title: Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadam

text:
|

52010PC0711

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 1.12.2010COM(2010) 711 galīgā redakcija2010/0346 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadamPASKAIDROJUMA RAKSTS1.  PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS2.  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠā priekšlikuma konkrētais mērķis ir ļaut Padomei izpildīt savu regulatīvo pienākumu noteikt orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas 2011. zvejas gadam. Šā priekšlikuma vispārīgais mērķis ir šādi panākt, lai attiecīgajā zvejas gadā darbotos cenu atbalsta un intervences mehānismi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000.-  Vispārīgais kontekstsAr Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 ir izveidota zivsaimniecības [zvejas] un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, kas attiecas uz kopējās zivsaimniecības politikas tirgus un tirdzniecības aspektiem un tādējādi palīdz īstenot arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. panta mērķus. Īpaši cenu atbalsta un intervences mehānismi ir svarīga tirgus kopīgās organizācijas daļa. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, jāpieņem pasākumi par cenu noteikšanu. Tas attiecas uz orientējošām cenām noteiktam skaitam ES nozīmes zvejas produktu, gan arī Kopienas ražotāju cenām konkrētiem tunzivs produktiem. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk, izmantojot Komisijas regulas, varētu noteikt dažādus tehniskus parametrus, kas nepieciešami intervences mehānismu darbībai. Kopienas ražotāju cena attiecas uz tādu kompensācijas pabalstu par apstrādes uzņēmumiem piegādātām tunzivīm, kuru var piešķirt, ja cenas pasaules tirgū nokrīt zem noteikta līmeņa.Atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 104/2000 orientējošajām cenām jābūt saskaņotām gan ar tirgus cenu attīstību triju iepriekšējo zvejas gadu laikā, gan arī ar ražošanas un pieprasījuma tendencēm. Tādēļ priekšlikumā ir ierosināts par -1 % līdz -3 % mainīt vairuma “balto” zivju cenas; par +1 % līdz +2 % mainīt pelaģisko sugu, piemēram, Atlantijas makreles, austrumu makreles un nesadalītas garspuru tunzivs, cenas, kā arī par -0,5 % līdz -2 % mainīt siļķes, sardīnes, anšovu un ķidātas garspuru tunzivs cenas; un par +1,5 % un +3 % mainīt ziemeļu garneles cenas. Saldēto produktu jomā priekšlikumā tiek ierosināts heka (nesadalīts un filejas), zobenzivs un Argentīnas īsspuru kalmāru ( Illex ) cenu mainīt par +1 % līdz +2 % un zobaiņu, kalmāru ( Loligo ) un garneļu (citas Penaeidae dzimtas sugas garneles) cenu mainīt par -1 % līdz -3 %. Visbeidzot, priekšlikumā paredzēts Kopienas ražotāju cenu tunzivs produktiem mainīt par -2 %.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes Regula (EK) Nr. 1212/2009, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemAr Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 izveidotās tirgus kopīgās organizācijas darbība un no tās izrietošo regulatīvo pienākumu izpilde palīdz īstenot arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. panta mērķus.3.  APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS4.  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsZivsaimniecības produktu pārvaldības komiteja un Zvejniecības un akvakultūras padomdevēja komiteja.Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāAbu komiteju izteiktie viedokļi ir devuši vērtīgu ieguldījumu Komisijas tirgus analīzē.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaZinātnes nozares un specializācijas jomasZvejas produktu tirgi.Izmantotās metodesAtklāta apspriešanās.Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusEksperti, kas pārstāv dalībvalstis Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejā. Eksperti, kas pārstāv visas ES ieinteresēto personu galvenās grupas Zvejniecības un akvakultūras padomdevējā komitejā.Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkumsNav norādīts, ka pastāv potenciāli bīstami riski ar neatgriezeniskām sekām.Ieteikumus parasti ņem vērā, sagatavojot priekšlikumu par orientējošo cenu un Kopienas ražotāju cenu noteikšanu.Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiZivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas un Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas sanāksmju protokoli.-  Ietekmes novērtējumsŅemot vērā priekšlikuma specifiku, proti, ikgadējo attiecīgo cenu noteikšanu atbilstīgi pašreizējās tirgus kopīgās organizācijas noteikumiem, ietekmes novērtējums nav vajadzīgs.Tomēr priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējos zvejas gados veiktās intervences regulāru uzraudzību un katra attiecīgā zvejas produkta tirgus situācijas rūpīgu analīzi.5.  PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI6.  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPriekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadam.-  Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Lai izveidotu vienotu tirgu zvejas produktiem, ir jānosaka orientējošās cenas. Tirgus kopīgā organizācija paredz īpašus intervences mehānismus, bet neliek nevienam attiecīgajam tirgus dalībniekam (ražotāju organizācijām) izmantot intervenci.Tirgus kopīgā organizācija ir ievērojami mazinājusi gan motivāciju veikt intervenci, produktus izņemot no tirgus, un ar to saistīto izšķērdību, gan arī intervencei tērētos naudas līdzekļus.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Pēc Komisijas priekšlikuma orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome. Regula ir vajadzīga, lai nodrošinātu tiešu un saskaņotu piemērojamību visā ES.7.  IETEKME UZ BUDžETUTā kā šis ir cenu noteikšanas pasākums, iespaids uz izdevumiem ir netiešs un lielā mērā atkarīgs no tirgus situācijas attīstības un no izkrauto zvejas produktu daudzuma.E-43542010/0346 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:8.  Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņem pasākumus par cenu noteikšanu.9.  1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju[1] paredz, ka katram zvejas gadam nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū.10.  Padomes pienākums ir noteikt orientējošās cenas produktiem un produktu grupām, kas uzskaitītas Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā, un Kopienas ražotāju cenas produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā.11.  Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2011. zvejas gadam atkarībā no sugas ir jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina.12.  Ir lietderīgi noteikt Kopienas ražotāju cenu vienam no Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītajiem produktiem un aprēķināt Kopienas ražotāju cenas pārējiem produktiem, izmantojot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas 2006. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 802/2006, ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus[2].13.  Kopienas ražotāju cena 2011. zvejas gadam jāpielāgo, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā un 26. panta 1. punktā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsZvejas gadam no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim orientējošās cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas I pielikumā.2. pantsZvejas gadam no 2011. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Kopienas ražotāju cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas II pielikumā.3. pantsŠī regula stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSPielikums | Suga Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā uzskaitītie produkti | Tirdzniecības specifikācija | Orientējošā cena (EUR/t) |I | 1. Siļķe (Clupea harengus) | Nesadalīta zivs | 274 |2. Sardīne (Sardina pilchardus) | Nesadalīta zivs | 571 |3. Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) | Nesadalīta zivs vai Ķidāta zivs ar galvu | 1090 |4. Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.) | Nesadalīta zivs vai Ķidāta zivs ar galvu | 704 |5. Sarkanasari (Sebastes spp.) | Nesadalīta zivs | 1212 |6. Menca (Gadus morhua) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1589 |7. Saida (Pollachius virens) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 799 |8. Pikšas (Melanogrammus aeglefinus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 956 |9. Merlangs (Merlangius merlangus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 885 |10. Jūras līdakas (Molva spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1153 |11. Atlantijas makrele (Scomber scombrus) | Nesadalīta zivs | 320 |12. Austrumu makrele (Scomber japonicus) | Nesadalīta zivs | 285 |13. Anšovi (Engraulis spp.) | Nesadalīta zivs | 1274 |14. Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.1.2011. līdz 30.4.2011. | 1020 |Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.5.2011. līdz 31.12.2011. | 1418 |15. Heks (Merluccius merluccius) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 3318 |16. Megrimi (Lepidorhombus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2330 |17. Limanda (Limanda limanda) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 803 |18. Plekste (Platichthys flesus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 486 |19. Garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) | Nesadalīta zivs | 2308 |Ķidāta zivs ar galvu | 2437 |20. Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma) | Nesadalītas | 1781 |21. Jūrasvelni (Lophius spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2923 |Bez galvas | 6015 |22. Brūnā garnele (Crangon crangon) | Vārītas ūdenī | 2423 |23. Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | Vārītas ūdenī | 6668 |Svaigas vai atvēsinātas | 1614 |24. Ēdamais krabis (Cancer pagurus) | Nesadalīts | 1676 |25. Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | Nesadalīts | 5119 |Astes | 3979 |26. Jūrasmēles (Solea spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 6843 |II | 1. Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) | Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1916 |2. Heki (Merluccius spp.) | Saldēti, nesadalīti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1232 |Saldēta fileja, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1498 |3. Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.) | Saldētas, partijās vai oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1447 |4. Zobenzivs (Xiphias gladius) | Saldēta, nesadalīta, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 4058 |5. Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1915 |6. Astoņkāji (Octopus spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 2161 |7. Kalmāri (Loligo spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1167 |8. Kalmārs (Ommastrephes sagittatus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 961 |9. Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 873 |10. Penaeidae dzimtas garneles – garnele Parapenaeus longirostris | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 4072 |– citas Penaeidae dzimtas sugas | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 7813 |II PIELIKUMSSuga Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītie produkti | Svars | Komerciālie rādītāji | Kopienas ražotāju cena (EUR/t) |Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | 1200 |Bez žaunām un ķidāta |Cita |katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas | Nesadalīta |Bez žaunām un ķidāta |Cita |TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS[likumdevējai iestādei iesniegtiem priekšlikumiem un iniciatīvām pievienojams dokuments(Finanšu regulas 28. pants un Īstenošanas kārtības 22. pants)]1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība1.4. Mērķi1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.6. Ilgums un finansiālā ietekme1.7. Paredzētie pārvaldības veidi2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem  TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATSPRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTSPriekšlikuma/iniciatīvas nosaukumsPriekšlikums Padomes Regulai, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2011. zvejas gadamAttiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3]Politikas joma Nr. 11: jūrlietas un zivsaimniecībaPriekšlikuma/iniciatīvas būtība( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[4]( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībāMērķiKomisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvuResursu ziņā efektīva EiropaKonkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbībasKonkrētais mērķis Nr. 1Palīdzēt sasniegt Līgumā (39. pantā) noteiktos mērķus, palielinot zvejas darbību ilgtspējību, nodrošinot minimālos ienākumus ražotājiem, tirgus stabilizāciju, preču pieejamību un saprātīgas cenas patērētājiem un kompensējot papildu izmaksas, kas radušās, tirgojot zvejas produktus no attālākajiem reģioniem.Attiecīgās ABM/ABB darbība(-as).ABB darbība 11 02: zivsaimniecības nozares tirgiParedzamie rezultāti un ietekmeNorādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.Pārnesto darbību pārsvars pār izņemšanu no tirgusOrientējošo cenu svārstības saglabājas ierobežotas (starp +3% un -3%).Rezultātu un ietekmes rādītājiNorādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.Pārnesto darbību līmenis un zvejas produktu izņemšana no tirgusIzmaiņas orientējošajās zvejas produktu cenāsPriekšlikuma/iniciatīvas pamatojumsĪstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasIntervences pasākumi attiecībā uz zvejas produktiem tiek veikti atbilstīgi kopīgai zivsaimniecības politikai (KZP) un LESD 40. pantam. To mērķis ir radīt stabilitāti ES tirgū, novēršot iespējamo krīzes risku. Tāpēc atbilstošai cenu un piegādes politikai ir ļoti liela nozīme. Jāņem vērā ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu intereses un nepieciešamība stiprināt nozares konkurētspēju globalizācijas apstākļos. Tirgus stabilitāti un atbalstu ražotāju ienākumiem lielā mērā var nodrošināt, izmantojot dažādus tirgus intervences mehānismus, piemēram, izņemšanu no tirgus, pārnesumus un kompensācijas pabalstu. Ir jāņem vērā arī patērētāju intereses.ES iesaistīšanās pievienotā vērtībaSubsidiaritātes princips uz šo priekšlikumu neattiecas, jo intervence ir ES ekskluzīvā kompetencē. ES intervences sniegtā pievienotā vērtība ir tieši saistīta ar zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopīgas organizācijas pastāvēšanu.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņasIkgadējā orientējošo cenu un Kopienas ražotāju cenu noteikšana palīdz izveidot vienotu tirgu zvejas produktu jomā.Tirgus kopīgā organizācija ir ievērojami samazinājusi gan intervences gan motivāciju veikt intervenci, produktus izņemot no tirgus, un ar to saistīto izšķērdību, gan arī intervencei patērētos naudas līdzekļus.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiemCenu atbalsta un intervences mehānismi ir svarīga tirgus kopīgās organizācijas daļa. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk varētu noteikt dažādus parametrus, kas vajadzīgi intervences mehānismu izmantošanai attiecīgajā zvejas gadā. Līdzīgi Kopienas ražotāju cenas izmanto kā pamatu, lai par tunzivīm piešķirtu kompensācijas pabalstu, kas ir atkarīgs no cenu attīstības pasaules tirgos.Ilgums un finansiālā ietekme( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva-  ( Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 01.01.2011. līdz 31.12.2011.-  ( Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva-  Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,-  pēc kura turpinās normāla darbībaParedzētie pārvaldības veidi[5]( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot:-  ( izpildaģentūrām-  ( Kopienu izveidotām struktūrām[6]-  ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus-  ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē( Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”.PiezīmesNo 2006. gada 16. oktobra pasākumus, kas tiek finansēti 11.02.01. budžeta pozīcijā, īsteno centralizēti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu. Dati par pārvaldību, kurus dalībvalstis dara zināmus Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 248/2009, ir vienīgi Komisijas pārziņā.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMIUzraudzības un ziņošanas noteikumiNorādīt periodiskumu un nosacījumus.Paredzēto pasākumu uzraudzību nodrošina, vācot un analizējot dalībvalstu paziņotos datus, izmantojot FIDES sistēmu, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 248/2009.Pārvaldības un kontroles sistēmaApzinātie riski[…][…]Paredzētās kontroles metodesPriekšlikums izstrādāts, pamatojoties uz regulāru iepriekšējo zvejas gadu intervenču uzraudzību un rūpīgu analīzi par attiecīgo produktu tirgus situāciju.Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumiNorādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.Krāpšanas apkarošanas pasākumi atbilst Regulai (EK) Nr. 104/2000 un jo īpaši Regulai (EEK) Nr. 595/91 par pārkāpumiem un nepareizi izmaksātu summu atgūšanu.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKMEAttiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas-  Esošās budžeta izdevumu pozīcijasSarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijāmDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Numurs [Izdevumu kategorija………………………………..] | Dif./nedif. ([7]) | no EBTA valstīm[8] | no kandidātvalstīm[9] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē |2 | 11 02 01 01 Intervence zvejas produktiem | Dif./nedif. | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ |-  No jauna veidojamās budžeta pozīcijasSarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijāmDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Numurs [Izdevumu kategorija…………………………………..] | Dif./Nedif. | no EBTA valstīm | no kandidātvalstīm | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē |[…] | [XX.GG.GG.GG] […] | […] | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ |Paredzamā ietekme uz izdevumiemParedzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkumsMiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | Numurs | 2 |Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)-  Paredzamās cilvēkresursu vajadzības-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.-  ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) |( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) |XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | 2 AST |XX 01 01 02 (Delegācijas) |XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) |10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) |( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[17] |XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) |Citas budžeta pozīcijas (precizēt) |KOPĀ | 2 AST |XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.Veicamo uzdevumu aprakstsIerēdņi un pagaidu darbinieki | Izdevumu, izpildes un retrospektīvo pārbaužu finanšu pārvaldība. |Ārštata darbinieki |Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu-  ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmāAprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.[…]-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[20]Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.[…]Trešo personu iemaksas-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu.-  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu.Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | Kopā |N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | …iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) |………….pants | | | | | | | | | |Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).[…]Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.[…][1] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.[2] OV L 144, 31.5.2006., 15. lpp.[3] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.[4] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai b) apakšpunktā.[5] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[6] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.[7] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.[8] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.[9] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.[10] N gads ir priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas sākuma gads.[11] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[12] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[13] Rezultāti ir attiecīgie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņas braucienu skaits, uzbūvēto ceļu garums km utt.).[14] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.[15] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[16] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[17] CA — līgumdarbinieki; INT — pagaidu darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās; LA — vietējie darbinieki; SNE — valstu norīkotie eksperti.[18] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).[19] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).[20] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[21] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas iemaksas 25 % apmērā.


