               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.7.2017
            COM(2017) 385 final
            2017/0163(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Eiropas Savienības Jauniešu orķestris (ESJO) ir dibināts 1976. gadā pēc Eiropas Parlamenta rezolūcijas
                  1
                pieņemšanas un pēdējos 40 gadus darbojas Eiropas Savienības vārdā. Tā goda priekšsēdētājs ir Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un tā goda atbalstītāji ir dalībvalstu vai to valdību vadītāji un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs.

               ESJO sastāvā ir jauni mūziķi no visām Savienības dalībvalstīm, kurus atlasa atbilstoši prasīgiem kvalitātes kritērijiem. Ļoti talantīgi, jauni mūziķi no Eiropas apvienojušies pasaules līmeņa Eiropas orķestrī, kas sniedzas tālāk par kultūras robežām.

               Kopš ESJO izveides tam ir bijusi unikāla nozīme starpkultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru. Orķestris ir uzstājies lielākajās pilsētās un festivālos Eiropā un visā pasaulē, dažādos oficiālos un neoficiālos pasākumos, izmantojot tradicionālus un inovatīvus formātus visdažādākajai publikai. Ar savu darbību popularizējot Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību un jaunos talantus, tas ir darbojies kā kultūras vēstnieks Savienībā.

               ESJO – izcilu jauno mūziķu grupa, kas kopīgi strādā, lai panāktu augsta līmeņa orķestra sniegumu, – ir Eiropā unikāls orķestris, kas popularizē Eiropas mūziku un talantu daudzveidīgai auditorijai ES un ārpus tās.

               Laikā, kad ES saskaras ar daudzām problēmām un nepieciešamību veidot ciešāku saikni ar iedzīvotājiem, ESJO ir pat vēl lielāka nozīme, lai popularizētu Eiropas pamatvērtības, veidotu saikni starp cilvēkiem ar klasiskās mūzikas palīdzību un uzrunātu jaunāko paaudzi Eiropā, koncertos un darbaudzināšanas sistēmās apvienojot dažādas izcelsmes gados jaunus klasiskās mūzikas izpildītājus.

               ES finansējums ir svarīgs, lai ESJO varētu pastāvēt kā struktūra, kas veicina Eiropas vērtības, daudzveidību un jaunus talantus. Bez šā atbalsta orķestris nevarētu piedalīties šajās nozīmīgajās darbībās, un jauniem mūziķiem tiktu atņemta unikāla iespēja uzstāties starptautiskā līmenī, veidot savu karjeru un turpmāk attīstīt savu talantu atzītu diriģentu vadībā. 3000 orķestra absolventi, kuri izturējuši stingro ikgadējo noklausīšanās procedūru, ko veic visās dalībvalstīs, tagad ir atzīti diriģenti, solisti, skolotāji un instrumentālisti, kas sadarbojas ar lielākajiem orķestriem visā pasaulē.

               Programma “Radošā Eiropa” un tās priekšteces finansēšanas shēmas ir atbalstījušas ESJO dažādos veidos. 2016. gadā saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                  2
                ESJO saņēma darbības dotāciju kā struktūra, kura īsteno kādu mērķi, kam ir vispārēja Savienības nozīme, vai kuras mērķis ietilpst ES kultūras politikā un atbalsta to. 2017. gadā tas tiks finansēts tādā pašā veidā.

               Lai ilgtspējīgi nodrošinātu ESJO nepārtrauktu darbību un ņemtu vērā tā īpašo statusu, stratēģiskos mērķus un darbības, Komisija ierosina to atzīt par “pamatdokumentā noteiktu struktūru” Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012
                  3
                190. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē un attiecīgi grozīt Regulas (ES) Nr. 1295/2013
                  4
                13. panta 1. punktu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Ar šo priekšlikumu attiecībā uz programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammu “Kultūra” groza Regulu (ES) Nr. 1295/2013, un tādēļ tas balstās uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 167. panta 5. punkta pirmo ievilkumu.

               •Subsidiaritāte

               Saskaņā ar LESD 167. pantu Savienībai ir jārīkojas, lai atbalstītu un papildinātu dalībvalstu rīcību. Tā kā ESJO mērķi un darbības nav tikai vienas vai vairāku dalībvalstu interesēs un labumam un tas tika izveidots ar Eiropas Parlamenta rezolūciju, tā atzīšana par pamatdokumentā noteiktu struktūru Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 190. panta 1. punkta d) apakšpunkta izpratnē būtu viennozīmīgi papildināmība. Tā darbības rada nozīmīgu Eiropas pievienoto vērtību.

               •Proporcionalitāte

                  Ierosinātais grozījums aprobežojas ar to, kas ir absolūti nepieciešams, lai risinātu šo jautājumu, un nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu mērķus. Tas attiecas tikai uz izmaiņām, ar kurām Regulas Nr. 1295/2013. 13. panta 1. punktā iekļauj atsauci uz ESJO.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMA, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               2016. gada pavasarī publiskajā kampaņā (SaveEUYO – GlābietESJO), kas tika organizēta ESJO atbalstam, jo orķestris saskārās ar finansiālām problēmām, kuras apdraudēja tā pastāvēšanu, vairākas kultūrā un mūzikā iesaistītas ieinteresētās personas publiski pauda tam atbalstu paziņojumos presei un saziņā ar Komisiju. Dalībvalstis (jo īpaši kultūras ministru padomes 2016. gada maija sanāksmē) un Eiropas Parlamenta deputāti atbalstīja nodomu rast risinājumu tā finansēšanai.

               Ņemot vērā ierosinātā grozījuma ierobežoto darbības jomu un to, ka tam pašam par sevi nav būtiskas ekonomiskās, vides un sociālās ietekmes, ietekmes novērtējums vai papildu konsultācijas nav vajadzīgas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               ESJO finansējums tiks nodrošināts no pašreizējā programmas “Radošā Eiropa” finansējuma, un tam nebūs nepieciešami papildu līdzekļi no ES budžeta. Pievienotajā tiesību akta finanšu pārskatā ir norādīta ietekme uz budžetu, kā arī vajadzīgie cilvēkresursi un administratīvie resursi, kas apliecina šīs iniciatīvas budžeta neitralitāti.

