               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.4.2018
            COM(2018) 174 final
            2018/0083(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 610/2013
                  1
                (turpmāk “Šengenas Robežu kodeksa grozījumi”) tika grozīta Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu
                  2
                (CISA), Regula (EK) Nr. 562/2006
                  3
                (Šengenas Robežu kodekss [ŠRK]) un Regula (EK) Nr. 810/2009
                  4
                (Vīzu kodekss) un – cita starpā – tika pārformulēts “īstermiņa uzturēšanās” jēdziens attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem Šengenas zonā. No 2013. gada 18. oktobra trešo valstu valstspiederīgie (neatkarīgi no tā, vai viņiem ir nepieciešama vīza vai nav), kuri plāno ieceļot Šengenas zonā saskaņā ar īstermiņa uzturēšanās režīmu, drīkst uzturēties Šengenas zonā uz laiku, kas nav ilgāks par “90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”. Pretēji definīcijai, kas bija spēkā līdz 2013. gada 18. oktobrim (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā, skaitot no pirmās ieceļošanas dienas), jaunā pieeja ir precīzāka, jo nosaka ilgumu dienās, nevis mēnešos. Turklāt no definīcijas ir izņemts termins “skaitot no pirmās ieceļošanas dienas”, kas bija radījis neskaidrības un jautājumus.

               Ar ŠRK grozījumiem ES vīzu un robežu tiesību aktos, t. i. CISA, ŠRK, Vīzu kodeksā un Regulā (EK) Nr. 539/2001
                  5
                tika ieviestas visas nepieciešamās izmaiņas. Tomēr jēdziens “īstermiņa uzturēšanās” ir nostiprināts arī Eiropas Savienības noslēgtajos starptautiskajos nolīgumos. Ar Antigvu un Barbudu
                  6
               , Bahamu Salām
                  7
               , Barbadosu
                  8
               , Brazīliju
                  9
               , Maurīciju
                  10
               , Sentkitsu un Nevisu
                  11
                un Seišelām
                  12
                noslēgtajos nolīgumos par vīzu režīma atcelšanu, definējot bezvīzu īstermiņa uzturēšanās ilgumu, joprojām minēta vecā definīcija (“trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā”
                  13
               ).

               Komisija 2014. gada 16. jūlijā pieņēma ieteikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību un iepriekšminētajām valstīm
                  14
               , Padome lēmumu pieņēma 2014. gada 9. oktobrī
                  15
               . Mērķis ir attiecībā uz šīm septiņām valstīm īstenot jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas noteikta ŠRK grozījumos. Turklāt “īstermiņa uzturēšanās” definīcija dienās, nevis mēnešos vīzu režīma atcelšanas nolīgumos ir vieglāk pārbaudāma un aprēķināma ar elektroniskiem/IT līdzekļiem un tādējādi tā ir piemērotāka centralizētajām robežu pārvaldības sistēmām, piemēram, ierosinātajai Ieceļošanas/izceļošanas sistēmai (IIS)
                  16
               .

               Pēc Padomes pilnvarojuma saņemšanas Komisija sāka sarunas par to, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu ar septiņām valstīm (Antigvu un Barbudu, Bahamu Salām, Barbadosu, Brazīliju, Maurīciju, Sentkitsu un Nevisu un Seišelām).

               Sarunas ar Brazīliju tika sekmīgi pabeigtas 2017. gada 31. oktobrī, parafējot nolīgumus, ar ko groza divus nolīgumus starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem un diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem. Abas puses ir vienojušās papildus dažu tehnisku aspektu izmaiņām (skat. turpmāk) pieņemt jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, bet ceļotājiem visi nolīguma grozījumi ir maznozīmīgi.

                  Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota nolīgumu preambulā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Atbilstoši Nolīguma starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”), prasībām nepieciešams abu līgumslēdzēju pušu apstiprinājums, ko pauž saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Savienības gadījumā ir nepieciešams Padomes lēmums par Nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu.

               Šis priekšlikums iesniegts Padomei, lai pilnvarotu parakstīt Nolīgumu.

               Nolīgums nodrošina juridisko saskaņotību, kā arī harmonizāciju starp dalībvalstīm, piemērojot jauno ŠRK grozījumos noteikto “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas piedāvā skaidru “īstermiņa uzturēšanās” interpretāciju.

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Savienībai nav pilnvaru, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu, kas būtu saistoši četrām valstīm, kuras ir asociētās valstis Šengenas acquis, tostarp kopējās vīzu politikas īstenošanā. Lai attiecībā uz noteikumiem par atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā nodrošinātu saskaņotu pieeju un tos īstenotu, Nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija, kurā norādīts, ka būtu vēlams, ka Brazīlija, no vienas puses, un Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice, no otras puses, attiecīgi groza savus spēkā esošos divpusējos nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Saskaņā ar LESD 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu sarunu vešana par vīzu režīma atcelšanu ir Savienības ekskluzīva kompetence.

               Turklāt, ja viena no starptautiska nolīguma līgumslēdzējām pusēm ir Eiropas Savienība, dalībvalstis pašas nevar juridiski īstenot šāda nolīguma grozījumus. Tādēļ ir nepieciešama rīcība Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte (samērīgums)

               Šis priekšlikums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, grozīt spēkā esošo Nolīgumu starp Brazīlijas Federatīvo Republiku un Eiropas Savienību par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

               4. EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma sarunu norādes, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Brazīliju, lai grozītu abu pušu nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem. Dalībvalstis Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmēs tika informētas par sarunu norisi.

               5.CITI ELEMENTI

               •Sarunu iznākums

                  Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu norādēs, tika sasniegti un ka Nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.

                  Nolīguma projekta galīgo saturu var apkopot šādi.

                  a. Uzturēšanās ilgums

                  Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju uz laikposmu, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā (nevis uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā). Jauno definīciju piemēro visā Nolīgumā.

                  b. Nobeiguma noteikumi – Nolīguma apturēšana (9. panta 4. punkts)

               Ar Nolīgumu 9. panta 4. punkta pēdējo teikumu groza šādi: “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”. Pievienojot esošajam tekstam vārdus “minēto apturēšanu atceļ”, Nolīgumā precizē, ka bezvīzu režīma apturēšanu faktiski atceļ, ja zūd minētās apturēšanas iemesli. Ar šo grozījumu Nolīguma ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem redakcija tiek saskaņota ar visiem pārējiem vīzu režīma atcelšanas nolīgumiem, kurus Savienība parakstīja 2015. un 2016. gadā. Vīzu jautājumu darba grupa 2016. gada 14. jūnijā apspriedās par šo grozījumu, un neviena dalībvalsts nav cēlusi iebildumus.

                  d. Kopīgās deklarācijas

                  Nolīgumam ir pievienotas divas kopīgās deklarācijas:

                  - par to, kā interpretēt “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”, un

                  - par Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu.

                  e. Stāšanās spēkā

                  Nolīgums stāsies spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad pēdējā līgumslēdzēja puse paziņo otrai, ka ratifikācijas procedūras ir pabeigtas. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un ļautu ceļotājiem saprast un ievērot tiesību aktus, ir vajadzīgs pietiekami ilgs pārejas periods. Kad tiks pabeigta Nolīguma ratifikācija, sešu mēnešu laikposms ļaus ceļotājiem pabeigt saskaņā ar veco definīciju aprēķināto īstermiņa uzturēšanos, pirms stājas spēkā jaunā īstermiņa uzturēšanās definīcija un tās 180 dienu retrospektīvais atsauces periods.