				|

		52013PC0409

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā /* COM/2013/0409 final - 2013/0187 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Eiropas Aviācijas drošības
aģentūras (turpmāk — EASA)[1] regulējuma izstrāde,
kas it sevišķi ir noteikts Regulā (EK) Nr. 216/2008, ir
savstarpēji saistīts ar Eiropas vienotās gaisa telpas
iniciatīvas izstrādi. Eiropas vienotās gaisa telpas
(turpmāk — SES) iniciatīvas mērķis
ir uzlabot Eiropas gaisa telpas organizēšanas un pārvaldības
vispārējo efektivitāti, ieviešot reformas nozarē, kas
sniedz aeronavigācijas pakalpojumus (turpmāk — ANS).
Tās izstrādes laikā ir sagatavoti divi vispusīgi
tiesību aktu kopumi, proti, SES I un SES II, ko
veido četras regulas, t. i., Regula (EK) Nr. 549/2004,
Regula (EK) Nr. 550/2004, Regula (EK) Nr. 551/2004 un Regula (EK)
Nr. 552/2004[2],
kā arī kas ietver vispusīgu projektu, kurš paredz
modernizēt aeronavigācijas pakalpojumu aprīkojumu un
sistēmas saskaņā ar jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes
pārvaldības sistēmu (turpmāk — SESAR)[3].
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1108/2009
2009. gadā tika paplašināta EASA kompetenču joma,
lai ietvertu gaisa satiksmes pārvaldību un aeronavigācijas
pakalpojumus (turpmāk — ATM/ANS). Lai gan tas
nozīmēja arī dažādu ATM/ANS tehnisko noteikumu
elementu ietveršanu EASA darbības jomā, attiecīgās
izmaiņas četrās SES regulās netika ieviestas
vienlaikus. Tā vietā Eiropas Parlaments un Padome
izvēlējās attiecīgās un esošās kompetenču
jomas četrās iepriekš minētajās SES regulās
atstāt neskartas, lai nodrošinātu, ka nav nekādu nepilnību,
pārejot no vecā tiesiskā regulējuma uz jauno, un arī
lai atbalstītu domu par to, ka jaunais uz EASA balstītais
regulējums būtu jāpamato uz esošajiem SES principiem.
Likumdevēji šo pārklāšanos
regulās risināja, iekļaujot jaunu 65.a pantu Regulā
(EK) Nr. 216/2008. Šajā pantā ir noteikts, ka Komisijai ir
jāierosina grozījumi četrās SES regulās,
lai ņemtu vērā Regulas (EK) Nr. 216/2008 prasības.
Turklāt pastāv
vispārīgāka nesakritība starp pieeju, ko izmanto visās
pārējās aviācijas nozarēs (lidojumderīgums,
apkalpes licencēšana, ekspluatācija utt.) EASA
regulējumā un gaisa satiksmes pārvaldībā.
Būtībā šī pieeja paredz, ka visi tehniskie noteikumi ir
koncentrēti EASA darbības jomā, lai sasniegtu Regulas
(EK) Nr. 216/2008 2. panta mērķus, savukārt ekonomisko
regulējumu nodrošina Komisija. Taču ATM/ANS jomā
(t. i., SES) situācija ir nevienmērīgāka,
proti, tehniskie noteikumi izriet no dažādiem avotiem[4]. Tāpēc būtu
lietderīgi nodrošināt saskaņotu pieeju šai svarīgajai
regulatīvajai jomai, lai visas apspriešanas tiktu īstenotas
vienlīdz rūpīgi, lai visi noteikumi atbilstu vienai
struktūrai un lai tiem būtu vienādi mērķi, kas
atvieglo situāciju tām personām, kuras ir atbildīgas par
noteikumu piemērošanu, un, visbeidzot, lai nodrošinātu, ka no SESAR
iniciatīvas izrietošais gaidāmais tehnoloģiju inovāciju
vilnis varētu tikt īstenots saskaņoti gan gaisa, gan zemes
aprīkojumā un procedūrās.
Šīs regulējošās
iniciatīvas mērķis ir izpildīt 65.a panta
prasības, svītrojot SES un EASA regulu
pārklājošās daļas, kā arī vienkāršojot un
paskaidrojot robežu starp EASA un SES tiesiskajiem
regulējumiem. Tādējādi grozījums arī atbalsta
politisko mērķi nodrošināt Komisijas, EASA un Eurocontrol
organizācijas uzdevumu skaidrību tā, lai Komisija
koncentrētu uzmanību uz ekonomisko un tehnisko regulējumu, EASA
varētu funkcionēt kā Komisijas aģents tehnisko noteikumu
izstrādē un pārraudzībā, savukārt Eurocontrol
varētu koncentrēt uzmanību uz darbības uzdevumiem, it
sevišķi koncentrējoties uz „tīkla pārvaldītāja”[5] koncepciju.
Papildus
SES noteikumu svītrošanai saistībā ar SES
pārstrādāšanu, vajadzīgas arī dažas nelielas korekcijas
Regulā (EK) Nr. 216/2008, jo iepriekš šīs regulas teksta
pamatā bija dažu SES noteikumu terminoloģija, it sevišķi
savietojamības jomā, tādēļ tā pati
terminoloģija no četrām SES regulām ir
jāievieš Regulā (EK) Nr. 216/2008, jo tagad to atceļ.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Mobilitātes un transporta
ģenerāldirektorāts (turpmāk — MOVE ĢD) ir
sagatavojis ietekmes novērtējumu, lai atbalstītu tiesību
akta priekšlikumus par Eiropas vienotās gaisa telpas efektivitātes,
drošības un konkurētspējas uzlabošanu. Tomēr Regulas (EK)
Nr. 216/2008 grozījumu mērķis šajā kopumā ir
risināt jautājumus, kas netika atrisināti iepriekšējo
grozījumu ieviešanas laikā, grozot Regulu (EK) Nr. 1108/2009, it
sevišķi ar 65.a pantu. Šie grozījumi bija ietverti 2008. gada
ietekmes novērtējumā, pēc kura apstiprināja Regulu
(EK) Nr. 1108/2009.
Lai gan nav notikusi nekāda konkrēta
apspriešanās par grozījumiem saistībā ar EASA, no 2012. gada
septembra līdz decembrim MOVE ĢD tīmekļa vietnē tika
organizēta trīs mēnešu sabiedriskā apspriešana par
izmaiņām SES. Turklāt tika organizēti
divi augsta līmeņa pasākumi, proti, konference
Limasolā un uzklausīšana Briselē, kā arī ir notikušas
vairākas divpusējas sanāksmes ar visām attiecīgajām
ieinteresētajām personām. Minēto pasākumu laikā
tika arī ierosināts jautājums par EASA uzdevumu, un
ieinteresētās personas pauda vajadzību nodrošināt tehnisko
noteikumu saskaņotāku izstrādi.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
3.1.        Darbības joma
(Regulas (EK) Nr. 216/2008 1. pants)
Lai gan tradicionāli Savienībai ir
bijusi ļoti ierobežota kompetences joma militāros jautājumos, SES
jomā šis nodalījums parasti ir paredzējis, ka, ja
pakalpojuma sniedzējs lidostā vai maršrutā esošā
centrā galvenokārt (t. i., vairāk nekā 50 %)
apkalpo civilo satiksmi, šim pakalpojumu sniedzējam būtu
jāievēro tie paši noteikumi, ko piemēro citiem pakalpojumu
sniedzējiem. Savukārt militārie gaisa telpas lietotāji ir
varējuši izvēlēties vai nu lidot saskaņā ar
Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas
(turpmāk — ICAO) noteikumiem, vai arī SES
noteikumiem (kas definēti kā vispārējās gaisa
satiksmes noteikumi). Viņi arī varēja izvēlēties
nepiemērot šos noteikumus ekspluatācijas apsvērumu
dēļ, paziņojot, ka attiecīgo operāciju veic kā
operatīvu gaisa satiksmi, un tādā gadījumā šiem
lietotājiem nepiemēro SES noteikumus. Tādējādi
nodalījums garantē civilās satiksmes drošību, bet
saglabā militārajiem spēkiem iespēju darboties
saskaņā ar viņu pašu uzdevumu prasībām. Regulas (EK)
Nr. 1108/2009 pieņemšanas rezultātā radās
atšķirības starp SES un EASA noteikumiem, kas,
piemēram, radīja situāciju, kurā saskaņā ar SES
noteikumiem tas pats pakalpojumu sniedzējs un tā gaisa satiksmes
vadības dispečeri bija jāsertificē, savukārt
saskaņā ar EASA noteikumiem sertifikācija nebija
vajadzīga. Šis grozījums atkārtoti saskaņo EASA
Pamatregulas (EK) Nr. 216/2008 un SES Regulas (EK) Nr. 549/2004,
Regulas (EK) Nr. 550/2004, Regulas (EK) Nr. 551/2004 un Regulas (EK)
Nr. 552/2004 piemērošanas jomas, lai izvairītos no šādām
nekonsekvencēm, atjaunojot noteikumu piemērošanu paredzētajam
jēdzienam, ar ko saskaņā pakalpojumu sniedzējs ietilpst ES
noteikumu piemērošanas jomā, ja vairāk nekā 50 % no
satiksmes, kuru tas apkalpo, lidos saskaņā ar
vispārējās gaisa satiksmes noteikumiem.
