivsaimniecībā.
2007.–2013. gada periodā piemērojamie pasākumi ir noteikti Padomes
Regulā (EK) Nr. 791/2007[14].
Ir jāturpina piešķirt atbalstu, lai atlīdzinātu papildu izmaksas par dažu
zivsaimniecības produktu tirdzniecību no 2014. gada 1. janvāra.
(66)
Ņemot vērā dažādos tirdzniecības apstākļus
attiecīgajos tālākajos reģionos, nozvejas un krājumu un tirgus pieprasījuma
svārstības, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt zivsaimniecības
produktus, par kuriem var pretendēt uz kompensāciju, to attiecīgos maksimālos
daudzumus un kompensācijas summas, nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto
kopējo piešķīrumu.
(67)
Dalībvalstīm būtu jāļauj diferencēt attiecīgo
zivsaimniecības produktu sarakstu un daudzumus un kompensācijas summu,
nepārsniedzot katrai dalībvalstij paredzēto kopējo piešķīrumu. Turklāt tām būtu
jāatļauj pielāgot savus kompensāciju plānus, ja to attaisno pārmaiņas
apstākļos.
(68)
Dalībvalstīm kompensācijas summa būtu jānosaka tādā
apmērā, lai varētu pienācīgi atlīdzināt papildu izmaksas, kas tālākajos reģionos
rodas īpašo nelabvēlīgo apstākļu dēļ un ko galvenokārt veido izmaksas par
produktu transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu. Lai nepieļautu pārmērīgu
kompensāciju, summai vajadzētu būt proporcionālai papildu izmaksām, kas tiek
kompensētas ar atbalstu, un tā nekādā ziņā nedrīkstētu pārsniegt 100 % no
izmaksām par transportēšanu uz Eiropas kontinentālo daļu un citām saistītām
izmaksām. Šajā nolūkā būtu jāņem vērā arī citi valsts intervences veidi, kas
ietekmē papildu izmaksu apjomu.
(69)
Ir ārkārtīgi svarīgi, ka dalībvalstis un operatori
ir aprīkoti tā, lai kontroli varētu veikt saskaņā ar augstiem standartiem un
tādējādi panāktu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem,
vienlaikus nodrošinot ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu; tādēļ EJZF
būtu jāatbalsta dalībvalstis un operatori, kuri ievēro Padomes Regulu (EK)
Nr. 1224/2009. Veidojot noteikumu ievērošanas kultūru, šim atbalstam būtu
jāveicina ilgtspējīga izaugsme.
(70)
Atbalstu, kas saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 861/2006 dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar
Savienības kontroles sistēmas ieviešanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF,
ievērojot viena fonda koncepciju.
(71)
Saskaņā ar Savienības kontroles un noteikumu
izpildes politikas mērķiem šķiet lietderīgi, ka zvejas kontrolei tiek atvēlēts
noteikts laika minimums, kurā izmanto patruļas kuģus, lidmašīnas un
helikopterus un kas būtu jānosaka precīzi, lai nodrošinātu pamatu EJZF atbalsta
piešķiršanai.
(72)
Ņemot vērā to, cik svarīga ir dalībvalstu sadarbība
kontroles jomā, EJZF būtu jāsniedz atbalsts šim nolūkam.
(73)
Būtu jāparedz noteikumi par atbalstu
zivsaimniecības datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai, kā noteikts
Savienības daudzgadu programmā, jo īpaši par atbalstu valstu programmām un
zinātniskai analīzei un KZP īstenošanai vajadzīgo datu pārvaldībai un
izmantošanai. Atbalstu, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006
dalībvalstīm piešķirts izdevumiem, kuri radušies saistībā ar zivsaimniecības
datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot
viena fonda koncepciju.
(74)
Saistībā ar datu vākšanu vienā un tajā pašā jūras
baseinā ir jāatbalsta arī sadarbība starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā,
ar trešām valstīm, kā arī ar attiecīgajām starptautiskajām zinātniskajām
organizācijām.
(75)
Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “Integrēta Eiropas
Savienības jūrniecības politika”[15]
IJP mērķis ir atbalstīt jūru un okeānu ilgtspējīgu izmantošanu un veidot
koordinētu, saskanīgu un pārredzamu lēmumu pieņemšanu saistībā ar politikas
jomām, kas ietekmē okeānus, jūras, salas, piekrastes un tālākos reģionus un
jūrlietu nozares.
(76)
Kā norādīts Padomes, Eiropas Parlamenta un Reģionu
komitejas dokumentos[16],
Eiropas Savienības integrētās jūrlietu politikas īstenošanai un turpmākai
izstrādei ir vajadzīgs pastāvīgs finansējums.
(77)
EJZF būtu jāpalīdz veicināt integrētu jūrlietu
pārvaldību visos līmeņos, jo īpaši apmaiņu ar labākās prakses piemēriem un
jūras baseinu stratēģiju turpmāku izstrādi un īstenošanu. Šo stratēģiju mērķis
ir izveidot integrētu sistēmu, lai risinātu kopīgus uzdevumus Eiropas jūras
baseinos, un stiprināt sadarbību starp ieinteresētajām personām, lai maksimāli
izmantotu Savienības finanšu instrumentus un fondus un veicinātu Savienības
ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju.
(78)
EJZF būtu jāatbalsta arī instrumentu turpmāka
izstrāde, lai radītu sinerģiju starp dažādām iniciatīvām, kas uzsāktas dažādās
nozarēs un ietekmē jūras, okeānus un piekrastes. Tas attiecas arī uz integrēto
jūras uzraudzību, kuras mērķis ir uzlabot izpratni par stāvokli jūrā,
nodrošinot pastiprinātu un drošu informācijas apmaiņu starp nozarēm. Tomēr
darbības, kas saistītas ar jūras uzraudzību un uz kurām attiecas Līguma par
Eiropas Savienības darbību V sadaļa, nebūtu jāfinansē no EJZF.
(79)
Minēto nozaru uzturētu informācijas sistēmu
savstarpējai savienošanai var būt nepieciešama pašu nozaru finansēšanas
mehānismu mobilizēšana saskaņotā veidā un atbilstīgi Līguma noteikumiem. Jūras
telpiskā plānošana un integrēta piekrastes zonas pārvaldība ir būtiski svarīgas
jūras apgabalu un piekrastes reģionu ilgtspējīgai attīstībai un palīdz sasniegt
uz ekosistēmu balstītas pārvaldības mērķus un attīstīt zemes–jūras saiknes. Šie
instrumenti ir svarīgi arī piekrastes, jūru un okeānu dažādo izmantojumu
pārvaldībai, lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu
pārrobežu ieguldījumus, savukārt Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanā
tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ietekmē
jūras vidi. Turklāt ir nepieciešams uzlabot zināšanas par jūras vidi un
stimulēt inovāciju, atvieglinot ar okeānu un jūru stāvokli saistītu datu
vākšanu, brīvu apmaiņu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu.
(80)
EJZF būtu jāatbalsta arī ilgtspējīga ekonomiskā
izaugsme, nodarbinātība, inovācija un konkurētspēja jūrlietu nozarēs un
piekrastes reģionos. Īpaši svarīgi ir apzināt regulatīvos šķēršļus un prasmju
trūkumu, kas traucē izaugsmi jaunās un perspektīvās jūrlietu nozarēs, kā arī
darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, kas
vajadzīgas, lai uzlabotu ar jūras vidi un jūrlietām saistītu lietojumu
uzņēmējdarbības potenciālu.
(81)
EJZF vajadzētu būtu papildinošam un saskanīgam ar
esošiem un turpmākiem finanšu instrumentiem, kurus Savienība un dalībvalstis
darījušas pieejamus valsts un reģionālā līmenī ar mērķi veicināt okeānu, jūru un
piekrastes aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu, sekmēt efektīvāku sadarbību
starp dalībvalstīm un to piekrastes, salu un tālākajiem reģioniem un ņemt vērā
valsts un vietēja mēroga projektu prioritātes un īstenošanas progresu. Šis
fonds būs saistīts ar citiem Savienības politikas virzieniem, kas var ietvert
jūrlietu dimensiju, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas
fondu un Eiropas Sociālo fondu, kā arī pētniecības programmu
“Apvārsnis 2020” un enerģētikas politiku.
(82)
Lai sasniegtu KZP mērķus globālā līmenī, Savienība
aktīvi piedalās starptautisko organizāciju darbā. Tāpēc ir svarīgi, lai
Savienība dotu ieguldījumu tādu organizāciju darbībās, kuras palīdz nodrošināt
zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu atklātā jūrā un trešo
valstu ūdeņos. Atbalstu, kas starptautiskām organizācijām piešķirts saskaņā ar
Regulu (EK) Nr. 861/2006, būtu jāturpina piešķirt no EJZF, ievērojot
viena fonda koncepciju.
(83)
Lai uzlabotu KZP pārvaldību un nodrošinātu
konsultatīvo padomju efektīvu darbību, ir svarīgi, lai konsultatīvajām padomēm
būtu nodrošināts pietiekams un pastāvīgs finansējums, kas ļautu tām efektīvi
pildīt savu padomdevēja pienākumu KZP. Atbalstu, kas reģionālajām
konsultatīvajām padomēm piešķirts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 861/2006,
būtu jāaizstāj ar atbalstu konsultatīvajām padomēm no EJZF, ievērojot viena
fonda koncepciju.
(84)
Lai atvieglotu darbības programmas īstenošanu un
veicinātu novatoriskas pieejas un praksi vienkāršai un pārredzamai īstenošanai,
EJZF tehniskās palīdzības veidā būtu jāsniedz sagatavošanas, administratīvais
un tehniskais atbalsts, kā arī atbalsts informācijas pasākumiem, tīklu
veidošanai, novērtējumiem, revīzijām, pētījumiem un pieredzes apmaiņai.
Tehniskajai palīdzībai būtu jāattiecas arī uz zivsaimniecības vietējo rīcības
grupu Eiropas tīkla veidošanu ar mērķi veidot spējas, izplatīt informāciju,
apmainīties ar pieredzi un atbalstīt sadarbību starp vietējām partnerībām.
(85)
Attiecībā uz visām darbībām, ko finansē saskaņā ar
šo regulu gan dalītā, gan tiešā pārvaldībā, ir jānodrošina Savienības
finansiālo interešu aizsardzība, pareizi piemērojot šo interešu aizsardzībai
paredzētos tiesību aktus, un jānodrošina tas, lai dalībvalstis un Komisija
veiktu piemērotas kontroles.
(86)
[Regula (ES) Nr. […], ar ko paredz
kopīgus noteikumus] un saskaņā ar to pieņemtie noteikumi būtu jāpiemēro šīs
regulas noteikumiem, uz ko attiecas dalītā pārvaldība. Konkrēti,
[Regulā (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus][17] ir paredzēti noteikumi, kas
saistīti ar Savienības fondu dalītu pārvaldību ar dalībvalstīm, pamatojoties uz
pareizas finanšu pārvaldības, pārredzamības un nediskriminācijas principiem, kā
arī noteikumi par akreditācijas struktūru darbību, budžeta principiem, proti,
noteikumi, kas jāievēro šīs regulas darbības jomā.
(87)
Tomēr, ņemot vērā EJZF specifiku, jo īpaši tā
lielumu, finansēto darbību veidus, ciešo saikni ar KZP un citus attiecīgos
faktorus, šajā regulā būtu jāparedz pielāgojumi, atkāpes vai papildinājumi
attiecībā uz dažiem kopīgiem noteikumiem, kas saistīti ar dalīto pārvaldību. Ja
tas paredzēts [Regulā (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus],
EJZF būtu jāpilnveido un jāpapildina minētie kopīgie noteikumi.
(88)
Apzinoties to, cik svarīgi ir nodrošināt jūras
bioloģisko resursu saglabāšanu un zivju krājumu aizsardzību, jo īpaši pret
nelikumīgu zveju, un ņemot vērā Zaļajā grāmatā par KZP reformu[18] izdarītos secinājumus,
operatoriem, kuri neievēro KZP noteikumus un īpaši apdraud attiecīgo krājumu
ilgtspējību, un tādējādi rada ievērojamus draudus dzīvo jūras bioloģisko
resursu ilgtspējīgai izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu
populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, un
operatoriem, kuri ir iesaistīti NNN zvejā, būtu jāliedz iespēja saņemt atbalstu
no EJZF. Nevienā posmā no darbību atlases līdz pat īstenošanai Savienības
finansējumu nedrīkstētu izmantot, lai vājinātu jūras bioloģisko resursu
saglabāšanu sabiedrības interesēs, kas iekļauta Regulas par KZP mērķos.
(89)
Dalībvalstīm būtu jāpieņem piemēroti pasākumi, lai
garantētu pārvaldības un kontroles sistēmu pareizu darbību. Lai to panāktu,
būtu jāieceļ vadošā iestāde, maksājumu aģentūra un sertifikācijas iestāde
katrai darbības programmai un būtu precīzi jānorāda to pienākumi. Šiem
pienākumiem būtu jāattiecas galvenokārt uz pareizu finanšu izpildi,
novērtēšanas organizēšanu, izdevumu apliecināšanu, revīziju un atbilstību
Savienības tiesību aktiem. Lai uzraudzītu palīdzību, būtu jāparedz Komisijas un
attiecīgo valsts iestāžu regulāras sanāksmes. Jo īpaši attiecībā uz pārvaldību
un kontroli ir jānosaka kārtība, kādā dalībvalstis sniedz apliecinājumu, ka
sistēmas ir ieviestas un darbojas apmierinoši.
(90)
Visā izdevumu ciklā Eiropas Savienības finansiālās
intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu
novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi
izlietoto līdzekļu atgūšanu un, attiecīgā gadījumā, soda naudas.
(91)
Summām, ko dalībvalstis atguvušas pēc pārkāpumiem,
būtu jāpaliek pieejamām attiecīgo dalībvalstu darbības programmām. Būtu
jāizstrādā dalībvalstu finansiālās atbildības sistēma, ko piemēro, ja pārkāpumu
rezultātā zaudētās summas netiek pilnībā atgūtas, un būtu jādod Komisijai
iespēja aizsargāt Savienības budžeta intereses, no attiecīgās dalībvalsts
iekasējot summas, kas zaudētas pārkāpumu dēļ un nav atgūtas saprātīgos
termiņos.
(92)
Labu darba partnerattiecību un Savienības
palīdzības pareizas popularizēšanas interesēs būtu jāparedz, ka par to tiek
sniegta iespējami plašāka informācija un nodrošināta tās publicitāte. Iestādēm,
kuras atbild par palīdzības pārvaldību, būtu jāatbild par šo aspektu un par
Komisijas informētību par veiktajiem pasākumiem.
(93)
Lai nodrošinātu regulāru naudas plūsmu, būtu
jāvienkāršo noteikumi un procedūras, kas reglamentē saistības un maksājumus.
Iepriekšējam finansējumam 4 % apmērā no EJZF ieguldījuma būtu jāpalīdz
paātrināt darbības programmas īstenošanu.
(94)
Lai nodrošinātu Savienības resursu pareizu
pārvaldību, būtu jāuzlabo izdevumu prognozēšana un izpilde. Šajā nolūkā
dalībvalstīm būtu regulāri jānosūta Komisijai savas prognozes par Savienības
resursu izmantošanu, un ikvienam finansiālās izpildes kavējumam būtu jākalpo
par iemeslu avansa atmaksāšanai un automātiskai saistību atcelšanai.
(95)
Lai pievērstos KZP īpašajām vajadzībām, kas minētas
[Regulas par KZP] 50. un 51. pantā, un veicinātu KZP noteikumu ievērošanu,
būtu jāparedz papildu noteikumi līdztekus noteikumiem par maksājumu termiņa
pārtraukšanu, kas izklāstīti [Regulā (ES) Nr. […], ar ko paredz
kopīgus noteikumus]. Ja dalībvalsts vai operators nav izpildījis KZP paredzētos
pienākumus vai ja Komisijai ir pierādījumi, kas liecina par šādu neizpildi,
Komisijai vajadzētu būtu tiesībām piesardzības nolūkos pārtraukt maksājumus.
(96)
Lai nepieļautu acīmredzamu risku, ka tiek segti
neattiecināmi izdevumi, papildus pārtraukšanas iespējai Komisijai vajadzētu būt
tiesībām apturēt maksājumus, kas saistīti ar KZP noteikumu neievērošanu, kā
prasīts [Regulas par KZP] 50. un 51. pantā.
(97)
Lai izveidotu finansiālu saikni starp akreditētajām
maksājumu aģentūrām un Savienības budžetu, Komisijai katru gadu būtu jāveic šo
maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošana. Lēmumam par grāmatojumu
noskaidrošanu būtu jāattiecas uz grāmatojumu pilnīgumu, pareizību un ticamību,
bet ne uz izdevumu atbilstību Savienības tiesību aktiem.
(98)
Darbības programma būtu jāuzrauga un jānovērtē, lai
uzlabotu tās kvalitāti un pierādītu tās panākumus. Komisijai būtu jāizveido
kopīgas uzraudzības un novērtēšanas sistēma, kas cita starpā nodrošina to, ka
attiecīgie dati ir pieejami laikus. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsagatavo rādītāju
saraksts un jānovērtē EJZF politikas ietekme saistībā ar konkrētiem mērķiem.
(99)
Atbildība par programmas uzraudzību būtu jādala
starp vadošo iestādi un uzraudzības komiteju, kas izveidota šim nolūkam. Tādēļ
būtu jānorāda attiecīgie pienākumi. Veicot programmas uzraudzību, būtu
jāsagatavo gada īstenošanas ziņojums, kas jānosūta Komisijai.
(100)
Lai uzlabotu ar finansējuma iespējām un projektu
atbalsta saņēmējiem saistītās informācijas pieejamību un pārredzamību, katrā
dalībvalstī būtu jādara pieejama viena tīmekļa vietne vai tīmekļa portāls, kurā
sniegta informācija par darbības programmu, arī saraksti ar darbībām, kas
atbalstītas saskaņā ar katru darbības programmu. Ar šo informāciju plašai
sabiedrībai un jo īpaši Savienības nodokļu maksātājiem būtu jārada saprātīgs,
reāls un konkrēts priekšstats par to, kā tiek tērēts Savienības finansējums
EJZF satvarā. Papildus šim mērķim attiecīgo datu publiskošanai būtu jākalpo arī
kā vēl vienai iespējai popularizēt Savienības finansējuma izmantošanu. Tomēr
pilnībā ievērojot datu aizsardzības pamattiesības un Tiesas spriedumu Schecke
apvienotajās lietās[19],
nevajadzētu pieprasīt fizisku personu vārdu publiskošanu.
(101)
Lai papildinātu un grozītu konkrētus nebūtiskus šīs
regulas elementus, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai
pilnvaras pieņemt aktus par rīcības kodeksu, kā identificējami KZP noteikumu
neievērošanas gadījumi, kuru dēļ pieteikumu varētu atzīt par nepieņemamu, un
par pieteikumu iesniegšanas termiņiem, lai nodrošinātu ex ante
nosacījumu izpildi samērīgā veidā, par to, kā nosakāmi attiecināmie ieguldījumi
kuģos, lai nepieļautu ieguldījumus, kuru rezultātā tiktu palielināta kuģa
zvejas kapacitāte, par neto ieņēmumu aprēķināšanas metodi ekoinovāciju
gadījumos, par attiecināmo darbību un izmaksu noteikšanu saistībā ar
aizsargājamo jūras teritoriju aizsardzību un atjaunošanu, par attiecināmo
izmaksu noteikšanu ieguldījumiem akvakultūrā aiz piekrastes zonas un
akvakultūrā nepārtikas vajadzībām, par vietējās attīstības stratēģiju rīcības
plāna satura noteikšanu, par attiecināmo izmaksu noteikšanu vietējās attīstības
stratēģiju sagatavošanas atbalstam, par attiecināmo izmaksu noteikšanu saistībā
ar vietējās attīstības stratēģiju kārtējām izmaksām un aktivizēšanas izmaksām,
par maksājumu aģentūru pienākumiem, par sertifikācijas iestāžu uzdevumu
noteikšanu, par adekvātas revīzijas izsekojamības procedūru noteikšanu, par
precīziem dalībvalstu pienākumiem nepamatotu maksājumu atgūšanas gadījumā, par
precīziem dalībvalstu pienākumiem KZP noteikumu neievērošanas gadījumos, kuru
rezultātā var tikt apturēti maksājumi, par kritēriju un metodikas noteikšanu,
kas piemērojama vienotas likmes vai ekstrapolētu finansiālo korekciju gadījumā,
par sarakstu ar attiecīgiem KZP noteikumu neievērošanas gadījumiem, kuru
rezultātā var piemērot finansiālas korekcijas, un par uzraudzības un
novērtēšanas sistēmas saturu un struktūru.
(102)
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos
aktus, būtu jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un
pienācīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(103)
Būtu jāpilnvaro Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņemt lēmumus par piešķirto līdzekļu ikgadējo sadalījumu, lēmumus, ar kuriem
apstiprina darbības programmas un to grozījumus, lēmumus par Savienības
prioritātēm kontroles un noteikumu izpildes politikā, lēmumus, ar kuriem
apstiprina datu vākšanas gada darba plānus, lēmumus, ar kuriem apstiprina
pierādījumus par KZP noteikumu neievērošanu, kuras rezultātā tiek potenciāli
pārtraukts maksājuma termiņš, lēmumus par KZP noteikumu neievērošanu, kuras rezultātā
tiek potenciāli apturēti maksājumi, lēmumus, ar kuriem aptur maksājumus un
atceļ maksājumu apturēšanu, lēmumus par finansiālām korekcijām un lēmumus par
grāmatojumu noskaidrošanu.
(104)
Lai nodrošinātu vienādus apstākļus šīs regulas
īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar
darbības programmas formu, ar darbības programmas pieņemšanas procedūrām, ar
procedūrām, kas attiecas uz datu vākšanas gada darba plāna pieņemšanu, ar
I pielikumā minēto atbalsta intensitātes procentu punktu konkrētiem
piemērojumiem, ar termiņu, kādā jāiesūta starpposma izdevumu deklarācija, ar
noteikumiem par maksājumu aģentūru pienākumu pārvaldības un kontroles jomā, ar
konkrētiem sertifikācijas iestāžu uzdevumiem, ar noteikumiem par efektīvu pārvaldību
un kontroli, ar noteikumiem, kā nosakāmi apturamie maksājumi, ar procedūrām
maksājuma termiņa pārtraukšanai vai maksājumu apturēšanai, ar kārtību, kādā
Komisija veic papildu kontroles uz vietas, ar gada īstenošanas ziņojumu formu,
ar elementiem, kas jāiekļauj ex ante un ex post
novērtējumos, un ar publicitātes pasākumu tehnisko elementu izstrādi. Minētās
pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko
nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[20].
(105)
Ņemot vērā to noteikumu procedurālo raksturu, kas
Komisijai jāpieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 24. pantu,
98. pantu, 120. pantu un 143. pantu, minēto aktu pieņemšanai
būtu jāpiemēro konsultāciju procedūra.
(106)
Lai atvieglotu pāreju no sistēmas, kas izveidota ar
Regulu (EK) Nr. 1198/2006, uz sistēmu, kas izveidota ar šo regulu,
saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
tiesību aktus, ar kuriem nosaka pārejas noteikumus.
(107)
Jaunā atbalsta shēma, kas izveidota ar šo regulu,
aizstāj atbalsta shēmu, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1198/2006,
Regulu (EK) Nr. 861/2006, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko
izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes
atbalstam, Regulas (EK) Nr. 1290/2005 noteikumiem par Garantiju
fondu, Regulu (EK) Nr. 791/2007 un Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 103. pantu. Tāpēc minētās regulas un noteikumi būtu
jāatceļ no 2014. gada 1. janvāra,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
MĒRĶI
I NODAĻA
Darbības joma un definīcijas
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu nosaka Savienības finanšu
pasākumus, lai īstenotu:
a)           kopējo zivsaimniecību politiku
(KZP);
b)           attiecīgos pasākumus jūras tiesību
jomā;
c)           zivsaimniecības reģionu un zvejas
iekšējos ūdeņos ilgtspējīgu attīstību
d)           un integrēto jūrlietu politiku
(IJP).
2. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Šo regulu piemēro darbībām, kuras veic
Savienības teritorijā, ja vien šajā regulā nav skaidri noteikts citādi.
3. pants
Definīcijas
1.           Neskarot 2. punktu, šajā
regulā piemēro definīcijas, kas minētas [Regulas par kopējo zivsaimniecības
politiku][21]
5. pantā, [Regulas par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo
organizāciju] 5. pantā, Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009
4. pantā un [Regulas, ar ko paredz kopīgus noteikumus][22] 2. pantā.
2.           Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
(1)
“vienota informācijas apmaiņas vide” (CISE)
ir sistēmu tīkls ar decentralizētu struktūru, kas izstrādāta informācijas
apmaiņai starp lietotājiem no dažādām nozarēm, lai uzlabotu izpratni par
stāvokli saistībā ar jūrā veiktām darbībām;
(2)
“starpnozaru darbības” ir iniciatīvas, no kurām
savstarpēju labumu gūst dažādas nozares un/vai nozaru politikas virzieni, kā
norādīts Līgumā par Eiropas Savienības darbību, un kuras nevar veikt,
izmantojot tikai tos pasākumus, kas iekļauti attiecīgajā politikas jomā;
(3)
“elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēma”
(ERS) ir datu elektroniskas reģistrēšanas un ziņošanas sistēma, kas
minēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 15., 24. un 63. pantā;
(4)
“Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkls” ir tīkls,
kas apvieno valstu jūras novērojumu un datu programmas, izveidojot kopīgu un
pieejamu Eiropas resursu;
(5)
“zivsaimniecības reģions” ir apgabals, kurā ir
jūras vai ezera krasts, dīķi vai upes estuārs un ievērojams zvejniecībā vai
akvakultūrā nodarbināto īpatsvars, un kuru par tādu atzinusi attiecīgā
dalībvalsts;
(6)
“zvejnieks” ir ikviena persona, kura uz
ekspluatācijā esoša zvejas kuģa nodarbojas ar profesionālo zveju, ko par tādu
atzinusi attiecīgā dalībvalsts, vai kura bez kuģa ir iesaistījusies jūras
organismu profesionālā ieguvē, ko par tādu atzinusi attiecīgā dalībvalsts;
(7)
“integrēta jūrlietu politika” (IJP) ir Savienības
politika, kuras mērķis ir sekmēt koordinētu un saskanīgu lēmumu pieņemšanu, lai
panāktu pēc iespējas ilgtspējīgāku attīstību, ekonomisko izaugsmi un sociālo
kohēziju dalībvalstīs un, konkrēti, Savienības piekrastes, salu un tālākajos
reģionos, kā arī jūrlietu nozarēs, īstenojot saskanīgu politiku ar jūrlietām
saistītās jomās un attiecīgu starptautisko sadarbību;
(8)
“integrēta jūras uzraudzība” ir ES iniciatīva,
kuras mērķis ir uzlabot Eiropas jūru uzraudzības darbību efektivitāti un
lietderīgumu ar starpnozaru un pārrobežu informācijas apmaiņu un sadarbību;
(9)
“pārkāpums” ir pārkāpums saskaņā ar definīciju
Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta
2. punktā;
(10)
“zveja iekšējos ūdeņos” ir zveja, ko komerciālos
nolūkos veic ar kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos, vai citām ierīcēm,
ko izmanto zemledus zvejai;
(11)
“integrēta piekrastes zonas pārvaldība” ir
stratēģijas un pasākumi, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes
2002. gada 30. maija Ieteikumā 2002/413/EK par integrētās
piekrastes zonas pārvaldības īstenošanu Eiropā[23];
(12)
“integrēta jūrlietu pārvaldība” ir visu to ES
nozaru politikas koordinēta pārvaldība, kas skar okeānus, jūras un piekrastes
reģionus;
(13)
“jūras vides reģioni” ir Padomes
Lēmuma 2004/585/EK I pielikumā norādītie ģeogrāfiskie apgabali un
reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju noteiktie apgabali;
(14)
“jūras telpiskā plānošana” ir process, kurā
publiskā sektora iestādes analizē un sadala cilvēka darbību telpā un laikā
jūras teritorijās, lai sasniegtu ekoloģiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus;
(15)
“pasākums” ir darbību kopums;
(16)
“publiskie izdevumi” ir jebkurš ieguldījums darbību
finansēšanā no dalībvalsts budžeta vai no reģionālo vai vietējo iestāžu
budžeta, vai no Eiropas Savienības budžeta un visi līdzīgie izdevumi. Jebkuru
ieguldījumu darbību finansēšanā, ko piešķir no publisko tiesību subjektu
budžeta vai no vienas vai vairāku reģionālo vai vietējo iestāžu vai publisko
tiesību subjektu apvienību budžeta, rīkojoties saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2004. marta 31. marta Direktīvu 2004/18/EK par to, kā
koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts
līgumu piešķiršanas procedūras[24],
uzskata par publiskā sektora ieguldījumu;
(17)
“jūras baseina stratēģija” ir strukturēta
sadarbības sistēma, ko attiecībā uz noteiktu ģeogrāfisku apgabalu ir
izstrādājušas Eiropas iestādes, dalībvalstis, to reģioni un, attiecīgā
gadījumā, trešās valstis, kurām ir kopīgs jūras baseins; stratēģijā ņem vērā
jūras baseina ģeogrāfisko, klimatisko, ekonomisko un politisko specifiku;
(18)
“mazapjoma piekrastes zveja” ir zveja, ko veic
zvejas kuģi, kuru lielākais garums ir mazāks par 12 metriem un kuri
neizmanto velkamus zvejas rīkus, kas uzskaitīti 3. tabulā I pielikumā
Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulā (EK) Nr. 26/2004[25] par Savienības zvejas kuģu
reģistru;
(19)
“kuģi, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos,” ir
kuģi, kas nodarbojas ar komerciālo zveju iekšējos ūdeņos un nav iekļauti
Savienības zvejas flotes reģistrā.
II SADAĻA
VISPĀRĒJĀ SISTĒMA
I NODAĻA
Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda izveide un mērķi
4. pants
Izveide
Ar šo izveido Eiropas Jūrlietu un
zivsaimniecības fondu (EJZF).
5. pants
Mērķi
EJZF palīdz sasniegt šādus mērķus:
(a)
veicināt ilgtspējīgu un konkurētspējīgu zvejniecību
un akvakultūru;
(b)
sekmēt Savienības integrētās jūrlietu politikas
izstrādi un īstenošanu tādā veidā, kas papildina kohēzijas politiku un kopējo
zivsaimniecības politiku;
(c)
veicināt zivsaimniecības reģionu līdzsvarotu un
iekļaujošu teritoriālo attīstību;
(d)
sekmēt KZP īstenošanu.
6. pants
Savienības prioritātes
EJZF mērķu sasniegšana palīdz īstenot gudras,
ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju “Eiropa 2020”. To
sasniedz, īstenojot sešas turpmāk minētās Savienības prioritātes, kas
iestrādātas vienotā stratēģiskā satvara (turpmāk “VSS”) attiecīgajos
tematiskajos mērķos.
(1)          Nodarbinātības un teritoriālās
kohēzijas palielināšana, pievēršot uzmanību šādiem mērķiem:
(a)
ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas,
darbvietu radīšanas un darbaspēka mobilitātes veicināšana piekrastes un
iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejas un akvakultūras;
(b)
dažādošana, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām
pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm, un jūras ekonomikas izaugsme,
tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšana.
(2)          Novatoriskas, konkurētspējīgas un uz
zināšanām balstītas zvejniecības sekmēšana, pievēršot uzmanību šādām jomām:
(a)
atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un
zināšanu pārneses stiprināšanai;
(b)
zvejniecību, jo īpaši mazapjoma piekrastes flotes,
konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un drošības un darba apstākļu
uzlabošana;
(c)
jaunu profesionālo prasmju attīstība un
mūžizglītība;
(d)
zvejas produktu tirgus organizācijas uzlabošana.
(3)          Novatoriskas, konkurētspējīgas un uz
zināšanām balstītas akvakultūras sekmēšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām
jomām:
(a)
atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un
zināšanu pārneses stiprināšanai;
(b)
akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas
un dzīvotspējas palielināšana;
(c)
jaunu profesionālo prasmju attīstība un
mūžizglītība;
(d)
akvakultūras produktu tirgus organizācijas
uzlabošana.
(4)          Ilgtspējīgas un resursefektīvas
zvejniecības veicināšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:
(a)
zvejniecību ietekmes uz jūras vidi mazināšana;
(b)
jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu, arī
to nodrošināto pakalpojumu, aizsardzība un atjaunošana.
(5)          Ilgtspējīgas un resursefektīvas
akvakultūras veicināšana, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:
(a)
ar akvakultūru saistītu ekosistēmu stiprināšana un
resursefektīvas akvakultūras veicināšana;
(b)
tādas akvakultūras veicināšana, kurā tiek
nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis, un dzīvnieku veselības un labturības
un sabiedrības veselības un drošības veicināšana.
(6)          KZP īstenošanas sekmēšana,
nodrošinot:
(a)
zinātniskas informācijas sniegšanu un datu vākšanu;
(b)
atbalstu kontrolei un noteikumu izpildei, iestāžu
spēju palielināšanai un efektīvai valsts pārvaldei.
II NODAĻA
Dalīta un tieša pārvaldība
7. pants
Dalīta un tieša pārvaldība
1.           Pasākumus, uz kuriem attiecas
V sadaļa, un tehnisko palīdzību, kas paredzēta 92. pantā, finansē no
EJZF saskaņā ar dalībvalstu un Savienības dalītas pārvaldības principu un
saskaņā ar kopīgajiem noteikumiem, kas paredzēti [Regulā (ES)
Nr. [...], ar ko paredz kopīgus noteikumus][26].
2.           Pasākumus, uz kuriem attiecas
VI sadaļa, izņemot tehnisko palīdzību, kas paredzēta 92. pantā,
finansē no EJZF saskaņā ar tiešas pārvaldības principu.
III NODAĻA
Dalītā pārvaldībā īstenotas palīdzības vispārējie principi
8. pants
Valsts atbalsts
1.           Neskarot
šā panta 2. punktu, atbalstam, ko dalībvalstis piešķir zvejniecības un
akvakultūras uzņēmumiem, piemēro Līguma 107., 108. un 109. pantu.
2.           Tomēr
Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, ko dalībvalstis
veic saskaņā ar šo regulu un kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā.
3.           Valsts
noteikumus, ar kuriem nosaka publisko finansējumu, pārsniedzot šīs regulas
2. punktā paredzētos noteikumus par finansiālajiem ieguldījumiem, izvērtē
kopumā, pamatojoties uz 1. punktu.
9. pants
Partnerība
Atkāpjoties no [Regulas (ES) Nr. […], ar
ko paredz kopīgus noteikumus] 5. panta 4. punkta, Komisija vismaz
divas reizes plānošanas periodā apspriežas par EJZF atbalsta īstenošanu ar
organizācijām, kas pārstāv partnerus Savienības līmenī.
10. pants
Koordinācija
Papildus principiem, kas izklāstīti
[Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 4. pantā,
Komisija un dalībvalstis nodrošina koordināciju un papildināmību attiecībā uz
atbalstu no EJZF un no citām Savienības politikas jomām un finanšu
instrumentiem, ieskaitot Regulu (ES) Nr. [par vides un klimata
pasākumu programmas (LIFE pamatprogrammas) izveidi][27], un Savienības ārējām
darbībām. EJZF un LIFE pamatprogrammas sniegtās palīdzības koordināciju
panāk, jo īpaši veicinot tādu pasākumu finansēšanu, kas papildina saskaņā ar LIFE
pamatprogrammu finansētus integrētus projektus, kā arī sekmējot tādu
risinājumu, metožu un pieeju izmantošanu, kas apstiprinātas LIFE
pamatprogrammā.
11. pants
Ex ante
nosacījumi
EJZF piemēro šīs regulas III pielikuma