               5.CITI ELEMENTI

               Komisija priekšlikumā ierosina:

               ·radīt juridiski pareizu un pārredzamu risinājumu, kas nodrošinātu ilgtspējīgu atbalstu ESJO, ņemot vērā tā īpašās iezīmes un atzīstot to par “pamatdokumentā noteiktu struktūru” Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 190. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē;

               ·attiecīgi pievienot jaunu f) apakšpunktu Regulas (ES) Nr. 1295/2013 13. panta 1. punktā.

               2017/0163 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 5. punkta pirmo ievilkumu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  5
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  6
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1295/2013
                  7
                izveidoja programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads), lai atbalstītu Eiropas kultūras un radošās nozares.

               (2)Eiropas Savienības Jauniešu orķestra (ESJO) sastāvā ir jauni mūziķi, kas izraudzīti atbilstoši prasīgiem kvalitātes kritērijiem, izmantojot stingru ikgadēju noklausīšanās procedūru visās dalībvalstīs.

               (3)Ļoti talantīgus, jaunus mūziķus no Eiropas ESJO apvieno pasaules līmeņa Eiropas orķestrī, kas sniedzas pāri kultūras robežām. Kopš izveides tam ir bijusi unikāla nozīme starpkultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšanā caur kultūru. Tādējādi ESJO ir darbojies kā kultūras vēstnieks Savienībā, popularizējot Eiropas kultūru bagātību un daudzveidību un jaunos talantus. Tas ir arī veicinājis Eiropas darbu apriti un jauno Eiropas talantu mobilitāti aiz valsts un Eiropas robežām, sniedzot dalībvalstu jaunajiem mūziķiem iespēju veidot savu karjeru un aizvien pilnveidot savas prasmes atzītu diriģentu vadībā.

               (4)ESJO darbība atbilst programmas “Radošā Eiropa” mērķiem un konkrētajiem apakšprogrammas “Kultūra” mērķiem.

               (5)ESJO tika izveidots 1976. gadā ar Eiropas Parlamenta rezolūciju
                  8
               , un tādējādi tas ir unikāls orķestris Eiropā. Ņemot vērā tā īpašo statusu, stratēģiskos mērķus un darbības, ESJO ir uzskatāms par “pamatdokumentā atzītu struktūru” Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012
                  9
                190. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Tādēļ dotācijas var piešķirt bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus.

               (6)Tāpēc ESJO būtu jāiekļauj pasākumos, kuri saņem atbalstu no apakšprogrammas “Kultūra”.

               (7)Tādēļ Regula (ES) Nr. 1295/2013 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulas (ES) Nr. 1295/2013 13. panta 1. punktā pievieno šādu f) apakšpunktu:

               “f)
                     Eiropas Savienības Jauniešu orķestris.”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.3.2.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               4.3.2.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               5.3.2.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Grozījums Regulā (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa”

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  10

                  IZGLĪTĪBAS UN KULTŪRAS DARBĪBAS: “RADOŠĀ EIROPA”

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  11

               x Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Programma papildinās stratēģiju “Eiropa 2020” (COM(2010) 2020, 3.3.2010.),

                  a)
                        veicinot Eiropas kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un popularizēšanu un

                  b)
                        nostiprinot kultūras un radošo nozaru konkurētspēju, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu, integrējošu izaugsmi.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētie mērķi:

                  a)
                        atbalstīt Eiropas kultūras un radošo nozaru kapacitāti darboties transnacionāli;

                  b)
                        veicināt kultūras un radošo darbu un operatoru transnacionālo apriti, kā arī jaunas auditorijas piesaisti Eiropā un ārpus tās;

                  c)
                        nostiprināt kultūras un radošo nozaru finansiālo spēju;

                  d)
                        atbalstīt transnacionālo sadarbību politikas jomā, lai veicinātu politikas attīstību, inovācijas, auditorijas piesaisti un jaunus uzņēmējdarbības modeļus.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības:

                  15.04 – Radošā Eiropa

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Juridiski pareizs un pārredzams risinājums, kas nodrošinātu ilgtspējīgu atbalstu ESJO, ņemot vērā tā īpašās iezīmes un atzīstot to par “pamatdokumentā noteiktu struktūru” Regulas (ES) Nr. 1268/2012 190. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē, kā arī attiecīgi grozot Regulas (ES) Nr. 1295/2013 13. panta 1. punktu.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Šis grozījums paplašina esošo programmu “Radošā Eiropa”, tādēļ uz to attiecas programmas finanšu pārskata 1.4.4. punktā paustie apsvērumi (COM(2011) 785 galīgā redakcija).

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Nodrošināt ilgtspējīgu atbalstu ESJO.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  -
                        Jauni mūziķi no visām Savienības dalībvalstīm, kuri izraudzīti atbilstoši prasīgiem kvalitātes kritērijiem un apvienoti pasaules līmeņa Eiropas orķestrī, kas sniedzas pāri kultūras robežām;

                  -
                        starpkultūru dialoga, savstarpējas cieņas un sapratnes veicināšana caur kultūru;

                  -
                        Eiropas kultūru un jauno talantu bagātības un daudzveidības popularizēšana daudzveidīgai auditorijai ES un ārpus tās.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Programma “Radošā Eiropa” un tās priekšteces finansēšanas shēmas ir atbalstījušas ESJO dažādos veidos. Tā izcilība ir plaši atzīta. Tomēr ilgtspējīga atbalsta trūkums ir šķērslis turpmākai ESJO darbības attīstībai. Tas nevarēs turpināt savu darbību bez šāda atbalsta ES līmenī. Savienība zaudētu nozīmīgu kultūras vēstnieku, un jauniem mūziķiem tiktu atņemta unikāla iespēja uzstāties starptautiskā līmenī, veidot savu karjeru un turpmāk attīstīt savu talantu atzītu diriģentu vadībā.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Nepārklājas ar darbībām, ko finansē no citām Savienības programmām.

               1.6.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –X
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim

               –◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  12

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība,

               –◻ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻publisko tiesību subjektiem;

               –◻privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamatdokumentā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  [...]

                  [...]

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Komisija ir atbildīga par to, lai nodrošinātu saskaņā ar programmu “Radošā Eiropa” finansēto projektu, tostarp ESJO darbību, regulāru uzraudzību un ārējo novērtēšanu.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Šis grozījums paplašina esošo programmu “Radošā Eiropa”, tādēļ uz to attiecas programmas finanšu pārskata 2.2.1. punktā paustie apsvērumi (COM(2011) 785 galīgā redakcija).