3.2.        Mērķi (2. pants)
Gaisa satiksmes pārvaldības
ģenerālplāna (SESAR[6])
izstrādei un īstenošanai ir vajadzīgi regulatīvi
pasākumi saistībā ar daudziem dažādiem aviācijas
jautājumiem. Iepriekš noteikumu saskaņošana un
pielīdzināšana (piemēram, starp gaisa satiksmes
pārvaldību un lidojumderīgumu) ir radījusi problēmas,
jo nav bijis galvenā koordinatora, kas nodrošinātu konsekvenci starp
dažādu iesaistīto personu sagatavotajiem projektiem. Šāda problēma
nepastāv citās jomās, izņemot ATM/ANS, jo EASA
sagatavo un koordinē visus tehniskos noteikumus, savukārt ATM/ANS
joprojām ir sadalīti starp diviem regulējumiem. Regulas 2. panta
grozījumā uzvērts, ka ATM/ANS būtu
jāpiemēro tāda pati pieeja, kādu piemēro citām
nozarēm. Proti, atbalstot Komisiju tehnisko noteikumu izstrādē, EASA
būtu jāpieņem līdzsvarota pieeja dažādu darbību
reglamentēšanai, pamatojoties uz šo darbību konkrētajām
iezīmēm, pieņemamajiem drošības līmeņiem un
lietotāju noteikto risku hierarhiju, lai nodrošinātu aviācijas
vispusīgu un saskaņotu attīstību.
3.3.        Deklarācijas (sākot
no 3. panta, visā regulā)
Ar Regulu (EK) Nr. 1108/2009 ir ieviesta
konkrētu lidojumu informācijas pakalpojumu pašdeklarēšanās
iespēja sertifikācijas vietā. Viss Regulas (EK) Nr. 216/2008
teksts dažādās vietās, kur ir minēta sertifikācija, ir
pielāgots, lai ņemtu vērā šo iespēju.
3.4.        Definīcijas (3. pants)
Lai ņemtu vērā atceltās
daļas četrās SES regulās (Regula (EK) Nr. 549/2004,
Regula (EK) Nr. 550/2004, Regula (EK) Nr. 551/2004 un Regula (EK)
Nr. 552/2004), kā paskaidrots iepriekš, saskaņotu abus
regulējumus un padarītu Regulas (EK) Nr. 216/2008 tekstu
skaidrāku, ir grozītas terminu „kvalificētā vienība”
un „ATM/ANS” definīcijas. Turklāt šajā regulā
no SES regulām ir iekopētas termina „gaisa satiksmes
pārvaldības ģenerālplāns” un „vispārējā
gaisa satiksme” definīcijas.
3.5.        ATM/ANS
(8.b pants)
Regulas 8.b pants ir grozīts, lai
tā formulējumu saskaņotu ar priekšlikumu atcelt Regulu (EK)
Nr. 552/2004, tādējādi nodrošinot, ka tiek saglabāti
Savietojamības regulas (EK) Nr. 552/2004 esošie principi un
jēdzieni.
3.6.        Pamatprasības
(Vb pielikums)
Pielikuma 2. daļas c) punkta
iv) apakšpunktā ir izlabota kļūda, lai tekstu no jauna
saskaņotu ar ICAO noteikumiem, kā arī ar spēkā
esošajiem ES noteikumiem. Tā bija netīša kļūda Regulas (EK)
Nr. 1108/2009 izstrādē. Tās dēļ tika noteikta
neiespējama prasība gaisa satiksmes vadības dispečeriem
gaisa kuģiem nodrošināt informāciju par attālumu no
šķēršļiem pat tad, kad tie atradās ārpus lidlauka
manevrēšanas zonas.
Turklāt 2. daļas g) un h) punktā,
kā arī 3. daļā ir iekļauta daļa teksta no
Regulas (EK) Nr. 552/2004, lai uzsvērtu to, ka šo jautājumu
reglamentēšanai pašlaik izmantotā pieeja netiks nevajadzīgi
grozīta. Šie papildinājumi neizmaina piemērošanas jomu, bet
vēl vairāk pielīdzina SES un EASA
regulējumus.
3.7.        Citi jautājumi
Ir ieviesti vairāki nelieli
tipogrāfiski labojumi (piemēram, 7. pantā) un daži nelieli
redakcionāli grozījumi noteikumos (9., 19. un 33. pantā),
kur teksts neatspoguļoja faktisko situāciju pēc regulas
iepriekšējiem grozījumiem. Turklāt dažas nelielas izmaiņas
ir ieviestas visā tekstā (piemēram, 52. un 59. pantā,
kā arī Vb pielikumā), lai izvairītos no
jebkādām netīšām izmaiņām attiecībā uz SES
noteiktajiem principiem kopš 2004. gada.
Regula ir arī saskaņota ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantā
paredzēto režīmu un Regulu (EK) Nr. 182/2011, ar ko nosaka
īstenošanas aktu un deleģēto aktu izmantošanu. Turklāt ir
ietverti aģentūru dibināšanas aktu noteikto standarta noteikumu
pamatelementi saskaņā ar Komisijas 2012. gada jūlija
ceļvedi par Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas
kopīgā paziņojuma par decentralizētām
aģentūrām īstenošanu. Šī pēdējā
minētā vienošanās paredz arī ES aģentūru
nosaukumu standartizēšanu, kas paredz, ka EASA nosaukums tiks mainīts
uz „Eiropas Savienības Aviācijas aģentūra” (EAA).
4.           FAKULTATĪVI ELEMENTI
Tā kā ir sagatavots atsevišķs
paskaidrojuma raksts, lai to pievienotu ierosinātajai četru SES
regulu (Regula (EK) Nr. 549/2004, Regula (EK) Nr. 550/2004, Regula
(EK) Nr. 551/2004 un Regula (EK) Nr. 552/2004)
pārstrādātajai redakcijai, šajā dokumentā
galvenokārt ir ietverti grozījumi, kas vajadzīgi Regulā
(EK) Nr. 216/2008, lai nodrošinātu pašreizējās SES pieejas
nepārtrauktību pēc četru SES regulu
saskaņošanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 216/2008 65.a pantam.
2013/0187 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008
lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas
pakalpojumu jomā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[7],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Lai ņemtu vērā
izmaiņas, kuras ieviestas Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra
Regulā (EK) Nr. 1108/2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008
lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas
pakalpojumu jomā un atceļ Direktīvu 2006/23/EK[8], un Regulā (EK) Nr. 1070/2009,
ar ko groza Regulas (EK) Nr. 549/2004, (EK) Nr. 550/2004, (EK)
Nr. 551/2004 un (EK) Nr. 552/2004, lai uzlabotu Eiropas
aviācijas sistēmas darbību un ilgtspējību[9], Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
20. februāra Regulas (EK) Nr. 216/2008 par kopīgiem
noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas
drošības aģentūras izveidi saturs ir jāsaskaņo ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK)
Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas
izveidošanai (pamatregula)[10],
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK)
Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā
Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula)[11], Eiropas Parlamenta un Padomes
2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas
organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa
telpas regula)[12]
un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK)
Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla
savietojamību (Savietojamības regula)[13].
(2)       Gaisa satiksmes
pārvaldības ģenerālplāna izstrādei un īstenošanai
ir vajadzīgas regulatīvas darbības saistībā ar
daudziem dažādiem aviācijas jautājumiem. Aģentūrai,
atbalstot Komisiju tehnisko noteikumu izstrādē, būtu
jāpieņem līdzsvarota pieeja dažādu darbību
reglamentēšanai, pamatojoties uz šo darbību specifiku,
pieņemamajiem drošības līmeņiem un lietotāju noteikto
risku hierarhiju, lai nodrošinātu aviācijas vispusīgu un
saskaņotu attīstību.
(3)       Lai ņemtu vērā
tehniskās, zinātniskās, ekspluatācijas vai drošības
vajadzības, grozot vai papildinot noteikumus par lidojumderīgumu,
vides aizsardzību, pilotiem, ekspluatāciju, lidlaukiem, ATM/ANS,
gaisa satiksmes vadības dispečeriem, trešo valstu ekspluatantiem,
uzraudzību un piemērošanu, elastības noteikumiem, naudassodiem
un periodiskiem kavējuma maksājumiem, kā arī maksām un
atlīdzībām, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu
jāpiešķir Komisijai. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot
sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp arī ekspertu
līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina, ka attiecīgie
dokumenti vienlaicīgi, savlaicīgi un atbilstoši tiek
nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei.
(4)       Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai,
īstenošanas pilnvaras būtu jāuztic Komisijai. Minētās
pilnvaras būtu jāpiemēro saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus saistībā ar
dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu.
(5)       Komisijai būtu
jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti,
kad tas vajadzīgs pienācīgi pamatotos un neatliekami steidzamos
gadījumos, kas saistīti ar lidlauku atbrīvojumiem un lēmumiem
neatļaut elastības noteikumu piemērošanu.
(6)       Ar Aģentūras
pārvaldību un darbību saistīti noteikti principi būtu
jāpielāgo vienotajai pieejai par ES decentralizētajām
aģentūrām, ko 2012. gada jūlijā apstiprināja
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija.
(7)       Tādēļ Regula (EK)
Nr. 216/2008 būtu attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 216/2008 groza
šādi:
(1)
regulas 1. pantu groza šādi:
(a)
panta 2. punktu groza šādi:
i) 2. punkta b) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„b) 1. punkta c) un
d) apakšpunktā minētajiem lidlaukiem vai to daļai, kā
arī aprīkojumam, personālam un organizācijām, ko
kontrolē un izmanto militārie spēki, kuros apkalpotā
satiksme galvenokārt nav vispārējā gaisa satiksme;”
ii) 2. punkta c) apakšpunkta pirmo
teikumu aizstāj ar šādu:
„ATM/ANS, ietverot sistēmas un
komponentus, personālu un organizācijas, kas minētas 1. punkta
e) un f) apakšpunktā, ko nodrošina vai kuru pieejamību nodrošina
militārie spēki galvenokārt tādai gaisa kuģu
kustībai, kas nav vispārējā gaisa satiksme.”
(b)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
„Neskarot 2. punktu, dalībvalstis
nodrošina, ka militārā infrastruktūra, kas ir pieejama
vispārējai gaisa satiksmei, un pakalpojumi, ko vispārējai
gaisa satiksmei sniedz militāro spēku personāls, kā arī
kas neietilpst 1. punkta piemērošanas jomā, garantē
drošības līmeni, kurš ir vismaz tikpat stingrs kā līmenis,
kas paredzēts Va un Vb pielikumā noteiktajās
pamatprasībās.”
(2)
regulas 2. pantu groza šādi:
(a)     panta 2. punktā pievieno
šādu g) un h) apakšpunktu:
„g) atbalstīt gaisa satiksmes pārvaldības
ģenerālplāna izstrādi un īstenošanu;
h) regulēt civilo aviāciju veidā,
kas pēc iespējas labāk veicina tās attīstību,
veiktspēju, savietojamību un drošību, kā arī kas ir
samērīgs attiecībā pret katras konkrētās
darbības būtību.”
(b)     3. punkta c) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„c) neatkarīgas Eiropas Savienības
drošības aģentūras (turpmāk „Aģentūra”) izveide;”
(3)
regulas 3. pantu groza šādi:
(a)
panta a) punktu aizstāj ar šādu:
„„pastāvīga uzraudzība” ir
uzdevumi, kas jāveic, lai pārliecinātos, ka jebkurā sertifikāta
vai deklarācijas derīguma laika brīdī nepārtraukti
tiek ievērota atbilstība nosacījumiem, ar kādiem
piešķirts sertifikāts vai kādi ietverti deklarācijā,
kā arī jebkuru drošības pasākumu veikšana.”
(b)
panta da) punktu aizstāj ar šādu:
„da) „ATM/ANS komponenti” ir
jebkurš komponents, kā noteikts Regulas (EK) Nr. [Publikāciju
birojs: lūdzu, ievietojiet pārstrādātās SES
regulas numuru] par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu 2. panta
18. punktā;”
(c)
iekļauj šādu ea) punktu:
„ea) „deklarācija” saistībā ar ATM/ANS
ir jebkurš rakstisks paziņojums:
–
ko izdot ANM/ANS sistēmu un
sastāvdaļu projektēšanā, ražošanā un
uzturēšanā iesaistīta organizācija attiecībā uz
sistēmu un sastāvdaļu izmantojuma atbilstību un
piemērotību;
–
ko izdot pakalpojuma sniedzējs
attiecībā uz pakalpojuma, kuru paredzēts sākt sniegt, vai
sistēmas, kuru paredzēts laist ekspluatācijā,
atbilstību piemērojamajām prasībām;
–
attiecībā uz spējām un
līdzekļiem, kas vajadzīgi, lai uzņemtos ar konkrētiem
lidojumu informācijas pakalpojumiem saistīto atbildību.”
