title: Priekšlikums Padomes regula (ES), ar kuru īsteno ciešāku sadarbību laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā {COM(2010) 104 galīgā redakcija}

text:
|

52010PC0105

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 24.3.2010COM(2010) 105 galīgā redakcija2010/0067 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES),ar kuru īsteno ciešāku sadarbību laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā{COM(2010) 104 galīgā redakcija}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Ievads1.1 PamatinformācijaKomisija 2006. gada 17. jūlijā, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 61. panta c) apakšpunktu un 67. panta 1. punktu (tagad Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punkts), pieņēma priekšlikumu[1] Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003[2] attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamām tiesībām ("Roma III"). Mērķis bija panākt, ka Padomei būtu vienbalsīgi jāpieņem šis priekšlikums pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. Eiropas Parlaments sniedza atzinumu par priekšlikumu 2008. gada 21. oktobrī[3].No 2006. gada oktobra Komisijas priekšlikums tika apspriests Civiltiesību jautājumu darba grupā (Roma III). Tomēr nebija iespējams panākt vienbalsību par visiem ierosinātajiem risinājumiem attiecībā uz regulā iekļautajām piemērojamo tiesību normām un uz ierosinātajām atkāpēm. Padome 2008. gada 5. un 6. jūnijā attiecīgi atzīmēja, ka nav vajadzīgās vienbalsības, lai tālāk virzītu Romas III regulas pieņemšanu, un ka pastāv nepārvaramas grūtības, kas padara vienbalsību neiespējamu tajā brīdī un tuvākā nākotnē. Tā novēroja, ka Romas III mērķus pieņemamā termiņā nevar panākt, piemērojot attiecīgos Līgumu noteikumus.Padome 2008. gada 25. jūlijā atzīmēja, ka vismaz astoņas dalībvalstis plāno lūgt Komisiju iesniegt priekšlikumu par ciešāku sadarbību un ka pārējās dalībvalstis varētu iesaistīties, tiklīdz Komisija būs izstrādājusi šādu priekšlikumu. Tā uzskatīja, ka tikai pēc šo dalībvalstu oficiāla pieprasījuma tiktu iesniegts Komisijas priekšlikums, kas ļautu katrai delegācijai pašai izlemt, vai ciešāka sadarbība ir piemērota un vai tajā iesaistīties. Tā secināja, ka iespējamais vismaz astoņu dalībvalstu pieprasījums Komisijai iesniegt priekšlikumu par ciešāku sadarbību neskartu pārējo procedūru un jo īpaši atļaujas piešķiršanu, kas tiktu lūgta Padomei.2008. gada 28. jūlijā un 12. augustā un 2009. gada 12. janvārī pavisam desmit dalībvalstis[4] iesniedza Komisijai pieprasījumu, kurā norādīja, ka tās vēlas savā starpā izveidot ciešāku sadarbību laulības lietām piemērojamo tiesību jomā, un lūdza Komisijai tālab iesniegt priekšlikumu Padomei. Grieķija 2010. gada 3. martā atsauca savu pieprasījumu.Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru atļauj ciešāku sadarbību laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā un šis priekšlikums Padomes regulai, ar kuru īsteno šādu ciešāku sadarbību, ko Komisija ir pieņēmusi vienlaicīgi, ir Komisijas atbilde uz deviņu dalībvalstu (turpmāk "iesaistītās dalībvalstis") pieprasījumu. Padomes lēmuma priekšlikumā ir iekļauts sīks izvērtējums juridiskajiem nosacījumiem, kuri regulē ciešākas sadarbības ieviešanu laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā, kā arī tās ieviešanas piemērotību.2. Priekšlikuma pamatojums un mērķi2.1 TIESISKāS NOTEIKTīBAS UN PAREDZAMīBAS NOSTIPRINāšANAStarptautiska rakstura laulības lietu tiesvedībā valstu tiesību aktu