               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.6.2017
            COM(2017) 264 final
            2017/0107(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2005. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām
                  1
               , kura darbības termiņš beidzās 2014. gada 31. decembrī, ir ticis pagarināts līdz 2015. gada 31. decembrim. Saskaņā ar tā 47. panta 3. punktu tas palika spēkā, kamēr nebija stājies spēkā jaunais nolīgums.

               Padome 2013. gada 19. novembrī piešķīra Komisijai pilnvaras Savienības vārdā uzsākt sarunas, lai noslēgtu jaunu starptautisku nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām.

               Saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas konferenci, kas 2015. gada 5.–9. oktobrī Nāciju pilī, Ženēvā, sanāca, lai risinātu sarunas par jaunu nolīgumu, ar ko jāaizstāj 2005. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām, Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 24 dalībvalstu pārstāvji un divas starpvaldību organizācijas sagatavoja jaunā nolīguma tekstu.

               Nolīguma teksts, par ko sarunas risināja, apspriežoties ar Preču jautājumu darba grupu (PROBA), atbilst Padomes pieņemtajām sarunu norādēm.

               Saskaņā ar Padomes 2016. gada 10. oktobra Lēmumu (ES) 2016/1892
                  2
                2015. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām, ņemot vērā tā noslēgšanu pēcāk, Savienības vārdā ir parakstīts 2016. gada 28. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnē Ņujorkā.

               Jaunais nolīgums saskaņā ar tā 31. panta 2. punktu ir stājies spēkā pagaidu kārtā 2017. gada 1. janvārī.

               2.PRIEKŠLIKUMS

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija ierosina, ka:

               saskaņā ar LESD 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punktu Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kas ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā veikt nolīguma 28. panta 4. punktā paredzēto apstiprinājuma dokumenta deponēšanu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.

               Turklāt ir paredzēts, ka Padome saskaņā ar LESD 218. panta 7. punktu pilnvaro Komisiju noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar jauno nolīgumu izveidotajā Dalībnieku padomē, ja šī struktūra saskaņā ar nolīguma 19. panta 2. punktu tiek aicināta pieņemt grozījumus tajos olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu nosaukumos un definīcijās, kas sniegtas nolīguma B un C pielikumā.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums budžetu neietekmē.

               2017/0107 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un tā 218. panta 7. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Padome 2013. gada 19. novembrī ir piešķīrusi Komisijai pilnvaras Savienības vārdā uzsākt sarunas, kuru mērķis ir noslēgt jaunu starptautisku nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām
                  3
               .

               (2)Tekstu jaunajam starptautiskajam nolīgumam par olīveļļu un galda olīvām 2015. gada 9. oktobrī ir pieņēmuši Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 24 dalībvalstu pārstāvji un divas starpvaldību organizācijas, tiekoties Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē, lai risinātu sarunas par jaunu nolīgumu, ar ko jāaizstāj 2005. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām.

               (3)Saskaņā ar Padomes 2016. gada 10. oktobra Lēmumu (ES) 2016/1892
                  4
                2015. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām (turpmāk “nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu pēcāk, Savienības vārdā ir parakstīts 2016. gada 28. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnē Ņujorkā.

               (4)Jaunais nolīgums saskaņā ar tā 31. panta 2. punktu ir stājies spēkā pagaidu kārtā 2017. gada 1. janvārī.

               (5)Ar nolīgumu tiek izveidota lēmumpieņemšanas struktūra ar nosaukumu “Dalībnieku padome”, kas īsteno visas pilnvaras un pilda visus vajadzīgos uzdevumus minētā nolīguma mērķu sasniegšanai. Būtu jāatļauj Komisijai pārstāvēt Savienību Dalībnieku padomē.

               (6)Saskaņā ar nolīguma 19. panta 2. punktu Dalībnieku padome var veikt grozījumus nolīguma B un C pielikumā sniegtajos olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu nosaukumos un definīcijās un tādējādi grozīt nolīgumu.

               (7)Lai atvieglotu Dalībnieku padomes veikto nolīguma grozījumu pieņemšanu, būtu jāpiešķir Komisijai pilnvaras apstiprināt tos Savienības vārdā.

               (8)Komisijai būtu jāpieņem Savienības nostāja attiecībā uz nolīguma grozījumu priekšlikumiem un jācenšas nodrošināt to, lai šī nostāja būtu Savienības interesēs, kalpotu mērķiem, kas saistīti ar Savienības tirdzniecības politiku, un nebūtu pretrunā Savienības tiesībām un starptautiskajām tiesībām un neskartu Komisijas pilnvaras ar deleģētu aktu pielāgot Savienības noteikumus Dalībnieku padomes pieņemtajiem nolīguma grozījumiem, jo īpaši attiecībā uz tiem tirdzniecības standartiem olīveļļas un galda olīvu nozarē, kuri minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013
                  5
                75. pantā.

               (9)Lai varētu izmantot dalībvalstu zināšanas un lai nodrošinātu maksimālu saskaņotību starp Dalībnieku padomes lēmumiem un Savienības noteikumiem, kas pēc Dalībnieku padomes lēmumiem tiks pieņemti ar deleģēto aktu, Komisijai būtu jāsaņem palīdzība no dalībvalstu pārstāvjiem, kam jau no sagatavošanas sākuma būtu jābūt informētiem par nostāju, kuru Komisija plāno ieņemt Savienības vārdā. Būtu jāparedz, ka tad, ja vairākas dalībvalstis, kuru skaits atbilst Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā noteiktajam bloķējošajam mazākumam, iebilst pret Komisijas plānoto nostāju, Komisija minēto nostāju nevar ieņemt.

               (10)Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts 2015. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā deponēt nolīguma 28. panta 4. punktā paredzēto apstiprinājuma dokumentu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.

               3. pants

               Komisija pārstāv Savienību Dalībnieku padomē, kas izveidota ar nolīguma 3. pantu.

               4. pants

               Ja Dalībnieku padome, kas izveidota ar nolīgumu, saskaņā ar nolīguma 19. panta 2. punktu tiek aicināta pieņemt grozījumus tajos olīveļļas, olīvu izspaidu eļļas un galda olīvu nosaukumos un definīcijās, kuras sniegtas nolīguma B un C pielikumā, Komisija tiek pilnvarota noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem, ievērojot šādus nosacījumus:

               1)Komisija gādā, lai pieņemtā nostāja:

               –būtu Savienības interesēs;

               –nebūtu nesaderīga ar Savienības tiesībām un starptautiskajām tiesībām, it īpaši ar Regulu (ES) Nr. 1308/2013, un neskartu Komisijas pilnvaras ar deleģētu aktu pielāgot ES noteikumus Dalībnieku padomes pieņemtajiem nolīguma grozījumiem, it īpaši attiecībā uz minētās regulas 75. pantā norādītajiem tirdzniecības standartiem olīveļļas un galda olīvu nozarē.

               2)Lai noteiktu Savienības nostāju, Komisija pienācīgā laikposmā informē dalībvalstu pārstāvjus par nostāju, ko tā Savienības vārdā plāno ieņemt Dalībnieku padomē.

               Ja vairākas dalībvalstis, kuru skaits atbilst Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā noteiktajam bloķējošajam mazākumam, iebilst pret Komisijas plānoto nostāju, Komisija minēto nostāju Dalībnieku padomē nevar ieņemt. Tādā gadījumā Komisija Padomei iesniedz atbilstīgu priekšlikumu saskaņā ar Līguma 218. panta 9. punktu.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā septītajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 302, 19.11.2005., 47. lpp.

                     (2)
                  Padomes 2016. gada 10. oktobra Lēmums (ES) 2016/1892 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 293, 28.10.2016., 2. lpp.).

                     (3)
                  COM(2013) 646 final, 19.9.2013.

                     (4)
                  Padomes 2016. gada 10. oktobra Lēmums (ES) 2016/1892 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 293, 28.10.2016., 2. lpp.).