                  Nolīgums neskar visus citus noteikumus esošajā Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem, tostarp par to teritoriālo piemērošanas jomu.

               6.SECINĀJUMS

               Ņemot vērā iepriekš minētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei lemt par Nolīguma parakstīšanu Savienības vārdā un atļaut Padomes priekšsēdētājam iecelt attiecīgi pilnvarotu(-as) personu(-as) tā parakstīšanai Savienības vārdā.

               2018/0083 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 610/2013
                  17
                Savienības vīzu un robežu tiesību aktos tika ieviestas horizontālas izmaiņas un īstermiņa uzturēšanās ilgums noteikts ne ilgāks par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               (2)Nolīgumā starp Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa vīzu atcelšanu parasto pasu turētājiem ir nepieciešams iekļaut šo jauno definīciju, lai pilnībā harmonizētu Savienības īstermiņa uzturēšanās režīmu.

               (3)Padome 2014. gada 9. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”). Sarunas ar Brazīliju par Nolīgumu tika sekmīgi pabeigtas, to parafējot 2017. gada 31. oktobrī.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  18
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  19
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Grozošais Nolīgums būtu jāparaksta un tam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā apstiprina Nolīguma starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”), parakstīšanu, ņemot vērā minētā Nolīguma noslēgšanu.

               Parakstāmā Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Savienības vārdā tiek apstiprinātas šim lēmumam pievienotās deklarācijas.

               3. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko Nolīguma sarunu vadītāja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt Nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

                     (3)

                        OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 081, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (6)

                        OV L 169, 30.6.2009., 1. lpp.

                     (7)

                        OV L 169, 30.6.2009., 23. lpp.

                     (8)

                        OV L 169, 30.6.2009., 9. lpp.

                     (9)

                        Ar Brazīliju Eiropas Savienība noslēdza divus nolīgumus: vienu nolīgumu attiecībā uz parasto pasu turētājiem (OV L 255, 21.9.2012., 4. lpp.) un atsevišķu nolīgumu attiecībā uz diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (OV L 66, 12.3.2011., 2. lpp.).

                     (10)

                        OV L 169, 30.6.2009., 16. lpp.

                     (11)

                        OV L 169, 30.6.2009., 37. lpp.

                     (12)

                        OV L 169, 30.6.2009., 30. lpp.

                     (13)

                        Skat.. “Mērķis” un “Uzturēšanās ilgums” nolīgumos.

                     (14)

                        COM(2014) 468 final.

                     (15)

                        Padomes Lēmums, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību/Kopienu un Antigvu un Barbudu, Bahamu Salu Sadraudzību, Barbadosu, Brazīlijas Federatīvo Republiku, Maurīcijas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju un Seišelu Republiku, ko Padome pieņēma 2014. gada 9. oktobrī.

                     (16)

                        COM(2016) 194 final.

                     (17)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, Padomes Regulu (EK) Nr. 1683/95 un Regulu (EK) Nr. 539/2001, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (EK) Nr. 810/2009 (OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.).

                     (18)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (19)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,11.4.2018
            COM(2018) 174 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               PIELIKUMS

               dokumentam

               priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               no vienas puses, un

               BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA (turpmāk “Brazīlija”),

               no otras puses,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”), kas stājās spēkā 2012. gada 1. oktobrī,

               ATKĀRTOTI APSTIPRINOT, cik svarīgi ir atvieglot tiešos personiskos kontaktus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka šā Nolīguma mērķis ir apmierināt līgumslēdzēju pušu pilsoņu vajadzības,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas sniegta Nolīgumā (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā no pirmās ieceļošanas dienas) nav pietiekami precīza, un jo īpaši jēdziens “pirmā ieceļošanas diena” var radīt neskaidrības un jautājumus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ES “iekšējos” vīzu un robežu tiesību aktos ar Regulu (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs) ir ieviestas horizontālas izmaiņas un tajā īstermiņa uzturēšanās ir definēta šādi: “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ieceļošanas/izceļošanas sistēmas mērķiem, kuru paredzēts ieviest Eiropas Savienībā, ir nepieciešama vienota un skaidri definēta “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas ir piemērojama visiem trešo valstu valstspiederīgajiem,

               VĒLOTIES nodrošināt ceļotāju netraucētu plūsmu Līgumslēdzēju pušu robežšķērsošanas vietās,

               ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kuri pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un apstiprinot, ka šā Nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Nolīgumu groza saskaņā ar šā panta noteikumiem:

               (1)Nolīguma 1. panta vārdus “uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikā” aizstāj ar vārdiem “uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”;

               (2)Nolīguma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “Šā Nolīguma vajadzībām Savienības pilsoņi var uzturēties Brazīlijas teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.”;

               (3)Nolīguma 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “Šā Nolīguma vajadzībām Brazīlijas pilsoņi var uzturēties to dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.”;

               (4)Nolīguma 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “Brazīlijas pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.”;

               (5)Nolīguma 5. panta 4. punktā vārdus “trim mēnešiem” aizstāj ar vārdiem “90 dienām”;

               (6)Nolīguma 9. panta 4. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

               “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā Nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”.

               2. pants

               Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo Nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām, un tas stājas spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc datuma, kad pēdējā Puse paziņo otrai Pusei par iepriekš minēto procedūru pabeigšanu.

               Nolīgums ir sagatavots [...], divtūkstoš septiņpadsmitā gada … … …., divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Eiropas Savienības vārdā –

               Brazīlijas Federatīvās Republikas vārdā —

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Brazīlija, no otras puses, nekavējoties groza esošos divpusējos nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā Nolīgumā.

               Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā Nolīguma 5. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu, vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā kopumā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas cita starpā nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               ________


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.4.2018
            COM(2018) 175 final
            2018/0084(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar 2013. gada 26. jūnija Regulu (ES) Nr. 610/2013
                  1
                (turpmāk - Šengenas Robežu kodeksa grozījumi) tika grozīta Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu
                  2
                (CISA), Regula (EK) Nr. 562/2006
                  3
                (Šengenas Robežu kodekss [ŠRK]) un Regula (EK) Nr. 810/2009
                  4
                (Vīzu kodekss) un – cita starpā – tika pārformulēts “īstermiņa uzturēšanās” jēdziens attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem Šengenas zonā. No 2013. gada 18. oktobra trešo valstu valstspiederīgie (neatkarīgi no tā, vai viņiem ir nepieciešama vīza vai nav), kuri plāno ieceļot Šengenas zonā saskaņā ar īstermiņa uzturēšanās režīmu, drīkst uzturēties Šengenas zonā uz laiku, kas nav ilgāks par “90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”. Pretēji definīcijai, kas bija spēkā līdz 2013. gada 18. oktobrim (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā, skaitot no pirmās ieceļošanas dienas), jaunā pieeja ir precīzāka, jo nosaka ilgumu dienās, nevis mēnešos. Turklāt no definīcijas ir izņemts termins “skaitot no pirmās ieceļošanas dienas”, kas bija radījis neskaidrības un jautājumus.

               Ar ŠRK grozījumiem ES vīzu un robežu tiesību aktos, t. i. CISA, ŠRK, Vīzu kodeksā un Regulā (EK) Nr. 539/2001
                  5
                tika ieviestas visas nepieciešamās izmaiņas. Tomēr jēdziens “īstermiņa uzturēšanās” ir nostiprināts arī Eiropas Savienības noslēgtajos starptautiskajos nolīgumos. Ar Antigvu un Barbudu
                  6
               , Bahamu Salām
                  7
               , Barbadosu
                  8
               , Brazīliju
                  9
               , Maurīciju
                  10
               , Sentkitsu un Nevisu
                  11
                un Seišelām
                  12
                noslēgtajos nolīgumos par vīzu režīma atcelšanu, definējot bezvīzu īstermiņa uzturēšanās ilgumu, joprojām minēta vecā definīcija (“trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā”
                  13
               ).

