               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 10.9.2018
            COM(2018) 621 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā arPortugāles pieteikumu EGF/2018/002 PT:ItalicNorte - Centro - Lisboa wearing apparelx0009

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”).

               2.Portugāle 2018. gada 24. aprīlī iesniedza pieteikumu EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 14. nodaļā (Apģērbu ražošana), NUTS 2. līmeņa reģionos Norte (PT11), Centro (PT16) un Lisboa (PT17) Portugālē.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2018/002 PT/Norte – Centro – Lisboa wearing apparel

                        Dalībvalsts

                        Portugāle

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Norte (PT11), Centro (PT16) un Lisboa (PT17)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2018. gada 24. aprīlis

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2018. gada 24. aprīlis

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                          2018. gada 8. maijs

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2018. gada 19. jūnijs

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2018. gada 11. septembris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        2

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        14. nodaļa “Apģērbu ražošana”

                        Pārskata periods (deviņi mēneši):

                        2017. gada 1. maijs – 2018. gada 1. februāris

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā (a)

                        1161

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        1161

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                           730

                        Jauniešu skaits, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                           730

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        7 742 160

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                             17 646

                        Kopējais budžets (EUR)

                        7 759 806

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        4 655 883

               PIETEIKUMA NOVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2018/002 Portugāle iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t. i., 2018. gada 24. aprīlī. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2018. gada 8. maijā pieprasīja no Portugāles papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2018. gada 11. septembrī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 1161 darba ņēmēju, kas atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 14. nodaļā (Apģērbu ražošana). Darbiniekus atlaida NUTS 2. līmeņa reģionos Norte (PT11), Centro (PT16) un Lisboa (PT17).

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Ricon Group

                        709

                        Têxtil Gramax Internacional

                        452

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 2

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        1161

                        To pašnodarbināto personu kopskaits, kuri beiguši darbību:

                               0

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits:

                        1161

               Intervences kritēriji

               6.Portugāle iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kura definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un kas atrodas vienā reģionā vai divos kaimiņu reģionos, vai vairāk nekā divos kaimiņu reģionos, kuri definēti NUTS 2. līmenī, ja divos no šiem reģioniem kopā dalībvalstī skarti vairāk nekā 500 darba ņēmēji. Kopumā tika atlaists 1161 darba ņēmējs; atlaišanas gadījumu sadalījums pa NUTS 2. līmeņa reģioniem ir šāds: Norte (PT11) reģionā – 609 gadījumi, Centro (PT16) reģionā – 17 gadījumi un Lisboa (PT17) reģionā – 535 gadījumi.

               7.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2017. gada 1. maija līdz 2018. gada 1. februārim.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               8.Visi darba ņēmēju atlaišanas gadījumi tika aprēķināti no faktiskās līguma pārtraukšanas dienas vai līguma termiņa beigām.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1161.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               10.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, Portugāle norāda, ka apģērbu nozarē ir radušies nopietni ekonomikas traucējumi, jo īpaši ir strauji samazinājusies ES tirgus daļa pēc Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecības nolīguma
                  6
                termiņa beigām 2004. gadā.

               ES-28 apģērbu imports un eksports (miljonos euro)

                        2004

                        2005

                        2006

                        2007

                        2008

                        2009

                        2010

                        IMPORTS

                        49 674,5

                        54 379,5

                        61 409,9

                        64 479,0

                        65 990,0

                        63 735,6

                        71 169,7

                        EKSPORTS

                        14 929,5

                        15 684,1

                        17 095,7

                        18 368,8

                        19 159,5

                        16 218,6

                        17 346,2

                        2011

                        2012

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        IMPORTS

                        77 866,3

                        75 008,4

                        74 830,4

                        82 016,8

                        90 256,8

                        91 002,5

                        EKSPORTS

                        20 555,7

                        22 857,5

                        23 888,9

                        24 990,4

                        25 944,7

                        26 149,1

               11.Laikposmā no 2004. gada līdz 2016. gadam imports ES-28 pieauga par 83,19 %. Tajā pašā laikposmā, lai gan mazākā mērā, pieauga arī ES-28 valstu eksports. Apģērbu eksports 2016. gadā pieauga par 75,15 % salīdzinājumā ar 2004. gadu. Līdz ar to tirdzniecības bilance saglabājas negatīva.

               12.Ķīna šobrīd ir lielākais ES piegādātājs, un tās eksports uz ES-28 laikposmā no 2008. gada līdz 2016. gadam pieauga par 108 %; tai seko Bangladeša un Turcija
                  7
               .

               13.Līdz šim saistībā ar apģērbu ražošanas nozari ir iesniegti seši EGF pieteikumi, no kuriem četru pieteikumu pamatā ir ar tirdzniecību saistīta globalizācija un divu pieteikumu pamatā – globālā finanšu un ekonomikas krīze
                  8
               .