atšķirības, jo īpaši attiecībā uz tiesību kolīziju normām, rada būtisku tiesisko nenoteiktību. Dalībvalstu tiesību kolīziju normu lielo atšķirību un komplicētības dēļ starptautiskiem pāriem ir ļoti grūti paredzēt, kuras tiesības tiks piemērotas viņu laulības lietas vai laulāto atšķiršanas tiesvedībā. Iesaistītās dalībvalstis nepieļauj nekādu iespēju laulātajiem izvēlēties šādā tiesvedībā piemērojamās tiesības. Šā iemesla dēļ var rasties situācijas, kad laulātie tikai vāji saistīti ar tiesībām, kuras tiek piemērotas, un sekas, kas neatbilst viņu tiesiskajai paļāvībai. Tas arī nerosina panākt mierizlīgumu.Ievērojot atbilstošās daļas Komisijas priekšlikuma 2006. gada 17. jūlija regulai (Roma III) paskaidrojuma rakstā, šā regulas priekšlikuma mērķis ir ieviest skaidru tiesisko regulējumu Eiropas Savienībā, kas attiektos uz laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamām tiesību normām un sniegtu pusēm noteiktu izvēles brīvību attiecībā uz piemērojamām tiesībām. Atšķirībā no Komisijas sākotnējā priekšlikuma ciešākās sadarbības pasākums attiecas tikai uz piemērojamām tiesībām, nevis jurisdikciju, jo tā mērķis ir izvairīties no ietekmes uz Savienības tiesībām, proti, uz Regulu (EK) Nr. 2201/2003, kuru grozīt bija paredzēts sākotnējā priekšlikumā. Lai gan 20.e-1 pants bija starp Civiltiesību jautājumu darba grupas (Roma III)[5] iekļautajiem noteikumiem, tas nav iekļauts šajā regulas priekšlikumā. Minētais pants būtībā satur normu par jurisdikciju un ir cieši saistīts ar 7.a pantu par forum necessitatis , kurš arī nav iekļauts, jo arī tas attiecas uz jurisdikciju.2.2 Elastības palielināšana, ieviešot noteiktu pušu autonomijuPatlaban laulības lietās pušu autonomija ir ļoti ierobežota. Priekšlikums padara tiesisko regulējumu elastīgāku, ieviešot ierobežotu iespēju laulātajiem izvēlēties citas tiesības kā to laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas lietu tiesvedībai piemērojamās tiesības. Lai izvairītos no tādu tiesību piemērošanas, ar ko laulātajiem ir maza saistība vai tādas vispār nav, laulāto izvēle aprobežojas ar tiesībām, ar kurām tiem ir cieša saistība.Ļaut laulātajiem vienoties par šīm lietām īpaši lietderīgi būs tajos gadījumos, kad laulību šķir pēc abpusējas vienošanās. Tas darbosies kā spēcīgs pamudinājums attiecīgajiem pāriem jau iepriekš risināt iespējamās laulības iziršanas sekas un rosinās panākt laulības šķiršanu mierīgā ceļā, kas ir būtiski tādu pāru gadījumā, kuriem ir bērni. Regula "Roma III" arī palīdzēs trešo valstu valstspiederīgajiem integrēties, sniedzot tiem iespēju aizstāt to valstu tiesības ar jaunās dzīvesvietas valsts tiesībām.Ir paredzēti īpaši drošības pasākumi, lai nodrošinātu to, ka laulātie apzinās savas izvēles sekas, un aizstāvētu vājāko laulāto.2.3 Otra laulātā apsteigšanas novēršanaVisbeidzot, priekšlikumā risināta arī „apsteigšanas sacīkstes” problēma, t.i., kad viens laulātais cenšas apsteigt otru laulības šķiršanas pieteikuma iesniegšanā, lai nodrošinātu, ka tiesvedību regulē tiesības, kuras tas uzskata par savām interesēm labvēlīgākām. Šā iemesla dēļ var rasties tādas situācijas, kad piemēro tiesības, ar kurām otram laulātajam ir maza saistība vai kuras neņem vērā viņa vai viņas intereses. Tas arī apgrūtina samierināšanas centienus un atstāj maz laika starpniecībai.Saskaņotu tiesību kolīziju normu ieviešanai būtu ievērojami jāsamazina „apsteigšanas sacīkstes” risks, jo jebkura tiesa, kurā laulātie vērstos vienā no iesaistītajām dalībvalstīm, piemērotu