               Komisija 2014. gada 16. jūlijā pieņēma ieteikumu Padomes Lēmumam, ar ko pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību un iepriekšminētajām valstīm
                  14
               , Padome lēmumu pieņēma 2014. gada 9. oktobrī
                  15
               . Mērķis ir attiecībā uz šīm septiņām valstīm īstenot jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas noteikta ŠRK grozījumos. Turklāt “īstermiņa uzturēšanās” definīcija dienās, nevis mēnešos vīzu režīma atcelšanas nolīgumos ir vieglāk pārbaudāma un aprēķināma ar elektroniskiem/IT līdzekļiem un tādējādi tā ir piemērotāka centralizētajām robežu pārvaldības sistēmām, piemēram, ierosinātajai Ieceļošanas/izceļošanas sistēmai (IIS)
                  16
               .

               Pēc Padomes pilnvarojuma saņemšanas Komisija sāka sarunas par to, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu ar septiņām valstīm (Antigvu un Barbudu, Bahamu Salām, Barbadosu, Brazīliju, Maurīciju, Sentkitsu un Nevisu un Seišelām).

               Sarunas ar Brazīliju tika sekmīgi pabeigtas 2017. gada 31. oktobrī, parafējot nolīgumus, ar ko groza divus nolīgumus starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem un parasto pasu turētājiem. Abas puses ir vienojušās papildus dažu tehnisku aspektu izmaiņām (skat. turpmāk) pieņemt jauno “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, bet ceļotājiem visi nolīguma grozījumi ir maznozīmīgi.

                  Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota nolīgumu preambulā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Atbilstoši nolīguma starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”), prasībām nepieciešams abu līgumslēdzēju pušu apstiprinājums, ko pauž saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Savienības gadījumā ir nepieciešams Padomes lēmums par Nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu.

               Šis priekšlikums iesniegts Padomei, lai pilnvarotu noslēgt Nolīgumu.

               Nolīgums nodrošina juridisko saskaņotību, kā arī harmonizāciju starp dalībvalstīm, piemērojot jauno ŠRK grozījumos noteikto “īstermiņa uzturēšanās” definīciju, kas piedāvā skaidru “īstermiņa uzturēšanās” interpretāciju.

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Savienībai nav pilnvaru, lai grozītu nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu, kas būtu saistoši četrām valstīm, kuras ir asociētās valstis Šengenas acquis, tostarp kopējās vīzu politikas īstenošanā. Lai attiecībā uz noteikumiem par atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā nodrošinātu saskaņotu pieeju un tos īstenotu, Nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija, kurā norādīts, ka būtu vēlams, ka Brazīlija, no vienas puses, un Islande, Lihtenšteina, Norvēģija un Šveice, no otras puses, attiecīgi groza savus spēkā esošos divpusējos nolīgumus par vīzu režīma atcelšanu.

               Šis priekšlikums ir juridiskais instruments Nolīguma noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc tam, kad Nolīgumu Savienības vārdā parakstīs Padomes prezidentūras iecelta persona un no Eiropas Parlamenta būs saņemta piekrišana saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Saskaņā ar LESD 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu sarunu vešana par vīzu režīma atcelšanu ir Savienības ekskluzīva kompetence.

               Turklāt, ja viena no starptautiska nolīguma līgumslēdzējām pusēm ir Eiropas Savienība, dalībvalstis pašas nevar juridiski īstenot šāda nolīguma grozījumus. Tādēļ ir nepieciešama rīcība Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte (samērīgums)

               Šis priekšlikums paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu izvirzīto mērķi, proti, grozīt spēkā esošo Nolīgumu starp Brazīlijas Federatīvo Republiku un Eiropas Savienību par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums nerada papildu izmaksas ES budžetā.

               4. EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Padome 2014. gada 9. oktobrī pieņēma sarunu norādes, ar ko pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Brazīliju, lai grozītu abu pušu Nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem. Dalībvalstis Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmēs tika informētas par sarunu norisi.

               5.CITI ELEMENTI

               •Sarunu iznākums

                  Komisija uzskata, ka mērķi, ko Padome bija izvirzījusi sarunu norādēs, tika sasniegti un ka Nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.

                  Nolīguma projekta galīgo saturu var apkopot šādi.

                  a. Uzturēšanās ilgums

                  Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Brazīlijas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju uz laikposmu, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā (nevis uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikposmā pēc dienas, kad pirmo reizi ieceļots valsts teritorijā). Jauno definīciju piemēro visā Nolīgumā.

                  b. Nobeiguma noteikumi – Nolīguma apturēšana (9. panta 4. punkts)

               Ar Nolīgumu 9. panta 4. punkta pēdējo teikumu groza šādi: “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā Nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”. Pievienojot esošajam tekstam vārdus “minēto apturēšanu atceļ”, Nolīgumā precizē, ka bezvīzu režīma apturēšanu faktiski atceļ, ja zūd minētās apturēšanas iemesli. Ar šo grozījumu Nolīguma ar Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem redakcija tiek saskaņota ar visiem pārējiem vīzu režīma atcelšanas nolīgumiem, kurus Savienība parakstīja 2015. un 2016. gadā. Vīzu jautājumu darba grupa 2016. gada 14. jūnijā apspriedās par šo grozījumu, un neviena dalībvalsts nav cēlusi iebildumus.

                  d. Kopīgās deklarācijas

                  Nolīgumam ir pievienotas divas kopīgās deklarācijas:

                  - par to, kā interpretēt “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”, un

                  - par Islandi, Norvēģiju, Šveici un Lihtenšteinu.

                  e. Stāšanās spēkā

                  Nolīgums stāsies spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad pēdējā līgumslēdzēja puse paziņo otrai, ka ratifikācijas procedūras ir pabeigtas. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību un ļautu ceļotājiem saprast un ievērot tiesību aktus, ir vajadzīgs pietiekami ilgs pārejas periods. Kad tiks pabeigta Nolīguma ratifikācija, sešu mēnešu laikposms ļaus ceļotājiem pabeigt saskaņā ar veco definīciju aprēķināto īstermiņa uzturēšanos, pirms stājas spēkā jaunā īstermiņa uzturēšanās definīcija un tās 180 dienu retrospektīvais atsauces periods.

                  Nolīgums neskar visus citus noteikumus esošajā Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem, tostarp par to teritoriālo piemērošanas jomu.

               6.SECINĀJUMS

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija ierosina Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas apstiprināt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem.

               2018/0084 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  17
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) XXX/[...] nolīgums ar Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”) tika parakstīts [...].

               (2)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  18
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (3)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  19
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga

               Eiropas Savienības vārdā sniegt Nolīguma 2. pantā paredzēto paziņojumu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas
                  20
               .

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 182, 29.6.2013., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

                     (3)

                        OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 081, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (6)

                        OV L 169, 30.6.2009., 1. lpp.

                     (7)

                        OV L 169, 30.6.2009., 23. lpp.

                     (8)

                        OV L 169, 30.6.2009., 9. lpp.

