title: Priekšlikums Padomes lēmums, ar kuru Francijai ļauj piemērot diferencētus nodokļus degvielai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0597

Priekšlikums padomes Lēmums, ar kuru Francijai ļauj piemērot diferencētus nodokļus degvielai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu  /* COM/2004/0597 galīgā redakcija */

	Briselē, 14.9.2004COM(2004) 597 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru Francijai ļauj piemērot diferencētus nodokļus degvielai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSLūGUMSSASKAņā AR PADOMES 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai[1], un jo īpaši tās 19. pantu Francijas varasiestādes ar 2004. gada 16. jūnija vēstuli Komisijai ir lūgušas atļauju piemērot diferencētus nodokļus dīzeļdegvielai un bezsvina benzīnam saskaņā ar administratīvo reformu, respektīvi, dažu patlaban valdības īstenotu konkrētu pilnvaru decentralizāciju.Lūguma vispārējais kontekstsFrancijas valdība ir ieviesusi jauninājumus līdz šim centrāli īstenoto pilnvaru decentralizācijā. 2003. gada martā notikusī Konstitūcijas pārskatīšana nodrošina pamatojumu, lai administratīvās pilnvaras tiktu nodotas teritoriālajām kopienām (komūnām, departamentiem un reģioniem) un lai kopienas veiktu šo pilnvaru kontroli.Saskaņā ar likumu vienlaikus ar pilnvaru nodošanu notiek arī atbilstošo finanšu līdzekļu nodošana. Pēc padziļinātas analīzes veikšanas šajā kontekstā Francijas valdība ir izvēlējusies naftas produktu iekšējo nodokli jeb TIPP (Taxe Intérieure sur les Produits Pétroliers- akcīzes nodoklis). Papildus tam tiks īstenoti divi atšķirīgi pasākumi.No vienas puses daļa no nacionālā akcīzes nodokļa, kas šobrīd ir piemērots diviem visbiežāk izmantotajiem degvielas veidiem, respektīvi, dīzeļdegvielai un bezsvina benzīnam, tiks piemērots reģionos. Tā apjoms būs vienāds visos reģionos, un katram reģionam piešķirtais nodokļa apjoms būs atbilstošs tam degvielas patēriņam, kas konstatēts attiecīgā reģiona teritorijā. Daļēji nodokļu piemērošanas pārcelšana būs atkarīga no nodotajām pilnvarām un no reģionos pastāvošās situācijas jomā, kas attiecas uz piešķirtajām pilnvarām. Nodokļu piemērošanas pārcelšana nodrošinās arī kvalitatīvākus un lētākus sabiedriskos pakalpojumus, pateicoties to vietējai uzraudzībai un subsidiaritātes principam.No otras puses, un jo īpaši, lai pielāgotu noteikumus ekonomiskās situācijas atšķirībām, kas raksturo reģionus, reģionālajām padomēm (vietējām izpildvarām) būs tiesības balsot par akcīzes nodokļa samazinājumu degvielai, kas patērēta tās teritorijā. Atkāpes pieprasījums attiecas tikai uz šo TIPP reģionālās diferenciācijas iespēju. Reģionālā modulēšana ļauj īstenot pārceltās pilnvaras, to īstenošanu labāk pielāgojot katra reģiona specifikai, vajadzībām un tā iedzīvotāju īpašajām vēlmēm. Šī metode atbilst reģionu sociālekonomiskās situācijas objektīvajām atšķirībām. Šīs atšķirības var novērst, izmantojot atšķirīgus indeksus. Piemēram, atšķirības starp maksimālajiem un minimālajiem fiskālās ekvivalences proporcijas rādītājiem - 42,3 eiras uz vienu iedzīvotāju – un nodokļu līmeņa rādītāju - 0,79, kas vidēji valstī ir 1-, ļauj noteikt atšķirības starp bagātāko un nabadzīgāko reģionu. Turklāt 15 reģionos no 22 nodokļu līmeņa rādītājs ir augstāks par vidējo valstī, tādēļ, lai sasniegtu vienādus nodokļu ieņēmumus uz vienu iedzīvotāju, tajos jāievieš augstāks nodokļu līmenis par valsts vidējo nodokļu līmeni. Tas nozīmē, ka Francijas reģionos iespējas uzlabot iedzīvotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti nav vienlīdzīgas.No 2006. gada diferentie fiskālie izdevumi būs mazāki par 700 miljoniem eiru.Pieprasīto pasākumu noriseReģionālā TIPP samazināšanas iespēja attieksies uz periodu no 2006. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim. Reģionālās padomes nolems par nodokļa likmes samazinājuma apjomu saskaņā ar likumā noteiktiem limitiem un, ņemot vērā apstiprināto atkāpi no likuma.Nodokļa likmes samazinājums nebūs lielāks par 3,54 eirām par hektolitru bezsvina benzīnam un par 2,30 eirām par hektolitru dīzeļdegvielai visā atkāpes īstenošanas laikā. Akcīzes līmenis pirms nodokļa likmes samazināšanas tiks noteikts 60,69 eiru apmērā par hektolitru bezsvina benzīnam un 42,84 eiru apmērā par hektolitru dīzeļdegvielai, bet šīs abas likmes laika gaitā var palielināties. Piemērotais nodoklis pēc tā samazinājuma nedrīkst būt mazāks par Kopienā ar Direktīvu Nr. 2003/96/EK noteikto minimumu.Nodokļa likmes samazinājums neattiecas uz dīzeļdegvielu, kas tiek lietota komerciālām vajadzībām.Kontroles un paredzēto produktu aprites pasākumiDīzeļdegvielai un bezsvina benzīnam piemērotā akcīzes nodokļa iekasēšana un kontrole paliek valsts pārziņā neatkarīgi no reģionu piemērotajiem nodokļu likmes samazinājumiem.Degviela tiks aplikta ar nodokli tās patērēšanas laikā, un tai tiks piemērota akcīzes nodokļa likme, kas ir spēkā degvielas piegādes reģionā.Lai novērstu īpašu, noteiktu krāpšanas risku (piegādes novirzīšana, lai gūtu labumu no nodokļu piemērošanas atšķirībām starp reģioniem), tiks nodrošināta loģistiskās ķēdes novērošana, izmantojot iepriekšēju dažādo saņēmēju identifikāciju, ko veiks piegādātāji, un šīs informācijas nodošanu muitas administrācijai. Riska analīzes rezultātā riski iedalīti trijās kategorijās: gala patērētāji, kas var nodrošināt uzglabāšanu vairumā, degvielas uzpildes stacijas un degvielas izplatītāji. Lai veicinātu to izplatītāju identifikāciju, kas tiesīgi veikt degvielas piegādi starp reģioniem, muitas administrācija tiem noteiks statusu individuālā kārtā. Piegādātājiem pietiks ar izplatītāju apliecinājumu par šo statusu vai klientu norādēm par to, kuru kategoriju viņi pārstāv- degvielas uzpildes stacijas vai gala patērētājus.Nacionālas degvielas aprites gadījumā muitas dienesti varēs pārbaudīt produkta izcelsmi un tā mērķreģionu. Netipiska maršruta vai neizskaidrotas aizkavēšanās gadījumā dienests varēs veikt izmeklēšanu par iespējamu novirzīšanos no sākotnēji deklarētā mērķreģiona.Attiecībā uz profesionālā patēriņa degvielas izslēgšanu no šiem pasākumiem nacionālajiem vai kopienas pārvadātājiem, kas atbilst nepieciešamajiem nosacījumiem, lai saņemtu daļēju akcīzes nodokļa atmaksu profesionālā patēriņa degvielai, tiks piemērota tā akcīzes nodokļa likme, kas ir spēkā iepirkuma reģionā. Noteikumi paredz saglabāt patlaban spēkā esošo atmaksas procedūru un ļaus pilnībā neitralizēt reģionu nolemtās nodokļu samazināšanas radīto ietekmi, par vienādu summu samazinot atmaksājamo likmi profesionālā patēriņa degvielai.Ietekme uz iekšējo tirguSaskaņā ar Francijas varasiestāžu pausto, šie pasākumi nepārtrauks veiksmīgu iekšējā tirgus darbību, jo īpaši tādēļ, ka piemērotie pasākumi aprobežojas ar degvielu, kas netiek izmantota profesionālam patēriņam. Turklāt cenu atšķirības starp dažādiem izplatītājiem ir augstākas par paredzēto modulācijas apjomu.Turklāt paredzētajiem nodokļa likmes samazinājuma pasākumiem nevajadzēs valsts palīdzību no tā brīža, kad transporta uzņēmumiem tiks piemērota vienāda akcīzes likme profesionālajam degvielas patēriņam neatkarīgi no reģiona, kurā šī degviela pirkta.Piedāvātie pasākumi tādējādi neizraisīs konkurences traucējumus transporta nozarē un neietekmēs tirdzniecību Kopienas teritorijā.Komisijas vērtējumsLūguma priekšmets un likumīgais pamatsKomisija iepriekš ir konstatējusi, ka Francijas projekts vispirms paredz akcīzes ienākumu pārnešanu. Šāda pārnešana nerada apgrūtinājumu Kopienas tiesību aktiem. Pasākums, kas Komisijai jāizvērtē Francijas pieprasījuma kontekstā, attiecas tikai uz TIPP samazinājumu, kas būs modulējams atkarībā no Francijas administratīvā reģiona.Saskaņā ar Direktīvas Nr. 2003/96/EK 19. pantu Padome, vienbalsīgi balsojot par Komisijas priekšlikumu, dalībvalstij var atļaut ieviest papildu akcīzes nodokļa atbrīvojumus vai samazinājumus īpašu politisku apsvērumu interesēs.Saskaņā ar Direktīvas Nr. 2003/96/EK 19. pantu lūguma izskatīšana notiek pēc vispārējas analīzes par lūguma atbilstību Kopienas politikai.Piemērojamās taksesKomisija ir novērojusi, ka TIPP samazinājumi, ko paredzējušas Francijas varasiestādes, rada akcīzes likmes, kas ir lielākas par Kopienas noteikto akcīzes minimumu. Komisija nevarētu pieņemt, ka samazinātās likmes ir mazākas par šo minimumu.Noteikumu ilgumsKomisija atzīmē, ka saskaņā ar Direktīvas Nr. 2003/96/EK 19. pantu noteikumi paredzēti sešiem gadiem.Konkurences traucējumiPēc padziļinātas analīzes Komisija uzskata, ka nelielā akcīzes nodokļa diferenciācija starp dažādiem reģioniem un cenu atšķirība, kas pastāv starp dažādiem izplatītājiem, nosaka, ka satiksmes novirzīšanās risks (tātad arī videi kaitīgu izmešu palielināšanās risks) ir pavisam neliels. Turklāt Komisija atzīmē, ka reģionālās diferenciācijas ieviešana tiek apvienota ar nominālās nodokļa likmes palielināšanu, kas veicinās efektīvāku degvielas patēriņu.Komisija ir pārliecinājusies, ka skaidrotie noteikumi nodrošina, ka atmaksas likme profesionāla patēriņa degvielai tiks samazināta par reģionālā akcīzes nodokļa samazinājuma vērtību dīzeļdegvielai. Tātad likuma noteikumos jāprecizē, ka maksimālais reģionālā samazinājuma apjoms nevar pārsniegt starpību starp nacionāli piemērojamo nodokli profesionāla patēriņa degvielai un degvielai, ko lieto nekomerciālos nolūkos.Dīzeļdegvielas un bezsvina benzīna starpkopienas komerciālā aprite gandrīz pilnībā notiek atlikšanas kārtībā. Francijas paredzētā akcīzes nodokļa reģionalizācija šo starpkopienas aprites formu neietekmē. Nedaudzajos gadījumos, kad tirdzniecības aprite notiek ar nodokļa priekšapmaksu, paredzētie kontroles pasākumi nav diskriminējoši un, saskaņā ar paredzēto tie neatstāj negatīvu ietekmi uz starpkopienas apriti. Šādos apstākļos akcīzes reģionalizācija nepārtrauks iekšējā tirgus veiksmīgu darbību.Stingri noteiktās akcīzes nodokļa diferenciācijas robežas, kas piemērojamas reģioniem ar pārpalikumu, ko kompensēs lielas cenu atšķirības starp degvielas piegādātājiem, nodrošina, ka akcīzes reģionalizācija neradīs konkurences traucējumus naftas produktu tirgū. Tā kā plānotie pasākumi neattiecas uz profesionālā patēriņa dīzeļdegvielu, tiek izslēgti konkurences traucējumi personu un preču transporta tirgū.Komisija arī norāda, ka reģionālā diferenciācija nav valsts palīdzības daļa.