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Šis grozījums paplašina esošo programmu “Radošā Eiropa”, tādēļ uz to attiecas programmas finanšu pārskata 2.2.2. punktā paustie apsvērumi (COM(2011) 785 galīgā redakcija).

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  [pm]

                  [pm]

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Komisija nodrošinās, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētās darbības, tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses, piemērojot novēršanas pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklātas nelikumības, piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. Saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 tā ir pilnvarota veikt pārbaudes un apskates uz vietas atbilstīgi šai regulai. Vajadzības gadījumā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) veiks izmeklēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        3. pozīcija. Drošība un pilsonība

                        Dif./nedif.
                           13

                        no EBTA
                           14
                         valstīm

                        no kandidātvalstīm
                           15

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        3

                        15 04 02 Apakšprogramma “Kultūra” – Atbalsts pārrobežu darbībām un starptautiskas aprites un mobilitātes veicināšana

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ
                           16

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               ESJO finansējums tiks nodrošināts no pašreizējā programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammas “Kultūra” finansējuma, un tam nebūs nepieciešami papildu līdzekļi no ES budžeta.

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        Numurs

                        [3] Drošība un pilsonība

                        EAC ĢD

                        N gads
                           17

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        •Darbības apropriācijas

                        1)

                        2)

                        15 04 02 “Radošā Eiropa”  Apakšprogramma “Kultūra”

                        Saistības

                        1.a)

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksājumi

                        2.a)

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           18

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        3)

                        KOPĀ apropriācijas
                        EAC ĢD*

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

                        •KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        4)

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksājumi

                        5)

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        6)

                        KOPĒJĀS apropriācijas
                           no daudzgadu finanšu shēmas
                        <3.> IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        Saistības

                        =4+ 6

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        •KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        4)

                        Maksājumi

                        5)

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        6)

                        KOPĒJĀS apropriācijas
                           no daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        EAC ĢD

                        •Cilvēkresursi

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        •Pārējie administratīvie izdevumi

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        EAC ĢD KOPĀ

                        Apropriācijas

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        KOPĒJĀS apropriācijas
                           no daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads
                           19

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        KOPĒJĀS apropriācijas
                           no daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS*

                        Saistības

                        0,600

                        0,600

                        0,600

                        1,800

                        Maksājumi

                        0,480

                        0,600

                        0,600

                        0,120

                        1,800

               * 5. izdevumu kategorija. Administratīvās izmaksas, ieskaitot cilvēkresursus, tiks nodrošinātas ar iekšējo pārdali EAC ģenerāldirektorātā.

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           20

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Nr.

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTIE MĒRĶI a) līdz d)
                           21
                        ...

                        - Rezultāts

                        Darbības dotācija

                        0,6

                        1

                        0,600

                        1

                        0,600

                        1

                        0,600

                        1,800

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

                        1

                        0,600

                        1

                        0,600

                        1

                        0,600

                        1,800

               Rezultāti

               ESJO darbības dotācija

               Izmaksu struktūra

               Pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi ar ESJO finansēšanu ES līmenī, jo īpaši saistībā ar programmu “Radošā Eiropa”, atbilstoša darbības dotācija šai organizācijai varētu būt EUR 600 000.

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads
                           22

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                           23

                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvi
                        izdevumi

                        Starpsumma
                        – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           24

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT - netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT - tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Programmas “Radošā Eiropa” pagarināšanas īstenošana

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma.

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           26

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        ...........pants

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)
                  Rezolūcija par rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza Kellett-Bowman, par Eiropas Kopienas jauniešu orķestra izveidošanu (OV C 79, 5.4.1976., 8. lpp.).

                     (2)
                  Sk. 121. panta 1. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

                     (4)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.).

                     (5)
                  OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (6)
                  OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1718/2006/EK, Lēmumu Nr. 1855/2006/EK un Lēmumu Nr. 1041/2009/EK (OV L 347/221, 20.12.2013., 221. lpp.).

                     (8)
                  Rezolūcija par rezolūcijas priekšlikumu, ko iesniedza Kellett-Bowman, par Eiropas Kopienas jauniešu orķestra izveidošanu (OV C 79, 5.4.1976., 8. lpp.).

                     (9)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

                     (10)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (11)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.

                     (12)
                  Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (13)
                  Dif. = diferencētas apropriācijas; nedif. = nediferencētas apropriācijas.

                     (14)
                  Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (15)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (16)
                  Budžeta pozīcija 15 04 02 ir PECO un EBTA budžeta pozīcija. Ar šīm trešām valstīm netiks slēgta vienošanās par ESJO konkrētajām darbībām.

                     (17)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (18)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (19)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (20)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (21)
                  Kas norādīti 1.4.2. punktā “Konkrētie mērķi”.

                     (22)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (23)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (24)
                  AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – norīkotie valstu eksperti, INT – aģentūras darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (25)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (26)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0054

