Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0595

Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem  /* COM/2008/0595 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 1.10.2008COM(2008) 595 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Dziļūdens krājumi ir zivju krājumi, ko zvejo ūdeņos ārpus kontinentālo šelfu galvenajām zvejas vietām. Tie ir sastopami kontinentālajās nogāzēs vai pie jūras pacēlumiem. Šīs sugas ir lēnaudzīgas un īpaši jutīgas pret pārmērīgu izmantošanu. Konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas 2007. un 2008. gadam bija noteiktas Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem[1]. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) reizi divos gados sniedz zinātnisku ieteikumu par dziļūdens zivju krājumiem. Jaunākais ieteikums tika sniegts 2008. gada jūnijā, un uz tā pamata izstrādāts priekšlikums par kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) 2009.–2010. gadam. Ieteikumā norādīts, ka lielāko daļu izmantoto dziļūdens sugu zvejo neatbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem. Šajā priekšlikumā paredzētie KPN samazinājumi ir saskaņā ar ICES saistošajos ieteikumos iestrādāto pamatprincipu, ka iedibinātajām dziļūdens zvejniecībām būtu nekavējoties jāpiemēro samazinājumi, ja vien nevar pierādīt to ilgtspējību. Pamatojoties uz ICES pieejamajiem datiem par tām zvejniecībām, uz kurām attiecas šis priekšlikums, šādu secinājumu nevar izdarīt. Turklāt ICES konsekventi iesaka par dziļūdens krājumu pārvaldības galveno instrumentu izmantot zvejas piepūli, ņemot vērā to, ka tiek veikta jaukta dažādu sugu zveja. Tomēr arī nozvejas limitus uzskata par noderīgu papildu pasākumu, un tāpēc Komisija ir iedibinājusi praksi izstrādāt nozvejas regulu priekšlikumus tikpat bieži, cik bieži ir pieejami zinātniskie ieteikumi. Katrā ziņā Komisija ir apņēmusies izvērtēt un vajadzības gadījumā pārskatīt dziļūdens zvejniecībām piemērojamo piepūles pārvaldības režīmu, sagatavojot piemērotus atsevišķus priekšlikumus. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas atbilstīgi ICES zinātniskajam ieteikumam. |120 | Vispārīgais konteksts Konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas 2007. un 2008. gadam bija noteiktas Padomes 2006. gada 19. decembra Regulā (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. Tā kā minēto sugu saglabāšanas pasākumi ir jāīsteno steidzami, vēlams tos īstenot vienpusēji, tai pat laikā attiecīgajā reģionālajā zvejniecības pārvaldības organizācijā (NEAFC, Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija) cenšoties panākt vienošanos ar pārējām iesaistītajām valstīm par saskaņotiem pasākumiem. Zvejas iespēju noteikšana un sadale ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Kopienas saistības ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā izriet no saistībām, kas noteiktas 2. pantā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Šādām zvejas iespējām jābūt saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem par zvejas resursu piesardzīgu pārvaldību un ilgtspējīgu izmantošanu, inter alia ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Līgumu par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu. |139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2015/2006, ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. |140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas politikai ilgtspējīgas attīstības jomā. Atbilstība Kopienas vides politikai ir nodrošināta, galvenokārt panākot zvejas izraisītas mirstības samazinājumu, kas ir būtisks faktors bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, un mazākus izmetumus piezvejas kvotu samazināšanas rezultātā. |2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Par galvenajiem priekšlikuma punktiem ir informēta Ziemeļjūras reģionālā konsultatīvā padome (NSRAC), Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (NWWRAC) un Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (SWWRAC). Turklāt Zvejniecības un akvakultūras komitejas sanāksmē 2008. gada 2. jūlijā ir notikusi apspriešanās ar attiecīgajām dalībvalstīm. |212 |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Kopiena lūdz ICES un Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komitejai (ZZTEK) sniegt zinātnisko ieteikumu par nozīmīgu zivju krājumu stāvokli. Turklāt ZZTEK ir pilnvarota sniegt ieteikumu par saistītajiem tehniskajiem un ekonomiskajiem aspektiem. |222 |223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Zinātniskās organizācijas, no kurām pieprasīja atzinumus, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK). |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums |225 | Par visiem krājumiem, uz kuriem attiecas šis priekšlikums, nav pieejami pietiekami dati, lai pierādītu zvejniecības ilgtspējību. ICES uzskata, ka vairumā gadījumu būtu lietderīgi samazināt zvejas iespējas, līdz ilgtspējība kļūst pierādāma. Šā priekšlikuma mērķis ir ņemt vērā šo ieteikumu, taču, lai mazinātu sociālekonomisko ietekmi, piemērojamie samazinājumi vienmērīgi sadalīti 4 gadu ilgā laika posmā. Ņemot vērā dziļūdens sugu jutīgumu pret pārzveju un to ilgo atjaunošanās laiku, Komisija uzskata, ka vēl pakāpeniskāka KPN samazināšana būtu saistīta ar nepieļaujamu risku nodarīt ilgtermiņa kaitējumu dziļjūras ekosistēmai. Ir ņemts vērā arī tas, ka daudzās dziļūdens zvejniecībās tiek veikta jaukta dažādu sugu zveja. Ja ICES ir ieteikusi būtiski samazināt viena krājuma nozveju, kas tiek veikta jauktā zvejā, kurā iegūst arī citu sugu zivis, attiecībā uz kurām ieteiktie ierobežojumi ir mazāki, KPN tiek noteikta, ņemot vērā visapdraudētāko krājumu. Lai neradītu pienākumu izmest nozveju, tiek saglabātas esošās kvotas, kas ir mazas un paredzētas nenovēršamas piezvejas segšanai. Ierosinātā KPN ir aprēķināta, izmantojot paziņotos datus par nozveju 2007. gadā. Vairumā gadījumu izmantoti oficiāli dati par nozveju. Tomēr gadījumos, kad ICES ziņo par ievērojami lielāku Kopienas nozveju, nekā liecina oficiālie dati, par pamatu izmantoti ICES dati. Tas tāpēc, ka šie skaitļi, domājams, ir ticamāki, kā arī tāpēc, ka mazāko oficiālo skaitļu izmantošana nozīmētu, ka ir izdevīgi neziņot par visām nozvejām. Ir sniegts zinātnisks ieteikums nevienā KPN zonā nezvejot Atlantijas lielgalvjus. Tomēr tiek saglabāta Atlantijas lielgalvja aizsardzības zona, kas ICES VI un VII rajonā noteikta ar Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2270/2004, ar ko 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem, ņemot vērā to, ka šajos apgabalos jūras pacēlumu apkaimē krājumi ir noplicināti un vēl aizvien ir pieejamas kvotas ārpus slēgtajām zonām. |226 |230 | Ietekmes novērtējums Priekšlikums ievērojami samazinās dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas. Kaut arī dziļūdens sugu izkrāvumi veido tikai nelielu daļu no Kopienas kopējo izkrāvumu ekonomiskās vērtības, zvejas iespēju zaudēšana nenovēršami radīs finansiālas grūtības attiecīgajām zvejas flotēm. Tomēr priekšlikums jāuzlūko kā daļa no ilgtermiņa pieejas, saskaņā ar kuru zveja tiek pakāpeniski samazināta līdz ilgtspējīgam apjomam un kuras mērķis ir nodrošināt nozares dzīvotspēju ilgtermiņā, kā arī aizsargāt dziļjūras ekosistēmu. |3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikuma mērķis ir saskaņā ar zinātnisko ieteikumu paredzēt zvejas iespējas Kopienas zvejas kuģiem attiecībā uz konkrētam dziļūdens zivju sugām 2009. un 2010. gadā. |310 | Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 20. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. |331 | Priekšlikums ir balstīts uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, kurā paredzēts, ka Padome lemj par nozvejas un/vai zvejas piepūles limitiem un par zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm. |332 |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Šis priekšlikums aizstāj jau spēkā esošu regulu. |3. IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |4. PAPILDU INFORMāCIJA Neattiecas. |570 |.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantu Padomei ir jāpieņem vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem, kā arī ilgtspējīgu zvejas darbību norisi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un visus ieteikumus, ko sniegušas reģionālās konsultatīvās padomes.2.  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir pienākums noteikt zvejas iespējas zvejniecībai vai zvejniecību grupai un iedalīt tās saskaņā ar noteiktiem kritērijiem.3.  Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) jaunākie zinātniskie ieteikumi par konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem liecina, ka šo krājumu zveja nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un ka šo krājumu zvejas iespējas ir jāsamazina, lai nodrošinātu to ilgtspējību.4.  ICES ir atzinusi, ka Atlantijas lielgalvja zvejas intensitāte ICES VII apgabalā ir pārāk liela. Turklāt zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka Atlantijas lielgalvja krājumi VI apgabalā ir ievērojami izsīkuši, un ir noteikti šīs sugas zivju visvairāk apdraudēto baru uzturēšanās apgabali. Tādēļ ir lietderīgi aizliegt Atlantijas lielgalvja zveju minētajos apgabalos.5.  Saskaņā ar Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[3], lēmumu par minētās regulas I pielikumā noteikto dziļūdens sugu zvejas iespējām pieņem katru otro gadu. Tomēr izņēmums ir Ziemeļatlantijas argentīnas un zilās jūras līdakas krājumi, kuru zvejas iespējas ir atkarīgas no rezultātiem, kas panākti gadskārtējās sarunās ar Norvēģiju. Tāpēc šo krājumu zvejas iespējas arī turpmāk jānosaka ikgadējo zvejas iespēju regulā, ko decembrī pieņem Padome.6.  Lai nodrošinātu kvotu efektīvu pārvaldību, ir jāparedz īpaši nosacījumi zvejas darbību norisei.7.  Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[4], ir jānosaka, uz kuriem zivju krājumiem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.8.  