Īpaši politikas mērķiPēc iepazīšanās ar Francijas iesniegto informāciju Komisija uzskata, ka Francijas paredzētā decentralizācija iekļaujas administratīvās kapacitātes celšanā, attīstot kvalitatīvākus un lētākus sabiedriskos pakalpojumus. Šo efektivitātes izpēti apstiprina Francijas decentralizācijas pieredze, kas vietējām izpildvarām ļāvusi iegūt vadības prasmes. Turklāt decentralizācija ir viens no ekonomiskās izaugsmes apstākļiem. Fiksētais vietējās valsts administrācijas bruto kapitāls ir 2 % no Francijas IKP, kamēr valsts kapitāls ir 0,5 %, kas ir ar četras reizes lielāku finansējumu vietējām administrācijām.Francijas lūgtie pasākumi ir papildu stimuls reģioniem atklāti uzlabot vadības kvalitāti, vienlaikus reaģējot uz atšķirīgo sociālekonomisko situāciju. Lēmuma priekšlikuma noteikumiem jāparedz, ka minētie nodokļu likmes samazinājumi būs atkarīgi no reģionu ekonomiskajiem apstākļiem.Reģionalizācija iekļaujas subsidiaritātes politikā, atbilstošā līmenī ļaujot pieņemt lēmumus daudzās jomās (profesionālā izglītība, ekonomiskā attīstība, veselība, izglītība, kultūra).Tādējādi Komisija secina, ka Direktīvas Nr. 2003/96/EK 19. panta nozīmē reģionālās diferenciācijas lūgums atbilst īpašiem politikas mērķiem.Kontroles un aprites noteikumiFrancijas varas iestāžu paredzētā administratīvās uzraudzības shēma ievēro kontroles un aprites noteikumus, ko paredz Direktīva Nr. 2003/96/EK un Padomes 1992. gada 25. februāra Direktīva Nr. 92/12/CEE par vispārēju režīmu akcīzes precēm un par šādu preču glabāšanu, apriti un uzraudzību[2]. Plānotie kontroles pasākumi ir proporcionāli.lēmumsSaskaņā ar Padomes Direktīvas Nr. 2003/96/EK 19. pantu Komisija Padomei izsaka priekšlikumu pieņemt lēmumu, ka no 2006. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim Francija drīkst piemērot nodokļa samazinājumu bezsvina benzīnam un dīzeļdegvielai, kas tiek lietota kā degviela. Minētos nodokļa likmes samazinājumus var diferencēt atbilstoši administratīviem reģioniem, ievērojot šādus nosacījumus:-  nodokļa likmes samazinājumi nebūs lielāki par 35,4 eirām uz 1000 litriem bezsvina benzīna un lielāki par 23,0 eirām uz 1000 litriem dīzeļdegvielas;-  nodokļa likmes samazinājumi nebūs lielāki par atšķirību starp uzlikto nodokli dīzeļdegvielai un komerciāla patēriņa dīzeļdegvielai;-  nodokļa likmes samazinājumi ir atkarīgi no reģionu objektīvajiem sociālekonomiskajiem apstākļiem.Samazinātajām nodokļu likmēm jābūt saskaņā ar saistībām, ko paredz Direktīva Nr. 2003/96/EK, un jo īpaši ar tās 7. pantā paredzētajām minimālajām likmēm.Komerciāla patēriņa dīzeļdegvielai Direktīvas Nr. 2003/96/EK 7. panta 2. punkta nozīmē šāds nodokļa likmes samazinājums nav iespējams.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar kuru Francijai ļauj piemērot diferencētus nodokļus degvielai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, ar ko pārkārto Kopienas energoproduktu un elektroenerģijas nodokļu sistēmu [3] un jo īpaši tās 19. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kāFrancija ar 2004. gada 16. jūnija vēstuli ir lūgusi atļauju piemērot diferencētus nodokļus dīzeļdegvielai un bezsvina benzīnam saskaņā ar administratīvo reformu, respektīvi, dažu patlaban valdības īstenotu konkrētu pilnvaru decentralizāciju.Francijas plānotā decentralizācija atbilst pieejai, kuras mērķis ir, izveidojot labākus sabiedriskos pakalpojumus un samazinot to izmaksas, uzlabot administratīvo efektivitāti. Tā ietilpst subsidiaritātes politikā un ļauj atbilstīgā valsts līmenī pieņemt lēmumus daudzās jomās. Iespēja diferencēt reģionus ir papildu stimuls, kas ļauj reģioniem pārskatāmi uzlabot savu pārvaldi. Attiecīgie samazinājumi turklāt ir jāveic, ņemot vērā reģionu sociālekonomiskos apstākļus.Nav pieļaujamas atkāpes uz nenoteiktu laiku. Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 2. punktā noteikts, ka laikposms, kurā atļauts samazināt papildu nodokļus, ar kuriem apliek energoproduktus un elektroenerģiju, ir seši gadi, un to iespējams pagarināt.Nelielās atšķirības dažādu reģionu akcīzes nodokļos un cenu atšķirības, kas eksistē sadales tīklos, nozīmē to, ka satiksmes novirzīšanas risks (tātad arī videi kaitīgu izmešu apjoma palielināšanās risks) ir ļoti neliels. Tas atbilst arī enerģētikas politikas prioritātēm.Dīzeļdegvielas un bezsvina benzīna aprite Kopienā gandrīz vienmēr notiek nodokļu atlikšanas režīmā. Šo Kopienas apriti neskar dažādos reģionos noteiktie atšķirīgie akcīzes nodokļi, ko ir paredzējusi Francija. Attiecībā uz nedaudziem gadījumiem, kad tirdzniecības aprite notiek pēc nodokļu nomaksas, ir paredzētas nediskriminējošas kontroles procedūras, kurām, pastāvot regulārām to praktiskās piemērošanas pārbaudēm, nevajadzētu jūtami ietekmēt to produktu apriti Kopienā, par kuriem nomaksāti nodokļi. Šajos apstākļos dažādos reģionos noteiktie atšķirīgie akcīzes nodokļi, šķiet, nespēj kaitēt iekšējā tirgus darbībai.Ar rūpīgi noteiktajiem ierobežojumiem atšķirīgu akcīzes nodokļa likmju noteikšanai dažādos reģionos, kuras turklāt līdzsvaros būtiskās cenu atšķirības tirdzniecības tīklos, būtu jāspēj nodrošināt, ka dažādos reģionos noteiktie atšķirīgie akcīzes nodokļi neradīs konkurences traucējumus naftas produktu tirgū. Tā kā paredzētie pasākumi neattiecas uz dīzeļdegvielu komerciālām vajadzībām, ir izslēgta iespēja, ka varētu rasties traucējumi personu un preču transporta tirgū.Komisija regulāri pārbauda samazinājumus un atbrīvojumus, lai, no vienas puses, pārliecinātos, ka tie neizraisa konkurences traucējumus un netraucē iekšējā tirgus darbībai, un, no otras puses, ir saderīgi ar Kopienas vides aizsardzības, enerģētikas un transporta politiku,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants1. Francijai ir atļauts piemērot samazinātu nodokļa likmi bezsvina benzīnam un dīzeļdegvielai, ko izmanto kā degvielu. Uz dīzeļdegvielu komerciālām vajadzībām Direktīvas 2003/96/EK 7. panta 2. punkta izpratnē neattiecina samazinājumu iespēju.2. Samazinājumi dažādos administratīvos reģionos var atšķirties, ja vien ir ievēroti šādi nosacījumi:-  samazinājumi nepārsniedz 35,4 eiras uz 1000 litriem bezsvina benzīna un 23,0 eiras uz 1000 litriem dīzeļdegvielas,-  samazinājumi nepārsniedz atšķirību starp nodokļiem, ar kuriem apliek dīzeļdegvielu, un nodokļiem, ar kuriem apliek dīzeļdegvielu komerciālām vajadzībām,-  samazinājumus veic, ņemot vērā reģionu sociālekonomiskos mērķus.3. Attiecībā uz samazinātajām likmēm ir jāievēro Direktīvā 2003/96/EK noteiktās saistības, konkrēti, minimālās likmes, kas norādītas 7. pantā.2. pantsŠis lēmums zaudē spēku 2011. gada 31. decembrī.To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.Briselē,Padomes vārdā -priekšsēdētājs[1] OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.[2] OV L 76, 23.3.1992., 1. lpp. Jaunākie grožijumi Direktīvā izdarīti ar Direktīvu Nr. 2000/47/EK (OV L 193, 29.7.2000., 73. lpp.).[3] OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.6.2017
            COM(2017) 332 final
            2017/0135(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kuru noslēdz starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Horvātijas Republikai pievienojoties Eiropas Savienībai, tā paplašināja muitas savienību. Tādējādi Eiropas Savienības pienākums saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem (GATT 1994 XXIV panta 6. punktu) ir sākt sarunas ar PTO dalībvalstīm, kurām ir tiesības risināt sarunas par Horvātijas tarifa sarakstiem, lai galu galā vienotos par kompensējošu pielāgojumu. Šāds pielāgojums jāizdara, ja, pieņemot ES ārējā tarifa režīmu, pievienošanās dalībvalsts tarifs paaugstinās, pārsniedzot līmeni, ko tā apņēmusies ievērot PTO.