tiesības, kas noteiktas, pamatojoties uz kopējām normām.Ja laulātie neizdara izvēli, tad piemērojamās tiesības noteiktu, pamatojoties uz saistošo faktoru skalu, kas dod priekšroku laulāto pastāvīgās dzīvesvietas tiesībām, kas nodrošinās, ka laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas lietu tiesvedību regulē tā tiesību sistēma, ar kuru pāris ir cieši saistīts. Gan attiecīgajiem laulātajiem, gan tiesību praktiķiem tas palielinās tiesisko noteiktību un paredzamību.Norma par piemērojamām tiesībām izvēles neesības gadījumos ir paredzēta, lai aizsargātu vājāko laulāto, piešķirot prioritāti tās valsts tiesībām, kurā bija ģimenes pastāvīgā dzīvesvieta pirms šķiršanās, neatkarīgi no tiesas, kurā prasību iesniedzis viens vai otrs laulātais. Līdz ar to laulātie varēs viegli paredzēt, kuras tiesības tiks piemērotas viņu laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas tiesvedībai.3. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ciešākas sadarbības pasākuma ietekmes novērtējumsPIRMS KOMISIJAS 2006. GADA JūLIJA PRIEKšLIKUMA PUBLICēšANAS NOTIKA PLAšA APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM. PēDēJā REDAKCIJA, KURU IZSTRāDāJA PēC SARUNāM PADOMē UN KURU KOMISIJA DAļēJI PāRņEM SAVā PRIEKšLIKUMā, IEVēROJAMI NEATšķIRAS NO KOMISIJAS 2006. GADA JūLIJA PRIEKšLIKUMA. ŠAJā REDAKCIJā IR SAGLABāTI TIE PAšI PRINCIPIāLIE RISINāJUMI LAULīBAS šķIRšANAI UN LAULāTO ATšķIRšANAI PIEMēROJAMO TIESīBU JOMā (PIEMēRAM, PIEMēROJAMO TIESīBU IZVēLE, LAULāTO PASTāVīGā DZīVESVIETA Kā GALVENAIS VIENOJOšAIS APSTāKLIS, SABIEDRISKāS KāRTīBAS NOSACīTAIS IZņēMUMS U.C.).Komisija veica ietekmes novērtējumu, kuru tā pievienoja savam sākotnējam 2006. gada jūlija priekšlikumam. Tas joprojām attiecas uz jautājumu par piemērojamām tiesībām, un uz to šeit tiks izdarīta atsauce[6]. Ar šo Komisijas priekšlikumu tiek īstenota ciešāka sadarbība laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 20. panta otro punktu ciešāku sadarbību drīkst izmantot tikai kā galēju līdzekli. Tādējādi Komisija drīkst ierosināt ciešāku sadarbību, un Padome drīkst dod savu piekrišanu tikai jautājumos, kurus Padome jau ir izskatījusi un par kuriem tā ir secinājusi, ka nav atrasts cits risinājums, ciktāl "Savienība kopumā nevar pieņemamā termiņā sasniegt šādas sadarbības mērķus". No tā izriet, ka Komisija nevar izmainīt nedz ciešākas sadarbības jomu, kas šajā gadījumā ir laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamās tiesības, nedz tiesību akta pamatnoteikumus, kā paredzēts dokumenta pēdējā redakcijā, par ko vienojusies Padome. Turklāt Komisijas priekšlikuma par ciešāku sadarbību saturu ierobežo darbības joma, kas precizēta iesaistīto dalībvalstu pieprasījumos par ciešāku sadarbību, proti, laulības lietās piemērojamās tiesības. Tādēļ šajā gadījumā nešķiet, ka būtu lietderīgi veikt jaunu ietekmes novērtējumu, kas attiecas uz to pašu jomu.4. Priekšlikuma juridiskie elementi4.1 JURIDISKAIS PAMATSŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punkts, ar kuru Padomei tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt pasākumus par ģimenes tiesībām, kurām ir pārrobežu elementi, pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.Priekšlikums attiecas uz laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamām tiesībām. Šos jautājumus regulē ģimenes tiesības. Priekšlikuma noteikumi par piemērojamām tiesībām tiek izmantoti tikai starptautiskās situācijās, piemēram, kad laulātajiem ir dažādas pilsonības vai viņi dzīvo