(d)
panta f) punktu aizstāj ar šādu:
„f) „kvalificēta struktūrvienība”
ir struktūra, kam Aģentūra vai nacionālā
aviācijas iestāde var uzticēt veikt konkrētus
sertificēšanas vai uzraudzības uzdevumus, kurus Aģentūra
vai attiecīgā nacionālā aviācijas iestāde
arī kontrolē un par kuriem tā atbild;”
(e)
panta q) un r) punktu aizstāj ar
šādu:
„q) „ATM/ANS” ir gaisa satiksmes
pārvaldības pakalpojumi, kā noteikts Regulas (EK)
Nr. [Publikāciju birojs: lūdzu, ievietojiet
pārstrādātās SES regulas numuru] 2. panta 10. punktā,
aeronavigācijas pakalpojumi, kā noteikts minētās regulas 2. panta
4. punktā, ietverot tās pašas regulas 17. pantā
minētos tīkla pārvaldības pakalpojumus, un pakalpojumi,
kuri ietver datu iegūšanu un apstrādi, kā arī datu
formatēšanu un nosūtīšanu vispārējai gaisa satiksmei,
lai garantētu drošībai svarīgu aeronavigāciju;
r) „ATM/ANS sistēma” ir
jebkāds aprīkojuma un sistēmu apvienojums, kā noteikts
Regulas (EK) Nr. [Publikāciju birojs: lūdzu, ievietojiet
pārstrādātās SES regulas numuru] 2. panta 33. punktā;”
(f)
pievieno šādu t) un u) punktu:
„t) „vispārējā gaisa satiksme” ir
jebkāda civilo gaisa kuģu kustība, kā arī jebkāda
valsts gaisa kuģu kustība, ietverot militāros, muitas un
policijas gaisa kuģus, kad šī kustība tiek īstenota
saskaņā ar ICAO procedūrām;
u) „gaisa satiksmes pārvaldības
ģenerālplāns” ir plāns, kas apstiprināts ar Padomes
Lēmumu 2009/320/EK[14],
saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 219/2007[15] 1. panta 2. punktu.”
(4)
regulas 4. pantu groza šādi:
(a)
panta 3.b punktu aizstāj ar šādu:
„Atkāpjoties no 3.a punkta, dalībvalstis
var pieņemt lēmumu no šīs regulas prasībām
atbrīvot lidlauku, kas:
–
apkalpo ne vairāk kā 10 000 pasažierus
gadā;
–
apkalpo ne vairāk kā 850 ar kravu
pārvadājumiem saistītas pārvadājumu darbības
gadā;
ar nosacījumu, ka atbrīvojums atbilst
šīs regulas vispārējiem drošības mērķiem un
citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem.
Komisija novērtē, vai pirmajā
daļā minētais nosacījums ir izpildīts, un, ja tā
uzskata, ka tas tā nav, šajā saistībā pieņem
lēmumu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 65. panta
2. punktā minēto procedūru. Pienācīgi pamatotu,
obligātu un steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar
drošību Komisija pieņem nekavējoties piemērojamus
īstenošanas aktus saskaņā ar 65. panta 4. punktā
minēto procedūru.
Attiecīgā dalībvalsts pēc otrajā
daļā minētā lēmuma paziņošanas atceļ
konkrēto atbrīvojumu.”
(b)
panta 3.c punkta pirmo teikumu aizstāj ar
šādu:
„3.c ATM/ANS, kas sniegti tādas
teritorijas gaisa telpā, uz kuru attiecas Līgums, kā arī
jebkurā citā gaisa telpā, kurā dalībvalstis
piemēro Regulu (EK) Nr. [Publikāciju birojs: lūdzu,
ievietojiet pārstrādātās SES regulas numuru]
saskaņā ar minētās regulas 1. panta 4. punktu,
nodrošina atbilstību šai regulai.”
(5)
regulas 5. pantu groza šādi:
(a)
panta 2. punkta d) apakšpunkta pirmo
teikumu aizstāj ar šādu: „organizācijas, kas atbild par
ražojumu, daļu un ierīču tehnisko apkopi un pastāvīga
lidojumderīguma pārvaldību, pierāda spējas un
līdzekļus izpildīt pienākumus, kas saistīti ar to
tiesībām.”
(b)
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
„Attiecībā uz 4. panta 1. punkta
a), b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu
lidojumderīgumu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus saskaņā ar 65.b pantu, lai noteiktu sīki
izstrādātus noteikumus par:
 a) nosacījumiem, kā izveido un dara
pretendentam zināmu tipa sertificēšanas pamatu, ko piemēro
ražojumam;
 b) nosacījumiem, ar kādiem
izstrādā un dara pretendentam zināmas sīki
izstrādātas lidojumderīguma specifikācijas, ko piemēro
daļām un ierīcēm;
 c) nosacījumiem, kā izstrādā
un dara pretendentam zināmas konkrētas lidojumderīguma
specifikācijas, ko piemēro gaisa kuģiem, kuri atbilst ierobežota
lidojumderīguma sertifikāta saņemšanas kritērijiem;
 d) nosacījumiem, kā publicē un
izplata obligātu informāciju, lai nodrošinātu ražojumu
pastāvīgu lidojumderīgumu, kā arī nosacījumiem, kā
apstiprina alternatīvus veidus, kā nodrošināt atbilstību
šai obligātajai informācijai;
 e) nosacījumiem, ar kādiem izsniedz,
uztur spēkā, groza, aptur uz laiku un atceļ tipa
sertifikātus, ierobežotus tipa sertifikātus, tipa sertifikātu
grozījumu apstiprinājumus, papildu tipa sertifikātus, remonta
projektu apstiprinājumus, individuālus lidojumderīguma
sertifikātus, ierobežotus lidojumderīguma sertifikātus, lidojumu
atļaujas un sertifikātus ražojumiem, daļām vai
ierīcēm, arī par:
   i) nosacījumiem attiecībā uz šo
sertifikātu derīguma laiku un nosacījumiem šo sertifikātu
atjaunošanai, ja noteikts ierobežots derīguma laiks;
   ii) ierobežojumiem, ko piemēro, izsniedzot
lidojumu atļauju; šiem ierobežojumiem jo īpaši būtu
jāattiecas uz:
–
lidojuma mērķi,
–
gaisa telpu, ko izmanto lidojumam,
–
gaisa kuģa apkalpes kvalifikāciju,
–
tādu personu pārvadājumiem, kas
neietilpst gaisa kuģa apkalpē;
   iii) gaisa kuģiem, kas atbilst ierobežotu
lidojumderīguma sertifikātu saņemšanas kritērijiem, un ar
tiem saistītiem ierobežojumiem;
   iv) datiem par piemērotību
ekspluatācijai, tostarp par:
–
minimālo mācību programmu
tehniskās apkopes sertificēšanas personāla gaisa kuģa tipa
kvalifikācijai, lai nodrošinātu atbilstību 2. punkta
f) apakšpunktam,
–
minimālo mācību programmu pilota
gaisa kuģa tipa kvalifikācijai un ar to saistīto trenažieru
kvalifikācijai, lai nodrošinātu atbilstību 7. pantam,
–
attiecīgā gadījumā
vispārēju minimālo iekārtu sarakstu,
–
datiem par attiecīgā gaisa kuģa
tipu, kas saistoši attiecīgā gaisa kuģa salona apkalpei,
–
un papildu lidojumderīguma
specifikācijām konkrēta tipa ekspluatācijai, lai
atbalstītu pastāvīgu lidojumderīgumu un gaisa kuģa
drošības uzlabojumus;
 f) nosacījumiem, ar kādiem izsniedz,
uztur spēkā, groza, pārtrauc uz laiku vai atceļ
organizāciju apstiprinājumus, kas vajadzīgi saskaņā ar
2. punkta d), e) un g) apakšpunktu, kā arī
nosacījumiem, ar kuriem saskaņā tādi apstiprinājumi
nav jāprasa;
 g) nosacījumiem, ar kādiem izsniedz,
uztur spēkā, groza, pārtrauc uz laiku vai atceļ
personāla sertifikātus, kas vajadzīgi saskaņā ar 2. punkta
f) apakšpunktu;
 h) sertifikātu turētāju
pienākumiem;
 i) to, kā pierādīt atbilstību
pamatprasībām attiecībā uz 1. punktā
minētajiem gaisa kuģiem, uz ko neattiecas 2. vai 4. punkts,
kā arī uz 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā
minētajiem gaisa kuģiem;
 j) nosacījumiem attiecībā uz
ražojumu, daļu un ierīču tehnisko apkopi un pastāvīga
lidojumderīguma pārvaldību.
 Attiecībā uz 4. panta 1. punkta
a), b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu
lidojumderīgumu Komisija, pieņemot deleģētos aktus
saskaņā ar 65.b pantu, ir pilnvarota vajadzīgajā
mērā grozīt vai papildināt I pielikumu, ja tas
vajadzīgs tehniskās, ekspluatācijas vai zinātniskās
attīstības vai drošības liecību dēļ
lidojumderīguma jomā, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos
mērķus.”
(6)
regulas 6. panta 2. un 3. punktu
aizstāj ar šādu:
„2. Komisija ir pilnvarota, pieņemot
deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu, grozīt 1. punktā
minētās prasības, lai tās saskaņotu ar
grozījumiem Čikāgas konvencijā un tās pielikumos, kuri
stājas spēkā pēc šīs regulas stāšanās
spēkā un kuri ir piemērojami visās dalībvalstīs.
3. Ja tas vajadzīgs, lai nodrošinātu
vides aizsardzības augstu un vienotu līmeni, kā arī
attiecīgā gadījumā pamatojoties uz 1. punktā
minētā 16. pielikuma papildinājumiem, Komisija,
pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu,
var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus, kas papildina 1. punktā
minētās prasības.”
(7)
regulas 7. pantu groza šādi:
(a)
 panta 2. punkta ceturto daļu
aizstāj ar šādu:
„Neatkarīgi no trešās daļas
amatierpilota apliecības gadījumā terapeits, kam ir pietiekami
sīkas zināšanas par pieteikuma iesniedzēja slimību
vēsturi, ja attiecīgās valsts tiesību akti to atļauj,
var darboties kā persona, kura veic aviācijas medicīnas
pārbaudes. Komisija pieņem sīki izstrādātus noteikumus
par terapeita pakalpojumu izmantošanu tās personas vietā, kura veic
aviācijas medicīnas pārbaudes, it sevišķi nodrošinot, ka
tiek saglabāts drošības līmenis. Šos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto
procedūru.”
(b)
panta 2. punkta sesto daļu aizstāj
ar šādu:
„Otrās un trešās daļas
prasības var izpildīt, akceptējot apliecības un
medicīnas izziņas, kas izdotas trešās valstīs vai trešo
valstu vārdā, ciktāl šie dokumenti attiecas uz pilotiem, kuri
iesaistīti 4. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā
minēto gaisa kuģu ekspluatācijā.”
(c)
panta 6. punkta ievaddaļu aizstāj ar
šādu:
„Attiecībā uz pilotiem, kas
iesaistīti 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā
minēto gaisa kuģu ekspluatācijā, kā arī uz
lidojumu simulācijas trenažieriem, personām un organizācijām,
kuras iesaistītas šo pilotu mācībās, testēšanā,
pārbaudēs un veselības stāvokļa
vērtēšanā, Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu, lai
paredzētu sīki izstrādātus noteikumus par:”
(d)
panta 6. punkta d) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„(d) nosacījumus, ar kādiem notiek jau
izdoto nacionālo pilota apliecību un nacionālo
lidotāja–inženiera apliecību konvertācija par pilota
licencēm, kā arī nosacījumus, ar kādiem notiek nacionālo
veselības apliecību konvertācija;”
(e)
panta 6. punkta f) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„f) II pielikuma a) apakšpunkta
ii) punktā, kā arī d) un h) apakšpunktā
minēto gaisa kuģu pilotu, kad viņus izmanto aviācijas
komercpārvadājumiem, atbilstību III pielikuma attiecīgajām
pamatprasībām.”
(f)
panta 6. punkta beigās pievieno šādu
jaunu daļu:
„Attiecībā uz pilotiem, kas
iesaistīti 4. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā
minēto gaisa kuģu ekspluatācijā, kā arī uz
lidojumu simulācijas trenažieriem, personām un
organizācijām, kuras iesaistītas šo pilotu mācībās,
testēšanā, pārbaudēs un veselības
vērtēšanā, Komisija ir pilnvarota, pieņemot
deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu,
vajadzīgajā mērā grozīt vai papildināt
III pielikumu, ja tas vajadzīgs tehniskās, ekspluatācijas
vai zinātniskās attīstības vai drošības liecību
dēļ saistībā ar pilotu licencēšanu, lai sasniegtu 2. pantā
noteiktos mērķus.”
(8)
regulas 8. pantu groza šādi:
(a)
panta 5. punkta ievaddaļu aizstāj ar
šādu:
„Attiecībā uz 4. panta 1. punkta
b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatāciju
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā
ar 65.b pantu, lai noteiktu sīki izstrādātus noteikumus
par:”
(b)
panta 5. punkta g) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„g) II pielikuma a) apakšpunkta
ii) punktā, kā arī d) un h) apakšpunktā
minēto gaisa kuģu ekspluatācijas, kad tos izmanto aviācijas
komercpārvadājumos, atbilstību IV pielikumā
un — attiecīgā
gadījumā — Vb pielikumā noteiktajām
attiecīgajām pamatprasībām;”
(c)
panta 5. punktam pievieno šādu h) un
i) apakšpunktu:
„h) nosacījumus un procedūras,
saskaņā ar kādām specializētām darbībām
ir vajadzīga atļauja;
i) nosacījumus, saskaņā ar
kādiem darbības tiek aizliegtas, ierobežotas vai pakļautas
konkrētiem nosacījumiem, lai garantētu drošību
saskaņā ar 22. panta 1. punktu.”