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               14.Importa pieaugums Eiropas Savienībā radīja spiedienu samazināt cenas, kas ir negatīvi ietekmējis uzņēmumu finansiālo stāvokli ES tekstilrūpniecības nozarē un veicinājis vispārējo tendenci tekstilpreču un apģērbu ražošanas nozarē pārvietot ražošanu uz zemāku izmaksu valstīm ārpus ES, piemēram, Ķīnu un dažādām Āzijas valstīm
                  9
               . Tā rezultātā Nortes, Centro un Lisabonas reģionā Portugālē pastāvīgi samazinājās apģērbu ražošanas nozarē nodarbināto skaits (no 130 000 2005. gadā līdz 90 000 2016. gadā)
                  10
               .

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               15.2017. gadā bezdarba līmenis gan Norte, gan Lisboa reģionā (9,5 %) bija augstāks par vidējo līmeni valstī (8,9 %), un ievērojamās atlaišanas, kas notika apģērbu nozarē, šo situāciju pasliktinās
                  11
               .

               16.Apgabalos, kuros notika atlaišanas, bezdarba līmenis apģērbu nozarē ir augstāks nekā reģionos, pie kuriem tie pieder, proti, Nortes, Centro un Lisabonas reģionos
                  12
               .

                        REĢIONS

                        2017

                        NORTE

                        6,88

                        Penafjela

                        7,13

                        CENTRO

                        4,66

                        Koimbra

                        5,60

                        LISABONA

                        5,18

                        Lisabona (apgabals)

                        7,39

               Tāpēc atlaišanām bija būtiska negatīva ietekme uz esošo situāciju vietējos darba tirgos
                  13
               .

               17.Vairāk nekā 20 % no atlaistajiem darbiniekiem ir vecāki par 55 gadiem un 88 % no tiem ir sievietes.

               18.Paredzamā darbinieku atlaišanas ietekme ir saistīta ar grūtībām zemi kvalificētiem darba ņēmējiem atkal atrast darbu. Atlaistie darbinieki pārsvarā ir zemi kvalificēti (78 % nav vidusskolas izglītības). Dati par laikposmu no 2014. gada līdz 2017. gadam rāda, ka bezdarba līmenis cilvēkiem ar augstāku izglītības līmeni ir zemāks par vidējo bezdarba līmeni (piemēram, 2017. gadā – 6,5 % pret 8,9 %).  Savukārt bezdarba līmenis cilvēkiem ar zemāku izglītības līmeni vai bez izglītības parasti ir augstāks par bezdarba līmeni valstī (ietverot visus izglītības līmeņus).

               Bezdarba līmenis pa izglītības līmeņiem
                  14

                        Nav izglītības

                        Pamatizglītība

                        Vidējā izglītība

                        Pēcvidusskolas izglītība

                        Terciārā izglītība

                        Kopā

                        2017

                        11,1 %

                        9,5 %

                        9,9 %

                        6,5 %

                        8,9 %

                        2016

                        13,1 %

                        11,8 %

                        12,2 %

                        8,4 %

                        11,1 %

                        2015

                        13,2 %

                        13,3 %

                        13,9 %

                        9,2 %

                        12,4 %

                        2014

                        13,9 %

                        15 %

                        15,3 %

                        10 %

                        13,9 %

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               19.Aplēsts, ka pasākumos piedalīsies 730 atlaistie darba ņēmēji. Potenciālos dalībniekus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi.

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši

                        83

                        (11,37 %)

                        sievietes

                         647

                        (88,63 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie

                        730

                        (100,00 %)

                        nav ES valstspiederīgie

                         0

                        (0,00 %)

                        Vecuma grupa:

                        15-24 gadi

                         12

                        (1,64 %)

                        25-29 gadi

                         21

                        (2,88 %)

                        30-54 gadi

                        547

                        (74,93 %)

                        55-64 gadi

                         150

                        (20,55 %)

                        vecāki par 64 gadiem

                         0

                        (0,00 %)

               20.Turklāt Portugāle sniegs EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus līdz pat 730 jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) un kas pieteikuma iesniegšanas dienā ir jaunāki par 30 gadiem, jo 9. punktā minētais 1161 atlaišanas gadījums noticis NUTS 2. līmeņa reģionos Norte (PT11), Centro (PT16) un Lisboa (PT17), kuros, pamatojoties uz ikgadējiem datiem, kas pieejami par 2017. gadu, 15 līdz 24 gadus vecu jauniešu bezdarba līmenis bija vismaz 20 %.

               21.Tādējādi aplēsts, ka to paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits, kas piedalīsies pasākumos, ieskaitot NEET, būs 1460.

               Ierosināto darbību atbalsttiesīgums

               22.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem un NEET, sastāv no šādām darbībām.

               –Apmācība un pārkvalifikācija. Tā ietver stažēšanos, arodmācības un turpmākas mācības un integrācijas plānus darba ņēmējiem un NEET. Darbības tika izstrādātas tā, lai piedāvājumu saskaņotu ar pieprasījumu darba tirgū un palīdzētu dalībniekiem pilnveidot viņu prasmes.