izklāstītos ex ante nosacījumus.
IV NODAĻA
Pieteikumu pieņemamība un neattiecināmas darbības
12. pants
Pieteikumu pieņemamība
1.           Noteiktu laikposmu EJZF
atbalsta saņemšanai nepieņem pieteikumus, ko iesnieguši šādi operatori:
(a)
operatori, kuri izdarījuši smagu pārkāpumu saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1005/2008 42. pantu vai Regulas (EK)
Nr. 1224/2009 90. panta 1. punktu;
(b)
operatori, kas iesaistīti Savienības NNN kuģu
sarakstā minētu zvejas kuģu darbībā, pārvaldībā vai ir to īpašumtiesību
turētāji, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1005/2008 40. panta
3. punktā;
(c)
operatori, kuri pieļāvuši citus KZP noteikumu
neievērošanas gadījumus, kas nopietni apdraud attiecīgo krājumu ilgtspējību.
2.           Noteiktu laikposmu atbalsta
saņemšanai nepieņem pieteikumus, ko iesnieguši operatori, kuri izdarījuši EZF
vai EJZF noteikumu pārkāpumu.
3.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģēto aktu:
(a)
ar kuru nosaka 1. un 2. punktā minēto laikposmu,
kam jābūt samērīgam ar izdarītā pārkāpuma vai noteikumu neievērošanas smagumu
vai atkārtotu izdarīšanu;
(b)
par attiecīgajiem 1. punktā minētā laikposma
sākuma vai beigu datumiem;
(c)
ar ko nosaka citus 1. punkta c) punktā
minētos noteikumu neievērošanas gadījumus, kas nopietni apdraud attiecīgo
krājumu ilgtspējību.
4.           Dalībvalstis pieprasa
operatoriem, kuri iesniedz pieteikumu EJZF, iesniegt vadošajai iestādei
parakstītu apliecinājumu, ar ko apstiprina, ka viņi ievēro 1. punktā
norādītos kritērijus un nav izdarījuši EZF vai EJZF noteikumu pārkāpumu, kā
minēts 2. punktā. Pirms darbības apstiprināšanas dalībvalstis pārliecinās
par apliecinājuma patiesumu.
5.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu par deleģēšanu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem
izveido sistēmu ar noteikumu neievērošanu saistītas informācijas apmaiņai starp
dalībvalstīm.
13. pants
Neattiecināmas darbības
Darbības, par kurām nevar pretendēt uz EJZF
atbalstu, ir:
(a)
darbības, kas palielina kuģa zvejas kapacitāti;
(b)
jaunu zvejas kuģu būve, zvejas kuģu ekspluatācijas
pārtraukšana vai importēšana;
(c)
zvejas darbību pagaidu pārtraukšana;
(d)
izpētes zveja;
(e)
uzņēmuma īpašumtiesību nodošana;
(f)
tieša krājumu atjaunošana, izņemot gadījumus, kad
tas ar Savienības tiesību aktu ir skaidri noteikts kā saglabāšanas pasākums vai
tiek veikta krājumu eksperimentāla atjaunošana.
III SADAĻA
FINANŠU SHĒMA
14. pants
Budžeta izpilde
1.           Savienības
budžetu, kas piešķirts EJZF V sadaļā minētiem pasākumiem, izpilda saskaņā
ar dalītas pārvaldības principu atbilstīgi [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz
kopīgus noteikumus] 4. pantam.
2.           Savienības
budžetu, kas piešķirts EJZF VI sadaļā minētiem pasākumiem, tieši izpilda
Komisija atbilstīgi [jaunās finanšu regulas] 55. panta 1. punkta
a) apakšpunktam.
3.           Budžeta
saistības, uz kurām attiecas tieša pārvaldība, Komisija pilnībā vai daļēji
atceļ saskaņā ar [jauno finanšu regulu] un saskaņā ar šīs regulas
147. pantu.
4.           Piemēro
pareizas finanšu pārvaldības principu saskaņā ar [jaunās finanšu regulas] 27.
un 50. pantu.
15. pants
Budžeta līdzekļi dalītā
pārvaldībā
1.           Līdzekļi,
kas 2014.–2020. gada periodā ir pieejami EJZF saistībām dalītā pārvaldībā,
ir EUR 5 520 000 000 faktiskajās cenās saskaņā ar
II pielikumā norādīto sadalījumu pa gadiem.
2.           No
1. punktā minētajiem līdzekļiem EUR 4 535 000 000
piešķir zvejniecības, akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai
attīstībai saskaņā ar V sadaļas I, II un III nodaļu.
3.           No
1. punktā minētajiem līdzekļiem EUR 477 000 000 piešķir
78. pantā minētajiem kontroles un noteikumu izpildes pasākumiem.
4.           No
1. punktā minētajiem līdzekļiem EUR 358 000 000 piešķir
79. pantā minētajiem datu vākšanas pasākumiem.
5.           Līdzekļi,
kas saskaņā ar V sadaļas V nodaļu piešķirti tālākajiem reģioniem
paredzētām kompensācijām, gadā nepārsniedz:
–
EUR 4 300 000 Azoru salām un
Madeirai,
–
EUR 5 800 000 Kanāriju salām,
–
EUR 4 900 000 Francijas Gviānai un
Reinjonai.
6.           No
1. punktā minētajiem līdzekļiem EUR 45 000 000 piešķir
72. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam 2014.–2018. gada periodā.
16. pants
Budžeta līdzekļi tiešā pārvaldībā
Summu EUR 1 047 000 000
apmērā no EJZF piešķir pasākumiem tiešā pārvaldībā, kas norādīti
VI sadaļas I un II nodaļā. Šajā summā ietilpst tehniskā palīdzība, ko
sniedz saskaņā ar 91. pantu.
17. pants
Finanšu sadalījums dalītai
pārvaldībai
1.           Dalībvalstu
saistībām 2014.–2020. gada periodā pieejamie līdzekļi, kas minēti
15. panta 2.−6. punktā un norādīti II pielikuma tabulā, ir
noteikti, pamatojoties uz šādiem objektīviem kritērijiem:
(a)
attiecībā uz V sadaļu:
i)        zvejniecībā un akvakultūrā nodarbināto
īpatsvars,
ii)       zvejniecības un akvakultūras
produkcijas apjoms un
iii)      mazapjoma piekrastes zvejas flotes daļa
zvejas flotē;
(b)
attiecībā uz 78. pantu un 79. pantu:
i)        attiecīgās dalībvalsts kontroles
uzdevumu apjoms, kuru aptuveni nosaka, pamatojoties uz valsts zvejas flotes
lielumu, izkrāvumu apjomu un no trešām valstīm importēto produktu vērtību,
ii)       pieejamie kontroles resursi
salīdzinājumā ar dalībvalsts kontroles uzdevumu apjomu, turklāt pieejamos
līdzekļus aptuveni nosaka, pamatojoties uz jūrā veiktu kontroļu vai izkrāvumu
inspekciju skaitu;
iii)      attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas
uzdevumu apjoms, kuru aptuveni nosaka, pamatojoties uz valsts zvejas flotes
lielumu, izkrāvumu apjomu, jūrā veikta zinātniskā monitoringa pasākumu daudzumu
un to uzskaišu skaitu, kurās piedalās attiecīgā dalībvalsts, un
iv)      pieejamie datu vākšanas resursi
salīdzinājumā ar attiecīgās dalībvalsts datu vākšanas uzdevumu apjomu, turklāt
pieejamos līdzekļus aptuveni nosaka, pamatojoties uz jūrā nodarbināto
novērotāju skaitu un to cilvēkresursu un tehnisko līdzekļu apjomu, kas
vajadzīgs, lai īstenotu valsts paraugu ņemšanas programmu datu vākšanas
vajadzībām;
(c)
attiecībā uz visiem pasākumiem — vēsturiskie
piešķīrumi saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 un
vēsturiskais līdzekļu izmantojums saskaņā ar Padomes Regulu (EK)
Nr. 861/2006.
2.           Komisija
ar īstenošanas aktu pieņem lēmumu, kurā nosaka kopējo resursu sadalījumu pa
gadiem un dalībvalstīm.
IV SADAĻA
PLĀNOŠANA
I NODAĻA
Dalītā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana
18. pants
Darbības programmu
sagatavošana
1.           Katra
dalībvalsts izstrādā vienotu darbības programmu, lai īstenotu Savienības
prioritātes, kuras paredzēts līdzfinansēt no EJZF.
2.           Dalībvalsts
izstrādā darbības programmu ciešā sadarbībā ar partneriem, kas minēti
[Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus]
5. pantā. Apspriešanos ar partneriem par programmas sagatavošanas
dokumentiem organizē tā, lai partneri tos varētu pārbaudīt.
3.           Attiecībā
uz 20. panta 1. punkta n) apakšpunktā minēto darbības programmu
iedaļu Komisija vēlākais līdz 2013. gada 31. maijam ar īstenošanas
aktu nosaka Savienības prioritātes noteikumu izpildes un kontroles politikā.
4.           Darbības
programmas iedaļu, kas minēta 20. panta 1. punkta o) apakšpunktā
un attiecas uz daļu no [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku]
37. panta 5. punktā minētās daudzgadu programmas 2014. gadam,
nosūta vēlākais līdz 2013. gada 31. oktobrim.
19. pants
Darbības programmas
pamatprincipi
Sagatavojot darbības programmu, dalībvalsts
ņem vērā šādus pamatprincipus:
(a)
attiecībā uz katru Savienības prioritāti ir
iekļautas piemērotas pasākumu kombinācijas, kas loģiski izriet no ex ante
novērtējuma un stipro un vājo pušu, iespēju un draudu (turpmāk “SVID”)
analīzes;
(b)
programmā ir integrēta atbilstoša pieeja attiecībā
uz inovāciju un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos tām;
(c)
ir paredzēta piemērota rīcība, lai vienkāršotu un
atvieglotu programmas īstenošanu;
(d)
attiecīgā gadījumā — šīs regulas 6. panta
3. un 5. punktā minēto EJZF izvirzīto Savienības prioritāšu īstenošanai
paredzēto pasākumu saderība ar valsts daudzgadu stratēģisko plānu par
akvakultūru, kas minēts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku]
43. pantā.
20. pants
Darbības programmas saturs
1.           Papildus
elementiem, kas minēti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus
noteikumus] 24. pantā, darbības programmā ir iekļauts:
(a)
ex ante
novērtējums, kas minēts [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus]
48. pantā;
(b)
situācijas SVID analīze un apzinātās vajadzības,
kam jāpievēršas ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas programma.
Analīzi strukturē atbilstoši Savienības
prioritātēm. Īpašas vajadzības saistībā ar klimata pārmaiņu seku mazināšanu un
pielāgošanos tām un inovācijas veicināšanu novērtē Savienības prioritāšu
griezumā, lai noteiktu piemērotu rīcību šajās divās jomās katras prioritātes
līmenī; sniedz kopsavilkumu par stāvokli politikas jomās, kas var pretendēt uz
atbalstu, norādot stiprās un vājās puses;
(c)
pierādījumi par to, ka programmā ir integrēta
atbilstoša pieeja attiecībā uz inovāciju, vidi, ieskaitot Natura 2000
teritoriju īpašās vajadzības, un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un
pielāgošanos tām;
(d)
ex ante nosacījumu
izvērtējums un, vajadzības gadījumā, darbības, kas minētas [Regulas (ES) Nr.
[…], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 17. panta 4. punktā, un
starpposma mērķi, kas noteikti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus
noteikumus] 19. panta piemērošanas vajadzībām;
(e)
izraudzīto pasākumu saraksts, kas sakārtots
atbilstoši Savienības prioritātēm;
(f)
projektu atlases kritēriju apraksts;
(g)
V sadaļas III nodaļā minēto vietējās
attīstības stratēģiju atlases kritēriju apraksts;
(h)
skaidra norāde uz V sadaļas III nodaļā
minētajām darbībām, kuras varētu veikt kolektīvi un tāpēc saņemt atbalstu ar
lielāku intensitāti, kā noteikts 95. panta 3. punktā;
(i)
ar uzraudzības un novērtēšanas prasībām saistīto
vajadzību analīze un novērtēšanas plāns, kas minēts [Regulas (ES) Nr. […], ar
ko paredz kopīgus noteikumus] 49. pantā. Dalībvalstis nodrošina
pietiekamus resursus un spēju veidošanas pasākumus, lai apmierinātu apzinātās
vajadzības;
(j)
finanšu plāns, kurš jāizstrādā, ņemot vērā [Regulas
(ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 18. un 20. pantu un
ievērojot 17. panta 3. punktā minēto Komisijas lēmumu, un kurā
iekļauta:
i)        tabula, kurā norādīts katram gadam
plānotais kopējais EJZF ieguldījums,
ii)       tabula, kurā norādīti EJZF līdzekļi un
līdzfinansējuma likme, kas piemērojama mērķiem, kuri atbilst 6. pantā
minētajām Savienības prioritātēm, un tehniskajai palīdzībai. Attiecīgā gadījumā
šajā tabulā atsevišķi norāda EJZF līdzekļus un līdzfinansējuma likmes, ko,
atkāpjoties no 94. panta 1. punkta vispārējā noteikuma, piemēro
atbalstam, kas minēts 72. pantā, 73. pantā, 78. panta
2. punkta a)–d) un f)–j) apakšpunktā, 78. panta 2. punkta
e) apakšpunktā un 79. pantā;
(k)
informācija par papildināmību ar pasākumiem, kas
finansēti no citiem VSS fondiem vai LIFE pamatprogrammas;
(l)
programmas īstenošanas kārtība, tostarp:
i)        visas 107. pantā minētās iestādes,
ko iecēlusi dalībvalsts, un pārvaldības un kontroles struktūras apraksta kopsavilkums,
kas sniegts informācijas nolūkos;
ii)       uzraudzības un novērtēšanas procedūru
apraksts, kā arī uzraudzības komitejas sastāvs;
iii)      noteikumi, ar kuriem nodrošina
programmas publicitāti saskaņā ar 143. pantu;
(m)
[Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus
noteikumus] 5. pantā minētos partnerus un ar partneriem rīkotās
apspriešanās rezultātus;
(n)
attiecībā uz mērķi uzlabot noteikumu ievērošanu,
nodrošinot kontroli, kā minēts 6. panta 6. punktā un saskaņā ar
18. panta 3. punktu:
i)        to struktūru saraksts, kas īsteno
kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, un īss apraksts par
cilvēkresursiem un finanšu resursiem, kas pieejami zivsaimniecības kontrolei,
inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, par aprīkojumu, kas pieejams
zivsaimniecības kontrolei, inspekcijai un noteikumu izpildes nodrošināšanai, jo
īpaši kuģu, lidmašīnu un helikopteru skaitu,
ii)       kontroles pasākumu vispārējie mērķi,
kas jāīsteno, izmantojot kopīgus rādītājus, kas jānosaka saskaņā ar
133. pantu,
iii)      konkrēti mērķi, kas jāsasniedz saskaņā
ar 6. pantā minētajām Savienības prioritātēm, un sīkas ziņas par to, cik
katras izdevumu kategorijas vienību paredzēts iegādāties visā plānošanas
periodā;
(o)
attiecībā uz ilgtspējīgai zvejniecības pārvaldībai
vajadzīgo datu vākšanas mērķi, kas minēts 6. panta 6. punktā un
18. panta 4. punktā un ir saskaņā ar Savienības daudzgadu programmu,
kas minēta [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 37. panta
5. punktā:
i)        apraksts par datu vākšanas pasākumiem,
kas jāveic, lai varētu:
–
novērtēt zvejas jomu (bioloģiskie, ekonomiskie un
transversālie mainīgie, kā arī pētnieciskas uzskaites jūrā),
–
novērtēt akvakultūras un apstrādes uzņēmumu
ekonomisko stāvokli,
–
novērtēt zvejas jomas ietekmi uz ekosistēmu,
ii)       apraksts par datu glabāšanas metodēm,
datu pārvaldību un datu izmantošanu,
iii)      pierādījums par spēju nodrošināt
savākto datu pareizu finansiālo un administratīvo pārvaldību.
Šo darbības programmas iedaļu papildina saskaņā ar
23. pantu.
2.           Darbības
programmā norāda vienkāršotu izmaksu, papildu izmaksu vai negūto ienākumu
aprēķināšanas metodes saskaņā ar 103. pantu vai metodi, ar kuru aprēķina
kompensāciju saskaņā ar attiecīgiem kritērijiem, kas noteikti katrai saskaņā ar
38. panta 1. punktu veiktajai darbībai.
3.           Turklāt
darbības programmā iekļauj konkrētu darbību aprakstu, kuras jāveic, lai
veicinātu vienlīdzīgas iespējas un nepieļautu diskrimināciju dzimuma, rases vai
etniskās izcelsmes, ticības vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai
seksuālās orientācijas dēļ, tostarp kārtību, lai nodrošinātu dzimumu
līdztiesības principa integrēšanu darbības programmā un darbībās.
4.           Komisija
ar īstenošanas aktiem paredz noteikumus par to, kā norādāmi 1., 2. un
3. punktā minētie elementi. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
151. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
21. pants
Darbības programmas
apstiprināšana
1.           Papildus [Regulas (ES) Nr.
[…], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 25. panta noteikumiem Komisija,
ņemot vērā ex ante novērtējuma rezultātus, novērtē darbības
programmu atbilstību šai regulai un to reālo ieguldījumu 6. pantā minēto
EJZF izvirzīto Savienības prioritāšu īstenošanā.
2.           Darbības programmu Komisija
apstiprina ar īstenošanas aktu.
22. pants
Darbības programmas grozīšana
1.           Darbības programmas
grozījumus Komisija apstiprina ar īstenošanas aktiem.
2.           Lai pielāgotos kontroles
darbību mainīgajām tehniskajām vajadzībām, 20. panta 1. punkta
n) apakšpunktā minēto darbības programmas iedaļu var grozīt reizi divos
gados, grozījumiem pirmo reizi stājoties spēkā no 2015. gada 1. janvāra.
Šajā nolūkā Komisija ar īstenošanas aktu pieņem
lēmumu, kurā sīki norāda izmaiņas 18. panta 3. punktā minētajās
Savienības prioritātēs noteikumu izpildes un kontroles politikā un attiecīgās
atbalsttiesīgās darbības, kam jāpiešķir prioritāte.
Ņemot vērā jaunās prioritātes, kas norādītas šā
punkta otrajā daļā minētajā lēmumā, dalībvalstis līdz tā gada
31. oktobrim, kas ir pirms attiecīgā īstenošanas gada, iesniedz Komisijai
darbības programmas grozījumu.
3.           Saskaņā ar proporcionalitātes
principu 2. punktā minētajiem programmu grozījumiem piemēro vienkāršotu
procedūru, kas pieņemta saskaņā ar 24. pantu.
23. pants
Datu vākšanas gada darba
plāns
1.           Lai piemērotu 20. panta
1. punkta o) apakšpunktu, dalībvalstis katru gadu līdz
31. oktobrim iesniedz Komisijai gada darba plānu. Gada darba plānos ir
ietverts to procedūru un metožu apraksts, kas jāizmanto datu vākšanai un
analīzei un to pareizības un precizitātes novērtēšanai.
2.           Dalībvalstis ikvienu gada
darba plānu iesniedz elektroniski.
3.           Komisija katru gadu līdz
31. decembrim ar īstenošanas aktu apstiprina gada darba plānu katram
gadam.
4.           Pirmajā gada darba plānā
iekļauj 2014. gadā veicamās darbības, un tas jāiesniedz Komisijai vēlākais
līdz 2013. gada 31. oktobrim.
24. pants
Noteikumi par procedūrām un
termiņiem
1.           Komisija ar īstenošanas
aktiem var pieņemt noteikumus par procedūrām, formātu un termiņiem attiecībā
uz:
–
darbības programmu apstiprināšanu,
–
darbības programmu grozījumu priekšlikumu
iesniegšanu un apstiprināšanu, ieskaitot to stāšanos spēkā un iesniegšanas biežumu
plānošanas perioda laikā,
–
22. panta 2. punktā minēto grozījumu
priekšlikumu iesniegšanu un apstiprināšanu,
–
datu vākšanas gada darba plānu iesniegšanu.
Darbības programmu grozījumu gadījumā procedūras
un termiņus vienkāršo attiecībā uz:
(a)
līdzekļu pārvietošanu starp Savienības prioritātēm;
(b)
pasākumu vai darbību veidu iekļaušanu vai
atcelšanu;
(c)
pasākumu apraksta izmaiņām, ieskaitot izmaiņas
atbilstības nosacījumos;
(d)
šīs regulas 22. panta 2. punktā minētiem
grozījumiem, kā arī turpmākiem grozījumiem 20. panta 1. punkta
n) apakšpunktā minētajā programmas iedaļā.
Lai varētu piemērot šo vienkāršoto procedūru, a)
un b) apakšpunktā minētie grozījumi nedrīkst pārsniegt 5 % no
attiecīgajai Savienības prioritātei piešķirtās summas un 10 % no katram
pasākumam piešķirtās summas.
2.           Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
II NODAĻA
Tiešā pārvaldībā finansētu pasākumu plānošana
25. pants
Gada darba programma
1.           Lai
īstenotu VI sadaļas I un II nodaļu un 92. pantu, Komisija ar
īstenošanas aktiem pieņem gada darba programmu, kas ir saskaņā ar minētajās
nodaļās izvirzītajiem mērķiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
151. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2.           Gada
darba programmā izklāsta izvirzītos mērķus, gaidāmos rezultātus, īstenošanas
metodi un programmas kopējo summu. Tajā iekļauj arī finansējamo darbību
aprakstu, norāda katrai darbībai piešķirto summu, orientējošu īstenošanas
grafiku, kā arī informāciju par to īstenošanu. Attiecībā uz dotācijām tajā norāda
prioritātes, būtiskos novērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma
likmi.
V SADAĻA
DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ FINANSĒTI PASĀKUMI
I NODAĻA
Zvejniecības ilgtspējīga attīstība
26. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz
sasniegt 6. panta 2. un 4. punktā norādītās Savienības prioritātes.
27. pants
Vispārēji nosacījumi
1.           Zvejas kuģa īpašnieks, kas
saņēmis atbalstu saskaņā ar šīs regulas 32. panta 1. punkta
b) apakšpunktu, 36. pantu, 39. panta 1. punkta
a) apakšpunktu vai 40. panta 2. punktu, vismaz 5 gadus pēc
dienas, kurā veikts faktiskais maksājums saņēmējam, nenodod kuģi trešai valstij
ārpus Savienības.
2.           Darbības izmaksas nav
attiecināmās izmaksas, ja vien šajā nodaļā nav skaidri noteikts citādi.
28. pants
Inovācija
1.           Lai stimulētu inovāciju
zvejniecībā, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir izstrādāt vai ieviest
jaunus vai salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli ievērojami uzlabotus produktus,
jaunus vai uzlabotus procesus, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un
organizācijas sistēmas.
2.           Darbības, ko finansē saskaņā
ar šo pantu, jāveic sadarbībā ar dalībvalsts atzītu zinātnisku vai tehnisku
organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus.
3.           Saskaņā ar šo pantu finansētu
darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar
143. pantu.
29. pants
Konsultāciju pakalpojumi
1.           Lai uzlabotu operatoru
vispārējo veiktspēju un konkurētspēju, EJZF var atbalstīt:
(a)
priekšizpēti, kurā novērtē to projektu dzīvotspēju,
kas ir potenciāli tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo nodaļu;
(b)
profesionālu konsultāciju sniegšanu par
uzņēmējdarbības un mārketinga stratēģijām.
2.           Attiecīgi 1. punkta
a) un b) apakšpunktā minēto priekšizpēti un konsultācijas sniedz
atzītas zinātniskas vai tehniskas organizācijas ar konsultāciju sniegšanai
vajadzīgo kompetenci, kā atzīts katras dalībvalsts tiesību aktos.
3.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, piešķir operatoriem vai zvejnieku organizācijām, ko atzinusi
dalībvalsts, kura pasūtījusi 1. punktā minēto priekšizpēti.
4.           Dalībvalstis nodrošina to, ka
saskaņā ar šo pantu finansējamās darbības atlasa paātrinātā procedūrā.
5.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, izmaksā kā vienreizēju summu, kas nepārsniedz EUR 3000. Šo
limitu nepiemēro, ja saņēmējs ir zvejnieku organizācija.
30. pants
Zinātnieku un zvejnieku
partnerības
1.           Lai veicinātu zināšanu
pārnesi starp zinātniekiem un zvejniekiem, EJZF var atbalstīt:
(a)
tāda tīkla veidošanu, kurā darbojas viena vai
vairākas neatkarīgas zinātniskas organizācijas un zvejnieki vai viena vai
vairākas zvejnieku organizācijas;
(b)
darbības, ko veic a) apakšpunktā minētais
tīkls.
2.           Darbības, kas minētas
1. punkta b) apakšpunktā, var būt datu vākšanas darbības, pētījumi,
zināšanu un labākās prakses piemēru izplatīšana.
3.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, var piešķirt publisko tiesību subjektiem, zvejniekiem,
zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām, ko atzinusi dalībvalsts,
vai ZVRG, kas definētas 62. pantā.
31. pants
Cilvēkkapitāla un sociālā
dialoga veicināšana
1.           Lai veicinātu cilvēkkapitālu
un sociālo dialogu, EJZF var atbalstīt:
(a)
mūžizglītību, zinātniskas informācijas un
novatoriskas prakses izplatīšanu un jaunu profesionālo prasmju apguvi jo īpaši
saistībā ar jūras ekosistēmas ilgtspējīgu pārvaldību, darbībām jūrlietu jomā,
inovāciju un uzņēmējdarbību;
(b)
tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses
piemēru apmaiņu starp ieinteresētajām personām, arī organizācijām, kas veicina
sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzību;
(c)
sociālā dialoga veicināšanu valsts, reģionālā vai
vietējā līmenī, iesaistot zvejniekus un citas attiecīgas ieinteresētās
personas.
2.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, piešķir arī pašnodarbinātu zvejnieku laulātajiem vai, ja un
ciktāl tas atzīts attiecīgās valsts tiesību aktos, pašnodarbinātu zvejnieku
dzīves partneriem, kuri nav algoti darbinieki vai darījumu partneri, ja tie
parasti un saskaņā ar valsts tiesību aktu noteikumiem piedalās pašnodarbinātu
zvejnieku darbībās vai veic palīgdarbus.
32. pants
Dažādošanas un darbvietu
radīšanas veicināšana
1.           Lai veicinātu dažādošanu un
darbvietu radīšanu citās jomās ārpus zvejniecības, EJZF var atbalstīt:
(a)
uzņēmējdarbības uzsākšanu citās jomās ārpus
zvejniecības;
(b)
mazapjoma piekrastes zvejas kuģu modernizāciju, lai
tos nodotu izmantošanai citās jomās ārpus zvejniecības.
2.           Atbalstu saskaņā ar
1. punkta a) apakšpunktu var piešķirt zvejniekiem:
(a)
kuri iesniedz uzņēmējdarbības plānu par savu jauno
darbību attīstību;
(b)
kuriem ir atbilstošas profesionālās prasmes, kas
var būt apgūtas saskaņā ar 31. panta 1. punkta a) apakšpunktu
finansētās darbībās.
3.           Atbalstu, kas minēts 1. punkta
b) apakšpunktā, piešķir mazapjoma piekrastes zvejniekiem, kuriem pieder
Savienības zvejas kuģis, kas reģistrēts kā aktīvs kuģis un divu gadu laikā
pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir veicis zvejas
darbības jūrā. Ar zvejas kuģi saistīto zvejas licenci neatgriezeniski anulē.
4.           Šā panta 1. punktā
minētā atbalsta saņēmēji piecus gadus pēc pēdējā atbalsta maksājuma saņemšanas
neiesaistās profesionālā zvejā.
5.           Saskaņā ar šā panta
1. punkta b) apakšpunktu attiecināmās izmaksas ir tikai izmaksas par
kuģa pārbūvi, kas veikta, lai nodotu kuģi izmantošanai citiem mērķiem.
6.           Saskaņā ar 1. punkta
a) apakšpunktu piešķirtās finansiālās palīdzības summa nepārsniedz
50 % no budžeta, kas uzņēmējdarbības plānā paredzēts katrai darbībai, un
nepārsniedz maksimālo summu EUR 50 000 katrai darbībai.
33. pants
Veselība un drošība uz kuģa
1.           Lai uzlabotu zvejnieku darba
apstākļus uz kuģa, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā
aprīkojumā, ja šie ieguldījumi pārsniedz valsts vai Savienības tiesību aktos
paredzētos standartus.
2.           Atbalstu piešķir zvejniekiem
vai zvejas kuģu īpašniekiem.
3.           Ja darbība ir ieguldījums
kuģī, atbalstu vienam un tam pašam zvejas kuģim nepiešķir vairāk kā vienu reizi
plānošanas periodā. Ja darbība ir ieguldījums individuālajā aprīkojumā,
atbalstu vienam un tam pašam saņēmējam nepiešķir vairāk kā vienu reizi
plānošanas periodā.
4.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu darbību
veidus, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punktu.
34. pants
Atbalsts KZP nododamu zvejas
koncesiju sistēmām
1.           Lai izveidotu vai pārveidotu
nododamu zvejas koncesiju sistēmas, kas minētas [Regulas par KZP]
27. pantā, EJZF var atbalstīt:
(a)
nododamu zvejas koncesiju sistēmas izveidošanai vai
darbībai nepieciešamo tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi un
pilnveidošanu;
(b)
ieinteresēto personu līdzdalību nododamu zvejas
koncesiju sistēmu izstrādē un pilnveidošanā;
(c)
nododamu zvejas koncesiju sistēmu uzraudzību un
novērtēšanu;
(d)
nododamu zvejas koncesiju sistēmu pārvaldību.
2.           Atbalstu, kas minēts
1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, piešķir tikai publiskā sektora
iestādēm. Atbalstu, kas minēts šā panta 1. punkta d) apakšpunktā,
piešķir publiskā sektora iestādēm, juridiskām vai fiziskām personām vai atzītām
ražotāju organizācijām, kas iesaistītas apvienotu nododamu zvejas koncesiju
kolektīvā pārvaldībā saskaņā ar Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku
28. panta 4. punktu.
35. pants
Atbalsts KZP paredzētu
saglabāšanas pasākumu īstenošanai
1.           Lai nodrošinātu [Regulas par
kopējo zivsaimniecības politiku] 17. un 21. pantā paredzēto saglabāšanas
pasākumu efektīvu īstenošanu, EJZF var atbalstīt:
(a)
[Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 17.
un 21. pantā paredzētu saglabāšanas pasākumu īstenošanai nepieciešamo
tehnisko un administratīvo līdzekļu izstrādi un pilnveidošanu;
(b)
ieinteresēto personu līdzdalību [Regulas par kopējo
zivsaimniecības politiku] 17. un 21. pantā paredzēto saglabāšanas pasākumu
izstrādē un īstenošanā.
2.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, piešķir tikai publiskā sektora iestādēm.
36. pants
Zvejas ietekmes uz jūras vidi
ierobežošana
1.           Lai samazinātu zvejas ietekmi
uz jūras vidi, veicinātu izmetumu izskaušanu un sekmētu pāreju uz dzīvo jūras
bioloģisko resursu izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu
populācijas, kuras pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, EJZF
var atbalstīt ieguldījumus aprīkojumā, kas:
(a)
uzlabo zvejas rīku selektivitāti attiecībā uz zivju
izmēru vai sugu;
(b)
samazina nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem
vai citas piezvejas;
(c)
ierobežo zvejas fizisko un bioloģisko ietekmi uz
ekosistēmu vai jūras gultni.
2            Atbalstu tam pašam Savienības
zvejas kuģim un tā paša veida aprīkojumam nepiešķir vairāk nekā vienu reizi
plānošanas periodā.
3.           Atbalstu piešķir tikai tad,
ja zvejas rīkam vai citam aprīkojumam, kas minēts 1. punktā, ir pierādāmi
labāka selektivitāte izmēra ziņā vai mazāka ietekme uz sugām, kas nav
mērķsugas, nekā standarta zvejas rīkiem vai citam aprīkojumam, ko atļauts lietot
ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgiem dalībvalstu tiesību aktiem, kas
pieņemti reģionalizācijas kontekstā, kā minēts [Regulā par KZP].
4.           Atbalstu piešķir:
(a)
Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi ir
reģistrēti kā aktīvi kuģi un divu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas
datuma vismaz 60 dienas ir veikuši zvejas darbības jūrā;
(b)
zvejniekiem, kuriem pieder aizstājamie zvejas rīki
un kuri divus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas
ir strādājuši uz Savienības zvejas kuģa;
(c)
attiecīgās dalībvalsts atzītām zvejnieku
organizācijām.
37. pants
Ar jūras bioloģisko resursu
saglabāšanu saistīta inovācija
1.           Lai palīdzētu izskaust
izmetumus un piezveju un atvieglotu pāreju uz dzīvo jūras bioloģisko resursu
izmantošanu, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras
pārsniedz MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, EJZF var atbalstīt
projektus, kuru mērķis ir radīt vai ieviest jaunas tehniskas vai
organizatoriskas zināšanas, kas samazina zvejas darbību ietekmi uz vidi vai
palīdz panākt jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgāku izmantošanu.
2.           Darbības, ko finansē saskaņā
ar šo pantu, jāveic sadarbībā ar katras dalībvalsts tiesību aktos atzītu
zinātnisku vai tehnisku organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus.
3.           Saskaņā ar šo pantu finansētu
darbību rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar
143. pantu.
4.           Saskaņā ar šo pasākumu
finansētos projektos iesaistītu zvejas kuģu īpatsvars nepārsniedz 5 % no
valsts flotes kuģiem vai 5 % no valsts flotes bruto tilpības, kas
aprēķināta pieteikuma iesniegšanas dienā.
5.           Darbības, kas ir jaunu zvejas
rīku vai paņēmienu izmēģināšana, veic, nepārsniedzot dalībvalstij iedalītās
zvejas iespējas.
6.           Neto ieņēmumus, kas radušies
no zvejas kuģa piedalīšanās darbībā, atskaita no darbības attiecināmajiem
izdevumiem.
7.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģēto aktu, lai precizētu, kā aprēķināmi
6. punktā minētie neto ieņēmumi saistībā ar attiecīgu periodu.
38. pants
Jūras bioloģiskās
daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana, veicot ilgtspējīgas
zvejas darbības
1.           Lai veicinātu zvejnieku
līdzdalību jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu, tostarp to
nodrošināto pakalpojumu, aizsardzībā un atjaunošanā, veicot ilgtspējīgas zvejas
darbības, EJZF var atbalstīt šādas darbības:
(a)
atkritumu savākšana jūrā, piemēram, pazaudētu
zvejas rīku un jūras piesārņojuma savākšana;
(b)
tādu stacionāru vai pārvietojamu objektu būvniecība
vai uzstādīšana, kas paredzēti jūras dzīvnieku un augu valsts aizsardzībai un
spēcināšanai;
(c)
labākas resursu apsaimniekošanas vai saglabāšanas
veicināšana;
(d)
Natura 2000 teritoriju apsaimniekošana,
atjaunošana un monitorings saskaņā ar Padomes 1992. gada 21. maija
Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[28] un Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par
savvaļas putnu aizsardzību[29],
saskaņā ar prioritārās rīcības plāniem, kas izstrādāti atbilstīgi Padomes
Direktīvai 92/43/EEK;
(e)
aizsargājamo jūras teritoriju apsaimniekošana,
atjaunošana un monitorings ar mērķi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 2008/56/EK 13. panta 4. punktā minētos telpiskās
aizsardzības pasākumus;
(f)
līdzdalība citās darbībās, kuru mērķis ir uzturēt
un uzlabot bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas pakalpojumus, piemēram, īpašu
jūras un piekrastes biotopu atjaunošana ilgtspējīgu zivju krājumu
nodrošināšanai.
2.           Šajā pantā paredzētās
darbības īsteno publisko tiesību subjekti, un tajās iesaista zvejniekus vai
zvejnieku organizācijas, kuras atzinusi dalībvalsts, vai nevalstiskas
organizācijas partnerībā ar zvejnieku organizācijām, vai ZVRG, kas definētas