dažādās dalībvalstīs vai dalībvalstī, kuras pilsonis nav vismaz viens no viņiem. Līdz ar to ir izpildīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punkta pārrobežu nosacījums.4.2 Subsidiaritātes principsPriekšlikuma mērķus var sasniegt tikai Savienības līmenī, pieņemot piemērojamās tiesības regulējošas kopējas normas, nepieciešamības gadījumā izmantojot ciešāku sadarbību. Šīm kolīziju normām ir jābūt identiskām, ja priekšlikuma mērķis ir panākt lielāku juridisko noteiktību, paredzamību un elastību pilsoņiem. Tādēļ dalībvalstu vienpusēja rīcība būtu pretrunā šiem mērķiem. Patlaban nav spēkā esošas starptautiskas dalībvalstu konvencijas laulības lietās piemērojamo tiesību jautājumā. Apspriešanās ar sabiedrību un Komisijas 2006. gada jūlija priekšlikuma laikā īstenotais ietekmes novērtējums ir apliecinājis, ka problēmu joma, kas aplūkota šajā priekšlikumā, ir būtiska un katru gadu skar desmitiem tūkstošus pilsoņu. Ņemot vērā problēmas raksturu un mērogu, mērķi ir sasniedzami vienīgi Savienības līmenī.4.3 Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas stingri aprobežojas ar to, kas nepieciešams, lai sasniegtu tā mērķus. Tas neuzliks nekādu papildu finansiālu vai administratīvu slogu pilsoņiem, bet radīs tikai ļoti ierobežotu papildu slogu attiecīgajām dalībvalstu iestādēm.4.4 Instrumenta izvēleAtbilstoši priekšlikuma raksturam un mērķim tā īstenošanai nepieciešamais instruments ir regula. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un paredzamību, ir vajadzīgas skaidras, vienotas tiesību normas. Ierosinātās normas attiecībā uz piemērojamām tiesībām ir sīki izstrādātas un precīzas, un nav vajadzīga to transponēšana dalībvalstu tiesību aktos. Atstājot iesaistītajām dalībvalstīm jebkādu rīcības brīvību šo normu īstenošanā, tiktu apdraudēts mērķis – tiesiskā noteiktība un paredzamība.4.5 Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostājaApvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās sadarbībā Līguma par Eiropas Savienības darbību trešās daļas V sadaļā paredzētajos jautājumos, ja vien tās nepaziņo par vēlēšanos tajā piedalīties saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību. Kā noteikts 1. un 2. pantā Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienibas darbību, Dānija nepiedalās ierosinātās regulas pieņemšanā, un Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro.5. Ietekme uz budžetu, vienkāršošana un saskanība ar citām Savienības politikas jomām5.1 IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmēs Savienības budžetu.5.2 VienkāršošanaPriekšlikums radīs vienkāršotas administratīvās procedūras gan pilsoņiem, gan tiesību praktiķiem. Jo īpaši tiesību kolīziju normu saskaņošana ievērojami vienkāršos procedūras, ļaujot tiem noteikt piemērojamās tiesības, pamatojoties uz vienu normu kopumu, kas aizstāj esošās iesaistīto dalībvalstu tiesību kolīziju normas.5.3 Saskanība ar citām Savienības politikas jomām un ar Savienības mērķiemPriekšlikumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā atzīti par Savienības tiesību vispārējiem principiem.6. Pantu skaidrojums1. pantsIerosinātā regula attiecas uz visām situācijām, kurās pastāv tiesību kolīzijas, proti, situācijām, kurās pastāv tādi lietas aspekti, kuru rezultātā tā iziet ārpus vienas valsts sociālās dzīves, un kuri var būt saistīti ar vairākām tiesību sistēmām. Tādēļ to piemēro tikai starptautiskās situācijās, piemēram, ja laulātajiem ir dažādas pilsonības vai ja tie dzīvo dažādās dalībvalstīs