(d)
panta 5. punkta beigās pievieno šādu
jaunu daļu:
„Attiecībā uz 4. panta 1. punkta
b) un c) apakšpunktā minēto gaisa kuģu ekspluatāciju
Komisija ir pilnvarota, pieņemot deleģētos aktus
saskaņā ar 65.b pantu, vajadzīgajā mērā
grozīt vai papildināt IV pielikumu
un — attiecīgā
gadījumā — Vb pielikumu, ja tas vajadzīgs tehniskās,
ekspluatācijas vai zinātniskās attīstības vai
drošības liecību dēļ gaisa operāciju jomā, lai
sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus.”
(9)
regulas 8.a pantu groza šādi:
(a)
panta 5. punkta ievaddaļu aizstāj ar
šādu:
„Attiecībā uz lidlaukiem un lidlauku
aprīkojumu, kā arī uz lidlauku darbību, Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu,
lai paredzētu sīki izstrādātus noteikumus par:”
(b)
panta 5. punktā pievieno šādus
apakšpunktus pēc j) apakšpunkta:
„k) nosacījumus, ar kādiem izsniedz, uztur
spēkā, groza, aptur uz laiku un atceļ perona
pārvaldības pakalpojumu sniedzēju sertifikātus;
l) nosacījumus, ar kādiem kā
publicē un izplata obligātu informāciju, lai garantētu
lidlauka ekspluatācijas un lidlauka aprīkojuma drošību;
m) to pakalpojumu sniedzēju pienākumus,
kuri minēti 2. punkta e) apakšpunktā;
n) nosacījumus, ar kādiem izsniedz,
uztur spēkā, groza, pārtrauc uz laiku vai atceļ
organizāciju apstiprinājumus, un nosacījumus attiecībā
uz to organizāciju uzraudzību, kas ir iesaistītas drošībai
svarīga lidlauku aprīkojuma projektēšanā, ražošanā un
apkopē;
o) to organizāciju pienākumus, kuras ir
iesaistītas drošībai svarīga lidlauku aprīkojuma
projektēšanā, ražošanā un apkopē.”
(c)
panta 5. punkta beigās pievieno šādu
jaunu daļu:
„Attiecībā uz lidlaukiem un lidlauku
aprīkojumu, kā arī lidlauku ekspluatāciju Komisija ir
pilnvarota, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu,
vajadzīgajā mērā grozīt vai papildināt
Va pielikumu un — attiecīgā
gadījumā — Vb pielikumu, ja tas vajadzīgs
tehniskās, ekspluatācijas vai zinātniskās
attīstības vai drošības apsvērumu dēļ lidlauku
jomā, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus.”
(10)
regulas 8.b pantu groza šādi:
(a)
panta 4. un 5. punktu aizstāj ar
šādu:
„4. Pasākumi, kas minēti 6. punktā,
var noteikt sertificēšanas vai deklarācijas iesniegšanas prasību
attiecībā uz organizācijām, kuras iesaistītas
tādu ATM/ANS sistēmu un komponentu
projektēšanā, ražošanā un apkopē, no kā ir
atkarīga drošība vai sadarbspēja. Sertifikātu
šādām organizācijām izsniedz tad, kad tās ir
pierādījušas savas spējas un līdzekļus izpildīt
pienākumus, kas saistīti ar to tiesībām.
Piešķirtās tiesības norāda sertifikātā.
5. Pasākumi, kas minēti 6. punktā,
var noteikt sertificēšanas vai, kā alternatīvu, validēšanas
vai deklarācijas iesniegšanas prasību attiecībā uz ATM/ANS
nodrošinātāju vai organizāciju, kura iesaistīta ATM/ANS
sistēmu un komponentu projektēšanā, ražošanā un
apkopē, saistībā ar tādām ATM/ANS
sistēmām un komponentiem, no kā ir atkarīga drošība
vai sadarbspēja. Šo sistēmu un komponentu sertifikātu vai
deklarāciju izdod vai validāciju piešķir pēc tam, kad
pieteikuma iesniedzējs ir pierādījis, ka sistēmas un
komponenti atbilst sīki izstrādātajām
specifikācijām, kas noteiktas, lai nodrošinātu atbilstību 1. punktā
minētajām pamatprasībām.”
(b)
panta 6. punktu groza šādi:
i) ievaddaļu aizstāj ar šādu:
„Attiecībā uz ATM/ANS
nodrošināšanu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus saskaņā ar 65.b pantu, lai paredzētu sīki
izstrādātus noteikumus, ar ko nosaka:”
ii) punkta e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
„nosacījumus un procedūras
attiecībā uz 3.–5. punktā minēto ATM/ANS
sistēmu un komponentu projektēšanā, ražošanā un apkopē
iesaistīto pakalpojumu sniedzēju un organizāciju veikto
deklarācijas iesniegšanu un to uzraudzību;”
iii) pievieno šādu g), h) un
i) apakšpunktu:
„g) nosacījumus, ar kādiem publicē
un izplata obligātu informāciju, lai garantētu drošību ATM/ANS
nodrošināšanā;
h) nosacījumus attiecībā uz 5. punktā
minēto validēšanu un deklarācijas iesniegšanu, kā arī
atbilstības uzraudzību šiem nosacījumiem;
i) ekspluatācijas noteikumus un ATM/ANS
komponentus, kas vajadzīgi gaisa telpas izmantošanai.”
iv) punkta beigās pievieno šādu jaunu
daļu:
„Attiecībā uz ATM/ANS
nodrošināšanu Komisija ir pilnvarota, pieņemot deleģētos
aktus saskaņā ar 65.b pantu, vajadzīgajā
mērā grozīt vai papildināt Va pielikumu, ja tas
vajadzīgs tehniskās, ekspluatācijas vai zinātniskās
attīstības vai drošības liecību dēļ ATM/ANS
jomā, lai sasniegtu 2. pantā noteiktos mērķus.”
(c)
panta 7. punkta a) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„a) atspoguļo jaunākos sasniegumus un
paraugpraksi ATM/ANS jomā, it sevišķi saskaņā ar
gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplānu un ciešā
sadarbībā ar ICAO;”
(11)
regulas 8.c pantu groza šādi:
(a)
panta 10. punkta ievaddaļu aizstāj
ar šādu:
„Attiecībā uz gaisa satiksmes
vadības dispečeriem, kā arī uz personām un
organizācijām, kas iesaistītas šo gaisa satiksmes vadības
dispečeru apmācībās, testēšanā,
pārbaudēs un veselības vērtēšanā, Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu,
lai paredzētu sīki izstrādātus noteikumus, ar ko nosaka:”
(b)
panta 10. punktam pievieno šādu e), f) un
g) apakšpunktu:
„e)        neskarot saskaņā ar 12. pantu
noslēgtus divpusējus nolīgumus, nosacījumus, ar kādiem
atzīst trešo valstu izdotas apliecības;
f)          nosacījumus, ar ko
saskaņā apmācības veikšanu darbavietā aizliedz,
ierobežo vai pakļauj konkrētiem nosacījumiem drošības
apsvērumu dēļ;
g)          nosacījumus, ar kādiem
publicē un izplata obligātu informāciju, lai garantētu
drošību, kad tiek veikta apmācība darbavietā.”
(c)
panta 10. punkta beigās pievieno
šādu jaunu daļu:
„Attiecībā uz gaisa satiksmes
vadības dispečeriem, kā arī uz personām un
organizācijām, kas iesaistītas šo gaisa satiksmes vadības
dispečeru apmācībās, testēšanā, pārbaudēs
un veselības vērtēšanā, Komisija ir pilnvarota, pieņemot
deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu,
vajadzīgajā mērā grozīt vai papildināt
Vb pielikumu, ja tas vajadzīgs tehniskās, ekspluatācijas
vai zinātniskās attīstības vai drošības liecību
dēļ saistībā ar mācību organizācijām un
gaisa satiksmes vadības dispečeriem, lai sasniegtu 2. pantā
noteiktos mērķus.”
(12)
regulas 9. pantu groza šādi:
(a)
panta 4. punkta ievaddaļu aizstāj ar
šādu:
„Attiecībā uz 4. panta 1. punkta
d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem, to apkalpi un to
ekspluatāciju Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus saskaņā ar 65.b pantu, lai paredzētu sīki
izstrādātus noteikumus, ar ko nosaka:”
(b)
panta 4. punkta a) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„a) atļaujas piešķiršanu 4. panta 1. punkta
d) apakšpunktā minētajiem gaisa kuģiem vai apkalpes
locekļiem, kam nav standarta ICAO apstiprināta
lidojumderīguma sertifikāta vai apliecības, ielidot
Kopienā, lidot tajā vai izlidot no tās;”
(c)
panta 4. punkta e) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„e) nosacījumus attiecībā uz 3. punktā
minēto ekspluatantu veikto deklarācijas iesniegšanu un to
uzraudzību;”
(d)
panta 4. punktam pievieno šādu
g) apakšpunktu:
„g) alternatīvus nosacījumus
attiecībā uz gadījumiem, kad nav iespējama atbilstība 1. punktā
minētajiem standartiem un prasībām vai kad šāda
atbilstība ir saistīta ar nesamērīgām pūlēm,
− lai nodrošinātu, ka ir sasniegts attiecīgo standartu un
prasību mērķis.”
(e)
panta 5. punkta e) apakšpunktā
svītro vārdu „drošības”;
(13)
regulas 10. pantu groza šādi:
(a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
„2. Lai īstenotu 1. punktu,
dalībvalstis papildus to sertifikātu uzraudzībai, kurus tās
izsniegušas, vai to deklarāciju uzraudzībai, kuras tās
saņēmušas, veic izmeklēšanas, tostarp peronpārbaudes, un
veic visus pasākumus, tostarp piemērojot izlidošanas aizliegumus, lai
novērstu pārkāpuma turpināšanos.”
(b)
panta 5. punkta ievaddaļu aizstāj ar
šādu:
„Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu, lai
paredzētu sīki izstrādātus noteikumus, ar ko nosaka 1. punktā
minētās sadarbības nosacījumus un it sevišķi:”
(c)
panta 5. punktam pievieno šādu d) un
e) apakšpunktu:
„d) nosacījumus attiecībā uz
inspektoru, kuri veic peronpārbaudes, un organizāciju, kas
iesaistītas šo inspektoru apmācībā, kvalifikāciju;
e) nosacījumus attiecībā uz
uzraudzības un izpildes administrēšanu un piemērošanu, ietverot
drošības pārvaldības sistēmas.”
(14)
regulas 11. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. un 2. punktu aizstāj ar
šādu:
„1. Dalībvalstis bez papildu tehniskām
prasībām vai novērtēšanas atzīst sertifikātus,
kas izdoti saskaņā ar šo regulu, kā arī
deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem, kuri pieņemti,
pamatojoties uz šo regulu. Ja sākotnējā atzīšana ir
īpašam mērķim vai mērķiem, ikviena turpmākā
atzīšana attiecas tikai uz to pašu mērķi vai mērķiem.
2. Komisija pēc savas ierosmes vai pēc
dalībvalsts vai Aģentūras pieprasījuma pieņem
lēmumu par to, vai 1. punktā minētais sertifikāts
atbilst šai regulai, kā arī deleģētajiem aktiem un
īstenošanas aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz šo regulu. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 65. panta 2. punktā
minēto procedūru. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un
steidzamu ar drošību saistītu iemeslu dēļ Komisija
pieņem nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus
saskaņā ar 65. panta 4. punktā minēto
procedūru.”
(15)
regulas 12. panta 2. punkta
b) apakšpunkta pēdējo daļu aizstāj ar šādu:
„tā var prasīt, lai attiecīgā
dalībvalsts grozītu nolīgumu, pārtrauktu tā
piemērošanu vai denonsētu to saskaņā ar Līguma par
Eiropas Savienības darbību 351. pantu. Šos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 65. panta 2. punktā
noteikto procedūru.”
(16)
regulas 13. pantu aizstāj ar šādu:
„13. pants
Kvalificētas vienības
„Uzticot īpašu sertificēšanas vai
uzraudzības uzdevumu kvalificētai vienībai, Aģentūra
vai attiecīgā valsts aviācijas iestāde nodrošina, ka
šāda vienība atbilst V pielikumā noteiktajiem
kritērijiem.
Kvalificētās vienības neizdod
sertifikātus vai atļaujas, kā arī nesaņem
deklarācijas.”