Priekšlikums Padomes regula ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam  /* COM/2007/0054 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.2.2007COM(2007)54 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importa procedūru veikti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu īstenošanu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Komisijas Regula (EK) Nr. 1350/2006, ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam. |Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2005. gada 17. decembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importu Kopienā. Komisija ar 2006. gada 13. septembra Regulu (EK) Nr. 1350/2006 šim importam noteica antidempinga pagaidu maksājumus. Pievienotais priekšlikums Padomes regulai ir pamatots ar galīgajiem secinājumiem par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, ko apstiprina sākotnējie secinājumi, ieviešot dažas izmaiņas dempinga starpības un kaitējuma apmēra aprēķināšanā. Tādēļ Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas ne vēlāk kā 2007. gada 12. martā jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekšminētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus; |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PAGAIDU PASĀKUMI(1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1350/2006[2] („pagaidu regula”) ir piemērojusi antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes („ĶTR”) izcelsmes volframa elektrodu importam, kurus patlaban klasificē ar KN kodu ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 (KN kods kopš 2007. gada 1. janvāra).(2) Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim („izmeklēšanas periods” vai „IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija izanalizēja datus par laikposmu no 2001. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”).B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA(3) Pēc tam, kad bija noteikts antidempinga pagaidu maksājums konkrētu ĶTR izcelsmes volframa elektrodu importam, dažas ieinteresētās personas sniedza rakstiskus komentārus. Visām personām, kas to pieprasīja, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām mutiski.(4) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgajiem secinājumiem. Mutiski paustie un rakstiskie komentāri, ko sniedza attiecīgās personas, tika pārbaudīti, un, ja uzskatīja par vajadzīgu, pagaidu secinājumi tika attiecīgi grozīti. Tāpēc Komisija veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos.a) Nesaistītais importētājs Kopienā-  Comptoir Lyonnais de Soudage SA, Lyon, Francijab) Saistītie uzņēmumi Kopienā-  Aleksander Binzel Schweisstechnik GmbH & Co., KG, Busech , Vācija-  Binzel France Sarl, Strasbourg , Francija(5) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgā antidempinga maksājuma noteikšanu konkrētu ĶTR izcelsmes volframa elektrodu importam un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras galvo ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā tās pēc šīs informācijas paziņošanas varēja sniegt iebildes.(6) Mutiski paustie un rakstiskie komentāri, ko sniedza minētās personas, tika izskatīti, un vajadzības gadījumā secinājumi tika attiecīgi grozīti.C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI(7) Attiecīgais ražojums ir volframa elektrodi („VE”), tostarp volframa metināšanas stieņi un stiegras, kuru sastāvā volframs ir 94 % no svara vai vairāk, izņemot tādus, kas iegūti saķepinot, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā. To patlaban klasificē ar KN kodu ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 (KN kods no 2007. gada 1. janvāra). Attiecīgo ražojumu izmanto metināšanas un tai līdzīgos procesos, tostarp volframa elektrodu loka metināšanai inertās gāzes aizsardzībā un plazmas griešanai un griešanai un termiskajai uzsmidzināšanai(8) Viens importētājs apšaubīja pagaidu regulas 13. apsvērumā izklāstīto secinājumu par to, ka šajā procedūrā visus VE uzskata par vienu ražojumu. Šis importētājs uzsvēra VE dažādu veidu un jo īpaši viena veida, kuru importētājs ir pats patentējis, atšķirīgās īpašības.(9) Tomēr kopš izmeklēšanas sākuma Komisijai ir bijis zināms, ka ir vairāki VE veidi un ka tos pārdod dažādos garumos un biezumos un ka VE var būt izgatavoti no tīra volframa vai sakausēti ar nelielu procentuālo daudzumu tāda metāla, kā, piemēram, torijs, lantāns, cerijs, cirkonijs, vai ar to apvienojumu. Šī sakausēšana ietekmē elektrodu raksturīgās īpašības, proti, uzliesmošanas spēju, stabilitāti un izturību, sniedzot iespēju tos labāk pielāgot īpašajiem izmantošanas mērķiem. Neraugoties uz dažādo veidu VE tehnisko īpašību atšķirībām, uzskata, ka to kopējās galvenās fiziskās īpašības un aizstājamības līmenis ir pietiekams, lai šīs izmeklēšanas vajadzībām tos uzskatītu par vienu ražojumu, jo tiem ir vienas un tās pašas galvenās fiziskās un ķīmiskās īpašības.(10) Tomēr jāatzīmē, ka dažādie VE veidi, kā minēts iepriekš, jāņem vērā, aprēķinot dempinga starpību un kaitējuma apmēru.(11) Šā dokumenta 8. apsvērumā minētais importētājs arī norādīja uz ražošanas procesa atšķirībām starp Eiropas un ĶTR ražotājiem un apgalvoja, ka ĶTR VE esot augstāka kvalitāte. Turklāt ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka viņa elektrodiem ir labāka kvalitāte nekā konkurentu ražotajiem elektrodiem, un tie jebkurā gadījumā ir labāk pielāgoti [uzņēmumu] grupas ražotajam ražojumam – TIG metināšanas deglim. Attiecībā uz pēdējo apgalvojumu jāuzsver, ka atbilstīgi pieejamajiem pierādījumiem neviena kvalitatīvā atšķirība nav tāda, lai nevarētu izmantot citu uzņēmumu ražotos elektrodus šajā īpašajā izmantošanas jomā, pat ja tie nenodrošinātu optimālu piestiprinājumu degļiem. Attiecībā uz apgalvojumu par būtiskām kvalitātes atšķirībām, kā norādīja importētājs, starp VE, ko Kopienā ražoja un pārdeva Kopienas ražošanas nozare, un VE, ko importēja Kopienā no ĶTR, nebija pieejama objektīva informācija, kas apstiprinātu vai ar ko noteiktu šādas pamanāmas būtiskas kvalitātes atšķirības. Tāpēc VE, ko ražoja un pārdeva Kopienā, un VE, ko importēja Kopienā no ĶTR, uzskatīja par līdzīgu [ražojumu] pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē, un šajā ziņā netika izdarītas korekcijas kaitējuma aprēķinos.