               Padome 2013. gada 15. jūlijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas saskaņā ar GATT 1994 XXIV panta 6. punktu. Komisija ar PTO dalībvalstīm, kurām ir tiesības risināt sarunas par īpašu koncesiju atcelšanu, apsprieda Horvātijas Republikas saistību sarakstu atcelšanu, tai pievienojoties Eiropas Savienībai.

               Pabeidzot sarunas ar Jaunzēlandi, tika sagatavots projekts nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā, kas tika parafēts 2017. gada 18. maijā Ženēvā (nolīgums). Tādēļ Eiropas Komisija ierosina Padomei atļaut nolīgumu parakstīt.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums saskan ar ES praksi, kas ievērota iepriekšējās ES paplašināšanās kārtās.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikums saskan ar ES praksi, kas atbilst ES ārējās darbības, rūpniecības un lauksaimniecības politikai.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Starptautisku nolīgumu parakstīšanu reglamentē Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pants saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

               Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

               Jaunzēlandi skāra Horvātijas koncesiju atcelšana. Kompensējošie pielāgojumi nepārsniedz Jaunzēlandes tiesības šajā sakarā. Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu ir nepieciešams Padomes lēmums, ar ko atļauj parakstīt nolīgumu.

               3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Ar Padomi (Tirdzniecības politikas komiteju) notikušas regulāras apspriedes par sarunu virzību un saturu. Eiropas Parlaments (Starptautiskās tirdzniecības komiteja) ir informēts.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Sk. finanšu pārskatu.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Īstenošanas plāni

               Komisija ierosina Padomei Savienības vārdā parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā ar Jaunzēlandi. Vienlaikus Padomei tiek iesniegts arī atsevišķs priekšlikums par šā nolīguma noslēgšanu.

               Nolīguma rezultāti ir šādi:

               pievieno 1875 t ES tarifa likmes kvotai “saldēta liellopu gaļa; saldēti liellopu subprodukti”, tarifa pozīcijas 0202 un 0206 29 91, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 54 875 t;

               pievieno 135 t (liemeņu svara) piešķīrumam Jaunzēlandei atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “svaiga, atdzesēta vai saldēta aitu vai kazu gaļa”, tarifa pozīcija 0204, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %. Jaunās tarifa likmes kvotas piešķīrums Jaunzēlandei ir 228 389 t.

               Komisija pieņems īstenošanas regulas, ar ko paplašina un pārvalda attiecīgās kvotas saskaņā ar 187. panta a) punktu Vienotas tirgu kopīgās organizācijas (TKO) regulā (Regula (ES) Nr. 1308/2013).

               Šie īstenošanas pasākumi tiek sagatavoti vienlaikus ar šo priekšlikumu.

               2017/0135 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kuru noslēdz starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Horvātijas Republikai pievienojoties Savienībai, Padome 2013. gada 15. jūlijā pilnvaroja Komisiju saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu sākt sarunas ar dažām citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstīm.

               (2)Komisija risināja sarunas, ievērojot Padomes pieņemtās sarunu norādes.

               (3)Minētās sarunas ir pabeigtas, un 2017. gada 18. maijā tika parafēts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada GATT XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Savienībai.

               (4)Nolīgums būtu jāparaksta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kuru noslēdz starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada GATT XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu
                  1
               .

               2. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kam ir tiesības Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                        FINANŠU PĀRSKATS

                        DATUMS:

                        1.

                        BUDŽETA POZĪCIJA

                        12. nodaļa — muitas nodokļi un citi nodokļi

                        2.

                        NOSAUKUMS

                        Priekšlikums Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kuru noslēdz starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai

                        3.

                        JURIDISKAIS PAMATS

                        Līgums par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 207. un 218. pants.

                        4.

                        MĒRĶI

                        Atļaut parakstīt nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi

                        5.

                        FINANSIĀLĀ IETEKME

                        KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2017
                           (miljoni EUR)

                        NĀKAMAIS FINANŠU GADS 2018

                        (miljoni EUR)

                        FINANŠU GADS 2019

                        (miljoni EUR)

                        5.0.

                        IZDEVUMI

                        -
                              KO SEDZ NO ES BUDŽETA
                           (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES PASĀKUMI)

                        -
                              VALSTU IESTĀDES

                        -
                              CITI

                           -

                           -

                           -

                        5.1.

                        IEŅĒMUMI

                        -
                              ES PAŠU RESURSI
                           (MAKSĀJUMI/ MUITAS NODOKĻI)

                        -
                              VALSTS

                        -

                        -

                        -

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1.

                        PAREDZAMIE IZDEVUMI

                        5.1.1.

                        PAREDZAMIE IEŅĒMUMI

                        -

                        -

                        -

                        5.2.

                        APRĒĶINA METODE -

                        6.0.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ?

                        NĒ

                        6.1.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS?

                        NĒ

                        6.2.

                        VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS?

                        NĒ

                        6.3.

                        VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS?

                        NĒ

                        PIEZĪMES

                     (1)
                  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.6.2017
            COM(2017) 332 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kuru noslēdz starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai

               NOLĪGUMS VĒSTUĻU APMAIŅAS VEIDĀ,

               kuru noslēdz starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai

               A. Savienības vēstule

               Godātais kungs! / Cienītā kundze!

               Pēc sarunām, kas norisinājās saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos, tai pievienojoties Eiropas Savienībai, man ir gods ierosināt turpmāko.

               Eiropas Savienība sarakstā, kas attiecas uz ES 28 valstu muitas teritoriju, iekļauj ES 27 valstu sarakstā ietvertās koncesijas ar šādiem grozījumiem:

               pievieno 1875 t ES tarifa likmes kvotai “saldēta liellopu gaļa; saldēti liellopu subprodukti”, tarifa pozīcijas 0202 un 0206 29 91, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 54 875 t;

               pievieno 135 t (liemeņu svara) piešķīrumam Jaunzēlandei atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “svaiga, atdzesēta vai saldēta aitu vai kazu gaļa”, tarifa pozīcija 0204, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %. Jaunās tarifa likmes kvotas piešķīrums Jaunzēlandei ir 228 389 t.

               Eiropas Savienība un Jaunzēlande paziņo viena otrai par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā. Šis nolīgums stājas spēkā, kad pagājušas 14 dienas pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.

               Būšu pateicīgs, ja apstiprināsit, ka Jūsu valdība piekrīt iepriekš izklāstītajam. Man ir gods ierosināt, ka gadījumā, ja iepriekš izklāstītais ir pieņemams Jūsu valdībai, šī vēstule un Jūsu apstiprinājums kopā veido nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi.

               Cienītā kundze / godātais kungs, lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

               Eiropas Savienības vārdā

               B. Jaunzēlandes vēstule

               Godātais kungs! / Cienītā kundze!

               Man ir gods apstiprināt, ka esmu saņēmis Jūsu šodienas vēstuli, kurā teikts:

               “Pēc sarunām, kas norisinājās saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV panta 6. punktu un XXVIII pantu attiecībā uz koncesiju grozīšanu Horvātijas Republikas saistību sarakstos sakarā ar tās pievienošanos Eiropas Savienībai, man ir gods ierosināt turpmāko.

               Eiropas Savienība sarakstā, kas attiecas uz ES 28 valstu muitas teritoriju, iekļauj ES 27 valstu sarakstā ietvertās koncesijas ar šādiem grozījumiem:

               pievieno 1875 t ES tarifa likmes kvotai “liellopu gaļa, saldēta; ēdami liellopu subprodukti, saldēti”, tarifa pozīcijas 0202 un 0206 29 91, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 20 %. Jaunā tarifa likmes kvota ir 54 875 t;

               pievieno 135 t (liemeņu svara) piešķīrumam Jaunzēlandei atbilstoši ES tarifa likmes kvotai “aitas vai kazas gaļa, svaiga, atdzesēta vai saldēta”, tarifa pozīcija 0204, saglabājot pašreizējo kvotas likmi 0 %. Jaunās tarifa likmes kvotas piešķīrums Jaunzēlandei ir 228 389 t.

               Eiropas Savienība un Jaunzēlande paziņo viena otrai par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai šis nolīgums stātos spēkā. Šis nolīgums stājas spēkā, kad pagājušas 14 dienas pēc pēdējā paziņojuma saņemšanas.

               Būšu pateicīgs, ja apstiprināsit, ka Jūsu valdība piekrīt iepriekš izklāstītajam. Man ir gods ierosināt, ka gadījumā, ja iepriekš izklāstītais ir pieņemams Jūsu valdībai, šī vēstule un Jūsu apstiprinājums kopā veido nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi.”

               Esmu pilnvarots Jūs informēt, ka mana valdība piekrīt Jūsu vēstulē izklāstītajam.

               Jaunzēlandes vārdā


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.9.2017
            COM(2017) 496 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu, apmierinot Itālijas pieteikumu EGF/2017/004 IT/Almaviva

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) finansiālo ieguldījumu piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014—2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (turpmāk “EGF regula”).

               2.Itālija 2017. gada 9. maijā iesniedza pieteikumu EGF/2017/004 IT/Almaviva EGF finansiālo izmaksu saņemšanai darbinieku atlaišanas dēļ
                  2
                Itālijas uzņēmumā Almaviva Contact SpA.