62. pantā.
3.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai:
(a)
noteiktu darbību veidus, par kuriem ir tiesības pretendēt
uz atbalstu saskaņā ar šā panta 1. punktu;
(b)
noteiktu 1. punktā minēto darbību attiecināmās
izmaksas.
39. pants
Klimata pārmaiņu seku
mazināšana
1.           Lai mazinātu klimata pārmaiņu
ietekmi, EJZF var atbalstīt:
(a)
ieguldījumus kuģos, kuru mērķis ir samazināt
piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu
energoefektivitāti;
(b)
energoefektivitātes auditus un sistēmas.
2.           Atbalsts neattiecas uz
galveno dzinēju vai palīgdzinēju nomaiņu vai modernizāciju. Atbalstu piešķir
tikai zvejas kuģu īpašniekiem un attiecībā uz to pašu zvejas kuģi ne vairāk kā
vienu reizi plānošanas periodā.
3.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu ieguldījumus,
par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punkta
a) apakšpunktu.
40. pants
Produktu kvalitāte un
nevēlamas nozvejas izmantošana
1.           Lai uzlabotu nozvejoto zivju
kvalitāti, EJZF var atbalstīt minētajā nolūkā veiktus ieguldījumus kuģos.
2.           Lai uzlabotu nevēlamu nozveju
izmantošanu, EJZF var atbalstīt tādus ieguldījumus kuģos, kuru mērķis ir
visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem un
paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami neizmantoto daļu vērtību, kā noteikts
[Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantā un [Regulas (ES)
Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju]
8. panta b) punktā.
3.           Atbalstu saskaņā ar šo pantu
tam pašam zvejas kuģim vai tam pašam saņēmējam nepiešķir vairāk kā vienu reizi
plānošanas periodā.
4.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, piešķir tikai Savienības zvejas kuģu īpašniekiem, kuru kuģi
divu gadu laikā pirms pieteikuma iesniegšanas datuma vismaz 60 dienas ir
veikuši zvejas darbības jūrā.
41. pants
Zvejas ostas, izkraušanas
vietas un patvēruma vietas
1.           Lai paaugstinātu izkrauto
produktu kvalitāti, palielinātu energoefektivitāti, veicinātu vides aizsardzību
vai uzlabotu drošību un darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas
ostas vai izkraušanas vietu infrastruktūras uzlabošanā, tostarp ieguldījumus
atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās.
2.           Lai atvieglotu nevēlamu
nozveju izmantošanu, EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostās un
izkraušanas vietās, kas dod iespēju visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu
nozveju no komerciāliem krājumiem un paaugstināt nozvejoto zivju pietiekami
neizmantoto daļu vērtību, kā noteikts [Regulas par kopējo zivsaimniecības
politiku] 15. pantā un [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras
produktu tirgu kopīgo organizāciju] 8. panta b) punktā.
3.           Lai uzlabotu zvejnieku drošību,
EJZF var atbalstīt ieguldījumus patvēruma vietu būvniecībā vai modernizācijā.
4.           Atbalsts neattiecas uz jaunu
ostu, jaunu izkraušanas vietu vai jaunu izsoles namu būvniecību.
42. pants
Zveja iekšējos ūdeņos
1.           Lai samazinātu iekšējos
ūdeņos veiktas zvejas ietekmi uz vidi, palielinātu energoefektivitāti,
paaugstinātu izkrauto zivju kvalitāti vai uzlabotu drošību vai darba apstākļus,
EJZF var atbalstīt ieguldījumus:
(a)
kuģos vai individuālajā aprīkojumā, kā norādīts
33. pantā, atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
(b)
aprīkojumā, kā norādīts 36. pantā, atbilstīgi
minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
(c)
kuģos un energoefektivitātes auditā un sistēmās, kā
norādīts 39. pantā, atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem;
(d)
esošās ostās un izkraušanas vietās, kā norādīts
41. pantā, atbilstīgi minētajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
2            Šā panta 1. punkta
piemērošanas vajadzībām:
(a)
atsauces uz zvejas kuģiem 33., 36. un
39. pantā uzskata par atsaucēm uz kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos
ūdeņos;
(b)
atsauces uz jūras vidi 36. pantā uzskata par
atsaucēm uz vidi, kurā darbojas iekšējo ūdeņu zvejas kuģis.
3.           Lai atbalstītu dažādošanu, ko
īsteno zvejnieki, kuri zvejo iekšējos ūdeņos, EJZF var atbalstīt iekšējos
ūdeņos ekspluatētu kuģu nodošanu izmantošanai citās jomās ārpus zvejniecības
saskaņā ar šīs regulas 32. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.
4.           Šā panta 3. punkta
piemērošanas vajadzībām atsauces uz zvejas kuģiem 32. pantā uzskata par
atsaucēm uz kuģiem, kas darbojas tikai iekšējos ūdeņos.
5.           Lai aizsargātu un spēcinātu
ūdens dzīvnieku un augu valsti, EJZF var atbalstīt iekšējos ūdeņos strādājošu
zvejnieku līdzdalību Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanā,
atjaunošanā un monitoringā, ja šīs teritorijas ir tieši saistītas ar zvejas
darbībām, kā arī iekšējo ūdeņu sanāciju, arī migrējošo sugu nārsta vietu un
migrācijas ceļu atjaunošanu, neskarot 38. panta 1. punkta
d) apakšpunktu.
6.           Dalībvalstis nodrošina to, ka
kuģi, kas saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, turpina darboties tikai iekšējos
ūdeņos.
II NODAĻA
Akvakultūras ilgtspējīga attīstība
43. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais atbalsts palīdz
sasniegt 6. panta 2. un 4. punktā norādītās Savienības prioritātes.
44. pants
Vispārēji nosacījumi
1.           Atbalstu saskaņā ar šo nodaļu
piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja vien nav skaidri noteikts citādi.
2.           Ja darbības sastāv no tādiem
ieguldījumiem aprīkojumā vai infrastruktūrā, ar kuriem nodrošina atbilstību
vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības, higiēnas vai dzīvnieku labturības
prasībām, kas noteiktas Savienības tiesību aktos un stājas spēkā pēc
2014. gada, atbalstu var piešķirt līdz datumam, kurā šie standarti
uzņēmumiem kļūst obligāti.
45. pants
Inovācija
1.           Lai veicinātu inovāciju
akvakultūrā, EJZF var atbalstīt darbības:
(a)
ar kurām akvakultūras saimniecībās ievieš jaunas
tehniskas vai organizatoriskas zināšanas, kas samazina saimniecību ietekmi uz
vidi vai veicina resursu ilgtspējīgāku izmantošanu akvakultūrā;
(b)
ar kurām izstrādā vai ievieš tirgū jaunus vai
salīdzinājumā ar pašreizējo stāvokli ievērojami uzlabotus produktus, jaunus vai
uzlabotus procesus, jaunas vai uzlabotas pārvaldības un organizācijas sistēmas.
2.           Šajā pantā minētās darbības
ir jāveic sadarbībā ar katras dalībvalsts tiesību aktos atzītu zinātnisku vai
tehnisku organizāciju, kas apstiprina šādu darbību rezultātus.
3.           Atbalstu saņēmušo darbību
rezultātiem dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti saskaņā ar
143. pantu.
46. pants
Ieguldījumi akvakultūrā aiz
piekrastes zonas un akvakultūrā nepārtikas vajadzībām
1.           Lai veicinātu akvakultūras
veidus ar lielu izaugsmes potenciālu, EJZF var atbalstīt ieguldījumus ar mērķi
attīstīt akvakultūru aiz piekrastes zonas un akvakultūru nepārtikas vajadzībām.
2.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu darbību veidus
un attiecināmās izmaksas.
47. pants
Jauni ienākumu veidi un
pievienotā vērtība
1.           Lai veicinātu uzņēmējdarbību
akvakultūrā, EJZF var atbalstīt ieguldījumus, kas palīdz:
(a)
palielināt akvakultūras produktu pievienoto
vērtību, jo īpaši dodot iespēju akvakultūras uzņēmumam veikt savas akvakultūras
produkcijas apstrādi, tirdzniecību un tiešo pārdošanu;
(b)
dažādot akvakultūras uzņēmumu ienākumus,
pievēršoties jaunām akvakultūras sugām ar labām tirgus izredzēm;
(c)
dažādot akvakultūras uzņēmumu ienākumus,
pievēršoties papildinošām darbībām citās jomās ārpus akvakultūras.
2.           Atbalstu saskaņā ar
1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras uzņēmumiem, ja
papildinošās darbības citās jomās ārpus akvakultūras ir saistītas ar uzņēmuma
pamatdarbību akvakultūrā, piemēram, makšķerēšanas tūrisms, akvakultūras vides
pakalpojumi vai izglītojoši pasākumi par akvakultūru.
48. pants
Akvakultūras saimniecībām
paredzēti pārvaldības, aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumi
1.           Lai uzlabotu akvakultūras
saimniecību vispārējo veiktspēju un konkurētspēju, EJZF var atbalstīt:
(a)
akvakultūras saimniecībām paredzētu pārvaldības,
aizvietošanas un konsultāciju pakalpojumu izveidi;
(b)
tehniska, zinātniska, juridiska vai ekonomiska
rakstura konsultāciju pakalpojumu sniegšanu akvakultūras saimniecībām.
2.           Konsultāciju pakalpojumi, kas
minēti 1. punkta b) apakšpunktā, attiecas uz:
(a)
akvakultūras pārvaldības vajadzībām, lai panāktu
atbilstību Savienības un valsts tiesību aktiem par vides aizsardzību, kā arī
jūras telpiskās plānošanas prasībām;
(b)
ietekmes uz vidi novērtējumu;
(c)
akvakultūras pārvaldības vajadzībām, lai panāktu
atbilstību Savienības tiesību aktiem par ūdensdzīvnieku veselību un labturību
un sabiedrības veselību;
(d)
veselības un nekaitīguma standartiem, kas pamatojas
uz Savienības un valsts tiesību aktiem;
(e)
tirdzniecības un uzņēmējdarbības stratēģijām.
3.           Atbalstu saskaņā ar
1. punkta a) apakšpunktu piešķir tikai publisko tiesību subjektiem,
kas izvēlēti saimniecību konsultāciju pakalpojumu izveidei. Atbalstu saskaņā ar
1. punkta b) apakšpunktu piešķir tikai akvakultūras MVU vai
akvakultūras ražotāju organizācijām.
4.           Atbalstu konsultāciju
pakalpojumu izmantošanai akvakultūras saimniecības nesaņem vairāk kā vienu
reizi plānošanas periodā attiecībā uz katru pakalpojumu kategoriju, kas minēta
2. punkta a)–e) apakšpunktā.
49. pants
Cilvēkkapitāla un tīklu
veidošanas veicināšana
1.           Lai veicinātu cilvēkkapitālu
un tīklu veidošanu akvakultūrā, EJZF var atbalstīt:
(a)
mūžizglītību, zinātniskas informācijas un
novatoriskas prakses piemēru izplatīšanu un jaunu profesionālo prasmju apguvi
akvakultūrā;
(b)
tīklu veidošanu un pieredzes un labākās prakses
piemēru apmaiņu starp akvakultūras uzņēmumiem vai profesionālajām organizācijām
un citām ieinteresētajām personām, tostarp zinātniskām organizācijām vai
organizācijām, kas veicina vīriešu un sieviešu iespēju vienlīdzību.
2.           Atbalstu, kas minēts
1. punkta a) apakšpunktā, nepiešķir lieliem akvakultūras uzņēmumiem.
50. pants
Akvakultūras audzētavu
potenciāla palielināšana
1.           Lai veicinātu akvakultūras
audzētavu un infrastruktūras attīstību, EJZF var atbalstīt:
(a)
akvakultūras attīstībai vispiemērotāko teritoriju
noteikšanu un kartēšanu, attiecīgā gadījumā ņemot vērā jūras telpiskās
plānošanas procesus;
(b)
infrastruktūras uzlabošanu akvakultūras
teritorijās, arī ar zemes konsolidācijas, energoapgādes vai ūdens
apsaimniekošanas pasākumiem;
(c)
darbību, ko kompetentās iestādes uzsāk un īsteno
saskaņā ar Direktīvas 2009/147/EK 9. panta 1. punktu vai
Direktīvas 92/43/EEK 16. panta 1. punktu, lai nepieļautu
būtiskus kaitējumus akvakultūrai.
2.           Šajā pantā paredzētā atbalsta
saņēmēji ir tikai publisko tiesību subjekti.
51. pants
Jaunu akvakultūras audzētāju
rosināšana
1.           Lai veicinātu uzņēmējdarbību
akvakultūrā, EJZF var atbalstīt jaunu akvakultūras audzētāju akvakultūras
uzņēmumu izveidi.
2.           Atbalstu saskaņā ar
1. punktu piešķir akvakultūras audzētājiem, kas sāk darbību nozarē, ja:
(a)
viņiem ir atbilstošas profesionālās prasmes un
kompetence;
(b)
viņi pirmo reizi dibina akvakultūras mikrouzņēmumu
vai mazo uzņēmumu kā šāda uzņēmuma vadītāji;
(c)
viņi iesniedz uzņēmējdarbības plānu par
akvakultūras darbību attīstību.
3.           Lai apgūtu atbilstošas
profesionālās prasmes, akvakultūras audzētāji, kas sāk darbību nozarē, var
saņemt atbalstu saskaņā ar 49. panta 1. punkta a) apakšpunktu.
52. pants
Tādas akvakultūras
veicināšana, kurā tiek nodrošināts augsts vides aizsardzības līmenis
Lai būtiski samazinātu akvakultūras ietekmi uz
vidi, EJZF var atbalstīt ieguldījumus:
(a)
kuri dod iespēju būtiski samazināt akvakultūras
uzņēmumu ietekmi uz ūdeni, jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens daudzumu vai
uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas
akvakultūras sistēmas;
(b)
kuri ierobežo akvakultūras uzņēmumu negatīvo
ietekmi uz dabu vai bioloģisko daudzveidību;
(c)
kuru mērķis ir iegādāties aprīkojumu akvakultūras
saimniecību aizsardzībai pret savvaļas plēsoņām, kas ir aizsargātas saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/147/EK un Padomes
Direktīvu 92/43/EEK;
(d)
kuru mērķis ir palielināt akvakultūras uzņēmumu
energoefektivitāti un veicināt to pāreju uz atjaunojamo enerģijas avotu
izmantošanu;
(e)
kuru mērķis ir atjaunot esošos akvakultūras dīķus
vai lagūnas, izvācot sanesas, vai veikt iespējamus pasākumus, lai novērstu
sanesu nogulsnēšanos.
53. pants
Pāreja uz vides vadības un
audita sistēmām un bioloģisko akvakultūru
1.           Lai veicinātu bioloģiskās
akvakultūras vai energoefektīvas akvakultūras attīstību, EJZF var atbalstīt:
(a)
pāreju no tradicionālām akvakultūras audzēšanas
metodēm uz bioloģisko akvakultūru tādā nozīmē, kā noteikts Padomes
2007. gada 28. jūnija Regulā (EK) Nr. 834/2007 par
bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK)
Nr. 2092/91 atcelšanu[30],
saskaņā ar Komisijas 2009. gada 5. augusta Regulu (EK)
Nr. 710/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 889/2008, ar ko paredz
sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK)
Nr. 834/2007, attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par akvakultūras
dzīvnieku un jūras aļģu bioloģisko ražošanu[31];
(b)
līdzdalību Savienības vides vadības un audita
sistēmās, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada
19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj
brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā (EMAS)[32].
2.           Atbalstu var piešķirt tikai
tiem saņēmējiem, kuri apņemas vismaz 3 gadus piedalīties EMAS vai
vismaz 5 gadus ievērot bioloģiskās audzēšanas prasības.
3.           Atbalstu piešķir
kompensācijas veidā ne vairāk kā divus gadus laikā, kurā notiek uzņēmuma pāreja
uz bioloģisko audzēšanu vai gatavošanās līdzdalībai EMAS sistēmā.
4.           Dalībvalstis aprēķina
kompensāciju, pamatojoties uz:
(a)
zaudētajiem ieņēmumiem vai papildu izmaksām, kas
radušās laikā, kurā notiek pāreja no tradicionālās uz bioloģisko audzēšanu,
attiecībā uz darbībām, kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šā
panta 1. punkta a) apakšpunktu;
(b)
papildu izmaksām, kas izriet no pieteikuma
iesniegšanas un gatavošanās līdzdalībai EMAS, attiecībā uz darbībām,
kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar 1. punkta
b) apakšpunktu.
54. pants
Akvakultūra, kas nodrošina
vides pakalpojumus
1.           Lai veicinātu tādas
akvakultūras attīstību, kas nodrošina vides pakalpojumus, EJZF var atbalstīt:
(a)
akvakultūras metodes, kas ir saderīgas ar īpašām
vides vajadzībām un uz kurām attiecas konkrētas apsaimniekošanas prasības, kas
izriet no Natura 2000 teritoriju noteikšanas saskaņā ar Padomes
Direktīvu 92/43/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvu 2009/147/EK;
(b)
līdzdalību ūdensdzīvnieku saglabāšanā un
pavairošanā ex situ, ko veic saskaņā ar saglabāšanas un bioloģiskās
daudzveidības atjaunošanas programmām, ko izstrādājušas publiskā sektora
iestādes vai ko īsteno to pārraudzībā;
(c)
ekstensīvas akvakultūras veidus, ieskaitot vides un
bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un uzlabošanu un ainavas un akvakultūras
zonu tradicionālo elementu apsaimniekošanu.
2.           Atbalstu saskaņā ar
1. punkta a) apakšpunktu piešķir kā ikgadēju kompensāciju par papildu
izmaksām vai negūtajiem ienākumiem, kas izriet no attiecīgo teritoriju
apsaimniekošanas prasībām saistībā ar Padomes Direktīvas 92/43/EEK vai
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK īstenošanu.
3.           Atbalstu saskaņā ar
1. punkta c) apakšpunktu piešķir tikai tad, ja saņēmēji apņemas
vismaz piecus gadus ievērot ūdens vides prasības, kuras pārsniedz Savienības un
valsts tiesību aktu parastu piemērošanu. Darbības radītos ieguvumus vides jomā
pierāda ar iepriekšēju novērtējumu, ko veic dalībvalsts ieceltas kompetentas
struktūras, ja vien attiecīgās darbības radītie ieguvumi vides jomā jau nav
atzīti.
4.           Atbalstu, kas paredzēts
1. punkta c) apakšpunktā, piešķir kā ikgadēju kompensāciju par
radītajām papildu izmaksām.
5.           To darbību rezultātiem, kas
saņem atbalstu saskaņā ar šo pantu, dalībvalsts nodrošina piemērotu publicitāti
saskaņā ar 143. pantu.
55. pants
Pasākumi sabiedrības
veselības jomā
1.           EJZF palīdz kompensēt gliemju
audzētāju zaudējumus, kas rodas, uz laiku apturot audzēto gliemju ieguvi
vienīgi sabiedrības veselības iemeslu dēļ.
2.           Atbalstu var piešķirt tikai
tad, ja ieguvi aptur sakarā ar gliemju kontamināciju, ko izraisījusi toksīnus
izdaloša planktona savairošanās vai biotoksīnus saturoša planktona klātbūtne,
un ja:
a)      ieguve ir apturēta ilgāk nekā četrus
mēnešus pēc kārtas vai
b)      zaudējumi, kas rodas ieguves apturēšanas
dēļ, pārsniedz 35 % no attiecīgā uzņēmuma gada apgrozījuma, ko aprēķina,
pamatojoties uz uzņēmuma vidējo apgrozījumu iepriekšējos trīs gados.
3.           Laiks, par kādu var piešķirt
kompensāciju, ir ne vairāk kā 12 mēneši visā plānošanas periodā.
56. pants
Dzīvnieku veselības un
labturības pasākumi
1.           Lai uzlabotu dzīvnieku
veselību un labturību akvakultūras uzņēmumos, īpaši profilakses un biodrošības
ziņā, EJZF var atbalstīt:
(a)
slimību kontroli un izskaušanu akvakultūrā saskaņā
ar nosacījumiem, kas izklāstīti Padomes Lēmumā 2009/470/EK par izdevumiem
veterinārijas jomā;
(b)
vispārējas un konkrētām sugām piemērotas labākās
prakses vai rīcības kodeksu izstrādi attiecībā uz biodrošību vai dzīvnieku
labturības vajadzībām akvakultūrā;
(c)
veterināro zāļu pieejamības uzlabošanu to
lietošanai akvakultūrā un šādu zāļu atbilstošas lietošanas veicināšanu, pasūtot
farmaceitiskus pētījumus un veicot informācijas izplatīšanu un apmaiņu.
2.           Atbalsts saskaņā ar
1. punkta c) apakšpunktu neattiecas uz veterināro zāļu iegādi.
3.           Saskaņā ar 1. punkta
c) apakšpunktu finansētu pētījumu rezultātiem dalībvalsts nodrošina
piemērotu ziņošanu un publicitāti saskaņā ar 143. pantu.
4.           Atbalstu var piešķirt arī
publisko tiesību subjektiem.
57. pants
Akvakultūras krājuma
apdrošināšana
1.           Lai aizsargātu akvakultūras
audzētāju ienākumus, EJZF var atbalstīt ieguldījumu akvakultūras krājuma
apdrošināšanā, kura sedz zaudējumus, ko izraisa:
(a)
dabas katastrofas;
(b)
nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi;
(c)
pēkšņas izmaiņas ūdens kvalitātē;
(d)
akvakultūras slimības vai ražošanas iekārtu
iznīcināšana.
2.           Nelabvēlīgu klimatisko
apstākļu vai akvakultūras slimības uzliesmojuma gadījumam ir jābūt attiecīgās
dalībvalsts oficiāli atzītam.
Attiecīgā gadījumā dalībvalstis var iepriekš
noteikt kritērijus, uz kuru pamata uzskata, ka ir piešķirta šāda oficiāla
atzīšana.
3.           Atbalstu piešķir tikai par
tādiem akvakultūras krājuma apdrošināšanas līgumiem, kuri sedz 1. punktā
minētos ekonomiskos zaudējumus, kas pārsniedz 30 % no akvakultūras
audzētāja gada vidējā produkcijas apjoma.
III NODAĻA
Zivsaimniecības reģionu ilgtspējīga attīstība
1. iedaļa
Darbības joma un mērķi
58. pants
Darbības joma
EJZF atbalsta zivsaimniecības reģionu
ilgtspējīgu attīstību, ievērojot uz sabiedrību orientētu pieeju vietējai
attīstībai, kas izklāstīta [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus
noteikumus] 28. pantā.
59. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētais finansiālais atbalsts
palīdz sasniegt 6. panta 1. punktā norādītās Savienības prioritātes.
2. iedaļa
Zivsaimniecības reģioni, vietējās partnerības un vietējās attīstības
stratēģijas
60. pants
Zivsaimniecības reģioni
1.           Zivsaimniecības reģions, kam
ir tiesības pretendēt uz atbalstu, ir:
(a)
ierobežota lieluma un parasti mazāks par kopējas
statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas NUTS 3. līmeni, kā
noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija
Regulā (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību
klasifikācijas (NUTS) izveidi[33],
un
(b)
funkcionāli vienots no ģeogrāfiskā, ekonomiskā un
sociālā aspekta, īpaši ņemot vērā zvejniecības un akvakultūras jomu, un
nodrošina pietiekamu cilvēkresursu, finansiālo un ekonomisko resursu kritisko
masu, lai būtu iespējams īstenot dzīvotspējīgu vietējās attīstības stratēģiju.
2.           Dalībvalstis darbības
programmā nosaka reģionu atlases kārtību, tostarp tajā izmantotos kritērijus.
61. pants
Integrētas vietējās
attīstības stratēģijas
1.           EJZF vajadzībām integrēta
vietējās attīstības stratēģija, kas minēta [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz
kopīgus noteikumus] 28. panta 1. punkta c) apakšpunktā, balstās
uz dažādu vietējās ekonomikas nozaru, jo īpaši zvejniecības un akvakultūras,
dalībnieku un projektu mijiedarbību.
2.           Lai palīdzētu sasniegt
59. pantā minētos mērķus, vietējās attīstības stratēģijas:
(a)
nodrošina zvejniecības un akvakultūras nozares
optimālu iesaistīšanos piekrastes un iekšzemes zivsaimniecības reģionu
ilgtspējīgā attīstībā;
(b)
nodrošina to, lai vietējā sabiedrība pilnībā
izmantotu jūrlietu un piekrastes attīstības sniegtās iespējas un gūtu labumu no
tām.
3.           Stratēģijai jābūt saskanīgai
ar reģionā apzinātajām iespējām un vajadzībām un EJZF izvirzītajām Savienības
prioritātēm. Stratēģijas var sniegties no tādām, kas orientētas tieši uz
zivsaimniecību, līdz plašākām stratēģijām, kas vērstas uz dažādošanu
zivsaimniecības reģionos. Stratēģija ir kas vairāk par vienkāršu darbību
savirknējumu vai nozares pasākumu uzskaitījumu.
4.           Lai varētu pretendēt uz EJZF
finansējumu, integrētā vietējās attīstības stratēģijā, kas minēta [Regulas (ES)
Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 29. pantā, ir ietverti vismaz
šādi elementi:
(a)
apraksts un pamatojums attiecībā uz līdzdalību
ZVRG;
(b)
pamatojums attiecībā uz ierosināto EJZF budžetu un
resursu sadalījumu apzinātajām vietējām prioritātēm.
5.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus par [Regulas (ES) Nr. […],
ar ko paredz kopīgus noteikumus] 29. panta 1. punkta e) apakšpunktā
minētā rīcības plāna saturu.
6.           Dalībvalstis darbības
programmā nosaka vietējās attīstības stratēģiju atlases kritērijus, kas
atspoguļo uz sabiedrību orientētas pieejas pievienoto vērtību.
62. pants
Zivsaimniecības vietējās
rīcības grupas
1.           EJZF vajadzībām vietējās
rīcības grupas, kas minētas [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz
kopīgus noteikumus] 28. panta 1. punkta b) apakšpunktā, tiek
sauktas par zivsaimniecības vietējām rīcības grupām (turpmāk “ZVRG”).
2.           ZVRG ierosina integrētas
vietējās attīstības stratēģiju, kas balstās vismaz uz 61. pantā
norādītajiem elementiem, un ir atbildīga par tās īstenošanu.
3.           ZVRG:
(a)
atspoguļo savas stratēģijas galveno mērķi un
reģiona sociāli ekonomisko sastāvu, nodrošinot galveno ieinteresēto aprindu,
tostarp privātā sektora, publiskā sektora un pilsoniskās sabiedrības,
līdzsvarotu pārstāvību;
(b)
nodrošina zvejniecības un akvakultūras nozares
plašu pārstāvību.
4.           Ja vietējās attīstības
stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi, saskaņā ar
3. punktā minētajiem kritērijiem izveido īpašu atlases struktūru, kas
darbojas ar EJZF atbalstītiem projektiem.
5.           ZVRG uzdevumu minimums ir
izklāstīts [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus]
30. panta 3. punktā.
6.           ZVRG var veikt arī papildu
uzdevumus, ko tām deleģējusi vadošā iestāde un/vai maksājumu aģentūra.
7.           Darbības programmā ir skaidri
aprakstīti ZVRG, vadošās iestādes un maksājumu aģentūras pienākumi attiecībā uz
visiem īstenošanas uzdevumiem, kas saistīti ar stratēģiju.
3. iedaļa
Atbalsttiesīgas darbības
63. pants
EJZF atbalsts integrētai
vietējai attīstībai
1.           Darbības, par kurām ir
tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo iedaļu, ir noteiktas [Regulas (ES)
Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 31. pantā.
2.           Vietējās rīcības grupas var
pieprasīt avansa maksājumu no kompetentās maksājumu aģentūras, ja šāda iespēja
ir paredzēta darbības programmā. Avansa maksājumu summa nepārsniedz 50 %
no publiskā atbalsta, kas saistīts ar kārtējām izmaksām.
64. pants
Sagatavošanās atbalsts
1.           Sagatavošanās atbalsts
attiecas uz spēju veidošanu, mācībām un tīklu veidošanu ar mērķi sagatavot un
īstenot vietējās attīstības stratēģiju.
2.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka
1. punktā minēto pasākumu attiecināmās izmaksas.
65. pants
Vietējās attīstības
stratēģiju īstenošana
1.           Atbalstu vietējās attīstības
stratēģiju īstenošanai var piešķirt šādiem mērķiem:
(a)
pievienotās vērtības veidošana, darbvietu radīšana
un inovācijas veicināšana visos zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdes
posmos;
(b)
dažādošanas un darbvietu radīšanas veicināšana
zivsaimniecības reģionos, jo īpaši citās jūrlietu nozarēs;
(c)
zivsaimniecības reģionu vides resursu vairošana un
izmantošana, arī klimata pārmaiņu seku mazināšanas darbības;
(d)
sociālās labklājības un kultūras mantojuma, tostarp
jūras kultūras mantojuma, veicināšana zivsaimniecības reģionos;
(e)
zivsaimniecības kopienu nozīmes stiprināšana
vietējā attīstībā un vietējo zivsaimniecības resursu un jūrlietu darbību
pārvaldība.
2.           Sniegtais atbalsts var ietvert
pasākumus, kas paredzēti šīs sadaļas I un II nodaļā, ja ir skaidrs loģisks
pamats to pārvaldībai vietējā līmenī. Ja palīdzību piešķir darbībām, kas
atbilst šiem pasākumiem, piemēro attiecīgos nosacījumus un katrai darbībai
piemērojamo ieguldījumu apjomu, kas noteikts šīs sadaļas I un II nodaļā.
66. pants
Sadarbības pasākumi
1.           Atbalstu, kas minēts [Regulas
(ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 31. panta c) punktā,
var piešķirt:
(a)
starpteritoriju sadarbības vai transnacionālas
sadarbības projektiem;
(b)
kā tehnisku sagatavošanās atbalstu starpteritoriju
sadarbības un transnacionālas sadarbības projektiem, ja vietējās rīcības grupas
var pierādīt, ka tās gatavojas projekta īstenošanai.
“Starpteritoriju sadarbība” ir sadarbība
dalībvalsts iekšienē. “Transnacionāla sadarbība” ir sadarbība starp teritorijām
vairākās dalībvalstīs un ar teritorijām trešās valstīs.
2.           EJZF ietvaros par ZVRG
partneriem var būt ne tikai citas ZVRG, bet arī vietēja mēroga publiskā un
privātā sektora partnerība, kas īsteno vietējās attīstības stratēģiju Savienībā
vai ārpus tās.
3.           Gadījumos, kad ZVRG neizvēlas
sadarbības projektus, dalībvalsts izveido nepārtrauktas pieteikšanās sistēmu
attiecībā uz sadarbības projektiem. Vēlākais divus gadus pēc to darbības
programmas apstiprināšanas dienas tās publisko valsts vai reģionālās
administratīvās procedūras, kas attiecas uz transnacionālas sadarbības projektu
atlasi, un attiecināmo izmaksu sarakstu.
4.           Sadarbības projektu
apstiprināšana notiek ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc projekta iesniegšanas
dienas.
5.           Dalībvalstis dara Komisijai
zināmus apstiprinātos transnacionālās sadarbības projektus.
67. pants
Kārtējās izmaksas un
aktivizēšana
1.           Kārtējās izmaksas, kas
minētas [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 31. panta
d) punktā, ir izmaksas, kas saistītas ar vietējās attīstības stratēģijas
īstenošanas pārvaldību, ko veic ZVRG.
2.           Zivsaimniecības reģiona
aktivizēšanas izmaksas, kas minētas [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus
noteikumus] 31. panta d) punktā, ir izmaksas par darbībām, ko veic,
lai informētu par vietējās attīstības stratēģiju, kā arī par projekta izstrādes
uzdevumiem.
3.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka 1. un
2. punktā minēto darbību attiecināmās izmaksas.
IV NODAĻA
Ar tirdzniecību un apstrādi saistīti pasākumi
68. pants
Konkrēti mērķi
Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz sasniegt
šīs sadaļas I nodaļas un II nodaļas konkrētos mērķus.
69. pants
Ražošanas un tirdzniecības
plāni
1.           EJZF var atbalstīt [Regulas
(ES) Nr. […] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju]
32. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanu un
īstenošanu.
2.           Par izdevumiem, kas saistīti
ar ražošanas un tirdzniecības plāniem, var pretendēt uz ieguldījumu no EJZF
tikai pēc tam, kad katras dalībvalsts kompetentās iestādes ir apstiprinājušas
[Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo
organizāciju] 32. panta 4. punktā minēto gada ziņojumu.
3.           Atbalsts, kas gadā piešķirts
saskaņā ar šo pantu, nepārsniedz 3 % no katras ražotāju organizācijas
pirmajā pārdošanā pārdotās produkcijas gada vidējās vērtības
2009.−2011. gada periodā. Jaunatzītai ražotāju organizācijai gadā
piešķirtais atbalsts nepārsniedz 3 % no tās biedru pirmajā pārdošanā pārdotās
produkcijas gada vidējās vērtības 2009.–2011. gada periodā.
4.           Pēc ražošanas un
tirdzniecības plāna apstiprināšanas saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. par zvejas un
akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 32. panta 2. punktu
attiecīgā dalībvalsts var piešķirt avansu 50 % apmērā no finansiālās
palīdzības.
5.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, piešķir ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju
apvienībām.
70. pants
Uzglabāšanas atbalsts
1.           EJZF var atbalstīt
kompensāciju atzītām ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju
apvienībām, kuras uzglabā zvejas produktus, kas uzskaitīti Regulas (ES)
Nr. [par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju]
II pielikumā, ja produktus uzglabā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [par
zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] 35. un
36. pantu:
(a)
uzglabāšanas atbalsta summa nepārsniedz attiecīgo
produktu stabilizēšanai un uzglabāšanai vajadzīgo darbību tehnisko un
finansiālo izmaksu summu;
(b)
daudzumi, par kuriem ir tiesības pretendēt uz uzglabāšanas
atbalstu, nepārsniedz 15 % no attiecīgo produktu daudzuma gadā, ko
ražošanas organizācija laidusi pārdošanā;
(c)
finansiālā palīdzība gadā nepārsniedz turpmāk
norādītās procentuālās daļas no ražotāju organizācijas biedru pirmajā pārdošanā
pārdotās produkcijas gada vidējās vērtības 2009.–2011. gada periodā. Ja
ražotāju organizācijas biedri 2009.–2011. gadā nav pārdevuši produkciju,
ņem vērā šo biedru pārdotās produkcijas gada vidējo vērtību pirmajos trīs
ražošanas gados:
–
1 % 2014. gadā,
–
0,8 % 2015. gadā,
–
0,6 % 2016. gadā,
–
0,4 % 2017. gadā,
–
0,2 % 2018. gadā.
2.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, pakāpeniski izbeidz līdz 2019. gadam.
3.           Atbalstu piešķir tikai tad,
kad produkti ir nodoti lietošanai pārtikā.
4.           Tehnisko un finansiālo
izmaksu summu, kas piemērojama to teritorijās, dalībvalstis nosaka šādi:
(a)
tehniskās izmaksas aprēķina katru gadu,
pamatojoties uz tiešajām izmaksām, kas saistītas ar stabilizēšanai un
uzglabāšanai vajadzīgajām darbībām;
(b)
finansiālās izmaksas aprēķina katru gadu,
izmantojot procentu likmi, ko katru gadu nosaka katrā dalībvalstī;
(c)
tehniskās un finansiālās izmaksas dara zināmas
atklātībai.
5.           Dalībvalstis veic kontroles,
lai pārliecinātos par to, ka produkti, par kuriem saņem uzglabāšanas atbalstu,
atbilst šajā pantā izklāstītajiem nosacījumiem. Šo inspekcijas pasākumu
vajadzībām uzglabāšanas atbalsta saņēmēji kārto krājumu uzskaites reģistru par
katru produktu kategoriju, kas nodota uzglabāšanā un pēc tam atkal laista tirgū
lietošanai pārtikā.
71. pants
Tirdzniecības pasākumi
