               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.11.2017
            COM(2017) 668 final
            2017/0301(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencē attiecībā uz publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu, iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību, tostarp kokvilnas nozarē, eksporta ierobežojumiem lauksaimniecībā, subsīdijām zivsaimniecībā, pakalpojumu iekšzemes regulējumu un MVU/preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis lēmuma priekšlikums attiecas uz nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) 11. Ministru konferencē (11. MK) saistībā ar iespējamu vairāku tādu lēmumu pieņemšanu, kuri attiecas uz Dohas Attīstības programmu (DAP). Priekšlikums attiecas uz publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu, iekšzemes atbalstu lauksaimniecībā, kas kropļo tirdzniecību, tostarp kokvilnas nozarē, eksporta ierobežojumiem lauksaimniecībā, subsīdijām zivsaimniecībā, pakalpojumu iekšzemes regulējumu un MVU/preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamību.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”)

               Marakešas līgums par PTO izveidošanu (“PTO līgums”) stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība
                  1
                un visas 28 tās dalībvalstis ir līguma Puses.

               2.2.PTO Ministru konference

               Ministru konference ir PTO augstākā lēmumu pieņemšanas struktūra, un tā notiek vismaz reizi divos gados. Nākamā Ministru konference notiks Buenosairesā, Argentīnā (2017. gada 10.–13. decembrī).

               2.3.PTO Ministru konferencē paredzētie akti

               11. MK var tikt pieņemti lēmumi ar juridiskām sekām attiecībā uz: 1) publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu, 2) iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību, tostarp kokvilnas nozarē, 3) eksporta ierobežojumiem lauksaimniecībā, 4) subsīdijām zivsaimniecībā, 5) pakalpojumu iekšzemes regulējumu, MVU/preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamību (“paredzētie akti”).

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šā priekšlikuma mērķis ir ļaut Savienībai pievienoties iespējamam konsensam 11. MK par tādu lēmumu pieņemšanu, kam ir juridiskas sekas attiecībā uz iepriekš minētajiem jautājumiem.

               Lai gan vēl nav skaidrs, vai un kādā mērā PTO dalībnieki spēs panākt konsensu, ES nostāja 11. MK Padomei ir jānosaka iepriekš saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu
                  2
               .

               Pašreizējais priekšlikums attiecas uz šādiem jautājumiem, par kuriem var tikt pieņemti lēmumi.

               ·Valsts pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšana: sarunu mērķis ir vienoties par “pastāvīgu risinājumu”, kas atbilst uzdevumam, kurš nosprausts Bali 2013. gada 7. decembrī pieņemtajā ministru lēmumā par publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), kā tas interpretēts turpmākajā Vispārējās padomes 2014. gada 27. novembra lēmumā (WT/L/939) un ministru 2015. gada 19. decembra lēmumā (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). Šāds lēmums varētu būt līdzīgs pašreizējam Bali pagaidu risinājumam ar papildu nosacījumiem vai bez tiem un ar paplašinātu tvērumu (lai iekļautu arī vēlākas “programmas pēc Bali”) vai bez tā.

               ·Iekšzemes atbalsts lauksaimniecībā, kas kropļo tirdzniecību, tostarp kokvilnas nozarē: sarunas par tirdzniecību kropļojošu iekšzemes atbalstu ir iekļautas PTO nolīguma par lauksaimniecību 20. pantā un ir daļa no DAP mandāta, kā noteikts Dohas 2001. gada 14. novembra ministru deklarācijā (WT/MIN(01)/DEC/1). Lai dotu impulsu procesa virzībai, ES kopā ar Brazīliju, Kolumbiju, Peru un Urugvaju iesniedza priekšlikumu (JOB/AG/99) par iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību (tostarp iekšzemes atbalstu kokvilnas nozarē, kas kropļo tirdzniecību, kā arī par publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu). ES būtu jāatbalsta rezultāts, kuru 11. MK varētu panākt attiecībā uz iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību, tostarp kokvilnas nozarē.

               ·Eksporta ierobežojumi: sarunas par to, kā stiprināt eksporta aizliegumu un ierobežojumu praksi saskaņā ar nolīguma par lauksaimniecību 12. panta 1. punktu, ir iekļautas PTO nolīguma par lauksaimniecību 20. pantā un ir daļa no DAP sarunām. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu lauksaimniecības reformu procesā un virzībai uz taisnīgu un uz tirgu orientētu lauksaimniecības produktu tirdzniecības sistēmu, Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts par eksporta ierobežojumiem, ciktāl tas tiks sasniegts.

               ·Subsīdijas zivsaimniecībā: sarunas par subsīdijām zivsaimniecībā ir daļa no DAP, un konkrētu zivsaimniecības subsīdiju likvidēšana ir paredzēta ANO 14. ilgtspējīgas attīstības mērķa 6. mērķī (“IAM 14.6.”), par ko valstu vadītāji vienojās 2015. gadā. ES ir iesniegusi PTO priekšlikumu par šo jautājumu (TN/RL/GEN/181/Rev.1). Sarunas notiek, un Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts šajā jomā, ciktāl tas tiks sasniegts.

               ·Iekšzemes regulējums: sarunas par pakalpojumu iekšzemes regulējumu ir paredzētas PTO Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) VI panta 4. punktā. Pēdējos mēnešos darbs pie iekšzemes regulējuma ir pavirzījies uz priekšu, un ir izstrādāts konsolidēts sarunu dokumenta priekšlikums, ko atbalsta aptuveni 50 PTO dalībnieku (tostarp ES). Ierosinātā iekšzemes regulējuma prakse attiecas tikai uz prasībām un procedūrām, kas saistītas ar licencēšanu un kvalifikācijām, kā arī tehniskajiem standartiem, un tā attiektos uz jomām, kurās saskaņā ar GATS pastāv tirgus piekļuves saistības. Sarunas notiek, un Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts šajā jomā, ciktāl tas tiks sasniegts.

               ·MVU/preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamība: DAP mandātā bija paredzētas sarunas par tirgus pieejamību ražojumiem, kas nav lauksaimniecības produkti, tostarp par netarifa šķēršļiem. ES 2017. gadā iesniedza ar netarifa šķēršļiem saistītu priekšlikumu PTO “Ministru lēmums par MVU tirdzniecības atvieglošanu: preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamība” (TN/MA/W/144/Rev.3, kuru atbalstīja Austrālija, Honkonga, Taivāna, Singapūra un Japāna). ES priekšlikums atvieglotu MVU piekļuvi starptautiskajai tirdzniecībai, uzlabojot pārredzamību (ar galīgo tekstu paziņošanu PTO un publiska repozitorija izveidi), kā arī labu regulatīvo praksi (ar sabiedrisko apspriešanos ar ieinteresētajām personām par jauniem pasākumiem tikai ciktāl tie attiecas uz tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai un SFS pasākumiem). Sarunas notiek, un Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts šajā jomā, ciktāl tas tiks sasniegts.

               Tā kā šobrīd norisinās sarunas par visiem iespējamās Buenosairesas paketes elementiem, Komisija cer, ka Padome pieņems lēmumu par ES nostāju attiecībā uz sarunu rezultātu, kad situācija attiecībā uz atbilstīgajiem tekstiem būs pietiekami skaidra – iespējams, jau pašas Ministru konferences laikā.

               Šī iniciatīva ir pilnībā saskanīga ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā. Līdzīgi lēmumi tika sagatavoti iepriekšējām PTO Ministru konferencēm, tostarp pēdējoreiz – PTO 10. Ministru konferencei 2015. gadā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               PTO Ministru konference ir ar nolīgumu, proti, ar PTO līgumu, izveidota struktūra, kas saskaņā ar IV panta 1. punktu ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, kurus aptver jebkurš daudzpusējs tirdzniecības nolīgums, tostarp lēmumus ar juridiskām sekām.