               –Uzņēmējdarbības veicināšana. Šis pasākums sniegs dalībniekiem dotācijas pašnodarbinātības veicināšanai, kā arī nodrošinās uzņēmēju apmācību un iespēju pievienoties jaunuzņēmumu inkubatoram, ko atbalsta Portugāles valsts nodarbinātības dienests (IEFP).

               –Pabalsti. Tie ietver: 1) mācību pabalstus tādu izmaksu segšanai, kas darba meklētājam vai NEET radušās apmācību gaitā; 2) mobilitātes pabalstus tādu ceļa izdevumu atlīdzināšanai, kas radušies, dodoties no dzīvesvietas uz attiecīgo apmācības pasākumu vietu un atpakaļ; 3) ēdināšanas pabalstus tādu izdevumu daļējai segšanai, kas dalībniekam radušies, izmantojot sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumus.

               23.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               24.Portugāle ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajam uzņēmumam ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Tā ir apliecinājusi, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               25.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 7 759 806, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 7 742 160 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 17 646 apmērā.

               26.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 4 655 883 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Pasākumi

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR) *

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)**

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Apmācība un pārkvalifikācija (Estágios Profissionais/Cursos de Formação Profissional/Plano de Integração)

                        1571***

                        3147

                        4 943 633

                        Uzņēmējdarbības veicināšana (Bolsa de criação de emprego por conta própria/Formação em empreendedorismo/Possibilidade de integração do Ninho de Empresas do IEFP)

                        30

                        15 000

                        450 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        –

                        5 393 633

                        (69,67%)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Mācību, mobilitātes un ēdināšanas pabalsti (Bolsa de formação, transporte e alimentação)

                        861

                        2728

                        2 348 527

                        Starpsumma (b)

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        –

                        2 348 527

                        (30,33 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās pasākumi

                        –

                        0,00

                        2. Pārvaldība

                        –

                        15 236

                        3. Informācija un reklāma

                        –

                        0,00

                        4. Kontrole un ziņošana

                        –

                        2410

                        Starpsumma (c)

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        –

                        17 646

                        (0,23 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c)

                        –

                        7 759 806

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        4 655 883

                   * Lai izvairītos no zīmju norādīšanas aiz komata, aplēstās izmaksas uz vienu dalībnieku tika noapaļotas. Tomēr tas neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kuras joprojām ir tādas pašas kā Portugāles iesniegtajā pieteikumā.

                 ** Noapaļošanas dēļ kopsummas nesakrīt.

               *** Dalībnieku skaits ir lielāks nekā atbalsta saņēmēju kopskaits, jo daži dalībnieki piedalās vairāk nekā vienā apmācības pasākumā.

               27.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Portugāle apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               28.Portugāle apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               29.Portugāle sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2018. gada 1. jūnijā. Tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām, ir no 2018. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 1. jūnijam.

               30.Portugālei administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu sāka rasties 2018. gada 1. jūnijā. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2018. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 1. decembrim.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               31.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Portugāles valsts nodarbinātības dienests (IEFP).

               32.Portugāle ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               33.Portugāle ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums tika izstrādāts, apspriežoties ar darba grupu, kas ietvēra valsts nodarbinātības dienestu, arodbiedrību pārstāvjus, valsts sociālā nodrošinājuma institūtu un par darba apstākļiem atbildīgo iestādi.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               34.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Portugāle paziņoja Komisijai, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas struktūras, kuras ir atbildīgas par Eiropas Sociālo fondu (ESF).

               Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts

               35.Portugāle ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ierosinātās darbības papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               36.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  15
               .

               37.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 4 655 883 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               38.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  16
               .

               Saistītie tiesību akti

               39.Vienlaikus ar šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu EUR 4 655 883 apmērā pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju.

               40.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Portugāles pieteikumu EGF/2018/002 PT/Norte - Centro - Lisboa wearing apparel

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  17
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  18
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  19
                12. pantā.

               (3)Portugāle 2018. gada 24. aprīlī iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā (NACE) 2. redakcijas 14. nodaļā (Apģērbu ražošana), kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS)
                  20
                2. līmeņa reģionos Norte (PT11), Centro (PT16) un Lisboa (PT17) Portugālē. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktu Portugāle nolēma no EGF līdzfinansētos individualizētos pakalpojumus sniegt arī 730 jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET).

               (5)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 4 655 883 apmērā saistībā ar Portugāles iesniegto pieteikumu.

               (6)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 4 655 883 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)

                        EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)

                        Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)

                        OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)

                        Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)

                        Tekstilizstrādājumu starptautiskās tirdzniecības nolīgums stājās spēkā 1974. gadā un tā termiņš beidzās 2004. gadā.

                  https://www.odi.org/sites/odi.org.uk/files/odi-assets/publications-opinion-files/6604.pdf.
                  https://www.wto.org/english/tratop_e/texti_e/texintro_e.htm#MFA.