                     (9)

                        Ar Brazīliju Eiropas Savienība noslēdza divus nolīgumus: vienu nolīgumu attiecībā uz parasto pasu turētājiem (OV L 255, 21.9.2012., 4. lpp.) un atsevišķu nolīgumu attiecībā uz diplomātisko, dienesta vai oficiālo pasu turētājiem (OV L 66, 12.3.2011., 2. lpp.).

                     (10)

                        OV L 169, 30.6.2009., 16. lpp.

                     (11)

                        OV L 169, 30.6.2009., 37. lpp.

                     (12)

                        OV L 169, 30.6.2009., 30. lpp.

                     (13)

                        Skat.. “Mērķis” un “Uzturēšanās ilgums” nolīgumos.

                     (14)

                        COM(2014) 468 final.

                     (15)

                        Padomes Lēmums, ar ko Komisiju pilnvaro sākt sarunas par grozījumiem nolīgumos par īstermiņa vīzu atcelšanu, kuri noslēgti starp Eiropas Savienību/Kopienu un Antigvu un Barbudu, Bahamu Salu Sadraudzību, Barbadosu, Brazīlijas Federatīvo Republiku, Maurīcijas Republiku, Sentkitsas un Nevisas Federāciju un Seišelu Republiku, ko Padome pieņēma 2014. gada 9. oktobrī.

                     (16)

                        COM(2016) 194 final.

                     (17)

                        Piekrišana sniegta […].

                     (18)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (19)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (20)

                        Nolīguma spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,11.4.2018
            COM(2018) 175 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               PIELIKUMS

               priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku, ar ko groza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               no vienas puses, un

               BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA (turpmāk “Brazīlija”),

               no otras puses,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Brazīlijas Federatīvo Republiku par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem (turpmāk “Nolīgums”), kas stājās spēkā 2012. gada 1. oktobrī,

               ATKĀRTOTI APSTIPRINOT, cik svarīgi ir atvieglot tiešos personiskos kontaktus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka šā Nolīguma mērķis ir apmierināt līgumslēdzēju pušu pilsoņu vajadzības,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas sniegta Nolīgumā (trīs mēneši sešu mēnešu laikposmā no pirmās ieceļošanas dienas) nav pietiekami precīza, un jo īpaši jēdziens “pirmā ieceļošanas diena” var radīt neskaidrības un jautājumus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ES “iekšējos” vīzu un robežu tiesību aktos ar Regulu (ES) Nr. 610/2013 (2013. gada 26. jūnijs) ir ieviestas horizontālas izmaiņas un tajā īstermiņa uzturēšanās ir definēta šādi: “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ieceļošanas/izceļošanas sistēmas mērķiem, kuru paredzēts ieviest Eiropas Savienībā, ir nepieciešama vienota un skaidri definēta “īstermiņa uzturēšanās” definīcija, kas ir piemērojama visiem trešo valstu valstspiederīgajiem,

               VĒLOTIES nodrošināt ceļotāju netraucētu plūsmu Līgumslēdzēju pušu robežšķērsošanas vietās,

               ŅEMOT VĒRĀ Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, kuri pievienoti Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un apstiprinot, ka šā Nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Nolīgumu groza saskaņā ar šā panta noteikumiem:

               (1)Nolīguma 1. panta vārdus “uz trīs mēnešiem sešu mēnešu laikā” aizstāj ar vārdiem “uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā”;

               (2)Nolīguma 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “Šā Nolīguma vajadzībām Savienības pilsoņi var uzturēties Brazīlijas teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.”;

               (3)Nolīguma 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “Šā Nolīguma vajadzībām Brazīlijas pilsoņi var uzturēties to dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.”;

               (4)Nolīguma 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “Brazīlijas pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.”;

               (5)Nolīguma 5. panta 4. punktā vārdus “trim mēnešiem” aizstāj ar vārdiem “90 dienām”;

               (6)Nolīguma 9. panta 4. punkta pēdējo teikumu aizstāj ar šādu:

               “Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā Nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ”.

               2. pants

               Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina šo Nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām, un tas stājas spēkā sestā mēneša pirmajā dienā pēc datuma, kad pēdējā Puse paziņo otrai Pusei par iepriekš minēto procedūru pabeigšanu.

               Nolīgums ir sagatavots [...], divtūkstoš septiņpadsmitā gada … … …., divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Eiropas Savienības vārdā –

               Brazīlijas Federatīvās Republikas vārdā —

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Brazīlija, no otras puses, nekavējoties groza esošos divpusējos nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu parasto pasu turētājiem ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā Nolīgumā.

               Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt “90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā”

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā Nolīguma 5. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā kopumā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas cita starpā nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               ________


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.5.2018
            COM(2018) 341 final
            2018/0187(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par datorizētas sistēmas ieviešanu akcīzes preču  pārvietošanai un uzraudzībai  (pārstrādāta redakcija)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Šis priekšlikums ir pievienots priekšlikumam par Padomes direktīvu, ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu attiecībā uz tādu akcīzes preču pārvietošanas procedūras automatizēšanu, kuras ir nodotas patēriņam vienas dalībvalsts teritorijā un kuras pārvieto uz citas dalībvalsts teritoriju, lai minētajā citā dalībvalstī piegādātu komerciāliem mērķiem.

                  Ar Lēmumu Nr. 1152/2003/EK ir izveidota datorizētā sistēma (Akcīzes preču pārvietošanas un kontroles sistēma – EMCS). Pašlaik tā skar vienīgi akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā. Lēmumā ir jāveic izmaiņas, lai ļautu automatizēt tādu akcīzes preču pārvietošanas procedūru, kas ir nodotas patēriņam vienas dalībvalsts teritorijā un ko pārvieto uz citas dalībvalsts teritoriju, lai minētajā citā dalībvalstī piegādātu komerciāliem mērķiem. Tomēr, tā kā šādas izmaiņas ir jāveic lielākajā daļā lēmuma noteikumu, tad minētais lēmums skaidrības labad būtu jāpārstrādā.

               •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Priekšlikums ir saistīts ar Padomes Direktīvas 2008/118/EK pārstrādāšanu.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants. Šis pants paredz, ka Eiropas Parlaments un Padome, rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un Sociālo lietu komiteju, pieņem pasākumus, lai tuvinātu dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktus, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Subsidiaritātes principu piemēro tiktāl, ciktāl priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus, un tos var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Pārstrādātais priekšlikums nepārsniedz to, kas nepieciešams konkrēto jautājumu risināšanai un tādējādi Līguma mērķu par iekšējā tirgus pareizu un efektīvu darbību sasniegšanai.

                  Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principiem, kas ir noteikti Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir paplašināt akcīzes preču pārvietošanas un kontroles sistēmu, to attiecinot arī uz patēriņam nodotu preču pārvietošanu ES, lai vienkāršotu procedūru un ļautu pienācīgi uzraudzīt šādu pārvietošanu, kā arī lai veidotu pamatu turpmākai Savienības akcīzes jomas tiesību aktos paredzēto procesu automatizēšanai, ja šāda automatizēšana tiek uzskatīta par lietderīgu. Bez šā priekšlikuma nebūs iespējams koordinēti plānot patēriņam nodotu akcīzes preču pārvietošanas automatizēšanu ES.