               Iepriekš minētie paredzētie akti ir akti ar juridiskām sekām, jo tie var skart Savienības tiesības un pienākumus.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir tam pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku, jo tajā ietilpst paredzētie iespējamie lēmumi par DAP.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 207. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzēto aktu publicēšana

               Tā kā PTO Ministru konferences akti papildinās PTO nolīgumu, ir lietderīgi tos pēc to pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2017/0301 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ministru konferencē attiecībā uz publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu, iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību, tostarp kokvilnas nozarē, eksporta ierobežojumiem lauksaimniecībā, subsīdijām zivsaimniecībā, pakalpojumu iekšzemes regulējumu un MVU/preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK
                  3
               , un tas stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu un IX panta 1. punktu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) Ministru konference lēmumus var pieņemt vienprātīgi.

               (3)PTO Ministru konference 11. sanāksmē 2017. gada 10.–13. decembrī var pieņemt lēmumus par publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu, iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību, tostarp kokvilnas nozarē, eksporta ierobežojumiem lauksaimniecībā, subsīdijām zivsaimniecībā, pakalpojumu iekšzemes regulējumu un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)/preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamību.

               (4)Ir lietderīgi izstrādāt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PTO Ministru konferencē, jo šiem lēmumiem var būt juridiskas sekas.

               (5)PTO 11. Ministru konferenci PTO dalībnieki uzskata par termiņu, līdz kuram jāpieņem pastāvīgi risinājumi publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanas jautājumā. Šis mērķis tika noteikts Bali 2013. gada 7. decembra ministru lēmumā par publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), kā tas interpretēts un apstiprināts turpmākos lēmumos. Attiecībā uz to Savienībai būtu jāatbalsta pastāvīgs risinājums publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanas jautājumā, ciktāl šāds risinājums tiks sasniegts.

               (6)Sarunas par iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību, ir iekļautas PTO nolīguma par lauksaimniecību 20. pantā, un kopā ar kokvilnas jautājumu ir Dohas Attīstības programmas (DAP) sastāvdaļa. Attiecībā uz to ES kopā ar Brazīliju, Kolumbiju, Peru un Urugvaju 2017. gadā iesniedza priekšlikumu (JOB/AG/99) par iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību (tostarp iekšzemes atbalstu kokvilnas nozarē, kas kropļo tirdzniecību, kā arī par publisko krājumu glabāšanu). Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu un to, ka Savienība ir viens no tā ierosinātājiem, Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts attiecībā uz iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību, kokvilnas nozarē, ciktāl tas tiks sasniegts.

               (7)Sarunas par to, kā stiprināt eksporta aizliegumu un ierobežojumu normu kopumu saskaņā ar nolīguma par lauksaimniecību 12. panta 1. punktu, ir iekļautas PTO nolīguma par lauksaimniecību 20. pantā un ir daļa no DAP sarunām. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu lauksaimniecības reformu procesā un virzībai uz taisnīgu un uz tirgu orientētu lauksaimniecības produktu tirdzniecības sistēmu, Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts par eksporta ierobežojumiem, ciktāl tas tiks sasniegts.

               (8)Sarunas par subsīdijām zivsaimniecībā ir daļa no DAP, un konkrētu zivsaimniecības subsīdiju likvidēšana tika noteikta par prioritāti ANO 14. ilgtspējīgas attīstības mērķa 6. mērķī (“IAM 14.6.”), par ko valstu vadītāji vienojās 2015. gadā. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai un to, ka Savienība ir viens no tā ierosinātājiem, Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts, ciktāl tas tiks sasniegts.

               (9)Sarunas par pakalpojumu iekšzemes regulējumu ir paredzētas PTO Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) VI. panta 4. punktā un ir DAP sastāvdaļa. Rezultāts varētu aptvert pasākumu pārvaldību, neatkarību, pārredzamību, tehniskos standartus, pasākumu izstrādi un īpašu un atšķirīgu attieksmi. Ņemot vērā to, ka sarunas virzās uz noslēguma pusi, un to, cik sistēmiski svarīgi ir panākt lēmumu šajā jautājumā, Savienībai, kura ir arī viens no tā ierosinātājiem, būtu jāatbalsta rezultāts, ciktāl tas tiks sasniegts.

               (10)Sarunas par tirgus pieejamību lauksaimniecības produktiem ir daļa no DAP mandāta un ietver netarifa šķēršļus. ES 2017. gadā iesniedza PTO priekšlikumu dokumentam “Ministru lēmums par MVU tirdzniecības atvieglošanu: preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamība” (TN/MA/W/144/Rev.3). Šis lēmums pilnībā vai ar šaurāku vai plašāku tvērumu varētu tikt pieņemts 11. Ministru konferencē. Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu un to, ka Savienība ir viens no tā ierosinātājiem, Savienībai būtu jāatbalsta rezultāts uz ES priekšlikuma pamata, ciktāl tas tiks sasniegts.

               (11)PTO Ministru konferencē Savienību ir jāpārstāv Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 1. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem PTO 11. Ministru konferencē ir šāda.

               Savienības nostāja Pasaules Tirdzniecības organizācijas 11. Ministru konferencē ir pievienoties starp PTO dalībniekiem panāktajai vienprātīgajai nostājai ar mērķi pieņemt lēmumus attiecībā uz publisko pārtikas nodrošinājuma krājumu glabāšanu, iekšzemes atbalstu, kas kropļo tirdzniecību, tostarp kokvilnas nozarē, eksporta ierobežojumiem lauksaimniecībā, subsīdijām zivsaimniecībā, pakalpojumu iekšzemes regulējumu un MVU/preču tirdzniecību reglamentējošo pasākumu pārredzamību.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris), par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

                     (2)
                  Ja (pretēji pašreizējām prognozēm) konsenss tiks formalizēts starptautiskā nolīgumā, ar ko groza PTO nolīgumu, vai daudzpusējā starptautiskā nolīgumā starp dažiem PTO dalībniekiem, Komisija iesniegs vajadzīgos priekšlikumus saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu pēc šo tekstu pieņemšanas un to nodošanas, lai tos pieņemtu 11. MK vai attiecīgie PTO dalībnieki 11. MK laikā.

                     (3)
                  OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.11.2017
            COM(2017) 666 final
            2017/0300(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā attiecībā uz Nolīguma par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, tehnisku pārskatīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu (turpmāk “paredzētais akts”) par Nolīguma par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, tehnisku pārskatīšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums

               Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, (turpmāk “nolīgums”) nolūks ir piedāvāt konkrētus noteikumus attiecībā uz Šveices apdrošināšanas sabiedrību filiālēm, kuras darbojas Eiropas Savienībā (un otrādi). Konkrētāk, nolīgumā ir paredzēts, ka arī uz ikvienu Šveices apdrošināšanas sabiedrības filiāli, kas darbojas Eiropas Savienībā, attiecas Šveicē spēkā esošās maksātspējas prasības, tādējādi šādu filiāļu darbībai ir piemērojami tādi paši noteikumi kā Šveicē. Nolīgums stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī.

               2.2.ES un Šveices Apvienotā komiteja

               Ar nolīgumu tiek izveidota apvienotā komiteja (turpmāk “ES un Šveices Apvienotā komiteja”), kuras sastāvā ietilpst Šveices pārstāvji un Eiropas Savienības pārstāvji. Tās lēmumus pieņem, pusēm savstarpēji vienojoties (37. pants). Saskaņā ar nolīguma 39. pantu un 40. panta 3. punktu ES un Šveices Apvienotā komiteja var grozīt nolīguma pielikumus un protokolus.