               3.Izvērtējusi iesniegto pieteikumu, Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanas nosacījumi ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2017/004 IT/Almaviva

                        Dalībvalsts

                        Itālija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Lacio (ITI4)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2017. gada 9. maijs

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2017. gada 9. maijs

                        Papildu informācijas pieprasīšanas datums

                        2017. gada 23. maijs

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2017. gada 4. jūlijs

                        Izvērtēšanas beigu termiņš

                        2017. gada 26. septembris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        Almaviva Contact Spa

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        1

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        82. nodaļa “Biroju administratīvās darbības un citas uzņēmumu palīgdarbības”

                        Pārskata periods (četri mēneši)

                        30.12.2016.–30.4.2017.

                        Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā (a)

                        1610

                        Atlaisto darbinieku skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        36

                        Kopējais atlaisto darbinieku skaits (a + b)

                        1646

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        1646

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        1610

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        5 355 950

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                        223 000

                        Kopējais budžets (EUR)

                        5 578 950

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        3 347 370

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2017/004 IT/Almaviva Itālija iesniedza 2017. gada 9. maijā jeb 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja pieteikuma saņemšanu un 2017. gada 23. maijā pieprasīja no Itālijas papildu informāciju. Tā tika sniegta sešu nedēļu laikā. Termiņš, kādā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2017. gada 26. septembrī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 1646 darbiniekiem, kuri tika atlaisti no darba uzņēmumā Almaviva Contact Spa. Uzņēmums darbojas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 82. nodaļā “Biroju administratīvās darbības un citas uzņēmumu palīgdarbības”. Atlaišanas gadījumi notikuši NUTS 2. līmeņa Lacio reģionā (ITI4).

               Intervences kritēriji

               6.Itālija iesniedza pieteikumu atbilstoši EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu pārskata periodā kādā dalībvalsts uzņēmumā ir atlaisti vismaz 500 darbinieki, ieskaitot tos, kuri atlaisti uzņēmuma piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai savu darbību beigušas pašnodarbinātas personas.

               7.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ilgst no 2016. gada 30. decembra līdz 2017. gada 30. aprīlim.

               8.Pārskata periodā no darba uzņēmumā Almaviva tika atlaisti 1610 darbinieki
                  6
               .

               Atlaisto darbinieku skaita un darbības izbeigšanas aprēķināšana

               9.1610 darbinieku atlaišanas gadījumi pārskata periodā tika aprēķināti no faktiskās darba līguma laušanas vai līguma izbeigšanās dienas.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               10.Papildus jau minētajiem darbiniekiem atbalstu var saņemt arī tie 36 darbinieki, kuri tika atlaisti pēc četru mēnešu pārskata perioda. Var noteikt skaidru cēloņsakarību ar notikumu, kurš izraisīja atlaišanu pārskata periodā
                  7
               .

               11.Tāpēc kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1646.

               Saikne starp darbinieku atlaišanu un globālo finansiālo un ekonomisko krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009

               12.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finansiālo un ekonomisko krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009, Itālija, atsaucoties uz tās Parlamenta sagatavoto pētījumu par darba attiecībām Itālijas zvanu centros)
                  8
               , uzskata, ka šīs krīzes sekas, šķiet, nav mazinājušas pieprasījumu pēc tirgvedības pakalpojumiem un palīdzības pakalpojumu un preču pircējiem, taču krīze ir ievērojami ietekmējusi par šādiem pakalpojumiem piedāvāto atlīdzību (spiediens uz cenām) un īpaši negatīvi – šīs nozares rentabilitātes starpību pakalpojumu sniedzējiem. Krīzes radītie ierobežojumi un vajadzība racionalizēt izdevumus par preču iegādi un pakalpojumu sniegšanu bieži bija par pamatu tam, ka līgumi tika slēgti, pamatojoties uz maksimāli zemākajām cenām. Tas tieši ietekmēja pakalpojumu sniedzēju apgrozījumu, kas laikposmā no 2011. līdz 2016. gadam arvien samazinājās. Zvanu centra pakalpojumu nozarē, kurā tradicionāli vērojama zema rentabilitāte, bruto peļņa samazinājās (no 5,7 % 2013. gadā līdz 3,8 % 2014. gadā)
                  9
               . Tajā pašā laikposmā saruka arī tās peļņa no pašu kapitāla (no 9,4 % līdz –6,3 %)
                  10
               .

               13.Lielāko daļu darbvietu zvanu centra pakalpojumu nozarē piedāvā uzņēmumi, kuri darbojas trešo personu interesēs (uzņēmumi vai valsts pārvaldes iestādes). Tāpēc minētās darbvietas ir sevišķi pakļautas zvanu centra pakalpojumu pieprasījuma svārstībām un konkurencei starp pakalpojumu sniedzējiem. Turklāt viena no zvanu centra pakalpojumu nozares īpatnībām ir tā, ka lielākā daļa ražošanas izmaksu (70–80% no kopējām izmaksām
                  11
               ) ir izmaksas, kas rodas, darbiniekiem sniedzot attiecīgo pakalpojumu.

               14.Nelabvēlīgos apstākļos (piemēram, cenu pazemināšana konkursa gaitā, pārdošanas apjomu un rentabilitātes samazināšanās, pakalpojumu cenu sarukums un vajadzība ražošanas kopējās izmaksās samazināt personāla izmaksu īpatsvaru) uzņēmumi, kuri darbojas zvanu centra pakalpojumu nozarē, nereti izvēlas pārcelt savu darbību uz valstīm, kurās ir zemākas darbaspēka izmaksas, būtiski samazināt darbaspēka izmaksas vai izbeigt savu darbību. Laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gada 1. ceturksnim trešdaļa nozares uzņēmumu pārtrauca savu darbību, lielākoties piemērojot maksātnespējas procedūru
                  12
               .

               15.Līdz šim pozīcijā “Biroju administratīvās darbības un citas uzņēmumu palīgdarbības”, kurā ietilpst arī zvanu centra pakalpojumi, ir iesniegti divi EGF pieteikumi, viens no tiem pamatots ar tirdzniecības globalizāciju
                  13
               , bet šeit minētais pieteikums – ar globālo finansiālo un ekonomisko krīzi.

               Notikumi, kas izraisīja darbinieku atlaišanu un darbības izbeigšanu

               16.Notikumi, kas izraisīja darbinieku atlaišanu, bija ieņēmumu samazināšanās uzņēmuma Almaviva zvanu centrā Romā par vairāk nekā 45 % 2015. gadā salīdzinājumā ar 2011. gadu; negatīvais iznākums sarunās ar RSU
                  14
                2016. gadā un tās noraidītais plāns Almaviva Romas filiāles darbaspēka izmaksas saskaņot ar darbaspēka izmaksām citos uzņēmuma zvanu centros Itālijā, kas ietvēra darbaspēka izmaksu pagaidu samazināšanu un efektivitātes un produktivitātes palielināšanu; tādējādi uzņēmuma zvanu centrs Romā tika slēgts un tikai atlaisti 1646 darbinieki.

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               17.Atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Almaviva bija reģionāla un vietēja mēroga raksturs (tie notika Lacio reģionā un Romā), un masveida atlaišanas šajā gadījumā — vairāk nekā 1600 cilvēku, galvenokārt sieviešu, atlaišana — vājinās reģionālo un vietējo ekonomiku. Turklāt atlaišana notika apstākļos, kad pēc lielajām grūtībām, ko radīja finansiālā un ekonomiskā krīze, ekonomika īpaši pēdējos divos gados (2014—2016) pamazām sāka atgūties. Šī uzlabošanās draud tikt apturēta vai pārtraukta masveida atlaišanu dēļ, kas izriet no tā, ka uzņēmums pārvieto darbību uz trešām valstīm, vai no citiem faktoriem, kā šajā gadījumā — no konkursa cenu lejupslīdes, pakalpojumu cenu krituma u. c. Tādējādi aktīvā darba tirgus pasākumu un pakalpojumu, piemēram, EGF līdzfinansēto pasākumu un pakalpojumu, pieejamība būtiski atvieglos darba ņēmēju iekļaušanos darba tirgū.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               18.Aplēsts, ka pasākumos varētu piedalīties 1610 atlaistie darbinieki. Potenciālos dalībniekus pēc dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši

                        334

                        (20,7 %)

                        sievietes

                        1276

                        (79,3 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie

                        1568

                        (97,4 %)

                        trešo valstu valstspiederīgie

                        42

                        (2,6 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi

                        0

                        (0,0 %)

                        25–29 gadi

                        4

                        (0,2 %)

                        30–54 gadi

                        1371

                        (85,2 %)

                        55–64 gadi

                        223

                        (13,9 %)

                        vecāki par 64 gadiem

                        12

                        (0,7 %)

               Ierosināto darbību attiecināmība

               19.Atlaistajiem darbiniekiem sniedzamie individualizētie pakalpojumi ietver šādas darbības:

               Darbības, kuru īstenošanai tiek lūgts EGF līdzfinansējums

               –Atsevišķā orientācija. Šis pasākums nozīmē prasmju novērtēšanu, iesaistīto dalībnieku profila izveidi un pielāgotu reintegrācijas veidu izstrādi, kā arī pieteikšanās procedūru.

               –Darba meklēšana. Šajā pasākumā ietilpst intensīva darba meklēšana, tostarp vietēja un reģionāla mēroga darba iespēju apzināšana un prasmēm atbilstoša darba piemeklēšana.

               –Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācības. Dalībniekiem tiks piedāvātas arodmācības, kuru mērķis ir viņu prasmju pārkvalifikācija vai pilnveide, lai gādātu par intensīvā darba meklēšanā apzinātajām darba iespējām.

               –Darba meklēšanas talons – summa, kas izmantojama, intensīvi meklējot darbu pie akreditētiem (publiskiem vai privātiem) pakalpojumu sniedzējiem. Atkarībā no darba ņēmēja nodarbināmības minētā talona vērtība var būt no EUR 500 līdz EUR 5000. Pakalpojuma sniedzējiem tiks atlīdzināts atkarībā no darba ņēmēja nodarbināmības un noslēgtā darba līguma veida, kas var būt EUR 500–EUR 2500 par darba līgumu uz noteiktu laiku (vismaz uz sešiem mēnešiem) un EUR 1000–EUR 5000 par darba līgumu uz nenoteiktu laiku. Gadījumos, kad nebūs izdevies rast risinājumu attiecībā uz atlaisto darbinieku, pakalpojuma sniedzējs saņems fiksētu summu (maksu par pakalpojumu) par vienu dalībnieku. Maksa par pakalpojumu nevar pārsniegt EUR 106,50.