               •Instrumenta izvēle

               Instrumenta izvēle pilnībā atbilst patlaban spēkā esošajam tiesību aktam. Tā kā šis priekšlikums ir Lēmuma Nr. 1152/2003/EK pārstrādāta redakcija, tam ir jābūt lēmuma priekšlikumam.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Direktīva 2008/118/EK tika izvērtēta, un par pamatu Priekšlikumam Padomes direktīvai, ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu, tika ņemta minētā izvērtēšana un Komisijas 2017. gada 21. aprīļa ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvas 2008/118/EK par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu īstenošanu un novērtējumu (COM(2017) 184 final).  Ziņojumā tika uzsvērta nepieciešamība veikt turpmāku automatizēšanu, un šis priekšlikums tikai paredz pielāgojumus, kas atspoguļo šo politikas risinājumu.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika saistībā ar Padomes Direktīvas 2008/118/EK pārskatīšanu.

               •Ietekmes novērtējums

               Atsevišķs ietekmes novērtējums nebija nepieciešams, jo politikas risinājums, kas paredz turpmāku automatizēšanu, tika apstiprināts Direktīvas 2008/118/EK pārstrādātās redakcijas ietekmes novērtējumā.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Direktīvas 2008/118/EK izvērtēšana tika veikta Komisijas REFIT programmas ietvaros. 2017. gada aprīlī Komisija Padomei un Eiropas Parlamentam iesniedza ziņojumu par Padomes Direktīvas 2008/118/EK īstenošanu un izvērtēšanu.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Centrālais projekts tiks finansēts no FISCALIS budžeta ar apropriācijām, kas jau ir paredzētas oficiālajā finanšu plānojumā. Papildu resursi no ES budžeta nav nepieciešami. Turklāt ar šo iniciatīvu nav paredzēts skart Komisijas priekšlikumu par nākamo daudzgadu finanšu shēmu.

                  Izmaksu aplēses administrācijām un uzņēmējiem ir ietvertas Direktīvas 2008/118/EK pārstrādātās redakcijas ietekmes novērtējumā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

                  Skaidrojoši dokumenti par šā priekšlikuma noteikumu transponēšanu netiek uzskatīti par nepieciešamiem.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Ar Lēmumu Nr. 1152/2003/EK ir izveidota datorizētā sistēma (Akcīzes preču pārvietošanas un kontroles sistēma – EMCS). Pašlaik tā skar vienīgi akcīzes preču pārvietošanu atliktās nodokļa maksāšanas režīmā. Lēmumā ir jāveic izmaiņas, lai ļautu automatizēt tādu akcīzes preču pārvietošanas procedūru, kas ir nodotas patēriņam vienas dalībvalsts teritorijā un ko pārvieto uz citas dalībvalsts teritoriju, lai minētajā citā dalībvalstī piegādātu komerciāliem mērķiem.

               Lielākā daļa no lēmuma noteikumiem ir mainīti tādēļ, lai lēmumā būtu tāds vispārīgs formulējums, kurš dotu iespēju automatizēt jebkuru procedūru, ko izmanto akcīzes preču pārvietošanā un uzraudzībā. Daļa teksta ir jāsvītro, jo tajā ir ietvertas atsauces uz novecojušiem tiesību aktiem vai tam vairs nav jēgas (tādēļ, ka datorizētā sistēma nodokļa atlikšanas procedūrai darbojas kopš 2010. gada). Tādēļ 1. līdz 14. pantā veic izmaiņas, kā ierosināts lēmuma pārstrādātajā redakcijā.

               ê 1152/2003/EK (pielāgots)

               2018/0187 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par datorizētas sistēmas ieviešanu akcīzes preču apritei un kontrolei Ö pārvietošanai un uzraudzībai Õ (pārstrādāta redakcija)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumuÖ Līgumu par Eiropas Savienības darbību Õ, jo īpaši tā 95. pantuÖ 114. panta 1. punktu Õ,

               ņemot vērā Ö Eiropas Õ Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               ò jauns

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1152/2003/EK
                  1
                ir jāveic virkne grozījumu. Skaidrības labad minētais lēmums būtu jāpārstrādā.

               ê 1152/2003/EK 1. apsvērums (pielāgots)

               (2)[Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīva 92/12/EEK par vispārīgo kārtību attiecībā uz akcīzes precēm un par šādu preču glabāšanu, pārvadāšanu un pārraudzību
                  2
                XXX/EK
                  3
               ] paredz, ka precēm, kuras transportē Ö pārvieto Õ starp dalībvalstu teritorijām saskaņā ar akcīzes nodokļa atlikšanas režīmu, ir jāpievieno nosūtītāja aizpildīts dokuments.

               ê 1152/2003/EK 2. apsvērums (pielāgots)

               (3)Komisijas 1992. gada 11. septembra Regula (EEK) Nr. 2719/92 par pavaddokumentu akcīzes preču apritei saskaņā ar nodokļu atlikšanas režīmu
                  4
                (EK) Nr. 684/2009
                  5
                nosaka [Direktīvā XXX/EK]92/12/EEK minētā pavaddokumenta formu Ö struktūru Õ un saturu Ö un tā izmantošanas procedūru Õ.

               ò jauns

               (4)Lai uzlabotu pārbaudes un vienkāršotu akcīzes preču pārvietošanu Savienībā, ar Lēmumu Nr. 1152/2003/EK tika izveidota datorizēta sistēma.

               ê 1152/2003/EK 3. apsvērums (pielāgots)

               ð jauns

               (5)Ir vajadzīgs ieviest datorizētu Ö turpināt uzturēt un pilnveidot minēto Õ sistēmu akcīzes preču Ö pārvietošanas uzraudzībai, Õ aprites kontrolei, kas Ö lai Õ ļautu dalībvalstīm iegūt reālā laikā informāciju par šādu Ö pārvietošanu Õ apriti un ļautu veikt nepieciešamās Ö manuālās un automātiskās Õ pārbaudes, tai skaitā Ö pārbaudes akcīzes preču pārvietošanas Õ veikt pārbaudes preču pārvadāšanas laikā [Direktīvas 92/12/EEK 15. panta XXX/EK] III, IV un V nodaļas ð un Padomes Regulas (ES) Nr. 389/2012 IV nodaļas
                  6
                ï nozīmē.

               ê 1152/2003/EK 4. apsvērums (pielāgots)

               ð jauns

               (6)Ö Ar ÕIzveidojamai datorizētāsai Ö sistēmas pārveidošanu, paplašināšanu un darbību būtu jānodrošina Õ sistēmai ir arī jāvienkāršo Ö akcīzes Õ preču aprite Kopienas Ö pārvietošana Savienības Õ teritorijā saskaņā ar akcīzes nodokļa atlikÖ tās maksāšanas Õšanas režīmāuð , kā arī tādu preču pārvietošana, kas jau ir nodotas patēriņam vienas dalībvalsts teritorijā un ko pēc tam pārvieto uz citas dalībvalsts teritoriju, lai tās tur piegādātu komerciāliem mērķiem ï.

               ê 1152/2003/EK 12. apsvērums (pielāgots)

               ð jauns

               (7)Datorizētas sistēmas Ö pārveidošana un paplašināšana Õ ieviešana kalpo akcīzes preču Ö pārvietošanas Õ aprites uzlabošanai iekšējā tirgū. Visi nodokļu aspekti, kas attiecas uz akcīzes preču Ö pārvietošanu Õ apriti, jārisina, izdarot grozījumus [Direktīvā XXX/EK] 92/12/EEK ð vai Regulā (ES) Nr. 389/2012 ï . Šis lēmums neiespaido juridisko pamatu jebkuriem turpmākiem [Direktīvas 92/12/EEK XXX/EK] ð  vai Regulas (ES) Nr. 389/2012 ï grozījumiem.