               2.3.ES un Šveices Apvienotās komitejas paredzētais akts

               ES un Šveices Apvienotā komiteja plāno pieņemt paredzēto aktu, kas pievienots ierosinātajam Padomes lēmumam. Komisija uzskata, ka tā pēc iespējas drīz varēs iepazīstināt Apvienoto komiteju ar šo dokumentu.

               Paredzētā akta nolūks ir grozīt nolīguma pielikumus un protokolus, lai iekļautu tajos šādus pārskatītus noteikumus:

               ·Pielāgot jaunos uz risku balstītos maksātspējas režīmus Eiropas Savienībā (Direktīva 2009/138/EK (“Maksātspēja II”)) un Šveicē (Šveices Maksātspējas tests (SST)). Direktīvu “Maksātspēja II” sāka piemērot 2016. gada 1. janvārī, savukārt SST stājās spēkā pēc nolīguma noslēgšanas. Nolīguma atjaunināšana šajā ziņā nodrošinātu, ka Šveices un ES uzraudzības iestādes šos modernizētos regulējumus nolīguma ietvaros piemērotu tāpat kā attiecībā uz apdrošinātājiem ārpus nolīguma. Tas ir šīs tehniskās pārskatīšanas galvenais iemesls;

               ·Atjaunināt III pielikumā ietverto sarakstu ar dalībvalstīs pieņemamajiem apdrošinātāju veidiem (to juridisko formu). Tas ir nozīmīgi, piemēram, tām dalībvalstīm, kuras Eiropas Savienībā iestājās pēc iepriekšējās pārskatīšanas. Komisija plāno izmantot sarakstu par nedzīvības apdrošināšanas sabiedrību veidiem (juridisko formu), kas ietverts direktīvas “Maksātspēja II” III pielikumā;

               ·Atjaunināt euro un Šveices franka maiņas kursu, lai tas atspoguļotu pašreizējo maiņas kursu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ir atbilstīgi attiecībā uz paredzēto aktu noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā, jo tas būs saistošs Savienībai.

               Paredzētais akts nepārsniedz spēkā esošā nolīguma tehnisku pārskatīšanu. Tas saskan ar spēkā esošiem noteikumiem par režīmu, kas saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK piemērojams filiālēm. Tā mērķis ir novērst to, ka regulatoru veiktā uzraudzība pār filiālēm dublētos uzņēmējvalstīs un izcelsmes valstīs. Turklāt Komisija Šveices uzraudzības regulējumu ir novērtējusi kā līdzvērtīgu ES regulējumam saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK.

               Nolīguma tehniskās pārskatīšanas atbalstīšanas iemesli ir šādi:

               ·Abas tiesību sistēmas nolīguma ietvaros varēs izmantot savus modernizētos maksātspējas regulējumus. Maksātspējas regulējumi Savienībā un Šveicē kopš 2001. gada tik tiešām ir tikuši grozīti. Līdz ar pārskatīšanu uzraudzība tiks balstīta uz vienu un to pašu modernizēto, uz riskiem balstīto maksātspējas regulējumu gan nolīguma ietvaros, gan ārpus tā, un ieguvums no tā būs apdrošināšanas sabiedrībām abās tiesību sistēmās;

               ·Tiks atjaunināts nolīgumā ietvertais saraksts ar dalībvalstīs pieņemamajiem apdrošinātāju veidiem (to juridisko formu), iekļaujot, piemēram, pieņemamos apdrošinātāju veidus (juridisko formu) tajās dalībvalstīs, kas Savienībā iestājušās kopš 2001. gada;

               ·Euro un Šveices franka maiņas kurss atspoguļos pašreizējo maiņas kursu.

               ES un Šveices iestādes ir veikušas kvantitatīvu pētījumu, kas citstarp balstīts uz datiem no Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI), kurā izvērtēts, kuri apdrošinātāji abās pusēs pašlaik izmanto nolīgumu un kāds ir to darījumu apjoms. Pētījumā ir secināts, ka pietiekams apdrošināšanas sabiedrību skaits Eiropas Savienībā un Šveicē izmanto nolīgumu pietiekamā mērā, lai to varētu uzskatīt par abpusēji izdevīgu un turpināšanas vērtu.

               Komisija apspriedās ar dalībvalstīm, kuras neiebilda pret ierosināto pārskatīšanu.

               4.Tiesiskais pamats

               4.1.Procesuālais tiesiskais pamats

               4.1.1.Principi

               LESD 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuri saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, rada tiesiskas sekas. Tas ietver arī instrumentus, kas starptautisko tiesību izpratnē nav saistoši, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ES un Šveices Apvienotā komiteja ir ar nolīgumu izveidota struktūra.

               Akts, kuru ES un Šveices Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. No nolīguma 39. panta izriet, ka paredzētais akts būs saistošs starptautisko tiesību izpratnē. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto institucionālo sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais tiesiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais tiesiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais tiesiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divas sastāvdaļas un ja vienu no šiem mērķiem vai sastāvdaļām iespējams konstatēt kā galveno, savukārt otrs ir nebūtisks, lēmums, kas tiek pieņemts saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, ir jābalsta uz vienu vienīgu materiālo tiesisko pamatu, proti, uz to, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai sastāvdaļai.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs ir saistīts ar nolīguma pielikumu un protokolu atjaunināšanu, lai nodrošinātu, ka līgumslēdzēju pušu vietējie tiesību akti ir saderīgi ar šo nolīgumu, tādējādi novēršot uzraudzības jomā pastāvošo dubultslogu. Balstoties uz to, ar paredzēto aktu tiks atbalstīta divpusēja nedzīvības apdrošināšanas pakalpojumu sniegšana starp abām tiesību sistēmām.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais tiesiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma tiesiskajam pamatam ir jābūt LESD 207. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2017/0300 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā attiecībā uz Nolīguma par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, tehnisku pārskatīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgums par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, (turpmāk “nolīgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 91/370/EEK
                  2
               , un tas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 39. un 40.3. pantu ES un Šveices Apvienotā komiteja var grozīt nolīguma pielikumus un protokolus.

               (3)ES un Šveices Apvienotā komiteja 2001. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu Nr. 1/2001
                  3
               , ar ko groza nolīguma pielikumus un protokolus un konstatē, ka līgumslēdzēju pušu vietējie tiesību akti ir saderīgi ar šo nolīgumu.

               (4)ES un Šveices Apvienotā komiteja savā nākamajā sanāksmē pieņems lēmumu par nolīguma tehnisku pārskatīšanu.

               (5)Ir atbilstīgi noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā attiecībā uz nolīguma pielikumu un protokolu grozījumiem un vietējo tiesību aktu saderību ar nolīgumu, jo attiecīgais lēmums būs saistošs Savienībai.

               (6)Savienībā un Šveicē pastāvošie maksātspējas regulējumi pēc 2001. gada ir tikuši grozīti. Tādēļ ir nepieciešams atjaunināt nolīgumā minēto maksātspējas regulējumu, lai to saskaņotu ar regulējumiem, kas pašlaik pastāv Savienībā un Šveicē.

               (7)Euro un Šveices franka maiņas kurss būtu jāgroza, lai atspoguļotu pašreizējo maiņas kursu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto Nolīguma par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, tehnisku pārskatīšanu, balsta uz šim lēmumam pievienoto ES un Šveices Apvienotās komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Lieta C-399/12 Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)
                  Padomes Lēmums 91/370/EEK (1991. gada 20. jūnijs) par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu (Council Decision of 20 June 1991 on the conclusion of the Agreement between the European Economic Community and the Swiss Confederation concerning direct insurance other than life assurance) (OV L 205, 27.7.1991., 2. lpp.).