(12) Tā kā citi komentāri par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 12. līdz 15. apsvērumu.D. DEMPINGS1. Tirgus ekonomikas režīms („TER”)(13) Ražotājs eksportētājs, kuram atteica TER, jo tas neatbilda TER otrajam kritērijam, kā izklāstīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā, apgalvoja, ka grāmatvedības sistēmā konstatētās neatbilstības skāra tikai dažus gadījumus, un ka pa to laiku uzņēmuma grāmatvedības sistēma ir uzlabota, lai izpildītu starptautiskos grāmatvedības standartus. Tomēr šis uzņēmums savu apgalvojumu nepamatoja vai nesniedza nekādus pierādījumus. Turklāt no pierādījumiem, kas tika gūti pārbaudē, ko veica uzņēmumā, ir skaidrs, ka konstatētā prakse bija acīmredzams starptautisko grāmatvedības standartu, kā arī ĶTR grāmatvedības noteikumu pārkāpums, pat ja tā pēc IP tiktu labota.(14) Ievērojot to, ka attiecībā uz TER piešķiršanu nebija citu apsvērumu, ar šo apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 16. līdz 21. apsvērumā.2. Atsevišķs režīms („AR”)(15) Pēc provizoriskas informācijas sniegšanas Kopienas ražošanas nozare apstrīdēja AR piešķiršanu 13. apsvērumā minētajam ražotājam eksportētājam, jo uzņēmuma grāmatvedībā tika atklātas neatbilstības arī attiecībā uz eksporta preču pārdošanas apjomu uzskaiti. Šajā ziņā jāatzīmē, ka uzņēmums atbilda visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā izklāstītajiem kritērijiem, un tādēļ nebija pamata tam atteikt AR pieprasījumu. Turklāt visus pierādījumus saistībā ar eksporta darījumiem uz Kopienu, kurus uzņēmums veica IP ļoti nelielā apmērā, varēja iegūt uzņēmuma galvenās antidempinga anketas pārbaudes apmeklējumā, un nekavējoties varēja izdarīt vienu eksporta datu labojumu, kas bija vajadzīgs. Tādēļ Kopienas ražošanas nozares apgalvojums tika noraidīts.(16) Ievērojot to, ka nebija citu apsvērumu, ar šo apstiprina secinājumus attiecībā uz AR, kā izklāstīts pagaidu regulas 22. līdz 25. apsvērumā.3. Normālā vērtībaa) Normālās vērtības noteikšana ĶTR ražotājam eksportētājam, kam piešķirts TER(17) Pēc provizoriskas informācijas sniegšanas attiecīgais ražotājs eksportētājs iesniedza ikmēneša normālo vērtību, saistot IP pārbaudīto, vidējo normālo vērtību ar galvenās izejvielas, amonija paravolframa („APV”), cenu attīstību, lai parādītu, ka, salīdzinot ikmēneša eksporta cenas, IP beigās dempinga vairs nebija. Turklāt šī ikmēneša normālā vērtība netieši norādīja uz to, ka pagaidu secinājumu par dempingu būtībā bija radījusi krasa APV cenu palielināšanās, uz ko uzņēmums, paaugstinot APV eksporta pārdošanas cenu, reaģēja nevis tūlīt, bet IP beigās. Uzņēmums lūdza Komisiju ņemt vērā šo risinājumu un to, ka dempinga starpības aprēķināšanas pamatā bija vienīgi IP pēdējo sešu mēnešu vai pēdējā ceturkšņa rādītāji. Tomēr šis apgalvojums bija jānoraida, jo IP nesaskanība būtu diskriminējoša pret citiem uzņēmumiem, kuros veica izmeklēšanu un kurus tādā pašā veidā skāra APV vispārējā cenu paaugstināšanās. Turklāt minētais pieprasījums neatbilst izmeklēšanas perioda jēdzienam. Patiešām, tas liecināja par to, ka dati pēc izvēles bija atlasīti tikai par daļu no izmeklēšanas perioda.(18) Šajā sakarā līdz ar provizoriskās informācijas sniegšanu Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka jākoriģē to izejvielu izmaksas, kuras izmantoja uzņēmuma, kam piešķirts TER, normālās vērtības noteikšanai. Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari šāda korekcija būtu pamatota saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 5. punktu, jo uz ĶTF volframa tirgu attiecina valsts intervenci makroekonomiskajā līmenī un tādējādi galvenās izejvielas, APV, cenas iekšzemes tirgū pastāvīgi ir saglabājušās zemākas nekā APV eksporta cenas.(19) Iepriekšminētais apgalvojums tika pārbaudīts, analizējot ĶTR valdības politiku ietekmi makroekonomiskajā līmenī, kas varētu radīt atšķirīgus APV cenu līmeņus iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Izmeklēšanā atklāja, ka ĶTR pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atmaksāšanas politika zināmā mērā mazina volframa un tā ražojumu, piemēram, APV, eksportu, jo eksportētājiem atmaksā tikai to PVN daļu, kas samaksāta par iekšzemes tirgū iepirktajām izejvielām. Turklāt tas nozīmē, ka VE ražotājiem eksportējot rodas papildu izmaksas. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu normālā vērtība tika koriģēta, lai atspoguļotu kopējās izmaksas, kas radušās iepriekšminētās PVN shēmas izmantošanas rezultātā. Tiek uzskatīts, ka papildu korekcijas nav nepieciešamas.(20) Neatkarīgi no iepriekšminētās korekcijas attiecībā uz normālo vērtību ar šo apstiprina vispārējo metodiku, kā izklāstīts pagaidu regulas 26. līdz 33. apsvērumā.b) Normālās vērtības noteikšana ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TERi) Analogā valsts(21) Tā kā nav attiecīgu komentāru par ASV kā analogās valsts izmantošanu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 34. līdz 38. apsvērumu.ii) Normālā vērtība(22) Tā kā nav komentāru par normālās vērtības noteikšanu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, ar šo pilnībā apstiprina pagaidu regulas 39. līdz 46. apsvērumu.4. Eksporta cenas(23) Attiecībā uz eksporta cenām vienam uzņēmumam, kuram bija piešķirts AR, kā arī uzņēmumam, kas sadarbojās, kam nebija piešķirts TER/AR un kura dempinga starpību izmantoja par pamatu dempinga starpības noteikšanai visā valstī, kā skaidrots pagaidu regulas 54. līdz 56. apsvērumā, tās tika pārskatītas, neiekļaujot divus darījumus, kas nav veikti IP.(24) Pēc provizoriskās informācijas sniegšanas ražotājs eksportētājs, kuram bija piešķirts TER un kura preču pārdošana eksportam uz Kopienu tika veikta, izmantojot saistītu importētāju, un pēc tam tika veikta preču tālākpārdošana saistītiem un nesaistītiem uzņēmumiem Kopienā, apgalvoja, ka saistīto uzņēmumu pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PV un A) izmaksas, ko izmantoja eksporta cenas noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, bija novērtētas par augstu un neatspoguļoja izmaksas, kas radušās VE pārdošanā. Ražotājs eksportētājs lūdza Komisiju izmantot sākotnējās PV un A izmaksas, kas norādītas saistīto izplatītāju atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras sākotnēji nevarēja atzīt par pareizām, jo trūka pierādījumu par izmaksu sadales metodi. Uzņēmums sniedza apstiprinošus pierādījumus par sākotnēji izmantoto sadales metodi, kuras pamatā bija uzņēmumu pašā sākumā izmantotais iekšējais standarts. Sniegtos pierādījumus pēc tam nekavējoties pārbaudīja un konstatēja, ka sākotnējā sadales metode atbilst ar VE pārdošanu saistītajām izmaksām. Tādējādi apgalvojums tika apstiprināts, un saistīto izplatītāju PV un A izmaksas tika attiecīgi koriģētas.