vai dalībvalstī, kuras pilsonis nav vismaz viens no viņiem („starptautiskie pāri”).Ierosinātās normas par piemērojamām tiesībām aprobežojas tikai ar laulības šķiršanu un laulāto atšķiršanu un neattiecas uz laulības atzīšanu par neesošu tiesvedību, kurai par nepiemērotu uzskata gan pušu autonomiju, gan citu tiesību izvēli, kā tai tiesai piemērojamās tiesības, kurā iesniegta prasība. Ciktāl tas attiecas normām par jurisdikciju, uz laulības anulēšanu tāpat kā uz laulības šķiršanu un laulāto atšķiršanu attiecas Regula (EK) Nr. 2201/2003.2. pantsSaskaņā ar 2. pantu šī ir universāla regula, kas nozīmē to, ka tās vienotās tiesību kolīziju normas var noteikt iesaistītās dalībvalsts tiesības, neiesaistītās dalībvalsts tiesības vai tādas valsts tiesības, kura nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Šis ir stingri nostiprināts tiesību princips attiecībā uz tiesību kolīziju normām, kas jau pastāv 1980. gada Romas Konvencijā, konvencijās, kas noslēgtas Hāgas konferences ietvaros, un iesaistīto dalībvalstu kolīziju normās. Ir ieviestas drošības klauzulas, lai novērstu tādu ārvalstu tiesību aktu par laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu piemērošanu, kuri nav saderīgi ar Eiropas Savienības kopējām vērtībām. Ja ir norādītas kādas citas dalībvalsts tiesības, tad Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls civillietās un komerclietās var palīdzēt tiesām izprast ārvalstu tiesību saturu.3. pantsDalībvalstu tiesību kolīziju normas lielākoties paredz tikai vienu konkrētas situācijas risinājumu. Ar šo priekšlikumu paredzēts sniegt laulātajiem lielāku elastību, ļaujot tiem izvēlēties laulības šķiršanai un laulāto atšķirtībai piemērojamās tiesības. Vienīgās tiesības, kuras var izvēlēties, ir tās, ar kurām laulātajiem ir cieša saistība, ko nosaka pastāvīgā dzīvesvieta vai pēdējā kopīgā pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem tur vēl dzīvo, viena laulātā pilsonība un lex fori .Laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai ir jāpiemēro vienas un tās pašas tiesību kolīziju normas, jo daudzos gadījumos laulāto atšķiršana ir laulības šķiršanas priekšnoteikums. Iesaistītās dalībvalstis, kuras atzīst laulāto atšķiršanu, piemēro vienas un tās pašas tiesību kolīziju normas laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai.Šādi palielinātā pušu autonomija sniegs laulātajiem lielāku tiesisko noteiktību un paredzamību. Ir jāievēro dažas formālas prasības, lai nodrošinātu to, ka abi laulātie apzinās savas izvēles sekas, un aizstāvētu vājāko laulāto. Komisija pievienojas Eiropas Parlamenta viedoklim, ka ir jānovērš tas, ka pusēm sniegtās piemērojamo tiesību izvēles rezultātā tiktu piemērotas tiesības, kas ir pretrunā pamattiesībām un Savienības tiesībām. Tādēļ dokumentā ir paredzēti ierobežojumi, ļaujot pusēm izvēlēties tikai tādas ārvalstu tiesības par laulības šķiršanu vai laulāto atšķiršanu, kuri ir saderīgas ar Eiropas Savienības kopējām vērtībām.4. pantsJa laulātie neizdara izvēli, tad piemērojamās tiesības noteiktu, pamatojoties uz secīgu saistošo faktoru gradāciju, pamatojoties vispirms uz laulāto pastāvīgo dzīvesvietu. Šis vienotais noteikums nodrošinās tiesisko noteiktību un paredzamību. Saskaņotu tiesību kolīziju normu ieviešanai būtu ievērojami jāsamazina „apsteigšanas sacīkstes” risks, jo jebkura tiesa, kurā laulātie iesniegtu prasību iesaistītajās dalībvalstīs, piemērotu tās pašas tiesības, kas noteiktas, pamatojoties uz kopējām normām.Tā kā noteikuma