                     (3)
                  ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2001 (2001. gada 18. jūlijs), ar ko groza pielikumus un protokolus Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumā par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, un konstatē, ka līgumslēdzēju pušu vietējie tiesību akti ir saderīgi ar šo nolīgumu (Decision No 1/2001 of the EC-Switzerland Joint Committee of 18 July 2001 amending the Annexes and Protocols to the Agreement between the European Economic Community and the Swiss Confederation on direct insurance other than life assurance and finding that the domestic legislation of the Contracting Parties is compatible with that Agreement) (OV L 291, 8.11.2001., 52. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,17.11.2017
            COM(2017) 666 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Šveices Apvienotajā komitejā attiecībā uz Nolīguma par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, tehnisku pārskatīšanu

               PIELIKUMS

                  ES UN ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS
                  1
                LĒMUMS,

                  ar ko groza pielikumus un protokolus Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumā par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, un konstatē, ka līgumslēdzēju pušu vietējie tiesību akti ir saderīgi ar šo nolīgumu

               ES UN ŠVEICES APVIENOTĀ KOMITEJA,

               Ņemot vērā Eiropas Ekonomikas kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma par tiešo apdrošināšanu, izņemot dzīvības apdrošināšanu, (turpmāk “nolīgums”) 39. un 40.3. pantu,

               Ņemot vērā EK un Šveices Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. 1/2001,

               tā kā:

               (1)Savienībā ir iestājušās jaunas dalībvalstis, un tādēļ ir nepieciešami daži tehniski grozījumi nolīguma III pielikumā;

               (2)Līdz ar vairāku tiesību aktu pieņemšanu Savienībā un Šveicē ir nepieciešams grozīt nolīguma protokolus un pielikumus;

               (3)Pēc izvērtēšanas ir konstatēts, ka vairāki Šveicē pieņemti tiesību akti nerada nepieciešamību grozīt nolīgumu.

               (4)Ņemot vērā laikā no 2001. gada 18. jūlija līdz [lēmuma parakstīšanas dienai] Šveices Konfederācijas un Savienības pieņemtos tiesību aktus, un lai atspoguļotu to, ka Eiropas Savienībā iestājušās jaunas dalībvalstis,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nolīgumu groza šādi:

               (1)visu tā pielikumu un protokolu vajadzībām noteiktais EUR un CHF maiņas kurss ir 1 EUR = 1,14 CHF;

               (2)nolīguma 1. protokolu groza šādi:

               a)tā 1. pantu aizstāj ar šādu:

               “1. pants

               Maksātspējas normas definīcija

               Maksātspējas norma sabiedrībām, kurām galvenais birojs atrodas Savienības teritorijā, ir maksātspējas kapitāla prasība, kas minēta 100. un 101. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/138/EK (“Maksātspēja 2”)*, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/51/ES (“Omnibus 2”)**.

               Maksātspējas norma sabiedrībām, kurām galvenais birojs atrodas Šveices Konfederācijas teritorijā, ir mērķkapitāls (Zielkapital), kas līdz ar saistītiem jēdzieniem, piemēram, aktīvu un saistību vērtēšanu un Šveices Maksātspējas testa (SST) riskam pakļauto kapitālu (Risikotragendes Kapital), definēts Apdrošināšanas uzraudzības likumā (Versicherungsaufsichtsgesetz)*** un Apdrošināšanas uzraudzības noteikumos (Aufsichtsverordnung)****.

               _____________________________________________________________

               *Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

               **Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).

               ***Versicherungsaufsichtsgesetz, SR 961.01.

               ****Aufsichtsverordnung, SR 961.011.”;

               b)tā 2. pantu svītro;

               c)tā 3. pantu aizstāj ar šādu:

               “3. pants

               Garantiju fonda definīcija

               Garantiju fonds attiecībā uz sabiedrībām, kurām galvenais birojs atrodas Savienības teritorijā, ir minimālā kapitāla prasība, kas minēta 128. un 129. pantā direktīvā “Maksātspēja 2”, kas grozīta ar direktīvu “Omnibus 2”.

               Garantiju fonds attiecībā uz sabiedrībām, kurām galvenais birojs atrodas Šveices Konfederācijas teritorijā, ir minimālais kapitāls (zemākais intervences līmenis) Šveices Maksātspējas testā.”;

               d)tā 4. pantu svītro;

               (3)nolīguma III pielikuma B daļā ietverto sarakstu ar pieņemamiem apdrošinātāju veidiem (to juridisko formu) aizstāj ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK
                  2
                III pielikuma A daļā ietverto sarakstu.

               2. pants

               Ar nolīgumu ir saderīgi šādi Savienības akti:

               –Direktīva 2009/138/EK (“Maksātspēja 2”), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/51/ES (“Omnibus 2”)
                  3
               ;

               –Komisijas Deleģētā regula Nr. 2015/35, versijā, kas 2015. gada 17. janvārī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  4

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/460 par iekšēja modeļa apstiprināšanu, versijā, kas 2015. gada 20. martā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  5

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/462 par procedūrām, kuras piemēro uzraudzības iestāžu apstiprinājumam par īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību izveidošanu, uzraudzības iestāžu sadarbībai un informācijas apmaiņai starp tām attiecībā uz īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, un ar ko nosaka formātus un veidnes informācijai, kura īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām jāsniedz, versijā, kas 2015. gada 20. martā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  6

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/461 par procedūru, lai pieņemtu kopīgu lēmumu par pieteikumu grupas iekšējā modeļa izmantošanai, versijā, kas 2015. gada 20. martā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  7

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/498 par uzraudzības iestāžu apstiprinājuma procedūru sabiedrības īpašo parametru izmantošanai, versijā, kas 2015. gada 25. martā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  8

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/500 par procedūrām, kuras jāievēro saistībā ar uzraudzības iestāžu apstiprinājumu atbilstības pielāgojuma piemērošanai, versijā, kas 2015. gada 25. martā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  9

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/499 par procedūrām, kas jāizmanto, lai piešķirtu uzraudzības iestādes apstiprinājumu papildu pašu kapitāla posteņu izmantošanai, versijā, kas 2015. gada 25. martā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  10

               –Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2015/1602 par Šveicē spēkā esošā apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas un prudenciālās uzraudzības regulējuma līdzvērtības noteikšanu, versijā, kas 2015. gada 24. septembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  11

               –Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2015/2290 par Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Bermudu Salās, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā spēkā esošo maksātspējas regulējumu pagaidu līdzvērtību, versijā, kas 2015. gada 9. decembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  12

               –Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/467, ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2015/35 attiecībā uz to, kā aprēķināt reglamentējošas kapitāla prasības vairākām apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību turēto aktīvu kategorijām, versijā, kas 2016. gada 1. aprīlī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  13

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2011 par to reģionālo valdību un vietējo pašpārvalžu sarakstiem, ar kurām riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar centrālo valdību saskaņā ar Direktīvu 2009/138/EK, versijā, kas 2015. gada 12. novembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  14

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2016 par kapitāla vērtspapīru indeksu, ko izmanto standarta kapitāla vērtspapīru kapitāla prasības simetriskai korekcijai, versijā, kas 2015. gada 12. novembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  15

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2017 par pielāgotajiem faktoriem, lai aprēķinātu kapitāla prasību valūtas riskam valūtām, kas ir piesaistītas euro, versijā, kas 2015. gada 12. novembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  16

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2013 par standartnovirzēm saistībā ar veselības apdrošināšanas riska izlīdzināšanas sistēmām, versijā, kas 2015. gada 12. novembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  17

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2014 par procedūrām un veidnēm informācijas iesniegšanai grupas uzraudzības iestādei un informācijas apmaiņai starp uzraudzības iestādēm, versijā, kas 2015. gada 12. novembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  18

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2012 par lēmumu procedūrām, lai noteiktu, aprēķinātu un atceltu kapitāla palielinājumus, versijā, kas 2015. gada 12. novembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  19

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2015 par procedūrām ārējo kredītnovērtējumu novērtēšanai, versijā, kas 2015. gada 12. novembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  20