               –Atbalsts uzņēmējdarbības sākšanai. Plašs atbalsts tiks piedāvāts atlaistajiem darbiniekiem, kuri apsver iespēju sākt uzņēmējdarbību.

               –Ieguldījums uzņēmuma izveidē. Atlaistie darbinieki, kuri izveidos paši savu uzņēmumu, saņems līdz EUR 15 000 uzņēmuma dibināšanas izmaksu, ieguldījumu aktīvos un kārtējo izdevumu segšanai.

               –Atlīdzība apgādājamo personu aprūpētāju izdevumu segšanai līdz EUR 1700 apmērā. Šā pasākuma mērķis ir segt papildu izmaksas, kas rodas dalībniekiem, kuri aprūpē apgādājamos (bērnus, vecākus cilvēkus, invalīdus), lai šie dalībnieki varētu piedalīties apmācībā vai citos pasākumos.

               –Atlīdzināmās mobilitātes izmaksas. Lai sekmētu darba ņēmēju ģeogrāfisko mobilitāti, pieņemot darbā uzņēmumā, kas atrodas vismaz 80 km attālumā no viņa dzīvesvietas, ir paredzēts atlīdzināt sākotnējās izmitināšanas un transporta izmaksas līdz EUR 5000 apmērā.

               Darbības, ko plānots finansēt ar ESF vai tikai ar valsts līdzekļiem, kas papildina EGF līdzfinansētos pakalpojumus

               –Sākotnējais pasākums. Informatīva sanāksme par pieejamajiem pakalpojumiem, darba ņēmēja virzīšana uz reintegrāciju darba tirgū, piedāvājot arī īpašus aktīvas darba meklēšanas rīkus. Tas ir pirmais pasākums, un tas tiks nodrošināts visiem dalībniekiem.

               –Īpašas norādes darba ņēmējiem, kuri vecāki par 60 gadiem, tostarp sociāli lietderīgu pakalpojumu popularizēšana un atbalsts pirms pensionēšanās.

               –Darbā pieņemšanas pabalsti
                  15
               . Uzņēmumi, kuri pieņems darbā no uzņēmuma Almaviva atlaistos darbiniekus, saņems līdz EUR 8000 par vienu pilna darba laika darba līgumu, kas noslēgts uz nenoteiktu laiku. Proporcionāli tiks aprēķināti pabalsti par nepilna darba laika darba līgumiem, kas noslēgti uz nenoteiktu laiku.

               20.Iepriekš aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvos sociālās aizsardzības pasākumus.

               21.Itālija sniedza prasīto informāciju par darbībām, kuras attiecīgajam uzņēmumam obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Uzņēmums apliecināja, ka EGF finansiālais ieguldījums netiks izmantots šādu darbību izmaksu segšanai.

               Aplēstais budžets

               22.Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 5 578 950 un ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 5 355 950 apmērā un par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem — EUR 223 000 apmērā.

               23.Kopējais no EGF pieprasītais finansiālais ieguldījums ir EUR 3 347 370 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)
                           16

                        Aplēstās kopējās izmaksas
                        (EUR)
                           17

                        Individualizētie pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Atsevišķā orientācija:
                           (Servizio di orientamento individuale)

                        1610

                        70

                        112 700

                        Darba meklēšana
                           (Scouting de la domanda)

                        650

                        105

                        68 250

                        Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācības
                           (Formazione e riqualificazione professionale)

                        750

                        533

                        400 000

                        Darba meklēšanas talons
                           (Assegno di ricollocazione)

                        1360

                        1379

                        1 875 000

                        Atbalsts uzņēmējdarbības sākšanai
                           (Servizio di supporto all'auto-impiego)

                        110

                        2909

                        320 000

                        Ieguldījums uzņēmuma izveidē
                           (Incentivo per l'avvio di nuove imprese)

                        110

                        15 000

                        1 650 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        —

                        4 425 950

                        (82,6 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Atlīdzība apgādājamo personu aprūpētāju izdevumu segšanai (Misure di conciliazione)

                        400

                        1700

                        680 000

                        Atlīdzināmās mobilitātes izmaksas
                           (Indemnità per la mobilità territoriale)

                        50

                        5000

                        250 000

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        —

                        930 000

                        (17,4 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        —

                        15 000

                        2. Pārvaldība

                        —

                        115 000

                        3. Informācija un reklāma

                        —

                        40 500

                        4. Kontrole un ziņošana

                        —

                        52 500

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        —

                        223 000

                        (4,0 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        5 578 950

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        3 347 370

               24.To darbību izmaksas, kuras tabulā norādītas kā darbības, kas atbilst EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktam, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Itālija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji aktīvi piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               25.Itālija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darbinieku pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 par vienu atbalsta saņēmēju.

               Izdevumu atbilstības periods

               26.Itālija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2017. gada 6. aprīlī
                  18
               . Tāpēc EGF finansiālo ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām, varēs saņemt par laikposmu no 2017. gada 6. aprīļa līdz 2019. gada 9. maijam.

               27.Pirmie administratīvie izdevumi par EGF līdzfinansēto pasākumu īstenošanu Itālijai radās 2017. gada 1. martā. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2017. gada 1. marta līdz 2019. gada 9. novembrim.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               28.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avoti ir reģionālie resursi, ko nodrošina 2016. gada 24. septembra Likumdošanas dekrēts Nr. 2017/185 un Arodmācību fonds, ko pārvalda ANPAL
                  19
               .

               29.Itālija apstiprināja, ka par iepriekš aprakstītajiem pasākumiem, par kuriem gaidāms EGF finansiālais ieguldījums, netiks saņemts finansiālais ieguldījums no citiem Savienības finanšu instrumentiem. Darbā pieņemšanas pabalsti jeb darbība, kas ietilpst reģionālās darbības programmā Lazio FSE 2014.—2020. gadam, papildina ESF pasākumu kopumu, bet nav daļa no tā.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī ar vietējām un reģionālajām iestādēm

               30.Itālija norādīja, ka nolūkā noteikt stratēģiju un intervenci bijušo uzņēmuma Almaviva darbinieku atbalstam ir izveidota komiteja, kurā ietilpst Ekonomikas attīstības ministrijas (MiSE)
                  20
               , ANPAL, Regione Lazio un arodbiedrību pārstāvji. Pirmā apspriešanās (ar Regione Lazio iestādēm un arodbiedrībām) notika 2017. gada 16. janvārī. Turpmākajās sanāksmēs, jo īpaši 2017. gada 7. februāra sanāksmē, tika izstrādāts saskaņots individualizēto pakalpojumu kopums.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               31.Pieteikumā ir pārvaldības un kontroles sistēmas apraksts, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Itālija informēja Komisiju, ka finanšu ieguldījumu ANPAL pārvaldīs šādi: ANPAL IV nodaļa darbosies kā vadošā iestāde, bet ANPAL VI nodaļa – kā sertifikācijas iestāde. Darba un sociālās politikas ministrijas Ģenerālsekretariāta II nodaļa darbosies kā revīzijas iestāde. Regione Lazio būs vadošās iestādes starpniekstruktūra.

               Saistības, ko uzņēmusies attiecīgā dalībvalsts

               32.Itālija sniedza visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminēšanas principi,

               –ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmums Almaviva Contact Spa, kurš pēc atlaišanas turpināja darbību, ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darbinieku atlaišanu, un sniedzis tiem atbilstošu palīdzību,

               –par ierosinātajām darbībām netiks saņemts finansiālais atbalsts no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātajām darbībām tiks papildinātas no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               33.EGF ieguldījums nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonus (2011. gada cenās), kā noteikts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.—2020. gadam
                  21
               .

               34.Pārbaudījusi pieteikuma atbilstību EGF regulas 13. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un noskaidrojusi paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 3 347 370 apmērā, kas veido 60% no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               35.Ierosināto lēmumu izmantot EGF līdzekļus pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā noteikts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  22
                13. punktā.

               Saistītie tiesību akti

               36.Vienlaikus ar EGF līdzekļu izmantošanas lēmuma priekšlikumu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu pārvietot EUR 3 347 370 uz attiecīgo budžeta pozīciju.

               37.Vienlaikus ar šo EGF līdzekļu izmantošanas lēmuma priekšlikumu Komisija ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stāsies spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņems EGF līdzekļu izmantošanas lēmuma priekšlikumu.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu, apmierinot
                  Itālijas pieteikumu EGF/2017/004 IT/Almaviva

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014—2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  23
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  24
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir nodrošināt atbalstu no darba atlaistajiem darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas rezultātā notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finansiālā un ekonomiskā krīze vai sākas jauna globāla finansiālā un ekonomiskā krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  25
                12. pantā.

               (3)Itālija 2017. gada 9. maijā iesniedza pieteikumu par EGF līdzekļu izmantošanu saistībā ar darbinieku atlaišanu uzņēmumā Almaviva Contact SpA Itālijā. Pieteikums tika papildināts ar sīkāku informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tāpēc EGF būtu jāizmanto, lai nodrošinātu finansiālu ieguldījumu EUR 3 347 370 apmērā saistībā ar Itālijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 3 347 370 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas dienas ]
                  26*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā—
                        Padomes vārdā—

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)
                  Pārskata periodā no darba uzņēmumā Almaviva SpA tika atlaisti 1627 darbinieki. Tomēr vēlāk 17 darbiniekiem tika piedāvāts amats citā tā paša uzņēmuma zvanu centrā. Šie 17 darbinieki nav uzskaitīti minētajā pieteikumā.

                     (7)
                  Tas attiecas uz darbiniekiem, kurus skar atlaišanas aizliegums (art. 54 Decreto Legislativo 151/2001) un kuri tiks atlaisti aizsardzības perioda beigās.
                  https://www.cliclavoro.gov.it/Normative/Decreto_Legislativo_26_marzo_2001_n.151.pdf.

                     (8)
                  Darba attiecības zvanu centros Itālijā.
                   (http://www.camera.it/leg17/824?tipo=C&anno=2014&mese=12&giorno=11&view=&commissione=11&pagina=#).