                     (5)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0284

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums attiecībā uz iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā (Kodificēta versija)  /* COM/2006/0284 galīgā redakcija - COD 2006/0099 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 9.6.2006COM(2006) 284 galīgā redakcija2006/0099 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSattiecībā uz iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā(Kodificēta versija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropas Padomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši, ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1962. gada 21. marta Lēmuma ar ko izveido iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru attiecībā uz dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā[3] kodifikāciju. Jaunais lēmums pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Padomes 1962. gada 21. marta Lēmuma ar ko izveido iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru attiecībā uz dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā un tā grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētā lēmuma II pielikumā.ê 62/403/EEK (pielāgots)2006/0099 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSÖ attiecībā uz Õ iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā Ö 71. Õ pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[7],tā kā:ê1.  Padomes 1962. gada 21. marta Lēmums, ar ko izveido iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru attiecībā uz dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā[8] ir būtiski grozīts[9]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētais lēmums ir jākodificē.ê 62/403/EEK 1. apsvērums (pielāgots)2.  Lai īstenotu Līguma mērķus atbilstīgi kopējai transporta politikai, ir Ö jāsaglabā Õ iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūra dažiem pasākumiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā.ê 62/403/EEK 2. apsvērums3.  Šāda procedūra palīdzēs sekmēt dalībvalstu un Komisijas ciešu sadarbību Līguma mērķu sasniegšanā un palīdzēs novērst novirzes dalībvalstu transporta politikas attīstībā.ê 62/403/EEK 3. apsvērums (pielāgots)4.  Šāda procedūra palīdz sekmēt arī kopējās transporta politikas Ö pakāpenisku ieviešanu Õ,ê 62/403/EEKIR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1. pantsJa kāda dalībvalsts plāno pieņemt kādu normatīvu vai administratīvu aktu attiecībā uz dzelzceļa, autoceļu un iekšējo ūdensceļu transportu, kas var būtiski kavēt kopējās transporta politikas īstenošanu, par to tā savlaicīgi un rakstiski informē Komisiju, vienlaikus informējot pārējās dalībvalstis.ê 73/402/EEK 1. pants2. pants1. Divu mēnešu laikā pēc 1. pantā minētā paziņojuma saņemšanas Komisija attiecīgajai dalībvalstij nosūta atzinumu vai ieteikumu; par to tā vienlaikus informē pārējās dalībvalstis.2. Jebkura dalībvalsts var iesniegt Komisijai savus apsvērumus par attiecīgo pasākumu; tā vienlaikus nosūta tos pārējām dalībvalstīm.3. Ja kāda dalībvalsts to lūdz vai ja Komisija to uzskata par vajadzīgu, Komisija apspriežas ar visām dalībvalstīm par attiecīgo pasākumu. Šā panta 4. punktā minētajā gadījumā šāda apspriede var notikt divu mēnešu laikā pēc pasākuma.4. Komisija pēc dalībvalsts lūguma var saīsināt 1. punktā paredzēto laiku vai ar tās piekrišanu to pagarināt. Attiecīgo laiku samazina līdz piecpadsmit dienām, ja dalībvalsts paziņo, ka tās ierosinātais pasākums ir steidzams. Komisija informē dalībvalstis par visiem šādiem laika samazinājumiem vai pagarinājumiem.5. Konkrētie noteikumi dalībvalstī stājas spēkā vienīgi tad, kad pagājis 1. vai 4. punktā paredzētais laiks vai kad Komisija formulējusi savu atzinumu vai ieteikumu, izņemot galējas steidzamības gadījumus, kad ir vajadzīga tūlītēja dalībvalsts rīcība. Šādā gadījumā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju un šajā pantā paredzētā procedūra notiek divu mēnešu laikā pēc šādas informācijas saņemšanas.ê3. pantsPadomes 1962. gada 21. marta Lēmumu, ar ko izveido iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru attiecībā uz dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā, atceļ.Atsauces uz atcelto Lēmumu uzskata par atsaucēm uz šo lēmumu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.ê 62/403/EEK 3. pants4. pantsLēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […]éI PIELIKUMSAtceltais lēmums ar grozījumuPadomes 1962. gada 21. marta Lēmums, ar ko izveido iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru attiecībā uz dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā | (OV, 3.4.1962., 720/62 lpp.) |Lēmums 73/402/EEK | (OV L 347, 17.12.1973. 48. lpp.) |_____________II PIELIKUMSAtbilstības tabulaPadomes 1962. gada 21. marta Lēmums, ar ko izveido iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru attiecībā uz dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā. | Šis lēmums |1. un 2. pants | 1. un 2. pants |- | 3. pants |3. pants | 4. pants |- | I pielikums |- | II pielikums |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgs.[4] Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV C […], […], […] lpp.[8] OV no 3.4.1962., 720/62 lpp.[9] Skat. I pielikumu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.12.2016
            COM(2016) 779 final
            2016/0385(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas attiecībā uz tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem Savienībai jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku darba grupā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“vienošanās”) ir vienošanās uz savstarpējas uzticēšanās pamata starp Amerikas Savienotajām Valstīm, Austrāliju, Eiropas Savienību, Japānu, Jaunzēlandi, Kanādu, Korejas Republiku, Norvēģiju un Šveici. Lai gan Brazīlija nav ESAO dalībvalsts, tā ir Nozares vienošanās par eksporta kredītiem civilās aviācijas gaisa kuģiem (vienošanās sastāvdaļas) dalībniece.

               Vienošanās galvenais mērķis ir nodrošināt satvaru sakārtotai oficiāli atbalstīto eksporta kredītu izmantošanai. Praksē tas nozīmē nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kuros konkurence pamatojas uz cenu un eksportēto preču kvalitāti, nevis uz sniegtajiem finanšu noteikumiem. Turklāt vienošanās mērķis ir izskaust subsīdijas un tirdzniecības izkropļojumus attiecībā uz oficiāli atbalstītajiem eksporta kredītiem.

               Pamatojoties uz eksporta kredītu konsensu, par ko virkne ESAO valstu vienojās 1976. gadā, vienošanās stājās spēkā 1978. gadā. Pirms tam noteikumu trūkums izraisīja konkurences cīņu starp valdībām, kas izpaudās kā vispievilcīgāko finanšu noteikumu nodrošināšana, atbalstot eksportētājus, kas sacenšas par tirdzniecības līgumiem, kā rezultātā tiek sniegtas finanšu subsīdijas un rodas iespējami tirdzniecības izkropļojumi. Vienošanās paredz ierobežojumus noteikumiem par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem un piesaistīta atbalsta sniegšanu. Vienošanās tiek regulāri atjaunināta, ņemot vērā, cita starpā, politikas norises un jaunos globālos finanšu tirgus.

               Pamatnostādnēs par tirgus standarta cenu noteikšanu sniegti norādījumi prēmiju noteikšanai darījumiem, kuros iesaistīti kredītņēmēji 0. kategorijas valstīs, ESAO valstīs ar augstu ienākumu līmeni un eurozonas valstīs ar augstu ienākumu līmeni. Pašreizējās pamatnostādnes par tirgus standarta cenu noteikšanu vienošanās ietvaros tika ieviestas kā daļa no Malzkuhn-Drysdale kopuma, kas stājās spēkā 2011. gada septembrī. Kaut arī pašreizējās pamatnostādnes sniedz satvaru, kas nodrošina, lai netiktu noteiktas zemākas cenas par privātā tirgus cenām, tomēr joprojām ir ievērojamas interpretācijas iespējas un raksturīga atšķirīgu pieeju izmantošana vienošanās dalībnieku vidū. ESAO sekretariāta iesniegtais priekšlikums, proti, Pārskatītais priekšsēdētāja priekšlikums par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem nodrošinās skaidrākas pamatnostādnes un tādējādi — vienlīdzīgākus konkurences apstākļus ESAO.

               Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Priekšlikums, ja to apstiprinās, aizstās pašreizējās pamatnostādnes par tirgus standarta cenu noteikšanu vienošanās ietvaros, vienlaikus ievērojot pašreizējo vienošanās struktūru.

               Apstiprinājuma lēmumu pieņems darba grupa, kuru izveidojuši Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieki. Eiropas Savienības nostāju paudīs Komisija.

               ESAO vienošanās dalībnieki 2016. gada novembra vidū savā kārtējā sanāksmē, iespējams, vienosies par Pārskatīto priekšsēdētāja priekšlikumu par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem vai vienošanos panāks, izmantojot rakstisko procedūru ciešā saistībā ar sanāksmi, un pieņems ESAO vienošanās grozījumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2017. gada 1. februārim īstenotu jaunos noteikumus. Tā kā sarunas tika sekmīgi pabeigtas un Pārskatītais priekšsēdētāja priekšlikums par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem ir iesniegts lēmuma pieņemšanai, ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība varētu formalizēt savu apstiprinājumu šim priekšlikumam par tirgus standarta cenu noteikšanu un ESAO vienošanās grozījumiem.

               Vienošanās jaunā redakcija ar deleģētu aktu tiks iekļauta ES acquis. ESAO Vienošanās, tostarp tās pielikumiem un grozījumiem, Savienībā ir juridiskas sekas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011. Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantā ir noteikts, ka “Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.”

               Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Juridiskais pamats

               ESAO vienošanās ir vienošanās uz savstarpējas uzticēšanās pamata starp ES un astoņiem citiem dalībniekiem (Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu, Japānu, Koreju, Norvēģiju, Šveici, Jaunzēlandi un Austrāliju). Vienošanās, tostarp tās pielikumi un turpmākie grozījumi, ir iestrādāti ES tiesībās atbilstoši 1. un 2. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulā (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK. Tādējādi vienošanās, tostarp tās pielikumiem un grozījumiem, ir juridiskas sekas, kas skar LESD 218. panta 9. punkta piemērošanu (skatīt Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedumu lietā C-399/12, Vācija/Padome (OIV), 63. punktu). Pēc būtības, kā noteikts vienošanās 1. punktā, tās mērķis ir nodrošināt ietvaru oficiāli atbalstīto eksporta kredītu sakārtotai izmantošanai un sekmēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un godīgu konkurenci eksportētāju starpā pasaules mērogā; tādējādi atvieglot un reglamentēt starptautisko tirdzniecību, jo īpaši eksporta politiku, LESD 207. panta nozīmē. Šā iemesla dēļ, lai noteiktu nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku grupā, ir nepieciešams Padomes lēmums, kas pamatojas uz LESD 207. pantu un 218. panta 9. punktu.

               Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

               ESAO vienošanās ietilpst dalībvalstu tirdzniecības politikā, kas ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               Proporcionalitāte

               Neattiecas.

               Instrumenta izvēle

               Neattiecas.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

               Attiecībā uz šo priekšlikumu nav veikts ietekmes novērtējums, jo ierosinātie grozījumi ir turpinājums ES ilgtermiņa politikai attiecībā uz eksporta kredītiem, ko pēc vienošanās ikgadējās grozīšanas vienmēr īsteno ES tiesībās ar deleģēto aktu. Padomes Eksporta kredītu darba grupa 2016. gada 31. maija sanāksmē apstiprināja priekšlikuma saturu.