               –Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/310 par Japānā spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas regulējuma līdzvērtību, versijā, kas 2016. gada 4. martā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  21

               –Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/309 par Bermudu Salās spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību uzraudzības regulējuma līdzvērtību, un ar ko groza Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2015/2290, versijā, kas 2016. gada 4. martā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  22

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2450 – veidnēm informācijas iesniegšanai uzraudzības iestādēm, versijā, kas 2015. gada 31. decembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  23

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2452 par ziņojuma par maksātspēju un finanšu stāvokli sniegšanu, versijā, kas 2015. gada 31. decembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  24

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2451 par uzraudzības iestāžu konkrētas informācijas atklāšanu, versijā, kas 2015. gada 31. decembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  25

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/165 par tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 1. janvāra līdz 30. martam, versijā, kas 2016. gada 9. februārī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  26

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/869 par tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 31. marta līdz 29. jūnijam, versijā, kas 2016. gada 3. jūnijā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  27

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1376 par tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 30. jūnija līdz 29. septembrim, versijā, kas 2016. gada 18. augustā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  28

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1630 [..] par procedūrām pārejas pasākuma piemērošanai kapitāla riska apakšmodulim [..], versijā, kas 2016. gada 10. septembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  29

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1800 par ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu pielīdzinājumu kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai, versijā, kas 2016. gada 12. oktobrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  30

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1868, ar kuru groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2015/2450, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz veidnēm informācijas iesniegšanai uzraudzības iestādēm; kas 2016. gada 21. oktobrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
                  31

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1976, ar ko nosaka tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 30. septembra līdz 30. decembrim, versijā, kas 2016. gada 16. novembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  32

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/309, ar ko nosaka tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 31. decembra līdz 2017. gada 30. martam, versijā, kas 2017. gada 28. februārī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  33

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/812, ar ko nosaka tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanas tehnisko informāciju pārskatu sniegšanai ar atsauces datumiem no 2017. gada 31. marta līdz 29. jūnijam, versijā, kas 2017. gada 18. maijā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  34

               –Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1542, ar ko attiecībā uz regulamentējošu kapitāla prasību aprēķināšanu konkrētām apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību (infrastruktūras komercsubjektu) turēto aktīvu kategorijām groza Deleģēto regulu (ES) 2015/35, versijā, kas 2017. gada 14. septembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;
                  35

               –Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1421, ar ko nosaka tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanas tehnisko informāciju pārskatu sniegšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā ar atsauces datumiem no 2017. gada 30. jūnija līdz 29. septembrim, versijā, kas 2017. gada 14. septembrī publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
                  36

               Ar nolīgumu saderīgi ir šādi Šveices Konfederācijas tiesību akti:

               –Apdrošināšanas uzraudzības likums (SR 961.01);
                  37

               –Apdrošināšanas uzraudzības noteikumi (SR 961.011).
                  38

               [Vieta], [datums].

                     Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs
                     […]

                     (1)
                  Agrākā EK un Šveices Apvienotā komiteja.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.).

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/51/ES (2014. gada 16. aprīlis), ar ko groza Direktīvu 2003/71/EK un Direktīvu 2009/138/EK un Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes) pilnvarām (OV L 153, 22.5.2014., 1. lpp.).

                     (4)

                        Komisijas Deleģētā regula 2015/35/ES (2014. gada 10. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) (OV L 12, 17.1.2015., 1. lpp.).

                     (5)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/460 (2015. gada 19. marts) [..] attiecībā uz procedūru iekšējā modeļa apstiprināšanai (OV L 76, 20.3.2015., 13. lpp.).

                     (6)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/462 (2015. gada 19. marts) [..] attiecībā uz procedūrām, kuras piemēro uzraudzības iestāžu apstiprinājumam par īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību izveidošanu, uzraudzības iestāžu sadarbībai un informācijas apmaiņai starp tām attiecībā uz īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām, un ar ko nosaka formātus un veidnes informācijai, kura īpašam nolūkam dibinātām sabiedrībām jāsniedz [..] (OV L 76, 20.3.2015., 23. lpp.).

                     (7)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/461 (2015. gada 19. marts) [..] attiecībā uz procedūru, lai pieņemtu kopīgu lēmumu par pieteikumu grupas iekšējā modeļa izmantošanai [..] (OV L 76, 20.3.2015., 19. lpp.).

                     (8)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/498 (2015. gada 24. marts) [..] attiecībā uz uzraudzības iestāžu apstiprinājuma procedūru sabiedrības īpašo parametru izmantošanai [..] (OV L 79, 25.3.2015., 8. lpp.).

                     (9)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/500 (2015. gada 24. marts) [..] attiecībā uz procedūrām, kuras jāievēro saistībā ar uzraudzības iestāžu apstiprinājumu atbilstības pielāgojuma piemērošanai [..] (OV L 79, 25.3.2015., 18. lpp.).

                     (10)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/499 (2015. gada 24. marts) [..] attiecībā uz procedūrām, kas jāizmanto, lai piešķirtu uzraudzības iestādes apstiprinājumu papildu pašu kapitāla posteņu izmantošanai [..] (OV L 79, 25.3.2015., 12. lpp.).

                     (11)
                  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2015/1602 (2015. gada 5. jūnijs) par Šveicē spēkā esošā apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas un prudenciālās uzraudzības regulējuma līdzvērtības noteikšanu [..] (OV L 248, 24.9.2015., 95. lpp.).

                     (12)
                  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2015/2290 (2015. gada 12. jūnijs) par Amerikas Savienotajās Valstīs, Austrālijā, Bermudu Salās, Brazīlijā, Kanādā un Meksikā spēkā esošo maksātspējas regulējumu [..] pagaidu līdzvērtību (OV L 323, 9.12.2015., 22. lpp.).

                     (13)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/467 (2015. gada 30. septembris), ar ko groza Deleģēto regulu (ES) 2015/35 attiecībā uz to, kā aprēķināt reglamentējošas kapitāla prasības vairākām apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību turēto aktīvu kategorijām (OV L 85, 1.4.2016., 6. lpp.).

                     (14)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2011 (2015. gada 11. novembris) [..] attiecībā uz to reģionālo valdību un vietējo pašpārvalžu sarakstiem, ar kurām riska darījumus uzskata par riska darījumiem ar centrālo valdību saskaņā ar [..] Direktīvu 2009/138/EK (OV L 295, 12.11.2015, 3. lpp.).

                     (15)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2016 (2015. gada 11. novembris) [..] attiecībā uz kapitāla vērtspapīru indeksu, ko izmanto standarta kapitāla vērtspapīru kapitāla prasības simetriskai korekcijai [..] (OV L 295, 12.11.2015., 18. lpp.).

                     (16)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2017 (2015. gada 11. novembris) [..] attiecībā uz pielāgotajiem faktoriem, lai aprēķinātu kapitāla prasību valūtas riskam valūtām, kas ir piesaistītas euro [..] (OV L 295, 12.11.2015, 21. lpp.).

                     (17)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2013 (2015. gada 11. novembris) [..] attiecībā uz standartnovirzēm saistībā ar veselības apdrošināšanas riska izlīdzināšanas sistēmām [..] (OV L 295, 12.11.2015., 9. lpp.).

                     (18)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2014 (2015. gada 11. novembris) [..] attiecībā uz procedūrām un veidnēm informācijas iesniegšanai grupas uzraudzības iestādei un informācijas apmaiņai starp uzraudzības iestādēm [..] (OV L 295, 12.11.2015., 11. lpp.).

                     (19)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2012 (2015. gada 11. novembris) [..] attiecībā uz lēmumu procedūrām, lai noteiktu, aprēķinātu un atceltu kapitāla palielinājumus [..] (OV L 295, 12.11.2015., 5. lpp.).