                     (7)

                        Laikposmā no 2008. gada līdz 2016. gadam imports no Bangladešas un Turcijas pieauga par attiecīgi 314 % un 119 %.
                  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/newxtweb/.

                     (8)

                        Pieteikumi, kuru pamatā ir ar tirdzniecību saistīta globalizācija: EGF/2018/002 PT (šis lēmuma priekšlikums), kā arī, EGF/2007/008 MT/Textiles, COM(2008) 94, EGF/2010/003 ES/Galicia textile, COM(2010) 437 un EGF/2017/006 ES/Galicia apparel, COM(2017) 686. Pieteikumi, kuru pamatā ir globālā finanšu un ekonomikas krīze: EGF/2009/018 LT/Wearing apparel, COM(2010) 56 un EGF/2010/014 SI/Mura, COM(2010) 582.

                     (9)

                        Avots: Cointega, Galīcijas tekstilražotāju kopa (www.cointega.com).

                     (10)

                  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/newxtweb/-EUROSTAT
                  : uzņēmējdarbības strukturālā statistika (USS), ikgadējie detalizētie uzņēmumu statistikas dati.

                     (11)

                  https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_indicadores&indOcorrCod=0006186&contexto=bd&selTab=tab2.

                     (12)

                        IEFP, IP - Direção de Serviços de Estudos, Planeamento e Controlo de Gestão

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/6814977/SIE+-+Desemprego+registado+por+concelhos+dezembro+2017.pdf/ab672c06-ce47-42c4-af0a-8d4c1ac62003
                  https://www.ine.pt/xportal/xmain?xpid=INE&xpgid=ine_indicadores&indOcorrCod=0008273&contexto=bd&selTab=tab2.

                     (13)

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/7971477/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+janeiro+2018.pdf/bea9ab6a-899c-4e92-a63b-5f2d12b5d259.

                  https://www.iefp.pt/documents/10181/6817457/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2017.pdf/31a5727c-fd90-47f0-8e7c-8fc087d5e18b.
                  https://www.iefp.pt/documents/10181/5565497/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2016.pdf/663d49b3-2cbe-4869-9f7c-4856af399891.
                  https://www.iefp.pt/documents/10181/3943898/Informa%C3%A7%C3%A3o+Mensal+dezembro+2015.pdf/ff648dba-07db-4853-aced-ae4a44ceed61.

                     (14)

                  https://www.pordata.pt/Portugal/Taxa+de+desemprego+total+e+por+n%C3%ADvel+de+escolaridade+completo+(percentagem)-1009.

                     (15)

                        OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (16)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (17)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (18)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (19)

                        Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (20)

                        Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2018
            COM(2018) 626 final
            2018/0327(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā vīnkopības un vīndarības organizācijā (FMT:ItalicOIV)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) Ģenerālajā asamblejā 2018. gada 23. novembrī saistībā ar paredzēto to OIV rezolūciju pieņemšanu, kurām var būt tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES īpašais statuss OIV

               Patlaban OIV sastāvā ir 46 valstis, to vidū 20 Savienības dalībvalstis. ES patlaban nav OIV locekle. Tomēr kopš 2017. gada 20. oktobra OIV ir piešķīrusi Savienībai īpašo statusu, kas noteikts OIV reglamenta 4. pantā, dodot Savienībai tiesības iesaistīties komisiju, apakškomisiju un ekspertu grupu darbā un apmeklēt Ģenerālās asamblejas un Izpildkomitejas sanāksmes.

               2.2.OIV

               Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir zinātniska un tehniska starpvaldību organizācija, kas darbojas vīnkopības, vīna, vīna dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu vīnkopības produktu nozarē. OIV mērķi ir: i) informēt par pasākumiem, ar kuru starpniecību var tikt ņemtas vērā ražotāju, patērētāju un citu vīnkopības un vīna produktu nozarē iesaistīto dalībnieku bažas, ii) palīdzēt citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas standartizācijas darbībās, un iii) veicināt pašreizējo metožu un standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā.

               2.3.Paredzētais OIV akts

               Nākamā OIV Ģenerālās asamblejas sanāksme notiks Urugvajā 2018. gada 23. novembrī. Šajā sakarā un pamatojoties uz diskusijām ekspertu grupā, kas risinājās 2018. gada aprīlī sanāksmē Parīzē, sagaidāms, ka Ģenerālās asamblejas darba kārtībā pieņemšanas nolūkā būs iekļautas šādas rezolūcijas, kas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūciju OENO-TECHNO 14-567B un 14-567C projekts, kurā vielas, ko izmanto vīna ražošanā, ir klasificētas kā piedevas vai pārstrādes palīglīdzekļi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūciju OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 un 16-604 projekts, kurā ir noteiktas vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas. Šīs vīndarības metodes OIV ir publicējusi un ieteikusi ar nosacījumu, ka ir pieņemtas izmantoto vielu specifikācijas (OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa 2.1.20. un 3.4.14. punkts). Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūciju OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 un 17-623 projekts, kurā ir noteiktas analīzes metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