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Neattiecas.

               Ietekmes novērtējums

               Neattiecas.

               Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               Pamattiesības

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Ietekme uz budžetu aprobežojas tikai ar administratīvajiem izdevumiem.

               5.CITI ELEMENTI

               Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Neattiecas.

               Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

               Neattiecas.

               Sīkāks skaidrojums par konkrētiem priekšlikuma noteikumiem — kopsavilkums par ierosinātajiem ESAO vienošanās grozījumiem un ieteicamo Eiropas Savienības nostāju

               Priekšlikums

               Priekšlikums ir pievienots Padomes lēmumam.

               Ieteicamā nostāja

               Atbalsts priekšlikumam.

               2016/0385 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas attiecībā uz tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem Savienībai jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku darba grupā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1.Starptautiska sistēma eksporta kredītu sakārtotai izmantošanai ir būtiska, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā pasaulē un sekmētu starptautisko tirdzniecību. Šāda sistēma ir regulāri jāatjaunina, piemēram, tas notiek ierosinātajā tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumu atjaunināšanā, ko apspriež ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (“ESAO vienošanās”) dalībnieki.

               2.Plašas diskusijas par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem ir notikušas ESAO Eksporta kredītu un kredītu garantiju darba grupā.

               3.ESAO vienošanās grozījumus attiecībā uz tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem ir paredzēts pieņemt 2017. gada 1. februārī.

               5.ESAO vienošanās, tostarp tās pielikumi un grozījumi, Savienībā ir ar juridiskām sekām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1233/2011
                  1
               . Regulas (ES) Nr. 1233/2011 2. pantā ir noteikts, ka “Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 3. pantu, lai grozītu II pielikumu atbilstīgi pamatnostādņu grozījumiem, par kuriem vienojušies vienošanās dalībnieki.”

               6.Attiecīgi saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu ir jānosaka nostāja, kas Savienībai par ESAO vienošanās grozījumiem jāieņem ESAO eksporta kredītu komitejās.

               7.ESAO vienošanās grozījums, pamatojoties uz galvenajām nostādnēm šim lēmumam pievienotajā Pārskatītajā priekšsēdētāja priekšlikumā par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem, būtu jāsaskaņo ar Savienības pārstāvjiem ESAO eksporta kredītu komitejās. Tas bez Padomes turpmāka lēmuma var ietvert vienošanos par pārmaiņām konkrētos jautājumos, kas nemaina galvenās nostādnes.

               8.Lai nodrošinātu šajā lēmumā paredzēto pasākumu efektivitāti, tam būtu jāstājas spēkā nekavējoties,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku Eksporta kredītu un kredītu garantiju darba grupā, ir atbalstīt un pieņemt galvenās nostādnes šim lēmumam pievienotajā Pārskatītajā priekšsēdētāja priekšlikumā par tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem.

               2. pants

               Savienības pārstāvji ESAO eksporta kredītu komitejās bez turpmāka Padomes lēmuma var vienoties par izmaiņām konkrētos jautājumos, kas nemaina pievienotā priekšlikuma galvenās nostādnes.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1233/2011 par dažu pamatnostādņu piemērošanu oficiāli atbalstītu eksporta kredītu jomā un ar ko atceļ Padomes Lēmumus 2001/76/EK un 2001/77/EK (OV L 326, 8.12.2011., 45. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.12.2016
            COM(2016) 779 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas attiecībā uz tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem Savienībai jāieņem ESAO Vienošanās par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem dalībnieku darba grupā

               PIELIKUMS

               PRIEKŠLIKUMS

               24.MINIMĀLĀ KREDĪTRISKA PRĒMIJA

               Dalībnieki par kredītrisku iekasē ne mazāk kā piemērojamo minimālo prēmijas likmi (MPR).

               a)Piemērojamā MPR tiek noteikta saskaņā ar šādiem faktoriem:

               –piemērojamā valsts riska klasifikācija;

               –riska ilgums (t. i., riska perioda horizonts jeb HOR);

               –kredītņēmējam izvēlētā pircēja riska kategorija;

               –politiskā un komerciālā riska seguma procents un attiecīgā oficiālā eksporta kredīta produkta kvalitāte;

               –piemērotā valsts riska mazināšanas metode un

               –piemērotie pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumi.

               b)MPR ir izteiktas procentuāli no kredīta pamatsummas tā, it kā prēmija tiktu iekasēta pilnā apjomā datumā, kad notikusi kredīta pirmā izmaksa. MPR aprēķina skaidrojums un izmantotā matemātiskā formula ir sniegta IX pielikumā.

               c)Neatkarīgi no galamērķa valsts prēmiju likmes, ko dalībnieki iekasē par tirgus standarta darījumiem, t. i., darījumiem, kuros iesaistīti kredītņēmēji/garantētāji (t. i., kredītriska subjekti) 0. kategorijas valstīs, ESAO valstīs ar augstu ienākumu līmeni un eurozonas dalībvalstīs ar augstu ienākumu līmeni
                  1
               , nosaka, katru gadījumu izskatot atsevišķi. Lai nodrošinātu to, ka prēmiju likmes par darījumiem, kuros iesaistīti kredītņēmēji un attiecīgā gadījumā — garantētāji, šādās valstīs nebūtu zemākas par likmēm privātajā tirgū, dalībnieki, izmantojot saskaņotas metodes, ievēro šādas procedūras, lai no attiecīgās standarta cenas izteiktu prēmiju.

               1.Ja dalībnieks sniedz oficiālu atbalstu kā daļu no sindicēta aizdevuma paketes, kas ir strukturēta kā ar aktīviem nodrošināts
                  2
                vai projekta finanšu
                  3
                darījums, tad oficiālā atbalsta daļas visas izmaksas nav mazākas par visām izmaksām, ko iekasē komerciālais(-ie) tirgus dalībnieks(-i) sindikātā, proti, iekasētā prēmija nav mazāka par to, ko iekasē komerciālais(-ie) tirgus dalībnieks(-i). Lai paketi varētu uzskatīt par sindicēta aizdevuma paketi, jāizpilda šādi nosacījumi:

               –vismaz 25 %
                  4
                no šā sindikāta ir komerciāls(-i) tirgus aizdevums(-i)/garantija(-s) bez jebkāda divpusēja vai daudzpusēja atbalsta (piemēram, ECA, DFI, IFI vai MDB)
                  5
               , ja visām finansēšanā iesaistītajām pusēm ir spēkā pari passu noteikumi attiecībā uz visiem finanšu noteikumiem, tostarp drošības paketi, un

               –darījuma finanšu noteikumi pilnībā atbilst vienošanās noteikumiem, kas grozīti ar šiem tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumiem sindicēto aizdevumu darījumos.

               2.Attiecībā uz visiem pārējiem tirgus standarta darījumiem piemēro šādas procedūras.

               –Ņemot vērā tirgus informācijas pieejamību un konkrētā darījuma īpatnības, dalībnieki nosaka piemērojamās prēmijas likmi, pielīdzinot to vienam vai vairākiem X pielikumā noteiktajiem tirgus standartiem, izvēloties tādu(-us), kas konkrētajam darījumam visvairāk piemērots(-i).

               –Nosakot prēmijas likmi, dalībnieks nosaka riska reitingu kredītņēmējam, tostarp to, vai kredītņēmējam reitingu ir noteikusi akreditēta kredītreitingu aģentūra
                  6
                (CRA). Dalībnieks var noteikt par vienu pozīciju labāku reitingu (akreditētās CRA skalā) nekā akreditētas CRA reitings
                  7
               . Ja nav pieejams akreditētas CRA reitings, riska klasifikācija nevar pārsniegt (nevar būt labvēlīgāka par) suverēna CRA reitingu kredītņēmēja/garantētāja reģistrācijas valstī par vairāk nekā divām pozīcijām. Ja dalībnieks klasificē kredītņēmēju/garantētāju labākā pozīcijā nekā labākais reitings, ko sniegusi akreditēta CRA, vai gadījumā, ja nav pieejams akreditētas CRA reitings, dalībnieks klasificē darījumu kā CC2 vai labākā pozīcijā vai novērtē ar kredītreitinga burtiem, kas līdzvērtīgi AAA līdz A-, vai kā līdzvērtīgu vai labvēlīgāku nekā labākais akreditētas suverēna CRA reitings kredītņēmēja/garantētāja reģistrācijas valstī, tad dalībnieks sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 48. pantu.