(25) Attiecībā uz abu nesaistīto importētāju peļņas normu, no kuriem viens tika sākotnēji izmantots iepriekšminētā ražotāja eksportētāja saliktās eksporta cenas aprēķināšanai, konstatēja, ka minētās peļņas normas nav jāizmanto, jo šo uzņēmumu saimnieciskā darbība nav pietiekami salīdzināma ar attiecīgā saistītā importētāja darbību. Patiešām, lielāko daļu VE, ko importējis šis saistītais importētājs, turpmāk ieļauj galvenajā ražojumā – metināšanas deglī, ko izgatavo minētā [uzņēmumu] grupa. Jānorāda arī tas, ka VE vērtība ir mazāka salīdzinājumā ar galaproduktu. Pamatojoties uz to, secināja, ka paša saistītā importētāja peļņas norma radītu precīzāku peļņas normas pamatvērtību, lai noteiktu eksporta cenu.(26) Citi komentāri par eksporta cenām netika saņemti, un tādējādi ar šo apstiprina vispārējo metodiku, kas izklāstīta pagaidu regulas 47. un 48. apsvērumā, izņemot paša saistītā importētāja peļņas normas izmantošanu tā ražotāja saliktās eksporta cenas aprēķināšanai, kuram bija piešķirts TER, kā aprakstīts iepriekš.5. Salīdzināšana(27) Iepriekš 17. līdz 20. un 22.apsvērumā minētās normālās vērtības un eksporta cenas, kas pārskatītas atbilstoši 23. līdz 26. apsvērumā minētajam, tika salīdzinātas, pamatojoties uz cenu no rūpnīcas. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja un pierādīja, ka tie ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Faktori, attiecībā uz kuriem tika apstiprinātas korekcijas, bija netiešie nodokļi, kā aprakstīts 19. apsvērumā, transporta, apdrošināšanas un papildu izmaksas, iepakošanas izmaksas, kredīta procenti un bankas komisijas maksas.6. Dempinga starpībaa) Ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un kuram ir piemērots TER(28) Ņemot vērā iepriekšminēto, galīgā dempinga starpība, kas izteikta kā procenti no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd | 17 % |b) Ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un kuram ir piemērots TER(29) Pēc tam, kad tika koriģēta tā otra uzņēmuma eksporta cena, kuram bija piešķirts AR, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas kā procenti no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd | 107,3 % |Beijing Advanced Metal Materials Co., Ltd | 128,4 % |c) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem(30) Pēc tam, kad tika koriģēta tā ražotāja eksportētāja eksporta cena, kuram nebija piešķirts TER/AR, galīgo dempinga līmeni visas valsts mērogā noteica 160,2 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas.E. KAITĒJUMS1. Kopienas produkcija(31) Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas produkciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 57. līdz 58. apsvērumu.2. Kopienas ražošanas nozares definīcija(32) Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas ražošanas nozares definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 59. apsvērumu.3. Patēriņš Kopienā(33) Tā kā nav nekādu komentāru par patēriņu Kopienā, ar šo apstiprina pagaidu regulas 60. apsvērumu.4. Imports Kopienā no attiecīgās valsts(34) Tā kā nav nekādu komentāru par importu no attiecīgās valsts, ar šo apstiprina pagaidu regulas 61. līdz 66. apsvērumu.5. Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē(35) Tā kā nav nekādu komentāru par stāvokli Kopienas ražošanas nozarē, ar šo apstiprina pagaidu regulas 67. līdz 93. apsvērumu.F. CĒLOŅSAKARĪBA(36) Tā kā par šo jautājumu nav jaunas un pamatotas informācijas vai argumentu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 94. līdz 114. apsvērumu.G. KOPIENAS INTERESES(37) Trīs eksportētāji, viena eksportētāju apvienība un viens importētājs vairākkārt pauda bažas par to, ka ar pagaidu maksājumiem panāktu ĶTR eksportētāju izstumšanu no Kopienas tirgus. Ņemot vērā, ka ir tikai divi Kopienas ražotāji un faktiski nav importa no citām valstīm, tas, iespējams, likvidētu konkurenci Kopienas tirgū un kaitētu lietotājiem. Turklāt tika apgalvots, ka divi Kopienas ražotāji, izmantojot pret konkurenci vērstu praksi, jau agrāk ir kontrolējuši cenas Kopienas tirgū. Tomēr šīs personas nesniedza nekādus papildu pieradījumus tam, lai pamatotu apgalvojumus, kā arī izmeklēšanas gaitā neatzina, ka ir pazīmes, kas norādītu uz šādu praksi.(38) Kā noteikts pagaidu regulā, antidempinga pasākuma mērķis ir atjaunot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, ko ir pārveidojusi negodīga tirdzniecības prakse, nevis liegt trešo valstu eksportētājiem piekļuvi Kopienas tirgum.(39) Izmeklēšanā netika gūti pierādījumi par iespējamu rīcību, kas būtu vērsta pret konkurenci, kā arī Kopienas ražošanas nozarei nebija pārmērīgi augstas peļņas, pat pirms tam, kad ĶTR imports bija ieguvis diezgan stabilu stāvokli Kopienas tirgū. Neņemot vērā abus pašreizējos Kopienas ražotājus, piemēroto pasākumu līmenim jābūt tādam, lai vismaz dažiem ĶTR eksportētājiem turpmāk būtu iespējams pārdot attiecīgo ražojumu Kopienas tirgū. Patiešām, maksājumu mērķis, pamatojoties uz nodarīto kaitējumu, ir vienīgi paaugstināt importa cenas līdz tādam līmenim, kas Kopienas ražošanas nozarei dotu iespēju gūt normālu peļņu.(40) Turklāt viens importētājs apgalvoja, ka šie maksājumi apdraud uzņēmuma pastāvēšanu. Turklāt šis importētājs pārdod vienu vienīgu augstas kvalitātes elektrodu veidu, un ja šim importētajam būtu jābeidz saimnieciskā darbība, kā tiek apgalvots, tad VE galapatērētāji nonāktu nelabvēlīgos apstākļos jauninājumu un pakalpojumu kvalitātes ziņā.(41) Tomēr, kā noteikts pagaidu regulā, attiecīgā ražojuma importa cenu palielinājuma radītā vispārējā ietekme uz importētājiem būtu tāda, ka jāatjauno godīga konkurence ar Kopienas ražotājiem, nevis jāliedz importētājiem iespēja pārdot attiecīgo ražojumu. Turklāt augstas peļņas normas, kas tika konstatētas importētājiem, kuri sadarbojās, padara maz ticamu iespēju, ka šos importētājus izspiedīs no tirgus, pat tad, ja importa apjoms pasākumu piemērošanas rezultātā samazināsies. Izplatītāja/starpnieka loma metināšanas elektrodu tirgū ir nozīmīga, jo tas piedāvā galapatērētājam vienota informācijas un realizācijas centra iespējas, kas apmierina visas tā vajadzības attiecībā uz metināšanu. Tāpēc minētie starpnieki, ļoti iespējams, joprojām būs svarīga tirgus iezīme pat pēc tam, kad pasākumi būs noteikti.