                  Paredzams, ka līdzīgi kā iepriekš OIV Ģenerālās asamblejas darba kārtība tiks papildināta un tai tiks pievienotas turpmākas rezolūcijas, kas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās. Lai nodrošinātu Ģenerālās asamblejas darba efektivitāti, vienlaikus ievērojot Līgumu noteikumus, Komisija laikus papildinās vai grozīs pašreizējo priekšlikumu, lai Padome varētu pieņemt nostāju arī attiecībā uz turpmākām rezolūcijām.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Par rezolūciju projektiem, kas tiks nodoti balsošanai nākamajā OIV Ģenerālajā asamblejā, ir notikušas plašas diskusijas starp vīna nozares zinātniskajiem un tehniskajiem ekspertiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs nodrošināt vīna standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā, un tās izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  1
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir tiesiskas sekas saskaņā ar starptautiskām tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir zinātniska un tehniska starpvaldību organizācija, kas darbojas vīnkopības, vīna, vīna dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu vīnkopības produktu nozarē. OIV mērķi ir: i) informēt par pasākumiem, ar kuru starpniecību var tikt ņemtas vērā ražotāju, patērētāju un citu vīnkopības un vīna produktu nozarē iesaistīto dalībnieku bažas, ii) palīdzēt citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas standartizācijas darbībās, un iii) veicināt pašreizējo metožu un standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā. Patlaban OIV sastāvā ir 46 valstis, to vidū 20 Savienības dalībvalstis. ES patlaban nav OIV locekle. Tomēr kopš 2017. gada 20. oktobra OIV ir piešķīrusi Savienībai īpašo statusu, kas noteikts OIV reglamenta 4. pantā, dodot Savienībai tiesības iesaistīties komisiju, apakškomisiju un ekspertu grupu darbā un apmeklēt Ģenerālās asamblejas un Izpildkomitejas sanāksmes.

               ES līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju
                  3
                (TKO regula), dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas ietekmē ES tiesību normas.

               TKO regulā atsauces uz OIV ir paredzētas šādos noteikumos:

               -OIV pieņemtas un publicētas vīndarības metodes, kas Komisijai jāņem vērā, kad tā atļauj šādas metodes (TKO regulas 80. panta 3. punkta a) apakšpunkts),

               - tās pašas vīndarības metodes, kad tās izmanto vīna ražošanā trešās valstīs pirms atļaujas saņemšanas saskaņā ar TKO regulas 80. panta 3. punktu (TKO regulas 90. panta 2. punkts),

               -dažas vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas, tādējādi OIV pieņemtie un publicētie noteikumi šajā jautājumā kļūst ipso facto saistoši ES (9. pants Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regulā (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008
                  4
                īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem),

               -dažas OIV pieņemtas un publicētas analīzes metodes vīna nozares produktu sastāva noteikšanai, uz kurām Komisijai jāpamatojas, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas Savienības izvirzītā mērķa sasniegšanai (TKO regulas 80. panta 5. punkts).

               Tāpat arī saskaņā ar Komisijas 2000. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2870/2000, ar ko nosaka Kopienas etalonmetodes alkoholisko dzērienu analīzei
                  5
               , dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas ietekmē ES tiesību normas. Regulas (EK) Nr. 2870/2000 3. pantā ir paredzētas atsauces uz OIV rezolūcijām gadījumā, kad nav pieņemtas Kopienas analītiskās etalonmetodes kādā konkrētā alkoholiskajā dzērienā ietilpstošo vielu atklāšanai un to daudzuma noteikšanai.

               Visbeidzot, atsauces uz OIV ir paredzētas arī 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Regulā (ES) Nr. 251/2014 par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību
                  6
               . Saskaņā ar šo noteikumu OIV ieteiktie un publicētie ražošanas procesi Komisijai ir jāņem vērā, kad tā nosaka atļautos ražošanas procesus, un analīzes metodes jāpieņem, pamatojoties uz attiecīgajām metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, par kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta mērķi un komponenti ir saistīti ar lauksaimniecību. Šie paredzētā akta elementi ir nesaraujami saistīti un nav pakārtoti cits citam.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma tiesiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Neattiecas.

               2018/0327 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā vīnkopības un vīndarības organizācijā (OIV)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) tās nākamajā Ģenerālajā asamblejā 2018. gada 23. novembrī izskatīs un, iespējams, pieņems rezolūcijas, kas ietekmēs Savienības tiesību normas. Savienība patlaban nav OIV locekle. Tomēr 2017. gada 20. oktobrī OIV piešķīra Savienībai īpašo statusu, kas noteikts OIV reglamenta 4. pantā.

               (2)20 dalībvalstis ir OIV locekles. Minētajām dalībvalstīm ir iespēja ierosināt grozījumus OIV rezolūciju projektos, un nākamajā OIV Ģenerālajā asamblejā 2018. gada 23. novembrī tām tiks lūgts pieņemt dažus OIV rezolūciju projektus.