               –Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem dalībnieks iekasē prēmijas likmi, kas nav mazāka par atbilstošo prēmiju, kura noteikta ar cikla tirgus standarta (Through the Cycle Market Benchmark jeb TCMB) modeli, pamatojoties uz darījuma riska klasifikāciju un beigu termiņu, ja vien tirgus standartu neatvasina no konkrēta subjekta vai saistīta subjekta i) sekundārā tirgus obligācijas vai ii) kredītriska mijmaiņas darījuma (CDS). Dalībnieks, iekasējot prēmiju, kuras likme ir mazāka par atbilstošo prēmiju, kas noteikta ar TCMB modeli, pamatojoties uz akreditētās CRA konkrētā tirgus standarta
                  8
                reitingu, sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 48. pantu.

               d)“Augstākā riska” valstīm 7. kategorijā principā piemēro prēmiju likmes, kas ir augstākas par šai kategorijai noteiktajām MPR; šīs prēmiju likmes nosaka dalībnieks, kas sniedz oficiālu atbalstu.

               e)Aprēķinot MPR kādam darījumam, kredītņēmēja valsts klasifikācija ir piemērojamā valsts riska klasifikācija un kredītņēmēja klasifikācija ir piemērojamā pircēja riska klasifikācija
                  9
               , izņemot gadījumus, kad:

               –visa parāda atmaksas pienākuma nodrošinājumu visā kredīta darbības laikā neatsaucamas, beznosacījumu, pēc pieprasījuma pieejamas, juridiski derīgas un izpildāmas garantijas veidā sniedz trešā persona, kas ir kredītspējīga attiecībā uz garantētā aizdevuma apjomu. Ja ir šāda trešās personas garantija, dalībnieks var izvēlēties piemērot tās valsts riska klasifikāciju, kurā atrodas garantētājs, kā arī garantētāja pircēja riska kategoriju
                  10
               ; vai

               –darījumā aizņēmējs vai garantētājs ir kāda daudzpusēja vai reģionāla iestāde, kas noteikta 28. pantā, un šai gadījumā piemērojamā valsts riska klasifikācija un pircēja riska klasifikācija var būt atbilstoša konkrētās daudzpusējās vai reģionālās iestādes klasifikācijai.

               f)Kritēriji un nosacījumi attiecībā uz trešās personas garantijas piemērošanu situācijās, kas aprakstītas iepriekš minētā e) punkta pirmajā un otrajā ievilkumā, ir noteikti XI pielikumā.

               g)HOR, ko izmanto MPR aprēķināšanā, atbilst pusei no izmaksu perioda, pieskaitot visu atmaksas periodu, un atbilst regulāras eksporta kredīta atmaksas profilam, t. i., atmaksa vienādās pusgada pamatsummas plus uzkrāto procentu maksājumos, sākot sešus mēnešus pēc kreditēšanas termiņa sākuma. Eksporta kredītiem ar nestandarta atmaksas profiliem ekvivalentais atmaksas periods (izteikts vienādos pusgada maksājumos) tiek aprēķināts, izmantojot šādu formulu: ekvivalents atmaksas periods = (vidējais svērtais atmaksas periods -0,25)/0,5.

               h)Dalībnieks, kas izvēlas piemērot MPR, kura ir saistīta ar garantētāju (trešo personu), kas neatrodas kredītņēmēja valstī, sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 47. pantu. Dalībnieks, kas izvēlas piemērot MPR, kura saistīta ar daudzpusēju vai reģionālu iestādi, kas darbojas kā garantētājs, sniedz iepriekšēju paziņojumu saskaņā ar 48. pantu.

               25.VALSTS RISKA KLASIFIKĀCIJA

               Izņemot ESAO valstis ar augstu ienākumu līmeni un eurozonas valstis ar augstu ienākumu līmeni, valstis klasificē saskaņā ar iespējamību, ka tās apkalpos savus ārējos parādus (t. i., valsts kredītrisku).

               a)Pieci valsts kredītriska elementi ir šādi:

               –vispārējs moratorijs attiecībā uz atmaksām, kuru noteikusi kredītņēmēja/garantētāja valdība vai kāda tās valsts aģentūra, ar kuras starpniecību tiek īstenota atmaksa;

               –politiski notikumi un/vai saimnieciskas grūtības, kas rodas ārpus dalībnieka paziņotāja valsts, vai tiesību akti vai administratīvi pasākumi, kas pieņemti ārpus tā dalībnieka paziņotāja valsts, kurš neļauj vai atliek to līdzekļu pārsūtīšanu, kas nomaksāti saistībā ar kredītu;

               –kredītņēmēja/garantētāja valstī pieņemtas tiesību normas, kas nosaka, ka vietējā valūtā veiktā atmaksa ir likumīga samaksa par parādu, neatkarīgi no tā, ka valūtu maiņas kursu svārstību rezultātā līdzekļu pārsūtīšanas dienā šāda atmaksa, konvertējot kredīta valūtā, vairs nenosedz parāda summu;

               –jebkāds cits ārvalsts valdības pasākums vai lēmums, kas neļauj veikt atmaksu saistībā ar kredītu; un

               –force majeure gadījumi, kas rodas ārpus paziņojumu sniedzošā dalībnieka valsts, t. i., karš (ieskaitot pilsoņu karu), ekspropriācija, revolūcija, sacelšanās, nemieri, cikloni, plūdi, zemestrīces, izvirdumi, paisuma viļņi un kodolnegadījumi.

               b)Valstis tiek klasificētas kādā no astoņām valsts riska kategorijām (0.–7. kategorija). MPR ir noteiktas no 1. līdz 7. kategorijai, bet 0. kategorijai tās nenosaka, jo šai kategorijai valsts riska līmenis tiek uzskatīts par nenozīmīgu. Ar darījumiem 0. kategorijas valstīs saistītais kredītrisks galvenokārt ir saistīts ar kredītņēmēja/garantētāja risku.

               c)Valstu klasificēšanu
                  11
                veic, izmantojot valsts riska klasifikācijas metodi, kura ietver:

               –valsts riska novērtējuma modeli (“modelis”), kas sniedz valsts kredītriska kvantitatīvu novērtējumu, attiecībā uz katru valsti balstoties uz trim riska rādītāju grupām: dalībnieku pieredzi attiecībā uz maksāšanu, finanšu stāvokli un ekonomisko stāvokli. Modeļa metode ietver dažādus soļus, tostarp trīs riska rādītāju grupu novērtēšanu, kā arī riska rādītāju grupu kombinēšanu un elastīgu to nozīmīguma noteikšanu (svēršanu),

               –modeļa rezultātu kvalitatīvu izvērtējumu attiecībā uz katru valsti, lai ietvertu politisko risku un/vai citus riska faktorus, kas daļēji vai nemaz nav ņemti vērā modelī. Vajadzības gadījumā modeļa kvantitatīvajā vērtējumā var būt jāveic korekcijas, lai atspoguļotu valsts kredītriska galīgo novērtējumu.

               d)Valstu riska klasifikāciju pastāvīgi uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un sekretariāts nekavējoties ziņo par izmaiņām, kas notikušas pēc valsts riska klasifikācijas metodes piemērošanas. Ja valsts tiek pārkvalificēta zemākā vai augstākā valsts riska kategorijā, dalībnieki ne vēlāk kā piecas darbdienas pēc tam, kad sekretariāts paziņojis par pārklasifikāciju, nosaka prēmiju likmes, kas ir vienādas ar vai augstākas nekā MPR, kuras atbilst jaunajai valsts riska kategorijai.

               e)Valstu riska klasifikāciju publisko sekretariāts.

               26.SUVERĒNA RISKA NOVĒRTĒJUMS

               a)Visām valstīm, kuras klasificē ar valsts riska klasifikācijas metodi saskaņā ar 25. panta d) punktu, novērtē suverēna risku, lai izņēmuma kārtā noteiktu tos suverēnus:

               –kuri nav viszemākā riska kredītņēmēji valstī un

               –kuru kredītrisks ir ievērojami augstāks nekā valsts risks.

               b)Tos suverēnus, kas atbilst a) punktam, nosaka saskaņā ar suverēna riska novērtēšanas metodi, kuru ir izstrādājuši un par kuru ir vienojušies dalībnieki.

               c)Sarakstu ar suverēniem, par kuriem ir noteikts, ka tie atbilst a) punkta kritērijiem, pastāvīgi uzrauga un pārskata vismaz reizi gadā, un sekretariāts nekavējoties ziņo par izmaiņām, kas notikušas pēc suverēna riska novērtēšanas metodes piemērošanas.

               d)Sarakstu ar suverēniem, kuri ir noteikti saskaņā ar b) punktu, publisko sekretariāts.

               27.PIRCĒJA RISKA KLASIFIKĀCIJA

               Kredītņēmējus un, ja vajadzīgs, garantētājus tajās valstīs, kuras klasificētas 1.–7. valsts riska kategorijā, klasificē vienā no pircēja riska kategorijām, kas ir izveidotas attiecībā uz kredītņēmēja/garantētāja valsti
                  12
               . IX pielikumā sniegta matrica ar pircēja riska kategorijām, kurās klasificē kredītņēmējus un garantētājus. Pircēja riska kategoriju kvalitatīvi apraksti sniegti XII pielikumā.

               a)Pircēja riska klasifikācijas ir balstītas uz kredītņēmēja/garantētāja nesubordinēto nenodrošināto kredītsaistību reitingu, kā noteicis dalībnieks.

               b)Neatkarīgi no a) punkta darījumus, ko atbalsta saskaņā ar VII pielikuma noteikumiem, un darījumus, kuru kredītvērtība ir 5 miljoni SDR vai mazāka, var klasificēt katrā darījumā atsevišķi, t. i., pēc tam, kad ir piemēroti pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumi; tomēr par šādiem darījumiem, neatkarīgi no tā, kā tie ir klasificēti, nevar saņemt atlaides par pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumiem.

               c)Suverēna kredītņēmējus un garantētājus klasificē pircēja riska kategorijā SOV/CC0.

               d)Izņēmuma kārtā nesuverēna kredītņēmējus un garantētājus var klasificēt pircēja riska kategorijā “Labāks nekā suverēns” (SOV+)
                  13
               , ja:

               –kredītņēmēja/garantētāja ārvalstu valūtas reitings, ko sniegusi akreditēta CRA, ir labāks nekā ārvalstu valūtas reitings, ko tā pati CRA sniegusi tā attiecīgajam suverēnam, vai

               –kredītņēmējs/garantētājs atrodas valstī, kurā suverēna risks novērtēts par ievērojami augstāku nekā valsts risks.

               e)Dalībnieks saskaņā ar šā pielikuma 48. pantu iepriekš paziņo par darījumiem:

               –ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja noteiktā prēmija ir zemāka, nekā noteikts pircēja riska kategorijai CC1, t. i., CC0 vai SOV+,

               –ar suverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja kredīta vērtība ir lielāka par 5 miljoniem SDR un ja dalībnieks novērtē pircēja riska reitingu nesuverēna kredītņēmējam/garantētājam, kura reitingu sniedz akreditēta CRA, un novērtētais pircēja riska reitings ir labāks nekā akreditētās CRA reitings
                  14
               .

               e)Ja uz konkrētu darījumu ir vairāki pretendenti un konkurējošie dalībnieki kredītņēmēju/garantētāju ir klasificējuši dažādās pircēja riska kategorijās, konkurējošie dalībnieki cenšas nonākt pie kopējas pircēja riska kategorijas. Ja vienošanās par kopēju klasifikāciju netiek panākta, dalībniekiem, kas kredītņēmēju/garantētāju ir klasificējuši augstākā pircēja riska klasifikācijā, nav aizliegts piemērot zemāko pircēja riska klasifikāciju.

               28.DAUDZPUSĒJU UN REĢIONĀLU IESTĀŽU KLASIFIKĀCIJA

               Daudzpusējas un reģionālas iestādes klasificē vienā no astoņām valsts riska kategorijām (0.–7. kategorija)
                  15
                un attiecīgi pārskata; sekretariāts publisko piemērojamo klasifikāciju.

               29.OFICIĀLĀ EKSPORTA KREDĪTU SEGUMA PROCENTUĀLĀ DAĻA UN KVALITĀTE

               MPR tiek diferencētas, lai ņemtu vērā eksporta kredītu produktu atšķirīgo kvalitāti un dalībnieku nodrošinātā seguma procentuālo daļu, kā noteikts IX pielikumā. Diferencēšana tiek veikta no eksportētāja viedokļa (t. i., lai neitralizētu eksportētājam/finanšu iestādei piedāvāto produktu atšķirīgās kvalitātes ietekmi uz konkurenci).

               a)Eksporta kredīta produkta kvalitāte ir atkarīga no tā, vai produkts ir apdrošināšana, garantija vai tiešs kredīts/finansējums, un apdrošināšanas produktiem – vai procentu segums prasību nogaidīšanas periodā (t. i., periodā starp kredītņēmēja pienācīgo maksājuma datumu un to datumu, kad apdrošinātājam ir jāatlīdzina eksportētājam/finanšu iestādei) tiek sniegts bez piemaksas.

               b)Visus dalībnieku piedāvātos eksporta kredīta produktus klasificē kādā no trim šādām produkta kategorijām:

               –standartam neatbilstošs produkts, t. i., apdrošināšana bez procentu seguma prasību nogaidīšanas periodā un apdrošināšana ar procentu segumu prasījumu nogaidīšanas periodā ar atbilstošu prēmijas piemaksu,

               –standarta produkts, t. i., apdrošināšana ar procentu segumu prasību nogaidīšanas periodā bez atbilstošas prēmijas piemaksas un tiešs kredīts/finansējums; un

               –produkts virs standarta līmeņa, t. i., garantijas.

               30.VALSTS RISKA MAZINĀŠANAS METODES

               a)Dalībnieki var izmantot šādas valsts riska mazināšanas metodes, kuru konkrētā piemērošana ir izklāstīta XIII pielikumā.

               –Ārzonas nākotnes plūsmas struktūra kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu

               –Finansējums vietējā valūtā

               b)Izmantojot MPR, kas atspoguļo valsts riska mazināšanu, dalībnieks par to iepriekš paziņo saskaņā ar 47. pantu.

               31.PIRCĒJA RISKA KREDĪTKVALITĀTES UZLABOJUMI

               a)Dalībnieki var piemērot šādus pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumus (BRCE), kas ļauj piemērot kredītkvalitātes uzlabojuma faktoru (CEF), kurš augstāks par 0.

               –Prasījuma tiesības uz nākotnes ieņēmumiem vai debitoru parādiem

               –Aktīvu nodrošinājums

               –Pamatlīdzekļu nodrošinājums

               –Darījuma konts

               b)BRCE definīcijas un maksimālās CEF vērtības ir noteiktas XIII pielikumā.

               c)BRCE var izmantot atsevišķi vai kombinācijā, ievērojot šādus ierobežojumus.

               –Maksimālais CEF, ko var iegūt, izmantojot BRCE, ir 0,35.

               –Vienā darījumā nevar izmantot gan aktīvu nodrošinājumu, gan pamatlīdzekļu nodrošinājumu.

               –Ja piemērojamā valsts riska klasifikācija ir uzlabota, izmantojot ārzonas nākotnes plūsmas struktūru kombinācijā ar ārzonas darījuma kontu, BRCE nepiemēro.

               d)Attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti tirgus standarta kredītņēmēji, riska prēmijai, ko atvasina no nesubordinētiem, nenodrošinātiem konkrēta uzņēmuma CDS un obligāciju tirgus standartiem vai TCMB modeļa, var piemērot šādas atlaides:

               –attiecībā uz aktīvu nodrošinājumu — maksimālā atlaide15 %;

               –attiecībā uz pamatlīdzekļu nodrošinājumu — maksimālā atlaide10 %;

               –attiecībā uz darījuma kontu (parāda apkalpošanas rezerves kontu) — maksimālā atlaide 10 % un

               –apvienojot CEF, kopā — maksimālā atlaide 25 %.

               e)Dalībnieki saskaņā ar 48. pantu iepriekš paziņo par darījumiem ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, kredītam pārsniedzot 5 miljonus SDR, ja BRCE rezultātā tiek piemērots CEF, kas ir lielāks par 0, vai ja tirgus standarta darījumā izmanto BRCE un rezultātā iegūst cenu zem atbilstošās TCMB MPR.

               32.KREDĪTRISKA MINIMĀLO PRĒMIJU LIKMJU DARBĪBAS PERIODA
                  PĀRSKATĪŠANA

               a)Lai novērtētu MPR atbilstību un nepieciešamības gadījumā pieļautu korekcijas uz augšu vai uz leju, paralēli izmanto prēmiju atgriezeniskās saites instrumentus (PFT), lai regulāri pārraudzītu un pielāgotu MPR.

               b)Ar PFT novērtē MPR atbilstību, ņemot vērā gan oficiālu eksporta kredītu sniedzošās iestādes faktisko pieredzi, gan privātā tirgus informāciju par kredītriska cenas noteikšanu.

               c)Visus aspektus, kas šīs vienošanās ietvaros attiecas uz noteikumiem par prēmijām, īpaši uzsverot tirgus standarta cenu noteikšanas noteikumus, visaptveroši pārskata ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī.

               48.IEPRIEKŠĒJA PAZIŅOŠANA

               a)Dalībnieks saskaņā ar vienošanās VIII pielikumu paziņo pārējiem dalībniekiem vismaz desmit kalendārās dienas pirms jebkādu saistību uzņemšanās, ja tas plāno:

               1)sniegt atbalstu saskaņā ar 10. panta d) punkta 3) apakšpunktu;

               2)atbalstīt atmaksas termiņu, kas ir ilgāks par pieciem gadiem, I kategorijas valstij;

               3)sniegt atbalstu saskaņā ar 13. panta a) punktu;

               4)sniegt atbalstu saskaņā ar 14. panta d) punktu;

               5)piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta c) punkta 1) apakšpunkta noteikumiem), piedaloties sindicēta aizdevuma paketē;

               6)tirgus standarta darījumā klasificēt kredītņēmēju/garantētāju labākā pozīcijā nekā labākais reitings, ko sniegusi akreditēta CRA, vai gadījumā, ja nav pieejams akreditētas CRA reitings, klasificēt darījumu kā CC2 vai labākā pozīcijā vai novērtēt ar kredītreitinga burtiem, kas līdzvērtīgi AAA līdz A-, vai kā līdzvērtīgu vai labvēlīgāku nekā labākais akreditētas suverēna CRA reitings kredītņēmēja/garantētāja reģistrācijas valstī;

               7)piemērot prēmijas likmi, kas zemāka par atbilstošo prēmiju, kura noteikta ar TCMB modeli saskaņā ar 24. panta c) punkta 2. apakšpunkta trešo ievilkumu;

               8)piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 24. panta e) punkta otro ievilkumu, ja piemērojamā valsts riska klasifikācija un pircēja riska kategorija, ko izmanto MPR aprēķināšanai, ir noteikta, par kredītņēmēju vai garantētāju iesaistot klasificētu daudzpusēju vai reģionālu iestādi;

               9)piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 27. panta e) punktu, ja izvēlētā pircēja riska kategorija, ko izmanto darījuma MPR aprēķināšanai

               –ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ir zemāka par CC1 (t. i., CC0 vai SOV+),

               –ar nesuverēna kredītņēmēju/garantētāju, ja kredīts pārsniedz 5 miljonus SDR, ir labāka nekā akreditētas CRA reitings;

               10)piemērot prēmijas likmi saskaņā ar 31. panta a) punktu, ja pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojuma izmantošanas rezultātā piemērojamais CEF ir lielāks par 0 vai ja tirgus standarta darījumā izmanto BRCE un rezultātā iegūst cenu zem atbilstošās TCMB MPR;

               11)sniegt atbalstu saskaņā ar II pielikuma 8. panta a) punktu;

               12)sniegt atbalstu saskaņā ar IV pielikuma 10. panta a) punkta 1) apakšpunktu;

               13)sniegt atbalstu saskaņā ar V pielikuma 5. panta b) punktu;

               14)sniegt atbalstu saskaņā ar VI pielikuma 4. panta a) punktu;

               b)Ja ierosinātājs dalībnieks maina vai atsauc savu nodomu atbalstīt šādu darījumu, tas nekavējoties informē visus pārējos dalībniekus.