Šajā regulā paredzētie pasākumi jānosaka, norādot ICES zonas, kas noteiktas Padomes 1991. gada 17. decembra Regulā (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[5], un CECAF (Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja) zonas, kas noteiktas Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 2597/95 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku[6].9.  Zvejas iespējas ir jāizmanto saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši ar Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[7], Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[8], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[9], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[10], Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[11], Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 un Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98[12].10.  Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minēto zveju uzsākt 2009. gada 1. janvārī. Ņemot vērā šā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmuma statuss sešu nedēļu laikposmam, kas minēts I daļas 3. punktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants PriekšmetsAr šo regulu 2009. un 2010. gadam nosaka Kopienas zvejas kuģu ikgadējās zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens zivju krājumiem Kopienas ūdeņos un konkrētos ūdeņos ārpus Kopienas, kur ir vajadzīgi nozvejas ierobežojumi, un paredz īpašus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot.2. pantsDefinīcijas1. Šajā regulā “dziļūdens zvejas atļauja” ir [dziļjūras] zvejas atļauja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantā.2. ICES zonu un CECAF zonu definīcijas ir tās, kas noteiktas attiecīgi Regulā (EEK) Nr. 3880/91 un Regulā (EK) Nr. 2597/95.3. pantsZvejas iespēju noteikšanaDziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas Kopienas kuģiem ir noteiktas pielikumā.4. pantsZvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpāZvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpā, kas paredzēts pielikumā, neskar:a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu un 32. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktu;c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktu.5. pantsKvotu elastīgumsPiemērojot Regulu (EK) Nr. 847/96, visas šīs regulas pielikumā minētās kvotas uzskata par “analītiskajām” kvotām.Tomēr šīm kvotām nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos pasākumus.6. pantsNosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai11.  Zivis no krājumiem, kuriem zvejas iespējas ir noteiktas ar šo regulu, drīkst paturēt uz kuģa un izkraut tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts kuģi, kuras kvota vēl nav pilnībā apgūta. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas.12.  Šā panta 1. punktu nepiemēro nozvejām, kas gūtas, veicot zinātnisko izpēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 43. pantu. Šādas nozvejas atskaita no kvotas.7. pantsAtlantijas lielgalvis1. Atlantijas lielgalvja zveja ir aizliegta šādos jūras apgabalos.a) Jūras apgabals, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:57° 00' N, 11° 00' W57° 00' N, 8° 30' W55° 00' N, 8° 30' W55° 00' N, 11° 00' W57° 00' N, 11° 00' Wb) Jūras apgabals, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:55º 30' N, 15º 49' W53º 30' N, 14º 11' W50º 30' N, 14º 11' W50º 30' N, 15º 49' Wc) Jūras apgabals, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:55º 00' N, 13º 51' W55º 00' N, 10º 37' W54º 15' N, 10º 37' W53º 30' N, 11º 50' W53º 30' N, 13º 51' WMinētos punktus un attiecīgās loksodromas, kā arī kuģu atrašanās vietas nosaka saskaņā ar WGS84 standartu.2. Kuģi, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja un kuri iegājuši 1. punktā noteiktajos apgabalos, pēc minētā zvejas reisa nepatur uz kuģa un nepārkrauj citā kuģī nekādu daudzumu Atlantijas lielgalvju, kā arī neizkrauj nekādu daudzumu Atlantijas lielgalvju, izņemot gadījumus, ja:a) visi uz kuģa esošie zvejas rīki tranzīta laikā ir nostiprināti un uzglabāti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem;b) vidējais ātrums tranzīta laikā nav mazāks par 8 mezgliem.3. Dalībvalstis nodrošina to, ka kuģus, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja, pienācīgi uzrauga zvejas uzraudzības centri ( FMC ), kuriem ir sistēma, lai noteiktu un reģistrētu kuģu ieiešanu 1. punktā noteiktajos rajonos, to šķērsošanu tranzītā un iziešanu no tiem.8. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS1. daļaSugas un sugu grupas1. Šā pielikuma 2. daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Tomēr dziļūdens haizivis norādītas minētā saraksta sākumā. Piemērojot šo regulu, izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu.Vispārpieņemtais nosaukums | Zinātniskais nosaukums |Ogļzivs | Aphanopus carbo |Beriksas | Beryx spp. |Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris |Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus |Zilā jūras līdaka | Molva dypterigia |Sarkanā zobaine Lielacu diegspuru vēdzele | Pagellus bogaraveo Phycis blennoides |2. Piemērojot šo regulu, “dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā minēto sugu haizivis.Īslandes kaķhaizivis | (Apristuris spp.) |Brūnā īsraga haizivs | (Centrophorus granulosus) |Pelēkā īsraga haizivs | (Centrophorus squamosus) |Baltacu haizivs | (Centroscymnus coelolepis) |Gardeguna samtainā dzeloņzivs | (Centrocymnus crepidater) |Gardeguna spurainā haizivs | (Deania calceus) |Melnā suņhaizivs | (Centroscyllium fabricii) |Melnā haizivs | (Dalatias licha) |Lielā laternhaizivs | (Etmopterus princeps) |Laternhaizivs | (Etmopterus spinax) |Melnpurna dzeloņu haizivs | (Galeus melastomus) |Peļu kaķhaizivs | (Galeus murinus) |Grenlandes haizivs | (Somniosus microcephalus) |2. daļaIkgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas Kopienas kuģiem apgabalos, kuros noteikti nozvejas ierobežojumi, dalījumā pa sugām un apgabaliem (dzīvsvara tonnās)Visas norādes ir uz ICES apakšapgabaliem, ja vien nav norādīts citādi.Suga: | dziļūdens haizivis | Zona: | V, VI, VII, VIII un IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (DWS/56789-) |Gads | 2009 | 2010 |Vācija | 20 | 0 |Spānija | 93 | 0 |Igaunija | 1 | 0 |Francija | 339 | 0 |Īrija | 55 | 0 |Lietuva | 1 | 0 |Polija | 1 | 0 |Portugāle | 127 | 0 |Apvienotā Karaliste | 187 | 0 |EK | 824 | 0 |Suga: | dziļūdens haizivis | Zona: | X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (DWS/10-) |Gads | 2009 | 2010 |Portugāle | 10 | 0 |EK | 10 | 0 |Suga: | Dziļūdens haizivis, Deania histricosa un Deania profondorum | Zona: | XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (DWS/12-) |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 17 | 0 |Francija | 6 | 0 |Īrija | 1 | 0 |Apvienotā Karaliste | 1 | 0 |EK | 25 | 0 |Suga: | ogļzivs Aphanopus carbo | Zona: | I, II, III un IV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (BSF/1234-) |Gads | 2009 | 2010 |Vācija | 4 | 4 |Francija | 4 | 4 |Apvienotā Karaliste | 4 | 4 |EK | 13 | 13 |Suga: | ogļzivs Aphanopus carbo | Zona: | V, VI, VII un XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (BSF/56712-) |Gads | 2009 | 2010 |Vācija | 30 | 25 |Spānija | 147 | 125 |Igaunija | 14 | 12 |Francija | 2 068 | 1 757 |Īrija | 74 | 63 |Latvija | 96 | 82 |Lietuva | 1 | 1 |Polija | 1 | 1 |Apvienotā Karaliste | 147 | 125 |Citi (1) | 8 | 7 | (1) |EK | 2 586 | 2 198 |(1) Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja. |Suga: | ogļzivs Aphanopus carbo | Zona: | VIII, IX un X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (BSF/8910-) |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 10 | 9 |Francija | 27 | 23 |Portugāle | 3 363 | 2 858 |EK | 3 400 | 2 890 |Suga: | ogļzivs Aphanopus carbo | Zona: | CECAF 34.1.2. (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (BSF/C3412-) |Gads | 2009 | 2010 |Portugāle | 3 642 | 3 642 |EK | 3 642 | 3 642 |Suga | beriksas | Zona: | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (ALF/3X14-) |Beryx spp. |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 74 | 74 |Francija | 20 | 20 |Īrija | 10 | 10 |Portugāle | 214 | 214 |Apvienotā Karaliste | 10 | 10 |EK | 328 | 328 |Suga: | strupdeguna garaste | Zona: | I, II, IV un Va (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (RNG/1245A-) |Coryphaenoides rupestris |Gads | 2009 | 2010 |Dānija | 2 | 2 |Vācija | 2 | 2 |Francija | 11 | 11 |Apvienotā Karaliste | 2 | 1 |EK | 17 | 17 |Suga: | strupdeguna garaste | Zona: | III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (RNG/03-) |Coryphaenoides rupestris |Gads | 2009 | 2010 |Dānija | 804 | 804 |Vācija | 5 | 5 |Zviedrija | 41 | 41 |EK | 850 | 850 |Suga: | strupdeguna garaste | Zona: | Vb, VI, un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (RNG/5B67-) |Coryphaenoides rupestris |Gads | 2009 | 2010 |Vācija | 7 | 6 |Igaunija | 57 | 49 |Spānija | 63 | 54 |Francija | 3 222 | 2 738 |Īrija | 254 | 216 |Lietuva | 74 | 63 |Polija | 37 | 32 |Apvienotā Karaliste | 189 | 160 |Citi (1) | 7 | 6 |EK | 3 910 | 3 324 |(1) Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja. |Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | VI (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (ORY/06-C.) |Hoplostethus atlanticus |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 2 | 0 |Francija | 11 | 0 |Īrija | 2 | 0 |Apvienotā Karaliste | 2 | 0 |EK | 17 | 0 |Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (ORY/07-C.) |Hoplostethus atlanticus |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 0 | 0 |Francija | 50 | 0 |Īrija | 15 | 0 |Apvienotā Karaliste | 0 | 0 |Citi (1) | 0 | 0 | (1) |EK | 65 | 0 |(1) Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja. |Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (ORY/1CX14C) |Hoplostethus atlanticus |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 1 | 0 |Francija | 9 | 0 |Īrija | 2 | 0 |Portugāle | 2 | 0 |Apvienotā Karaliste | 1 | 0 |EK | 15 | 0 |Suga: | zilā jūras līdaka | Zona: | II, IV un V (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (BLI/245-) |Molva dypterygia |Gads | 2009 | 2010 |Dānija | 5 | 4 |Vācija | 5 | 4 |Francija | 28 | 25 |Īrija | 5 | 4 |Apvienotā Karaliste | 18 | 15 |Citi | 5 | 4 | (1) |EK | 66 | 56 |(1) Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja. |Suga: | zilā jūras līdaka | Zona: | III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (BLI/03-) |Molva dypterygia |Gads | 2009 | 2010 |Dānija | 5 | 4 |Vācija | 3 | 3 |Zviedrija | 5 | 4 |EK | 13 | 11 |Suga: | sarkanā zobaine | Zona: | VI, VII un VIII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (SBR/678-) (1) |Pagellus bogaraveo |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 204 | 172 |Francija | 10 | 9 |Īrija | 7 | 6 |Apvienotā Karaliste | 25 | 22 |Citi | 7 | 6 | (2) |EK | 253 | 215 |(1) Jāievēro minimālais izmērs 33 cm (kopējais garums). (2) Tikai piezvejai. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta specializētā zveja. |Suga: | sarkanā zobaine | Zona: | IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (SBR/09-) (1) |Pagellus bogaraveo |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 722 | 614 |Portugāle | 196 | 166 |EK | 918 | 780 |(1) Jāievēro minimālais izmērs 33 cm (kopējais garums). |Suga: | sarkanā zobaine | Zona: | X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (SBR/10-) (1) |Pagellus bogaraveo |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 9 | 9 | (2) |Portugāle | 1 032 | 1 032 | (2) |Apvienotā Karaliste | 9 | 9 | (2) |EK | 1 050 | 1 050 | (2) |(1) Jāievēro minimālais izmērs 33 cm (kopējais garums). (2) Līdz 10 % no 2010. gada kvotām var nozvejot 2009. gada decembrī. |Suga: | lielacu diegspuru vēdzele | Zona: | I, II, III un IV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (GFB/1234-) |Phycis blennoides |Gads | 2009 | 2010 |Vācija | 9 | 9 |Francija | 9 | 9 |Apvienotā Karaliste | 13 | 13 |EK | 31 | 31 |Suga: | lielacu diegspuru vēdzele | Zona: | V, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (GFB/567-) |Phycis blennoides |Gads | 2009 | 2010 |Vācija | 10 | 10 |Spānija | 588 | 588 |Francija | 356 | 356 |Īrija | 260 | 260 |Apvienotā Karaliste | 814 | 814 |EK | 2 028 | 2 028 |Suga: | lielacu diegspuru vēdzele | Zona: | VIII un IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (GFB/89-) |Phycis blennoides |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 242 | 242 |Francija | 15 | 15 |Portugāle | 10 | 10 |EK | 267 | 267 |Suga: | lielacu diegspuru vēdzele | Zona: | X un XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (GFB/1012-) |Phycis blennoides |Gads | 2009 | 2010 |Spānija | 9 | 9 |Portugāle | 36 | 36 |Apvienotā Karaliste | 9 | 9 |EK | 54 | 54 |[pic][pic][pic][1] OV L 384, 29.12.2006., 28. lpp.[2] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2007 (OV L 192, 24.7.2007., 1. lpp.).[3] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2269/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 1. lpp.).[4] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 338/2008 (OV L 107, 17.4.2008., 1. lpp.).[5] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 448/2005 (OV L 74, 19.3.2005., 5. lpp.).[6] OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[7] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.).[8] OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.[9] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1559/2007 (OV L 340, 22.12.2007., 8. lpp.).[10] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.[11] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.).[12] OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 809/2007 (OV L 182, 12.7.2007., 1. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0368

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem  /* COM/2007/0368 galīgā redakcija - COD 2007/0128 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.6.2007COM(2007) 368 galīgā redakcija2007/0128 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSŠajā priekšlikumā ir divi grozījumi 14. un 28. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem. Tā nolūks ir paredzēt atbilstošu pārejas laiku veselīguma norādēm attiecībā uz bērnu attīstību un veselību.Šādas veselīguma norādes, tāpat kā citas veselīguma un uzturvērtības norādes, pašlaik jau izmanto Kopienas tirgū. Uzturvērtības norādes, ko izmantoja kādā no dalībvalstīm līdz 2006. gada 1. janvārim, ievērojot uz šādām norādēm attiecināmos valsts noteikumus, un kas nav iekļautas Regulas (EK) Nr. 1924/2006 pielikumā, var turpināt izmantot vēl trīs gadus pēc minētās regulas stāšanās spēkā. Uz veselīguma norādēm, kas neattiecas uz bērnu attīstību un veselību, attiecas arī pārejas pasākumi, kas sīki izklāstīti minētās regulas 28. panta 5. un 6. punktā.Tomēr Regulā (EK) Nr. 1924/2006 netika paredzēti līdzīgi pārejas pasākumi veselīguma norādēm, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību. Šāda situācija izveidojās pēc dažādiem minētās regulas grozījumiem, kurus pieņēma koplēmuma procedūrā. Lai bērniem nodrošinātu labāku aizsardzību, tika nolemts veselīguma norādēm, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību, piemērot tādu pašu režīmu kā samazināta slimības riska norādēm (atļaujas piešķiršana). Šīs izmaiņas ieviesa ar diviem grozījumiem, kuros regulas 14. panta, kurš ir par norādēm par samazinātu slimības risku, virsrakstā un pirmajā punktā pievienoja vārdus „un norādes, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību”. Tādējādi uz norādēm attiecībā uz bērniem attiecas tāda pati kārtība kā uz norādēm par samazinātu slimības risku, kam minētajā regulā ir paredzēts pārejas laiks, jo šādas norādes nebija atļautas saskaņā ar noteikumiem, kas bija spēkā pirms minētās regulas pieņemšanas.Tā kā norādēm, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību, nav pārejas pasākumu, no regulas piemērošanas dienas (2007. gada 1. jūlijs) nebūs atļauts sniegt šādas norādes produktiem, kas ražoti pēc minētā datuma. Vienīgais spēkā esošais pārejas pasākums, ko piemēro norādēm, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību, ir izklāstīts 28. panta 1. punktā. Tas attiecas uz produktiem, kuri tiks laisti tirgū vai marķēti pirms 2007. gada 1. jūlija. Šis pārejas laiks attieksies uz produktiem, kuri fiziski atrodas plauktos vai ir jau marķēti, bet tas neattieksies uz produktiem, kuri būs ražoti un tiks izplatīti pēc minētā datuma. Krājumiem beidzoties, tirgus piegādes tiks pārtrauktas.Tāpēc tiek ierosināts paredzēt pārejas pasākumus norādēm, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību.Šāds pārejas laiks un atļaujas piešķiršana norādēm, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību, nodrošinās tās patērētāju grupas aizsardzību, kurai tās ir paredzētas, un dos uzņēmējiem pietiekoši daudz laika, lai nodrošinātu raitu pāreju uz regulas noteikumu ievērošanu.Priekšlikums neietekmē Eiropas Kopienas budžetu.2007/0128 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiemEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4],tā kā:1.  Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem paredz noteikumus attiecībā uz norāžu izmantošanu pārtikas produktu marķējumā, noformējumā un reklāmā.2.  Ir aizliegts sniegt veselīguma norādes, ja tās neatbilst Regulā (EK) Nr. 1924/2006 noteiktajām vispārējām un īpašajām prasībām un ja tās nav iekļautas Kopienas atļauto veselīguma norāžu sarakstos. Šie veselīguma norāžu saraksti vēl ir jāizstrādā saskaņā ar regulā izklāstītajām procedūrām. Tādējādi 2007. gada 1. jūlijā, dienā, no kuras piemēro regulu, minētie saraksti nebūs spēkā.3.  Tāpēc Regulā (EK) Nr. 1924/2006 ir paredzēti pārejas pasākumi veselīguma norādēm, kas neattiecas uz slimības riska mazināšanu un uz bērnu attīstību un veselību.4.  Attiecībā uz veselīguma norādēm, kas attiecas uz slimības riska mazināšanu, pārejas pasākumi nebija vajadzīgi. Direktīvā 2000/13/EK paredzēts aizliegums attiecībā uz norādēm, kas attiecas uz slimību profilaksi, terapiju un ārstēšanu, un Regulā (EK) Nr. 1924/2006 ir ieviesta jauna norāžu kategorija attiecībā uz slimības riska mazināšanu, tādēļ produktiem ar šādām norādēm nebūtu jāatrodas Kopienas tirgū.5.  Norāžu kategoriju attiecībā uz bērnu attīstību un veselību ieviesa ļoti vēlīnā Regulas (EK) Nr. 1924/2006 pieņemšanas procedūras posmā, neparedzot pārejas pasākumus. Tomēr Kopienas tirgū jau ir pieejami produkti, kuriem ir šādas norādes.6.  Lai nepieļautu tirgus piegāžu pārtraukšanu, ir lietderīgi uz norādēm, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību, attiecināt tos pašus pārejas pasākumus, kurus attiecina uz citām veselīguma norādēm.7.  Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1924/2006,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1924/2006 groza šādi.(1) Regulas 14. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:„1. Neatkarīgi no Direktīvas 2000/13/EK 2. panta 1) punkta b) apakšpunkta var izmantot šādas norādes, ja tās ir atļautas saskaņā ar šīs regulas 15., 16., 17. un 19. pantā minēto procedūru, tās iekļaujot šādu Kopienas atļauto norāžu sarakstā kopā ar visiem vajadzīgajiem šo norāžu izmantošanas nosacījumiem:(a) norādes par samazinātu slimības risku,(b) norādes, kas attiecas uz bērnu attīstību un veselību.”.(2) Regulas 28. panta 6. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu:„Uz veselīguma norādēm, kas nav minētas 13. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, kuras izmantotas saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, attiecina šādus nosacījumus:”.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2007. gada 1. jūlijā.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs [1] OV C [..], [..], [..]. lpp.[2] OV C [..], [..], [..]. lpp.[3] OV C [..], [..], [..]. lpp.[4] OV C [..], [..], [..]. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0737