(42) Viena persona arī iebilda, ka VE, ko importēja uzņēmumu grupa, ir komplektējošais izstrādājums metināšanas degļiem, ko ražo tas pats uzņēmums. Ja lietotājiem šo antidempinga pasākumu rezultātā būtu jāizvēlas lētāki elektrodi no citiem piegādātājiem, pasliktinātos uzņēmuma ražoto degļu kvalitāte un izturība, un tas kopumā negatīvi ietekmētu tā saimniecisko darbību. Tomēr uzskata, ka pat tad, ja šo lietotāju klientiem nebūtu zināmas šādas negatīvas sekas tehniskā ziņā, šim eksportētājam ierosināto maksājumu relatīvi zemais līmenis, šķiet, nestimulētu lietotājus izmantot citus piegādes avotus. Turklāt netika sniegti nekādi pierādījumi tam, lai pamatotu apgalvojumu par negatīvajām sekām.(43) Tā kā nav būtiski jaunas informācijas vai argumentu par šo konkrēto jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 115. līdz 132. apsvērumu.H. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI1. Kaitējuma novēršanas līmenis(44) Pēc provizorisku secinājumu sniegšanas Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka pagaidu regulas 136. apsvērumā minēto importētāju darbību koriģēšana ir lieka divu iemeslu dēļ:-  ne visi importētāji veiks visas minētajā apsvērumā uzskaitītās darbības, proti, iepakošanu, uzglabāšanu noliktavā, ražojuma marķēšanu, kvalitātes kontroli, un dažos gadījumos – elektrodu fizisku apstrādi; dažos gadījumos elektrodi no ĶTR tiks eksportēti ar noteikumu, ka importētājam nav jāveic lielākā daļa šo darbību.-  pat tad, ja konkrētais importētājs šādas darbības veiktu, tā izmaksas atbilstīgi Kopienas ražošanas nozares aplēsēm būtu ievērojami mazākas nekā korekcijas apmērs, ko provizoriski ir noteikusi Komisija.(45) Šo jautājumu Komisija ir izmeklējusi pamatīgāk, cita starpā, iegūstot sīku informāciju no vēl viena nesaistītā importētāja. Izmeklēšanā atklāja, ka gan Kopienā ražotos, gan tajā importētos elektrodus pārdod, izmantojot visdažādākos kanālus, un bieži vien posmā starp ražotāju un galapatērētāju tos tālākpārdod vairākas reizes. Šajā tirgū iesaistītie dalībnieki dažādā mērā veic atbilstīgas darbības, piemēram, kvalitātes kontroli, uzglabāšanu, atkārtotu iepakošanu, tirdzniecību, un sniedz pēcpārdošanas pakalpojumus. Pārbaudījusi visu pieejamo informāciju, tā uzskatīja, ka importētāju darbības jāņem vērā vēl sistemātiskāk un vienotāk, lai importa cenas salīdzinātu ar Kopienas ražošanas nozares cenām, kuras bija koriģētas atbilstīgi kopējam tirdzniecības līmenim.(46) Šim nolūkam līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus, ko Kopienas tirgū pārdeva Kopienas ražošanas nozare, izmantoja kā pamatu, lai aprēķinātu cenu atšķirības dažādos tirdzniecības līmeņos, t.i., tirgotājiem, galapatērētājiem un oriģinālo iekārtu ražotājiem. Tāpēc veica tirdzniecības līmeņa koriģēšanu, nevis pagaidu regulas 136. apsvērumā minēto procedūru.(47) Viens eksportētājs norādīja uz kļūdu pārdošanas datos, ko izmantoja kaitējuma starpības aprēķināšanai. Tika izlabotas arī citas pārrakstīšanās kļūdas datos, ko izmantoja kaitējuma starpību aprēķināšanai. Šo labojumu rezultātā tika samazināta viena eksportētāja kaitējuma starpība un valsts mēroga kaitējuma starpība.(48) Tika arī secināts, ka dažu ĶTR eksportētāju veiktā eksporta neregularitātes dēļ un pēc USD/EUR maiņas kursa attīstības IP valūtas maiņas ikmēneša kursu izmantošana sniedza precīzāku rezultātu, nekā vienīgi valūtas maiņas gada kursa izmantošana. Attiecīgi tika pārskatīti aprēķini attiecībā uz visiem eksportētājiem.(49) Viens eksportētājs un viena eksportētāju apvienība pierādīja, ka ĶTR eksportētājiem vajadzīgais laikposms starp izejvielu iepirkšanu un gatavu VE pārdošanu starpniekam ir ievērojami garāks nekā Kopienas ražošanas nozarei, jo ir ilgāks transportēšanas laiks un muitas procedūras. Tas varētu nozīmēt, ka ĶTR eksportētājiem cenu ziņā, protams, būtu vajadzīgs ilgāks laiks, lai reaģētu uz izejvielu cenu palielinājumu, nekā Kopienas ražošanas nozarei, un importētājs apgalvoja, ka šis apstāklis jāņem vērā, aprēķinot kaitējumu.(50) Lai gan ir atzīts, ka novirze laika ziņā starp ražojuma izgatavošanu un piegādi klientam ĶTR eksportētājiem ir lielāka, to nevar uzskatīt par būtisku faktoru, nosakot kaitējumu. Izmeklēšanā izmantotos datus nosaka pēc rēķina datuma, kas parasti atbilst datumam, kad preces ir nosūtītas no rūpnīcas. Novirze laika ziņā ir arī starp laiku, kad apspriež cenu, pamatojoties uz izejvielu pašreizējo cenu līmeni, un nosūtīšanas datumu, bet nav pamata pieņemt, ka ĶTR ražotājiem tā būtu lielāka nekā Kopienas ražotājiem. Tādēļ minētais apgalvojums bija jānoraida.(51) Attiecīgi galīgā vidējā svērtā kaitējuma starpība uzņēmumiem, kuriem bija piešķirts AR vai TER, bija šāda:Uzņēmums | Galīgā kaitējuma starpība |Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. | 22,7 % |Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co. Ltd. | 41,0 % |Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 38,8 % |Visi pārējie uzņēmumi | 63,5 % |2. Maksājumu veids un apjoms(52) Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.(53) Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgo maksājumu likmes ir šādas.Uzņēmums | Galīgais maksājums |Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd. | 17,0 % |Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. | 41,0 % |Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 38,8 % |Visi pārējie uzņēmumi | 63,5 % |(54) Šajā regulā minētās atsevišķo uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tādējādi tās atspoguļo stāvokli, kāds attiecībā uz šiem uzņēmumiem tika konstatēts minētajā izmeklēšanā. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams „visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Visu citu uzņēmumu importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar šiem īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama „visiem pārējiem uzņēmumiem”.(55) Jebkurš pieprasījums piemērot šīs atsevišķām uzņēmumam noteiktās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūrvienību izveidošanas) nekavējoties jāadresē Komisijai[3], pievienojot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši informāciju par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, saistībā ar minēto uzņēmuma nosaukuma maiņu vai pārmaiņām ražošanas un tirdzniecības struktūrvienībās. Tad vajadzības gadījumā regulā izdarīs attiecīgos grozījumos, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no atsevišķām maksājuma likmēm.