               ê 1152/2003/EK 9. apsvērums (pielāgots)

               (8)Ir Ö nepieciešams noteikt dalījumu Õjānosaka arī dalījums datorizētās sistēmas Ö Savienības ÕKopienas un Ö ārpussavienības Õārpuskopienas komponentos, kā arī jāformulē Komisijas un dalībvalstu attiecīgosie pienākumusi saistībā ar sistēmas izstrādi un ieviešanuÖ pilnveidošanu un izvēršanu Õ. Šajā kontekstā Komisijai, kuru atbalsta attiecīga komiteja, ir jāpilda galvenā loma sistēmas koordinēšanā, organizēšanā un pārvaldīšanā.

               ê 1152/2003/EK 5. apsvērums

               Datorizētai sistēmai akcīzes preču apritei un kontrolei Kopienas teritorijā (EMCS) ir jābūt saderīgai un, ja tas ir tehniski iespējams, jābūt savienojamai ar jauno datorizēto tranzīta sistēmu (JDTS), lai atvieglotu administratīvās un tirdzniecības procedūras.

               ê 1152/2003/EK 6. apsvērums

               Šīs direktīvas īstenošanas nolūkos Komisijai ir jākoordinē dalībvalstu darbības, lai nodrošinātu iekšējā tirgus nevainojamu darbību.

               ò jauns

               (9)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus tādu pasākumu īstenošanai, kas nepieciešami datorizētās sistēmas pārveidošanai, paplašināšanai un darbībai, būtu Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
                  7
               .

               ê 1152/2003/EK 10. apsvērums (pielāgots)

               (10)Ir jāizstrādā metodes, lai novērtētu akcīzes preču Ö uzraudzībai Õkontrolei paredzētās datorizētās sistēmas ieviešanu.

               ê 1152/2003/EK 13. apsvērums (pielāgots)

               ð jauns

               (11)Pirms EMCS Ö datorizētās sistēmas jaunā paplašinājuma Õ nodošanas ekspluatācijā, ņemot vērā jau pieredzētās problēmas, Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm, kā arī ņemot vērā attiecīgo tirdzniecības nozaru viedokļus, ir jāmēģina atrast veidu, kā uzlabot ð būtu jānoskaidro, kuras no ï pašreizējāmo sistēmu, kas vēl atrodas projektēšanas stadijā uz papīra ð sistēmām vēl ir derīgas ï.

               ê 1152/2003/EK 11. apsvērums (pielāgots)

               (12)Ö Savienībai ÕKopienai un dalībvalstīm Ö būtu Õir kopīgi jāfinansē Ö datorizētās Õ sistēmas Ö izmaksas Õieviešana, Kopienas finansējuma daļa ir atsevišķi iekļauta Eiropas Savienības kopbudžetā.

               ê 1152/2003/EK 7. un 8. apsvērums (pielāgots)

               (13)Šādas dÖ D Õatorizētāas sistēmas lieluma un sarežģītības dēļ gan Kopienai, gan dalībvalstīm būs vajadzīgs piesaistīt Ö ir nepieciešams, lai gan Savienība, gan dalībvalstis nodrošinātu Õ papildu cilvēkresursus un finanšu līdzekļus tās ieviešanai. Tādēļ ir jāizstrādā noteikumi, balsoties uz kuriem Komisija un dalībvalstis piesaistīs nepieciešamos resursus sistēmas izstrādei un ieviešanai. Izstrādājot savus komponentus, dalībvalstīm ir jāpiemēro elektroniskās pārvaldības sistēmām noteiktie principi un jāizturas pret uzņēmējiem tāpat, kā tas tiek darīts citās jomās, kur tiek veidotas datorsistēmas. Jo īpaši tām ir jāļauj uzņēmējiem, īpaši šās nozares mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, izmantot šos iekšzemes komponentus par viszemāko iespējamo cenu, un tām ir arī jāatbalsta visi pasākumi, kas tiek īstenoti ar mērķi saglabāt to konkurētspēju.

               ò jauns

               (14)Tā kā šā lēmuma mērķi, proti, izveidot pamatu Savienības tiesību aktos akcīzes jomā noteikto procesu turpmākai automatizēšanai, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tāpēc to var labāk sasniegt Savienības līmenī ar mērķi nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību, tad Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

               ê 1152/2003/EK 14. apsvērums

               Šis lēmums visam sistēmas izstrādes un ieviešanas periodam paredz kopēju finansējuma summu, kas ir pamats budžeta pārvaldības iestādei gada budžeta procedūras īstenošanā atbilstīgi 33. punktam Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu, kas 1999. gada 6. maijā noslēgts starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju.

               ê 1152/2003/EK 15. apsvērums

               Pasākumi, kas vajadzīgi šī lēmuma īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka procedūras Komisijai uzticēto izpildpilnvaru īstenošanai,

               ê 1152/2003/EK (pielāgots)

               ð jauns

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.
                     Ö Ar šo lēmumu ir paredzēts pārvaldīt pārveidošanu, paplašināšanu un darbību ÕTiek ieviesta datorizētajaia sistēmaia Ö , ko izmanto Õ akcīzes preču apritei un kontrolei,Ö pārvietošanas kontrolei un uzraudzībai un Õ kas minēta Direktīvas XXX/EK92/12/EEK 1. panta 1. punktā3. panta 1. punktā, turpmāk – “datorizētā sistēma”.

               2.
                     Datorizētajai sistēmai:

               a)jāļauj elektroniski pārsūtīt pavaddokumentu Ö administratīvos dokumentus Õ, kas minētis ð Direktīvā XXX/EK un ï Regulā (EEK) Nr. 2719/92(ES) Nr. 389/2012, un jāuzlabo pārbaužu efektivitāte;

                b)jāuzlabo iekšējā tirgus darbība, vienkāršojot Ö akcīzes Õ preču Ö pārvietošanu Savienības Õapriti Kopienas teritorijā saskaņā ar akcīzes nodokļa neuzlikšanas režīmu un dodot dalībvalstīm iespēju Ö uzraudzīt Õ kontrolēt preču plūsmu reālā laikā un vajadzības gadījumā veikt nepieciešamās pārbaudes.

               2. pants

               Dalībvalstis un Komisija izveido datorizētu sistēmu sešu gadu laikā pēc šī lēmuma stāšanās spēkā.

               Darbības, kas attiecas uz datorizētās sistēmas Ö paplašināšanas Õ ekspluatācijas uzsākšanu, sāk ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šāī lēmuma stāšanās spēkā.

               3. pants

               1.
                     Datorizētai sistēmai jāsastāv no Ö Savienības ÕKopienas un Ö ārpussavienības Õārpuskopienas komponentiem.

               2.
                     Komisija nodrošina, ka, strādājot ar datorizētās sistēmas Kopienas Ö Savienības Õ komponentiem, cik iespējams vairāk ir jācenšas izmantot jau esošās datorizētā tranzīta kontroles sistēmas (JDTS) un jānodrošina, ka datorizētā sistēma ir saderīga ar JDTS sistēmu Ö citām attiecīgām dalībvalstu datorizētām sistēmām Õ un , ja tas ir tehniski iespējams, integrēta tajā, lai radītu integrētu datorsistēmu ð , kas kopā veido integrētu datorizētu sistēmu kopumu, kas paredzētas ï gan akcīzes preču aprites kontrolei Ö pārvietošanas uzraudzībai ÕÖ Savienības Õ Kopienas teritorijā, gan to akcīzes preču un preču, kas apliekamas ar citiem nodokļiem un maksājumiem aprites kontrolei Ö pārvietošanas uzraudzībai Õ, kuras ieved no trešām valstīm vai izved uz tām.