1.           EJZF var atbalstīt zvejas un
akvakultūras produktu tirdzniecības pasākumus, kuru mērķis ir:
(a)
uzlabot apstākļus, lai laistu tirgū:
i)        pārmērīgi sastopamas vai nepietiekami
izmantotas sugas,
ii)       nevēlamas nozvejas, kas izkrautas
saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 15. pantu un
[Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo
organizāciju] 8. panta b) punkta otro ievilkumu,
iii)      produktus, kas iegūti, izmantojot
metodes ar mazu ietekmi uz vidi, vai bioloģiskās akvakultūras produktus, kā
definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu;
(b)
uzlabot kvalitāti, veicinot:
i)        konkrēta produkta reģistrācijas
pieteikuma iesniegšanu saskaņā ar Padomes 2006. gada 20. marta
Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas
produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību[34],
ii)       sertificēšanu un veicināšanu, tostarp
ilgtspējīgas zvejas un akvakultūras produktu un videi nekaitīgu apstrādes
metožu sertificēšanu un veicināšanu,
iii)      zvejas produktu tiešo tirdzniecību, ko
veic mazapjoma piekrastes zvejnieki;
(c)
veicināt ražošanas un tirgu pārredzamību un veikt
tirgus izpēti;
(d)
izstrādāt standartlīgumus, kuri ir saderīgi ar
Savienības tiesību aktiem;
(e)
izveidot ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju
apvienības vai starpnozaru organizācijas, kas atzītas saskaņā ar Regulas [par
zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju] II nodaļas
III iedaļu;
(f)
rīkot zvejas un akvakultūras produktu reģionālas,
valsts vai transnacionālas reklāmas kampaņas.
2.           Darbības, kas minētas
1. punkta b) apakšpunktā, var ietvert ražošanas, apstrādes un
tirdzniecības darbību integrāciju piegādes ķēdē.
72. pants
Zvejas un akvakultūras
produktu apstrāde
1.           EJZF var atbalstīt tādus
ieguldījumus zvejas un akvakultūras produktu apstrādē:
(a)
kas veicina enerģijas taupīšanu vai mazina ietekmi
uz vidi, arī ieguldījumus atkritumu pārstrādē;
(b)
kas paredzēti komerciāli mazienesīgu vai neienesīgu
sugu apstrādei;
(c)
kas paredzēti galvenajās apstrādes darbībās radušos
blakusproduktu apstrādei;
(d)
kas paredzēti bioloģiskās akvakultūras produktu
apstrādei, kā noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 834/2007 6. un
7. pantā.
2.           Atbalstu, kas minēts
1. punktā, piešķir tikai ar finanšu instrumentiem, kas paredzēti [Regulas
(ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] IV sadaļā.
V NODAĻA
Kompensācija par papildu izmaksām, kas tālākajos reģionos rodas saistībā ar
zvejas un akvakultūras produktiem
73. pants
Kompensācijas režīms
1.           EJZF var atbalstīt
kompensācijas režīmu, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK)
Nr. 791/2007, ar ko ievieš shēmu, lai kompensētu papildu izmaksas, kuras
radušās attālāko reģionu — Azoru salu, Madeiras, Kanāriju salu, Franču
Gviānas un Reinjonas — zivsaimniecības produktu tirdzniecībā.
2.           Katra attiecīgā dalībvalsts
sagatavo sarakstu, kurā 1. punktā minētajiem reģioniem norāda zvejas un
akvakultūras produktus un šo produktu daudzumus, par kuriem var pretendēt uz
kompensāciju.
3.           Sagatavojot 2. punktā
minēto sarakstu un daudzumus, dalībvalstis ņem vērā visus attiecīgos faktorus,
jo īpaši vajadzību nodrošināt to, lai kompensācija būtu pilnībā saderīga ar KZP
noteikumiem.
4.           Kompensāciju nepiešķir par
zvejas un akvakultūras produktiem:
(a)
kurus nozvejojuši trešās valsts kuģi, izņemot
Venecuēlas karoga zvejas kuģus, kas darbojas Savienības ūdeņos;
(b)
kurus nozvejojuši Savienības zvejas kuģi, kas nav
reģistrēti kāda no 1. punktā minēto reģionu ostām;
(c)
kuri importēti no trešām valstīm.
5.           Šā panta 4. punkta
b) apakšpunktu nepiemēro, ja attiecīgajā tālākajā reģionā esošā apstrādes
nozares jauda pārsniedz saskaņā ar šajā pantā izklāstītajiem noteikumiem
piegādāto izejvielu daudzumu.
74. pants
Kompensācijas aprēķināšana
Kompensāciju maksā operatoriem, kuri veic
darbības attiecīgajos reģionos, un ņem vērā:
(a)
attiecībā uz katru zvejas vai akvakultūras produktu —
papildu izmaksas, kas rodas attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo
apstākļu dēļ, un
(b)
visus citus valsts intervences veidus, kas ietekmē
papildu izmaksu apjomu.
75. pants
Kompensācijas plāns
1.           Attiecīgās dalībvalstis
iesniedz Komisijai katram attiecīgajam reģionam izstrādātu kompensācijas plānu,
kurā ietverts 73. pantā minētais saraksts un daudzumi, 74. pantā
minētais kompensācijas apjoms un 108. pantā noteiktās ziņas par kompetento
iestādi.
2.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu kompensācijas
plāna saturu, ieskaitot kritērijus to papildu izmaksu aprēķināšanai, kas rodas
attiecīgajam reģionam raksturīgo nelabvēlīgo apstākļu dēļ.
VI NODAĻA
Kopējās zivsaimniecības politikas papildu pasākumi, ko finansē dalītā
pārvaldībā
76. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no šīs regulas 2. panta, šo
nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Eiropas Savienības teritorijas.
77. pants
Konkrēti mērķi
Šajā nodaļā paredzētie pasākumi palīdz īstenot
Regulas [par KZP] 37. un 46. pantu.
78. pants
Kontrole un noteikumu izpilde
1.           EJZF var palīdzēt īstenot
Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas paredzēta
[Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 46. pantā un sīkāk
aprakstīta Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK)
Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu
atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem([35]).
2.           Konkrēti, uz atbalstu var
pretendēt šādas darbības:
(a)
tehnoloģijas, ieskaitot aparatūru un programmatūru,
kuģu noteikšanas sistēmu (VDS), CCTV sistēmu un IT tīklu iegāde
vai izstrāde ar zivsaimniecību saistīto datu apkopošanai, administrēšanai,
validēšanai, analizēšanai un apmaiņai un paraugu vākšanas metožu izstrādei, kā
arī to savienošana ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām;
(b)
to komponentu iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi,
lai zvejā un zvejas produktu tirdzniecībā iesaistītie dalībnieki varētu nosūtīt
datus attiecīgajām dalībvalsts un ES iestādēm; tas ietver arī komponentus, kas
vajadzīgi elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmām (ERS), kuģu
satelītnovērošanas sistēmām (VMS) un automātiskās identifikācijas
sistēmām (AIS), ko izmanto kontroles vajadzībām;
(c)
to komponentu iegāde un uzstādīšana, kas vajadzīgi,
lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamību, kā noteikts
Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 58. pantā;
(d)
tādu programmu īstenošana, kuru mērķis ir datu
apmaiņa un analīze dalībvalstu starpā;
(e)
patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru
modernizācija un iegāde, ja vismaz 60 % no ekspluatācijas laika tos
izmanto zivsaimniecības kontrolei;
(f)
citu kontroles līdzekļu, tostarp dzinēja jaudas
mērīšanas ierīču un svēršanas iekārtu, iegāde;
(g)
ar zivsaimniecības kontroli saistītu izmēģinājuma
projektu īstenošana, tostarp zivju DNS analīze vai ar kontroli saistītu tīmekļa
vietņu izveide;
(h)
par zvejas darbību uzraudzību, kontroli un
pārraudzību atbildīgā personāla mācību un apmaiņas programmas, arī starp
dalībvalstīm;
(i)
izmaksu un ieguvumu analīze, kā arī novērtējums par
kompetento iestāžu veiktajām revīzijām un izdevumiem, kas saistīti ar
uzraudzību, kontroli un pārraudzību;
(j)
 iniciatīvas, ieskaitot semināru rīkošanu un
plašsaziņas līdzekļu izmantošanu, kuru mērķis ir uzlabot zvejnieku un citu
ieinteresēto personu, piemēram, inspektoru, prokuroru un tiesnešu, un plašas
sabiedrības izpratni par nepieciešamību apkarot nelegālu, nereģistrētu un
neregulētu zveju un par KZP noteikumu izpildi.
3.           Šā panta 2. punkta h),
i) un j) apakšpunktā minētie pasākumi var pretendēt uz atbalstu tikai tad,
ja tie ir saistīti ar publiskā sektora iestādes veiktām kontroles darbībām.
4.           Šā panta 2. punkta d) un
h) apakšpunktā minēto pasākumu gadījumā maksājumu aģentūras pienākumu
uztic tikai vienai no iesaistītajām dalībvalstīm.
79. pants
Datu vākšana
1.           EJZF atbalsta primāro
bioloģisko, tehnisko, vides un sociālekonomisko datu vākšanu, pārvaldību un
izmantošanu saskaņā ar [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku]
37. panta 5. punktā minēto Savienības daudzgadu programmu.
2.           Konkrēti, uz atbalstu var
pretendēt šāda veida darbības:
(a)
datu pārvaldība un izmantošana zinātniskās analīzes
un KZP īstenošanas vajadzībām;
(b)
valsts daudzgadu paraugu ņemšanas programmas;
(c)
komerciālas zvejas un atpūtas zvejas uzraudzība
jūrā;
(d)
pētnieciskas uzskaites jūrā;
(e)
dalībvalstu pārstāvju dalība reģionālās
koordinācijas sanāksmēs, kas minētas [Regulas par kopējo zivsaimniecības
politiku] 37. panta 4. punktā, sanāksmēs, ko rīko reģionālas
zvejniecības pārvaldības organizācijas, kurās ES ir līgumslēdzēja puse vai
novērotāja, vai sanāksmēs, ko rīko starptautiskas organizācijas, kas ir
atbildīgas par zinātnisko ieteikumu sniegšanu.
VI SADAĻA
TIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ FINANSĒTI PASĀKUMI
I NODAĻA
Integrētā jūrlietu politika
80. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no šīs regulas 2. panta, šo
nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Eiropas Savienības teritorijas.
81. pants
Darbības joma un mērķi
Atbalsts saskaņā ar šo nodaļu palīdz izstrādāt
un īstenot Savienības integrēto jūrlietu politiku. Tas:
(a)
sekmē integrētas jūrlietu un piekrastes jautājumu
pārvaldības izveidi un īstenošanu vietējā, reģionālā, valsts, jūras baseina, ES
un starptautiskā līmenī, jo īpaši:
i)       veicinot darbības, kas rosina
dalībvalstis un ES reģionus izstrādāt, ieviest vai īstenot integrētu jūrlietu
pārvaldību;
ii)       veicinot dialogu un sadarbību ar un
starp dalībvalstīm un ieinteresētajām personām par jūras vides un jūrlietu
jautājumiem, arī jūras baseina stratēģiju izstrādi,
iii)      veicinot starpnozaru sadarbības
platformas un tīklus, kuros darbojas pārstāvji no publiskā sektora iestādēm,
reģionālām un vietējām iestādēm, nozares, tūrisma jomas, pētniecības aprindas,
iedzīvotāji, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un sociālie partneri,
iv)      veicinot labākās prakses piemēru apmaiņu
un dialogu starptautiskā līmenī, arī divpusēju dialogu ar trešām valstīm,
neskarot citus nolīgumus vai vienošanās, kas varētu būt noslēgtas starp ES un
attiecīgajām trešām valstīm,
v)      palielinot publiskā sektora iestāžu,
privātā sektora un plašas sabiedrības informētību par integrētu pieeju
jūrlietām un palielinot tās pamanāmību;
(b)
palīdz izstrādāt starpnozaru iniciatīvas, kas nāk
par labu dažādām jūrlietu nozarēm un/vai nozaru politikas virzieniem, ņemot
vērā jau esošus instrumentus un iniciatīvas un balstoties uz tām, tādas kā:
i)       integrēta jūras uzraudzība ar mērķi
uzlabot efektivitāti un lietderīgumu, veicot informācijas apmaiņu starp nozarēm
un pāri robežām, vienlaikus ņemot vērā pašreizējās un turpmākās sistēmas,
ii)       jūras telpiskā plānošana un integrēta
piekrastes zonas pārvaldība,
iii)      tādas plašas un publiski pieejamas
kvalitatīvas zināšanu bāzes par jūru pakāpeniska veidošana, kura atvieglotu šo
datu un zināšanu kopīgu izmantošanu, atkārtotu izmantošanu un izplatīšanu starp
dažādām lietotāju grupām;
(c)
atbalsta ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi,
nodarbinātību, inovāciju un jaunas tehnoloģijas jaunās un perspektīvās jūras
nozarēs piekrastes reģionos, tādējādi papildinot iedibinātas nozaru un valsts
mēroga darbības;
(d)
veicina jūras vides, jo īpaši tās bioloģiskās daudzveidības
un aizsargājamo jūras teritoriju, piemēram, Natura 2000 teritoriju,
aizsardzību un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīgu izmantošanu un dod
iespēju precīzāk noteikt to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas tieši
ietekmē jūras vidi, jo īpaši Jūras stratēģijas pamatdirektīvas satvarā.
82. pants
Atbalsttiesīgas darbības
1.           EJZF var
atbalstīt darbības, kas ir saskaņā ar 81. pantā izklāstītajiem mērķiem,
tādas kā:
(a)
pētījumi;
(b)
projekti, tostarp izmēģinājuma projekti un
sadarbības projekti;
(c)
sabiedrības informēšana un apmaiņa ar labākās
prakses piemēriem, izpratnes veicināšanas kampaņas un saistītie saziņas un
izplatīšanas pasākumi, piemēram, publicitātes kampaņas, pasākumi, tīmekļa
vietņu izveidošana un uzturēšana, ieinteresēto personu platformas, arī
korporatīvā komunikācija attiecībā uz Savienības politikas prioritātēm, ciktāl
tās ir saistītas ar šīs regulas vispārējiem mērķiem;
(d)
konferences, semināri un darbsemināri;
(e)
apmaiņa ar labākās prakses piemēriem, koordinācijas
darbības, tostarp informācijas kopīgas izmantošanas tīkli un jūras baseina
stratēģiju koordinācijas mehānismi;
(f)
tādu IT sistēmu un tīklu izveide, ekspluatācija un
uzturēšana, kas nodrošina ar zivsaimniecību saistītu datu apkopošanu,
administrēšanu, validēšanu, analīzi un apmaiņu un paraugu vākšanas metožu
izstrādi, kā arī savienojumu ar starpnozaru datu apmaiņas sistēmām.
2.           Lai
sasniegtu konkrēto mērķi izstrādāt 81. panta b) punktā minētās
starpnozaru iniciatīvas, EJZF var atbalstīt:
(a)
integrētas jūras uzraudzības tehnisko līdzekļu
izstrādi un ieviešanu, jo īpaši tādēļ, lai atbalstītu decentralizētas jūrlietu
jomas informācijas apmaiņas sistēmas (CISE) izveidošanu, ekspluatāciju
un uzturēšanu, jo īpaši savstarpēji savienojot pašreizējās vai turpmākās
sistēmas;
(b)
dalībvalstu darba koordinācijas un sadarbības
pasākumus, kuru mērķis ir jūras telpiskās plānošanas un integrētas piekrastes
zonas pārvaldības izstrāde, ieskaitot izdevumus, kas saistīti ar datu kopīgas
izmantošanas un uzraudzības sistēmām un praksi, novērtēšanas darbībām, ekspertu
tīklu izveidi un darbību, un tādas programmas izstrādi, kuras mērķis ir veidot
dalībvalstu spējas jūras telpiskās plānošanas īstenošanā;
(c)
tehniskos līdzekļus, lai izveidotu un ekspluatētu
funkcionējošu Eiropas Jūras novērojumu un datu tīklu, kura mērķis ir atvieglot
jūras datu vākšanu, apkopošanu, kvalitātes kontroli, atkārtotu izmantošanu un
izplatīšanu ar tīklā iesaistīto dalībvalstu iestāžu sadarbības palīdzību.
II NODAĻA
Kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās jūrlietu politikas papildu
pasākumi, ko finansē tiešā pārvaldībā
83. pants
Ģeogrāfiskā darbības joma
Atkāpjoties no šīs regulas 2. panta, šo
nodaļu piemēro arī darbībām, ko veic ārpus Eiropas Savienības teritorijas.
84. pants
Konkrētie mērķi
Šajā nodaļā paredzētie pasākumi palīdz īstenot
KZP un IJP, jo īpaši attiecībā uz:
(a)
zinātnisko ieteikumu saskaņā ar KZP;
(b)
konkrētiem kontroles un noteikumu izpildes
pasākumiem saskaņā ar KZP;
(c)
brīvprātīgām iemaksām starptautiskās organizācijās;
(d)
konsultatīvajām padomēm;
(e)
tirgus izpēti;
(f)
kopējās zivsaimniecības politikas un integrētās
jūrlietu politikas saziņas pasākumiem.
85. pants
Zinātniskie ieteikumi un
zināšanas
1.           EJZF var atbalstīt zinātnisko
rezultātu sasniegšanu, jo īpaši lietišķās pētniecības projektus, kas tieši
saistīti ar zinātnisko atzinumu un ieteikumu sniegšanu, ar mērķi pieņemt
pareizus un efektīvus zvejniecības pārvaldības lēmumus saskaņā ar KZP.
2.           Konkrēti, uz atbalstu var
pretendēt šāda veida darbības:
(a)
pētījumi un izmēģinājuma projekti, kas nepieciešami
KZP īstenošanai un izstrādei, ieskaitot ilgtspējīgas zvejniecības pārvaldības
alternatīvas metodes;
(b)
zinātnisko atzinumu un ieteikumu sagatavošana un
sniegšana, ko veic zinātniskas organizācijas, tostarp starptautiskas
konsultatīvas struktūras, kas atbild par krājumu novērtēšanu, neatkarīgi
eksperti un pētniecības iestādes;
(c)
ekspertu piedalīšanās sanāksmēs par zinātniskiem un
tehniskiem zivsaimniecības jautājumiem un ekspertu darba grupās, kā arī
starptautiskās konsultatīvās struktūrās un sanāksmēs, kurās var būt
nepieciešams zivsaimniecības speciālistu ieguldījums;
(d)
Komisijas izdevumi, kas radušies par pakalpojumiem,
kuri saistīti ar datu vākšanu, pārvaldību un izmantošanu, ar zivsaimniecības
ekspertu sanāksmju organizēšanu un pārvaldību un ar gada darba programmu
pārvaldību, kas saistītas ar zinātnisko un tehnisko lietpratību zivsaimniecības
jautājumos, ar datu pieprasījumu un datu kopu apstrādi, ar sagatavošanas darbu,
kura mērķis ir zinātnisko atzinumu un ieteikumu sniegšana;
(e)
dalībvalstu sadarbības pasākumi datu vākšanas jomā,
ieskaitot reģionalizētu datubāzu izveidi un uzturēšanu tādu datu glabāšanai,
pārvaldībai un izmantošanai, kas noder reģionālai sadarbībai un uzlabo datu
vākšanas un pārvaldības darbības, kā arī zinātnisko lietpratību zvejniecības
pārvaldības atbalstam.
86. pants
Kontrole un noteikumu izpilde
1.           EJZF var palīdzēt īstenot
Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kas paredzēta
[Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 46. pantā un sīkāk
aprakstīta Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009,
ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumiem.
2.           Konkrēti, uz atbalstu var
pretendēt šāda veida darbības:
(a)
patruļas kuģu, lidmašīnu un helikopteru iegāde, ko
kopīgi veic vairākas dalībvalstis, kas pieder pie viena ģeogrāfiskā apgabala,
ja vismaz 60 % ekspluatācijas laika tos izmanto zivsaimniecības kontrolei;
(b)
izdevumi, kas saistīti ar jaunu kontroles
tehnoloģiju novērtēšanu un izstrādi;
(c)
visi darbības izdevumi, kas saistīti ar inspekciju,
kuru veic Komisijas inspektori un kurā pārbauda KZP īstenošanu dalībvalstīs, un
jo īpaši ar inspekcijas komandējumiem, drošības aprīkojumu un inspektoru
mācībām, ar sanāksmju organizēšanu un piedalīšanos tajās un ar Komisijas veiktu
inspekcijas līdzekļu fraktēšanu vai iegādi, kā sīkāk norādīts Padomes
2009. gada 20. novembra Regulas (EK) Nr. 1224/2009
X sadaļā.
3.           Šā panta 2. punkta
a) apakšpunktā minētā pasākuma gadījumā par saņēmēju izraugās tikai vienu
no iesaistītajām dalībvalstīm.
87. pants
Brīvprātīgas iemaksas
starptautiskās organizācijās
EJZF var atbalstīt šāda veida darbības
starptautisko attiecību jomā:
(a)
brīvprātīgs finansējums, kas sniegts Apvienoto
Nāciju Organizācijai, kā arī brīvprātīgs finansējums, kas sniegts jebkurai
starptautiskai organizācijai, kas darbojas jūras tiesību jomā;
(b)
brīvprātīgas finansiālas iemaksas sagatavošanas
darbos, kas saistīti ar jaunām starptautiskām organizācijām vai jauniem
starptautiskiem līgumiem, kas ir Eiropas Savienības interesēs;
(c)
brīvprātīgas finansiālas iemaksas starptautisku
organizāciju īstenotā darbā vai programmās, kas Eiropas Savienībai ir īpaši
svarīgas;
(d)
finansiālas iemaksas ikvienā darbībā (arī
līgumslēdzēju pušu darba sanāksmēs, neformālās vai ārkārtas sanāksmēs), kas
atbalsta Eiropas Savienības intereses starptautiskās organizācijās un stiprina
sadarbību ar tās partneriem šajās organizācijās. Šajā sakarībā, ja Eiropas
Savienības interesēs kļūst nepieciešama trešo valstu pārstāvju klātbūtne
starptautisku forumu un organizāciju sarunās un sanāksmēs, EJZF sedz viņu
dalības izmaksas.
88. pants
Konsultatīvās padomes
1.           EJZF var atbalstīt ar
[Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 52. pantu izveidotu
konsultatīvo padomju darbības izmaksas.
2.           Konsultatīvā padome, kas ir
juridiska persona, var iesniegt pieteikumu Savienības atbalsta saņemšanai kā
struktūra, kas tiecas sasniegt mērķi Eiropas vispārējās interesēs.
89. pants
Tirgus izpēte
EJZF var atbalstīt zvejas un akvakultūras
produktu tirgus izpētes pilnveidošanu un rezultātu izplatīšanu, ko Komisija
veic saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. par zvejas un akvakultūras produktu
tirgu kopīgo organizāciju] 49. pantu.
90. pants
Kopējās zivsaimniecības
politikas un integrētās jūrlietu politikas saziņas pasākumi
EJZF var atbalstīt:
(a)
ar kopējo zivsaimniecības politiku un integrēto
jūrlietu politiku saistītu informēšanas un saziņas pasākumu izmaksas,
ieskaitot:
(b)
izmaksas par dažādu mērķa grupu specifiskajām
vajadzībām pielāgotu materiālu sagatavošanu, tulkošanu un izplatīšanu
rakstiskā, audiovizuālā un elektroniskā formā;
(c)
tādu pasākumu un sanāksmju sagatavošanas un
organizēšanas izmaksas, kuru mērķis ir informēt dažādas aprindas, kuras ietekmē
kopējā zivsaimniecības politika un integrētā jūrlietu politika, vai apkopot to
viedokļus;
(d)
to ekspertu un ieinteresēto personu pārstāvju ceļa
un uzturēšanās izmaksas, kurus Komisijai ir uzaicinājusi uz sanāksmēm;
(e)
izmaksas par korporatīvo komunikāciju attiecībā uz
Eiropas Savienības politikas prioritātēm, ciktāl tās ir saistītas ar šīs
regulas vispārējiem mērķiem.
III NODAĻA
Tehniskā palīdzība
91. pants
Tehniskā palīdzība pēc
Komisijas ierosmes
Nepārsniedzot robežlielumu 1,1% no fonda
līdzekļiem, EJZF pēc Komisijas ierosmes var atbalstīt:
(a)
tehniskās palīdzības pasākumus, kas norādīti
[Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 51. panta
1. punktā un ko veic šīs regulas īstenošanai;
(b)
ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumu īstenošanu un
Savienības dalību reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijās;
(c)
tāda ZVRG Eiropas tīkla izveide, kura mērķis ir
spēju veidošana, informācijas izplatīšana, pieredzes un labākās prakses piemēru
apmaiņa un vietējo partnerību sadarbības atbalstīšana. Šis tīkls sadarbojas ar
vietējās attīstības tīklu veidošanas un tehniskā atbalsta struktūrām, kas
izveidotas ar ERAF, ESF un ELFLA, saistībā ar vietējās attīstības pasākumiem un
transnacionālu sadarbību.
92. pants
Tehniskā palīdzība pēc
dalībvalstu ierosmes
1.           Nepārsniedzot robežlielumu
5 % apmērā no darbības programmas kopējās summas, EJZF pēc dalībvalsts
ierosmes var atbalstīt:
a)      tehniskās palīdzības pasākumus, kas
minēti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 52. panta
1. punktā;
b)      valsts mēroga tīklu izveidi, kuru mērķis
ir informācijas izplatīšana, spēju veidošana, apmaiņa ar labākās prakses
piemēriem un to teritorijā izveidotu ZVRG sadarbības atbalstīšana.
2.           Izņēmuma kārtā un pienācīgi
pamatotos apstākļos 1. punktā minēto robežlielumu drīkst pārsniegt.
3.           Uz atbalstu saskaņā ar
1. punktu nevar pretendēt par sertifikācijas iestādes izmaksām.
4.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka pasākumus, kas
jāveic 1. punktā minētajiem valsts mēroga tīkliem.
VII SADAĻA
ĪSTENOŠANA DALĪTĀ PĀRVALDĪBĀ
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
93. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro pasākumiem, kurus finansē
dalītā pārvaldībā, kā izklāstīts V sadaļā.
II NODAĻA
Izpildes mehānisms
1. iedaļa
Atbalsts no EJZF
94. pants
Līdzfinansējuma likmju
noteikšana
1.           Komisijas lēmumā, ar kuru
apstiprina darbības programmu, nosaka EJZF maksimālo ieguldījumu attiecīgajā
programmā.
2.           EJZF ieguldījumu aprēķina,
pamatojoties uz attiecināmo publisko izdevumu summu.
Darbības programmā nosaka EJZF ieguldījuma likmi,
kas piemērojama katram EJZF izvirzīto Savienības prioritāšu satvarā noteiktajam
mērķim, kas norādīts 6. pantā. EJZF ieguldījuma maksimālā likme ir
75 % no attiecināmajiem publiskajiem izdevumiem.
EJZF ieguldījuma minimālā likme ir 20 %.
3.           Atkāpjoties no
2. punkta, EJZF ieguldījums ir:
(a)
100 % no attiecināmajiem publiskajiem
izdevumiem 70. pantā minētajam uzglabāšanas atbalstam;
(b)
100 % no attiecināmajiem publiskajiem
izdevumiem 73. pantā minētajam kompensācijas režīmam;
(c)
50 % no attiecināmajiem publiskajiem
izdevumiem 78. panta 2. punkta e) apakšpunktā minētajam
atbalstam;
(d)
80 % no attiecināmajiem publiskajiem
izdevumiem 78. panta 2. punkta a)−d) apakšpunktā un
f)−j) apakšpunktā minētajam atbalstam;
(e)
65 % no attiecināmajiem publiskajiem
izdevumiem 79. pantā minētajam atbalstam.
95. pants
Publiskā atbalsta intensitāte
1.           Dalībvalstis piemēro publiskā
atbalsta maksimālo intensitāti 50 % apmērā no darbības kopējiem
attiecināmajiem izdevumiem.
2.           Atkāpjoties no
1. punkta, dalībvalstis piemēro publiskā atbalsta intensitāti 100 %
apmērā no darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ja:
(a)
saņēmējs ir publisko tiesību subjekts;
(b)
darbība ir saistīta ar 70. pantā minēto
uzglabāšanas atbalstu;
(c)
darbība ir saistīta ar 73. pantā minēto
kompensācijas režīmu;
(d)
darbība ir saistīta ar 79. pantā minēto datu
vākšanu.
3.           Atkāpjoties no
1. punkta, dalībvalstis var piemērot publiskā atbalsta intensitāti no
50 % līdz 100 % apmērā no kopējiem attiecināmajiem izdevumiem, ja
darbību īsteno saskaņā ar V sadaļas III nodaļu un tā atbilst vienam
no šādiem kritērijiem:
(a)
kopīgas intereses;
(b)
kolektīvs saņēmējs;
(c)
publiska piekļuve darbības rezultātiem;
(d)
novatoriski projekta elementi vietējā līmenī.
4.           Atkāpjoties no
1. punkta, publiskā atbalsta intensitātei piemēro papildu procentu
punktus, kā noteikts I pielikumā.
5.           Publiskā atbalsta minimālā
intensitāte ir 20 % no darbības kopējiem attiecināmajiem izdevumiem.
6.           Komisija ar īstenošanas
aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 151. panta 3. punktā minēto pārbaudes
procedūru, nosaka, kā dažādos publiskā atbalsta intensitātes procentu punktus
piemēro gadījumā, kad ir izpildīti vairāki I pielikuma nosacījumi.
2. iedaļa
Finanšu pārvaldība un euro izmantošana
96. pants
Priekšfinansējuma kārtība
1.           Papildus vispārējiem
noteikumiem, kas paredzēti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus
noteikumus] 72. pantā, un pēc Komisijas lēmuma, ar ko apstiprina darbības
programmu, Komisija izmaksā sākotnējo priekšfinansējuma summu par visu
plānošanas periodu. Tā veido 4 % no attiecīgajai darbības programmai
atvēlētā ieguldījuma no Savienības budžeta. To var sadalīt divos maksājumos
atkarībā no budžeta līdzekļu pieejamības.
2.           Priekšfinansējuma nestos
procentus piešķir attiecīgajai darbības programmai un atskaita no galīgajā
izdevumu deklarācijā norādītās publisko izdevumu summas.
97. pants
Grāmatvedības gads
Grāmatvedības gads aptver veiktos izdevumus un
saņemtos ieņēmumus, ko maksājumu aģentūra iegrāmatojusi EJZF budžeta kontos
attiecībā uz “N” gadu, kas sākas “N−1” gada 16. oktobrī un beidzas “N”
gada 15. oktobrī.
98. pants
Starpposma maksājumi
1.           Attiecībā uz katru darbības
programmu veic starpposma maksājumus. Tos aprēķina, katrai Savienības
prioritātei noteikto līdzfinansējuma likmi piemērojot apstiprinātajiem
publiskajiem izdevumiem, kas saistīti ar attiecīgo prioritāti.
2.           Atkarībā no līdzekļu
pieejamības Komisija veic starpposma maksājumus, lai atlīdzinātu izdevumus, kas
akreditētām maksājumu aģentūrām radušies programmu īstenošanā.
3.           Katru starpposma maksājumu
veic, ja ir izpildītas šādas prasības:
a)      Komisijai ir nosūtīta akreditētās
maksājumu aģentūras parakstīta izdevumu deklarācija saskaņā ar 124. panta
1. punkta c) apakšpunktu;
b)      nav pārsniegts katrai Savienības
prioritātei paredzētais kopējais EJZF ieguldījums attiecīgās programmas
aptvertajā periodā;
c)      Komisijai ir nosūtīts pēdējais gada
progresa ziņojums par darbības programmas īstenošanu.
4.           Ja nav izpildīta kāda no
3. punktā minētajām prasībām, Komisija tūlīt informē akreditēto maksājumu
aģentūru. Ja nav izpildīta viena no 3. punkta a) vai c) apakšpunktā
minētajām prasībām, izdevumu deklarācija netiek pieņemta.
5.           Neskarot 123. un
127. pantu, Komisija veic starpposma maksājumus 45 dienu laikā pēc
3. punktā noteiktajām prasībām atbilstošas izdevumu deklarācijas
reģistrēšanas.
6.           Ar darbības programmām
saistīto izdevumu starpposma deklarācijas akreditētās maksājumu aģentūras
sagatavo un nosūta Komisijai termiņos, ko Komisija noteikusi ar īstenošanas
aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto
konsultēšanās procedūru.
Starpposma izdevumu deklarācijas, kas attiecas uz
izdevumiem, kuri radušies pēc 16. oktobra, iegrāmato nākamā gada budžetā.
99. pants
Atlikuma maksājums un
programmas slēgšana
1.           Kad ir saņemts pēdējais gada
progresa ziņojums par darbības programmas īstenošanu, Komisija atkarībā no
līdzekļu pieejamības veic atlikuma maksājumu, pamatojoties uz spēkā esošo
finanšu plānu, gada pārskatiem par attiecīgās darbības programmas pēdējo
izpildes gadu un attiecīgo lēmumu par grāmatojumu noskaidrošanu. Šos pārskatus
Komisijai iesniedz ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc galīgā izdevumu atbilstības
datuma, un tie aptver izdevumus, kas maksājumu aģentūrai radušies līdz
galīgajam izdevumu atbilstības datumam.
2.           Atlikumu izmaksā ne vēlāk kā
sešus mēnešus pēc tam, kad var uzskatīt, ka Komisija ir saņēmusi 1. punktā
minēto informāciju un dokumentus, un ir pabeigta pēdējo gada grāmatojumu
noskaidrošana. Summas, par kurām uzņemtās saistības paliek spēkā arī pēc
atlikuma izmaksāšanas, Komisija atbrīvo no saistībām sešos mēnešos, neskarot
100. pantu.
3.           Ja pēdējais gada progresa
ziņojums un dokumenti, kas vajadzīgi, lai veiktu grāmatojumu noskaidrošanu par
pēdējo programmas izpildes gadu, nav nosūtīti Komisijai līdz 1. punktā
minētajam termiņam, saistības attiecībā uz atlikuma maksājumu automātiski atceļ
saskaņā ar 100. pantu.
100. pants
Saistību atcelšana
Komisija atceļ jebkuru darbības programmai
paredzētu budžeta saistību daļu, kas nav izmantota priekšfinansējumam vai
starpposma maksājumu veikšanai vai par ko Komisija līdz 31. decembrim
otrajā gadā pēc budžeta saistību uzņemšanās nav saņēmusi nevienu izdevumu
deklarāciju, kura atbilst 98. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām.
101. pants
Euro izmantošana
1.           Summas, kas norādītas
dalībvalsts iesniegtajā darbības programmā, apstiprinātās izdevumu deklarācijās
un maksājuma pieteikumos, un izdevumus, kas norādīti īstenošanas gada ziņojumos
un noslēguma ziņojumos, izsaka euro.
2.           Dalībvalstis, kas maksājuma pieteikuma
dienā nav ieviesušas euro kā valsts valūtu, valsts valūtā izteiktās izdevumu
summas konvertē euro.
Šīs summas konvertē euro, izmantojot Komisijas
noteikto mēneša maiņas kursu tajā mēnesī, kad izdevumi iegrāmatoti attiecīgās
darbības programmas maksājumu aģentūras kontos. Šo kursu Komisija katru mēnesi
publicē elektroniski.
3.           Summas valsts valūtā, ko
atguvušas dalībvalstis, kas atgūšanas dienā nav ieviesušas euro kā valsts
valūtu, konvertē euro, izmantojot 2. punktā minēto maiņas kursu.
4.           Kad euro kļūst par
dalībvalsts valūtu, 3. punktā izklāstīto konvertēšanas procedūru turpina
piemērot visiem izdevumiem, ko maksājumu aģentūra iegrāmatojusi kontos pirms
dienas, kad stājies spēkā attiecīgās valsts valūtas un euro fiksētais maiņas
kurss.
3. iedaļa
Izdevumu attiecināmība un ilgums
102. pants
Attiecināmie izdevumi
1.           Papildus [Regulas (ES) Nr.
[…], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 55. panta 1. punktā
izklāstītajiem vispārīgajiem noteikumiem saņēmēju maksājumus pamato ar rēķiniem
un dokumentiem, kas pierāda maksājumu.
2.           Uz EJZF ieguldījumu var
pretendēt tikai tās netiešās izmaksas, kas radušās saskaņā ar V sadaļas
III nodaļu.
3.           Atkāpjoties no [Regulas (ES)
Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 55. panta 7. punkta,
izdevumi, kas kļūst par attiecināmiem izdevumiem tāpēc, ka programmā ir
izdarīts grozījums saskaņā ar 22. panta 2. punktu, ir attiecināmi
tikai no tā gada 1. janvāra, kas ir pēc grozījumu iesniegšanas gada.
103. pants
Vienkāršotu izmaksu, papildu
izmaksu un negūto ienākumu aprēķināšana
Ja atbalsts ir piešķirts, pamatojoties uz
vienkāršotām izmaksām, papildu izmaksām vai negūtajiem ienākumiem, dalībvalstis
nodrošina to, ka attiecīgie aprēķini ir atbilstoši, pareizi un iepriekš