               (3)Tāpēc Savienības nostāja attiecībā uz minētajām rezolūcijām un saistībā ar jautājumiem, kas ir tās kompetencē, būtu jāpieņem Padomei, un dalībvalstīm, kuras ir OIV locekles, minētā nostāja būtu jāpauž OIV sanāksmēs, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

               (4)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013
                  7
                un Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009
                  8
                dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas ietekmē Savienības tiesību normas.

               (5)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai, kad tā atļauj vīndarības metodes, ir jāņem vērā OIV ieteiktās un publicētās vīndarības metodes un analīzes metodes.

               (6)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai, kad tā nosaka analīzes metodes vīna nozares produktu sastāva noteikšanai, ir jāpamatojas uz attiecīgajām metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas Savienības izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               (7)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 90. panta 2. punktā noteikts, ka Savienībā importētajiem vīna nozares produktiem jābūt ražotiem atbilstoši vīndarības metodēm, kuras Savienībā ir atļautas saskaņā ar minēto regulu vai, pirms ir saņemta atļauja, jābūt ražotiem saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras ir ieteikusi un publicējusi OIV.

               (8)Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantā noteikts, ka tad, ja Komisija nav noteikusi vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas, ir jāpiemēro OIV noteiktās un publicētās specifikācijas.

               (9)Rezolūciju OENO-TECHNO 14-567B1, 14-567B2 un 14-567C projektā vielas, ko izmanto vīna ražošanā, klasificētas kā piedevas vai pārstrādes palīglīdzekļi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (10)Rezolūciju OENO-SPECIF 15-573, 15-579, 16-603 un 16-604 projektā nosaka vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas. Šīs vīndarības metodes OIV ir publicējusi un ieteikusi ar nosacījumu, ka ir pieņemtas izmantoto vielu specifikācijas (OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa 2.1.20. un 3.4.14. punkts). Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (11)Rezolūciju OENO-SCMA 15-591A, 15-591B, 16-595, 16-597, 16-598, 16-599, 16-600, 16-606 un 17-623 projektā nosaka analīzes metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (12)Vīna nozares zinātniskie un tehniskie eksperti ir plaši apspriedušies par šiem rezolūciju projektiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs nodrošināt vīna standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā, un tās izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

               (13)Lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu sarunās pirms OIV Ģenerālās asamblejas sanāksmes, dalībvalstīm, kas ir OIV locekles, vajadzētu būt tiesīgām vienoties par izmaiņām šajās rezolūcijās ar nosacījumu, ka šādas izmaiņas nemaina to būtību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem OIV Ģenerālajā asamblejā 2018. gada 23. novembrī, ir izklāstīta pielikumā, un, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, to pauž dalībvalstis, kas ir OIV locekles.

               2. pants

               1.Ja 1. pantā minēto nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms OIV sanāksmēm vai to laikā, dalībvalstis, kas ir OIV locekles, lūdz, lai balsošanu OIV Ģenerālajā asamblejā atliek līdz brīdim, kad, pamatojoties uz jaunajiem elementiem, ir noteikta Savienības nostāja.

               2.Pēc koordinācijas, īpaši uz vietas, un bez turpmāka Padomes lēmuma, kurā pausta Savienības nostāja, dalībvalstis, kas ir OIV locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, drīkst vienoties par tādām izmaiņām pielikumā uzskaitīto rezolūciju projektos, kuras nemaina to būtību.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (2)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

                     (4)

                        OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 333, 29.12.2000., 20. lpp.

                     (6)

                        OV L 84, 20.3.2014., 14.–34. lpp.

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (8)

                        Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2018
            COM(2018) 626 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā vīnkopības un vīndarības organizācijā (OIV)

               PIELIKUMS

               Dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, atbalsta tikai šādus 7. pakāpē esošus rezolūciju projektus par vīndarības metodēm, par vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijām un par analīzes metodēm, ar kurām nosaka vīna nozares produktu saturu, neizslēdzot iespēju, ka šos projektus vēlāk pārskata, pamatojoties uz jaunu informāciju.

                        Nr.

                        Rezolūcijas atsauce

                        Nosaukums

                        1.

                        OENO-TECHNO 14-567B

                        Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana, 2. daļa (glutations, CO2)

                        2.

                        OENO-TECHNO 14-567C

                        Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana, 3. daļa (tanīni)

                        3.

                        OENO-SPECIF 15-573

                        Hemicelulāzes aktivitātes noteikšana fermentu preparātos

                        4.

                        OENO-SPECIF 16-603

                        Monogrāfija par inaktivētiem raugiem ar garantētu glutationa saturu

                        5.

                        OENO-SPECIF 16-604

                        Rezolūcijas OENO 7/2007 par enoloģisko ogli pārskatīšana

                        6.