               VIII PIELIKUMS. PAZIŅOJUMOS SNIEDZAMĀ INFORMĀCIJA

               Šā pielikuma I iedaļā norādīto informāciju sniedz visos paziņojumos, kas veikti saskaņā ar šo vienošanos (ieskaitot tās pielikumus). II iedaļā norādīto informāciju vajadzības gadījumā sniedz atkarībā no konkrētā paziņojuma veida.

               I.INFORMĀCIJA, KAS JĀIEKĻAUJ VISOS PAZIŅOJUMOS

               a)Pamatinformācija

               1.Valsts, kas paziņo

               2.Paziņojuma datums

               3.Tās iestādes/aģentūras nosaukums, kas paziņo

               4.Atsauces numurs

               5.Sākotnējs paziņojums vai pārskatīts iepriekšējs paziņojums (atbilstošais versijas numurs)

               6.Piešķīruma numurs (vajadzības gadījumā)

               7.Kredītlīnijas reģistrācijas numurs (vajadzības gadījumā)

               8.Vienošanās pants(-i), saskaņā ar ko veic paziņojumu

               9.Saskaņotā paziņojuma reģistrācijas numurs (vajadzības gadījumā)

               10.Saskaņotā atbalsta apraksts (vajadzības gadījumā)

               11.Mērķa valsts

               b)Informācija par pircēju/aizņēmēju/garantētāju

               12.Pircēja valsts

               13.Pircēja nosaukums

               14.Pircēja adrese

               15.Pircēja statuss

               16.Aizņēmēja valsts (ja atšķiras no pircēja)

               17.Aizņēmēja nosaukums (ja atšķiras no pircēja)

               18.Aizņēmēja adrese (ja atšķiras no pircēja)

               19.Aizņēmēja statuss (ja atšķiras no pircēja)

               20.Garantētāja valsts (vajadzības gadījumā)

               21.Garantētāja nosaukums (vajadzības gadījumā)

               22.Garantētāja adrese (vajadzības gadījumā)

               23.Garantētāja statuss (vajadzības gadījumā)

               c)Informācija par eksportējamajām precēm un/vai pakalpojumiem un projektu

               24.Eksportējamo preču un/vai pakalpojumu apraksts

               25.Projekta apraksts (vajadzības gadījumā)

               26.Projekta norises vieta (vajadzības gadījumā)

               27.Konkursa beigu datums (vajadzības gadījumā)

               28.Kredītlīnijas beigu datums (vajadzības gadījumā)

               29.Atbalstītā(-o) līguma(-u) vērtība, vai nu faktiskā vērtība (visām kredītlīnijām un projekta finanšu darījumiem vai kādam atsevišķam darījumam uz brīvprātības pamata), vai saskaņā ar šādu iedalījumu miljonos SDR:

                        Kategorija

                        Sūtītājs

                        Saņēmējs

                        I:

                        0

                        1

                        II:

                        1

                        2

                        III:

                        2

                        3

                        IV:

                        3

                        5

                        V:

                        5

                        7

                        VI:

                        7

                        10

                        VII:

                        10

                        20

                        VIII:

                        20

                        40

                        IX:

                        40

                        80

                        X:

                        80

                        120

                        XI:

                        120

                        160

                        XII:

                        160

                        200

                        XIII:

                        200

                        240

                        XIV:

                        240

                        280

                        XV:

                        280

                        *

               *Lai norādītu 40 miljonu SDR reizinājumus, kas pārsniedz 280 miljonus SDR, piemēram, 410 miljonus SDR, tas jāpaziņo kā XV+3 kategorija.

               30.Līguma(-u) valūta

               d)Finanšu noteikumi oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem

               31.Kredīta vērtība; faktiskā vērtība paziņojumiem, tostarp kredītlīnijām un projekta finanšu darījumiem, vai jebkuriem atsevišķiem darījumiem pēc brīvprātības principa vai saskaņā ar SDR iedalījumu

               32.Kredīta valūta

               33.Pirmā iemaksa (procentos no kopējās atbalstīto līgumu vērtības)

               34.Vietējās izmaksas (procentos no kopējās atbalstīto līgumu vērtības)

               35.Kreditēšanas termiņa sākums un atsauce uz piemērojamo 10. panta punktu

               36.Atmaksas perioda ilgums

               37.Bāzes procentu likme

               38.Procentu likme vai uzcenojums

               II.PAPILDU INFORMĀCIJA, KO SNIEDZ VAJADZĪBAS GADĪJUMĀ PAZIŅOJUMIEM, KO VEIC SAISTĪBĀ AR KONKRĒTIEM NOTEIKUMIEM

               a)Vienošanās 14. panta d) punkta 5. apakšpunkts

               1.Atmaksas profils

               2.Atmaksas biežums

               3.Periods starp kreditēšanas termiņa sākumu un pirmo pamatsummas atmaksu

               4.Pirms kreditēšanas sākuma termiņa kapitalizēto procentu apjoms

               5.Vidējais svērtais atmaksas periods

               6.Iemesls, kāpēc nav sniegts atbalsts saskaņā ar 14. panta a) līdz c) punktu

               b)Vienošanās 24., 27., 30. un 31. pants

               1.Kredītņēmēja valsts riska klasifikācija

               2.Kredītņēmējam izvēlētā pircēja riska kategorija

               3.Izmaksu perioda ilgums

               4.Procentuālais segums attiecībā uz politisko (valsts) risku

               5.Procentuālais segums attiecībā uz komerciālo (pircēja) risku

               6.Seguma kvalitāte (t. i., zem standarta, standarta, virs standarta)

               7.MPR, balstoties uz kredītņēmēja valsts riska klasifikāciju, ja nav trešās puses garantijas, daudzpusējas/reģionālas iestādes iesaistes, riska mazināšanas un/vai pircēja riska kredītkvalitātes uzlabojumu

               8.Piemērojamā MPR

               9.Faktiskā noteiktā prēmijas likme (izteikta kā MPR procentos no pamatsummas)

               c)Vienošanās 24. panta c) punkts

               1.Kredītņēmēja akreditētas CRA ārvalstu valūtas(-u) reitings(-i)

               2.Suverēna akreditētas CRA ārvalstu valūtas(-u) reitings(-i)

               3.Atbilstošā TCMB MPR darījumam, kas pamatojas uz kredītņēmēja labāko pieejamo akreditētas CRA ārvalstu valūtas(-u) reitingu

               4.Sindicētās cenas noteikšanas gadījumā sīks apraksts par metodi, kas izmantota, lai atvasinātu prēmiju, pamatojoties uz cenas noteikšanu, kur ņemtas vērā visas izmaksas

               5.Konkrēta uzņēmuma obligācijas vai CDS cenas noteikšanas gadījumā sīks apraksts par metodi, kas izmantota, lai noteiktu cenu, sīka informācija par to, kāpēc cenas noteikšana ir būtiska, tostarp par to, vai cenas noteikšana attiecas uz faktisko kredītņēmēju vai saistītu subjektu, un ja uz saistītu subjektu — izklāsts par to, kā ir izpildīti saistītā subjekta kritēriji.

               X PIELIKUMS. TIRGUS STANDARTI DARĪJUMIEM AR 0. KATEGORIJAS VALSTĪM

               Eksporta kredītu nesegtā daļa vai sindicēta aizdevuma daļa, ko neaptver ECA

               Privāto banku/iestāžu norādītā cena attiecībā uz konkrētā eksporta kredīta nesegto daļu (vai dažkārt sindicēta aizdevuma segto daļu, ko neaptver ECA) varētu vislabāk atbilst ECA segumam. Cenas noteikšana šādām nesegtām daļām izmantojama tikai tad, ja tā notiek ar komerciāliem noteikumiem (piemēram, tas izslēgtu IFI finansētas daļas).

               Konkrētu uzņēmumu obligācijas

               Uzņēmumu obligācijas atspoguļo konkrētā uzņēmuma kredītrisku. Jābūt piesardzīgiem, saskaņojot noteikumus ar tādiem ECA līguma parametriem kā termiņš, izmantojamā valūta un iespējamie kredītkvalitātes uzlabojumi. Ja izmanto primārās uzņēmuma obligācijas (t. i., ienesīgums pēc emisijas, kur ņemtas vērā visas izmaksas) vai sekundārās uzņēmuma obligācijas (t. i., starpība, kas koriģēta saistībā ar iespējas līgumiem attiecīgajā līknē, kas parasti ir attiecīgās valūtas mijmaiņas līkne), vispirms būtu jāizmanto kredītņēmēja obligācijas; ja tādu nav, var izmantot saistītu subjektu primārās vai sekundārās uzņēmuma obligācijas.