                     (9)
                  Asso contact –Assoziazione nazionale dei contact center in outsourcing. 2016. gada ikgadējā sanāksme
                     http://www.assocontact.it/Documenti/VERBALI_ASSEMBLEE/02-Presentazione-Urbano-Granata_DATABANK-CERVED.pdf.

                     (10)
                  Turpat.

                     (11)
                  Darba attiecības zvanu centros Itālijā. Op. cit.

                     (12)
                  Darba attiecības zvanu centros Itālijā. Op. cit.

                     (13)
                  Īrijas pieteikums EGF/2012/001 IE Talk Talk Broadband Services Ltd. COM(2012) 423 final.

                     (14)
                  Vienotā arodbiedrību pārstāvniecība Itālijā (RSU) ir vienota iestāde, kas pārstāv visus vienā un tajā pašā publiskā vai privātā sektora struktūrā nodarbinātos darbiniekus neatkarīgi no tā, vai viņi ir arodbiedrības locekļi.

                     (15)
                  Darbība, kas ietilpst reģionālās darbības programmā Lazio FSE 2014.—2020. gadam.

                     (16)
                  Lai izvairītos no zīmju norādīšanas aiz komata, aplēstās izmaksas uz vienu darba ņēmēju tika noapaļotas. Tomēr noapaļošana neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kas arvien ir tādas pašas kā Itālijas iesniegtajā pieprasījumā.

                     (17)
                  Kopsummas nesakrīt noapaļošanas dēļ.

                     (18)
                  Sākotnējie pasākumi, proti, darbība, par kuru netiek prasīts EGF līdzfinansējums, sākti 2017. gada 9. martā, bet atsevišķā orientācija (EGF līdzfinansētie pasākumi) — 2017. gada 6. aprīlī.

                     (19)
                  Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL).

                     (20)
                  Ministero dello Sviluppo Economico (MiSE).

                     (21)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (22)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (23)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (24)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (25)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.—2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (26)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0480