noteikti, pamatojoties uz taisnīgu, objektīvu un pārbaudāmu aprēķinu.
104. pants
Avansa maksājumi
1.           Avansa maksājumu
priekšnoteikums ir bankas garantija vai līdzvērtīga garantija, kas atbilst
100 % avansa summas.
2.           Attiecībā uz publiskiem
saņēmējiem avansu var izmaksāt pašvaldībām, reģionālām iestādēm un to apvienībām
un publisko tiesību subjektiem.
3.           Mehānisms, ko publiskā
sektora iestāde nodrošina kā garantiju, tiek uzskatīts par līdzvērtīgu
1. punktā minētajai garantijai, ja attiecīgā iestāde apņemas samaksāt
garantijas segto summu gadījumā, ja netiek konstatētas tiesības uz izmaksāto
avansu.
4.           Garantiju var atbrīvot,
tiklīdz kompetentā maksājumu aģentūra konstatē, ka faktisko izdevumu apjoms,
kas atbilst ar darbību saistītajam publiskajam ieguldījumam, pārsniedz avansa
summu.
105. pants
Darbības pieņemamības kritēriju
termiņš
1.           Saņēmējs turpina ievērot
12. panta 1. punktā minētos pieņemamības nosacījumus pēc pieteikuma
iesniegšanas un visā darbības īstenošanas periodā un, attiecībā uz konkrētiem
darbību veidiem, arī noteiktā laikposmā pēc pēdējā maksājuma.
2.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka:
(a)
darbību veidus, attiecībā uz kuriem pieņemamības
nosacījumi būtu jāturpina ievērot arī pēc pēdējā maksājuma, un
(b)
laikposmu, kas minēts 1. punktā.
Komisija īsteno pilnvaras, pilnībā ievērojot
proporcionalitātes principu un ņemot vērā risku, ka attiecīgo KZP noteikumu
neievērošana rada būtiskus draudus dzīvo jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgai
izmantošanai, kas ļautu atjaunot un uzturēt izmantoto sugu populācijas, kuras pārsniedz
MSY nodrošināšanai vajadzīgo līmeni, attiecīgo krājumu ilgtspējībai vai
jūras vides saglabāšanai.
III NODAĻA
Pārvaldības un kontroles sistēmas
106. pants
Dalībvalstu pienākumi
Dalībvalstis nodrošina to, ka katrai darbības
programmai ir izveidota pārvaldības un kontroles sistēma, kas nodrošina vadošās
iestādes, maksājumu aģentūras un sertifikācijas iestādes funkciju skaidru
sadalījumu un nošķiršanu. Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai sistēma
efektīvi darbotos visā programmas darbības laikā.
107. pants
Kompetentās iestādes
1.           Saistībā ar darbības
programmu dalībvalstis ieceļ šādas iestādes:
(a)
vadošo iestādi, kura atbild par attiecīgās
programmas pārvaldību un kura var būt publisko vai privāto tiesību subjekts,
kas darbojas valsts vai reģionālā mērogā, vai pati dalībvalsts, kad tā veic
minēto uzdevumu;
(b)
akreditētu maksājumu aģentūru 109. panta
nozīmē;
(c)
sertifikācijas iestādi 112. panta nozīmē.
2.           Dalībvalstis skaidri nosaka vadošās iestādes, maksājumu
aģentūras un — attiecībā uz vietējo attīstību — 62. pantā minēto
vietējās rīcības grupu uzdevumus, kas saistīti ar atbilstības un atlases
kritēriju piemērošanu un projektu atlases procedūru.
108. pants
Vadošā iestāde
1.           Vadošā iestāde ir atbildīga
par programmas lietderīgu, efektīvu un pareizu pārvaldību un īstenošanu, un jo
īpaši par:
(a)
to, lai tiktu nodrošināta piemērota droša
elektroniskā sistēma, ar kuru reģistrē, saglabā, pārvalda un paziņo uzraudzībai
un novērtēšanai vajadzīgo statistisko informāciju par programmu un tās
īstenošanu un jo īpaši informāciju, kas nepieciešama, lai uzraudzītu virzību uz
izvirzītajiem mērķiem un Savienības prioritātēm;
(b)
to, lai Komisijai katru ceturksni tiktu sniegti
attiecīgi dati par finansēšanai izvēlētajām darbībām, tostarp galvenā
informācija par saņēmēju un darbību;
(c)
to, lai tiktu nodrošināts, ka saņēmēji un citas
darbību īstenošanā iesaistītās struktūras:
i)        ir informētas par saviem pienākumiem,
ko uzliek piešķirtais atbalsts, un uztur vai nu atsevišķu grāmatvedības
uzskaites sistēmu, vai piemērotu grāmatvedības kodu visiem darījumiem, kas
saistīti ar darbību,
ii)       apzinās prasības, kas saistītas ar datu
sniegšanu vadošajai iestādei un iznākumu un rezultātu reģistrēšanu;
(d)
to, lai tiktu nodrošināts, ka [Regulas (ES) Nr.
[…], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 48. pantā minētais ex ante
novērtējums atbilst novērtēšanas un uzraudzības sistēmai, kas minēta
131. pantā, un par novērtējuma pieņemšanu un nosūtīšanu Komisijai;
(e)
to, lai tiktu nodrošināts, ka ir izstrādāts
[Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus]
49. pantā minētais novērtēšanas plāns, ka 140. pantā minētais
programmas ex post novērtējums tiek veikts iepriekš minētajā pantā
noteiktajos termiņos, par to, lai nodrošinātu, ka šādi novērtējumi atbilst
131. pantā minētajai uzraudzības un novērtēšanas sistēmai, un par to
iesniegšanu 136. pantā minētajai uzraudzības komitejai un Komisijai;
(f)
136. pantā minētās uzraudzības komitejas
nodrošināšanu ar informāciju un dokumentiem, kas vajadzīgi, lai uzraudzītu
programmas īstenošanu, ņemot vērā tās konkrētos mērķus un prioritātes;
(g)
138. pantā minētā gada īstenošanas ziņojuma,
tostarp apkopotu uzraudzības tabulu, sagatavošanu un šā ziņojuma nosūtīšanu
Komisijai pēc tam, kad saņemts 136. pantā minētās uzraudzības komitejas
apstiprinājums;
(h)
to, lai tiktu nodrošināts, ka maksājumu aģentūra
pirms maksājumu apstiprināšanas saņem visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši par
procedūrām un kontroli, kas veikta saistībā ar finansēšanai izraudzītajām
darbībām;
(i)
to, lai tiktu nodrošināta programmas publicitāte,
potenciālos saņēmējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos un sociālos
partnerus, sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšanā iesaistītās struktūras
un attiecīgās nevalstiskās organizācijas, tostarp vides aizsardzības
organizācijas, informējot par programmas piedāvātajām iespējām un par noteikumiem
piekļuves iegūšanai programmas finansējumam, kā arī informējot saņēmējus par
Savienības ieguldījumu un plašu sabiedrību par Savienības lomu programmā.
2.           Dalībvalsts vai vadošā
iestāde var iecelt vienu vai vairākas starpniekinstitūcijas, arī reģionālas vai
vietējas iestādes vai nevalstiskās organizācijas, lai tās veiktu darbības
programmā paredzēto darbību pārvaldību un īstenošanu.
3.           Ja daļa tās uzdevumu ir
deleģēta citai struktūrai, vadošā iestāde saglabā visu atbildību par attiecīgo
uzdevumu pārvaldības un īstenošanas efektivitāti un pareizību. Vadošā iestāde
pārliecinās par to, ka ir ieviesti atbilstoši noteikumi, lai cita struktūra
varētu iegūt visus minēto uzdevumu izpildei vajadzīgos datus un informāciju.
109. pants
Maksājumu aģentūras akreditācija
un akreditācijas atsaukšana
1.           Maksājumu aģentūra ir īpašs
dalībvalstu dienests vai struktūra, kas atbild par izdevumu pārvaldību un
kontroli. Šo uzdevumu izpildi, izņemot maksājumu veikšanu, var deleģēt.
2.           Dalībvalstis
akreditē par maksājumu aģentūrām tādus dienestus vai struktūras, kas atbilst
akreditācijas kritērijiem, kas Komisijai jānosaka atbilstīgi 111. panta
2. punktam.
3.           Par
akreditēto maksājumu aģentūru atbildīgā persona sagatavo informāciju, kas
norādīta [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 75. panta
1. punkta a), b) un c) apakšpunktā.
4.           Ja akreditēta maksājumu aģentūra neatbilst vai vairs neatbilst vienam
vai vairākiem akreditācijas kritērijiem, kas minēti 2. punktā, dalībvalsts
akreditāciju atsauc, ja vien maksājumu aģentūra neveic vajadzīgās izmaiņas
termiņā, kas jānosaka atkarībā no problēmas nopietnības.
5.           Maksājumu aģentūras pārvalda
to pārziņā esošās darbības, kas saistītas ar valsts intervenci, un nodrošina to
kontroli, saglabājot kopējo atbildību šajā jomā.
110. pants
Pilna apmēra maksājumi
saņēmējiem
Ja vien Savienības
tiesību aktos nav skaidri noteikts citādi, maksājumus, kas saistīti ar šajā
regulā paredzēto finansējumu, saņēmējiem izmaksā pilnā apmērā.
111. pants
Komisijas pilnvaras
Lai nodrošinātu 106. pantā paredzētās
sistēmas pareizu darbību, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 150. pantu
pieņemt deleģētos aktus par:
a)           maksājumu aģentūru akreditācijas
nosacījumu minimumu attiecībā uz iekšējo vidi, kontroles darbībām, informāciju
un saziņu un uzraudzību, kā arī noteikumiem par akreditācijas piešķiršanas un
atsaukšanas procedūru;
b)           noteikumiem, kas saistīti ar
maksājumu aģentūru akreditācijas pārraudzību un pārskatīšanas procedūru;
c)           maksājumu aģentūru pienākumiem attiecībā uz to pārvaldības
un kontroles uzdevumu saturu.
112. pants
Sertifikācijas iestādes
1.           Sertifikācijas iestāde
ir dalībvalsts iecelta publiska vai privāta revīzijas iestāde, kas sniedz
atzinumu par vadības sagatavoto ticamības deklarāciju, aptverot maksājumu
aģentūras gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu, tās iekšējās
kontroles sistēmas pienācīgu darbību, pamatā esošo darījumu likumību un
pareizību, kā arī pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanu. Tā darbojas
neatkarīgi no attiecīgās maksājumu aģentūras, vadošās iestādes un iestādes, kas
akreditējusi minēto maksājumu aģentūru.
2.           Komisija
ir pilnvarota saskaņā ar 150. pantu pieņemt īstenošanas aktus, kuros
paredz sīki izstrādātus noteikumus par sertifikācijas iestāžu statusu,
konkrētiem uzdevumiem, ieskaitot kontroli, kā arī apliecinājumiem un ziņojumiem
un tos pamatojošajiem dokumentiem, kas šīm iestādēm jāsagatavo.
113. pants
Maksājumu aģentūru veikto
maksājumu pieņemamība
Izdevumus, kas veikti, īstenojot dalīto
pārvaldību, kā minēts V sadaļā, un tehnisko palīdzību, kā minēts
92. pantā, no Savienības finansējuma var segt tikai tad, ja tos veikušas
akreditētas maksājumu aģentūras.
IV NODAĻA
Dalībvalstu veikta kontrole
114. pants
Dalībvalstu pienākumi
1.           Dalībvalstis EJZF darbības
jomā pieņem visus normatīvos un administratīvos aktus un veic jebkurus citus
pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Savienības finansiālo interešu
efektīvu aizsardzību un jo īpaši lai:
(a)
pārbaudītu finansēto darbību likumību un pareizību,
arī to, vai līdzfinansētie produkti un pakalpojumi ir piegādāti un sniegti un
vai saņēmēji ir samaksājuši izdevumus, ko tie deklarējuši, un vai izdevumi
atbilst piemērojamiem Savienības un valsts tiesību aktiem, darbības programmai
un darbības atbalsta nosacījumiem;
(b)
nodrošinātu to, ka saņēmēji, kas iesaistīti tādu
darbību īstenošanā, par kurām piešķir atlīdzību, pamatojoties uz attiecināmajām
izmaksām, kas faktiski radušās, uztur vai nu atsevišķu grāmatvedības uzskaites
sistēmu, vai atbilstošu grāmatvedības kodu visiem ar darbību saistītajiem
darījumiem;
(c)
ieviestu procedūras, lai nodrošinātu to, ka visus
dokumentus, kas attiecas uz izdevumiem un revīzijām un kas vajadzīgi
atbilstošas revīzijas izsekojamības nodrošināšanai, glabā saskaņā ar [Regulas
(ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 62. panta g) punkta prasībām;
(d)
efektīvi novērstu krāpšanu, īpaši jomās, kurās
pastāvošais risks ir augstāks, un iedarbotos atturoši, ņemot vērā izmaksas un
ieguvumus un pasākumu samērīgumu;
(e)
novērstu, konstatētu un labotu pārkāpumus un
krāpšanu;
(f)
piemērotu vajadzīgās finansiālās korekcijas, kas ir
efektīvas, atturošas un samērīgas saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību
aktiem;
(g)
atgūtu nepamatoti veiktus maksājumus un procentus
par tiem, un vajadzības gadījumā sāktu tiesvedību šajā sakarā.
2.           Dalībvalstis izveido
efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas, lai nodrošinātu šīs regulas
prasību ievērošanu.
3.           Lai izpildītu 1. punkta
a) un b) apakšpunktā minētos pienākumus, dalībvalstu izveidotajās sistēmās
ir ietvertas:
(a)
administratīvas pārbaudes attiecībā uz katru
saņēmēju iesniegto atlīdzības pieteikumu;
(b)
darbību kontroles uz vietas.
Attiecībā uz kontrolēm uz vietas atbildīgā iestāde
no visas pretendentu kopas izveido kontroles izlasi, kura attiecīgā gadījumā
ietver pēc nejaušības principa atlasītu daļu un pēc riska analīzes atlasītu daļu,
lai iegūtu reprezentatīvu kļūdu īpatsvaru, vienlaikus cenšoties aptvert arī
lielākās kļūdas.
4.           Individuālu darbību kontroles
uz vietas saskaņā ar 3. punkta b) apakšpunktu var veikt, pamatojoties
uz izlasi.
5.           Ja vadošā iestāde ir arī
saņēmējs saskaņā ar darbības programmu, 1. punkta a) apakšpunktā
minētajās pārbaudes procedūrās nodrošina funkciju pienācīgu nošķiršanu.
6.           Dalībvalstis informē Komisiju
par pieņemtajiem noteikumiem un veiktajiem pasākumiem saskaņā ar 1., 2.,
3. un 5. punktu. Jebkuri nosacījumi, kurus dalībvalstis ievieš, lai
papildinātu šajā regulā paredzētus nosacījumus, ir pārbaudāmi.
7.           Komisija ar īstenošanas
aktiem var pieņemt noteikumus, kuru mērķis ir panākt 1., 2., 3. un
4. punkta vienotu piemērošanu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
151. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
8.           Komisija saskaņā ar
150. pantu pieņem deleģētos aktus, kuros paredz noteikumus par
1. punkta c) apakšpunktā minētās revīzijas izsekojamības kārtību.
115. pants
Nepamatoti veiktu maksājumu
atgūšana
1.           Attiecībā uz 114. panta
1. punkta g) apakšpunktu dalībvalstis atgūst nepamatoti izmaksātās
summas kopā ar procentiem par novēlotiem maksājumiem. Tās ziņo Komisijai par
šiem gadījumiem un informē Komisiju par attiecīgās administratīvās procedūras
vai tiesvedības gaitu.
2.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētus aktus, kuros paredz sīki
izstrādātus noteikumus par 1. punktā minētajiem dalībvalstu pienākumiem.
116. pants
Pārkāpumi
1.           Dalībvalstis pieprasa
saņēmējam atmaksāt pārkāpuma vai citu noteikumu neievērošanas gadījumu
rezultātā nepamatoti saņemtu maksājumu viena gada laikā, kopš šāds pārkāpums ir
pirmoreiz konstatēts, un iegrāmato attiecīgās summas maksājumu aģentūras
debitoru parādu uzskaites reģistrā.
2.           Ja summa nav atgūta četru
gadu laikā kopš atgūšanas pieprasījuma vai astoņu gadu laikā, kopš atgūšanas
prasība ir iesniegta valsts tiesā, neatgūšanas finanšu sekas sedz attiecīgā
dalībvalsts, neskarot prasību, ka attiecīgajai dalībvalstij ir jāpilda
atgūšanas procedūras atbilstīgi 115. pantam.
Ja, veicot atgūšanas procedūru, ar galīgu
administratīvu vai juridisku instrumentu tiek noteikta pārkāpuma neesamība,
attiecīgā dalībvalsts finansiālo slogu, ko tā uzņēmusies saskaņā ar pirmo daļu,
deklarē kā šā fonda izdevumus.
3.           Pienācīgi pamatotos gadījumos
dalībvalstis var pieņemt lēmumu neturpināt atgūšanu. Šādu lēmumu var pieņemt
vienīgi šādos gadījumos:
(a)
ja atgūšanas izmaksas, kas jau radušās vai varētu
rasties, sasniedz summu, kas pārsniedz atgūstamo līdzekļu summu, vai
(b)
ja atgūšana izrādās neiespējama debitora vai par
pārkāpumu juridiski atbildīgās personas maksātnespējas dēļ, kas ir konstatēta
un apstiprināta saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.
Ja šā punkta pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem,
pirms parāda summai ir piemēroti 2. punktā minētie noteikumi, neatgūšanas
finansiālās sekas sedz no Savienības budžeta.
4.           Komisijai saskaņā ar
125. panta c) punkta iii) apakšpunktu nosūtāmajos gada pārskatos
dalībvalstis uzrāda summas, ko tām jāsedz saskaņā ar 2. punktu. Komisija
pārbauda un vajadzības gadījumā nolemj grozīt gada pārskatus ar īstenošanas
aktu.
5.           Komisija ar īstenošanas
aktiem var nolemt no Savienības finansējuma izslēgt no Savienības budžeta
pieprasītās summas šādos gadījumos:
(a)
ja dalībvalsts nav ievērojusi 1. punktā
minētos termiņus;
(b)
ja tā uzskata, ka lēmums neturpināt atgūšanu, ko
dalībvalsts pieņēmusi saskaņā ar 3. punktu, ir nepamatots;
(c)
ja tā uzskata, ka pārkāpums radies vai līdzekļi nav
atgūti attiecīgās dalībvalsts pārvaldes iestāžu vai citas oficiālas struktūras
pārkāpuma vai nolaidības dēļ.
6.           Pirms jebkura lēmuma
pieņemšanas ar īstenošanas aktiem, kā minēts šajā pantā, piemēro
129. panta 6. punktā izklāstīto procedūru.
117. pants
Dalībvalstu veiktas finanšu
korekcijas
1.           Dalībvalsts vispirms ir
atbildīga par pārkāpumu vai citu noteikumu neievērošanas gadījumu izmeklēšanu,
vajadzīgo finanšu korekciju veikšanu un summu atgūšanu. Sistēmiska pārkāpuma gadījumā dalībvalsts paplašina
izmeklēšanu, attiecinot to uz visām darbībām, kas varētu būt ietekmētas.
2.           Dalībvalsts veic vajadzīgās
finanšu korekcijas saistībā ar individuāliem vai sistēmiskiem pārkāpumiem vai
citiem noteikumu neievērošanas gadījumiem, kas konstatēti darbībās vai darbības
programmā. Dalībvalsts veiktās korekcijas nozīmē to, ka tiek pilnībā vai daļēji
atcelts publiskais ieguldījums darbībā vai darbības programmā. Dalībvalsts ņem
vērā pārkāpumu būtību un smagumu un finansiālo zaudējumu EJZF un piemēro
samērīgu korekciju. Maksājumu aģentūra reģistrē finanšu korekcijas gada
pārskatos par to grāmatvedības gadu, kurā pieņemts lēmums par atcelšanu.
3.           Gadījumos, kad finanšu
korekcijas piemēro izdevumiem, kas tieši saistīti ar 105. panta
neievērošanu, dalībvalstis lemj par korekcijas summu, ņemot vērā saņēmēja
pieļautās KZP noteikumu neievērošanas smagumu, ekonomiskās priekšrocības, kas
gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīmi saņēmēja
saimnieciskajā darbībā
4.           EJZF ieguldījumu, kas atcelts
saskaņā ar 1. punktu, var atkārtoti izmantot darbības programmā, ievērojot
5. punktu.
5.           Saskaņā ar 2. punktu
atcelto ieguldījumu nedrīkst atkārtoti izmantot darbībai vai darbībām, kas ir
korekcijas priekšmets, vai — ja finanšu korekcija ir veikta sistēmiska
pārkāpuma vai citu noteikumu neievērošanas gadījumu dēļ — darbībām, kuras
ietekmējis sistēmiskais pārkāpums vai citi noteikumu neievērošanas gadījumi.
V NODAĻA
Komisijas veikta kontrole
1. iedaļa
Pārtraukšana un apturēšana
118. pants
Maksājuma termiņa
pārtraukšana
Papildus elementiem, kas ļauj pārtraukt
maksājuma termiņu un uzskaitīti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus
noteikumus] 74. panta 1. punkta a)–c) apakšpunktā, deleģētais
kredītrīkotājs [Finanšu regulas] nozīmē var pārtraukt pieprasīta starpposma
maksājuma termiņu ne vairāk kā uz deviņiem mēnešiem, ja Komisija ar īstenošanas
aktu ir pieņēmusi lēmumu, kurā atzīts, ka ir pierādījumi, kas liecina par to,
ka dalībvalstis neievēro savus pienākumus saskaņā ar kopējo zivsaimniecības
politiku un tas var ietekmēt izdevumus, kas iekļauti apstiprinātā izdevumu
deklarācijā, saistībā ar kuru pieprasīts starpposma maksājums.
119. pants
Maksājumu apturēšana
1.           Komisija ar īstenošanas aktu
var pilnībā vai daļēji apturēt visus darbības programmai paredzētos starpposma
maksājumus, ja:
(a)
darbības programmas pārvaldības un kontroles
sistēmā ir būtisks trūkums, kura labošanai nav veikti korektīvi pasākumi;
(b)
apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautie
izdevumi ir saistīti ar smagu pārkāpumu vai citu noteikumu neievērošanas
gadījumu, kas nav izlabots;
(c)
dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos pasākumus, lai
izlabotu situāciju, un tāpēc ir piemērota pārtraukšana saskaņā ar
118. pantu;
(d)
ir būtiski trūkumi saistībā ar uzraudzības sistēmas
kvalitāti un ticamību;
(e)
Komisija ar īstenošanas aktu ir pieņēmusi lēmumu,
ar ko atzīst, ka dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar kopējo
zivsaimniecības politiku. Šāda neatbilstība var ietekmēt izdevumus, kas
iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar kuru pieprasīts
starpposma maksājums;
(f)
ir izpildīti Regulas [ar ko paredz kopīgus
noteikumus] 17. panta 5. punktā un 20. panta 3. punktā
minētie nosacījumi.
2.           Komisija ar īstenošanas aktu
var nolemt pilnībā vai daļēji apturēt starpposma maksājumus pēc tam, kad tā ir
devusi dalībvalstij iespēju divu mēnešu laikā iesniegt savus apsvērumus.
Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 151. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru, var noteikt sīki izstrādātus
noteikumus par maksājumu daļu, kuru var apturēt. Šīs summas ir proporcionālas
dalībvalsts pieļautā trūkuma, pārkāpuma vai neatbilstības būtībai un nozīmīgumam.
3.           Komisija ar īstenošanas aktu
nolemj izbeigt starpposma maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu, ja attiecīgā
dalībvalsts ir veikusi vajadzīgos pasākumus, kas ļauj atcelt apturēšanu. Ja
dalībvalsts neveic šādus pasākumus, Komisija ar īstenošanas aktu var pieņemt
lēmumu par finanšu korekciju piemērošanu, pilnībā vai daļēji atceļot Savienības
ieguldījumu darbības programmā saskaņā ar 128. pantu un saskaņā ar
129. pantā aprakstīto procedūru.
120. pants
Komisijas pilnvaras
1.           Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
150. pantu pieņemt deleģētus aktus, kuros nosaka 118. pantā un
119. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētos noteikumu
neievērošanas gadījumus, tostarp uzskaita attiecīgos KZP noteikumus, kas ir
būtiski jūras bioloģisko resursu saglabāšanai.
2.           Komisija ar īstenošanas aktiem var
noteikt sīki izstrādātus noteikumus par pārtraukšanas un apturēšanas procedūru.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 151. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
2. iedaļa
Grāmatojumu noskaidrošana un finanšu korekcijas
121. pants
Komisijas veiktas kontroles
uz vietas
1.           Neskarot kontroles, ko
dalībvalstis veikušas saskaņā ar valsts normatīvajiem un administratīvajiem
aktiem vai Līguma 287. pantu, un jebkuru pārbaudi, kas organizēta saskaņā
ar Līguma 322. pantu, Komisija var organizēt kontroles uz vietas
dalībvalstīs, ar mērķi pārbaudīt jo īpaši to:
a)      vai administratīvā prakse atbilst
Savienības noteikumiem;
b)      vai pastāv vajadzīgie apliecinošie
dokumenti un vai tie atbilst EJZF finansētajām darbībām;
c)      ar kādiem nosacījumiem ir veiktas un
pārbaudītas EJZF finansētās darbības.
2.           Personām, ko Komisija
deleģējusi veikt kontroles uz vietas, vai Komisijas pārstāvjiem, kas darbojas
saskaņā ar viņiem piešķirtām pilnvarām, ir pieejami grāmatvedības un visi citi
dokumenti, tostarp dokumenti un metadati, kas izstrādāti vai saņemti un
ierakstīti elektroniskos datu nesējos un attiecas uz EJZF finansētiem
izdevumiem.
3.           Pilnvaras veikt kontroles uz
vietas neskar to valsts noteikumu piemērošanu, kuri paredz, ka konkrētas
darbības var veikt tikai ar attiecīgas valsts tiesību aktiem īpaši norīkoti
pārstāvji. Komisijas deleģētās personas cita starpā nepiedalās mājas
apmeklējumos vai personu oficiālā iztaujāšanā, pamatojoties uz attiecīgās
dalībvalsts tiesību aktiem. Tomēr viņiem ir piekļuve šādi iegūtai informācijai.
4.           Par kontroli uz vietas
Komisija laikus informē attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalsti, kuras teritorijā
kontrole notiks. Šādās kontrolēs var piedalīties attiecīgās dalībvalsts
pārstāvji.
5.           Pēc Komisijas pieprasījuma un ar attiecīgās dalībvalsts
piekrišanu minētās dalībvalsts kompetentās iestādes veic papildu kontroles vai
izmeklēšanas attiecībā uz darbībām, uz ko attiecas šī regula. Šajās kontrolēs
var piedalīties Komisijas pārstāvji vai deleģētās personas.
6.           Lai uzlabotu kontroles,
Komisija ar attiecīgo dalībvalstu piekrišanu var lūgt minēto dalībvalstu
iestāžu palīdzību konkrētu kontroļu vai izmeklēšanu veikšanā.
7.           Komisija ar īstenošanas
aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 151. panta 2. punktā minēto
konsultēšanās procedūru, var paredzēt noteikumus, kas saistīti ar procedūrām,
kuras jāievēro, veicot 5. un 6. punktā minētās papildu kontroles.
122. pants
Piekļuve informācijai
1.           Dalībvalstis dara Komisijai
pieejamu visu informāciju, kas vajadzīga raitai EJZF darbībai, un veic visus
piemērotos pasākumus, lai atvieglotu kontroles, ko Komisija uzskata par
nepieciešamām saistībā ar Savienības finansējuma pārvaldību, ieskaitot
kontroles uz vietas.
2.           Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta Komisijai
normatīvos un administratīvos aktus, ko tās pieņēmušas, lai īstenotu Savienības
tiesību aktus, kas saistīti ar kopējo zivsaimniecības politiku, ja šie akti
rada finansiālu ietekmi uz EJZF.
3.           Dalībvalstis dara Komisijai
pieejamu visu informāciju par konstatētiem pārkāpumiem un iespējamas krāpšanas
gadījumiem, un par pasākumiem, kas veikti, lai atgūtu šo pārkāpumu un krāpšanas
rezultātā nepamatoti veiktos maksājumus atbilstīgi 116. pantam.
123. pants
Piekļuve dokumentiem
Akreditētas maksājumu aģentūras glabā apliecinošus dokumentus, kas
attiecas uz veiktajiem maksājumiem, un dokumentus par Savienības tiesību aktos
noteikto administratīvo un fizisko pārbaužu izpildi un dara šos dokumentus un
informāciju pieejamus Komisijai.
Ja minētos dokumentus glabā iestāde, kam
maksājumu aģentūra ir deleģējusi pilnvaras un kas ir atbildīga par izdevumu
apstiprināšanu, šī iestāde sūta akreditētai maksājumu aģentūrai ziņojumus par
veikto pārbaužu skaitu, to saturu un pasākumiem, kas veikti, ņemot vērā to
rezultātus.
124. pants
Grāmatojumu noskaidrošana
1.           Pirms tā gada 30. aprīļa, kurš seko attiecīgajam budžeta gadam,
pamatojoties uz informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar 125. panta
c) punktu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu par akreditētu
maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu.
2.           Šā panta
1. punktā minētais lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu attiecas uz
iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu. Lēmumu pieņem,
neskarot saskaņā ar 128. pantu vēlāk pieņemtos lēmumus.
125. pants
Informācijas paziņošana
Dalībvalstis nosūta Komisijai šādu
informāciju, deklarācijas un dokumentus:
(a)
par akreditēto maksājumu aģentūru:
i)       tās akreditācijas dokumentu,
ii)       tās funkciju,
iii)      attiecīgā gadījumā tās akreditācijas
atcelšanu;
(b)
par sertifikācijas iestādi:
i)       tās nosaukumu,
ii)       tās adresi;
(c)
par pasākumiem, kas saistīti ar finansētām
darbībām:
i)       akreditētās maksājumu aģentūras
parakstītu izdevumu deklarāciju, ko izmanto arī kā maksājuma pieprasījumu, kopā
ar vajadzīgo informāciju,
ii)       atjauninātu prognozi par izdevumu
deklarācijām, ko iesniegs kārtējā gada laikā, un prognozi par izdevumu
deklarācijām attiecībā uz nākamo finanšu gadu,
iii)      akreditētās maksājumu aģentūras vadības
ticamības deklarāciju un gada pārskatus,
iv)      visu pieejamo
veikto revīziju un pārbaužu rezultātu kopsavilkumu.
126. pants
Konfidencialitāte
Dalībvalstis un Komisija veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai nodrošinātu tās informācijas konfidencialitāti, kura paziņota
vai iegūta, veicot kontroles uz vietas vai grāmatojumu noskaidrošanu saskaņā ar
šo regulu.
Minētajai informācijai
piemēro principus, kas norādīti 8. pantā Padomes 1996. gada
11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un
apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu
intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[36].
127. pants
Komisijas pilnvaras
Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt
noteikumus par:
(a)
to, kādā formā, ar kādu saturu, cik bieži, kādos
termiņos un kādā kārtībā Komisijai nosūta vai dara pieejamu šādu informāciju:
i)       izdevumu deklarācijas un izdevumu
prognozes un to atjauninātās versijas, tostarp piešķirtos ieņēmumus,
ii)       maksājumu aģentūru vadības ticamības
deklarāciju un gada pārskatus, kā arī visu pieejamo revīziju un kontroļu
rezultātus,
iii)      ziņojumus par pārskatu apliecināšanu,
iv)      akreditēto maksājumu aģentūru un
sertifikācijas iestāžu nosaukumus un identifikācijas datus,
v)      kārtību, kā iegrāmato un izmaksā
izdevumus, ko finansējis EJZF,
vi)      paziņojumus par finanšu korekcijām, ko
dalībvalstis veikušas saistībā ar darbībām vai darbības programmu, un
kopsavilkuma ziņojumus par atgūšanas procedūrām, ko dalībvalstis sākušas
attiecībā uz pārkāpumiem,
vii)     informāciju par pasākumiem, kas veikti,
lai aizsargātu Komisijas finansiālās intereses;
(b)
kārtību, kā notiek informācijas un dokumentu
apmaiņa starp Komisiju un dalībvalstīm, un informācijas sistēmu ieviešanu,
tostarp ar šīm sistēmām apstrādājamo datu veidu, formātu un saturu un
atbilstošos datu glabāšanas noteikumus;
(c)
dalībvalstu paziņojumu Komisijai par informāciju,
dokumentiem, statistiku un ziņojumiem, kā arī par to paziņošanas termiņiem un
metodēm;
(d)
pienākumiem sadarbības jomā, kas dalībvalstīm
jāievēro, īstenojot 121. un 122. pantu.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
151. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
128. pants
Komisijas veiktas finanšu
korekcijas un finanšu korekciju kritēriji
1.           Papildus gadījumiem, kas
norādīti Regulas [ar ko paredz kopīgus noteikumus] 20. panta
4. punktā un 77. pantā, Komisija ar īstenošanas aktiem veic finanšu
korekcijas, pilnībā vai daļēji atceļot Savienības ieguldījumu darbības
programmā, ja pēc vajadzīgās pārbaudes tā secina, ka:
(a)
programmas pārvaldības un kontroles sistēmā ir
būtisks trūkums, kas apdraud darbības programmai jau izmaksāto Savienības
ieguldījumu;
(b)
apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautie izdevumi
ir kļūdaini vai tos ietekmējis cits noteikumu neievērošanas gadījums, un
dalībvalsts nav to izlabojusi līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras
uzsākšanai;
(c)
līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras
uzsākšanai dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus, kas noteikti
117. pantā;
(d)
apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos
izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts nav ievērojusi KZP
noteikumus, kas ir būtiski jūras bioloģisko resursu saglabāšanai.
2.           Gadījumos, kas minēti
1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, Komisija veic finanšu korekcijas,
pamatojoties uz konstatētiem individuāliem pārkāpumiem vai citiem individuāliem
noteikumu neievērošanas gadījumiem, un ņem vērā to, vai pārkāpums vai noteikumu
neievērošanas gadījumi ir sistēmiski. Ja nav iespējams precīzi noteikt no EJZF
pieprasīto kļūdaino izdevumu summu, Komisija piemēro vienotu likmi vai
ekstrapolētu finanšu korekciju.
3.           Gadījumos, kas minēti
1. punkta b) apakšpunktā, ja nav ievērots 105. pants, un
1. punkta d) apakšpunktā, Komisija veic finanšu korekcijas tikai
attiecībā uz izdevumiem, kas ir tieši saistīti ar KZP noteikumu neievērošanu.
Komisija lemj par korekcijas summu, ņemot vērā dalībvalsts vai saņēmēja
pieļautās KZP noteikumu neievērošanas smagumu, ekonomiskās priekšrocības, kas
gūtas no KZP noteikumu neievērošanas, vai EJZF ieguldījuma nozīmi saņēmēja
saimnieciskajā darbībā.
4.           Ja nav iespējams precīzi
noteikt ar KZP noteikumu neievērošanu saistīto izdevumu summu, Komisija piemēro
vienotu likmi vai ekstrapolētu finanšu korekciju saskaņā ar 6. punkta
a) apakšpunktu.
5.           Ja Komisija savu nostāju
pamato ar faktiem, ko konstatējuši revidenti, kas nav revidenti no Komisijas
dienestiem, Komisija izdara pati savus secinājumus par finansiālajām sekām,
iepriekš pārbaudot pasākumus, ko attiecīgā dalībvalsts veikusi atbilstīgi
117. pantam, saskaņā ar 125. panta c) punktu iesniegto
paziņojumu un visas dalībvalsts atbildes.
6.           Komisija ir pilnvarota
saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros:
(a)
nosaka kritērijus tās finanšu korekcijas apmēra
noteikšanai, kas jāpiemēro vienotas likmes vai ekstrapolētu finanšu korekciju
gadījumā;
(b)
uzskaita attiecīgos KZP noteikumus, kas minēti
1. punkta d) apakšpunktā un kas ir būtiski jūras bioloģisko resursu
saglabāšanai.
129. pants
Procedūra
1.           Pirms Komisija ar īstenošanas
aktiem pieņem lēmumu par finanšu korekciju, tā uzsāk procedūru, informējot
attiecīgo dalībvalsti par saviem provizoriskajiem secinājumiem un pieprasot,