               Konkrētu uzņēmumu kredītriska mijmaiņas darījumi

               Kredītriska mijmaiņas darījumi (CDS) ir veids, kā aizsargāties pret saistību nepildīšanu. CDS starpība ir summa, ko CDS pircējs maksā par konkrētu laika posmu procentos no nosacītās pamatsummas, un parasti to izsaka bāzes punktos. CDS pircējs faktiski pērk apdrošināšanu pret saistību nepildīšanu, veicot maksājumus CDS pārdevējam visā mijmaiņas darījuma periodā vai līdz kredīta zaudējumu notikumam. Vispirms būtu jāizmanto kredītņēmēja CDS līkne; ja tāda nav, var izmantot saistītu subjektu CDS līknes.

               Aizdevuma standarti

               Primārie aizdevuma standarti (t. i., cena emisijas brīdī) vai sekundārie aizdevuma standarti (t. i., tā brīža aizdevuma ienesīgums, kuru sagaida finanšu iestāde, kas aizdevumu pērk no citas finanšu iestādes). Attiecībā uz primārajiem aizdevuma standartiem jābūt zināmām visām izmaksām, lai varētu aprēķināt ienesīgumu, kur ņemtas vērā visas izmaksas. Ja tiek izmantoti aizdevuma standarti, vispirms būtu jāizmanto kredītņēmējam piemērojamie standarti; ja tādu nav, var izmantot saistītu subjektu standartus.

               Tirgus līknes standarts

               Tirgus līknes standarts atspoguļo visas nozares vai pircēju klases kredītrisku. Šī tirgus informācija var būt noderīga, ja nav pieejama informācija par konkrēto uzņēmumu. Parasti šiem tirgiem raksturīgās informācijas kvalitāte ir atkarīga no to likviditātes. Jebkurā gadījumā būtu jāapskata tirgus instrumenti, kas vislabāk atbilst tādiem ECA līguma parametriem kā datums, kredītreitings, termiņš un izmantojamā valūta.

               XV PIELIKUMS. DEFINĪCIJU SARAKSTS

               Šīs vienošanās termini

               a)Saistības – jebkurš paziņojums jebkādā formā, ar kuru saņēmējai valstij, pircējam, aizņēmējam, eksportētājam vai finanšu iestādei tiek paziņots par vēlēšanos vai nolūku sniegt oficiālu atbalstu.

               b)Vienota nostāja – vienošanās starp dalībniekiem par konkrētiem finanšu noteikumiem oficiālam atbalstam konkrētā darījumā vai konkrētos apstākļos. Saskaņotas vienotās nostājas noteikumi ir prioritāri pār vienošanās noteikumiem tikai attiecībā uz konkrēto darījumu vai vienotajā nostājā norādītajiem apstākļiem.

               c)Piesaistīta atbalsta koncesijas līmenis – dotāciju gadījumā koncesijas līmenis ir 100 %. Aizdevumu gadījumā koncesijas līmenis ir starpība starp aizdevuma nominālvērtību un aizņēmējam veicamo nākotnes parāda apkalpošanas maksājumu diskontētu tagadnes vērtību. Šī starpība ir izteikta procentos no aizdevuma nominālvērtības.

               d)Ekspluatācijas pārtraukšana – atomelektrostacijas slēgšana vai demontāža.

               e)Eksporta līguma vērtība – kopējā summa, kuru maksās eksportējamo preču un/vai pakalpojumu pircējs vai tā vārdā, t. i., neietverot turpmāk definētās vietējās izmaksas; nomas gadījumā netiek ietverta tā nomas maksas daļa, kas ir līdzvērtīga procentiem.

               f)Saistību galīgā uzņemšanās – eksporta kredīta darījumā (viena darījuma formā vai kredītlīnijas veidā) saistību galīgā uzņemšanās notiek, kad dalībnieks uzņemas saistības ar precīziem un pilnīgiem finanšu noteikumiem vai nu savstarpējā nolīgumā, vai ar vienpusēju aktu.

               g)Sākotnējā degvielas uzpilde – sākotnējā degvielas uzpilde ietver vienīgi sākotnēji uzstādīto kodolaktīvo zonu un divas turpmākas atkārtotas uzpildes, kas kopā veido ne vairāk kā divas trešdaļas no kodolaktīvās zonas.

               h)Procentu likmju atbalsts – vienošanās starp valdību un bankām vai citām finanšu iestādēm, kas ļauj nodrošināt fiksētas likmes eksporta finansējumu CIRR līmenī vai virs tā.

               i)Kredītlīnija – eksporta kredītu satvars jebkādā formā, kas sedz vairākus darījumus, kuri var būt un var nebūt saistīti ar konkrētu projektu.

               j)Vietējās izmaksas – izdevumi par precēm un pakalpojumiem pircēja valstī, kas vajadzīgi, lai izpildītu eksportētāja līgumu vai lai pabeigtu projektu, kura daļa ir eksportētāja līgums. Tajās neietilpst komisijas maksa, kas jāmaksā eksportētāja pārstāvim pirkšanas valstī.

               k)Konkrēta uzņēmuma obligācija vai CDS – konkrēta uzņēmuma obligācija vai CDS aprobežojas tikai ar tiem tirgus standarta instrumentiem, kas pieder tieši tam pašam kredītņēmējam, kas darījumā tiek atbalstīts.

               l)Riska segums – oficiāls atbalsts, ko sniedz valdība vai kas tiek sniegts tās vārdā tikai eksporta kredīta garantijas vai apdrošināšanas veidā, t. i., uz ko neattiecas oficiāls finansiālais atbalsts.

               m)Saistīts subjekts – saistīta subjekta atsauces ir saistīta aizņēmēja (nevis tieši tā paša aizņēmēja) standarta instrumenti atbalstītajā darījumā. Ja kredītņēmējam nav kotētu obligāciju vai CDS un kredītņēmēja organizatoriskajā struktūrā ir mātesuzņēmums, meitasuzņēmums vai māsasuzņēmums ar konkrēta uzņēmuma obligācijām vai CDS tirgus apritē, tad, ievērojot 24. panta c) punktu, minētās konkrētā uzņēmuma obligācijas vai CDS var izmantot tā, it kā tās būtu emitējis pats kredītņēmējs, ja:

               1)mātesuzņēmumam, meitasuzņēmumam vai māsasuzņēmumam ir tāds pats emitenta CRA reitings kā kredītņēmējam vai

               2)ir izpildīti visi šie kritēriji:

               a.dalībnieka iekšējais kredītņēmēja/garantētāja reitings atbilst saistītā subjekta CRA reitingam;

               b.kredītņēmējs/garantētājs ir mātesuzņēmuma/pārvaldītājsabiedrības galvenais uzņēmums un būtiska un neatņemama daļa grupas darījumdarbībā;

               c.CRA reitings pamatojas uz grupas galveno darījumdarbību;

               d.kredītņēmējs/garantētājs nodrošina ievērojamu daļu grupas peļņas, sniedzot dažus grupas galvenos produktus/pakalpojumus galvenajiem klientiem vai tam pieder un tas savā darbībā izmanto lielu daļu no mātesuzņēmuma aktīviem;

               e.grupā ietilpstošā kredītņēmēja/garantētāja pārdošanu ir ļoti grūti iedomāties, un tā būtiski mainītu grupas kopējo struktūru;

               f.kredītņēmēja/garantētāja saistību neizpilde radītu ievērojamu reputācijas risku grupai, kaitētu tās franšīzei un varētu apdraudēt tās dzīvotspēju;

               g.augsta līmeņa pārvaldības un darbības integrācija ir tad, ja kapitālu un finansējumu parasti nodrošina mātesuzņēmums vai finanšu meitasuzņēmums ar iekšējiem aizdevumiem un ja nav apstrīdams mātesuzņemuma finanšu atbalsts.

               n)Atmaksas termiņš – laika periods, kas sākas šajā pielikumā definētajā kreditēšanas termiņa sākumā un beidzas līgumā noteiktajā datumā, kad jāveic pēdējā pamatsummas atmaksa.

               o)Kreditēšanas termiņa sākums –

               1)Attiecībā uz daļām vai komponentiem (starpproduktiem), ieskaitot saistītos pakalpojumus: attiecībā uz daļām vai komponentiem kreditēšanas termiņa sākums ir ne vēlāk kā pircēja faktiskais preču saņemšanas datums vai vidējais svērtais preču (attiecīgā gadījumā arī pakalpojumu) pieņemšanas datums vai pakalpojumu gadījumā — datums, kad klientam iesniegti rēķini vai klients pieņēmis pakalpojumus.

               2)Attiecībā uz kvazikapitālieguldījumu precēm, ieskaitot saistītos pakalpojumus – mašīnām vai iekārtām, parasti ar salīdzinoši zemu vienības vērtību, kas paredzēti izmantošanai ražošanas procesā vai rūpnieciskai vai komerciālai izmantošanai: attiecībā uz kvazikapitālieguldījumu precēm kreditēšanas termiņa sākums ir ne vēlāk kā faktiskais preču saņemšanas datums vai vidējais svērtais datums, kad pircējs saņēmis preces, vai, ja eksportētājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, tad vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā vai, pakalpojumu gadījumā, rēķinu iesniegšanas datums klientam vai datums, kad klients pieņēmis pakalpojumus. Ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā.