Priekšlikums Padomes lēmums par to, lai Komisija noslēgtu sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā  /* COM/2009/0480 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.9.2009COM(2009) 480 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar to, lai Komisija noslēgtu sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomāPASKAIDROJUMA RAKSTSTemats: par to, lai Komisija saskaņā ar EAEK dibināšanas līguma 101. panta otro daļu noslēgtu sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, ko pārstāv Komisija, un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.Padome 2008. gada 22. jūlijā apstiprināja norādījumus Komisijai sarunu risināšanai par sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu ( EURATOM ) un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā ("nolīgums").Sarunu norādījumu pamatā bija nolīguma projekts, kas tika apspriests Apvienotajā darba grupā pētniecības un atomenerģijas jautājumos, pirms Padome apstiprināja norādījumus kā A punkta lēmumu. Sarunu gaitā nolīguma projektā neizdarīja būtiskus grozījumus.Padomdevēja komiteja, kas izveidota, lai īstenotu EURATOM īpašo programmu kodolenerģijas pētniecībai (kodolsintēzei) ( CCE-FU ), atbalstīja nodomu noslēgt šādu nolīgumu.Ciktāl tas skar EAEK, jaunajā nolīgumā būtu paredzētas sadarbības formas, kas ir:tehniski atbilstošas zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem mērķiem, kas attiecas uz kodolsintēzes pētījumiem, kā noteikts Padomes 2006. gada 18. decembra lēmumā par Eiropas Atomenerģijas kopienas ( EURATOM ) Septīto pamatprogrammu pētniecības un mācību darbībām kodolenerģijas jomā (2007. līdz 2011. gads)[1],finansiāli atbilstošas minētajā 2006. gada 18. decembra lēmumā noteiktajai finanšu pamatsummai,saskaņā ar zinātniskajiem un tehnoloģiskajiem mērķiem, kuri izvirzīti kodolsintēzes pētījumu tematiskajā prioritārajā jomā, kā noteikts Padomes 2006. gada 19. decembra lēmumā par īpašo programmu, ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas ( EURATOM ) Septīto pamatprogrammu kodolpētniecības un apmācību pasākumiem (2007. līdz 2011. gads)[2].Ierosinātajam nolīgumam nebūs finansiālas ietekmes uz Kopienas budžetu, jo visi sadarbības pasākumi saskaņā ar šo nolīgumu tiks veikti jomās, kas ietilpst ES programmās, un tādējādi tos finansēs ar attiecīgu finansējuma shēmu starpniecību (piemēram, ar asociācijas līgumiem starp Komisiju un dalībvalstīm, Līgumu par personāla mobilitāti un citām finansējuma shēmām, kas paredzētas kodolsintēzes enerģijas pētniecības īstenošanai Eiropas Savienībā).Komisijai būs jānoslēdz nolīgums saskaņā ar EAEK dibināšanas līguma 101. panta otro daļu.Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ierosina Padomei, piemērojot EAEK dibināšanas līguma 101. panta otro daļu, pieņemt pielikumā pievienoto priekšlikuma projektu Padomes lēmumam par to, lai Komisija noslēgtu sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar to, lai Komisija noslēgtu sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Komisija saskaņā ar Padomes 2008. gada 22. jūlija norādījumiem ir risinājusi sarunas par sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.(2) Ir jāapstiprina tas, ka Komisija noslēdz nolīgumu,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.Vienīgais pantsAr šo tiek apstiprināts, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā noslēdz sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā.Nolīguma teksts ir šā lēmuma pielikumā.Briselē, [2009. gada …]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSSADARBĪBAS NOLĪGUMS STARP EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENU UN BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS VALDĪBU KODOLSINTĒZES ENERĢIJAS PĒTNIECĪBAS JOMĀBrazīlijas Federatīvās Republikas valdība un Eiropas Atomenerģijas Kopiena ( EURATOM ) (turpmāk "puses"),ņemot vērā to, ka 2004. gada 19. janvāra sadarbības nolīgumā starp Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību un Eiropas Kopienu zinātnes un tehnoloģiju jomā puses vienojās veicināt sadarbību pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā,vēloties arī turpmāk veicināt kodolsintēzes enerģijas kā potenciāli videi draudzīga, ekonomiski konkurētspējīga un faktiski neierobežota enerģijas avota attīstīšanu,IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.I pantsMērķisŠā nolīguma mērķis ir pastiprināt pušu sadarbību jomās, kas aptver to attiecīgās kodolsintēzes programmas, pamatojoties uz savstarpēju labumu un visaptverošu mijiedarbību, lai tādējādi attīstītu kodolsintēzes enerģijas sistēmas pamatā esošo zinātnisko izpratni un tehnoloģiskās iespējas.II pantsSadarbības jomasSaskaņā ar šo nolīgumu sadarbība var attiekties uz šādām jomām:1.  tokamaki, tostarp lieli pašreizējās paaudzes projekti, un darbības, kas attiecas uz nākamās paaudzes projektiem;2.  tokamaku alternatīvas;3.  magnētiskas kodolsintēzes enerģijas tehnoloģijas;4.  plazmas teorija un lietišķā plazmas fizika;5.  programmas politika un plāni, kā arī6.  citas jomas, kā paredz savstarpēja rakstiska pušu vienošanās, ciktāl tās ietvertas pušu attiecīgajās programmās.III pantsSadarbības formas1. Saskaņā ar šo nolīgumu sadarbības formas var būt šādas (tomēr šis uzskaitījums nav ierobežojošs):7.  tādas informācijas un datu apmaiņa un sniegšana, kas attiecas uz zinātnes un tehnikas darbībām, notikumiem, praksi un rezultātiem, un programmas politiku un plāniem, tostarp nepubliskotas informācijas apmaiņa saskaņā ar VI un VII panta nosacījumiem;8.  zinātnieku, inženieru un citu speciālistu apmaiņa uz noteiktu laiku dalībai eksperimentos, analīzē, projektēšanā un citās pētniecības un attīstības darbībās saskaņā ar VIII pantu;9.  semināru un citu tikšanos organizēšana, lai diskutētu un apmainītos ar informāciju par tematiem II pantā uzskaitītajās jomās un lai identificētu sadarbību, ko var lietderīgi veikt saskaņā ar V pantu;10.  paraugu, materiālu, iekārtu (instrumentu un komponentu) apmaiņa un nodrošināšana eksperimentiem, testēšanai un novērtēšanai saskaņā ar IX un X pantu;11.  kopīgu pētījumu, projektu vai eksperimentu veikšana, tostarp to kopīga projektēšana, būvniecība un ekspluatācija;12.  datu posmu, piemēram (bet ne tikai), attālinātās datu analīzes instrumentu, izveide, kā arī13.  citas īpašas sadarbības formas, par kurām puses vienojušās rakstiski.2. Puses attiecīgi koordinē šajā nolīgumā minētās darbības ar citām starptautiskām kodolsintēzes pētniecības un attīstības darbībām, lai samazinātu šo darbību dublēšanos. Nekas no šajā nolīgumā minētā neparedz ierobežot ne pašreizējos, ne turpmākus pušu sadarbības pasākumus.IV pantsKoordinācijas komiteja un izpildsekretāri1. Puses izveido koordinācijas komiteju, kas koordinē un pārrauga darbību veikšanu saskaņā ar šo nolīgumu. Katra puse ieceļ vienādu skaitu koordinācijas komitejas locekļu un vienu no pārstāvjiem ieceļ par delegācijas vadītāju. Koordinācijas komiteja tiekas reizi gadā, vienu gadu Brazīlijas Federatīvajā Republikā, otru —Eiropas Savienībā, vai arī vienojas par citu vietu un laiku. Uzņēmējas puses delegācijas vadītājs vada sanāksmi.3. Koordinācijas komiteja pārskata darbību progresu un plānu saskaņā ar šo nolīgumu un iesaka, koordinē un apstiprina turpmāku sadarbību, kas ietverta šā nolīguma darbības jomā, lai šādas sadarbības tehniskais devums un līmenis nodrošinātu savstarpēju labumu un visaptverošu mijiedarbību saskaņā ar šo nolīgumu.4. Koordinācijas komiteja visus lēmumus pieņem vienprātīgi.5. Katra puse ieceļ izpildsekretāru, kas tās vārdā darbojas koordinācijas komitejas sanāksmju starplaikos visos ar sadarbību saistītos jautājumos, kas ir šā nolīguma darbības jomā. Izpildsekretāri atbild par parasto sadarbības pārvaldību.V pantsĪstenošana1. Katra puse norīko atbilstošas iestādes darbību īstenošanai saskaņā ar šo nolīgumu.2. Ja koordinācijas komiteja apstiprina darbību, tā vajadzības gadījumā apstiprina arī projekta plānu saskaņā ar šo nolīgumu.3. Katrā projekta plānā uzskaita struktūrvienības, kas norīkotas īstenot projektu, un ietver detalizētus noteikumus darbības īstenošanai, tostarp attiecīgā gadījumā par tās tehnisko jomu un pārvaldību, piemērojamiem pienākumiem saistībā ar dekontamināciju, nepubliskotas informācijas apmaiņu, apmaiņu ar iekārtām, režīmu attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kopējām izmaksām, izmaksu sadalījumu un tā grafiku.VI pantsInformācijas pieejamība un izplatīšana1. Saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un šā nolīguma noteikumiem katra puse un tās norīkotās personas apņemas otrai pusei un tās norīkotajām personām nodrošināt brīvu piekļuvi ikvienai tās rīcībā esošai informācijai, kas vajadzīga sadarbības veikšanai saskaņā ar šo nolīgumu.2. Puses un to norīkotās personas atbalsta pēc iespējas plašu tādas informācijas izplatīšanu, kuru tās ir tiesīgas publiskot un kas vai nu ir izveidota kopīgi, vai arī kuras apmaiņa vai sniegšana paredzēta atbilstoši šim nolīgumam, ievērojot nepieciešamību aizsargāt nepubliskotu informāciju un nepieciešamību aizsargāt intelektuālo īpašumu, kas radīts vai nodrošināts saskaņā ar šo nolīgumu.3. Informācija, ko viena puse nosūta otrai, ir precīza, ciktāl tas ir atkarīgs no nosūtītājas puses, tomēr nosūtītāja puse negarantē, ka nosūtītā informācija ir piemērota tam, lai uzņēmēja puse vai kāda trešā persona to varētu konkrēti izmantot vai piemērot. Pušu kopīgi izveidotā informācija ir precīza, ciktāl tas atkarīgs no abām iesaistītajām pusēm. Neviena no pusēm negarantē šādas informācijas piemērotību tam, lai kādai no pusēm vai kādai trešai personai tā būtu noderīga kādam konkrētam mērķim, izmantojumam vai lietojumam.VII pantsIntelektuālais īpašumsIntelektuālo īpašumu, kas radīts vai nodrošināts, veicot sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, aizsargā un piešķir saskaņā ar A pielikuma noteikumiem, kas ir šā nolīguma neatņemama daļa un ko piemēro visām darbībām, kuras veic saskaņā ar šo nolīgumu.VIII pantsDarbinieku apmaiņaSaskaņā ar šo nolīgumu pušu vai to norīkoto personu apmaiņai ar darbiniekiem piemēro šādus noteikumus:14.  katra puse nodrošina tādu kvalificētu darbinieku atlasi, kuriem ir nepieciešamās iemaņas un kompetence šajā nolīgumā plānoto darbību veikšanai. Par apmaiņu ar darbiniekiem puses savstarpēji vienojas iepriekš, apmainoties ar vēstulēm, kurās ir atsauce uz šo nolīgumu un ar to saistītajiem intelektuālā īpašuma noteikumiem, kā arī attiecīgo sadarbību;15.  katra puse atbild par to, lai tās apmaiņā iesaistītajiem darbiniekiem tiktu maksāta alga, apdrošināšana un pabalsti;16.  nosūtītāja puse sedz tās apmaiņā iesaistīto darbinieku ceļa izdevumus un uzturēšanās izdevumus uzņēmējas puses uzņēmējā iestādē, ja vien nepastāv citāda vienošanās;17.  uzņēmēja puse veic pasākumus, lai otras puses apmaiņā iesaistītajiem darbiniekiem (un to ģimenēm, kas ir to mājsaimniecības daļa) nodrošinātu atbilstošu uzturēšanās vietu, pamatojoties uz abpusēji pieņemamiem, savstarpēji piemērojamiem noteikumiem;18.  uzņēmēja puse saskaņā ar tās normatīvajiem un administratīvajiem aktiem nodrošina visu nepieciešamo palīdzību otras puses apmaiņā iesaistītajiem darbiniekiem attiecībā uz administratīvām formalitātēm (piemēram, vīzu iegūšanu);19.  katra puse nodrošina, ka apmaiņā iesaistītie darbinieki ievēro vispārējos darba un drošības noteikumus, kas ir spēkā uzņēmējā iestādē;20.  katra puse uz sava rēķina var novērot otras puses īpašās testēšanas darbības un analītisko darbu II pantā definētajās sadarbības jomās. Novērošanu var veikt, organizējot darbinieku apmeklējumus, kam katrā konkrētajā gadījumā vajadzīga uzņēmējas puses iepriekšēja piekrišana.IX pantsIekārtu, paraugu, materiālu un rezerves daļu apmaiņaJa pusēm vai to norīkotām personām nepieciešams apmainīties ar iekārtām, instrumentiem, paraugiem, materiāliem vai nepieciešamajām rezerves daļām (turpmāk „iekārtas un citi materiāli”) vai tos savā starpā aizdot, aizņemties vai piegādāt, piemēro šādus noteikumus, kas attiecas uz iekārtu un citu materiālu transportēšanu un izmantošanu:21.  nosūtītāja puse iespējami ātri piegādā detalizētu iekārtu un citu materiālu sarakstu, ietverot atbilstošās specifikācijas un tehnisko un informatīvo dokumentāciju;22.  nosūtītājas puses piegādātās iekārtas un citi materiāli paliek tās īpašumā, un tie atdodami nosūtītājai pusei koordinācijas komitejas noteiktajā datumā, ja vien V pantā minētais projekta plāns neparedz citādu kārtību;23.  