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm  /* COM/2006/0737 galīgā redakcija - ACC 2006/0242 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.11.2006COM(2006)737 galīgā redakcija2006/0242 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi No 2007. gada 1. janvāra Eiropas Savienībā būs divas jaunas dalībvalstis, Rumānija un Bulgārija. Pievienošanās akta 6. panta 7. punkts nosaka, ka kvantitatīvie ierobežojumi, ko Kopiena piemēro attiecībā uz tekstilizstrādājumu un apģērbu importu, ir jākoriģē, ņemot vērā jauno dalībvalstu pievienošanos Kopienai. Tātad kvantitatīvie ierobežojumi, ko piemēro konkrētu tekstilizstrādājumu ievedumiem no trešām valstīm paplašinātajā Kopienā, ir attiecīgi jākoriģē, lai aptvertu importu jaunajās dalībvalstīs. Tāpēc jāgroza Padomes Regula (EEK) Nr. 3030/93. |120 | Vispārīgais konteksts Lai novērstu, ka Kopienas paplašināšanās rezultātā paplašinātā ES rodas tirdzniecības ierobežojumi, ir jāizlīdzina kvotu līmeņi. Izmantotā metodoloģija ņem vērā parasto importa līmeni jaunajās dalībvalstīs, tāpat kā ES rīkojās iepriekšējās paplašināšanās reizēs. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā OV L 79, 17.3.2004., 1. lpp., OV L 177, 8.7.2005., 19.lpp., OV L 7, 12.1.2006., 8. lpp. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Paplašināšanās procesa laikā nav nepieciešama oficiāla apspriešanās. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums nav vajadzīgs, jo Regula tieši izriet no lēmuma par paplašināšanos. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums ir grozījums Padomes Regulai (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm. Šim grozījumam jāstājas spēkā 2007. gada 1. janvārī. |310 | Juridiskais pamats EK dibināšanas līguma 133. pants. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citu pasākumu izmantošana nebūtu piemērota, jo nav pieejami citi pasākumi, kurus varētu piemērot, lai grozītu Regulu (EEK) Nr. 3030/93. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  2006/0242 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) No 2007. gada 1. janvāra Eiropas Savienībā būs divas jaunas dalībvalstis, Rumānija un Bulgārija. Pievienošanās akta 6. panta 7. punkts nosaka, ka kvantitatīvie ierobežojumi, ko Kopiena piemēro attiecībā uz tekstilizstrādājumu un apģērbu importu, ir jākoriģē, ņemot vērā jauno dalībvalstu pievienošanos Kopienai. Tātad kvantitatīvie ierobežojumi, ko piemēro konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm paplašinātajā Kopienā, ir jākoriģē, lai aptvertu importu divās jaunajās dalībvalstīs. Tādēļ nepieciešami grozījumi Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu ievedumiem trešām valstīm[1].(2) Lai novērstu, ka Kopienas paplašināšanās rezultātā rodas tirdzniecības ierobežojumi, labojot daudzumus jauno kvotu apjomu noteikšanaiir lietderīgi izmantot metodoloģiju, kuras pamatā ir importa apmēru līmenis divās jaunajās dalībvalstīs. Atbilstoša iepriekšējās tirdzniecības plūsmas novērtējuma formula ir pēdējo trīs gadu vidējais importa apjoms no trešām valstīm jaunajās dalībvalstīs. Kā nozīmīgākie izraudzīti 2003. līdz 2005. gads, jo tie atspoguļo jaunāko pieejamo informāciju par tekstilizstrādājumu un apģērbu ievedumiem divās jaunajās dalībvalstīs.(3) Attiecīgi ir jāgroza Regulas (EEK) Nr. 3030/93 V un VII pielikums, lai uzskaitītu kvotu apjomus, kas piemērojami no paplašināšanās dienas, proti, no 2007. gada 1. janvāra.(4) Visi Regulas (EEK) Nr. 3030/93 noteikumi jāpielāgo tā, lai tos piemērotu importam jaunajās dalībvalstīs. Tātad III pielikumā jāiekļauj jauno dalībvalstu sākumburti.(5) Tādēļ Regula (EEK) Nr. 3030/93 ir attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EEK) Nr. 3030/93 groza šādi:1. Minētās regulas 2. panta 9. punktu aizstāj ar šādu:"9. Tekstilizstrādājumus, uz kuriem Kopienā attiecas daudzuma ierobežojumi vai uzraudzība un kas nosūtīti pirms 2007. gada 1. janvāra un nonāk 2 jaunajās dalībvalstīs 2007. gada 1. janvārī vai vēlāk, var laist brīvā apgrozībā kādā no 2 jaunajām dalībvalstīm, kuras pievienojas Eiropas Savienībai 2007 gada 1. janvārī, proti, Bulgārijā un Rumānijā, uzrādot importa atļauju. Šādas importa atļaujas attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes piešķir automātiski, neierobežojot daudzumu, ja tiek uzrādīts pienācīgs pierādījums tam, ka izstrādājumi nosūtīti pirms 2007. gada 1. janvāra, konosaments vai kravaszīme.Par šādām atļaujām paziņo Komisijai."2. Regulas 5. panta otro daļu aizstāj ar šādu:"Tekstilizstrādājumus, ko pirms 2007. gada 1. janvāra apstrādei nosūta dalībvalsts, kura pievienojas Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī, uz galamērķi ārpus Kopienas un ko atpakaļieved tajā pašā dalībvalstī minētajā dienā vai vēlāk, laiž brīvā apgrozībā, neattiecinot uz tiem prasības par daudzuma ierobežojumiem vai importa atļaujām, ja tiek uzrādīti pienācīgi pierādījumi, piemēram importa izvešanas deklarācija. Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes sniedz Komisijai informāciju par šo importu."3. Regulas III pielikuma 28. panta 6. punkta otro ievilkumu aizstāj ar šādu:-  "divi burti, kas šādi apzīmē paredzēto galamērķa dalībvalsti vai šādu dalībvalstu grupu:-  AT = Austrija-  BG= Bulgārija-  BL = Benilukss-  CY = Kipra-  CZ = Čehijas Republika-  DE = Vācijas Federatīvā Republika-  DK = Dānija-  EE = Igaunija-  GR Grieķija-  ES = Spānija-  FI = Somija-  FR = Francija-  GB = Apvienotā Karaliste-  HU = Ungārija-  IE = Īrija-  IT = Itālija-  LT = Lietuva-  LV= Latvija-  MT = Malta-  PL= Polija-  PT = Portugāle-  RO= Rumānija-  SE = Zviedrija-  SI= Slovēnija-  SK Slovākija"4. Regulas V pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma A daļas tekstu.5. Tabulu regulas VII pielikumā aizstāj ar šīs regulas pielikuma B daļā sniegto tabulu.2. pantsŠī regula stājas spēkā 2007. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdāPriekšsēdētājsPIELIKUMSA DAĻARegulas V pielikumu aizstāj ar šādu tekstu:„V PIELIKUMSKOPIENAS NOTEIKTIE DAUDZUMA IEROBEŽOJUMI2007. gadam(Pilnīgs preču apraksts ir norādīts I pielikumā) | Kopienas noteiktie daudzuma limiti |Trešā valsts | Kategorija | Vienība | 2007 |BALTKRIEVIJA | I A GRUPA |1 | Tonnas | 1 586 |2 | Tonnas | 6 643 |3 | Tonnas | 242 |IB GRUPA |4 | 1 000 gabali | 1 839 |5 | 1 000 gabali | 1 105 |6 | 1 000 gabali | 1 705 |7 | 1 000 gabali | 1 377 |8 | 1 000 gabali | 1 160 |IIA GRUPA |9 | Tonnas | 363 |20 | Tonnas | 329 |22 | Tonnas | 524 |23 | Tonnas | 255 |39 | Tonnas | 241 |IIB GRUPA |12 | 1 000 pāri | 5 959 |13 | 1 000 gabali | 2 651 |15 | 1 000 gabali | 1 726 |16 | 1 000 gabali | 186 |21 | 1 000 gabali | 930 |24 | 1 000 gabali | 844 |26/27 | 1 000 gabali | 1 117 |29 | 1 000 gabali | 468 |73 | 1 000 gabali | 329 |83 | Tonnas | 184 |IIIA GRUPA |33 | Tonnas | 387 |36 | Tonnas | 1 312 |37 | Tonnas | 463 |50 | Tonnas | 207 |IIIB GRUPA |67 | Tonnas | 359 |74 | 1 000 gabali | 377 |90 | Tonnas | 208 |IV grupa |115 | Tonnas | 268 |117 | Tonnas | 2 312 |118 | Tonnas | 471 |ĶĪNA | IA GRUPA |2 (iekļaujot 2a) | Tonnas | 70 636 |IB GRUPA |4[2] | 1 000 gabali | 595 624 |5 | 1 000 gabali | 220 054 |6 | 1 000 gabali | 388 528 |7 | 1 000 gabali | 90 829 |IIA GRUPA |20 | Tonnas | 18 518 |39 | Tonnas | 14 862 |IIB GRUPA |26 | 1 000 gabali | 29 736 |31 | 1 000 gabali | 250 209 |IV grupa |115 | Tonnas | 5 347 |V pielikuma A papildinājumsKategorija | Trešā valsts | Piezīmes |4 | Ķīna | Lai eksportu izlīdzinātu ar saskaņotajiem daudzumiem, konversijas likmi, kurā pieciem apģērba gabaliem (izņemot zīdaiņu apģērbus) ar maksimālo sērijveida izmēru 130 cm atbilst 3 apģērba gabali ar sērijveida izmēru, kas pārsniedz 130 cm, var piemērot augstākais līdz 5% no saskaņotajiem daudzumiem. Šo izstrādājumu eksporta atļaujas 9. ailē jābūt norādei „Konversijas likme jāpiemēro apģērbiem, kuru sērijveida izmērs nav lielāks par 130 cm. |“B DAĻARegulas VII pielikuma tabulu aizstāj ar šādu tekstu:„TABULAKOPIENAS NOTEIKTIE DAUDZUMA IEROBEŽOJUMIPRECĒM, KAS ATPAKAĻIEVESTAS PĒC TEKSTILIZSTRĀDĀJUMU IZVEŠANAS PĀRSTRĀDEI(PilnĪGS preču apraksts ir norādīts I pielikumā) | Kopienas noteiktie daudzuma ierobežojumi |Trešā valsts | Kategorija | Vienība | 2007 |BALTKRIEVIJA | IB GRUPA |4 | 1 000 gabali | 5 796 |5 | 1 000 gabali | 8 079 |6 | 1 000 gabali | 10 775 |7 | 1 000 gabali | 8 088 |8 | 1 000 gabali | 2 754 |IIB GRUPA |12 | 1 000 pāri | 5 445 |13 | 1 000 gabali | 853 |15 | 1 000 gabali | 4 723 |16 | 1 000 gabali | 962 |21 | 1 000 gabali | 3 142 |24 | 1 000 gabali | 809 |26/27 | 1 000 gabali | 3 938 |29 | 1 000 gabali | 1 596 |73 | 1 000 gabali | 6 119 |83 | Tonnas | 813 |IIIB GRUPA |74 | 1 000 gabali | 1 067 |ĶĪNA | IB GRUPA |4 | 1 000 gabali | 450 |5 | 1 000 gabali | 977 |6 | 1 000 gabali | 3 589 |7 | 1 000 gabali | 970 |IIB GRUPA |26 | 1 000 gabali | 1 707 |31 | 1 000 gabali | 13 681 |“[1] OV L 275, 8.11.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 35/2006 (OV L 7, 12.1.2006., 8. lpp.)[2] Sk. A papildinājumu


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi {SEC(2006) 274} {SEC(2006) 314} {SEC(2006) 315}

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0091