               3.
                     Sistēmas Kopienas Ö Savienības Õ komponenti ir kopējās specifikācijas, tehniskie produkti, kopējā sakaru tīkla/kopējā sistēmas saskarnes tīkla pakalpojumi un visu dalībvalstu izmantotie koordinēšanas pakalpojumi, izņemot šādu pakalpojumu jebkādu paveidu vai īpašu iezīmi, kas izstrādāta, lai atbilstu attiecīgās valsts prasībām.

               4.
                     Sistēmas ārpuskopienas Ö ārpussavienības Õ komponenti ir attiecīgās valsts specifikācijas, valsts datu bāzes, kas veido sistēmas daļu, tīkla pieslēgumi starp Ö Savienības Õ Kopienas un ārpuskopienas Ö ārpussavienības Õ komponentiem un jebkāda veida programmatūra vai iekārtas, kuras dalībvalsts uzskata par nepieciešamām uzstādīt, lai nodrošinātu, ka sistēma tiek pilnīgi izmantota tās administrēšanas laikā.

               4. pants

               1.
                     Komisija, rīkojoties saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru, koordinē datorizētās sistēmas Ö Savienības ÕKopienas un Ö ārpussavienības Õārpuskopienas komponentu izstrādi un ekspluatācijuÖ pārveidošanu, paplašināšanu un darbību Õ, un jo īpaši:

               a)izveido infrastruktūru un rīkus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu sistēmas iekšējās saites un vispārējo sadarbspēju;

               b)izstrādā visaugstākajiem iespējamiem standartiem atbilstošu drošības politiku, lai nepieļautu neatļautu piekļuvi datiem un nodrošinātu sistēmas integritāti;

               c)izstrādā norādījumus datu izmantošanai, lai novērstu krāpšanu.

               2.
                     Lai sasniegtu 1. punktāa Ö noteiktos Õ mērķus, Komisija noslēdz vajadzīgos līgumus datorizētās sistēmas Kopienas Ö Savienības Õ komponentu Ö pārveidošanai un paplašināšanai Õ izstrādei un sadarbībā ar dalībvalstīm, kas tiekas 7. panta 1. punktā minētajā komitejā, izstrādā ģenerālplānu un pārvaldības plānus, kas nepieciešami sistēmas Ö pārveidošanai, paplašināšanai Õ izveidošanai un ekspluatēšanaiÖ darbībai Õ.

               Ģenerālplāns un pārvaldības plāni nosaka sākotnējos un kārtējos uzdevumus, kas jāveic Komisijai un katrai dalībvalstij. Pārvaldības plānos ir noteikti to uzdevumu izpildes termiņi, kurus nepieciešams veikt, lai īstenotu ģenerālplānā ietvertos projektus.

               5. pants

               1.
                     Dalībvalstis nodrošina, ka līdz dienai, kas noteikta 4. panta 2. punktā minētajos pārvaldības plānos, ir pabeidzgti tām uzticētosie sākotnējosie un kārtējosie uzdevumusi.

               Tās ziņo Komisijai par katra uzdevuma rezultātiem un pabeigšanas dienu. Savukārt, Komisija informē 7. panta 1. punktā minēto komiteju.

               2.
                     Neviena dalībvalsts Ö Dalībvalstis Õ neuzsāk nekādas darbības saistībā ar datorizētās sistēmas izveidošanu vai ekspluatēšanuÖ pārveidošanu, paplašināšanu un darbību Õ, kas varētu ietekmēt sistēmas iekšējās saites un vispārējo sadarbības spēju vai visu tās darbību.

               Jebkurš pasākums, kuru dalībvalsts gribētu Ö vēlas Õ veikt un kurškas varētu ietekmēt vai nu datorizētās sistēmas iekšējās saites un vispārējo sadarbspēju, vai visu tās darbību, ir jāveic, vienīgi iepriekš vienojoties ar Komisiju, rīkojoties saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto procedūru.

               3.
                     Dalībvalstis regulāri informē Komisiju par visiem pasākumiem, ko tās veikušas, lai uzsāktu administrēšanu un pilnīgi varētu izmantot datorizēto sistēmu. Savukārt, Komisija informē 7. panta 1. punktā minēto komiteju.

               6. pants

               ð Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka ï Ppasākumus, kurus nepieciešams veikt lēmuma īstenošanas nolūkos saistībā ar datorizētās sistēmas izveidošanu un ekspluatēšanu Ö pārveidošanu, paplašināšanu un darbību Õ un saistībā ar 4. panta 1. punktā un 5. panta 2. punkta otrajā apakšpunktā minētajiem jautājumiem. ð Minētos īstenošanas aktus pieņem ï , nosaka atbilstoši 7. panta 2. punktā paredzētajai ð pārbaudes ï procedūrai. Šie izpildes pasākumi neiespaido Ö Savienības ÕKopienas noteikumus attiecībā uz netiešo nodokļu uzlikšanu un kontroli vai administratīvo sadarbību un savstarpējo palīdzību netiešo nodokļu jautājumos.

               7. pants

               1.
                     Komisijai palīdz Akcīzes nodokļÖ a Õu komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 92/12/EEK 24. pantu.  Ö Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. Õ

               2.
                     Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu ð Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu ï ,ņemot vērā minētā lēmuma 8. Panta noteikumus.

               Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

               3.
                     Komiteja pieņem savu reglamentu.

               8. pants

               1.
                     Komisija veic visu nepieciešamo, lai pārliecinātos, ka pasākumi, ko finansē no Eiropas Savienības kopbudžeta, tiek veikti pareizi un atbilstoši šī lēmuma noteikumiem.

               Komisija regulāri sadarbībā ar dalībvalstīm, kas tiekas 7. panta 1. punktā minētājā komitejā, kontrolē dažādās datorizētās sistēmas izveides un ieviešanas stadijas, lai noteiktu, vai izvirzītie mērķi ir sasniegti, un izdotu pamatnostādnes, kā paaugstināt to pasākumu efektivitāti, kas saistīti ar datorizētās sistēmas ieviešanu.

               2.
                     30 mēnešus pēc šī lēmuma stāšanās spēkā Komisija iesniedz 7. panta 1. punktā minētajai komitejai starpposma ziņojumu par kontroles pasākumiem. Piemērotos gadījumos šajā ziņojumā norāda metodes un kritērijus, kas jāizmanto vēlākā datorizētās sistēmas darbības novērtēšanā.

               23.
                     ð Piecus gadus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un turpmāk ik pēc pieciem gadiem ï  2. panta pirmajā apakšpunktā minētā sešu mēnešu perioda beigās Komisija iesniedz Ö ziņojumu Õ Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par datorizētās sistēmas ieviešanu Ö un darbību Õ.

               Ziņojumā cita starpā norāda metodes un kritērijus, kas jāizmanto vēlākā datorizētās sistēmas darbības novērtēšanā.

               9. pants

               Komisijai ir jāinformē valstis, kas kandidē pievienoties Eiropas Savienībai, par datorizētās sistēmas izstrādi un ieviešanu, un, ja tās vēlas, šīs valstis var piedalīties sistēmas izmēģinājumos.

               10. pants

               1.
                     Kopiena Ö Savienība Õ un dalībvalstis kopīgi sedz izmaksas, kas saistītas ar datorizētās sistēmas Ö pārveidošanu un paplašināšanu Õ izveidošanu, atbilstīgi 2. un 3. punktam.