                     (20)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2015 (2015. gada 11. novembris) [..] attiecībā uz procedūrām ārējo kredītnovērtējumu novērtēšanai [..] (OV L 295, 12.11.2015., 16. lpp.).

                     (21)
                  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/310 (2015. gada 26. novembris) par Japānā spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību maksātspējas regulējuma līdzvērtību [..] (OV L 58, 4.3.2016., 55. lpp.).

                     (22)
                  Komisijas Deleģētais lēmums (ES) 2016/309 (2015. gada 26. novembris) par Bermudu Salās spēkā esošā apdrošināšanas sabiedrību un pārapdrošināšanas sabiedrību uzraudzības regulējuma līdzvērtību [..], un ar ko groza Komisijas Deleģēto lēmumu (ES) 2015/2290 (OV L 58, 4.3.2016., 50. lpp.).

                     (23)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2450 (2015. gada 2. decembris) [..] attiecībā uz veidnēm informācijas iesniegšanai uzraudzības iestādēm [..] (OV L 347, 31.12.2015., 1. lpp.).

                     (24)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2452 (2015. gada 2. decembris) [..] attiecībā uz ziņojuma par maksātspēju un finanšu stāvokli sniegšanas procedūrām [..] (OV L 347, 31.12.2015., 1285. lpp.).

                     (25)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/2451 (2015. gada 2. decembris) [..] attiecībā uz uzraudzības iestāžu konkrētas informācijas atklāšanas veidnēm [..] (OV L 347, 31.12.2015., 1224. lpp.).

                     (26)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/165 (2016. gada 5. februāris), ar ko nosaka tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 1. janvāra līdz 30. martam [..] (OV L 32, 9.2.2016., 31. lpp.).

                     (27)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/869 (2016. gada 27. maijs), ar ko nosaka tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 31. marta līdz 29. jūnijam [..] (OV L 147, 3.6.2016., 1. lpp.).

                     (28)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1376 (2016. gada 8. augusts), ar ko nosaka tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 30. jūnija līdz 29. septembrim [..] (OV L 224, 18.8.2016., 1. lpp.).

                     (29)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1630 (2016. gada 9. septembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz procedūrām pārejas pasākuma piemērošanai kapitāla riska apakšmodulim [..] (OV L 243, 10.9.2016., 1. lpp.).

                     (30)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1800 (2016. gada 11. oktobris) [..] attiecībā uz ārējo kredītnovērtēšanas institūciju veiktu kredītnovērtējumu pielīdzinājumu kredītkvalitātes pakāpju objektīvai skalai [..] (OV L 275, 12.10.2016., 19. lpp.).

                     (31)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1868 (2016. gada 20. oktobris), ar kuru groza un labo Īstenošanas regulu (ES) 2015/2450, ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz veidnēm informācijas iesniegšanai uzraudzības iestādēm [..] (OV L 286, 21.10.2016., 35. lpp.).

                     (32)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/1976 (2016. gada 10. novembris), ar ko nosaka tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 30. septembra līdz 30. decembrim [..] (OV L 309, 16.11.2016., 1. lpp.).

                     (33)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/309 (2017. gada 23. februāris), ar ko nosaka tehnisko informāciju tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanai, lai sniegtu pārskatus ar atsauces datumiem no 2016. gada 31. decembra līdz 2017. gada 30. martam [..] (OV L 53, 28.2.2017., 1. lpp.).

                     (34)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/812 (2017. gada 15. maijs), ar ko nosaka tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanas tehnisko informāciju pārskatu sniegšanai [..] ar atsauces datumiem no 2017. gada 31. marta līdz 29. jūnijam [..] (OV L 126, 18.5.2017., 1. lpp.).

                     (35)
                  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/1542 (2017. gada 8. jūnijs), ar ko attiecībā uz regulamentējošu kapitāla prasību aprēķināšanu konkrētām apdrošināšanas un pārapdrošināšanas sabiedrību (infrastruktūras komercsubjektu) turēto aktīvu kategorijām groza Deleģēto regulu (ES) 2015/35 (OV L 236, 14.9.2017., 14. lpp.).

                     (36)
                  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/1421 (2017. gada 2. augusts), ar ko nosaka tehnisko rezervju un pamata pašu kapitāla aprēķināšanas tehnisko informāciju pārskatu sniegšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā ar atsauces datumiem no 2017. gada 30. jūnija līdz 29. septembrim (OV L 204, 5.8.2017, 7. lpp.).

                     (37)
                  Versicherungsaufsichtsgesetz, SR 961.01.

                     (38)
                  Aufsichtsverordnung, SR 961.011.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 19.2.2018
            COM(2018) 74 final
            2018/0036(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (FMT:ItalicPRIMA/FMT)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Marokas Karalisti (“Maroka”) par starptautisku nolīgumu starp Savienību un Maroku, kurā paredzēti noteikumi Marokas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

                  Saskaņā ar Padomes pilnvarošanas lēmuma noteikumiem sarunas varēja sākt tikai pēc tam, kad bija pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

                  Sarunas tika sāktas 2017. gada 26. jūnijā un sekmīgi pabeigtas 2018. gada 22. janvārī, kad gaidāmā nolīguma pušu galvenie sarunu vedēji parafēja nolīguma projekta tekstu. Šim priekšlikumam pievienotais nolīguma projekts atbilst Padomes izdotajām sarunu norādēm. Tajā noteikts, ka noteikumi Marokas dalībai PRIMA ir Lēmumā (ES) 2017/1324
                     1
                   ietvertie noteikumi, tieši atsaucoties uz šo Savienības tiesību aktu.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts pienākums sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā arī paredzēts, ka pusēm jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā
                     2
                  , PRIMA atvērtība trešo valstu, tādu kā Maroka, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”
                     3
                  , un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses
                     4
                  , kas paredz Savienības un Marokas zinātnisko, tehnisko un tehnoloģisko sadarbību, un Nolīgumam par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti
                     5
                  , kas atbalsta pušu sadarbību zinātniskos un tehnoloģiskos pasākumos kopīgu interešu jomās.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  PRIMA īstenošana ciešā sadarbībā ar trešām valstīm, tādām kā Maroka, atbilst un attiecas uz citām Savienības politikas jomām, piemēram, migrācijas politiku, attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

                  Padomes lēmuma priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pants un 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija Padomei izsaka priekšlikumu nolīgumu Savienības vārdā noslēgt.

               2018/0036 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                  6
                paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

               (2)Marokas Karaliste (“Maroka”) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām trešām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.

               (3)Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Maroka kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā būtu paredzēti noteikumi Marokas dalībai PRIMA.

               (4)Saskaņā ar Padomes Lēmumu <XXX>
                  7
                Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), 20XX. gada XX Savienības vārdā tika parakstīts, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.

               (5)Nolīgums būtu Savienības vārdā jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kas ir tiesīga Savienības vārdā sniegt nolīguma 5. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā [tā pieņemšanas dienā].

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

                     (2)

                        SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (3)

                        COM(2012) 497 final.

                     (4)

                        OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.