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 1.3.2006COM(2006) 91 galīgā redakcija2006/0033 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi(iesniegusi Komisija) {SEC(2006) 274}{SEC(2006) 314}{SEC(2006) 315}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS1.1. Vispārējais kontekstsPieaugošā tirgus atvērtība un starptautiskā konkurence dod jaunas iespējas ekonomikas dinamikai, konkurencei un kvalitatīvu darbavietu radīšanai. Tomēr darba zaudēšana mazāk konkurētspējīgās nozarēs tirdzniecības atvēršanas un globalizācijas ietekmē ir neizbēgama – šie tirgus atvēršanas pielāgošanās izdevumi ir jāatzīst un jārisina, izmantojot atbilstošu politiku un finansiālos instrumentus.Pastāv ievērojama asimetrija starp atvērtības vispārējiem ieguvumiem, kuri ir izkliedēti un kuriem vajadzīgs zināms laiks lai materializētos, un tās nevēlamajām izpausmēm, kuras ir ātrāk saredzamas un koncentrējas uz atsevišķām personām un nozarēm. Vairāki pētījumi un starptautiskas institūcijas nesen uzsvēra, ka šī asimetrija, ja to attiecīgi neatzīst un nerisina, var novest pie globalizācijas aizspriedumainas uztveres un rezultātā graut sabiedrības atbalstu tirdzniecības liberalizācijai un tirgus atvēršanai.Savienībā ir vienots uzskats par to, ka jāpievēršas pasaules tirdzniecības modeļu lielo strukturālo pārmaiņu nevēlamajām izpausmēm, īpaši attiecībā uz tiem pilsoņiem, kuru nodarbinātību un iztiku ievērojami apdraud konkurences palielināšanās un tirgu atvēršana.Būtiski ir godīgums un solidaritāte – Savienības sabiedrības raksturīgās vērtības ar skaidru Eiropas dimensiju, jo Kopienas kompetencē ir ārējās tirdzniecības politika un līdz ar to lēmumi, kas noved pie tirdzniecības palielināšanas un tirdzniecības liberalizācijas. Tādēļ ir loģiski, ka Savienība uzņemas segt izmaksas par politiku, ko tā īsteno, un, galvenais, par tirdzniecības politiku, kura, būdama visumā labvēlīga Eiropas ekonomikai un nodarbinātībai, dažreiz ir štatu samazināšanas cēlonis. Tāpat būtiska ir efektivitāte, jo rīcība, kas mērķēta uz ātru atgriešanos darba tirgū, var atvieglināt un paātrināt pāreju, piemēram, ierobežojot bezdarba periodus un cilvēku kapitāla nepilnīgu izmantošanu.1.2. Priekšlikuma pamatojumsKomisijas ziņojums par „Eiropas vērtībām globalizētā pasaulē”[1] nesen uzsvēra ieguvumus no tirgu atvēršanas un valstu konkurences palielināšanās, bet arī izcēla vajadzību „ palīdzēt cilvēkiem ar pareizu politiku, atbalstot cilvēkus, kuru darba vietas pazūd, palīdzot viņiem ātri atrast jaunu darbu ”.Šajā sakarā Komisijas priekšsēdētājs Barrozu ieteica izveidot Globalizācijas pielāgošanās fondu[2], turpmāk – EGF. Tam jānodrošina Eiropas atbilde uz to, kā palīdzēt tiem, kam jāpielāgojas globalizācijas sekām – daudzo no atvērtības ieguvušo solidaritātes zīme tiem nedaudzajiem, kuri pēkšņi saņēmuši smagu triecienu, zaudējot darbu.Eiropadomes sanāksmē 2005. gada 15.–16. decembrī valstu vai valdību vadītāji vienojās izveidot Globalizācijas pielāgošanās fondu, kurš „ izveidots tā, lai papildus atbalstītu darbiniekus, kuri pasaules tirdzniecības modeļu lielo strukturālo pārmaiņu rezultātā atlaisti štatu samazināšanas dēļ, lai palīdzētu viņiem pārkvalifikācijā un darba meklējumos . Fonda darba uzsākšana būs pakļauta stingriem kritērijiem attiecībā uz ekonomiskā novietojuma mērogu un tā ietekmi uz vietējo, reģiona vai valsts ekonomiku ”.Priekšstats, ka par tirdzniecību jāmaksā ar darba vietām, līdz ar priekšstatu, ka ar tirdzniecību saistītā izstumšana izmaksā īpaši dārgi, rada pārliecinošu vajadzību pēc mērķtiecīgas palīdzības, lai pielāgotos. Lai gan dalībvalstis ir galvenās atbildīgās par tirdzniecības pielāgošanas negatīvo seku novēršanu, ES vajag īpašu Eiropas dimensijas (pēc mēroga un ietekmes) instrumentu, ar ko palīdzēt tirdzniecības pielāgošanas sakarā atlaistajiem darbiniekiem.1.3. Priekšlikuma mērķiEGF mērķis ir parādīt Savienības solidaritāti ar tirdzniecības liberalizācijas rezultātā atlaistajiem darbiniekiem. EGF atbalstīs cilvēkus, t. i., darbiniekus, un tā iejaukšanās būs teritoriāli fokusēta. Palīdzība koncentrēsies uz darbiniekiem, kuri atlaisti tajās nozarēs, kuras visnegatīvāk ietekmējusi ekonomikas izvietojuma maiņa līdz ar pasaules tirdzniecības modeļu izmaiņām. Tā kā ekonomikas sabrukums var notikt visās dalībvalstīs, mazās vai lielās, tad EGF iejaukšanās ir pieejama darbiniekiem visās valstīs.Īpaši EGF iejauksies gadījumos, kur lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modelī noved pie nopietnas ekonomikas sagrāves, piemēram, ekonomikas pārvietošanos uz trešajām valstīm vai masīvas importa palielināšanās, vai ES tirgus daļas pakāpeniskas samazināšanās attiecīgajā nozarē. EGF atbalsts mērķēts uz attiecīgo personu reintegrāciju nodarbinātībā, izmantojot esošās un jaunas nodarbinātības iespējas, vienlaikus ierobežojot attiecīgo darbinieku, reģionu un vietējās pielāgošanās izmaksas.Vairāki empīriski pētījumi rāda, ka pielāgošanās izmaksas var būt augstākas darbiniekiem, kurus atlaiž no darba tirdzniecības ietekmē, nekā citiem darbu zaudējušajiem. Darbinieki, kas zaudējuši darbu nozarēs, kur ir augsta starptautiskā konkurence, piedzīvo ilgstošākus bezdarba periodus un lielākus zaudējumus algas ziņā, kad atkal atrod darbu, nekā darbinieki citās nozarēs. Tas galvenokārt ir tādēļ, ka tirdzniecības ietekmē darbu zaudējušie parasti ir vecāki un viņiem biežāk ir jaunajām nodarbinātības prasībām nepilnīgi atbilstoša kvalifikācija un prasmes.Tā kā tirdzniecības ietekmē darbu zaudējušajiem, lai pielāgotos, jāsaskaras ar ievērojamākām problēmām nekā citiem darbiniekiem, tad mērķtiecīgie atbalsta pasākumi un darbā atkal iekārtošanas pakalpojumi ir atbilstoši un efektīvi, ja tirdzniecība neproporcionāli ietekmē atsevišķus reģionus, izraisot liela mēroga atlaišanu vietējos darba tirgos, un reģionā ir pieejams maz alternatīvu darba vietu.Atlaišana tirdzniecības ietekmē rada lielākas pielāgošanās izmaksas tajās nozarēs, kuras ir ļoti atkarīgas no lejupslīdošajām nozarēm un profesijām. Mērķtiecīgs atbalsts ir īpaši atbilstošs, kad veselas nozares ir ietekmējusi tirdzniecības un investīciju liberalizācija, un problēma ir īpaši sāpīga, ja šīs lejupslīdošās nozares izvietotas reģionos, kur jau tāpat ir zema ekonomiskā aktivitāte. Tādēļ konkrētā uzņēmumā vai nozarē paziņoto darba zaudējumu teritoriālā ietekme būs nozīmīgs elements lēmumam par EGF iejaukšanos.EGF iejaukšanās kritērijiem jābūt stingriem, pārredzamiem un izmērāmiem, lai pieteikumus varētu objektīvi izvēlēties. EGF atbalsts ir vienādi un pēc tiem pašiem noteikumiem pieejams visu veidu uzņēmumu darbiniekiem, jo pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos ietekmē daudzvalstu un valsts mēroga uzņēmumus, kā arī mazos un vidējos uzņēmumus (MVU).Ņemot vērā jaunā instrumenta darbību izraisošo faktoru mainīgo un neparedzamo dabu, regulā jāpieļauj iespēja kritērijus koriģēt, tiklīdz būs pieejama EGF izmantošanas pieredze, īpaši attiecībā uz intervences kritērijiem. Īpaši, regulas pārskatīšanai ir jādod iespēja vajadzības gadījumā pielāgot EGF intervences kritērijus, lai nodrošinātu, ka ir pienācīgi ievērotas visu dalībvalstu iezīmes un īpatnības, ieskaitot to darba tirgus relatīvos apmērus.EGF dos finansiālu ieguldījumu darbībā, kas ir daļa no saskaņotās personalizēto pakalpojumu paketes, kur paredzēts reintegrēt darba tirgū attiecīgos atlaistos darbiniekus. Mērķis ir finansēt personisku pakalpojumu atbalsta dienestus, kas izveidoti, lai atbilstu atlaišanas skarto darbinieku vajadzībām. Tā apvienos aktīvus pasākumus, kā darba meklēšanas atbalsts, ar īstermiņa darba pabalstiem – pieredze rāda, ka īstermiņa papildu pabalsti pie darba algas, kas paredzēti, lai nodrošinātu, ka darbs atmaksājas, visefektīgāk uzlabo dalību nodarbinātībā, ja tos apvieno ar aktīvu darba tirgus politiku.Tādējādi EGF mērķis ir veicināt elastdrošības apstākļu izveidošanu ES – līdzsvaru starp elastīgumu un nodarbinātības drošību, kas tiecas uzlabot cilvēku izredzes atrast darbu un izmantot jaunās prasmes, vienlaikus veicinot elastību, kas vajadzīga jauno globalizācijas problēmu risināšanai.EGF atbalsts būs papildinājums dalībvalstu centieniem valsts, reģionālā un vietējā līmenī. EGF neatbalstīs globalizācijas negatīvi ietekmētos uzņēmumus un tā finansiālais atbalsts neaizvietos uzņēmuma pienākumus, kas izriet no valsts likumiem vai kolektīvā līguma.EGF iejauksies vienīgi pēc dalībvalsts lūguma. Vienlaicīga vairāku daudzvalstu meitasuzņēmumu slēgšana visā Savienībā var novest pie tā, ka iesniegumus par EGF atbalstu iesniedz vairākas iesaistītās dalībvalstis. Komisija katru iesniegumu analizēs individuāli, lai noteiktu, vai kritēriji un noteikumi EGF mobilizēšanai ir izpildīti.Kad paredzētā atlaišana ir izziņota atbilstīgi Direktīvas 75/129/EEK[3] 1. un 3. pantam, attiecīgajiem darbiniekiem palīdzība jāsaņem cik drīz iespējams. Lai gan katra EGF iejaukšanās jāapstiprina ar īpašu Eiropas Padomes un Parlamenta lēmumu, kas darbojas kā Kopienas budžeta lēmējinstitūcija, pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts var sākt rīkoties pati, negaidot lēmumu par finansēšanu vai finanšu ieguldījuma faktisko apmaksu. Tādējādi iepriekšējas paziņošanas periodu (kas bieži ir noteikts ES un valstu tiesību aktos), pirms atlaišanas tiešām notiek, ir pilnībā jāizmanto, lai sāktu sniegt personalizētus pakalpojumus attiecīgajiem darbiniekiem.1.4. Saskanība ar citām Savienības politikas jomām un mērķiemGalvenā Eiropas Savienības atbilde globalizācijas un tirdzniecības pielāgošanās uzdevumiem un problēmām ir pārmaiņu pozitīva vadība. Lisabonas stratēģija nosaka modernizācijas un to reformu ietvarus, kuras rada izaugsmi un darbavietas. Savienības finansiālie instrumenti – jo īpaši Struktūrfondi – arvien vairāk pievēršas šo mērķu sasniegšanai; sociālo partneru iesaistīšanās autonomā divpusējā sociālā dialogā stiprina partnerību.Struktūrfondi atbalsta stratēģisku pieeju un septiņgadīgā programmu ciklā stiprina cilvēku un fizisko kapitālu vidējā vai ilgtermiņā. Īpaši Eiropas Sociālais fonds (ESF) par prioritāti uzskata paredzēšanu, piemērošanos, un pārmaiņu pozitīvu vadību, palielinot darbinieku un uzņēmumu piemērošanās spējas, stiprinot iespējas dabūt darbu un dalību darba tirgū, nostiprinot neizdevīgā stāvoklī esošo personu sociālo iesaistīšanos un cīnoties pret diskrimināciju un veicinot reformu partnerības. Jaunā Mūžizglītības programma (2007–2013) tieši ar Leonardo da Vinci apakšprogrammu ļaus attīstīt novatoriskas apmācības metodes, kas atbilst īpašajām prasībām pēc prasmēm.Jaunais fonds papildina esošo politiku un finansiālos instrumentus, ieskaitot Kopienas politiku, kas vērsta uz pārstrukturēšanas paredzēšanu un norisi. Tomēr pretstatā iepriekšējam, EGF apvieno teritoriālu dimensiju ar īpašu mērķtiecīgu palīdzību, kas vērsta tikai uz personīgu atbalstu starptautiskās tirdzniecības modeļu izmaiņu negatīvi skarto darbinieku reintegrācijai nodarbinātībā.Kopienas politikas, īpaši kohēzijas politikas darbības pārklāšanos novērsīs ar dažādiem noteikumiem, kuri skaidri nosaka instrumenta darbības lauku, izslēdzot dubultu finansējumu, un skaidri pieprasot saskaņot dažādo Kopienas finansējuma avotu palīdzību.Beidzot, EGF mērķis ir palīdzēt atlaistajiem darbiniekiem vispār, Komisijai un pieteikumu iesniedzējām dalībvalstīm jānodrošina, lai EGF ieguldījums atbilstu dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas principiem, kā paredzēts Līgumā.