iekārtas un citus materiālus nodod ekspluatācijai uzņēmējā iestādē, pusēm savstarpēji vienojoties, kā arī24.  uzņēmēja puse nodrošina nepieciešamās telpas iekārtām un citiem materiāliem un nodrošina elektroenerģiju, ūdeni, gāzi un citus nepieciešamos resursus saskaņā ar tehniskajām prasībām, par kādām puses savstarpēji vienojušās.X pantsVispārīgie noteikumi1. Katra puse veic šajā nolīgumā noteiktās darbības saskaņā ar tās piemērojamiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un nodrošina resursus atbilstoši pieejamajiem fondiem.2. Ja puses nav rakstiski vienojušās citādi, visas izmaksas, kas saistītas ar sadarbību saskaņā ar šo nolīgumu, sedz tā puse, kurai šādas izmaksas rodas.3. Visus jautājumus, kas saistīti ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu un rodas tā darbības laikā, puses risina, savstarpēji vienojoties.4. Ciktāl runa ir par EURATOM, šo nolīgumu piemēro teritorijās, kurās piemēro EURATOM dibināšanas līgumu, un to valstu teritorijās, kuras piedalās EURATOM kodolsintēzes enerģijas programmā kā pilnībā asociētas trešās valstis.XI pantsNolīguma ilgums, grozījumi un izbeigšana1. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai sniegušas pēdējo rakstisko paziņojumu par to, ka pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai šis nolīgums stātos spēkā; tas ir spēkā piecus (5) gadus un tiek automātiski pagarināts uz papildu piecu (5) gadu laikposmiem, ja viena puse rakstiski neinformē otru pusi par savu nodomu izbeigt šo nolīgumu.2. Šo nolīgumu var grozīt vienīgi ar pušu rakstisku vienošanos. Šie grozījumi stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai sniegušas pēdējo rakstisko paziņojumu par to, ka pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai grozījums stātos spēkā.3. Visus kopīgos darbus un eksperimentus, kas nav pabeigti līdz šā nolīguma izbeigšanai, var turpināt līdz to pabeigšanai saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.4. Jebkura puse jebkurā laikā var izbeigt šo nolīgumu un ikvienu projekta plānu, iepriekš par to rakstiski informējot otru pusi. Šāda izbeigšana stājas spēkā sešus (6) mēnešus pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas dienas, neierobežojot tiesības, ko jebkura puse saskaņā ar šo nolīgumu vai projekta plānu ieguvusi līdz nolīguma izbeigšanas dienai.Parakstīts ……………………….., 2009. gada ……………………….., divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.BRAZĪLIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS VALDĪBAS VĀRDĀ _____________________________ | EIROPAS ATOMENERĢIJAS KOPIENAS VĀRDĀ _____________________________ |A PIELIKUMSINTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBASTiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts vai nodrošināts saskaņā ar šo nolīgumu, tiek piešķirtas šādi.I. PiemērošanaŠo pielikumu piemēro visu veidu sadarbībai, ko veic saskaņā ar šo nolīgumu, izņemot gadījumus, par kuriem īpaši vienojas citādi,II. Īpašumtiesības, tiesību piešķiršana un īstenošanaA. Šā nolīguma nolūkā termins „intelektuālais īpašums” lietots 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā parakstītās Konvencijas, ar ko dibināta Pasaules intelektuālā īpašuma organizācija, 2. panta nozīmē.B. Šis pielikums attiecas uz tiesību, procentu un autoratlīdzības piešķiršanu pusēm vai to iestādēm, kuras veic īstenošanu un kuras norīkotas saskaņā ar V panta noteikumiem. Katra puse nodrošina, ka otra puse var iegūt tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas tai vai tās iestādēm, kuras veic īstenošanu un kuras norīkotas saskaņā ar V panta noteikumiem, piešķirts saskaņā ar šo pielikumu. Šis pielikums negroza vai neierobežo šādu tiesību, procentu un autoratlīdzības sadalījumu starp pusi un tās valstspiederīgajiem, ko nosaka saskaņā ar puses tiesību aktiem un praksi.C. Šā nolīguma izbeigšana vai termiņa beigas neietekmē tiesības vai pienākumus, kas rodas saistībā ar šo pielikumu.D. 1) Ja puses vai to iestādes, kuras veic īstenošanu un kuras norīkotas saskaņā ar V panta noteikumiem, veic sadarbību, tad intelektuālo īpašumu, kas radīts kopīgā pētniecībā, t.i., abu pušu atbalstītā pētniecībā, ietver Tehnoloģiju pārvaldības plānā (TPP) atbilstīgi šādiem principiem:a) puses vai to iestādes, kuras veic īstenošanu un kuras norīkotas saskaņā ar V panta noteikumiem, savlaicīgi viena otru informē par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas rodas saskaņā ar šo nolīgumu;b) ja nepastāv citāda vienošanās, tad tiesības, procentus un autoratlīdzību attiecībā uz intelektuālo īpašumu, kas radīts kopīgas pētniecības gaitā, bez teritoriāliem ierobežojumiem var izmantot abas puses vai to iestādes, kuras veic īstenošanu un kuras norīkotas saskaņā ar V panta noteikumiem;c) katra puse vai tās iestāde, kura veic īstenošanu un kura norīkota saskaņā ar V panta noteikumiem, savlaicīgi cenšas aizsargāt intelektuālo īpašumu, attiecībā uz kuru tā ieguvusi tiesības un procentus atbilstīgi TPP;d) katrai pusei vai tās iestādei, kura veic īstenošanu un kura norīkota saskaņā ar V panta noteikumiem, ir neekskluzīva, neatsaucama bezmaksas licence izmantot saskaņā ar šo nolīgumu radīto intelektuālo īpašumu tikai pētniecības nolūkiem saskaņā ar attiecīgajiem pušu piemērojamiem tiesību aktiem;e) viespētnieki, kas piedalījušies intelektuālā īpašuma radīšanā, saņem intelektuālā īpašuma tiesības un autoratlīdzības daļas, ko uzņēmējas iestādes nopelnījušas, atļaujot izmantot intelektuālo īpašumu atbilstīgi savai politikai. Katra puse piešķir viespētniekiem tikpat labvēlīgu režīmu, kādu tā piešķir saviem valstspiederīgajiem attiecībā uz minēto intelektuālā īpašuma tiesību un autoratlīdzības daļu piešķiršanu. Turklāt katrs viespētnieks, kas atzīts par izgudrotāju, ir tiesīgs uz tādu režīmu, kādu piešķir uzņēmējas puses valstspiederīgajiem attiecībā uz apbalvojumiem, prēmijām, pabalstiem vai citu atlīdzību atbilstoši uzņēmējas iestādes politikai un piemērojamiem pušu likumiem.2) Veicot sadarbību, izņemot kopīgu pētniecību, uz kuru attiecas II daļas D punkta 1) apakšpunkta noteikumi, katra puse — ciktāl tas noteikts tās piemērojamos normatīvajos un administratīvajos aktos — prasa visiem saviem dalībniekiem slēgt īpašas vienošanās, kas attiecas uz kopīgu pētniecības darbību īstenošanu un attiecīgajām dalībnieku tiesībām un pienākumiem. Attiecībā uz intelektuālo īpašumu vienošanās cita starpā parasti ietver arī īpašumtiesības, aizsardzību, lietotāju tiesības pētniecības nolūkā, izmantošanu un izplatīšanu, tostarp vienošanās par kopīgu publicēšanu, viespētnieku tiesības un pienākumus un strīdu risināšanas procedūras. Šīs vienošanās var attiekties arī uz citiem jautājumiem, kā piekļuve jaunajai un iepriekš uzkrātajai informācijai, licencēšana un nodevums.E. Saglabājot konkurenci jomās, uz kurām attiecas šis nolīgums, katra puse cenšas nodrošināt, ka saskaņā ar šo nolīgumu un ar to saistītajiem veiktajiem pasākumiem iegūtās tiesības tiek īstenotas tā, lai īpaši veicinātu i) informācijas, kas radīta vai citādi kļuvusi pieejama saskaņā ar šo nolīgumu, izmantošanu un izplatīšanu, ciktāl tas atbilst šā nolīguma nosacījumiem, šā pielikuma IV nodaļas noteikumiem un citiem noteikumiem, kas var būt spēkā saskaņā ar puses tiesību aktiem, kuri reglamentē režīmu sensitīvas vai konfidenciālas informācijas gadījumos kodoljomā, un ii) starptautisku standartu pieņemšanu un īstenošanu.III. Autortiesību darbiSaskaņā ar šā nolīguma noteikumiem pusēm vai to iestādēm, kuras veic īstenošanu un kuras norīkotas saskaņā ar V panta noteikumiem, piederošajām autortiesībām tiek piemērots režīms, kas atbilst Nolīgumam par intelektuālā īpašuma tiesību tirdzniecības aspektiem, ko pārrauga Pasaules tirdzniecības organizācija.IV. Zinātniski literārie darbiSaskaņā ar V iedaļā noteikto režīmu attiecībā uz nepubliskotu informāciju piemēro šādas procedūras.A. Katrai pusei vai tās iestādei, kura veic īstenošanu un kura norīkota saskaņā ar V panta noteikumiem, ir tiesības uz neekskluzīvu, neatsaucamu bezmaksas licenci visās valstīs tulkot, reproducēt un publiski izplatīt informāciju, kas ietverta zinātniskos un tehniskos žurnālos, rakstos, ziņojumos, grāmatās vai citos informācijas nesējos un kas tieši radīta pušu vai to vārdā veiktā kopīgā pētniecībā saskaņā ar šo nolīgumu.B. Visos autortiesību darbos, kas sagatavoti saskaņā ar šo noteikumu, tiek ievērotas autora nemantiskās tiesības atbilstīgi Bernes konvencijas 6. bis pantam. Tajos ir arī skaidri norādīta pateicība par pušu sadarbības atbalstu.V. Nepubliskota informācijaA. Dokumentāra nepubliskota informācija25.  Katra puse iespējami agrāk identificē informāciju, kuru tā nevēlas publiskot saistībā ar šo nolīgumu, inter alia , ņemot vērā šādus kritērijus:26.  informācija ir slepena tādā nozīmē, ka tā ne kā kopums, ne kā sastāvdaļu precīza konfigurācija vai apvienojums nav vispārīgi zināma vai viegli pieejama ar likumīgiem līdzekļiem;27.  informācijai ir faktiska vai potenciāla tirgus vērtība tās slepenības dēļ, kā arī28.  lai saglabātu informācijas slepenību, persona, kas likumīgi kontrolē šādu informāciju, atbilstīgi apstākļiem veikusi pamatotus pasākumus. Atsevišķos gadījumos puses var vienoties, ka, ja nav norādīts citādi, nevar publiskot daļu informācijas vai visu informāciju, kas sniegta, apmainīta vai radīta kopīgas pētniecības gaitā saskaņā ar šo nolīgumu.29.  Katra puse nodrošina, lai otra puse saskaņā ar šo nolīgumu varētu viegli atpazīt nepubliskotu informāciju un tās attiecīgi priviliģēto raksturu, piemēram, nodrošinot tai atbilstīgu marķējumu vai ierobežojošu uzrakstu. Tas attiecas arī uz šādas informācijas reproducēšanu gan kopumā, gan daļēji. Puse vai dalībnieks, kas saņem nepubliskotu informāciju saskaņā ar šo nolīgumu, respektē tās priviliģēto raksturu. Šie ierobežojumi beidzas automātiski, ja īpašnieks publisko informāciju bez ierobežojumiem.30.  Nepubliskotu informāciju, ko paziņo saskaņā ar šo nolīgumu, uzņēmēja puse var izplatīt personām, kas ir tās darbinieki, tostarp līgumslēdzējiem un citiem attiecīgiem departamentiem, kas pilnvaroti īpašam kopīgas pētniecības nolūkam, pamatojoties uz nepieciešamību zināt šādu informāciju un nodrošinot, ka šādi izplatīta nepubliskota informācija ir aizsargāta saskaņā ar šo pielikumu un ciktāl tas paredzēts katras puses normatīvajos un administratīvajos aktos, un nodrošinot, kā jau minēts iepriekš, ka tā ir viegli atpazīstama kā nepubliskota informācija.B. Nedokumentāra nepubliskota informācijaAttiecībā uz nedokumentāru nepubliskotu vai citādi konfidenciālu vai priviliģētu informāciju, ko sniedz semināros un citās tikšanās reizēs, kuras organizē saskaņā ar šo nolīgumu, vai informāciju, kas rodas darbinieku piesaistes, iekārtu izmantošanas vai kopīgu projektu dēļ, puses vai to norādītās personas piemēro šajā nolīgumā noteiktos dokumentāras informācijas režīma principus, tomēr nodrošinot, ka šādas nepubliskotas vai citādi konfidenciālas vai priviliģētas informācijas saņēmējs ne vēlāk kā informācijas paziņošanas laikā tiek rakstiski informēts par paziņotās informācijas konfidenciālo raksturu.C. PārraudzībaKatra puse cenšas nodrošināt, ka nepubliskota informācija, ko tā saņēmusi saskaņā ar šo nolīgumu, tiek kontrolēta atbilstīgi nolīguma noteikumiem. Ja kādai pusei kļūst zināms vai ir pamatoti paredzams, ka tā nespēs ievērot A un B punktā minētos noteikumus par neizplatīšanu, tā nekavējoties informē otru pusi. Pēc tam puses apspriežas un definē piemērotāku darbības gaitu.VI. Strīdu risināšana un jauni vai neparedzēti intelektuālā īpašuma veidiA. Pušu strīdus attiecībā uz intelektuālo īpašumu risina saskaņā ar šā nolīguma X panta 3. punktu. Tomēr, savstarpēji vienojoties, puses šādu strīdu var iesniegt starptautiskai šķīrējtiesai, lai tā saskaņā ar piemērojamiem starptautisko tiesību noteikumiem pieņemtu saistošu šķīrējtiesas lēmumu. Ja nevienojas par citādu kārtību, tad noteicošie ir UNCITRAL arbitrāžas noteikumi.B. Ja kāda puse secina, ka saskaņā ar šo nolīgumu veiktās sadarbības rezultātā var tikt radīts jauna veida intelektuālais īpašums, kas nav ietverts TPP vai dokumentā par vienošanos starp norīkotajām struktūrām, vai ja rodas citas neparedzētas grūtības, puses uzsāk tūlītēju diskusiju, lai nodrošinātu, ka attiecīgais intelektuālais īpašums tiek atbilstīgi aizsargāts, izmantots un izplatīts to attiecīgajās teritorijās saskaņā ar attiecīgās puses tiesību aktiem.[1] OV L 400, 30.12.2006., 60. lpp.[2] OV L 400, 30.12.2006., 404. lpp.