                     (5)

                        OV L 37, 10.2.2004., 9. lpp.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,19.2.2018
            COM(2018) 74 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               PIELIKUMS

               Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, kurā paredzēti noteikumi Marokas Karalistes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”),

               no vienas puses,

               un

               Marokas Karaliste (turpmāk “Maroka”),

               no otras puses,

               turpmāk “Puses”,

               tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, kas stājās spēkā 2000. gada 1. martā, paredz zinātnisko, tehnisko un tehnoloģisko sadarbību;

               tā kā Nolīgums par zinātnisko un tehnisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti, kas stājās spēkā 2015. gada 14. martā, nosaka oficiālu satvaru Pušu sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā;

               tā kā process, kas noslēdzās ar PRIMA izveidi, sākās Barselonas 2012. gada Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas konferencē, kuras dalībnieki vienojās sākt jaunu pētniecības un inovācijas partnerību, kuras pamatā būtu līdzatbildības, savstarpējas ieinteresētības un kopīga labuma principi;

               tā kā Marokai šajā procesā bijusi aktīva loma un tā ar 2014. gada 26. septembra vēstuli oficiāli uzņēmusies finansiālas saistības attiecībā uz PRIMA;

               tā kā 2014. gada decembrī vairākas ES dalībvalstis un ārpussavienības valstis, arī Maroka, Eiropas Komisijai iesniedza priekšlikumu “PRIMA kopīgā programma”;

               tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis, nosaka ES dalībvalstu un “Apvārsnis 2020” asociēto valstu, kuras ir iniciatīvas iesaistītās valstis, dalības noteikumus, jo sevišķi noteikumus, kas reglamentē šo valstu finansiālās saistības un dalību iniciatīvas pārvaldes struktūrās;

               tā kā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Maroka kļūst par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiek noslēgts starptautisks nolīgums par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību, kurā paredzēti noteikumi Marokas dalībai PRIMA;

               tā kā Maroka ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā ES dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kuras ir PRIMA iesaistītās valstis;

               tā kā ir vajadzīgs tāds starptautisks nolīgums starp Savienību un Maroku, kurā būtu reglamentēti Marokas kā PRIMA iesaistītās valsts tiesības un pienākumi,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Mērķis

               Šā nolīguma mērķis ir noteikt noteikumus Marokas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2. pants

               Noteikumi Marokas dalībai PRIMA

               Noteikumi Marokas dalībai PRIMA ir tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. Puses pilda minētajā lēmumā noteiktās saistības un veic nepieciešamos pasākumus, jo sevišķi sniedzot visu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu 10. panta 2. punkta un 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu. Puses vienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga Pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Teritoriālā piemērošana

               Šis nolīgums attiecas uz teritorijām, kuras noteiktas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses.

               4. pants

               Parakstīšana un provizoriska piemērošana

               Šo nolīgumu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas.

               5. pants

               Stāšanās spēkā un darbības ilgums

               1. Puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kurā abas Puses, izmantojot diplomātiskus kanālus, ir viena otrai darījušas zināmu, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās procedūras.

               3. Šis nolīgums ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324, ja vien kāda no Pusēm nolīgumu neizbeidz saskaņā ar 6. pantu.

               6. pants

               Nolīguma izbeigšana

               1. Jebkura no Pusēm jebkurā laikā var šo nolīgumu izbeigt, ar rakstisku paziņojumu par savu nodomu to izbeigt informējot otru Pusi.

               Nolīgums tiek izbeigts sešus mēnešus pēc dienas, kad adresāts ir saņēmis šādu rakstisku paziņojumu.

               2. Tos projektus un darbības, kas norit šā nolīguma izbeigšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

               3. Puses savstarpēji vienojas par jebkādām citām nolīguma izbeigšanas sekām.

               7. pants

               Strīdu izšķiršana

               Uz visiem strīdiem, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu, attiecas strīdu izšķiršanas procedūra, kas noteikta 86. pantā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses.

               ****

               Šis nolīgums ir sagatavots divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.9.2018
            COM(2018) 642 final
            2018/0333(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā attiecībā uz iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartu pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejas (CESNI) 2018. gada 8. novembra sanāksmē un Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsesijas sanāksmē saistībā ar paredzēto iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas Eiropas standartu pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Pārskatītā Konvencija par kuģošanu Reinā

               Pārskatītā 1868. gada 17. oktobra Konvencija par kuģošanu Reinā nosaka tiesisko regulējumu, kas reglamentē Reinas kā iekšzemes kuģošanas ūdensceļa izmantošanu un nosaka Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) uzdevumus. Pašlaik piemērojamā konvencijas redakcija pamatojas uz

                  1963. gada 20. novembra konvenciju

               , kas stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī.

               Pārskatītās Konvencijas par kuģošanu Reinā puses pašlaik ir četras dalībvalstis (Beļģija, Francija, Nīderlande un Vācija) un Šveice.

               2.2.CCNR un CESNI

               CCNR ir starptautiska organizācija, kuras uzdevums ir īstenot iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt kuģošanas brīvību Reinā un veicināt kuģošanu pa Reinu. Tās plenārsēdes notiek divas reizes gadā. Tajās piedalās CCNR dalībvalstu pārstāvji. Plenārsēde ir CCNR lēmumu pieņemšanas struktūra. Tā pieņem centrālās komisijas rezolūcijas. Katrai valstij ir viena balss, un lēmumus pieņem vienbalsīgi. Rezolūcijas ir juridiski saistošas. ES nav CCNR locekle.

               CCNR 2015. gadā pieņēma rezolūciju, ar ko tika izveidota Eiropas komiteja kopēju standartu izstrādei iekšzemes kuģošanas jomā (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Tās uzdevums ir dažādu jomu tehnisko standartu pieņemšana, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi, vienota šo standartu un attiecīgo procedūru interpretācija, kā arī kuģošanas drošuma, vides aizsardzības vai citu kuģošanas jomas jautājumu apspriešana.

               CESNI sastāvā ir eksperti, kas pārstāv balsstiesīgās CCNR un ES dalībvalstis (katrai valstij ir viena balss). ES nav CESNI locekle. Tomēr ES tāpat kā citas starptautiskās organizācijas, kas risina jautājumus, kuri ietilpst CESNI darbības jomās, var piedalīties CESNI darbā bez balsstiesībām.

               2.3.Paredzētais CESNI un CCNR akts

               CESNI 2018. gada 8. novembra sanāksmē jāpieņem iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standarti ("paredzētais akts").

               Šajos pirmajos CESNI iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartos ietilpst šādi standarti:

               ·kompetences standarti (cesni(18)_30, cesni(18)_31, cesni(18)_32, cesni(18)_33, cesni(18)_34, cesni(18)_35);

               ·praktisko eksāmenu standarti (cesni(18)_36, cesni(18)_37, cesni(18)_38, cesni(18)_39, cesni(18)_40);

               ·veselības stāvokļa standarti (cesni(18)_29);

               ·trenažieru apstiprināšanas standarti (cesni(18)_41, cesni(18)_42).

               CESNI 2018. gada 10. aprīļa sanāksmē vienbalsīgi nolēma ieplānot pirmo CESNI profesionālās kvalifikācijas standartu pieņemšanu 2018. gada 8. novembra sanāksmē. Pirms šīs 2018. gada novembra sanāksmes gaidāms, ka standartu projektā tiks veiktas tikai formālas un nelielas izmaiņas, arī dokumentu un to atsauču iespējamā konsolidācija. Standartus publicēs īpašā tīmekļa vietnē (cesni.eu). Visām ES dalībvalstīm ir (aizsargāta) piekļuve iepriekšminētajam standartu projektam.

               CESNI standarti ES tiesību aktos ir jāiekļauj saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Direktīvu (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK
                  1
               .

               Arī Noteikumos par Reinas kuģošanas personālu no 2022. gada 17. janvāra (Direktīvas (ES) 2017/2397 transponēšanas termiņš) būs atsauce uz CESNI standartiem, jo CCNR regulatīvajam režīmam par profesionālo kvalifikāciju, uz ko attiecas Direktīva (ES) 2017/2397, no 2022. gada 17. janvāra jābūt pilnībā saskaņotam, lai nodrošinātu Reinas sertifikātu atzīšanu visos ES iekšzemes ūdensceļos.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Lēmums, ar ko nosaka Savienības nostāju, ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka, pieņemot lēmumus par iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartu noteikšanu, pienācīgi ir ievērotas ES intereses.