lai dalībvalsts divu mēnešu laikā iesniedz savas piezīmes.
2.           Ja Komisija ierosina finanšu
korekciju, pamatojoties uz ekstrapolāciju vai vienoto likmi, dalībvalstij pēc
attiecīgo dokumentu pārbaudes dod iespēju pierādīt, ka pārkāpuma vai cita
noteikumu neievērošanas gadījuma, ieskaitot KZP noteikumu neievērošanu,
faktiskais apmērs ir mazāks par Komisijas novērtēto. Vienojoties ar Komisiju,
dalībvalsts var ierobežot šīs pārbaudes tvērumu, lai tas attiektos tikai uz
attiecīgo dokumentu atbilstošu procentuālo daļu vai izlasi. Šai pārbaudei
paredzētais laiks nav ilgāks par diviem mēnešiem pēc 1. punktā minētā divu
mēnešu perioda, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.
3.           Komisija ņem vērā jebkurus
pierādījumus, ko dalībvalsts iesniegusi 1. un 2. punktā minētajā termiņā.
4.           Ja dalībvalsts nepiekrīt
Komisijas provizoriskajiem secinājumiem, Komisija uzaicina dalībvalsti uz
noklausīšanos, lai nodrošinātu to, ka Komisijas secinājumiem par finanšu
korekcijas piemērošanu ir pieejama visa vajadzīgā informācija un apsvērumi.
5.           Lai piemērotu finanšu
korekcijas, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu sešu mēnešu laikā no
noklausīšanās dienas vai no dienas, kad tiek saņemta papildinformācija, ja
dalībvalsts pēc noklausīšanās piekrīt sniegt šādu papildinformāciju. Komisija ņem vērā visu procedūras gaitā
iesniegto informāciju un apsvērumus. Ja noklausīšanās nenotiek, sešu mēnešu
termiņš sākas divus mēnešus pēc Komisijas sūtītās noklausīšanās ielūguma
vēstules datuma.
6.           Ja Komisija vai Revīzijas
palāta konstatē pārkāpumus, kas ietekmē Komisijai nosūtītos gada pārskatus, ar
izrietošo finanšu korekciju samazina darbības programmai piešķirto EJZF
atbalstu.
130. pants
Dalībvalstu pienākumi
Komisijas veikta finanšu korekcija neskar
dalībvalsts pienākumu veikt atgūšanas darbības saskaņā ar 117. panta
2. punktu un atgūt valsts atbalstu Līguma 107. panta 1. punkta
nozīmē un atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999[37] 14. pantam.
VI NODAĻA
Uzraudzība, novērtēšana, informācija un saziņa
1. iedaļa
UZRAUDZĪBAS UN NOVĒRTĒŠANAS SISTĒMAS IZVEIDE UN MĒRĶI
131. pants
Uzraudzības un novērtēšanas
sistēma
1.           Lai vērtētu EJZF darbības
rezultātus, izveido kopīgu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, ko piemēro EJZF
darbībām tiešā pārvaldībā. Lai nodrošinātu efektīvu darbības rezultātu
novērtējumu, Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos
aktus attiecībā uz šīs sistēmas saturu un uzbūvi.
2.           EJZF ietekmi vērtē attiecībā
pret 6. pantā norādītajām Savienības prioritātēm.
Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka šīm
Savienības prioritātēm specifisku rādītāju kopumu. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 151. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
3.           Dalībvalstis sniedz Komisijai
visu informāciju, kas vajadzīga, lai varētu veikt attiecīgo pasākumu uzraudzību
un novērtēšanu. Komisija ņem vērā datu vajadzības un potenciālo datu avotu
sinerģiju, jo īpaši attiecīgā gadījumā to izmantošanu statistikas vajadzībām.
Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par dalībvalstu nosūtāmo
informāciju, kā arī par datu vajadzībām un potenciālo datu avotu sinerģiju. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 151. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
4.           Reizi četros gados Komisija
iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā panta īstenošanu. Pirmo
ziņojumu iesniedz ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī.
132. pants
Mērķi
Uzraudzības un novērtēšanas sistēmas mērķi ir:
(a)
pierādīt jūrlietu un zivsaimniecības politikas
progresu un sasniegumus un novērtēt EJZF darbību ietekmi, efektivitāti,
lietderīgumu un nozīmību;
(b)
veicināt jūrlietu un zivsaimniecības politikas
mērķtiecīgāku atbalstu;
(c)
atbalstīt kopīgas mācīšanās procesu saistībā ar
uzraudzību un novērtēšanu;
(d)
sniegt pamatīgus, uz pierādījumiem balstītus EJZF
darbību novērtējumus, kurus ņem vērā lēmumu pieņemšanas procesā.
2. iedaļa
TEHNISKIE NOTEIKUMI
133. pants
Kopīgi rādītāji
1.           Lai varētu apkopot datus
Savienības līmenī, 131. pantā paredzētajā uzraudzības un novērtēšanas
sistēmā ietver sarakstu ar kopīgiem rādītājiem, kas ir saistīti ar sākotnējo
situāciju, kā arī programmas finansiālo izpildi, iznākumiem, rezultātiem un
ietekmi, un ir piemērojami katrai programmai.
2.           Kopīgie rādītāji ir saistīti
ar starpposma mērķiem un gala mērķiem, kas darbības programmās noteikti saskaņā
ar 6. pantā norādītajām Savienības prioritātēm. Šos kopīgos rādītājus
izmanto [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 19. panta
1. punktā minētajā izpildes sistēmā, un tie ļauj novērtēt politikas
īstenošanas virzību, efektivitāti un lietderību attiecībā pret mērķiem un
uzdevumiem Savienības, valsts un programmas līmenī.
134. pants
Elektroniskā informācijas
sistēma
1.           Uzraudzībai un novērtēšanai
vajadzīgo galveno informāciju par programmas īstenošanu, par katru finansēšanai
izraudzīto darbību, kā arī par pabeigtajām darbībām, ieskaitot saņēmēja un
projekta galvenās īpašības, reģistrē un glabā elektroniski.
2.           Komisija nodrošina piemērotas
drošas elektroniskās sistēmas izveidi, lai reģistrētu, uzturētu un pārvaldītu
galveno informāciju un ziņotu par uzraudzību un novērtēšanu.
135. pants
Informācijas sniegšana
EJZF atbalsta saņēmēji, ieskaitot vietējās
rīcības grupas, apņemas sniegt vadošajai iestādei un/vai norīkotajiem
vērtētājiem vai citām struktūrām, kam deleģēts veikt funkcijas tās vārdā, visu
informāciju, kas vajadzīga, lai būtu iespējams uzraudzīt un novērtēt programmu,
īpaši saistībā ar konkrēto mērķu un prioritāšu sasniegšanu.
3. iedaļa
Uzraudzība
136. pants
Uzraudzības procedūras
1.           Programmas īstenošanas
kvalitāti uzrauga [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus]
108. pantā minētā vadošā iestāde un 41. pantā minētā uzraudzības
komiteja.
2.           Vadošā iestāde un uzraudzības
komiteja veic katras darbības programmas uzraudzību, ņemot vērā finansiālos,
iznākuma un mērķa rādītājus.
137. pants
Uzraudzības komitejas
pienākumi
Papildus pienākumiem, kas paredzēti [Regulas
(ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 43. pantā, uzraudzības
komiteja pārliecinās par darbības programmas izpildes rezultātiem un tās
īstenošanas efektivitāti. Šajā nolūkā uzraudzības komiteja:
(a)
četru mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas
lēmuma pieņemšanas konsultē un sniedz atzinumu par finansējamo darbību atlases
kritērijiem; atlases kritērijus pārskata saskaņā ar plānošanas vajadzībām;
(b)
pārbauda pasākumus un iznākumus, kas saistīti ar
programmas novērtēšanas plānu;
(c)
pārbauda programmā paredzētās darbības, kas
saistīti ar ex ante nosacījumu izpildi;
(d)
izskata un apstiprina gada īstenošanas ziņojumus
pirms to nosūtīšanas Komisijai;
(e)
pārbauda pasākumus, kas veikti, lai veicinātu
sieviešu un vīriešu līdztiesību, iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju,
tostarp pieejamības nodrošināšanu personām ar invaliditāti;
(f)
netiek lūgta sniegt konsultāciju par 23. pantā
minēto datu vākšanas gada darba plānu.
138. pants
Gada īstenošanas ziņojums
1.           Līdz 2016. gada
31. maijam un katru nākamo gadu, ieskaitot 2023. gadu, līdz
31. maijam dalībvalsts iesniedz Komisijai gada īstenošanas ziņojumu par
darbības programmas īstenošanu iepriekšējā kalendārajā gadā. 2016. gadā
iesniegtais ziņojums aptver 2014. un 2015. kalendāro gadu.
2.           Papildus elementiem, kas
minēti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus]
44. pantā, gada īstenošanas ziņojumos ir ietverta:
(a)
informācija par finansiālajām saistībām un
izdevumiem sadalījumā pa pasākumiem;
(b)
kopsavilkums par darbībām, kas veiktas saistībā ar
novērtēšanas plānu;
(c)
informācija par 105. pantā izklāstīto
noturības nosacījumu un dalībvalstu koriģējošo darbību neizpildi, vajadzības
gadījumā norādot arī finanšu korekcijas saskaņā ar 117. panta
2. punktu.
3.           Papildus tam, kas paredzēts
[Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz kopīgus noteikumus] 44. pantā,
2017. un 2019. gadā iesniegtajos gada īstenošanas ziņojumos iekļauj arī
novērtējumu par progresu, kas panākts, lai nodrošinātu integrētu pieeju EJZF un
citu ES finansēšanas instrumentu izmantošanai teritoriālās attīstības
atbalstam, arī ar vietējās attīstības stratēģijām, un konstatējumus, kas
saistīti ar katras darbības programmā iekļautās prioritātes mērķu sasniegšanu.
4.           Komisija ar īstenošanas
aktiem pieņem noteikumus par gada īstenošanas ziņojumu formātu un sagatavošanu.
Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 151. panta 3. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
4. iedaļa
Novērtēšana
139. pants
Vispārīgi noteikumi
1.           Komisija ar īstenošanas
aktiem nosaka elementus, kuriem jābūt iekļautiem ex ante un ex post
novērtējuma ziņojumos, kas minēti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz
kopīgus noteikumus] 48. un 50. pantā, un nosaka prasību minimumu attiecībā
uz novērtēšanas plānu, kas minēts [Regulas (ES) Nr. […], ar ko paredz
kopīgus noteikumus] 49. pantā. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
151. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
2.           Dalībvalstis nodrošina to, ka
novērtējumi atbilst kopējai novērtēšanas sistēmai, par ko panākta vienošanās
saskaņā ar 131. pantu, organizē vajadzīgo datu ieguvi un apkopošanu un
sniedz vērtētājiem daudzveidīgo informāciju, ko nodrošina uzraudzības sistēma.
3.           Dalībvalstis novērtējuma
ziņojumus dara pieejamus internetā, un Komisija — Savienības tīmekļa
vietnē.
140. pants
Ex ante
novērtējums
Dalībvalstis nodrošina to, ka ex ante
vērtētājs jau agrīnā posmā iesaistās EJZF programmas izstrādes procesā, tostarp
20. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētās analīzes izstrādē,
programmas intervences loģikas izveidošanā un programmas mērķu noteikšanā.
141. pants
Ex post
novērtējums
Saskaņā ar [Regulas (ES) Nr. […], ar ko
paredz kopīgus noteikumus] 50. pantu dalībvalstis sagatavo darbības
programmas ex post novērtējuma ziņojumu. Šo ziņojumu iesniedz
Komisijai vēlākais līdz 2023. gada 31. decembrim.
142. pants
Novērtējumu kopsavilkumi
Komisija ir atbildīga par ex ante
un ex post novērtējuma ziņojumu kopsavilkumu izstrādi Savienības
līmenī. Novērtējuma ziņojumu kopsavilkumus pabeidz vēlākais līdz
31. decembrim nākamajā gadā pēc attiecīgo novērtējumu iesniegšanas.
5. iedaļa
Informācija un saziņa
143. pants
Informācija un publicitāte
1.           Maksājumu
aģentūra sadarbībā ar vadošo iestādi saskaņā ar 108. panta 1. punkta
i) apakšpunktu atbild par:
(a)
tādas vienotas tīmekļa vietnes vai vienota tīmekļa
portāla izveides nodrošināšanu, kurā sniedz informāciju par dalībvalstī
īstenoto darbības programmu un nodrošina tai piekļuvi;
(b)
to, lai potenciālie saņēmēji tiktu informēti par
darbības programmas nodrošinātajām finansējuma iespējām;
(c)
Savienības pilsoņu informēšanu par EJZF nozīmi un
sasniegumiem, organizējot informēšanas un saziņas pasākumus par partnerības
līgumu, darbības programmu un darbību rezultātiem un ietekmi.
2.           Lai
nodrošinātu EJZF atbalsta pārredzamību, dalībvalstis uztur darbību sarakstu CSV
vai XML formātā, kuram var piekļūt vienotajā tīmekļa vietnē vai
vienotajā tīmekļa portālā, kurā atrodams saraksts un darbības programmas
kopsavilkums.
Darbību sarakstu atjaunina vismaz reizi trijos
mēnešos.
Informācijas minimums, kas iekļaujams darbību
sarakstā, ieskaitot specifisku informāciju par darbībām saskaņā ar 28., 37.,
45., 54. un 56. pantu, ir noteikts IV pielikumā.
3.           Sīki
izstrādāti noteikumi par sabiedrībai adresētiem informācijas un publicitātes
pasākumiem un pretendentiem un saņēmējiem adresētiem informācijas pasākumiem ir
izklāstīti IV pielikumā.
4.           Komisija
ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 151. panta 2. punktā
minēto konsultēšanās procedūru, nosaka ar attiecīgo darbību saistīto
informācijas un publicitātes pasākumu tehniskos parametrus un norādījumus par
emblēmas izveidi un standarta krāsu noteikšanu.
VIII SADAĻA
ĪSTENOŠANA TIEŠĀ PĀRVALDĪBĀ
I NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
144. pants
Darbības joma
Šo sadaļu piemēro pasākumiem, kurus finansē
tiešā pārvaldībā, kā noteikts VI sadaļā.
II NODAĻA
Kontrole
145. pants
Savienības finansiālo
interešu aizsardzība
1.           Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas
darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot
aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot
nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus sodus.
2.           Komisijai vai tās pārstāvjiem
un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz
vietas, revidēt visus saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri ir
saņēmuši Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem
tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju
nolīgumu vai lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir
notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē
Eiropas Savienības finansiālās intereses.
Neskarot iepriekšējās daļas, sadarbības nolīgumos
ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos, lēmumos
un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka
Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas,
inspekcijas un pārbaudes uz vietas.
146. pants
Revīzijas
1.           Komisijas un Revīzijas
palātas amatpersonas vai viņu pārstāvji trīs gadus pēc galīgā maksājuma, ko
veikusi Komisija, drīkst jebkurā laikā veikt saskaņā ar šo regulu finansētu
darbību revīzijas uz vietas, paziņojot par tām vismaz desmit darbdienas
iepriekš, izņemot steidzamus gadījumus.
2.           Komisijas un Revīzijas
palātas amatpersonām vai viņu pārstāvjiem, kas ir pienācīgi pilnvaroti veikt
revīzijas uz vietas, ir pieejami grāmatvedības un visi citi dokumenti, tostarp
dokumenti un metadati, kuri ir izstrādāti vai saņemti un ierakstīti
elektroniskā formātā un ir saistīti ar izdevumiem, kas finansēti saskaņā ar šo
regulu.
3.           Pilnvaras veikt revīziju, kas
minētas 2. punktā, neskar to attiecīgo valstu noteikumu piemērošanu, kuros
paredzēts, ka konkrētas darbības var veikt tikai ar attiecīgas valsts tiesību
aktiem īpaši norīkoti pārstāvji. Komisijas un Revīzijas palātas amatpersonas
vai viņu pārstāvji cita starpā nepiedalās mājas apmeklējumos vai personu
oficiālā iztaujāšanā saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Tomēr
viņiem ir piekļuve šādi iegūtai informācijai.
4.           Ja ar šo regulu piešķirto
Savienības finansiālo palīdzību pēc tam piešķir trešai personai kā galīgajam
saņēmējam, sākotnējais saņēmējs, būdams Savienības finansiālā atbalsta
saņēmējs, dara Komisijai zināmu visu attiecīgo informāciju par galīgā saņēmēja
identitāti.
5.           Šajā nolūkā saņēmēji visus
attiecīgos dokumentus glabā trīs gadus pēc galīgā maksājuma.
147. pants
Maksājumu apturēšana,
finansiālā ieguldījuma samazināšana un atcelšana
1.           Ja Komisija uzskata, ka
Savienības līdzekļi nav izmantoti saskaņā ar šajā regulā vai jebkurā citā spēkā
esošā Savienības tiesību aktā izklāstītiem nosacījumiem, tā informē saņēmējus,
kuriem viena mēneša laikā pēc šāda paziņojuma saņemšanas savi apsvērumi
jānosūta Komisijai.
2.           Ja minētajā periodā saņēmēji
neatbild vai viņu apsvērumi netiek uzskatīti par apmierinošiem, Komisija
samazina vai atceļ piešķirto finansiālo ieguldījumu, vai aptur maksājumus.
Visas nepamatoti samaksātās summas atmaksā Komisijai. Summām, kas nav
atmaksātas laikus, pieskaita procentus saskaņā ar [Finanšu regulā]
izklāstītajiem nosacījumiem.
III NODAĻA
Novērtēšana un ziņošana
148. pants
Novērtēšana
1.           Saskaņā ar šo regulu
finansētas darbības regulāri uzrauga, lai sekotu līdz to īstenošanai.
2.           Komisija nodrošina finansēto
darbību regulāru, neatkarīgu un ārēju novērtējumu.
149. pants
Ziņošana
Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un
Padomei:
(a)
ne vēlāk kā 2017. gada 31. martā
starpposma novērtējuma ziņojumu par atbilstīgi šai regulai finansēto darbību
rezultātiem un to īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem;
(b)
ne vēlāk kā 2018. gada 30. augustā
paziņojumu par atbilstīgi šai regulai finansēto darbību turpinājumu;
(c)
ne vēlāk kā līdz 2021. gada 31. decembrim
ex post novērtējuma ziņojumu.
IX SADAĻA
PROCEDŪRAS NOTEIKUMI
150. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.           Pilnvaras pieņemt deleģētus
aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2.           Šīs regulas 12., 33., 37.,
38., 39., 46., 61., 64., 67., 75., 92., 105., 111., 112., 114., 115., 119.,
127., 131. un 153. pantā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku,
sākot no 2014. gada 1. janvāra.
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 12., 33., 37., 38., 39., 46., 61., 64., 67., 75.,
92., 105., 111., 112., 114., 115., 119., 127., 131. un 153. pantā minēto
pilnvaru deleģēšanu. Lēmums par atsaukšanu izbeidz attiecīgajā lēmumā minēto
pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas
neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu.
4.           Tiklīdz Komisija pieņem
deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Deleģētais akts, kas pieņemts
saskaņā ar 12., 33., 37., 38., 39., 46., 61., 64., 67., 75., 92., 105., 111.,
112., 114., 115., 119., 127., 131. un 153. pantu, stājas spēkā tikai tad,
ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā no brīža, kad par šo
aktu paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, nav izteikuši iebildumus vai ja
pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju, ka neizteiks iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes
minēto termiņu pagarina par 2 mēnešiem.
151. pants
Komiteju procedūra
1.           Eiropas Jūrlietu
zivsaimniecības un fonda noteikumu īstenošanā Komisijai palīdz Jūrlietu un
zivsaimniecības fonda komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
X SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
152. pants
Atcelšana
1.           Regulas (EK)
Nr. 1198/2006, (EK) Nr. 861/2006, (EK) [Nr. […]/2011, ar ko
izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes
atbalstam], (EK) Nr. 791/2007, (EK) Nr. 2328/2003 un
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu atceļ no 2014. gada
1. janvāra.
2.           Atsauces
uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
153. pants
Pārejas noteikumi
1.           Lai
atvieglotu pāreju no sistēmām, kas izveidotas ar Regulām (EK)
Nr. 1198/2006, (EK) Nr. 861/2006, (ES) [Nr. […]/2011, ar ko
izveido programmu integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes
atbalstam] un (EK) Nr. 791/2007, uz sistēmu, kas izveidota ar šo regulu,
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 150. pantu pieņemt deleģētos aktus par
nosacījumiem, ar kādiem atbalstu, kuru Komisija apstiprinājusi saskaņā ar minētajām
regulām, var iekļaut atbalstā, kas sniegts saskaņā ar šo regulu, ieskaitot
atbalstu tehniskajai palīdzībai un ex post novērtējumiem.
2.           Šī
regula neietekmē attiecīgo projektu turpināšanu vai grozīšanu, ieskaitot
pilnīgu vai daļēju atcelšanu, līdz to slēgšanai vai tādas palīdzības
turpināšanu vai grozīšanu, ieskaitot pilnīgu vai daļēju atcelšanu, kuru
Komisija apstiprinājusi, pamatojoties uz Regulām (EK) Nr. 1198/2006,
(EK) Nr. 861/2006, (ES) [Nr. […]/2011, ar ko izveido programmu
integrētas jūrniecības politikas turpmākas izstrādes atbalstam], (EK)
Nr. 791/2007 un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 103. pantu vai
jebkuru citu tiesību aktu, kas piemērojams minētajai palīdzībai 2013. gada
31. decembrī.
3.           Pieteikumi,
kas iesniegti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, paliek spēkā.
154. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un
ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Īpaša
atbalsta intensitāte
 Darbību veidi || Procentu punkti
 Saistīts ar mazapjoma piekrastes zveju, var palielināt par || 25
 Veic nomaļajās Grieķijas salās, var palielināt par || 35
 Veic tālākajos reģionos, var palielināt par || 35
 Īsteno zvejnieku organizācija vai citi kolektīvi saņēmēji ārpus V sadaļas III nodaļas, var palielināt par || 10
 Īsteno ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības, var palielināt par || 20
 Veic saskaņā ar 78. pantu par kontroli un noteikumu izpildi, var palielināt par || 30
 Veic saskaņā ar 78. pantu par kontroli un noteikumu izpildi saistībā ar mazapjoma piekrastes zveju, var palielināt par || 40
 Īsteno uzņēmumi, kas neatbilst MVU definīcijai, samazina par || 20
II PIELIKUMS
[2014.–2020. gada saistību
apropriāciju sadalījums pa gadiem]
III PIELIKUMS
Vispārējie ex ante nosacījumi
 Joma || Ex ante nosacījums || Izpildes kritēriji
 1. Diskriminācijas novēršana   || Ir izstrādāts mehānisms, kas nodrošina to, ka tiek efektīvi īstenota un piemērota Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju[38], un Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīva 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības[39]. || –                         Tiek nodrošināta Padomes Direktīvas 2000/78/EK un Padomes Direktīvas 2000/43/EK efektīva īstenošana un piemērošana, izmantojot: –               institucionālu kārtību attiecībā uz iepriekš minēto direktīvu īstenošanu, piemērošanu un pārraudzību; –               izstrādājot stratēģiju fondu īstenošanā iesaistītā personāla apmācībai un informācijas izplatīšanai minētajam personālam; –               pasākumus, kuru mērķis ir nostiprināt administratīvo spēju īstenot un piemērot iepriekš minētās direktīvas.
 2. Dzimumu līdztiesība     || Ir izstrādāta stratēģija dzimumu līdztiesības veicināšanai un mehānisms, kas nodrošina tās efektīvu īstenošanu. || –                         Tiek nodrošināta skaidras dzimumu līdztiesības veicināšanas stratēģijas efektīva īstenošana un piemērošana, izmantojot: –               sistēmu, kas paredzēta pēc dzimumiem iedalītu datu un rādītāju savākšanai un analīzei un uz pierādījumiem balstītas dzimumu politikas izstrādei; –               plānu un ex ante kritērijus dzimumu līdztiesības mērķu integrācijai ar dzimumu standartu un pamatnostādņu starpniecību; –               īstenošanas mehānismus, tostarp iesaistot dzimumu struktūrvienību un atbilstošās speciālās zināšanas, lai izstrādātu, uzraudzītu un izvērtētu intervenci.
 3. Invaliditāte || Ir izstrādāts mehānisms, kas nodrošina, ka tiek efektīvi īstenota un piemērota ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām.   || –                         Tiek nodrošināta ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām efektīva īstenošana un piemērošana: –               īstenojot pasākumus saskaņā ar ANO konvencijas 9. pantu, lai nepieļautu, apzinātu un likvidētu šķēršļus, kas personām ar invaliditāti liedz piekļuves iespējas; –               nosakot institucionālu kārtību attiecībā uz ANO konvencijas īstenošanu un pārraudzību saskaņā ar minētās konvencijas 33. pantu; –               izstrādājot plānu fondu īstenošanā iesaistītā personāla apmācībai un informācijas izplatīšanai minētajam personālam; –               paredzot pasākumus, lai nostiprinātu administratīvo spēju īstenot un piemērot ANO konvenciju, tostarp atbilstošu kārtību, kādā uzrauga pieejamības prasību ievērošanu.
 4. Publiskais iepirkums || Ir izstrādāts mehānisms, kas nodrošina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/18/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs[40], efektīvu īstenošanu un piemērošanu un atbilstošu uzraudzību un pārraudzību.   || –                         Tiek nodrošināta Direktīvas 2004/18/EK un Direktīvas 2004/17/EK efektīva īstenošana un piemērošana: –               pilnībā transponējot Direktīvu 2004/18/EK un Direktīvu 2004/17/EK; –               nosakot institucionālu kārtību attiecībā uz publiskā iepirkuma jomā pieņemto ES tiesību aktu īstenošanu, piemērošanu un uzraudzību; –               nosakot pasākumus, kas nodrošina līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas pārredzamu procedūru atbilstošu uzraudzību un pārraudzību un atbilstošu informāciju par to; –               izstrādājot stratēģiju fondu īstenošanā iesaistītā personāla apmācībai un informācijas izplatīšanai minētajam personālam; –               veicot pasākumus, lai nostiprinātu administratīvo spēju īstenot un piemērot publiskā iepirkuma jomā pieņemtos ES tiesību aktus.
 5. Valsts atbalsts || Ir izstrādāts mehānisms, kas nodrošina ES valsts atbalsta tiesību aktu efektīvu īstenošanu un piemērošanu.   || –                         Tiek nodrošināta ES valsts atbalsta tiesību aktu efektīva īstenošana un piemērošana: –               nosakot institucionālu kārtību attiecībā uz ES valsts atbalsta tiesību aktu īstenošanu, piemērošanu un pārraudzību; –               izstrādājot stratēģiju fondu īstenošanā iesaistītā personāla apmācībai un informācijas izplatīšanai minētajam personālam; –               nosakot pasākumus, kuri nostiprina administratīvo spēju, kas vajadzīga, lai īstenotu un piemērotu ES valsts atbalsta noteikumus.
 6. Tiesību akti vides jomā, kas attiecas uz ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN) un stratēģisko vides novērtējumu (SVN) || Ir izstrādāts mehānisms, kas nodrošina, ka tiek efektīvi īstenoti un piemēroti Savienības tiesību akti saistībā ar IVN un SVN saskaņā ar Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvu 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu[41] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu[42].   || –                         Tiek nodrošināta vides jomā pieņemto Savienības tiesību aktu efektīva īstenošana un piemērošana: –               pilnībā un pareizi transponējot IVN un SVN direktīvas; –               nosakot institucionālu kārtību attiecībā uz IVN un SVN direktīvu īstenošanu, piemērošanu un pārraudzību; –               izstrādājot stratēģiju IVN un SVN direktīvu īstenošanā iesaistītā personāla apmācībai un informācijas izplatīšanai minētajam personālam; –               veicot pasākumus pietiekamas administratīvās spējas nodrošināšanai.
 7. Statistiskās sistēmas un rezultātu rādītāji   || Ir izstrādāta statistiskā sistēma, kas vajadzīga, lai novērtētu programmu efektivitāti un ietekmi.     Ir izstrādāta efektīva rezultātu rādītāju sistēma, kas vajadzīga, lai uzraudzītu progresu virzībā uz mērķu sasniegšanu un veiktu ietekmes novērtējumu.   || –                         Ir izstrādāts daudzgadu plāns datu savlaicīgai savākšanai un apkopošanai, kas paredz to, ka: –               tiek apzināti avoti un mehānismi, kas nodrošina statistisko validāciju; –               tiek noteikta kārtība attiecībā uz publicēšanu un pieejamību sabiedrībai; –               tiek izstrādāta efektīva rezultātu rādītāju sistēma, tostarp: –               tiek veikta rezultātu rādītāju atlase katrai programmai, kas sniedz informāciju par tiem cilvēku labklājības un progresa aspektiem, kuri stimulē programmas finansētās politikas darbības; –               tiek izvirzīti mērķi šiem rādītājiem; –               attiecībā uz katru rādītāju tiek ievēroti šādi priekšnosacījumi: robustums un statistiskā validācija, normatīvās interpretācijas skaidrība, spēja reaģēt uz politiku, datu savlaicīga savākšana un publiska pieejamība; atbilstošu procedūru esamība, lai nodrošinātu, ka visās programmas finansētajās darbībās tiek izmantota efektīva rādītāju sistēma.
Īpašie ex ante nosacījumi
1. ar prioritātēm saistīti nosacījumi
 EJZF izvirzītā ES prioritāte/ VSS tematiskais mērķis || Ex ante nosacījumi || Izpildes kritēriji
 EJZF prioritāte 2. Veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu zvejniecību 3. Veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu akvakultūru   3. tematiskais mērķis: paaugstināt mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju   || Uzņēmumu veidošana. Ir veiktas konkrētas darbības, lai efektīvi īstenotu Mazās uzņēmējdarbības aktu un tā 2011. gada 23. februāra pārskatu, ieskaitot principu “Vispirms domāt par mazākajiem”. || Konkrētās darbības ietver: –                         pasākumus, lai uzņēmuma izveidošanai vajadzīgo laiku samazinātu līdz 3 darbdienām un izmaksas līdz EUR 100, –                         pasākumus, lai laiku, kas vajadzīgs licenču un atļauju saņemšanai, lai uzsāktu un veiktu konkrētu uzņēmuma darbību, samazinātu līdz 3 mēnešiem, –                         mehānismu, ar kuru sistemātiski novērtē tiesību aktu ietekmi uz MVU, izmantojot “MVU testu”, vienlaikus ņemot vērā uzņēmumu lieluma atšķirības, ja tas vajadzīgs.
 EJZF prioritāte 3. Veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu akvakultūru 5. Veicināt ilgtspējīgu un resursefektīvu akvakultūru   6. tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti || Līdz 2014. gadam ir izstrādāts valsts daudzgadu stratēģiskais plāns par akvakultūru, kas minēts [Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku] 43. pantā.     || –                         Valsts daudzgadu stratēģiskais plāns par akvakultūru ir nosūtīts Komisijai ne vēlāk kā darbības programmas nosūtīšanas dienā –                         Darbības programmā ir ietverta informācija par papildināmību ar valsts daudzgadu stratēģisko plānu par akvakultūru
 EJZF prioritāte 6. Sekmēt KZP īstenošanu         6. tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti   || Ir pierādītas administratīvās spējas ievērot [Regulas par KZP] 37. panta prasības par zvejniecības pārvaldībai vajadzīgajiem datiem || –                         Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un piemērot datu vākšanas daudzgadu programmu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai –                         Pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot datu vākšanas gada darba plānu, kas jāizvērtē ZZTEK un jāakceptē Komisijai –                         Atvēlēti pietiekami cilvēkresursi, lai slēgtu divpusējus vai daudzpusējus nolīgumus ar citām dalībvalstīm, ja datu vākšanas pienākumu izpildei vajadzīgais darbs tiek dalīts
 EJZF prioritāte 6. Sekmēt KZP īstenošanu   6. tematiskais mērķis: aizsargāt vidi un veicināt resursu izmantošanas efektivitāti   || Ir pierādītas administratīvās spējas īstenot Savienības kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kā noteikts [Regulas par KZP] 46. pantā un precizēts Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009. || Konkrētās darbības ietver: –                         pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot 2014.–2020. gada valsts mēroga kontroles programmu, kas minēta 19. panta l) punktā –                         pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot daudzgadu plāniem piemērojamu valsts mēroga kontroles rīcības programmu (Kontroles regulas 46. pants) –                         pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot kopīgu kontroles programmu, ko var izstrādāt kopā ar citām dalībvalstīm (Kontroles regulas 94. pants) –                         pierādītas administratīvās spējas sagatavot un īstenot īpašas kontroles un inspekcijas programmas (Kontroles regulas 95. pants) –                         pierādītas administratīvās spējas piemērot efektīvu, samērīgu un atturošu sankciju sistēmu par smagiem pārkāpumiem (Kontroles regulas 90. pants) –                         pierādītas administratīvās spējas piemērot punktu sistēmu par smagiem pārkāpumiem (Kontroles regulas 92. pants) Iedalīti pietiekami cilvēkresursi Kontroles regulas īstenošanai
IV PIELIKUMS
Informācija un saziņa par atbalstu no EJZF