(17)
regulas 14. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
„1. Šīs regulas noteikumi un to
deleģēto aktu un īstenošanas aktu noteikumi, kuri pieņemti,
pamatojoties uz šo regulu, nekavē dalībvalsti nevilcinoties
risināt drošības problēmu, kas skar ražojumu, sistēmu,
personu vai organizāciju, ar nosacījumu, ka šāda
tūlītēja reaģēšana ir vajadzīga, lai
garantētu drošību, un ka problēmu nav iespējams
atbilstīgi atrisināt saskaņā ar šo regulu, kā arī
saskaņā ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem,
kuri pieņemti, pamatojoties uz šo regulu.”
(b)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
„Komisija novērtē, vai 1. punktā
minētie nosacījumi ir izpildīti, un, ja tā uzskata, ka tas
tā nav, šajā sakarā pieņem lēmumu. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 65. panta 2. punktā
minēto procedūru. Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un
steidzamu ar drošību saistītu iemeslu dēļ Komisija pieņem
nekavējoties piemērojamus īstenošanas aktus saskaņā ar
65. panta 4. punktā minēto procedūru.
Attiecīgā dalībvalsts pēc
šā punkta pirmajā daļā minētā lēmuma
paziņošanas atceļ saskaņā ar 1. punktu pieņemtu
pasākumu.
Kad tas vajadzīgs saistībā ar 1. punktā
minētās tūlītējas drošības problēmas
konstatēšanu, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos
aktus saskaņā ar 65.c pantu, lai grozītu vai
papildinātu šo regulu.”
(c)
panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
„4. Dalībvalstis var piešķirt
atbrīvojumus no pamatprasībām, kas noteiktas šajā
regulā un tās deleģētajos aktos un īstenošanas aktos,
īslaicīgu neparedzētu steidzamu ekspluatācijas
apstākļu vai ekspluatācijas vajadzību gadījumā,
ar nosacījumu, ka netiek negatīvi ietekmēta drošība. Par
šādiem atbrīvojumiem, kad tos piešķir atkārtoti vai uz
laiku, kas pārsniedz divus mēnešus, informē Aģentūru,
Komisiju un pārējās dalībvalstis.”
(d)
panta 5. punkta otro daļu aizstāj ar
šādu:
„Komisija novērtē, vai atbrīvojums
atbilst 4. punktā paredzētajiem nosacījumiem, un, ja
tā uzskata, ka tas tā nav, šajā sakarā pieņem
lēmumu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 65. panta
2. punktā minēto procedūru. Pienācīgi pamatotu,
nenovēršamu un steidzamu ar drošību saistītu iemeslu
dēļ Komisija pieņem nekavējoties piemērojamus
īstenošanas aktus saskaņā ar 65. panta 4. punktā
minēto procedūru.
Attiecīgā dalībvalsts pēc
otrajā daļā minētā lēmuma paziņošanas
atceļ konkrēto atbrīvojumu.”
(e)
panta 6. punkta pirmo daļu aizstāj
ar šādu:
„6. Ja ar citiem līdzekļiem var
panākt aizsardzības līmeni, kas līdzvērtīgs tam,
kuru panāk, piemērojot deleģētos aktus un īstenošanas
aktus, kas pieņemti, pamatojoties uz šo regulu, dalībvalstis,
nediskriminējot valstspiederības dēļ, var piešķirt apstiprinājumu,
atkāpjoties no minētajiem deleģētajiem aktiem vai
īstenošanas aktiem, saskaņā ar otrajā daļā un 7. punktā
noteikto procedūru.”
(f)
panta 7. punkta beigās pievieno šādu
daļu:
„Ja Komisija konstatē, ņemot
vērā pirmajā daļā minēto ieteikumu, ka ir
izpildīti 6. punktā paredzētie nosacījumi, tā
nekavējoties piešķir šādu atkāpi, attiecīgi grozot
attiecīgos deleģētos aktus vai īstenošanas aktus, kas
pieņemti, pamatojoties uz šo regulu.”
(18)
regulas 15. panta 2. punkta
ievaddaļu aizstāj ar šādu:
„2. Neskarot sabiedrības tiesības
piekļūt Komisijas dokumentiem, kā noteikts Regulā (EK)
Nr. 1049/2001, Komisija pēc savas ierosmes pieņem sīki
izstrādātus noteikumus par šā panta 1. punktā
minētās informācijas izplatīšanu ieinteresētajām
personām. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 65. panta
3. punktā minēto procedūru. Šajos pasākumos ņem
vērā vajadzību:”
(19)
regulas III nodaļas nosaukumu
aizstāj ar šādu:
"EIROPAS SAVIENĪBAS AVIĀCIJAS
AĢENTŪRA"
(20)
regulas 17. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
"Lai īstenotu šo regulu, izveido Eiropas
Savienības Aviācijas aģentūru."
(b)
panta 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar
šādu:
"Lai nodrošinātu pareizu civilās
aviācijas darbību un attīstību, Aģentūra:"
(c)
panta 2. punktam pievieno šādu
f) apakšpunktu:
„f)      atbalsta dalībvalstu
kompetentās iestādes to uzdevumu veikšanā, nodrošinot
informācijas apmaiņas un ekspertu forumu.”
(21)
regulas 19. panta 2. punkta otro
daļu aizstāj ar šādu:
„Šie dokumenti atspoguļo jaunākos
sasniegumus un paraugpraksi attiecīgajās jomās, un tos
atjaunina, ņemot vērā aviācijas pieredzi pasaulē,
kā arī zinātnes un tehnikas attīstību.”
(22)
regulas 21. panta 2. punkta
b) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:
„i) lidojumu simulācijas trenažieriem, ko
ekspluatē Aģentūras sertificētas mācību
organizācijas;”
(23)
regulas 22. pantu groza šādi:
(a)
panta 2. punkta c) apakšpunktā
vārdus „mēneša laikā” aizstāj ar „trīs mēnešu
laikā”;
(b)
panta 2. punkta e) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„e) ja dalībvalsts nepiekrīt
Aģentūras secinājumiem par individuālo shēmu, tā
šo lietu nodod Komisijai. Komisija pieņem lēmumu, vai shēma
atbilst šajā regulā paredzētajiem drošības
mērķiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 65. panta
2. punktā minēto procedūru;”
(24)
regulas 22.a pantā iekļauj šādu
ca) apakšpunktu:
„ca)      izdod un atjauno sertifikātus vai
pieņem atbilstības vai piemērotības lietošanai
deklarācijas saskaņā ar 8.b panta 4. un 5. punktu no
organizācijām, kas sniedz pakalpojumus vai nodrošina sistēmas
visā Eiropā, un, ja to pieprasa attiecīgā dalībvalsts,
arī no citiem pakalpojumu sniedzējiem, kā arī no organizācijām,
kuras iesaistītas ATM/ANS sistēmu un komponentu projektēšanā,
ražošanā un apkopē;”
(25)
regulas 24. panta 5. punktu aizstāj
ar šādu:
„5. Ņemot vērā 52. un 53. pantā
noteiktos principus, Komisija pieņem sīki izstrādātus
noteikumus par Aģentūras darba metodēm to uzdevumu veikšanai,
kas minēti 1., 3. un 4. punktā. Šos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 65. panta 2. punktā minēto
procedūru.”
(26)
regulas 25. pantu groza šādi:
(a)
panta 3. punkta ievaddaļu aizstāj ar
šādu:
„Pamatojoties uz 1. un 2. punktu, Komisija,
pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu,
paredz:”
(b)
panta 3. punkta b) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„b) sīki izstrādātus noteikumus par
izmeklēšanu, saistītajiem pasākumiem un ziņojumu
iesniegšanu, kā arī par lēmumu pieņemšanu, tostarp
noteikumus par tiesībām uz aizstāvību, piekļuvi
lietai, juridisko pārstāvību, konfidencialitāti un pagaidu
noteikumiem, kā arī par naudas sodu un periodisko kavējuma
maksājumu apjoma noteikšanu un iekasēšanu.”
(27)
regulas 29. panta 2. punktu svītro;
(28)
regulas 30. pantu aizstāj ar šādu:
„Aģentūrai un tās personālam
piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti
Eiropas Savienībā.”
(29)
regulas 33. pantu groza šādi:
(a)
panta 2. punkta a) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„a) saskaņā ar 39.a un 39.b pantu
ieceļ izpilddirektoru un izpilddirektora vietniekus;”
(b)
panta 2. punkta c) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„c) katru gadu līdz 30. novembrim, un
saņēmusi Komisijas atzinumu, pieņem Aģentūras gada vai
daudzgadu darba programmu nākamajam gadam vai nākamajiem gadiem;
šīs darba programmas pieņem, neskarot Kopienas gada budžeta procedūru
un Kopienas likumdošanas programmu attiecīgajās aviācijas
drošības jomās; Komisijas atzinumu pievieno darba programmām;”
(c)
panta 2. punkta h) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„h) īsteno disciplināras pilnvaras
attiecībā uz izpilddirektoru un, ar izpilddirektora piekrišanu,
attiecībā uz izpilddirektora vietniekiem;”
(d)
panta 2. punktam pievieno šādu n), o) p)
un q) apakšpunktu:
„n) saskaņā ar 6. punktu
attiecībā uz Aģentūras personālu īsteno
iecēlējiestādes pilnvaras saskaņā ar Civildienesta
noteikumiem un iestādes, kas pilnvarota slēgt darba līgumu,
pilnvaras saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtību[16]
(turpmāk "iecēlējiestādes pilnvaras");
o) nodrošina atbilstīgus turpmākos
pasākumus saistībā ar konstatējumiem un ieteikumiem
iekšējos vai ārējos revīzijas ziņojumos un
novērtējumos, kā arī saistībā ar Eiropas Biroja
krāpšanas apkarošanai (turpmāk "OLAF")
pārbaudēm;
p) pieņem atbilstīgus īstenošanas
noteikumus, lai piemērotu Civildienesta noteikumus un Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtību, saskaņā ar
Civildienesta noteikumu 110. pantu;
q) pieņem noteikumus interešu konfliktu
novēršanai un pārvaldībai attiecībā uz tās
locekļiem, kā arī apelācijas padomes(-ju)
locekļiem."
(e)
pievieno šādu 6. punktu:
„6. Valde saskaņā ar Civildienesta
noteikumu 110. pantu pieņem lēmumu, pamatojoties uz
Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu, ar kuru
tā izpilddirektoram deleģē attiecīgās
iecēlējiestādes pilnvaras un paredz nosacījumus, ar ko
saskaņā šo pilnvaru deleģējumu var apturēt.
Izpilddirektors ir pilnvarots pakārtoti deleģēt šīs
pilnvaras.
Ja tas vajadzīgs ārkārtas
apstākļu dēļ, valde, pieņemot lēmumu, var uz
laiku apturēt iecēlējiestādes pilnvaru deleģēšanu
izpilddirektoram, kā arī uz laiku apturēt pilnvaras, ko
pakārtoti deleģējis izpilddirektors, un īstenot tās
pati vai deleģēt šīs pilnvaras kādam no saviem
locekļiem vai darbiniekam, kurš nav izpilddirektors.”
(30)
regulas 34. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. punktā vārdus „viens
Komisijas pārstāvis” aizstāj ar „divi Komisijas
pārstāvji, visi ar balsstiesībām”;
(b)
panta 1. punkta otrajā daļā
vārdus „savu pārstāvi un viņa aizvietotāju”
aizstāj ar „savus pārstāvjus un viņu aizvietotājus”;
(c)
panta 1. punkta otrajā daļā
vārdu "pieci" aizstāj ar "četri";
(d)
panta 1. punkta beigās pievieno šādu
jaunu daļu:
"Valdes locekļus un viņu
aizvietotājus ieceļ, ņemot vērā viņu
zināšanas aviācijas jomā un attiecīgās vadības,
administratīvās un budžeta prasmes. Visas valdē
pārstāvētās puses cenšas ierobežot savu pārstāvju
mainību valdē, lai nodrošinātu valdes darba
nepārtrauktību. Visas puses tiecas panākt vīriešu un
sieviešu līdzsvarotu pārstāvību valdē."
(31)
regulas 37. panta 1. punktā izdara
šādas izmaiņas:
–
vārdus „divu trešdaļu locekļu balsu
vairākumu” aizstāj ar „vienkāršu balsu vairākumu”;
–
iekļauj šādu otro teikumu:
„Tomēr divu trešdaļu valdes locekļu
balsu vairākums ir vajadzīgs lēmumiem, kas attiecas uz darba
programmu pieņemšanu, gada budžetu, kā arī izpilddirektora
iecelšanu, amata pilnvaru laika pagarināšanu vai atsaukšanu no amata.”
(32)
pievieno šādu 37.a pantu:
„37.a pants
Izpildvalde
1. Valdei palīdz izpildvalde.
2. Izpildvalde:
a) sagatavo lēmumus, kas jāpieņem
valdei;
b) kopā ar valdi nodrošina atbilstīgus
turpmākos pasākumus saistībā ar konstatējumiem un
ieteikumiem iekšējos vai ārējos revīzijas ziņojumos un
novērtējumos, kā arī saistībā ar Eiropas Biroja
krāpšanas apkarošanai (OLAF) pārbaudēm;
c) neskarot 38. pantā noteiktos
izpilddirektora pienākumus, palīdz izpilddirektoram un konsultē
viņu saistībā ar valdes lēmumu īstenošanu, lai
nostiprinātu administratīvās un budžeta pārvaldības
uzraudzību.