               3)Attiecībā uz kapitālieguldījumu precēm un projekta pakalpojumiem – ļoti vērtīgām mašīnām vai iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ražošanas procesā vai rūpnieciskai vai komerciālai izmantošanai:

               –Ja ir līgums par tādu kapitālieguldījumu preču pārdošanu, kas sastāv no atsevišķi izmantojamiem priekšmetiem, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir tad, kad pircējs fiziski pārņem preces savā valdījumā, vai vidējais svērtais datums, kad pircējs fiziski pārņem preces.

               –Ja ir līgums par veselas ražotnes vai rūpnīcu ražošanas iekārtu pārdošanu, kur piegādātājs nav atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir datums, kurā pircējam būtu fiziski jāpārņem visas iekārtas (izņemot rezerves daļas), kas piegādātas saskaņā ar līgumu.

               –Ja eksportētājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā.

               –Pakalpojumiem vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir, kad rēķinu nodod klientam vai klients pieņem pakalpojumu. Ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā.

               4)Attiecībā uz veselām ražotnēm vai rūpnīcām – veselām ražošanas vienībām ar augstu vērtību, kuras prasa kapitālieguldījumu preču izmantošanu:

               –Ja ir līgums par veselas ražotnes vai rūpnīcu ražošanas iekārtu pārdošanu, kur piegādātājs nav atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir datums, kurā pircējs fiziski pārņem visas iekārtas (izņemot rezerves daļas), kas piegādātas saskaņā ar līgumu.

               –Ja ir būvniecības līgumi, saskaņā ar kuriem līgumslēdzējs nav atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir būvniecības pabeigšanas datums.

               –Ja ir līgums, kurā piegādātājam vai līgumslēdzējam ir paredzēta atbildība par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir datums, kad pēc uzstādīšanas vai būvniecības ir pabeigtas iepriekšējas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka objekts ir gatavs darbībai. Šis noteikums ir spēkā neatkarīgi no tā, vai objekts tobrīd atbilstoši līguma noteikumiem ir vai nav nodots pircējam, un neatkarīgi no jebkādām joprojām pastāvošām saistībām, kas var būt piegādātājam vai līgumslēdzējam (piemēram, attiecībā uz tās efektīvas darbības garantēšanu vai vietējā personāla apmācību),

               –Ja līgumā paredzēta atsevišķu projekta daļu atsevišķa izpilde, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir katras atsevišķās daļas kreditēšanas termiņa sākuma datums vai vidējais šo kreditēšanas termiņa sākumu datums, vai, ja piegādājam līgums nav uz visu projekta laiku, bet uz būtisku tā daļu, kreditēšanas termiņa sākums var būt tas, kas atbilst projektam kopumā.

               –Pakalpojumiem vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir, kad rēķinu nodod klientam vai klients pieņem pakalpojumu. Ja ir pakalpojumu sniegšanas līgums, kur piegādātājs ir atbildīgs par nodošanu ekspluatācijā, vēlākais kreditēšanas termiņa sākums ir nodošana ekspluatācijā.

               p)Piesaistīts atbalsts – atbalsts, kas faktiski (juridiski vai faktiski) ir piesaistīts preču un/vai pakalpojumu iepirkumam no devējas valsts un/vai no ierobežota skaita valstu; tas ietver aizdevumus, dotācijas vai asociēta finansējuma paketes ar koncesijas līmeni virs 0 %.

               Šī definīcija ir spēkā neatkarīgi no tā, vai “saistīšana” ir panākta ar oficiālu vienošanos vai jebkādu neoficiālu vienošanos starp saņēmēju un devēju valsti, vai pasākumi iekļauj komponentes, kas minētas vienošanās 34. pantā un nav brīvas un pilnā mērā pieejamas, lai būtiskā apmērā finansētu iepirkumu no saņēmējvalsts, no visām pārējām jaunattīstības valstīm un no dalībniekiem, vai arī tā iekļauj praksi, ko DAC vai dalībnieki uzskata par līdzvērtīgu šādai saistīšanai.

               q)Atsaistīts atbalsts – atbalsts, kas ietver aizdevumus vai dotācijas, kur ienākumi ir pilnīgi un brīvi pieejami, lai finansētu iepirkumu no jebkuras valsts.

               r)Vidējais svērtais atmaksas periods – laiks, kas nepieciešams, lai atdotu pusi no kredīta pamatsummas. To aprēķina kā laika summu (gados) starp kreditēšanas termiņa sākumu un katru pamatsummas atmaksu, kas svērta ar pamatsummas daļu, kura atmaksājama katrā atmaksas datumā.

                     (1)
                  Katru gadu pārskata valsts statusu, ņemot vērā: 1) vai tā ir valsts ar augstu ienākumu līmeni (kā noteikusi Pasaules Banka pēc NKI uz vienu iedzīvotāju); 2) vai tā ir ESAO dalībvalsts un 3) vai tā eurozonas dalībvalsts. Saskaņā ar 25. panta c) punktu valsts apzīmējums “ESAO valsts ar augstu ienākumu līmeni” vai “eurozonas dalībvalsts ar augstu ienākumu līmeni”, kā arī šāda apzīmējuma dzēšana stāsies spēkā tikai pēc tam, ja valsts ienākumu klasifikācija (augsts ienākumu līmenis vai cits ienākumu līmenis) ir nemainīga divus gadus pēc kārtas. Izmaiņas valsts apzīmējumā “ESAO valsts ar augstu ienākumu līmeni” vai “eurozonas valsts ar augstu ienākumu līmeni”, kā arī šāda apzīmējuma dzēšana saistībā ar izmaiņām ESAO dalībā vai eurozonas dalībā nekavējoties stāsies spēkā brīdī, kad notiks valstu statusa ikgadēja pārskatīšana.

                     (2)
                  Lai uzskatītu, kas darījums ir ar aktīviem nodrošināts, ir jābūt prioritārai nodrošinājuma prasībai attiecībā uz finansēto aktīvu un nomas struktūras gadījumā – cesijai un/vai prioritārai nodrošinājuma prasībai saistībā ar nomas maksājumiem.

                     (3)
                  Lai darījumu uzskatītu par projekta finanšu darījumu, tam ir jāatbilst pamatkritērijiem, kas izklāstīti vienošanās VI pielikuma 1. papildinājumā.

                     (4)
                  Neatkarīgi no šīs robežvērtības attiecībā uz darījumiem tirgus standarta valstīs, izmantojot noteikumus, kas paredzēti V pielikumā (dzelzceļš) vai VI pielikumā (projektu finansēšana), piemēro attiecīgos minimālās komercaizdevumu dalības noteikumus, kas piemērojami saskaņā ar minētajiem pielikumiem.

                     (5)
                  Šo 25 % kritērija daļu var izpildīt, ja tāda darījuma bezskaidras naudas norēķina daļa, kurā iesaistīta viena banka, kam ir ECA segums, ietver nesegtu daļu vismaz 25 % apmērā. Šādiem darījumiem jāatbilst visiem citiem pirmās daļas kritērijiem, tostarp šā ievilkuma pari passu noteikumiem.

                     (6)
                  Šādu akreditētu CRA sarakstu sastāda un uztur sekretariāts.

                     (7)
                  Ja kredītņēmēju/garantētāju novērtē vairāk nekā viena akreditēta CRA, tad CRA reitings kredītņēmējam (vai garantētājam) ir labākais pieejamais ārvalstu valūtas reitings uz nesubordinēta nenodrošināta kredītsaistību pamata.

                     (8)
                  Ja attiecīgajam konkrētajam tirgus cenas noteikšanas subjektam reitingu nav noteikusi akreditēta CRA, tad uzskata, ka rezultātā tirgus cena ir zem atbilstošās TCMB likmes un par to jāsniedz iepriekšējs paziņojums saskaņā ar 48. pantu.

                     (9)
                  To prēmiju likmēm, kuras iekasē par darījumiem ar trešās personas garantiju, ko sniedz kredītņēmējs ESAO valstī ar augstu ienākumu līmeni vai eurozonas dalībvalstī ar augstu ienākumu līmeni, piemēro 24. panta c) punktā noteiktās prasības.

                     (10)
                  Ja garantētājs ir trešā persona, piemērojamajai valsts riska klasifikācijai un pircēja riska kategorijai ir jāattiecas uz vienu un to pašu subjektu, t. i., kredītņēmēju vai garantētāju.

                     (11)
                  Administratīvos nolūkos dažas valstis, kuras var klasificēt vienā no astoņām riska kategorijām, nedrīkst klasificēt, ja tās parasti nesaņem oficiāli atbalstītus eksporta kredītus. Šādām neklasificētām valstīm dalībnieki var piemērot tādu riska klasifikāciju, kādu tie uzskata par piemērotu.

                     (12)
                  Noteikumi par pircēju klasifikāciju būtu jāsaprot tā, ka tie nosaka vislabvēlīgāko piemērojamo klasifikāciju, piemēram, suverēna pircēju var klasificēt mazāk labvēlīgā pircēja riska klasifikācijā.

                     (13)
                  MPR, kas saistītas ar “Labāks nekā suverēns” (SOV+) pircēja riska kategoriju, ir par 10 % zemākas nekā MPR, kas saistītas ar suverēna (CC0) pircēja riska kategoriju.

                     (14)
                  Ja nesuverēna aizņēmēju novērtē vairāk nekā viena akreditēta CRA, ir jāziņo tikai tad, ja pircēja riska reitings ir labvēlīgāks nekā vislabvēlīgākais no CRA reitingiem.

                     (15)
                  Klasificētas daudzpusējas un reģionālas iestādes klasificē pircēja riska kategorijā SOV/CC0.