1.
Darbību saraksts

Darbību sarakstā, kas minēts 143. pantā,
vismaz vienā no dalībvalsts oficiālajām valodām aizpilda šādus datu laukus:
–
saņēmēja nosaukums (tikai juridiskas personas;
fiziskas personas nenorāda);
–
zvejas kuģa numurs Kopienas flotes reģistrā (CFR),
kas minēts Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulas (EK)
Nr. 26/2004[43]
10. pantā (aizpilda tikai tad, ja darbība ir saistīta ar zvejas kuģi);
–
darbības nosaukums;
–
darbības kopsavilkums;
–
darbības sākuma datums;
–
darbības beigu datums (paredzamais darbības
fiziskās pabeigšanas vai pilnīgas īstenošanas datums);
–
kopējie attiecināmie izdevumi;
–
ES ieguldījuma apjoms;
–
darbības norises vietas pasta indekss;
–
valsts;
–
Savienības prioritāte;
–
darbību saraksta pēdējās atjaunināšanas datums.
Datu lauku virsrakstus un darbību nosaukumus
norāda arī vismaz vienā citā Eiropas Savienības oficiālajā valodā.

2.
Informācijas un publicitātes pasākumi sabiedrībai
2.1.
Dalībvalstu pienākumi

1.           Dalībvalsts
nodrošina to, lai informācijas un publicitātes pasākumi tiktu pēc iespējas
plašāk atspoguļoti plašsaziņas līdzekļos, izmantojot dažādus saziņas veidus un
metodes atbilstošajā līmenī.
2.           Dalībvalsts
ir atbildīga par vismaz šādu informācijas un publicitātes pasākumu
organizēšanu:
(a)
plašs informācijas pasākums, kurā reklamē darbības
programmas sākšanu;
(b)
vismaz divas reizes plānošanas periodā — plašs
informācijas pasākums, kurā popularizē finansējuma iespējas un īstenotās stratēģijas
un dara zināmus darbības programmas sasniegumus;
(c)
Eiropas Savienības karoga izkāršana pie katras
vadošās iestādes ēkas fasādes vai telpās sabiedrībai redzamā vietā;
(d)
darbību saraksta elektroniska publicēšana saskaņā
ar 1. punktu;
(e)
darbību piemēru izklāsts pa darbības programmām
vienotajā tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir
pieejama, izmantojot vienoto tīmekļa portālu; piemēriem jābūt izklāstītiem
plaši lietotā Eiropas Savienības valodā, kas nav attiecīgās dalībvalsts
oficiālā valoda vai valodas;
(f)
vienotās tīmekļa vietnes īpaša iedaļa, kas atvēlēta
īsam kopsavilkumam par inovācijas un ekoinovācijas darbībām;
(g)
ar darbības programmu saistītās informācijas
atjaunināšana, atjauninot arī informāciju par tās galvenajiem sasniegumiem, vienotajā
tīmekļa vietnē vai darbības programmas tīmekļa vietnē, kas ir pieejama,
izmantojot vienoto tīmekļa portālu.
3.           Vadošā
iestāde informācijas un publicitātes pasākumos saskaņā ar attiecīgās valsts
tiesību aktiem un praksi iesaista šādas struktūras:
(h)
partnerus, kas minēti [Regulas (ES) Nr. […], ar ko
paredz kopīgus noteikumus] 5. pantā;
(i)
Eiropas informācijas centrus, kā arī Komisijas
pārstāvniecības dalībvalstīs;
(j)
izglītības un pētniecības institūtus.
Šīs struktūras plaši izplata 143. panta
1. punkta a) un b) apakšpunktā aprakstīto informāciju.

3.
Potenciālo un faktisko saņēmēju informēšanas
pasākumi
3.1.
Potenciālo saņēmēju informēšanas pasākumi

1.           Vadošā
iestāde nodrošina to, lai darbības programmas mērķi un finansējuma iespējas, ko
piedāvā EJZF, tiktu plaši darīti zināmi potenciālajiem saņēmējiem un visām
ieinteresētajām personām.
2.           Vadošā
iestāde nodrošina to, lai potenciālie saņēmēji būtu informēti vismaz par:
(k)
izdevumu atbilstības nosacījumiem, kas jāizpilda,
lai varētu saņemt atbalstu saskaņā ar darbības programmu;
(l)
aprakstu par pieteikumu pieņemamības nosacījumiem,
finansējuma saņemšanas pieteikumu pārbaudes procedūrām un attiecīgajiem
termiņiem;
(m)
atbalstāmo darbību atlases kritērijiem;
(n)
kontaktpersonām valsts, reģionālā vai vietējā
līmenī, kuras var sniegt informāciju par darbības programmām;
(o)
to, ka pieteikumos ir jāsniedz priekšlikumi par
saziņas pasākumiem, kas ir samērīgi ar darbības apjomu un ir paredzēti, lai
informētu sabiedrību par darbības mērķiem un ES atbalstu darbībai.

3.2.
Saņēmēju informēšanas pasākumi

Vadošā iestāde informē saņēmējus par to, ka
finansējuma pieņemšana nozīmē piekrišanu to iekļaušanai darbību sarakstā, ko
publicē saskaņā ar 143. panta 2. punktu.
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS

4.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
4.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

[Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības
fondu [ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK)
Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto
jūrlietu politiku]]

4.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[44]

[Politikas
joma: 2. izdevumu kategorijas 11. sadaļa “Jūrlietas un
zivsaimniecība”]
precizēt
pašreizējās budžeta pozīcijas, kas apvienotas jaunā pozīcijā:
Budžeta
pozīcijas pēc 2013. gada:

4.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību (regula par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu
[ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006, Padomes Regulu (EK)
Nr. 861/2006 un Padomes Regulu (ES) Nr. XXX/2011 par integrēto
jūrlietu politiku] attiecībā uz nākamo finansēšanas periodu
2014.–2020. gadam)
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[45]

¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

4.4.
Mērķi
4.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus
plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Jaunais
finanšu instruments galvenokārt palīdzēs sasniegt 3 pamatiniciatīvas, kas
izvirzītas stratēģijā “Eiropa 2020”: 1) “Resursu ziņā efektīva Eiropa”,
2) “Inovācijas Savienība” un 3) “Jaunu prasmju un darba vietu
programma”. Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020” galvenie jaunā finanšu
instrumenta mērķi ir šādi:
-
atbalstīt reformētās kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, veicinot
ilgtspējīgu un dzīvotspējīgu zvejniecību un akvakultūru;
-
atbalstīt integrētās jūrlietu politikas turpmāku izstrādi un īstenošanu;
-
atbalstīt zivsaimniecības reģionu līdzsvarotu teritoriālo attīstību.

4.4.2.
Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

Konkrētie
mērķi dalītā pārvaldībā
 Aspekti || Konkrētie mērķi
 Uzlabot nodarbinātību un teritoriālo kohēziju || –                          Ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas, darbvietu radīšanas un darbaspēka mobilitātes veicināšana piekrastes un iekšzemes kopienās, kas atkarīgas no zvejniecības un akvakultūras
 –                          Dažādošana, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm, un jūras ekonomikas izaugsme, tostarp klimata pārmaiņu seku mazināšana
 Veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu zvejniecību || –                          Atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai
 –                          Zvejniecību, jo īpaši mazapjoma piekrastes flotes, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana un drošības un darba apstākļu uzlabošana zvejniecībā
 –                          Jaunu profesionālo prasmju attīstība un mūžizglītība
 –                          Zvejas produktu tirgus organizācijas uzlabošana
 Veicināt novatorisku, konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu akvakultūru || –                          Atbalsts tehnoloģiju izstrādes, inovācijas un zināšanu pārneses stiprināšanai
 –                          Akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana
 –                          Jaunu profesionālo prasmju attīstība un mūžizglītība
 –                          Akvakultūras produktu tirgus organizācijas uzlabošana
 Veicināt ilgtspējīgu un resursefektīvu zvejniecību || –                          Zvejniecību ietekmes uz jūras vidi mazināšana
 –                          Jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu, arī to nodrošināto pakalpojumu, aizsardzība un atjaunošana
 Veicināt ilgtspējīgu un resursefektīvu akvakultūru || –                          Ar akvakultūru saistītu ekosistēmu stiprināšana un resursefektīvas akvakultūras veicināšana
 –                          Tādas akvakultūras veicināšana, kurā tiek nodrošināta augsta līmeņa vides aizsardzība, un dzīvnieku veselības un labturības un sabiedrības veselības un drošības veicināšana
 Sekmēt KZP īstenošanu || –                          Zinātniskas informācijas sniegšana un datu vākšana
 –                          Atbalsts kontrolei un noteikumu izpildei, iestāžu spēju palielināšanai un efektīvai valsts pārvaldei
Konkrētie mērķi tiešā pārvaldībā
 Aspekti || Konkrētie mērķi
 Inovācijas un uz zināšanām balstīta zvejniecība || –                          Uzlabota zvejas produktu tirgus organizācija (novērošana)
 Ilgtspējīga un resursefektīva zvejniecība || –                          Uzlabota zinātniskās informācijas sniegšana un zvejniecību ilgtspējīgai pārvaldībai vajadzīgo datu vākšana –                          Uzlabota noteikumu ievērošana, nodrošinot kontroli
 IJP izstrāde un ieviešana || –                          Izstrādāt starpnozaru instrumentu labākai politikas veidošanai (jūras telpiskā plānošana, integrētā jūras uzraudzība, zināšanas par jūru) –                          Veicināt politikas jomu integrāciju, nodrošinot ilgtspējīgu un pārrobežu/uz ekosistēmu balstītu Eiropas jūras baseinu pārvaldību
 KZP un IJP pārvaldība || –                          Veicināt KZP, jūrlietu un piekrastes jautājumu integrētu pārvaldību –                          Palielināt un uzlabot ieinteresēto personu iesaistīšanos zvejniecības pārvaldībā un akvakultūrā, nodrošinot Savienības finansiālo palīdzību konsultatīvajām padomēm –                          Atbalsts, lai segtu izmaksas par informācijas un saziņas pasākumiem, kas saistīti ar KPZ un IJP, un ekspertu un ieinteresēto personu pārstāvju piedalīšanos Komisijas sanāksmēs par KPZ un IJP jautājumiem
Attiecīgās ABM/ABB darbības
11 01 POLITIKAS JOMAS “JŪRLIETAS UN ZIVSAIMNIECĪBA” ADMINISTRATĪVIE
IZDEVUMI
11 02 ZIVSAIMNIECĪBAS NOZARES TIRGI
11 03 STARPTAUTISKĀ ZVEJNIECĪBA UN JŪRAS TIESĪBAS (daļēji)
11 04 KOPĒJĀS ZIVSAIMNIECĪBAS POLITIKAS PĀRVALDĪBA
11 06 EIROPAS ZIVSAIMNIECĪBAS FONDS (EZF)
11 07 ŪDEŅU DZĪVO RESURSU SAGLABĀŠANA, PĀRVALDĪBA UN IZMANTOŠANA
11 08 KOPĒJĀS ZIVSAIMNIECĪBAS POLITIKAS KONTROLE UN NOTEIKUMU IZPILDE
11 09 JŪRLIETU POLITIKA

4.4.3.
Paredzamais rezultāts(-i) un ietekme dalītā un
tiešā pārvaldībā

Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Priekšlikums
laikposmam pēc 2013. gada būs nozīmīgs finansēšanas instruments reformētās
kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanai. To panāks, pārtraucot dārgās un
neefektīvās subsīdijas flotei un saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”
orientējoties uz ierobežotu skaitu kopējās zivsaimniecības politikas mērķu
vides, ekonomikas un sociālajā jomā, un galveno uzmanību pievēršot tādiem
svarīgiem pārejas aspektiem kā ilgtspējīgas zvejniecības sekmēšana, videi
labvēlīgu inovāciju veicināšana, ātrākas pārejas uz jauniem zvejniecības
pārvaldības veidiem stimulēšana un izaugsmes un darbvietu radīšana no
zivsaimniecības atkarīgās kopienās.
Paredzamie
rezultāti un ietekme būs atkarīgi no darbības programmām, kuras dalībvalstis
iesniegs Komisijai. Dalībvalstīm tiks prasīts savās programmās noteikt
mērķvērtības.
 Ieinteresētā persona   || Ieinteresētās personas apraksts || Galvenās intereses/sekas
 Saņēmēji || Zvejas nozare ES     || –                          ES zvejas kuģu īpašnieki, operatori un apkalpe || –                          Uzņēmumu dzīvotspēja –                          Lielāka noturība pret ekonomiskiem triecieniem, uzņēmējdarbības ilgtermiņa plānošana –                          Jaunas prasmes, labāks mārketings un reklāma. Ilgtspējīga zveja ar mazāku izmetumu apjomu
 Akvakultūras nozare ES || –                          Akvakultūras uzņēmumu īpašnieki, operatori un darbinieki || –                          Uzņēmumu dzīvotspēja –                          Lielāki tirgus stimuli ilgtspējīgai un ekstensīvai akvakultūrai, arī Natura 2000 teritorijās –                          Vides prasību izpildes izmaksu segšana –                          Jaunas prasmes, labāks mārketings un reklāma
 No zivsaimniecības atkarīgas kopienas || –                          Kopienas, kuru iztika ir atkarīga no zvejniecības vai akvakultūras || –                          Dzīvotspējīgas piekrastes un iekšzemes kopienas, kas atkarīgas no zivsaimniecības
 Apstrādes nozare || –                          Gan importētu, gan ES ūdeņos iegūtu izejvielu apstrādātāji || –                          Lielāka konkurētspēja un pievienotā vērtība, stabilas kvalitatīvu produktu piegādes
 Pētniecības nozare || –                          Zinātniskās pētniecības organizācijas un zinātnes aprindas, kas nodrošina datus par KZP un jūru || –                          Tiek sniegti savlaicīgi, kvalitatīvi, ticami un plaši dati par zivsaimniecību, kas dod iespēju veidot uz zināšanām balstītu politiku. Vairāk zināšanu par jūru, datu integrācija
 Pārvaldes struktūras un iestādes   || –                          Valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kas iesaistītas datu vākšanā KZP noteikumu izpildes un kontroles vajadzībām –                          Konsultatīvās padomes, RZPO || –                          Atbalsts efektīvākai, lietderīgākai un praktiskākai veicamo uzdevumu izpildei
 –                          Valsts, reģionālās un vietējās iestādes, kas aizsargā krastu, veic jūras vides monitoringu, nodrošina robežkontroli un drošību uz jūras || –                          Atbalsts efektīvākai, lietderīgākai un praktiskākai veicamo uzdevumu izpildei –                          Piekrastes reģionu problēmu un finansiālo vajadzību lielāka redzamība, kā arī ES līdzekļu koordinētāka un stratēģiskāka izmantošana
 Citi || Jūrlietu nozares ES || –                          Operatori, kas iesaistīti saimnieciskās darbībās, ko veic piekrastē vai jūrā (komerciālā flote, tūrisms, ostas utt.) || –                          Uzlabots drošums un drošība –                          Mazāks administratīvais slogs jūras teritorijās, pateicoties stabilām un integrētām jūrlietu pārvaldības struktūrām (ieskaitot telpisko plānošanu) –                          Labāka saziņa starp jūrlietu nozarēm (jūrniecības kopas jūras baseinos)
 Patērētāji || –                          Zvejas un akvakultūras produktu patērētāji || –                          Pieejami augstas kvalitātes zvejas un akvakultūras produkti ar augstu uzturvērtību
 Trešās valstis || –                          Zvejas nozare, kas konkurē ar ES flotēm –                          Akvakultūras ražotāji, kas eksportē produkciju uz ES –                          Administrācija || –                          Piekļuve ES tirgum –                          Nozares spēju veidošana, pateicoties ES atbalsta pieejamībai
 NVO, pilsoniskā sabiedrība un ES iedzīvotāji || –                          Vides NVO –                          Plašāka sabiedrība, kas interesējas un raizējas par IJP, zivsaimniecības jomām un jūras vidi || –                          Jūras un piekrastes apgabalu ilgtspējīga pārvaldība, arī zivju populāciju, jūras bioloģiskās daudzveidības, kā arī okeānu, upju un ezeru estētiskās vērtības saglabāšana –                          Kopīgas atbildības veidošana, lai panāktu vides ilgtspējību dažādās nozarēs

4.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji dalītā pārvaldībā

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
Priekšlikumos
ir paredzēts izveidot kopīgu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, lai novērtētu
KZP darbības rezultātus. Šai sistēmai būtu jāietver visi ar uzraudzību un
novērtēšanu saistītie instrumenti.
Šo
KZP pasākumu ietekmi mērīs attiecībā pret šādiem rādītājiem (orientējoši):
–
pievienotās bruto vērtības pieaugums uz vienu
darbinieku zvejas flotē un akvakultūrā,
–
degvielas izmantojuma efektivitāte zivju zvejā,
–
enerģijas izmaksas akvakultūrā,
–
ar ražotāju organizāciju starpniecību piedāvāto
produktu vērtības vai apjoma pieaugums,
–
komerciāli izmantoto sugu izmetumu īpatsvars,
–
datu pieprasījumu izpildes līmenis,
–
novērtēto krājumu skaits attiecībā pret kopējiem
izmantotajiem krājumiem,
–
konstatēto smago pārkāpumu skaits,
–
vietējo partnerību radīto darbvietu un saglabāto
darbvietu skaits.
Komisija
ar īstenošanas aktiem noteiks katram mērķim specifisku rādītāju kopumu.

4.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
4.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

Lai
īstenotu KZP daudzgadu mērķus un izpildītu attiecīgās Līguma prasības,
priekšlikuma mērķis ir izveidot KZP tiesisko regulējumu laikposmam pēc
2013. gada.

4.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

Saskaņā
ar LESD kompetence jūras bioloģisko resursu saglabāšana ir Savienības
ekskluzīvā un pārējie KZP aspekti — dalītā kompetencē ar dalībvalstīm.
Turklāt KPZ pārvalda resursus, kuri ir kopīgi dalībvalstīm un cieši saistīti ar
jūras ekosistēmām, kurām nav valsts robežu.
ES
spēja virzīties uz ilgtspējīgu zvejniecību, ņemot vērā līdz šim nelielos KZP
panākumus un ES partneru sasniegumus šajā jomā, būs izšķiroša pārbaude ES
reputācijai, pretendējot uz līderpozīcijām ilgtspējīgas attīstības programmā,
un viens no galvenajiem stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas “Resursu
ziņā efektīva Eiropa” īstenošanas elementiem.

4.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Pamatojoties
uz pašreizējā politikas regulējuma novērtējumu, ir veikta plaša apspriešanās ar
ieinteresētajām aprindām, kā arī nākotnes uzdevumu un vajadzību analīze,
visaptverošs ietekmes novērtējums. Sīkākas ziņas atrodamas ietekmes novērtējumā
un paskaidrojuma rakstā, kas pievienoti tiesību aktu priekšlikumiem.

4.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem
attiecīgajiem instrumentiem dalītā pārvaldībā

Tiesību
aktu priekšlikumi, uz kuriem attiecas šis finanšu pārskats, būtu jāaplūko
plašākā kontekstā ar vienotā stratēģiskā satvara regulas priekšlikumu, kurā
noteikti kopīgi noteikumi par stratēģiskā satvara fondiem (EJZF, ERAF, ESF,
Kohēzijas fonds un ELFLA). Minētā pamatregula palīdzēs ievērojami mazināt
administratīvo slogu, efektīvākā veidā tērēt ES līdzekļus un praksē ieviest
vienkāršošanu. Tādējādi tiek stiprināta arī jaunā koncepcija par vienotu
stratēģisko satvaru visiem šiem fondiem un gaidāmajiem partnerības līgumiem,
kuri arī attieksies uz šiem fondiem.
Vienotais
stratēģiskais satvars, kas tiks izveidots, iestrādās stratēģijas
“Eiropa 2020” mērķus un prioritātes EJZF prioritātēs, kā arī ERAF, ESF,
Kohēzijas fonda un ELFLA prioritātēs, un tas nodrošinās šo fondu integrētu
izmantošanu kopīgu mērķu sasniegšanai.
Turklāt
vienotajā stratēģiskajā satvarā tiks noteikti mehānismi darba koordinēšanai ar
citām attiecīgajām Savienības politikas jomām un instrumentiem.

4.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨        Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 01.01.2014. līdz
31.12.2020.
–
¨        Finansiālā ietekme: 2014.–2023. gads
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz
GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla darbība

4.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[46]

¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša
pārvaldība
¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot:
–
¨        izpildaģentūrām,
–
¨        Kopienu izveidotām struktūrām[47],

–
¨        valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic
valsts pārvaldes uzdevumus,
–
¨        personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā
ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas
attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē.
¨ Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar
starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Dalīta
pārvaldība: III, IV un V sadaļa
Tieša
pārvaldība: VI un VII sadaļa

5.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
5.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi dalītā
pārvaldībā

Norādīt periodiskumu
un nosacījumus.
Eiropas
Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) ir viens no fondiem, kas darbojas
vienotajā stratēģiskajā satvarā (VSS). Lai gan lielākā daļa izdevumu saskaņā ar
šo instrumentu tiks administrēta dalītā pārvaldībā, neliels izdevumu apjoms ir
Komisijas tiešā pārvaldībā.
I. DALĪTA PĀRVALDĪBA
Pieejas
centrā būs uzraudzības komitejas, kas izveidotas katrai darbības programmai, un
gada īstenošanas ziņojumi par katru darbības programmu. Uzraudzības komitejas
sanāks vismaz reizi gadā. Sistēmu papildina Komisijas un dalībvalstu ikgadējās
pārskatīšanas sanāksmes.
Papildus
īstenošanas ziņojumiem par katru darbības programmu Komisija sagatavos un
iesniegs ES iestādēm stratēģiskos ziņojumus, kuros būs apkopoti 2017. gadā
un 2019. gadā iesniegtie dalībvalstu progresa ziņojumi (par partnerības
līgumu īstenošanu). 2018. un 2020. gadā Komisija savā gada progresa
ziņojumā Eiropadomes pavasara sanāksmei iekļaus iedaļu ar stratēģiskā ziņojuma
kopsavilkumu, jo īpaši par panākumiem Savienības prioritāšu īstenošanā.
Dalībvalstis par savām EJZF programmām sagatavos ex post novērtējuma
ziņojumu. Šo ziņojumu iesniegs Komisijai vēlākais līdz 2023. gada
31. decembrim.
Uzraudzības
un ziņošanas sistēmā izmantos kvantitatīvu un kvalitatīvu informāciju.
Kvantitatīvas metodes ietver gan finanšu informāciju, gan faktu materiālu.
Faktu materiāls ietver iznākuma rādītājus un rezultātu rādītāju izmaiņas.
Komisija ir noteikusi iznākuma rādītāju kopumu, ko tā izmantos informācijas
apkopošanai ES līmenī. Īstenošanas perioda atskaites punktos (2017. un
2019. gads) ikgadējos īstenošanas ziņojumos ir jāiekļauj papildu analīze
par programmu īstenošanas virzību. Uzraudzības un ziņošanas sistēma pilnībā
izmanto elektroniskas datu nosūtīšanas iespējas.
Jāatzīmē,
ka pasākumus, kas agrāk bija tiešā pārvaldībā, tagad paredzēts finansēt dalītā
pārvaldībā, proti:
-
ar tirdzniecību un apstrādi saistīti pasākumi, kā arī pasākumi, kas atbalsta
zivsaimniecības produktu tirgus organizācijas, un kompensācija par papildu
izmaksām, kas tālākajos reģionos rodas saistībā ar zivsaimniecības produktiem,
un
-
pasākumi, kas atbalsta kontroles, inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu, kā
arī pasākumi, kas atbalsta datu vākšanu.
II. TIEŠĀ PĀRVALDĪBA
EJZF
tiešā pārvaldībā finansē izdevumus par:
-
pasākumiem, kas atbalsta integrētās jūrlietu politikas izstrādi un īstenošanu;
-
pasākumiem, kas atbalsta zinātniskos ieteikumus un informāciju, konsultatīvās
padomes, brīvprātīgas iemaksas starptautiskās organizācijās, dažu ar kontroles,
inspekcijas un noteikumu izpildes sistēmu saistītu pasākumu īstenošanu, kā arī
par saziņas pasākumiem un
-
tehnisko palīdzību.
Gada
darba programmas pirmajām divām shēmām Komisija pieņems ar īstenošanas aktiem.
EJZF tiesību aktā ir noteikta informācija, kas šajās programmās jāietver
saistībā ar dotācijām un publisko iepirkumu. Paredzēta arī regulāra uzraudzība
un periodiski ziņojumi, ko Komisijai jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei,
proti:
-
ne vēlāk kā 2017. gada 31. martā starpposma novērtējuma ziņojums par
saskaņā ar šo regulu finansēto darbību rezultātiem un to īstenošanas
kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem,
-
ne vēlāk kā 2018. gada 30. augustā ziņojums par saskaņā ar šo regulu
finansētu darbību turpinājumu,
-
ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī ex post novērtējuma
ziņojums.

5.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma dalītā pārvaldībā
5.2.1.
Apzinātie riski

Kopš
2008. gada Eiropas Savienības Revīzijas palāta gada pārskatā norāda kļūdu
īpatsvaru visai lauksaimniecības un dabas resursu politikas jomai par katru
finanšu gadu (2007.–2010. finanšu gads), kas aprēķināts, balstoties uz
neatkarīgu, pēc nejaušības principa atlasītu gada darījumu paraugu. Revīzijas
palātas aprēķinātais iespējamais kļūdu īpatsvars (2007., 2009. finanšu
gads) ir no 2 % līdz 5 % un 2008. finanšu gadā mazāks par
2 %. 2010. finanšu gadā konstatētais īpatsvars bija 2,3 %.
Revīzijas palātas secinājums ir tāds, ka uzraudzības un kontroles sistēmas
daļēji nodrošina maksājumu pareizību.
Darījumu
paraugs, ko Revīzijas palātas atlasa ikgadējās revīzijas vajadzībām, parasti ir
mazs (attiecībā uz 2010. finanšu gadu tika pārbaudīti 12 maksājumi,
kas attiecās uz vidi, jūrlietām un zivsaimniecību un veselību un patērētāju
aizsardzību). Attiecībā uz ZVFI un EZF tika ziņots par nedaudzām kļūdām. 2006.
un 2007. finanšu gada paraugā ZVFI darījumi vispār nebija iekļauti.
Ciktāl
ir iespējams noteikt kļūdu tendences, visbiežāk sastopamās kļūdas, kas atklātas
pēdējos 3 gados, ir bijušas saistītas ar publicitātes noteikumu
neievērošanu (41 %, bet visos gadījumos bez finansiālām sekām) un
neattiecināmu izmaksu kategoriju finansēšanu (30 %), kas cita starpā
ietvēra neattiecināmas izmaksas par apakšuzņēmumu līgumu slēgšanu un projektu,
kura izpilde pārsniedza izmaksu attiecināmības periodu. Atlikušās kļūdas ir
citi (kvantitatīvi neizsakāmi) noteikumu neievērošanas gadījumi.
Visas
kvantitatīvi izsakāmās kļūdas ir saistītas ar atbilstību.
I. DALĪTA PĀRVALDĪBA
1. 1994.–1999. gada plānošanas periods (slēgts)
Vispārējo
kļūdu īpatsvaru šajā plānošanas periodā var noteikt, balstoties uz summārajām
finanšu korekcijām, kas piemērotas līdz 2010. gada beigām, kad tika
slēgtas visas programmas (99 miljoni euro jeb 3,88 % no piešķirtā
apjoma).
2. 2000.–2006. gada plānošanas periods (ZVFI)
Patlaban
notiek programmu slēgšana; vispārējo kļūdu īpatsvaru šajā plānošanas periodā
vislabāk var aprēķināt, ņemot vērā gadus, kad programma tika īstenota ar “pilnu
jaudu”, t. i., sākot no 2005. gada. Pamatojoties uz minēto faktu,
gada kļūdu īpatsvars ZVFI (aprēķināts kā kopsumma, ko veido kļūdas, kas
atklātas rūpīgā projektu pārbaudē, sistēmu revīzijās, un iespējamās vienotas
likmes korekcijas) parasti ir bijis apmēram 1 % no katrā gadā veiktajiem
maksājumiem.
Ņemot
vērā iepriekšminēto, vispārējais kļūdu īpatsvars plānošanas periodā ir apmēram
2 %.
3. 2007.–2013. gada plānošanas periods (EZF)
Pamatojoties
uz pašlaik pieejamiem revīzijas pierādījumiem, uzskata, ka kļūdu īpatsvars ir
zem 2 %. 2009. gadā maksimālā riskam pakļautā summa, kā izriet no
gada kontroles ziņojumu analīzes, valsts un citu ģenerāldirektorātu ziņojumiem
par programmām, kas atbilst kategorijai 2b un 3, bija 1,18 % no kopējiem
gadā veiktajiem maksājumiem. Attiecīgais skaitlis 2010. gadā ir
1,44 %.
II. TIEŠA PĀRVALDĪBA
Kļūdu
īpatsvari būtu jāanalizē arī vairāku gadu skatījumā, jo konkrētajā gadā MARE ĢD
revidē vairāku gadu deklarētos un apmaksātos izdevumus. Ja ņem vērā iepriekšējo
gadu kļūdu īpatsvaru, kas atklāts 2006., 2007., 2008. un 2009. gada ex post
kontrolēs, vairāku gadu kļūdu īpatsvars datu vākšanas programmu un uzraudzības
un kontroles programmu paraugos ir attiecīgi 1,89 % un 4,33 % (ex post
kontrolēs konstatēto neatbilstošo summu apjoms salīdzinājumā ar finanšu
darījumu apjomu, kas faktiski kontrolēts ex post).
Tirgus
un tālāko reģionu programmā 2010. gadā vai iepriekšējos gados
neattiecināmi izdevumi nav konstatēti.