3. Kad vajadzīgs steidzamības
dēļ, izpildvalde var pieņemt konkrētus pagaidu lēmumus
valdes vārdā, it sevišķi administratīvās
pārvaldības jautājumos, tostarp arī par iecēlējiestādes
pilnvaru deleģēšanas apturēšanu uz laiku un budžeta
jautājumos.
4. Izpildvaldes sastāvā ir valdes
priekšsēdētājs, viens Komisijas pārstāvis valdē
un trīs citi locekļi, ko iecēlusi valde no saviem locekļiem
ar balsstiesībām. Valdes priekšsēdētājs ir arī
izpildvaldes priekšsēdētājs. Izpilddirektors piedalās
izpildvaldes sanāksmēs, bet bez balsstiesībām.
5. Izpildvaldes locekļu amata pilnvaru laiks
ir tāds pats kā valdes locekļiem. Izpildvaldes locekļu
amata pilnvaru laiks beidzas brīdī, kad beidzas viņu valdes
locekļa statuss.
6. Izpildvaldei ir vismaz viena
kārtējā sanāksme reizi trīs mēnešos. Turklāt
tā sanāk kopā pēc priekšsēdētaja ierosmes vai
pēc tās locekļu pieprasījuma.
7. Valde nosaka izpildvaldes reglamentu.”
(33)
regulas 38. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
„1. Aģentūru vada izpilddirektors, kas,
pildot savus pienākumus, ir pilnīgi neatkarīgs. Neskarot
Komisijas, valdes un izpildvaldes kompetenci, izpilddirektors nelūdz un
nepieņem nevienas valdības vai citas struktūras
norādījumus.”
(b)
panta 3. punkta g) apakšpunktu
svītro;
(c)
panta 3. punkta i) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
„i) deleģēt savas pilnvaras citiem
Aģentūras personāla locekļiem. Komisija nosaka šādas
deleģēšanas kārtību. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 65. panta 2. punktā minēto
procedūru;”
(d)
panta 3. punkta k) apakšpunktu aizstāj
ar šādu:
"k) sagatavot gada un daudzgadu darba
programmas un iesniegt tās valdei pēc apspriešanās ar
Komisiju;"
(e)
panta 3. punktam pievieno šādu m), n), o) un
p) apakšpunktu:
"m) īstenot gada un daudzgadu darba
programmas un sniegt ziņojumus valdei par to īstenošanu;
n) sagatavot rīcības plānu
turpmākajiem pasākumiem saistībā ar konstatējumiem
iekšējos vai ārējos revīzijas ziņojumos un
novērtējumos, kā arī saistībā ar Eiropas Biroja
krāpšanas apkarošanai (OLAF) pārbaudēm un divas reizes
gadā sniegt progresa ziņojumu Komisijai un regulāri –
izpildvaldei un valdei;
o) aizsargāt Savienības
finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus administratīvus un
finansiālus sodus;
p) sagatavot Aģentūras
stratēģiju krāpšanas apkarošanai un iesniegt to valdei
apstiprināšanai."
(34)
regulas 39. pantu svītro;
(35)
pievieno šādu 39.a un 39.b pantu:
„39.a pants
Izpilddirektora iecelšana
1. Izpilddirektoru pieņem darbā kā
Aģentūras pagaidu darbinieku saskaņā ar Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta a) punktu.
2. Izpilddirektoru ieceļ valde, ņemot
vērā nopelnus un ar dokumentiem apliecinātu kompetenci un
pieredzi, kas saistīta ar civilo aviāciju, un izvēloties no
Komisijas ierosinātā kandidātu saraksta pēc atklātas
un pārredzamas atlases procedūras.
Slēdzot līgumu ar izpilddirektoru,
Aģentūru pārstāv valdes priekšsēdētājs.
Pirms iecelšanas kandidātu, kuru
izvēlējusies valde, var aicināt uzstāties ar
paziņojumu Eiropas Parlamenta kompetentajā komitejā un
atbildēt uz tās locekļu jautājumiem.
3. Izpilddirektora amata pilnvaru laiks ir
pieci gadi. Līdz šā perioda beigām Komisija veic
novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora
darbības izvērtējumu un Aģentūras turpmākos
uzdevumus un risināmos jautājumus.
4. Valde, rīkojoties saskaņā ar
Komisijas priekšlikumu, kurā ņemts vērā 3. punktā
minētais novērtējums, var vienu reizi pagarināt
izpilddirektora amata pilnvaru laiku par ne vairāk kā
pieciem gadiem.
5. Valde informē Eiropas Parlamentu, ja
tā plāno pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru laiku. Viena
mēneša laikā pirms šāda pagarinājuma izpilddirektoru var
aicināt uzstāties ar paziņojumu Eiropas Parlamenta
kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās locekļu
jautājumiem.
6. Izpilddirektors, kura amata pilnvaru laiks ir
pagarināts, nedrīkst piedalīties citā atlases
procedūrā uz to pašu amatu kopējā perioda beigās.
7. Izpilddirektoru var atsaukt no amata tikai
saskaņā ar valdes lēmumu, pamatojoties uz Komisijas
priekšlikumu.
8. Valde pieņem lēmumus par
izpilddirektora un/vai izpilddirektora vietnieku iecelšanu, amata pilnvaru
laika pagarināšanu vai atsaukšanu no amata, pamatojoties uz valdes
locekļu ar balsstiesībām divu trešdaļu balsu
vairākumu.
39.b pants
Izpilddirektora vietnieku iecelšana
1. Izpilddirektoram var palīdzēt viens
vai vairāki izpilddirektora vietnieki.
2. Izpilddirektora vietnieku vai izpilddirektora
vietniekus ieceļ, viņu amata pilnvaru laiku pagarina vai viņus
atsauc no amata saskaņā ar 39.a pantu pēc apspriešanās
ar izpilddirektoru un, attiecīgā gadījumā, ar
izraudzīto izpilddirektoru.”
(36)
regulas 40. panta 3. punktu aizstāj
ar šādu:
„3. Apelācijas padomi vai apelācijas
padomes sasauc pēc vajadzības. Apelācijas padomju skaitu un to
darba sadalījumu nosaka Komisija. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 65. panta 2. punktā minēto
procedūru.”
(37)
regulas 41. panta 5. punktu aizstāj
ar šādu:
„5. Komisija nosaka kvalifikāciju, kas
vajadzīga katras apelācijas padomes locekļiem, individuālu
locekļu pilnvaras lēmumu sagatavošanas posmā, kā arī
balsošanas nosacījumus. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 65. panta 3. punktā minēto
procedūru.”
(38)
regulas 52. panta 1. punkta
b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
„b) ja vajadzīgs, iesaista ekspertus no
attiecīgajām ieinteresētajām personām vai balstās
uz īpašajām zināšanām, kas pieejamas no
attiecīgajām Eiropas standartizācijas iestādēm, Eurocontrol
vai citām specializētām struktūrām;”
(39)
regulas 56. pantu aizstāj ar šādu:
„Gada un daudzgadu darba programma
1. Līdz katra gada 30. novembrim
saskaņā ar 33. panta 2. punkta c) apakšpunktu valde
pieņem programmdokumentu, kas ietver daudzgadu un gada programmu,
pamatojoties uz izpilddirektora iesniegto projektu un ņemot vērā
Komisijas atzinumu. Valde šo programmdokumentu nosūta Eiropas Parlamentam,
Padomei un Komisijai.
Programmdokuments kļūst galīgs
pēc vispārējā budžeta galīgās pieņemšanas,
un, ja vajadzīgs, to atbilstīgi koriģē.
Gada un daudzgadu darba programmu mērķis
ir sekmēt Eiropas aviācijas drošības pastāvīgu
uzlabošanos, un tās atbilst šajā regulā noteiktajiem
Aģentūras mērķiem, pilnvarām un uzdevumiem.
2. Gada darba programma ietver sīki noteiktus
mērķus un paredzētos rezultātus, kā arī izpildes
rādītājus. Tā arī ietver finansējamo darbību
aprakstu un norādi par finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas
paredzēti katrai darbībai, saskaņā ar principiem
attiecībā uz budžeta plānošanu un pārvaldību,
pamatojoties uz darbībām. Gada darba programma ir saskaņota ar 4. punktā
minēto daudzgadu darba programmu. Tajā skaidri norāda, kādi
uzdevumi ir noteikti papildus, mainīti vai atsaukti
salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu.
Tajā ietver stratēģiju
attiecībām ar trešām valstīm vai starptautiskām
organizācijām, kā minēts 27. panta 2. punktā,
un ar šo stratēģiju saistītās darbības.
3. Valde groza pieņemto gada darba programmu,
ja Aģentūrai uztic jaunu uzdevumu.
Visus būtiskos grozījumus gada darba
programmā pieņem saskaņā ar tādu pašu procedūru,
ar ko pieņēma sākotnējo gada darba programmu. Valde var
deleģēt izpilddirektoram pilnvaras izdarīt nebūtiskus
grozījumus gada darba programmā.
4. Daudzgadu darba programmā izklāsta
vispārējo stratēģisko plānu, ietverot
mērķus, paredzamos rezultātus un izpildes
rādītājus. Tajā arī nosaka resursu plānu,
ietverot daudzgadu budžetu un darbiniekus.
Resursu plānu atjaunina reizi gadā.
Stratēģisko plānu atjaunina vajadzības gadījumā,
it sevišķi, lai reaģētu uz 62. pantā minētā
novērtējuma rezultātu.”
(40)
regulas 57. panta pirmo daļu aizstāj
ar šādu:
„Gada vispārējā pārskata
ziņojumā aprakstīts, kā Aģentūra īstenojusi
gada darba programmu. Tajā skaidri norāda, kādas pilnvaras un
uzdevumi Aģentūrai ir noteikti papildus, mainīti vai atsaukti
salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu.”
(41)
regulas 59. panta 1. punktam pievieno
šādu f) apakšpunktu:
„f) atlīdzība, kas samaksāta
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. [SES regula] 13. pantu,
par attiecīgiem ATM/ANS iestādes uzdevumiem.”
(42)
regulas 62. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. punktā vārdu
"Valde" aizstāj ar "Komisija";
(b)
pievieno šādu 4. punktu:
"4. Veicot novērtēšanu katru otro
reizi, vērtē arī Aģentūras sasniegtos rezultātus,
ņemot vērā tās mērķus, pilnvaras un uzdevumus. Ja
Komisija uzskata, ka Aģentūras turpmāka pastāvēšana
vairs nav pamatota, ņemot vērā tai izvirzītos
mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus,
tā var ierosināt šo regulu attiecīgi grozīt vai
atcelt."
(43)
regulas 64. pantu groza šādi:
(a)
virsrakstu "Noteikumi par maksām un
atlīdzību" aizstāj ar virsrakstu "Maksas un
atlīdzība";
(b)
panta 1. punktu aizstāj ar „Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 65.b pantu,
lai, pamatojoties uz 3., 4. un 5. punktu, paredzētu sīki
izstrādātus noteikumus par maksām un atlīdzību.”
(c)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
„Panta 1. punktā minētajos
noteikumos it sevišķi nosaka darbības, par kurām pienākas
maksas un atlīdzība saskaņā ar 59. panta 1. punkta
c) un d) apakšpunktu, šo maksu un atlīdzības apmēru un
veidu, kā tās jāmaksā.”
(d)
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
"5. Maksu un atlīdzības apmēru
nosaka tādā līmenī, lai nodrošinātu, ka
attiecīgie ienākumi no tām principā ir pietiekami, lai
segtu sniegto pakalpojumu izmaksas pilnā apjomā. Šajās izmaksās
it īpaši atspoguļo visus Aģentūras izdevumus, kuri
attiecināmi uz personālu, kas ir iesaistīts 3. punktā
minētajās darbībās, tostarp darba devēja
proporcionālās iemaksas pensiju shēmā. Minētās
maksas un atlīdzību, tostarp tās, kas saņemtas 2007.
gadā, piešķir Aģentūrai kā ieņēmumus."
(44)
regulas 65. pantu aizstāj ar šādu:
„Komiteja
1. Komisijai palīdz komiteja. Šī
komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 4. pantu.”
(45)
regulas 65.a pantu svītro.
(46)
pievieno šādu 65.b un 65.c pantu:
„65.b pants
Deleģēšanas īstenošana
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos
aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos
nosacījumus.
2. Regulas 5. panta 5. punktā, 6. panta
2. punktā, 6. panta 3. punktā, 7. panta 6. punktā,
8. panta 5. punktā, 8.a panta 5. punktā, 8.b panta
6. punktā, 8.c panta 10. punktā, 9. panta 4. punktā,
10. panta 5. punktā, 14. panta 3. punktā, 14. panta
7. punktā, 25. panta 3. punktā un 64. panta 1. punktā
minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz nenoteiktu
laiku.