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmIzmantojot EGF, dalībvalstīm sniegs finansiālu atbalstu. Šī regula atspoguļo dalībvalstu uzskatus, kas izteikti 2005. gada 15.–16. decembra Eiropadomes sanāksmes secinājumos, kur vienojās dibināt Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu.Globalizācija plašākā ekonomikas pārkārtošanās un nodarbinātības skatījumā ir starp Komisiju un sociālajiem partneriem notiekošā dialoga temats. Sociālo partneru apspriešanās otrā fāze par uzņēmumu pārkārtošanos un Eiropas uzņēmumu padome atbilstīgi Līguma 138. panta 3. punktam sāka darbu 2005. gada 31. martā[4]. Lai nodrošinātu sociālo partneru pilnīgu iesaistīšanos, Komisija ietvers šo priekšlikumu nākamajās sociālā dialoga komitejas sanāksmēs un nozaru konferencēs.2.2. Ekspertu atzinumi un to izmantošanaPlaši tiek izmantota Komisijas iekšējā analīze, izstrādājot pētījumus un ziņojumus tirdzniecības, nodarbinātības un kohēzijas politikas kontekstā.2.3. Ietekmes novērtēšanaIetekmes novērtēšana tika veikta.Analīze ļāva secināt, ka vislabākā izvēle ir izvēle dibināt īpašu ES līmeņa fondu, kas domāts tirdzniecības dēļ atlaisto darbinieku atbalstam gadījumos, kad atlaišana noved pie ievērojamas negatīvas ietekmes konkrētajā reģionā. EGF palīdzība iesaistīsies tikai papildus dalībvalstu darbībai atbilstošā teritoriālajā līmenī. EGF palīdzībai jābūt personisku pakalpojumu atbalsta dienestu veidā, kas izveidoti, lai atbilstu atlaišanas skarto darbinieku vajadzībām.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI3.1. Ierosinātās darbības kopsavilkumsPriekšlikuma mērķis ir izveidot EGF, dot iespēju Kopienai sniegt mērķtiecīgu atbalstu pasaules tirdzniecības modeļu lielo izmaiņu rezultātā atlaisto darbinieku reintegrācijai nodarbinātībā.3.2. Juridiskais pamatsŠās regulas juridisko pamatu veido 159. panta trešais punkts. Ja pierādās, ka ārpus struktūrfondiem ir vajadzīga īpaša darbība, neietekmējot pasākumus, par kuriem ir izlemts citas Kopienas politikas ietvaros, tad 159. panta 3. punkts atļauj Padomei rīkoties atbilstīgi procedūrai, kas minēta 251. pantā, pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju.Īpašu darbību ārpus struktūrfondiem uzskata par vajadzīgu, lai nodrošinātu mērķtiecīgu atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti pasaules tirdzniecības modeļu lielo strukturālo pārmaiņu rezultātā, kur atlaišanai ir ievērojama negatīva ietekme uz reģionālo vai vietējo ekonomiku. Palīdzot tirdzniecības izmaiņu dēļ atlaistajiem darbiniekiem, fonds sekmē ekonomikas un sociālās kohēzijas nostiprināšanos Savienībā.3.3. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principiKopiena var spert soļus, lai virzītu solidaritātes mērķus atbilstīgi subsidiaritātes principam, kā noteikts Līguma 5. pantā. Fonda mērķus dalībvalstis nevar sasniegt atsevišķi, ņemot vērā, ka EGF ir solidaritātes izpausme visu dalībvalstu starpā.EGF finansiālo ieguldījumu mobilizēšana prasa abu budžeta iestāžu nodaļu vienošanos, tā izsakot Kopienas un kopumā dalībvalstu solidaritāti. Šādi priekšlikums sekmē ES solidaritātes padarīšanu taustāmāku skartajiem darbiniekiem un vispār ES pilsoņiem.Atbilstīgi proporcionalitātes principam šīs regulas noteikumu prasības nav augstākas kā vajadzīgs mērķu sasniegšanai. Dalībvalstīm uzliktie pienākumi atspoguļo vajadzību palīdzēt skartajiem darbiniekiem ātri reintegrēties darba tirgū. Kopienas un valstu iestāžu administratīvā nasta ir ierobežota, cik vajadzīgs, lai Komisija varētu pildīt savus pienākumus attiecībā uz Kopienas budžeta izpildi. Vērtēšana notiks pēc Komisijas iniciatīvas un būs tās pienākums. Tā kā finansiālo ieguldījumu sniedz dalībvalsts iestādēm, tad dalībvalstij būs jāsniedz pārskats par attaisnotu finanšu ieguldījuma izlietojumu. Īpašu uzmanību pievērsīs tam, lai nodrošinātu, ka izmantojamās procedūras ļauj pieņemt lēmumus cik ātri iespējams.3.4. Juridisko instrumentu izvēlePriekšlikumam jābūt regulas formā. Citi līdzekļi nebūs piemēroti, jo mērķi var sasniegt vienīgi ar tieši piemērojamu juridisku instrumentu.4. IETEKME UZ BUDžETUMaksimālais izdevumu apjoms no fonda būs līdz EUR 500 miljoniem gadā tagadējās cenās. Atbilstīgi 2005. gada Eiropadomes secinājumiem un iestāžu nolīgumam par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu, ko apstiprina Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, fondam neveidos nekādus īpašus finansiālus noteikumus daudzgadīgajā finansiālajā sistēmā; pamatojoties uz minētājām pamatnostādnēm, Komisija piedāvā šādi noteikt „neiztērētās naudas līmeni” attiecībā pret EGF finansējumu katru gadu (gads n ):1. pirmkārt, pieejamais atlikums līdz vispārējiem griestiem saistību asignējumiem par pagājušo gadu, t. i., starpība starp kopīgajiem saistību asignējumiem daudzgadīgajā finansiālajā sistēmā un kopīgi saistību asignējumi, kas paredzēti budžetā gadā n – 1;2. otrkārt, ja iepriekšējais daudzums nav pietiekams, atceļ saistību asignējumus par iepriekšējiem 2 gadiem.Asignējumus mobilizē caur grozīto budžetu un, ja vajadzīgs, ar atsauci uz noteikto apjomu, kā iepriekš noteikts. Lai racionalizētu lēmuma pieņemšanas procesu, Komisija budžeta gada laikā iesniegs priekšlikumus pienācīgās „porcijās”.5. PAPILDU INFORMāCIJA5.1. Klauzula par pārskatīšanuŠis priekšlikums ietver iespēju to pārskatīt, kad Komisija būs iesniegusi pirmo gada pārskatu, lai labāk atbilstu regulas 1. pantā noteiktajiem mērķiem un apjomam.2006/0033 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidiEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši 159. panta trešo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[7],saskaņā ar 251. pantā noteikto procedūru[8],tā kā:(1) Lai gan globalizācijai ir vispārēja pozitīva ietekme uz Kopienas izaugsmi un nodarbinātību, ir lietderīgi izveidot Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (turpmāk saukts „EGF”), ar kuru Kopiena varēs izrādīt savu solidaritāti darbiniekiem, kurus ietekmējusi atlaišana, kas ir pasaules tirdzniecības modeļa izmaiņu rezultāts.(2) EGF ir jāsniedz īpašs vienreizējs finansiāls pabalsts, kas atvieglotu reintegrāciju nodarbinātībā darbiniekiem reģionos vai nozarēs, kuri cieš no ievērojamiem ekonomikas traucējumiem.(3) Rīcība atbilstīgi šai regulai ir jānosaka stingri atbilstīgi iejaukšanās kritērijiem, kas attiecas uz ekonomikas izvietojuma mērogu un ietekmi un konkrēto nozari vai ģeogrāfisko rajonu, lai nodrošinātu, ka EGF finansiālie pabalsti tiek koncentrēti uz Kopienas vissmagāk skartajām daļām.(4) EGF darbībai jābūt saskaņotai un salīdzināmai ar pārējo Kopienas politiku un jāatbilst tās acquis .(5) Par darbību, ko finansē saskaņā ar šo regulu, nevar saņemt finansiālu palīdzību, izmantojot citus Kopienas finanšu instrumentus.(6) Kopienas atbalsts jāsniedz tikai pēc skartās dalībvalsts pieprasījuma. Komisijai jānodrošina vienlīdzīga attieksme pret dalībvalstu iesniegtajiem pieprasījumiem.(7) Lai atvieglotu regulas īstenošanu, līdzekļiem ir jābūt pieejamiem no dienas, kad dalībvalsts sāk sniegt individualizētus pakalpojumus skartajiem darbiniekiem, pēc paziņojuma par paredzēto atlaišanu, atbilstoši Direktīvai 75/129/EEK[9]. Ir jānosaka termiņa ierobežojumi EGF finansējuma izmantošanai, kas atspoguļo vajadzību pēc koncentrētas atbildes, kas īpaši vērsta uz reintegrāciju nodarbinātībā.(8) Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu kopbudžetam[10], dalībvalstij jāsaglabā arī atbildība par palīdzības īstenošanu un par to darbību pārvaldību un kontroli, kuras atbalsta ar Kopienas finansējumu. Dalībvalstij jāsniedz pārskats par saņemtā finansiālā pabalsta izlietojumu.(9) Tā kā dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt paredzētās darbības mērķus un paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ tos var vieglāk sasniegt Kopienas mērogā, tad Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmets un darbības joma1. Ar šo regulu izveido Eiropas globalizācijas pielāgošanās fondu, turpmāk „EGF”, kas ļaus Kopienai sniegt atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti lielo strukturālo izmaiņu pasaules tirdzniecības metodēs rezultātā, kur šīs izmaiņas ievērojami negatīvi ietekmē reģionālo vai vietējo ekonomiku.2. Šī regula nosaka EGF darbības noteikumus, lai atvieglotu reintegrāciju nodarbinātībā tiem darbiniekiem, kuri atlaisti ar tirdzniecību saistīto izmaiņu rezultātā.2. pantsIntervences kritērijiEGF finansiālās iemaksas veiks gadījumos, kad lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modelī noved pie nopietnas ekonomikas sagrāves, piemēram, masīvas importa palielināšanās, ES tirgus daļas pakāpeniskas samazināšanās attiecīgajā nozarē, ekonomikas pārvietošanās uz trešām valstīm, kas izraisa:a) vismaz 1 000 štata vietu samazināšanu uzņēmumā, ieskaitot darbiniekus, ko atlaiž piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos reģionā, kur bezdarbs, mērot NUTS III līmenī, ir augstāks nekā vidējais ES vai valstī,vaib) vismaz 1 000 štata vietu samazināšanu 6 mēnešu laikā vienā vai vairākos uzņēmumos nozarē NACE 2. līmenī, kas ir vismaz 1 % no reģionālā bezdarba, mērot NUTS II līmenī.3. pantsPiemērotas darbībasAtbilstīgi šai regulai EGF dos finansiālu ieguldījumu darbībā, kas ir daļa no saskaņotās individualizēto pakalpojumu paketes attiecīgo atlaisto darbinieku reintegrēšanai darba tirgū, ieskaitot:a) aktīvi darba tirgus pasākumi, piemēram, atbalsts darba meklēšanā, profesionālā orientācija, individuāli pielāgota apmācība un pārkvalifikācija, ieskaitot IKT prasmes, pārcelšanas atbalsts un atbalsts uzņēmējdarbībai vai pašnodarbinātībai;b) īpaši ierobežota termiņa darbā saņemami ienākumu papildinājumi, piemēram, darba meklētāja pabalsti, pārcelšanās pabalsti, ienākumu atbalsta pabalsti cilvēkiem, kas piedalās apmācībā; pagaidu papildinājumi pie algas darbiniekiem, kas ir vismaz 50 gadus veci, un kuri piekrīt atgriezties darba tirgū par zemāku algu.4. pantsFinansiālā ieguldījuma veidsKomisija piešķir finansiālu pabalstu viena maksājuma veidā, kurš īstenojams dalītās vadības sistēmā starp dalībvalstīm un Komisiju, atbilstoši Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 53. panta 1. punkta