                        OENO-SPECIF 15-579

                        Monogrāfija par kālija karbonātu

                        7.

                        OENO-SCMA 15-591A

                        Brīvā sēra dioksīda saturs: OIV-MA-AS323-04A metodes atjauninājums

                        8.

                        OENO-SCMA 15-591B

                        Kopējais sēra dioksīda saturs: OIV-MA-AS323-04A metodes atjauninājums

                        9.

                        OENO-SCMA 16-595

                        Kopējā etanāla noteikšana vīnos ar augsti efektīvo šķidruma hromatogrāfiju

                        10.

                        OENO-SCMA 16-597

                        Etiķa kopējā skābuma noteikšanas metodes modifikācija

                        11.

                        OENO-SCMA 16-598

                        L-pienskābes noteikšana vīnos un misās

                        12.

                        OENO-SCMA 16-599

                        L-ābolskābes noteikšana vīnos un misās

                        13.

                        OENO-SCMA 16-600

                        D-glikozes un D-fruktozes noteikšana vīnos un misās

                        14.

                        OENO-SCMA 16-606

                        Vīna gaistošo sastāvdaļu analīzes ar gāzu hromatogrāfiju validācija (Rezolūcija OENO-SCMA 14-553)

                        15.

                        OENO-SCMA 16-623

                        Atbrīvojamā 2, 4, 6-trihloranizola vīnā noteikšana ar korķa aizbāžņiem


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.12.2018
            COM(2018) 784 final
            2018/0403(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Padome 2004. gada 25. novembrī pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par Partnerības un sadarbības nolīgumu (“PSN” jeb “nolīgums”) ar sešām ASEAN valstīm, tostarp ar Singapūru. Sarunas ar Singapūru tika sāktas 2005. gada oktobrī un tika noslēgtas 2013. gada maijā. Abas puses PSN parafēja Singapūrā 2013. gada 14. oktobrī.

               Sarunu gaitā notika apspriedes ar Āzijas un Klusā okeāna reģiona jautājumu darba grupu (COASI) konsultatīvās komitejas statusā. Eiropas Parlaments tika informēts visā sarunu laikā.

               Pēc tam, kad 2018. gada 16. jūlijā tika pieņemts Padomes lēmums par nolīguma parakstīšanu, nolīgums tika parakstīts Briselē 2018. gada 19. oktobrī.

               Šis priekšlikums attiecas uz juridisko instrumentu, ar ko noslēdz nolīgumu.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               2.1.Nolīguma mērķis un saturs

               PSN ar Singapūru ir piektais nolīgums ar kādu ASEAN valsti, sekojot nolīgumiem ar Indonēziju, Filipīnām, Vjetnamu un Malaiziju. Ar to aizstās pašreizējo tiesisko regulējumu, kas noteikts 1980. gada Sadarbības nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Dienvidaustrumāzijas valstu apvienības (ASEAN) dalībvalstīm.

               Šis nolīgums ar Singapūru ir solis ceļā uz uzlabotu ES politisko un ekonomisko iesaisti Dienvidaustrumāzijā. Tas būs pamats ES un tās dalībvalstu efektīvākai divpusējai iesaistei ar Singapūru, stiprinot politisko dialogu un uzlabojot sadarbību daudzās jomās.

               PSN ir iekļautas ES standarta politiskās klauzulas par cilvēktiesībām, Starptautisko Krimināltiesu (SKT), masu iznīcināšanas ieročiem (MII), vieglajiem ieročiem un kājnieku ieročiem (VIKI) un cīņu pret terorismu. Tajā aptverta arī sadarbība tādās jomās kā tirdzniecības un ieguldījumu jautājumi, rūpniecības politika, veselība, vide, klimata pārmaiņas, enerģētika, nodokļi, izglītība un kultūra, darbs, nodarbinātība un sociālie jautājumi, zinātne un tehnoloģija, kā arī transports. Nolīgums pievēršas arī sadarbībai tiesiskuma, brīvības un drošības jomā, cita starpā juridiskai sadarbībai un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, terorisma finansēšanas, organizētās noziedzības un korupcijas novēršanai.

               PSN ietver pavadvēstuli, kas ir nolīguma neatņemama daļa. Pavadvēstulē abas Puses apstiprina, ka nolīguma parakstīšanas brīdī, pamatojoties uz objektīvi pieejamu informāciju, tām nav zināms par otras Puses tiesību aktiem vai to piemērošanu, kā rezultātā varētu tikt izmantots nolīguma neizpildīšanas gadījumā paredzētais mehānisms.

               PSN papildina Brīvās tirdzniecības nolīgums un Ieguldījumu aizsardzības nolīgums – tie ir īpaši nolīgumi, ar kuriem īsteno PSN tirdzniecības un ieguldījumu noteikumus un kuri ir vispārējo divpusējo attiecību un kopējās institucionālās struktūras neatņemama daļa, kā paredzēts PSN 9. panta 2. punktā.