3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
laikā var atsaukt 5. panta 5. punktā, 6. panta 2. punktā,
6. panta 3. punktā, 7. panta 6. punktā, 8. panta
5. punktā, 8.a panta 5. punktā, 8.b panta 6. punktā,
8.c panta 10. punktā, 9. panta 4. punktā, 10. panta
5. punktā, 14. panta 3. punktā, 14. panta 7. punktā,
25. panta 3. punktā un 64. panta 1. punktā
minēto pilnvaru deleģējumu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek
izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru
deleģēšana. Tas stājas spēkā nākamajā
dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā
datumā, kas tajā noteikts. Tas neietekmē jau spēkā
esošu deleģēto aktu spēkā esamību.
4. Tiklīdz Komisija pieņem
deleģēto aktu, tā to paziņo vienlaicīgi Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5. Deleģētais akts, kas pieņemts
saskaņā ar 5. panta 5. punktu, 6. panta 2. punktu,
6. panta 3. punktu, 7. panta 6. punktu, 8. panta 5. punktu,
8.a panta 5. punktu, 8.b panta 6. punktu, 8.c panta 10. punktu,
9. panta 4. punktu, 10. panta 5. punktu, 14. panta 3. punktu,
14. panta 7. punktu, 25. panta 3. punktu un 64. panta 1. punktu,
stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu
mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas nav izteikuši
iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc
Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par
diviem mēnešiem.
65.c pants
Steidzamības procedūra
1. Deleģētie akti, kas pieņemti
saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties,
un tos piemēro, kamēr nav izteikti iebildumi atbilstīgi 2. punktam.
Paziņojot Eiropas Parlamentam un Padomei deleģēto aktu, norāda
iemeslus, kādēļ tiek izmantota steidzamības procedūra.
2. Eiropas Parlaments vai Padome saskaņā
ar 65.b panta 5. punktā minēto procedūru var izteikt
iebildumus pret deleģēto aktu. Šādā gadījumā
Komisija nekavējoties atceļ aktu, ievērojot Eiropas Parlamenta
vai Padomes paziņojumu par lēmumu izteikt iebildumus.”
(47)
pievieno šādu 66.a pantu:
„66.a pants
Mītnes nolīgums un
darbības nosacījumi
1. Nepieciešamos pasākumus
attiecībā uz Aģentūras izmitināšanu
uzņēmējā dalībvalstī un aprīkojumu, kas
minētajai dalībvalstij ir jānodod Aģentūras
rīcībā, kā arī īpašos noteikumus, kurus
Aģentūras uzņēmējā dalībvalstī
piemēro izpilddirektoram, Aģentūras valdes locekļiem,
Aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem,
nosaka mītnes nolīgumā starp Aģentūru un
dalībvalsti, kurā atrodas mītne, kas noslēgts pēc tam,
kad ir saņemts valdes apstiprinājums, bet ne vēlāk kā
divu gadu laikā pēc Regulas (EK) Nr. [..]
stāšanās spēkā.
2. Aģentūras uzņēmēja
dalībvalsts nodrošina labākos iespējamos apstākļus
Aģentūras darbības nodrošināšanai, ietverot uz Eiropu
vērstu daudzvalodu izglītību un piemērotus transporta
savienojumus.”
(48)
pievieno šādu 66.b pantu:
"66.b pants
Drošības noteikumi par
klasificētas informācijas un sensitīvas neklasificētas
informācijas aizsardzību
Aģentūra piemēro drošības
principus, kas paredzēti Komisijas drošības noteikumos Eiropas
Savienības klasificētās informācijas (turpmāk „EUCI”)
un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzībai,
kā paredzēts Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom
pielikumā. Drošības principu piemērošana cita starpā aptver
noteikumus par šādas informācijas apmaiņu, apstrādi un
glabāšanu."
(49)
regulas V pielikuma 2. un 3. punktu
aizstāj ar šādu:
„2. Vienība un tās darbinieki, kas
atbild par sertificēšanas un uzraudzības uzdevumiem, veic savus
pienākumus ar pēc iespējas lielāku profesionālo
integritāti un pēc iespējas lielāku tehnisko kompetenci, un
tos nedrīkst ietekmēt ne ar spiedienu, ne pamudinājumiem,
īpaši finansiāliem pamudinājumiem, kas varētu ietekmēt
viņu spriestspēju vai izmeklēšanas rezultātus, īpaši
no tādu personu vai personu grupu puses, ko ietekmē
sertificēšanas vai uzraudzības uzdevumu rezultāti.
3. Vienībai ir jānodarbina darbinieki,
un tās rīcībā jābūt līdzekļiem, lai
atbilstīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kas
saistīti ar sertificēšanas un uzraudzības procesu; tai
vajadzētu arī būt iespējai izmantot aprīkojumu, kas
vajadzīgs ārkārtas pārbaužu veikšanai.”
(50)
regulas Vb pielikumu groza šādi:
(a)
pielikuma 2. punkta c) apakšpunkta
iv) punktu aizstāj ar šādu:
„Gaisa satiksmes vadības pakalpojumi un ar
tiem saistītie procesi nodrošina, ka ir atbilstīgs attālums
starp gaisa kuģiem, un lidlauka manevrēšanas zonā novērš
sadursmes starp šķēršļiem un gaisa kuģiem
minētajā zonā, un vajadzības gadījumā, ja tas ir
iespējams, palīdz izvairīties no citiem apdraudējumiem
gaisā, turklāt nodrošina tūlītēju un savlaicīgu
koordināciju ar visiem attiecīgajiem pakalpojumu lietotājiem un
blakusesošajiem gaisa telpas blokiem.”
(b)
pielikuma 2. punkta g) apakšpunkta
beigās pievieno šādus vārdus:
„Lai optimizētu pieejamo kapacitāti
gaisa telpas izmantošanā un lai uzlabotu gaisa satiksmes plūsmas
pārvaldības procesus, īsteno plūsmas pārvaldību.
Šādai pārvaldībai jābūt pārredzamai un
efektīvai, nodrošinot, ka kapacitātes piešķiršana ir
elastīga un savlaicīga, ievērojot ICAO
reģionālā aeronavigācijas plāna ieteikumus Eiropas
reģionam.
Regulas 8.b panta 6. punktā
minētie pasākumi attiecībā uz plūsmas
pārvaldību ir aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju,
lidostu ekspluatantu un gaisa telpas lietotāju ekspluatācijas
lēmumu pamatā un aptver šādas jomas:
a) lidojumu plānošanu;
b) pieejamās gaisa telpas kapacitātes
izmantošanu visos lidojuma posmos, ietverot laika nišu piešķiršanu, un
c) vispārējās gaisa satiksmes
maršrutu izmantošanu, ietverot:
–
vienotas publikācijas izveidošanu par
maršrutiem un satiksmes orientāciju,
–
vispārējās gaisa satiksmes
novirzīšanas iespējas no noslogotiem apgabaliem,
–
prioritātes noteikumus
vispārējās gaisa satiksmes piekļuvei gaisa telpai, jo
īpaši noslogotības un krīzes laikā;
d) ņem vērā lidojumu plānu un
lidostu laika nišu saskanību un vajadzīgo koordināciju ar blakus
reģioniem.”
(c)
pielikuma 2. punkta h) apakšpunkta
beigās pievieno šādus vārdus:
„Ņemot vērā dalībvalstu
pārziņā esošo militāro jautājumu organizāciju,
gaisa telpas pārvaldība arī atbalsta ICAO noteiktā
un saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 551/2004 īstenotā gaisa
telpas elastīgas izmantošanas principa vienotu piemērošanu, lai,
īstenojot kopējo transporta politiku, uzlabotu gaisa telpas
pārvaldību un gaisa satiksmes pārvaldību.
Dalībvalstis katru gadu Aģentūrai
sniedz ziņojumu par to, kā tās, īstenojot kopējo
transporta politiku, savā pārziņā esošajā gaisa
telpā piemēro gaisa telpas elastīgas izmantošanas principu.”
(d)
pielikuma 3. punkta a) apakšpunkta
beigās pievieno šādus vārdus:
„Sistēmas it sevišķi ietver:
1.          sistēmas un procedūras gaisa
telpas pārvaldībai;
2.          sistēmas un procedūras gaisa
satiksmes plūsmas pārvaldībai;
3.          sistēmas un procedūras gaisa
satiksmes pakalpojumiem, it sevišķi lidojumu datu apstrādes
sistēmas, novērošanas datu apstrādes sistēmas un
cilvēka un mašīnas saskarnes sistēmas;
4.          zeme-zeme, gaiss-zeme un gaiss-gaiss
sakaru sistēmas un procedūras;
5.          navigācijas sistēmas un
procedūras;
6.          novērošanas sistēmas un
procedūras;
7.          sistēmas un procedūras aeronautikas informācijas pakalpojumiem;
8.          sistēmas un procedūras
meteoroloģijas informācijas izmantošanai.”
(e)
pielikuma 3. punkta b) apakšpunkta
beigās pievieno šādus vārdus:
„ATM/ANS sistēmas un to
komponentus projektē, izstrādā, tiem veic apkopi un tos
ekspluatē, izmantojot atbilstīgas un apstiprinātas
procedūras, lai vienmēr un visos lidojuma posmos nodrošinātu
Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla sekmīgu
darbību. Sekmīgu darbību it sevišķi raksturo
informācijas kopīgošana, ietverot attiecīgo ekspluatācijas
statusa informāciju, kopīga izpratne par informāciju,
salīdzināmi apstrādes rezultāti un saistītās
procedūras, kas ļauj vienoties par kopējiem ekspluatācijas
rezultātiem attiecībā uz visu vai daļu Eiropas gaisa
satiksmes pārvaldības tīkla (EATMN).
EATMN, tā
sistēmas un komponenti saskaņotā veidā atbalsta jaunas
saskaņotas un apstiprinātas darbības koncepcijas, kas uzlabo
aeronavigācijas pakalpojumu kvalitāti, ilgtspēju un
efektivitāti, it sevišķi drošības un kapacitātes
ziņā.
EATMN, tā
sistēmas un komponenti atbalsta civilo un militāro iestāžu
koordinācijas pakāpenisku īstenošanu, ciktāl tas
vajadzīgs, lai efektīvi organizētu gaisa telpu un
pārvaldītu gaisa satiksmes plūsmu un lai visi lietotāji
varētu droši un efektīvi izmantot gaisa telpu, realizējot gaisa telpas
elastīgas izmantošanas koncepciju.
Lai sasniegtu šos mērķus, EATMN,
tā sistēmas un komponenti atbalsta savlaicīgu apmaiņu ar
pareizu un konsekventu informāciju, ietverot visus lidojuma posmus, starp
civilajām un militārajām iestādēm.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               Lai gan Komisijas ceļvedī attiecībā
uz to, kā īstenojams Eiropas Parlamenta, ES Padomes un Eiropas
Komisijas 2012. gada jūlija kopīgais paziņojums par
decentralizētajām aģentūrām, noteikts, ka visu ES
aģentūru nosaukumi skaidrības labad jāstandartizē
atbilstīgi vienam formātam, šajā paskaidrojuma rakstā
visā tekstā izmantots pašreizējais Eiropas Aviācijas
drošības aģentūras (EASA) nosaukums. Šā tiesību
akta priekšlikuma teksts ir pielāgos saskaņā ar jauno
kopīgo paziņojumu un ceļvedi.
[2]               Pamatregula ((EK) Nr. 549/2004), ar ko nosaka
pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai; Pakalpojumu sniegšanas
regula ((EK) Nr. 550/2004) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu
vienotajā Eiropas gaisa telpā; Gaisa telpas regula ((EK) Nr. 551/2004)
par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa
telpā; Savietojamības regula ((EK) Nr. 552/2004) par Eiropas
gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību.
[3]               Padomes Regula (EK) Nr. 219/2007; SESAR
(jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēma) ir
SES tehniskais pīlārs, proti, gaisa satiksmes
pārvaldības uzlabošanas programma, kurā iesaistīta visa
aviācija.
[4]               Pašlaik tehniskos noteikumus izstrādā ne tikai
EASA, bet arī Eurocontrol un dažādas
standartizācijas struktūras, piemēram, EUROCAE.
[5]               Sk. SES pārstrādātā
priekšlikuma 19. pantu.
[6]               Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes
pārvaldības pētniecības programma. Sk. http://ec.europa.eu/transport/modes/air/sesar/.
[7]               OV C […], […], […]. lpp.
[8]               OV L 309, 24.11.2009., 51. lpp.
[9]               OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.
[10]             OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.
[11]             OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.
[12]             OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.
[13]             OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.
[14]             OV L 95, 9.4.2009., 41. lpp.
[15]             OV L 64, 2.3.2007., 1. lpp.
[16]             Padomes 1968. gada 29. februāra Regula
(EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko nosaka Eiropas Kopienu
Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtību, kā arī paredz īpašus Komisijas
ierēdņiem uz laiku piemērojamus pasākumus (OV L 56,
4.3.1968., 1. lpp.).