               2.
                     Kopiena Ö Savienība Õ sedz izmaksas, kas saistītas ar datorizētās sistēmas Kopienas Ö Savienības Õ komponentu koncepcijas izstrādi, to iegādi, uzstādīšanu un uzturēšanu un ar to Kopienas Ö Savienības Õ komponentu ekspluatāciju saistītās pastāvīgās izmaksas, kas uzstādīti Komisijas telpās vai Komisijas ieceltā apakšuzņēmēja telpās.

               3.
                     Dalībvalstis sedz izmaksas, kas saistītas ar sistēmas ārpuskopienas Ö ārpussavienības Õ komponentu izstrādi un ekspluatāciju Ö pārveidošanu, paplašināšanu un darbību Õ un ar to Kopienas Ö Savienības Õ komponentu ekspluatāciju saistītās pastāvīgās izmaksas, kas uzstādīti viņu telpās vai attiecīgās dalībvalsts ieceltā apakšuzņēmēja telpās.

               11. pants

               1.
                     Datorizētās sistēmas finansējums 2. panta pirmajā apakšpunktā minētajam periodam ir EUR 35000000, ciktāl tas attiecas uz Eiropas Savienības kopbudžetu.

               1. Par gada Ö apropriācijām Õasignējumiem, ieskaitot Ö apropriācijas Õasignējumus, ko piešķir sistēmas izmantošanai un darbībai pēc iepriekšminētā īstenošanas perioda, lemj budžeta lēmējinstitūcija Ö Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1286/2013 noteiktā
                  8
                Õ finanšu plāna robežās.

               2.
                     Dalībvalstis aprēķina un dara pieejamu budžetu un cilvēkresursus, kas vajadzīgi 5. pantā aprakstīto saistību pildīšanai. Komisija un dalībvalstis nodrošina budžeta, tehniskos un cilvēkresursus, kas vajadzīgi datorizētās sistēmas izveidošanai un ekspluatēšanai Ö pārveidošanai, paplašināšanai, darbībai un turpmākai pilnveidošanaiÕ.

               ê

               12. pants

               Lēmumu Nr. 1152/2003/EK atceļ.

               Atsauces uz atcelto lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu, un tās lasa saskaņā ar pielikumā ietverto atbilstības tabulu.

               ê 1152/2003/EK (pielāgots)

               13. pants

               Šis lēmums stājas spēkā Ö divdesmitajā Õ dienā , kad to publicē Ö pēc publicēšanas Õ Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               14. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā

                        Padomes vārdā

                  Priekšsēdētājs

                        Priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1152/2003/EK (2003. gada 16. jūnijs) par datorizētas sistēmas ieviešanu akcīzes preču apritei un kontrolei (OV L 162, 1.7.2003., 5. lpp.).

                     (2)

                        OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp.

                     (3)

                        Padomes ... ... Direktīva xxx/EK (OV L, , lpp.).

                     (4)

                        OV L 276, 19.9.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2225/93 (OV L 198, 7.8.1993., 5. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas 2009. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 684/2009, ar ko īsteno Padomes Direktīvu 2008/118/EK attiecībā uz datorizētām procedūrām akcīzes preču pārvietošanai atliktās nodokļa maksāšanas režīmā (OV L 197, 29.7.2009., 24. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Regula (ES) Nr. 389/2012 (2012. gada 2. maijs) par administratīvu sadarbību akcīzes nodokļu jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2073/2004 (OV L 121, 8.5.2012., 1. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.)

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1286/2013, ar ko izveido rīcības programmu nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai Eiropas Savienībā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (“Fiscalis 2020”) un atceļ Lēmumu Nr. 1482/2007/EK (OV L 347, 20.12.2013., 25. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,25.5.2018
            COM(2018) 341 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam
            par datorizētas sistēmas ieviešanu akcīzes preču pārvietošanai un uzraudzībai

               1. PIELIKUMS. Atbilstības tabula

                        Lēmums Nr. 1152/2003/EK

                        Šis lēmums

                        1. pants

                        1. pants

                        2. panta pirmā daļa

                        _

                        2. panta otrā daļa

                        2. pants

                        3. pants

                        3. pants

                        4. pants

                        4. pants

                        5. pants

                        5. pants

                        6. pants

                        6. pants

                        7. panta 1. punkts

                        7. panta 1. punkts

                        7. panta 2. punkts

                        7. panta 2. punkts

                        7. panta 3. punkts

                        -

                        8. panta 1. punkts

                        8. panta 1. punkts

                        8. panta 2. punkts

                        -

                        8. panta 3. punkts

                        8. panta 2. punkts

                        9. pants

                        9. pants

                        10. pants

                        10. pants

                        11. panta 1. punkta pirmā daļa

                        _

                        11. panta 1. punkta otrā daļa

                        11. panta 1. punkts

                        11. panta 2. punkts

                        11. panta 2. punkts

                        -

                        12. pants

                        12. pants

                        13. pants

                        13. pants

                        14. pants

                        _

                        Pielikums


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.5.2018
            COM(2018) 362 final
            2018/0188(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(budžeta pozīcija 33 02 03 01 Uzņēmējdarbības tiesības)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus tiesisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami ātrāk pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādos ES pasākumos vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

               EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta, kas pievienots Padomes Lēmuma priekšlikumam, mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, lai atļautu EEZ EBTA valstīm (Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai) piedalīties Savienības darbībās, kas saistītas ar budžeta pozīciju 33 02 03 01: “Uzņēmējdarbības tiesības” un kas iekļautas Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotais Apvienotās Komitejas lēmuma projekts pilnīgi atbilst EEZ līguma mērķim veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību nostiprināšanu starp Līgumslēdzējām pusēm ar vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Apvienotās komitejas lēmums saskan arī ar citām Savienības politikas jomām, īpaši attiecībā uz mērķi aizsargāt ES iekšējā tirgus viendabīgumu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  1
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Savienības nostāju.

               Komisija sadarbībā ar EĀDD iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, bet tā ietekmes dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis priekšlikums paredz tikai tos pasākumus, kas ir nepieciešami, lai sasniegtu tā mērķi — nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  EEZ EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā, budžeta pozīcija 33 02 03 01: “Uzņēmējdarbības tiesības”. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               4.CITI JAUTĀJUMI

                  Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr saskaņā ar EEZ līguma 32. protokolu ikgadējā finanšu iemaksa no EEZ EBTA valstīm tiek samaksāta ik gadu līdz 31. augustam pēc tam, kad Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas līdz 15. augustam tiek iesniegts EEZ EBTA valstīm.

                  Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no janvāra līdz augustam, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no janvāra. Tādējādi visa kalendārā gada laikā tiek nodrošināta sadarbības nepārtrauktība, kā paredzēts EEZ līgumā.

                  Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               2018/0188 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem
                  EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (budžeta pozīcija 33 02 03 01 Uzņēmējdarbības tiesības)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ir ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību attiecībā uz Savienības darbībām, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām.

               (5)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbība īstenotu no 2018. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,25.5.2018
            COM(2018) 362 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(budžeta pozīcija 33 02 03 01 Uzņēmējdarbības tiesības)

               PIELIKUMS
               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr .../2018
               (…),
               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu
                  par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
                  (budžeta pozīcija 33.02.03.01 Uzņēmējdarbības tiesības)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai iekļautu Savienības darbības, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz uzņēmējdarbības tiesībām.

               (2)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbību īstenotu no 2018. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 7. panta 13. punktā vārdus “un 2017. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “, 2017. un 2018. finanšu gads”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu*.

                  1To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

                     (1)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]