5.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

I. DALĪTA PĀRVALDĪBA
EJZF
instrumenta kontroles mehānismi pēc 2013. gada tiks nozīmīgi mainīti.
Dalībvalstīm būs jāieceļ trīs iestādes, kas norādītas turpinājumā.
1. Vadošā iestāde
Vadošā
iestāde būs galvenokārt atbildīga par programmas īstenošanas pārraudzību;
dalībvalstij jānolemj, vai ir iespējams ietaupīt, izmantojot iestādes, kuras šo
pienākumu pašlaik pilda EZF, vai uzticot šos uzdevumus cita fonda vadošajai iestādei.
Neatkarīgi no to pārbaužu un kontroļu veida un apjoma, ko tā var veikt (katrai
dalībvalstij šajā sakarībā būs jāparedz sava kārtība), vadošās iestādes
galvenais uzdevums ir nodrošināt to, ka maksājumu aģentūra (kura galu galā ir
atbildīga par maksājumu) pirms maksājumu apstiprināšanas saņem visu vajadzīgo
informāciju jo īpaši par veiktajām procedūrām un jebkurām kontrolēm, kas
veiktas attiecībā uz finansēšanai izraudzītajām darbībām.
2. Maksājumu aģentūra
Maksājumu
aģentūrai ir jāatbilst noteiktiem akreditācijas kritērijiem (Komisijas
Regulas (EK) Nr. 885/2006 I pielikumā izklāstīti efektīvas
pārvaldības un kontroles sistēmas elementi). Ja tas netiek panākts, dalībvalsts
var atcelt tās akreditāciju un līdz ar to tiesības pieprasīt no Komisijas ES līdzekļu
atlīdzināšanu. Tā var deleģēt savus uzdevumus, izņemot maksājumu veikšanu, lai
gan tā nezaudē galīgo atbildību par to pareizu izpildi.
Maksājumu
aģentūra atbild par gada pārskatu informācijas sagatavošanu grāmatojumu
noskaidrošanas vajadzībām. Tas ietver maksājumu aģentūras vadības ticamības
deklarāciju par gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un ticamību; iekšējās
kontroles sistēmu pareizu darbību; pakārtoto darījumu likumību un pareizību un
pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošanu. Tajā jābūt arī visu revīziju
un kontroļu rezultātu kopsavilkumam, kas ietver sistēmisku vai atkārtotu
trūkumu analīzi, kā arī informācijai par veiktiem vai plānotiem korektīvajiem
pasākumiem.
3. Sertifikācijas iestāde
Sertifikācijas
iestādei jābūt funkcionāli neatkarīgai no maksājumu aģentūras un akreditācijas
iestādes un tehniski kompetentai (vēlams, lai tā ievērotu starptautiskos
revīzijas standartus). Tāpat kā tas ir attiecībā uz kopējo lauksaimniecības
politiku (KLP), tā būs atbildīga par katras maksājumu aģentūras pārskatu
ikgadēju revīziju. Sertifikācijas iestādes pienākums ir sagatavot ziņojumu par
tās konstatējumiem un, ja vajadzīgs, (ar apliecinājuma palīdzību) sniegt
revīzijas atzinumu par maksājumu aģentūras pārskatu patiesumu, pilnīgumu un
pareizību, kā arī atzinumu par vadības ticamības deklarāciju, kas attiecas uz
visām iepriekšējā daļā minētajām jomām.
Ikgadējas
grāmatojumu noskaidrošanas sistēmas ieviešanai būtu jārada papildu stimuli
valstu un reģionālām iestādēm, lai tās laicīgi veiktu kvalitātes kontroles,
ņemot vērā gada pārskatu apliecināšanu Komisijai. Tas nozīmē, ka tiek
pastiprināti pašreizējie finanšu pārvaldības noteikumi un tiek nodrošināta
lielāka garantija, ka kļūdaini izdevumi tiks izslēgti no pārskatiem ik gadu,
nevis tikai plānošanas perioda beigās.
Tomēr
šī aplēse ir atkarīga no Komisijas un dalībvalstu spējas novērst iepriekš
izklāstītos galvenos riskus.
II. KOMISIJAS KONTROLES METODES, KAS PIEMĒROJAMAS DALĪTAI PĀRVALDĪBAI
Maksājumu pārtraukšana un apturēšana
Pastarpināti
deleģētajam kredītrīkotājam ir iespēja ne ilgāk kā uz deviņiem mēnešiem
pārtraukt pieprasīta starpposma maksājuma termiņu, ja dalībvalsts neievēro ES
noteikumus. Smagāku dalībvalstu saistību pārkāpumu gadījumā tiks piemērota
maksājumu apturēšana, ko neatcels līdz brīdim, kad dalībvalsts varēs pierādīt,
ka tā ir veikusi koriģējošu darbību. Ārkārtējos gadījumos Komisijas ieguldījumu
programmai var atcelt.
Finanšu korekcijas
Lai
gan dalībvalsts pirmām kārtām ir atbildīga par pārkāpumu konstatēšanu un
labošanu un par finanšu korekciju veikšanu, Komisijai ir tiesības ieviest
korekcijas, neatkarīgi no tā, vai tās ir precīzi noteiktas vai ar vienotu
likmi. Ir paredzēts ņemt vērā pārkāpuma būtību un smagumu un novērtēt trūkumu
finansiālo ietekmi.
III. KOMISIJAS KONTROLES METODES, KAS PIEMĒROJAMAS TIEŠAI PĀRVALDĪBAI
Visas
programmas pirms apstiprināšanas pārbauda, lai nodrošinātu atbilstību
piemērojamajiem tiesību aktiem un ierosināto izdevumu atbilstību.
Attiecīgie
dienesti pārbauda visu izdevumu deklarāciju atbilstību un pareizību,
pamatojoties uz Komisijas lēmumu par finansējumu un attiecīgo programmu.
Lai
pārliecinātos par atlīdzināšanas pieprasījumu attiecināmību, pirms saistību vai
maksājumu apstiprināšanas veic darījumu ex ante pārbaudes,
pamatojoties uz nosūtīto informāciju un maksājumu pierādījumiem.
Lai
nepieļautu pārkāpumus, Komisija veic uzraudzības apmeklējumus, proti, pārbaudes
uz vietas, lai pārbaudītu programmu faktisko īstenošanu un pirms maksājumu
veikšanas pārliecinātos par izmaksu atbilstību.
Papildus
finanšu darījumu ex ante kontrolēm ģenerāldirektorāts nodrošina arī
ar iepirkumu un dotācijām saistīto dokumentu un procedūru 100 % ex ante
pārbaudi.
Konkursa
un dotāciju procedūru pārvaldība ir decentralizēta, uzticot to
ģenerāldirektorāta darbības nodaļām, kuras ir atbildīgas par darbību pārbaudi.
Papildus tam neatkarīgu pārbaudi centralizēti veic budžeta nodaļa, kura veic
pārbaudes visā procedūras laikā, t. i., izskata konkursa/uzaicinājumu
iesniegt priekšlikumus specifikāciju projektus, uzaicinājumus uz konkursu/iesniegt
priekšlikumu, paziņojumus par līgumu, novērtējuma un līgumu slēgšanas tiesību
piešķiršanas ziņojumus, līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas lēmumus un
līgumus/nolīgumus. Ir arī neatkarīga padomdevēja komiteja (iepirkumu pārbaudes
grupa), kura pārbauda visas to iepirkumu procedūras, kuru apjoms ir virs
robežvērtības, kas reglamentē iepirkumu publiskošanu, un konsultē pastarpināti
deleģētos kredītrīkotājus par procedūru likumību un pareizību.
IV. KOMISIJAS KONTROLES METODES, KAS PIEMĒROJAMAS VISIEM EJZF
IZDEVUMIEM
Visiem
ģenerāldirektorāta finanšu darījumiem veic darbību un finanšu ex ante
pārbaudi.
Komisijas veiktas revīzijas
Visā
īstenošanas periodā MARE ĢD ex post revīzijas nodaļa veic sistēmu
revīzijas ar padziļinātu pārbaudi, lai gūtu pamatotu pārliecību par sistēmu
efektīvu darbību un dalībvalstīm pieprasītu labot konstatētos sistēmas trūkumus
un nepareizos izdevumus. Lai gūtu pamatotu pārliecību, Komisija izmanto tās
veikto revīziju rezultātus, kā arī valsts revīzijas iestādes veikto revīziju rezultātus.
Šīs revīzijas veic, pamatojoties uz riska analīzi.
V. KONTROLES IZMAKSAS UN RENTABILITĀTE
MARE
ĢD vēlējās iegūt tiešu un aktuālu informāciju par šo jautājumu, tādēļ sazinājās
ar 15 dalībvalstīm, kuras kopā saņem 93 % no EZF izdevumiem.
Dalībvalstīm lūdza aprēķināt 2010. gadā no EZF finansēto pasākumu
kontroles izmaksas. Veidlapā ir iekļauts piemērs, kas ilustrē kontroļu
intensitāti, kā ierosinājis BUDG ĢD.
Priekšlikuma
sagatavošanas laikā līdz šim saņemtā informācija tiek analizēta un dažām
dalībvalstīm vēl ir jāatbild. Ir pāragri spriest par to, vai dalībvalstu
izmaksas par EZF kontrolēm ir saskaņā ar rezultātiem, par kādiem ziņojis REGIO
ĢD: “Paredzams, ka ar kontroli saistīto uzdevumu izmaksas (valsts un reģionālā
līmenī, izņemot Komisijas izmaksas) saglabāsies apmēram 2 % apmērā no
kopējām 2007.–2013. gada periodā administrētajām izmaksām[48].”
Šķiet,
ka nākamajā plānošanas periodā kļūdu īpatsvars un kontroles izmaksas kopumā
saglabāsies apmēram tādas pašas kā EZF. Šāds aspekts varētu palielināt
kontroles izmaksas.
- Likvidētas piemaksas par kuģu nodošanu sadalīšanai un zvejas darbību
pagaidu pārtraukšanu. Salīdzinoši vienkārši
administrēt un kontrolēt, radīja nelielu slogu saņēmējiem. Jaunajā plānošanas
periodā nav ekvivalentu piemaksu; kontroles izmaksas un kļūdu īpatsvars, kas
saistīts ar jauniem pasākumiem, sākotnēji varētu būt augstāks, jo dalībvalstīm
un saņēmējiem jāpielāgojas jaunajiem noteikumiem.
Šādi aspekti varētu samazināt kontroles izmaksas.
- Vienreizējie maksājumi/vienkāršotas izmaksas: nav paredzēta prasība iesniegt apliecinošos dokumentus par radītajām
izmaksām, tāpēc:
•        ir
mazāks darbieguldījums kontroles ziņā,
•        atkrīt
atbilstības pierādīšanas problēmas, tātad kļūdu īpatsvars ir mazāks,
•        saņēmējiem
nav ilgstoši jāglabā dokumenti, tāpēc slogs ir mazāks (iespējams, revīzijas
notiek retāk).
- Vienkāršota līdzfinansējuma likme un atbalsta intensitātes sistēma: to būs vieglāk piemērot un pārbaudīt.
•        Viena
līdzfinansējuma likme 75 % apmērā, kas piemērojama visiem reģioniem[49], patlaban ir 3 likmes,
•        viena
atbalsta intensitāte, kas noteikta 50 % apmērā no kopējiem attiecināmajiem
izdevumiem[50],
patlaban ir 24 intensitātes.
Turklāt,
ja dalībvalsts izvēlēsies izmantot maksājumu aģentūras, kuras jau ir
akreditētas veikt ELGF un ELFLA maksājumus saskaņā ar KLP, un pašreizējās
sertifikācijas iestādes, tās var cerēt uz ieguvumu no kopīgas sistēmas mazākām
administratīvajām izmaksām.

5.3.
Pasākumi dalītā pārvaldībā krāpšanas un pārkāpumu
novēršanai

Norādīt esošos vai
plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Struktūrfondu
dienesti kopā ar OLAF ir ieviesuši kopējo krāpšanas novēršanas
stratēģiju, kurā paredzētas vairākas darbības, kas Komisijai jāveic gan
iekšēji, gan ar dalībvalstu iesaistīšanos, lai novērstu krāpšanu strukturālās
darbībās, ko finansē dalītā pārvaldībā.
Komisijas
2011. gada 24. jūnija paziņojumā par stratēģiju krāpšanas apkarošanai
(COM(2011) 376 galīgā redakcija) pašreizējā stratēģija ir atzinīgi
novērtēta kā labākās prakses iniciatīva un ir paredzētas papildinošas darbības,
no kurām visnozīmīgākais ir Komisijas priekšlikums par 2014.–2020. gada
regulu, kurā dalībvalstīm noteikta prasība ieviest krāpšanas novēršanas
stratēģijas, kas ir efektīvas un samērīgas ar konstatētajiem krāpšanas riskiem.
Pašreizējā
Komisijas priekšlikumā skaidra prasība ieviest šādas stratēģijas ir iekļauta ar
86. panta 4. punkta c) apakšpunktu. Tam dalībvalstīs būtu
jāstiprina izpratne par krāpšanu visās struktūrās, kas iesaistītas fondu
pārvaldībā un kontrolē, tā samazinot krāpšanas risku. Saskaņā ar ierosināto
regulu dalībvalstīm būtu jāievieš efektīvi un proporcionāli pasākumi krāpšanas
apkarošanai, ņemot vērā konstatētos riskus.

6.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
6.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

·    Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.
Dalītā pārvaldībā
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif. ([51]) || no EBTA valstīm[52] || no kandidātvalstīm[53] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 2. IZDEVUMU KATEGORIJA “Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi” || 11.02: Zivsaimniecības nozares tirgi 11.06: Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF) 11.07 01: Ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, pārvaldība un izmantošana 11.08: Kopējās zivsaimniecības politikas kontrole un noteikumu izpilde || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
Tiešā pārvaldībā
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif. ([54]) || no EBTA valstīm[55] || no kandidātvalstīm[56] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 2. IZDEVUMU KATEGORIJA “Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi” || 11.01: Politikas jomas “Jūrlietas un zivsaimniecība” administratīvie izdevumi 11.02: Zivsaimniecības nozares tirgi 11.03 03: Sagatavošanās darbi jaunām starptautiskām zvejniecības organizācijām un citas neobligātas iemaksas starptautiskās organizācijās 11.04: Kopējās zivsaimniecības politikas pārvaldība 11.06 11: Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) tehniskā palīdzība 11.07 02: Ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, pārvaldība un izmantošana 11.08: Kopējās zivsaimniecības politikas kontrole un noteikumu izpilde 11.09: Jūrlietu politika || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ

6.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
6.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Nr. 2 || Ilgtspējīga izaugsme — dabas resursi
 MARE ĢD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023. g. vai turpmāki gadi || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs Dalīta pārvaldība || Saistības || (1) || 732 || 748 || 768 || 787 || 812 || 828 || 845 ||   ||   ||   || 5 520
 Maksājumi (orientējoši) || (2) || 220.8 || 441.6 || 662.4 || 662.4 || 662.4 || 662.4 || 662.4 || 662.4 || 607.2 || 276 || 5 520
 Budžeta pozīcijas numurs Tieša pārvaldība || Saistības || (1a) || 115 || 129 || 140 || 142 || 145 || 149 || 155 ||   ||   ||   || 975
 Maksājumi (orientējoši) || (2a) || 28.75 || 89.75 || 128.25 || 137.75 || 142.25 || 145.25 || 149.5 || 114.75 || 38.75 ||   || 975
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[57] TEHNISKĀ PALĪDZĪBA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs 11 01 04 01 - 11 01 04 02 – 11 01 04 03 - 11 01 04 04 - 11 01 04 05 - 11 01 04 06 – 11 01 04 07 - 11 01 04 08 - 11 06 11 ||   || (3) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 ||   ||   ||   || 72
 KOPĀ — apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1 011 ||   ||   ||   || 6567
 Maksājumi (orientējoši) || =2+2a +3 || 259.55 || 541.35 || 800.65 || 810.15 || 814.65 || 818.65 || 822.9 || 777.15 || 645.95 || 276 || 6 567
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 847 || 877 || 908 || 929 || 957 || 977 || 1000 ||   ||   ||   || 6 495
 Maksājumi (orientējoši) || (5) || 249.55 || 531.35 || 790.65 || 800.15 || 804.65 || 807.65 || 811.9 || 777.15 || 645.95 || 276 || 6 495
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 ||   ||   ||   || 72
 KOPĀ — apropriācijas EJZF || Saistības || =4+ 6 || 857 || 887 || 918 || 939 || 967 || 988 || 1011 ||   ||   ||   || 6 567*
 Maksājumi (orientējoši) || =5+ 6 || 259.99 || 541.35 || 800.65 || 810.15 || 814.65 || 818.65 || 822.9 || 777.15 || 645.95 || 276 || 6 567*
* Papildus summai, kas paredzēta EJZF, ir
paredzēti līdzekļi, lai finansētu ilgtspējīgas zivsaimniecības nolīgumus un ES
dalību starptautiskās organizācijās un reģionālās zvejniecības pārvaldības
organizācijās, uz kurām attiecas atsevišķi pamatakti. Abiem minētajiem
pasākumiem ir atvēlēti 968 miljoni euro, kas sadalīti šādi:
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 146 || 141 || 136 || 136 || 136 || 137 || 136 || 968
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. g. vai turpmāki gadi || KOPĀ
 MARE ĢD ||
  Cilvēkresursi || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 ||   ||   ||   || 80.024
  Pārējie administratīvie izdevumi || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 ||   ||   ||   || 22.820
 KOPĀ — MARE ĢD || Apropriācijas || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 ||   ||   ||   || 102.844
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 ||   ||   ||   || 102.844
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. g. vai turpmāki gadi || KOPĀ
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 871,692 || 901,692 || 932,692 || 953,692 || 981,692 || 1 002,692 || 1 025,692 ||   ||   ||   || 6 669.844
 Maksājumi || 274.242 || 556.042 || 815.342 || 824.842 || 829.342 || 833.342 || 837.592 || 777.15 || 645.95 || 276 || 6 669.844

6.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

–
¨        Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
¨        Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Stratēģiskās prioritātes tiks noteiktas ES līmenī,
bet kopīgie iznākuma rādītāji tiks noteikti sadarbībā ar dalībvalstīm. Ar šiem
rādītājiem saistītie kvantitatīvie mērķi būs zināmi tikai tad, kad Komisija būs
apstiprinājusi dalībvalstu iesniegtās darbības programmas. Tāpēc pirms
2013./2014. gada iznākumu mērķus nav iespējams norādīt.
Konkrētie mērķi dalītā pārvaldībā
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[58] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS[59]… •               Atbalsts inovācijai un zināšanu pārnesei •               Zvejniecību, jo īpaši mazapjoma piekrastes zvejas, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana •               Jaunu profesionālo prasmju attīstība •               Uzlabota zvejas produktu tirgus organizācija •               Atbalsts inovācijai un zināšanu pārnesei •               Akvakultūras uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspējas un dzīvotspējas palielināšana •               Jaunu profesionālo prasmju attīstība •               Uzlabota akvakultūras produktu tirgus organizācija •               Samazināta zvejniecību ietekme uz jūras vidi •               Jūras bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana ilgtspējīgas zvejniecības kontekstā •               Uzlabota zinātniskās informācijas sniegšana un zvejniecību ilgtspējīgai pārvaldībai vajadzīgo datu vākšana •               Uzlabota noteikumu ievērošana, nodrošinot kontroli •               No akvakultūras atkarīgu ekosistēmu uzlabošana un resursefektīvas akvakultūras veicināšana •               Samazināta akvakultūras ietekme uz vidi •               Ekonomiskās izaugsmes, sociālās iekļaušanas un darbvietu radīšanas veicināšana piekrastes un iekšzemes kopienās, kas ir atkarīgas no zvejniecības un akvakultūras •               Dažādošana, ko panāk, līdztekus zvejas darbībām pievēršoties citām jūras ekonomikas nozarēm, un jūras ekonomikas izaugsme
 - Rezultāts Tiks noteikts vēlāk ||   ||   ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
 Starpsumma — konkrētais mērķis ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 731 ||   || 746 ||   || 766 ||   || 785 ||   || 809 ||   || 826 ||   || 843 ||   || 5 506
Konkrētie mērķi tiešā pārvaldībā
Kontrole
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[60] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS[61]… || Uzlabota noteikumu ievērošana, nodrošinot kontroli
 Atbalstīt kopīgus (t. i., daudznacionālus) kontroles kuģus ģeogrāfiskā apgabalā || Dalībvalstu kopīgi iegādāto kuģu skaits || 6.25 (80 % no kopējās summas 7,812) || 4 || 25 || 2 || 12.5 || 4 || 25 || 2 || 12.5 || 2 || 12.5 || 2 || 12.5 || 2 || 12.5 || 18 || 112.5
 Atbalstīt kopīgus (t. i., daudznacionālus) kontroles kuģus ģeogrāfiskā apgabalā || Dalībvalstu kopīgi iegādāto helikopteru skaits || 12.5 (80 % no kopējās summas 15,625) ||   ||   || 1 || 12.5 ||   ||   || 1 || 12.5 || 1 || 12.5 ||   ||   ||   ||   || 3 || 37.5
 Atbalstīt kopīgus (t. i., daudznacionālus) kontroles kuģus ģeogrāfiskā apgabalā || Dalībvalstu kopīgi iegādāto lidmašīnu skaits || 13.5 (80 % no kopējās summas 16,875) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 13.5 || 1 || 13.5 || 2 || 27
 - Rezultāts || Dalībvalstu kopīgi veikto inspekciju skaits || Neattiecas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Apmeklējumi, lai pārliecinātos par KZP noteikumu īstenošanu || Komisijas inspektoru veikto inspekciju, revīziju un pārbaužu skaits || 6.667 || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 150 || 1   || 1050 || 7
 Zivsaimniecības ekspertu grupas sanāksmes, lai nodrošinātu KZP noteikumu īstenošanu || Zivsaimniecības ekspertu grupas sanāksmju skaits || 0.017 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 30 || 0.5 || 210 || 3.5
 - Rezultāts || IT lietojumpr. izstrāde, lai atbalstītu inspekciju un kontroli || Neattiecas ||   || 1.5 ||   || 1.5 ||   || 1.5 ||   || 1.5 ||   || 15 ||   || 1.5 ||   || 1.5 ||   || 10.5
 Kopā — konkrētais mērķis ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 28 ||   || 29 ||   || 29 ||   || 198
Zivsaimniecības
nozares tirgus
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[62] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Ar pastāvīgu, ticamu un viegli pieejamu informāciju par tirgiem palīdzēt nozares dalībniekiem izstrādāt atbilstošāku ražošanas plānošanu un tirdzniecību un valsts iestādēm iegūt labāku izpratni par tirgus stāvokli un īstenot atbilstošu politiku[63].
 - Rezultāts   || Informācija politikas veidotājiem || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35
 Starpsumma — konkrētais mērķis ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 5 ||   || 35
Zinātniskie ieteikumi
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[64] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas ||   || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Iegūt zinātniski un ekonomiski pamatotus ieteikumus kā pamatu KZP regulējuma priekšlikumiem un attiecīgām dalībvalstu darbībām ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ar KZP saistīti pētījumi || Zinātniskie un konsultatīvie ziņojumi ||   || * || 1.688   || * || 1.739 || * || 1.791 || * || 1.845 || * || 1.9 || * || 1.957 || * || 2.016 || * || 12.936
 KPC atbalsts ZZTEK sanāksmēm || Loģistikas atbalsts ||   || 27 || 1.126 || 27 || 1.159 || 27 || 1.194 || 27 || 1.23 || 27 || 1.267 || 27 || 1.305 || 27 || 1.344 || 189 || 8.625
 ZZTEK darbība || Kompensācija ekspertiem ||   || * || 1.013 || * || 1.043 || * || 1.075 || * || 1.107 || * || 1.14 || * || 1.174 || * || 1.21 || * || 7.762
 Ieteikumi par zivju krājumiem un ekosistēmām || Datubāzes un lietpratība ||   || * || 1.688 || * || 1.739 || * || 1.791 || * || 1.845 || * || 1.9 || * || 1.957 || * || 2.016 || * || 12.936
 Zinātniskās partnerības || Izpētes projekti ||   || * || 2.251 || * || 2.319 || * || 2.388 || * || 2.46 || * || 2.534 || * || 2.61 || * || 2.688 || * || 17.25
 Ar ekosistēmu un ekonomiku saistīti ieteikumi || Konsultatīvie ziņojumi ||   || * || 1.234 || * || 5.001 || * || 4.761 || * || 6.513 || * || 6.259 || * || 5.997 || * || 6.726 || * || 36.491
 Starpsumma — konkrētais mērķis ||   || 9 ||   || 13 ||   || 13 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 16 ||   || 96
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 9 ||   || 13 ||   || 13 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 15 ||   || 16 ||   || 96
Datu vākšana reģionālā līmenī, pētījumi un
zinātniskie ieteikumi
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[65] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS[66] Datu vākšana un reģionāla sadarbība ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Reģionālas datubāzes || 0.5 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 2 || 1 || 14 || 7
 - Rezultāts || Reģionāli koordinācijas projekti || 0.5 || 2 || 1 || 6 || 3 || 6 || 3 || 6 || 3 || 4 || 2 || 4 || 2 || 8 || 4 || 36 || 18
 Starpsumma — konkrētais mērķis || 4 || 2 || 8 || 4 || 8 || 4 || 8 || 4 || 6 || 3 || 6 || 3 || 10 || 5 || 50 || 25
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS: Pētījumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Pētījumi || 0.5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39
 Starpsumma — konkrētais mērķis || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 10 || 5 || 12 || 6 || 12 || 6 || 14 || 7 || 78 || 39
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 7 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 9 ||   || 12 ||   || 64
Pārvaldība
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[67] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS[68] KZP pārvaldība ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts: Konsultatīvās padomes || Pakalpojumi || 0.33 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 3 || 9 || 21
 - Rezultāts: informācija, saziņa un Komisijas tikšanās ar ekspertiem/ieinteresētajām personām || Produkti || 0.1 || 40 || 4 || 40 || 4 || 50 || 5 || 50 || 5 || 50 || 5 || 60 || 6 || 60 || 6 || 350 || 35
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — konkrētais mērķis || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 49 || 7 || 49 || 7 || 59 || 8 || 59 || 8 || 59 || 8 || 69 || 9 || 69 || 9 || 359 || 56
Integrētā jūrlietu politika
 Norādīt mērķus un rezultātus ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ
   || gads || gads || gads || gads || gads || gads || gads
  || REZULTĀTI
   || Rezultāta veids[1] || Vidējās izmaksas || Rezultātu || Izmaksas || Rezultātu || Izmaksas || Rezultātu || Izmaksas || Rezultātu || Izmaksas || Rezultātu || Izmaksas || Rezultātu || Izmaksas || Rezultātu || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās
   || daudzums || daudzums || daudzums || daudzums || daudzums || daudzums || daudzums || izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1: veicināt integrētu jūrlietu pārvaldību vietējā, reģionālā, valsts, jūras baseina, ES un starptautiskā līmenī ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts: darbības, kas atbalsta integrētu pieeju jūrlietām dalībvalstīs un Eiropas jūras baseinos ||   ||  3,01 ||   ||  3,33 ||   ||  3,93 ||   ||  3,93 ||   ||  4,06 ||   ||  4,06 ||   ||  4,25 ||   ||  26,57
 Rezultāts: divpusēju un reģionālu nolīgumu skaits un tādu sanāksmju skaits, kurās piedalās galvenie partneri un kas uzlabo starptautisko sadarbību jūrlietās ||   ||  0,16 ||   ||  0,17 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,21 ||   ||  0,22 ||   ||  1,39
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||  3,17 ||   ||  3,50 ||   ||  4,14 ||   ||  4,14 ||   ||  4,27 ||   ||  4,27 ||   ||  4,47 ||   ||  27,96
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2: izstrādāt starpnozaru darbības, no kurām savstarpēji iegūst dažādas jūrlietu nozares un/vai nozaru politikas virzieni ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts: darbības, kas atbalsta jūras telpiskās plānošanas īstenošanu dalībvalstīs un Eiropas jūras baseinos ||   ||  1,76 ||   ||  2,50 ||   ||  3,99 ||   ||  3,99 ||   ||  4,28 ||   ||  4,28 ||   ||  4,73 ||   ||  25,53
 Rezultāts: Uzraudzības datu kopu skaits, ar kurām veikta starpnozaru apmaiņa ||   ||  11,34 ||   ||  12,50 ||   ||  14,81 ||   ||  14,81 ||   ||  15,28 ||   ||  15,28 ||   ||  15,98 ||   ||  100,00
 Rezultāts: ar Eiropas jūras novērojumu un datu tīkla palīdzību apkopoto datu lejupielāžu skaits ||   ||  23,82 ||   ||  26,25 ||   ||  31,11 ||   ||  31,11 ||   ||  32,09 ||   ||  32,09 ||   ||  33,54 ||   ||  210,01
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||  36,92 ||   ||  41,25 ||   ||  49,91 ||   ||  49,91 ||   ||  51,65 ||   ||  51,65 ||   ||  54,25 ||   ||  335,54
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3: atbalsts ilgtspējīgai izaugsmei, nodarbinātībai un inovācijām jūrlietu nozarēs ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts: tādu izvēlēto projektu skaits, kuros paredzēts tiešs atbalsts inovācijām ||   ||  2,27 ||   ||  2,51 ||   ||  2,96 ||   ||  2,96 ||   ||  3,05 ||   ||  3,05 ||   ||  3,20 ||   ||  20,00
 Rezultāts: informētības palielināšanas un informācijas izplatīšanas darbību skaits ES, valsts un reģiona līmenī ||   ||  1,13 ||   ||  1,25 ||   ||  1,48 ||   ||  1,48 ||   ||  1,53 ||   ||  1,53 ||   ||  1,60 ||   ||  10,00
 Starpsumma — 3. konkrētais mērķis ||   ||  3,40 ||   ||  3,76 ||   ||  4,44 ||   ||  4,44 ||   ||  4,58 ||   ||  4,58 ||   ||  4,80 ||   ||  30,00
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 4: Jūras vides aizsardzība un jūras un piekrastes resursu ilgtspējīga izmantošana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts: Darbības, ar kurām atbalsta Jūras stratēģijas pamatdirektīvas īstenošanu ||   ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  5,50 ||   ||  38,50
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||  49 ||   || 54 ||   || 64 ||   || 64 ||   || 66 ||   || 66 ||   || 69 ||   || 432
Reģionālās zvejniecības pārvaldības
organizācijas (RZPO) — brīvprātīgi
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[69] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS[70]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Sagatavošanās darbi jaunām starptautiskām zvejniecības organizācijām un citas neobligātas iemaksas starptautiskās organizācijās ||   || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 18 || 10 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 13 || 18 || 14 || 18 || 16 || 18 || 15 || 126 || 94

6.2.3.
Paredzamā ietekme uz administratīvajām
apropriācijām
6.2.3.1.
Kopsavilkums

–
¨        Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju
izmantošanu
–
¨        Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 11.432 || 80.024
 Pārējie administratīvie izdevumi || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 3.260 || 22.820
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 14.692 || 102.844
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[71] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 1.724 || 12.068
 Citi administratīvie izdevumi || 8.276 || 8.276 || 8.276 || 8.276 || 8.276 || 9.276 || 9.276 || 59.932
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 11 || 11 || 72
 KOPĀ || 24.692 || 24.692 || 24.692 || 24.692 || 24.692 || 25.692 || 25.692 || 174.844
 Paredzamās cilvēkresursu vajadzības
–
¨        Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
¨        Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā
veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos
(vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
 ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 || 11 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82 || 82
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
 || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[72] ||
 || 11 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 04 || - Galvenā mītne[73] || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || - Delegācijas || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7
 || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
XX ir attiecīgā
politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu vajadzības
tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki ||
 Ārštata darbinieki ||

6.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

–
¨        Priekšlikums/iniciatīva atbilst nākamajai
daudzgadu finanšu shēmai
–
¨        Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu
kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta
pozīcijas un summas.
–
¨        Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības
instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[74]
Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu
kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

6.2.5.
Trešo personu iemaksas dalītā pārvaldībā

–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
¨ Priekšlikums paredz, ka Eiropas finansējumam nepieciešams dalībvalstu
līdzfinansējums. Precīzu summu nevar aprēķināt, kamēr nav pieņemtas darbības
programmas.
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

6.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
¨        Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus
–
¨        Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[75]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (sk. 1.6. punktu)
 …………. pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz īpaši
novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu
pozīciju(-as).
Norādīt ietekmes uz
ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               OV C […], […], […] lpp.
[2]               OV C […], […], […] lpp.
[3]               OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.
[4]               OV L 160, 14.6.2006., 1. lpp.
[5]               OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.
[6]               OV L 176, 6.7.2007., 1. lpp.
[7]               COM(2010)
2020 galīgā redakcija, 3.3.2010.
[8]           OV L 164,
25.6.2008., 19. lpp.
[9]               OV L 286,
29.10.2008., 1. lpp.
[10]             OV L 343,
22.12.2009., 1. lpp.
[11]             COM(2011)
615 galīgā redakcija.
[12]             COM(2002)
511 galīgā redakcija.
[13]             OV L […],
[…], […] lpp.
[14]             OV L 176,
6.7.2007., 1. lpp.
[15]             COM(2007) 575
galīgā redakcija, 10.10.2007.
[16]             Vispārējo
lietu padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumi, Eiropas Parlamenta
2010. gada 21. oktobra rezolūcija par integrēto jūrniecības politiku
(IJP) — sasniegtā progresa novērtēšana un jauni uzdevumi. Reģionu
komitejas atzinums “Integrētas jūrniecības politikas izstrāde un zināšanas par
jūru 2020”.
[17]             OV L […],
[…], […] lpp.
[18]             COM(2009) 163
galīgā redakcija, 22.4.2009.
[19]             Tiesas
9.11.2010. spriedums, apvienotās lietas C-92/09 un C-93/09, Schecke.
[20]             OV L 55,
28.2.2011., 13. lpp.
[21]             COM(2011)
425 galīgā redakcija.
[22]             COM(2011)
615 galīgā redakcija.
[23]             OV L 148,
6.6.2002.
[24]             OV L 134,
30.4.2004., 114. lpp.
[25]             OV L 5,
9.1.2004., 25. lpp.
[26]             OV L […],
[…], […] lpp.
[27]             OV L […],
[…], […] lpp.
[28]             OV L 206
, 22.7.1992., 7. lpp.
[29]             OV L 20,
26.1.2010., 7. lpp.
[30]             OV L 189,
20.7.2007., 1. lpp.
[31]             OV L 204,
6.8.2009., 15. lpp.
[32]             OV L 114,
24.4.2001., 1. lpp.
[33]             OV L 154,
21.6.2003., 1. lpp.
[34]             OV L 93,
31.3.2006., 12. lpp.; OV L 335M, 13.12.2008., 213. lpp. (MT).
[35]             OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
[36]             OV L 292,
15.11.1996., 2. lpp.
[37]             OV L 83,
27.3.1999., 1. lpp.
[38]             OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.
[39]             OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.
[40]             OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.
[41]             OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.
[42]             OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.
[43]             OV L 5,
9.1.2004., 25. lpp.
[44]             ABM —
budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[45]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) un
b) apakšpunktā.
[46]             Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[47]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[48]             Pētījums
“Regional governance in the context of globalisation: reviewing
governance mechanisms & administrative costs. Administrative
workload and costs for Member State public authorities of the implementation of
ERDF and Cohesion Fund”, 2010.
[49]             Izņemot
datu vākšanas un kontroles pasākumus.
[50]             Izņēmumi
ir skaidri noteikti un pamatoti no politikas viedokļa (mazapjoma zveja,
kolektīvas darbības, Grieķijas nomaļās salas, tālākie reģioni).
[51]             Dif. —
diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.
[52]             EBTA —
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[53]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[54]             Dif. —
diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.
[55]             EBTA —
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[56]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[57]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas
atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[58]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[59]             Konkrētie
mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[60]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[61]             Konkrētie
mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[62]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[63]             Konkrētie
mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[64]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[65]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[66]             Konkrētie
mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[67]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[68]             Konkrētie
mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[69]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[70]             Konkrētie
mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[71]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas
atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[72]             CA —
līgumdarbinieki; INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie
eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu
norīkotie eksperti.
[73]             Galvenokārt
struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un
Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).
[74]             Skatīt
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[75]             Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas
25 % apmērā.