               Atbilstoši CESNI darba programmai 2016.–2018. gadam CESNI eksperti (CESNI/QP darba grupa) ir sagatavojuši profesionālās kvalifikācijas standartus. Darbs tika uzsākts, pamatojoties uz Komisijas 2016. gada 18. februāra priekšlikumu
                  2
               , un ir pabeigts, pamatojoties uz Direktīvu (ES) 2017/2397.

               Profesionālās kvalifikācijas standartu priekšdarbi intensīvi tika gatavoti CESNI ekspertu (CESNI/QP darba grupas) līmenī. Šajā saistībā notika apspriešanās ar ļoti plašu publiskā un privātā sektora ekspertu loku. Standarta izstrādes laikā CESNI līmenī notika šādas tehniskās sanāksmes:

               ·CESNI ekspertu sanāksmes (2016. gada 26.–28. janvārī, 2016. gada 22.–24. jūnijā, 2016. gada 5.–9. septembrī, 2016. gada 16. un 17. novembrī, 2017. gada 31. janvārī – 2. februārī, 2017. gada 10.–12. maijā, 2017. gada 12. un 13. jūnijā, 2017. gada 6. jūlijā, 2017. gada 5.–7. septembrī, 2017. gada 12. un 13. septembrī, 2017. gada 15. un 16. novembrī, 2018. gada 30. janvārī – 1. februārī);

               ·komitejas sanāksme (2018. gada 10. aprīlī).

               Minētās sanāksmes ļāva panākt vienošanos ekspertu līmenī par iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas Eiropas standartiem.

               Komisijas ekspertu grupa iekšzemes kuģošanas sociālajos jautājumos 2017. gada 7. septembra un 2018. gada 1. februāra sanāksmē tika informēta par CESNI darba progresu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka "nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu".

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  3
               .

               Jēdziens "lēmumi ar juridiskām sekām" ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas "var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu"
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               CCNR ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar pārskatīto Konvenciju par kuģošanu Reinā. CESNI ir struktūra, ko izveidojusi CCNR.

               Akti, ko CESNI un CCNR ir aicinātas pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti var būtiski ietekmēt ES tiesību akta saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Direktīvu (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK.

               Tas saistīts ar to, ka Komisija līdz 2020. gada 17. janvārim pieņems deleģētos aktus, kas minēti 17. panta 1. un 4. punktā (attiecībā uz kompetences standartiem un praktisko eksāmenu standartiem), 21. panta 2. punktā (attiecībā uz trenažieru apstiprināšanas standartiem) un 23. panta 6. punktā (attiecībā uz veselības stāvokļa standartiem).

               Direktīvas (ES) 2017/2397 40. apsvērumā paskaidrots, ka tiesību aktu saskaņošanu iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas jomā Eiropā atvieglo CESNI standartu izstrāde. Šajā saistībā direktīvas 32. pantā ir noteikts, ka minētajos deleģētajos aktos norāda atsauci uz CESNI izstrādātajiem standartiem ar noteikumu, ka:

               a)
                     minētie standarti ir pieejami un atjaunināti;

               b)
                     minētie standarti atbilst jebkādām piemērojamām prasībām, kas noteiktas direktīvas pielikumos;

               c)
                     izmaiņas CESNI lēmumu pieņemšanas procesā neapdraud Savienības intereses.

               Komisija visu minēto standartu tekstu iekļauj deleģētajos aktos un izdara attiecīgo atsauci.

               Direktīvas II pielikumā noteiktas kompetences pamatprasības un III pielikumā — pamatprasības attiecībā uz veselības stāvokli.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru Savienības vārdā ieņem nostāju. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo transporta politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 91. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 91. panta 1. punktam sasaistē ar 218. panta 9. punktu.

               2018/0333 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā un Reinas kuģniecības centrālajā komisijā attiecībā uz iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standartu pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu sasaistē ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pārskatītā Konvencija par kuģošanu Reinā ("nolīgums") stājās spēkā 1967. gada 14. aprīlī.

               (2)Atbilstoši nolīguma 46. pantam Reinas kuģniecības centrālā komisija ("CCNR") var pieņemt rezolūcijas, kas ir saistošas tās locekļiem.

               (3)Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komiteja ("CESNI") tika izveidota 2015. gada 3. jūnijā CCNR ietvaros nolūkā izstrādāt tehniskos standartus dažādām iekšzemes ūdensceļu jomām, jo īpaši attiecībā uz kuģiem, informācijas tehnoloģijām un apkalpi.

               (4)CESNI 2018. gada 8. novembra sanāksmē jāpieņem iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas standarti. CCNR plenārsesijā būtu arī jāpieņem rezolūcija, ar ko šos standartus iekļaus Noteikumos par Reinas kuģošanas personālu.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CESNI un CCNR, jo profesionālās kvalifikācijas standarti būtiski ietekmēs Savienības tiesību aktu saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/2397
                  5
               , un tiem būs juridisks spēks atbilstoši noteikumiem, kas reglamentē CCNR, kad tā pieņems šos standartus.

               (6)Lai atvieglotu mobilitāti, nodrošinātu kuģošanas drošumu un nodrošinātu cilvēku dzīvības un vides aizsardzību, ir svarīgi, lai apkalpes locekļu tehniskās prasības dažādos Eiropas tiesiskajos regulējumos būtu pēc iespējas vairāk saskaņotas. Jo īpaši dalībvalstis, kas ir arī CCNR locekles, būtu jāpilnvaro atbalstīt lēmumus, ar kuriem CCNR noteikumus saskaņo ar noteikumiem, ko piemēro Savienībā.

               (7)CESNI izstrādātie profesionālās kvalifikācijas standarti paredz minimālos saskaņotos Eiropas standartus, kas nepieciešami, lai atvieglotu mobilitāti, nodrošinātu kuģošanas drošumu un nodrošinātu cilvēku dzīvības un vides aizsardzību. Šajos standartos ietilpst kompetences standarti, praktisko eksāmenu standarti, veselības stāvokļa standarti un trenažieru apstiprināšanas standarti.

               (8)Direktīvas (ES) 2017/2397 32. pants no 2022. gada 18. janvāra tieši atsauksies uz CESNI izstrādātajiem standartiem kā profesionālās kvalifikācijas standartiem. Komisija ir pilnvarota visu minēto standartu tekstu iekļaut deleģētajos aktos, izdarīt vai atjaunināt attiecīgās atsauces un noteikt piemērošanas datumu.

               (9)Savienības nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž tās Savienības dalībvalstis, kas ir CESNI un CCNR locekles,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Iekšzemes kuģošanas standartu izstrādes Eiropas komitejā (CESNI) 2018. gada 8. novembrī, ir piekrist tam, ka tiek pieņemti iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas Eiropas standarti ar atsaucēm (cesni (18)_29 – cesni (18)_42).

               2.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Reinas kuģniecības centrālās komisijas (CCNR) plenārsēdes sanāksmē, kurā tiek lemts par iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas Eiropas standartiem ar atsaucēm (cesni (18)_29 – cesni (18)_42), ir atbalstīt visus priekšlikumus, ar ko Noteikumu par Reinas kuģošanas personālu prasības saskaņo ar iekšzemes kuģošanas profesionālās kvalifikācijas Eiropas standartu prasībām.

               2. pants

               1.Lēmuma 1. panta 1. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CESNI locekles.

               2.Lēmuma 1. panta 2. punktā norādīto nostāju, kopīgi rīkojoties, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir CCNR locekles.

               3. pants

               1.Par nenozīmīgām tehniskām izmaiņām 1. pantā noteiktajās nostājās var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Direktīva (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).

                     (2)

                        COM(2016) 82 final.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (4)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Direktīva (ES) 2017/2397 par profesionālās kvalifikācijas atzīšanu kuģošanā pa iekšzemes ūdensceļiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvas 91/672/EEK un 96/50/EK (OV L 345, 27.12.2017., 53. lpp.).