               Nolīgumā ir paredzēta iespēja apturēt PSN vai jebkura īpaša nolīguma, kas minēts nolīguma 9. panta 2. punktā un 43. panta 3. punktā, piemērošanu, ja tiek pārkāpti nolīguma būtiski elementi, t. i., cilvēktiesību klauzula un ieroču neizplatīšanas klauzula.

               Ar nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kuras uzdevums ir nodrošināt nolīguma pareizu darbību un īstenošanu.

               2.2.Materiālais juridiskais pamats

               Atbilstīgi judikatūrai, ja no ES tiesību akta pārbaudes izriet, ka tam ir divi mērķi vai tas satur divus komponentus, un ja vienu no mērķiem vai komponentiem var identificēt kā galveno vai dominējošo mērķi vai komponentu, bet otru – kā mazāk svarīgu, attiecīgais tiesību akts ir jābalsta uz vienu juridisko pamatu, proti, uz to, kas atbilst galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam. Savukārt izņēmuma kārtā, ja tiek konstatēts, ka tiesību aktam vienlaikus ir vairāki mērķi vai vairāki komponenti, kas ir nesaraujami saistīti un kam attiecībā pret citiem nav papildinoša rakstura, kā rezultātā ir piemērojamas dažādas Līguma normas, tiesību akts ir pamatojams uz dažādajiem atbilstošajiem juridiskajiem pamatiem (šajā ziņā sk. šādus spriedumus: 2006. gada 10. janvāris, Komisija/Parlaments un Padome, C-178/03, EU:C:2006:4 , 42. un 43. punkts; 2014. gada 11. jūnijs, Komisija/Padome, C-377/12, EU:C:2014:1903, 34. punkts; 2016. gada 14. jūnijs, Parlaments/Padome, C-263/14, EU:C:2016:435, 44. punkts).

               Šajā konkrētajā gadījumā galvenais mērķis vai komponents ir sadarbība ar trešo valsti. Tāpēc ierosinātais lēmums būtu jābalsta uz LESD 212. pantu.

               2.3.Procesuālais juridiskais pamats

               LESD 218. panta 6. punktā ir noteikts, ka ir jāpieņem lēmums, ar ko pilnvaro noslēgt nolīgumu. LESD 218. panta 8. punktā ir noteikts, ka Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, izņemot gadījumus, kas minēti LESD 218. panta 8. punkta otrajā daļā – tad Padomei ir jāpieņem vienprātīgs lēmums. Tāpēc šajā konkrētajā gadījumā ir jābalso ar kvalificētu balsu vairākumu.

               2.4.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu tādēļ būtu jānosaka LESD 212. pants saistībā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu. Papildu noteikumi juridiskā pamata nodrošināšanai nav nepieciešami
                  1
               .

               3.CITI ELEMENTI: IEROSINĀTĀ LĒMUMA NEPIECIEŠAMĪBA

               LESD 216. pantā paredzēts, ka Savienība var slēgt nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm, ja tas ir paredzēts Līgumos vai ir nepieciešams, lai saskaņā ar Savienības politiku sasniegtu kādu no Līgumos izvirzītajiem mērķiem, ir noteikts saistošā Savienības tiesību aktā vai varētu ietekmēt kopējos noteikumus vai mainīt darbības jomu.

               Līgumos, proti, LESD 212. pantā, ir paredzēta tādu PSN kā šis nolīgums slēgšana. Turklāt PSN noslēgšana ir nepieciešama, lai Savienības politikas ietvaros sasniegtu mērķus, kas paredzēti Līgumos, tostarp tādās jomās kā cilvēktiesības, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, terorisma apkarošana, organizētās noziedzības apkarošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošana, tirdzniecība, migrācija, vide, enerģētika, klimata pārmaiņas, transports, nodarbinātība un sociālie jautājumi, veselība u. c.

               2018/0403 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2018/1047
                  2
                Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) tika parakstīts 2018. gada 19. oktobrī, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               2)
                     Nolīguma mērķis ir nodrošināt pamatu efektīvākai Savienības un tās dalībvalstu divpusējai iesaistei ar Singapūru, stiprinot sadarbību un dialogu plašā divpusēju, reģionālu un daudzpusēju jautājumu diapazonā, un tas ir atspēriena punkts ceļā uz pastiprinātu Savienības politisko un ekonomisko iesaisti Dienvidaustrumāzijā.

               3)Nolīgums būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses, kā arī kopīgās deklarācijas un pavadvēstule, kas ir nolīguma neatņemama daļa.

               Nolīguma, kopīgo deklarāciju un pavadvēstules teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt nolīguma 49. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā
                  3
               .

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Lieta C-377/12 Komisija/Padome, ECLI: EU: C: 2014: 1903 un lieta C-244/17 Komisija/Padome, ECLI:EU:C:2018:662.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/1047 (2018. gada 16. jūlijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu Partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Singapūras Republiku, no otras puses (OV L 189, 26.7.2018., 2. lpp.).

                     (3)

                        Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.