(56) Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi piemēro ne tikai eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri IP neveica eksportu. Tomēr aicinām uzņēmumus, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja, ja tie izpilda pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, iesniegt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar minēto pantu, lai šo uzņēmumu stāvokli pārbaudītu atsevišķi.3. Saistības(57) Pēc tādu būtisku faktu un apsvērumu izpaušanas, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu, divi ĶTR ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.(58) Attiecīgajam ražojumam ir raksturīgs ievērojams skaits ražojuma veidu, kuru cenas būtiski atšķiras. Abi ražotāji eksportētāji visiem ražojuma veidiem piedāvāja tikai vienu minimālo importa cenu („MIC”) tādā līmenī, kas negarantētu kaitējošā dempinga novēršanu attiecībā uz visiem ražojumiem. Jānorāda arī tas, ka lielais skaits šādu ražojuma veidu faktiski padara par neiespējamu tādas saprātīgas MIC noteikšanu katram ražojuma veidam, ko Komisija varētu atbilstīgi uzraudzīt, pat tad, ja ražotāji eksportētāji par katru no tiem būtu piedāvājuši atšķirīgas MIC.(59) Turklāt attiecīgā ražojuma cenas IP bija ļoti nepastāvīgas, un tāpēc nemainīgas cenu saistības nav piemērotas. Lai novērstu šo problēmu, abi uzņēmumi piedāvāja indeksēt MIC, pamatojoties uz APV cenu svārstībām, un to, cik svārstīgas IP ir VE cenas, varētu noteikt vienam no šiem ražotājiem eksportētajiem, taču MIC indeksācija, izmantojot APV cenas, šim konkrētajam ražotājam eksportētājam nebija iespējama.(60) Turklāt vienam ražotājam eksportētājam ir vairāki saistītie uzņēmumi EK, un šie saistītie uzņēmumi tiem pašiem klientiem arī pārdod citus ražojumus. Šī sarežģītā pārdošanas struktūra paaugstina likumu apiešanas risku.(61) Pamatojoties uz iepriekš minēto, secināja, ka šie saistību piedāvājumi ir jānoraida.4. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana un īpašā uzraudzība(62) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu atbilstīgi galīgā antidempinga maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, kas noteikti ar pagaidu regulu, t.i., Regulu (EK) Nr. 1350/2006. Gadījumos, kad galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru, atmaksā. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, galīgi jāiekasē vienīgi tās summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu līmenī.(63) Lai mazinātu apiešanas risku maksājuma likmju lielās atšķirības dēļ, uzskata, ka šajā gadījumā vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kurus piemēro tikai uzņēmumiem, kuriem ir ieviesta atsevišķā maksājuma likme, ir šādi.(64) Dalībvalstu muitas iestādēm tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Importam, kam nav pievienots šāds rēķins, uzliek atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.(65) Jāatgādina, ka gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kuri gūst labumu no zemākām atsevišķām maksājumu likmēm, pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Šādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā, inter alia , var pārbaudīt vajadzību atcelt atsevišķās maksājumu likmes un attiecīgo valsts mēroga maksājuma piemērošanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo piemēro galīgu antidempinga maksājumu tādu volframa metināšanas elektrodu, tostarp volframa metināšanas stieņu un stiegru, importam, kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 % no svara vai vairāk, izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā, un kas atbilst KN kodam ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 ( TARIC kods 8101 99 10 10 un 8515 90 00 10) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.2. Turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos izgatavoto ražojumu galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro neto cenai ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |Shandong Weldstone Tungsten Industry Co., Ltd. | 17,0 % | A754 |Shaanxi Yuheng Tungsten & Molybdenum Industrial Co., Ltd. | 41,0 % | A755 |Beijing Advanced Metal Materials Co. Ltd. | 38,8 % | A756 |Visi pārējie uzņēmumi | 63,5 % | A999 |3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās atsevišķās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm ir uzrādīts derīgs rēķinu, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šāds rēķins netiek iesniegts, tad ir spēkā maksājuma likme, kas piemērojama visiem pārējiem uzņēmumiem.4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsSummas, kas nodrošinātas, izmantojot pagaidu antidempinga maksājumus saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1350/2006 par konkrētu volframa metināšanas elektrodu veidu, tostarp volframa metināšanas stieņu un stiegru, importu, kuru sastāvā volframs ir vismaz 94 % no svara vai vairāk, izņemot ar vienkāršu saķepināšanu izgatavotus stieņus, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā, un kas atbilst KN kodam ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 (TARIC kods 8101 99 10 10 un 8515 90 00 10) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, iekasē galīgi. Nodrošinātās summas, kuras pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, atmaksā. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, tad galīgi jāiekasē vienīgi pagaidu maksājumu līmenī nodrošinātās summas.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs  PIELIKUMSŠīs regulas 1. panta 3. punktā minētajam derīgajam rēķinam jāpievieno uzņēmuma amatpersonas šādā veidā parakstīta deklarācija:2.  tās uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un ieņemamais amats, kura izsniedz rēķinu.3.  Šāda deklarācija: „Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie volframa elektrodi (apjoms) (TARIC papildu kods), ko pārdod eksportam uz Eiropas Kopienu, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese), (attiecīgā valsts). Ar šo apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”Datums un paraksts [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 250, 13.9.2006., 10. lpp.[3] European CommissionDirectorate-General for TradeDirection H, office J-79 5/161049 Brussels/Belgium