b) daļai un 5. un 6. punktam.5. pantsPieteikumi1. Dalībvalstij jāiesniedz Komisijā pieteikums pabalsta saņemšanai no EGF 10 nedēļu laikā no dienas, kad ir parādījušies 2. pantā minētie nosacījumi EGF mobilizēšanai.2. Pieteikumā jāietver šāda informācija:a) pamatota analīze par saistību starp atlaišanu un lielām struktūras izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos; atlaisto skaita pierādījums; paskaidrojums par atlaišanas neparedzamo raksturu;b) to uzņēmumu identifikācija, kuri atlaiž darbiniekus (valsts vai starptautiski); darbinieku mērķa kategorijas;c) sagaidāmā atlaišanas ietekme uz nodarbinātību vietēji, reģionā vai valstī;d) konkrētā rīcība, kas jāfinansē, un paredzamo izmaksu sadalījums, ieskaitot tos papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām;e) diena, kad dalībvalsts sākusi vai plāno sākt sniegt individualizētus pakalpojumus skartajiem darbiniekiem;f) procedūras, kādas ievēro, apspriežoties ar sociālajiem partneriem;g) iestāde, kas atbild par vadību un finansiālo kontroli atbilstīgi 18. pantam.3. Ņemot vērā dalībvalsts īstenotos pasākumus un uzņēmumus, kas iesaistīti atbilstīgi valsts likumiem vai kolektīvajiem līgumiem, un pievēršot īpašu uzmanību darbībām, ko finansē Eiropas Sociālais fonds, turpmāk – „ESF”, informācijai, kas minēta 2. pantā, jāietver kopsavilkums par valsts iestādes un attiecīgo uzņēmumu veiktajiem un plānotajiem pasākumiem, ieskaitot to izmaksu novērtējumu.4. Dalībvalsts sniedz tādu statistikas un citu informāciju visatbilstošākajā ģeogrāfiskajā līmenī, kādu Komisija pieprasa, lai novērtētu intervences kritēriju izpildi.5. Pamatojoties uz 2. pantā minēto informāciju, Komisija sadarbībā ar dalībvalsti novērtēs, vai ir izpildīti šīs regulas noteikumi par finansiālā ieguldījuma sniegšanu.6. Komisija nodrošina vienādu attieksmi pret visiem dalībvalstu pieteikumiem.6. pantsPapildināmība, atbilstība un koordinācija1. EGF palīdzība neaizvieto darbību, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts likumiem vai kolektīvajiem līgumiem.2. EGF palīdzība papildina dalībvalsts darbību valsts, reģionālā vai vietējā līmenī.3. Darbībai, par ko var saņemt EGF pabalstu, jāatbilst Līgumam un aktiem, kas pieņemti pēc tā noteikumiem.4. Atbilstoši saviem pienākumiem Komisija un dalībvalstis nodrošina Kopienas fondu palīdzības koordināciju.5. Dalībvalsts nodrošina, ka konkrētā darbība, kas saņem EGF palīdzību, nesaņem palīdzību no citiem Kopienas finanšu instrumentiem.7. pantsSieviešu un vīriešu līdztiesība un nediskriminēšanaVērtējot EGF palīdzību, Komisija un dalībvalstis veicina vīriešu un sieviešu līdztiesību un nodrošina nediskriminējošu attieksmi pēc dzimuma, rases, tautības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas.8. pantsTehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas1. Pēc Komisijas iniciatīvas EGF var izmantot uzraudzības, informācijas, administratīvā un tehniskā atbalsta, revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumiem, kas nepieciešami regulas īstenošanai, bet ne vairāk kā 0,35 % no tajā gadā pieejamajiem finanšu resursiem.2. Šādus uzdevumus veic saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, kā arī ar tās īstenošanas noteikumiem, kas attiecas uz šo budžeta izpildes veidu.9. pantsInformācija un publicitāteDalībvalstis sniedz informāciju un publicē finansētos pasākumus. Informācija jāadresē atlaistajiem darbiniekiem un plašai sabiedrībai. Tai jāizceļ Kopienas loma un jānodrošina, ka ir redzams EGF ieguldījums.10. pantsFinansiālā ieguldījuma noteikšana1. Komisija, pamatojoties uz atbilstīgi 5. panta 5. punktam veikto novērtēšanu, īpaši ņemot vērā atlaisto skaitu, piedāvātos pasākumus un novērtētās izmaksas, cik ātri iespējams nosaka apjomu finansiālajām iemaksām, ja tādas vajadzīgas, kas sniedzamas pieejamo resursu robežās.Apjoms nedrīkst pārsniegt 50 % no kopējām novērtētām izmaksām, kas minētas 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā.2. Ja, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 5. panta 5. punktam, Komisija ir secinājusi, ka, atbilstīgi šai regulai, ir izpildīti nosacījumi finansiālajam ieguldījumam, tā uzsāk 12. pantā izklāstīto procedūru cik ātri iespējams.3. Ja, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 5. panta 5. punktam, Komisija ir secinājusi, ka, atbilstīgi šai regulai, nav izpildīti nosacījumi finansiālajam ieguldījumam, tā cik ātri iespējams paziņo attiecīgajai dalībvalstij.11. pantsTiesības uz attaisnoto izdevumu segšanuTiesības segt izdevumus no EGF ir no dienas, kad dalībvalsts sāk sniegt individualizētos pakalpojumus paziņojuma par kolektīvo atlaišanu skartajiem darbiniekiem.12. pantsBudžeta procedūra1. Ja Komisija ir secinājusi, ka finansiālās iemaksas jāveic no EGF, tā iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai priekšlikumu apstiprināt asignējumus, kas atbilst apjomam, kas noteikts atbilstīgi 10. pantam.Priekšlikumā atbilstīgi 1. pantam jāiekļauj:a) novērtējums, kas veikts atbilstīgi 5. panta 5. punktam, līdz ar informācijas kopsavilkumu, uz kura pamatojas novērtējums.b) pierādījumus, ka izpildītas 2. pantā noteiktās prasības;c) priekšlikumā minētās summas pamatojums.2. Komisija budžeta lēmējinstitūcijai priekšlikumus iesniedz porcijām.Katru gadu 1. jūlijā vismaz vienai ceturtdaļai no EGF maksimālā gada apjoma ir jāpaliek pieejamai līdz gada beigām parādījušos vajadzību segšanai.3. Kad budžeta lēmējinstitūcija asignējumus piešķīrusi, Komisija pieņem lēmumu par finansiālo iemaksu.13. pantsMaksājumi un finansiālā ieguldījuma izmantošana1. Pēc lēmuma pieņemšanas atbilstīgi 12. panta 3. punktam Komisija vienā maksājumā izmaksā dalībvalstij finansiālo iemaksu.2. Dalībvalsts izmanto finansiālo iemaksu, kā arī visus nopelnītos procentus 18 mēnešu laikā no dienas, kad izdevumi ir attaisnoti atbilstīgi 11. pantam.14. pantsEuro izmantošanaPieteikumos, lēmumos par finansiālo iemaksu un atskaitēs atbilstīgi šai regulai, kā arī citos saistītos dokumentos visi apjomi jāizsaka euro.15. pantsNobeiguma ziņojums un noteikumi1. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 13. panta 2. punktā minētā termiņa beigām dalībvalstij jāiesniedz Komisijai pārskats par finansiālo iemaksu izmantojumu, ieskaitot informāciju par pasākumu veidu un galvenajiem rezultātiem, kā arī deklarāciju, kur attaisnoti izdevumi, un norādīti, ja bijuši, papildu pasākumi tiem, ko finansē ESF.2. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad Komisija saņēmusi visu 1. punktā pieprasīto informāciju, tā izbeidz finansiālās iemaksas no EGF.16. pantsGada pārskats1. Pirmo reizi 2008. gadā un katru gadu līdz 1. jūlijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu par darbībām, kas iepriekšējā gadā veiktas saskaņā ar šo regulu. Šajā pārskatā konkrēti ietver informāciju, kas saistīta ar iesniegtajiem pieteikumiem, pieņemtajiem lēmumiem, finansētajiem pasākumiem un piešķirtās finansiālās palīdzības izbeigšanu.2. Pārskatu informācijas nolūkos nosūtīs sociālajiem partneriem.17. pantsNovērtēšana1. Komisija pēc savas iniciatīvas un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veic:a) iegūto rezultātu efektivitātes un noturības vidēja termiņa novērtējumu,b) paveiktā novērtēšanu.2. Novērtējuma rezultātus informācijas nolūkos nosūtīs budžeta lēmējinstitūcijai un sociālajiem partneriem.18. pantsVadība un finanšu kontrole1. Neietekmējot Komisijas atbildību par Eiropas Kopienu kopbudžeta izpildi, dalībvalstis pirmās uzņemas atbildību par fonda atbalstīto darbību vadību un darbību finansiālo kontroli. Šajā nolūkā veicamie pasākumi ietver:1.  apstiprinājumu, ka vadības un kontroles pasākumi ir izveidoti un tiek īstenoti tā, lai nodrošinātu, ka Kopienas fondus izmanto efektīvi un pareizi, saskaņā ar racionālas finanšu vadības principiem;2.  apstiprinājumu, ka finansētās darbības pienācīgi īstenotas;3.  nodrošinājumu, ka izdevumi pamatojas uz pārbaudāmiem apliecinošajiem dokumentiem, tie ir pareizi un patiesi;4.  trūkumu novēršanu, atrašanu un labošanu un nepienācīgi izmaksāto summu atgūšanu, ja vajadzīgs, kopā ar procentiem par novēlotiem maksājumiem. Par tiem jāziņo Komisijai un jāinformē Komisiju par progresu administratīvajos un juridiskajos jautājumos.2. Dalībvalstīm jāveic vajadzīgās finansiālās korekcijas, ja novēroti trūkumi. Korekcijas izpaužas kā visu Kopienas iemaksu vai to daļas atcelšana. Dalībvalstij jāatgūst visas summas, kas zaudētas atklāto trūkumu rezultātā, jāatmaksā tās Komisijai un, ja attiecīgā dalībvalsts summu laikus neatmaksā, tad automātiski piemēro procentus.Ja nelikumīgi samaksātās summas no saņēmēja nav atgūstamas, dalībvalsts atbild par zaudēto summu atmaksu Eiropas Savienības kopbudžetam.3. Komisija atbild par Eiropas Kopienu kopbudžeta izpildi, tā spers vajadzīgos soļus, kas apliecina, ka finansētās darbības ir īstenotas, vadoties pēc veselīgas un efektīvas finanšu vadības principiem, atbilstīgi Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. Tai īpaši jānodrošina, lai dalībvalstīm būtu gludi darbojošās vadības un kontroles sistēmas.Ar šādu nolūku, neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai dalībvalsts veiktās pārbaudes atbilstīgi valsts likumiem, Komisijas ierēdņi vai darbinieki var veikt pārbaudes uz vietas, ieskaitot paraugu ņemšanu, par fonda finansētajiem pasākumiem, brīdinot par to vismaz vienu darba dienu iepriekš. Komisija paziņo attiecīgajai dalībvalstij, lai tā varētu dabūt visu vajadzīgo palīdzību. Attiecīgās dalībvalsts ierēdņi vai darbinieki var piedalīties šajās pārbaudēs.4. Dalībvalsts nodrošina, ka visi izdevumus apliecinošie dokumenti glabājas Komisijai un Revīzijas palātai pieejami trīs gadus pēc EGF finansiālo iemaksu izbeigšanas.19. pantsFinansiālo iemaksu atmaksāšana1. Gadījumos, kad kopējā pasākuma izmaksu summa ir mazāka par provizorisko summu, kas paziņota saskaņā ar 12. pantu, Komisija var pieprasīt, lai saņēmējvalsts atmaksā attiecīgo saņemto finansiālo iemaksu summu.2. Ja saņēmējvalsts nav izpildījusi saistības, kas noteiktas lēmumā par finansiālo pabalstu, Komisija var spert vajadzīgos soļus, lai pieprasītu, lai saņēmējvalsts atmaksā visu saņemto finansiālo iemaksu summu vai daļu no tās.3. Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar 1. vai 2. punktu Komisija veic piemērotu lietas pārbaudi un īpaši paredz noteiktu termiņu, kurā saņēmējvalsts var iesniegt piezīmes.4. Ja pēc vajadzīgo apliecinājumu saņemšanas Komisija secina, ka dalībvalsts neizpilda savas saistības atbilstīgi 18. panta 1. punktam, ja nav panākta vienošanās un dalībvalsts nav Komisijas dotajā laikā veikusi korekcijas, un ņemot vērā dalībvalsts paskaidrojumus, Komisija trīs mēnešu laikā pēc minētā termiņa beigām izlemj veikt vajadzīgās finansiālās korekcijas, atceļot visus vai daļu no fonda pabalstiem šim pasākumam. Jebkura summa, kas zaudēta atklāto trūkumu rezultātā, ir jāatgūst, un ja attiecīgā dalībvalsts summu laikus neatmaksā, tad automātiski piemēro procentus.20. pantsKlauzula par pārskatīšanuPamatojoties uz 16. punktā minēto pirmo ikgadējo pārskatu, Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, var pārskatīt šo regulu, lai nodrošinātu, ka EGF ievēro solidaritātes mērķus un tās noteikumi pienācīgi ievēro visu dalībvalstu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās iezīmes.Eiropas Parlaments un Padome jebkurā gadījumā pārskata šo Regulu līdz 2013. gada 31. decembrim.21. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes REGULAI par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izveidi.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Konkrētā politika vai politikas jomas un ar tām saistītais/-ie pasākums/-i:Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un ar to saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas), ieskaitot pozīcijasDivas budžeta pozīcijas ar virsrakstu 1A[11]Dalībvalstīm: 04.0601Administratīvā vienošanās: 04.06013.2. Pasākuma un finansiālās ietekmes ilgumsNeierobežots, ar iespēju izmantot līdz EUR 500 miljonus gadā tagadējās cenās, ko katrā gadījumā atsevišķi piešķir budžeta lēmējinstitūcija, lai sniegtu papildu atbalstu lielo struktūras izmaiņu pasaules tirdzniecības modeļos rezultātā atlaistajiem darbiniekiem pēc Komisijas priekšlikuma par budžeta labojumu.Līdz 0,35 % no jebkura finansiālā pabalsta, kas izmaksāts no EGF, var izmantot tehniskajai palīdzībai atbilstīgi 8. pantam.3.3. Budžeta informācija (ja vajadzīgs, pievienot papildu rindas):Budžeta pozīcija | Izdevuma veids | Jaunas | EBTA ieguldījums | Pieteikumu iesniedzēju valstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcijas numurs |Nav oblig. | Nedif. | Jā | Nē | Nē | Nr. 3 |Nav oblig. | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 3 |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību asignējumu (SA) un maksājumu asignējumu (MA) kopsavilkumsMiljonos EUR (līdz trim cipariem aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi |Saistību asignējumi (SA) | 8.1 | a | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |Maksājumu asignējumi (MA) | b | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi |Tehniskā un administratīvā palīdzība (NDA) | 8.2.4 | c | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |KOPĒJĀ PAMATSUMMA |Saistību asignējumi | a+c | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |Maksājumu asignējumi | b+c | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |Administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[12] |Cilvēkresursu un ar tiem saistītās izmaksas | 8.2.5 | d | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un ar tiem saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā | 8.2.6 | e |Kopējās orientējošās atbalsta izmaksasSA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |MA KOPĀ, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu līdzfinansējums vai līdzfinansējums no kādām citām struktūrām (lūdzam norādīt, kurām), nākamajā tabulā jānorāda līdzfinansējuma apmērs (ja paredzams līdzfinansējums no vairākām struktūrām, var pievienot papildu rindas):Miljonos EUR (līdz trim cipariem aiz komata)Līdzfinansētāja struktūra | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |…………………… | f |SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumamX Priekšlikums atbilst esošai finanšu plānošanaiX Priekšlikums saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu.X Saistībā ar šo priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi (t. i., par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiālā ietekme – ieņēmumi tiek ietekmēti šādi:NB: Visa informācija un piezīmes par metodi, saskaņā ar ko veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumā.Miljoni EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)Pirms darbības[Gads n-1] | Stāvoklis pēc pasākuma |Cilvēkresursu kopskaits | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |5. RAKSTUROJUMS UN MēRķIZiņas par priekšlikuma saturu jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata sadaļā obligāti jābūt šādai papildu informācijai:5.1. Īstermiņā un ilgtermiņā sasniedzamie mērķiSk. Paskaidrojuma rakstu5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, kā arī iespējamā sinerģijaSk. Paskaidrojuma rakstu5.3. Mērķi, gaidāmie rezultāti un attiecīgie priekšlikuma rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības satvara kontekstā5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Še turpmāk norāda darbības īstenošanai izraudzītās metodes.Vadība un lēmumu par finanšu pabalstiem pieņemšana kopēja ar dalībvalstīm6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANAUzraudzība un vērtēšana ir ierobežota, lai atspoguļotu instrumenta raksturu un neuzspiestu nevajadzīgas nastas valstu pārvaldēm. Tomēr dažos gadījumos ir paredzētas uzraudzības vizītes apmēram finansiālo iemaksu veikšanas termiņa vidū.7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMIIesaka kontroles un revīzijas pasākumus dalībvalstij veikt, pamatojoties uz riska analīzi. Dalībvalsts iesniedz Komisijai ziņojumu par katras finansiālās iemaksas finanšu izpildi kopā ar pārskatu, kurā ir pamatoti izdevumi un norādīti citi izmantotie avoti attiecīgo darbību finansējumam. Priekšlikumā paredz iespēju, ka revīziju veic Kopienas iestādes atbilstīgi Finanšu regulai.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību asignējumi miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 |B*, C*/AST | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 | 2 2 |Darbinieki, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējie darbinieki, kurus finansē atbilstīgi XX 01 04./05. pantam |KOPĀ | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 | 8 |Cilvēkresursi jāpieprasa ar APS lēmumu vai jāizmanto iekšējā pārcelšana.8.2.2. No rīcības izrietošo uzdevumu aprakstsPieteikumu novērtēšana, lēmumu par finansiālajām iemaksām sagatavošana, uzraudzība un palīdzības izbeigšana.8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štatā)Programmas vadībai pašlaik piešķirtas piecas štata vietas.8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā ( XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi )Miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) 04.0601 | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |- intra muros |- extra muros |Tehniska un administratīva palīdzība kopā | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums | atgādinājums |8.2.5. Finansiālās cilvēkresursu un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veidi | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |Darbinieki, kurus finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norāda budžeta pozīciju) |Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 | 0,864 |Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā jānorāda atsauce uz 8.2.1 punktu8 štata vietas EUR 108.000 gadāAprēķins – Personāls, ko finansē pēc XX 01 02 pantaVajadzības gadījumā jānorāda atsauce uz 8.2.1 punktu8.2.6. Citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummāMiljoni EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – komandējumi |XX 01 02 11 02 – sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – komitejas |XX 01 02 11 04 – pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 – informācijas sistēmas |2 Pārējie vadības izdevumi kopā (XX 01 02 11) |3 Citi administratīva rakstura izdevumi (konkretizēt, norādot arī budžeta pozīciju) |Pamatsummā NEIETVERTĀS administratīvās izmaksas (NDA), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus |Aprēķins – Citas administratīvās izmaksas, kas nav iekļautas pamatsummā[1] Komisijas paziņojums par Eiropas vērtībām globalizētā pasaulē - KOM(2005) 525, 20.10.2005.[2] Vēstule ES Padomes priekšsēdētājam un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam 2005. gada 20. oktobrī[3] OV L 48, 22.2.1975., 29. lpp.[4] Komisijas paziņojums par pārkārtošanos un nodarbinātību - KOM(2005) 120, 31.3.2005.[5] xxx[6] OV C , , . lpp.[7] OV C , , . lpp.[8] OV C , , . lpp.[9] OV L 48, 22.2.1975, 29. lpp.[10] OV L 248, 16.9.2002, 1. lpp.[11] Maksimālā izdevumu summa no fonda var būt līdz EUR 500 miljoniem gadā esošās cenās. Atbilstīgi 2005. gada Eiropadomes secinājumiem un saskaņā ar Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu, ko noslēdz Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, gadskārtējā finanšu sistēmā fondam nebūs īpašu finansiālu noteikumu. Pamatojoties uz minētajām pamatnostādnēm, Komisija liek priekšā šādi noteikt „pārāk zemu izdevumu līmeni”, attiecībā uz EGF finansējumu katrā konkrētā gadā (gads n ):pirmkārt, neizmantoto asignējumu starpība iepriekšējā gadā, t. i., starpība starp kopējiem saistību asignējumiem daudzgadīgā finanšu sistēmā un kopējiem saistību asignējumiem, kas ierakstīti budžetā n-1 gadā.otrkārt, ja iepriekšējā summa nav pietiekama, atceltie saistību asignējumi par pēdējiem 2 gadiem.Asignējumus mobilizēs, izmantojot grozīto budžetu un, ja vajadzēs, ar atsauci uz minēto summu, kā iepriekš noteikts. Lai racionalizētu lēmuma pieņemšanas procesu, Komisija priekšlikumus iesniedz „porcijās” budžeta gada laikā.[12] Izdevumi, kas ir ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. pantu vai xx 01 05. pantu.