galvenais pamats ir laulāto pastāvīgā dzīvesvieta un, ja tās nav, tad pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no laulātajiem joprojām tur dzīvo, tad lielākajā daļā gadījumu tiks piemērotas tās tiesas, kurā iesniegta prasība, valsts tiesības (bet ne vienmēr, kā, piemēram, gadījumā, ja viens no laulātajiem atgriežas savā mītnes zemē un iesniedz prasību tās valsts tiesā saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 2201/2003 paredzētajiem jurisdikcijas noteikumiem). Tādēļ to lietu skaits, kurām piemēros ārvalstu tiesības, būs ļoti mazs.5. pantsŠajā noteikumā ir ietverta norma, kuras nolūks ir izvairīties no diskriminācijas. Noteiktās situācijās, ja piemērojamās tiesības neparedz laulības šķiršanu vai, pamatojoties uz dzimumu, nepiešķir vienam laulātajam vienādu pieeju laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai būtu jāpiemēro tās tiesas valsts tiesības, kurā iesniegta prasība.6. pantsPieļaujot atgriezenisko norādi, tiktu apdraudēts tiesiskās noteiktības mērķis. Piemērojamo tiesību noteikšana saskaņā ar vienotām tiesību kolīziju normām attiecīgi nozīmē to, ka tiek norādītas piemērojamo tiesību materiālo tiesību normas, nevis to starptautisko privāttiesību norma.7. pantsValsts sabiedriskās kārtības nosacīto izņēmumu mehānisms ļauj tiesai noraidīt kolīziju normas norādītās ārvalstu tiesības, ja ārvalstu tiesību piemērošana konkrētā gadījumā būtu pretrunā tiesas, kurā iesniegta prasība, valsts sabiedriskajai kārtībai. Vārds „acīmredzami” nozīmē, ka sabiedriskās kārtības nosacītie izņēmumi var būt tikai izņēmuma gadījumi.8. pantsJa valsti veido vairākas teritoriālās vienības, katra ar savām materiālajām tiesībām laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas jomā, šai regulai ir jāattiecas arī uz šo teritoriālo vienību tiesību kolīzijām, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, paredzamību un Eiropas Savienības normu vienādu piemērošanu visās kolīziju situācijās.9. pantsŠis noteikums pilsoņiem nodrošina iesaistītajās dalībvalstīs laulību līgumiem piemērojamo normu pārredzamību. Komisija darīs šo informāciju publiski pieejamu Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās interneta vietnē.10. pantsŠis pants attiecas uz dokumenta piemērošanas laiku.11. pantsIerosināto noteikumu mērķis ir nodrošināt pienācīgu līdzsvaru starp iesaistīto dalībvalstu atbilstību starptautiskām saistībām, no vienas puses, un patiesas Eiropas tiesiskuma telpas izveides mērķi, no otras puses. Šā panta 1. punktā ir atļauts iesaistītajām dalībvalstīm pēc šīs regulas pieņemšanas turpināt piemērot tiesību kolīziju normas, kas iekļautas divpusējos un daudzpusējos nolīgumos, kuru līgumslēdzējas puses tās ir. Tomēr divu paralēlu sistēmu līdzāspastāvēšana, kad dažas iesaistītās dalībvalstis piemēro to nolīgumu normas, kurus tās ratificējušas, un citas iesaistītas dalībvalstis piemēro ierosinātās regulas normas, būtu pretrunā Eiropas tiesiskuma telpas pienācīgai darbībai.12. un 13. pantsPanti par dokumenta pārskatīšanu, stāšanos spēkā un piemērošanu ir standarta noteikumi.2010/0067 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES),ar kuru īsteno ciešāku sadarbību laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 3. punktu,ņemot vērā Padomes […] gada […] Lēmumu […], ar kuru atļauj ciešāku sadarbību laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā[7],ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[8],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9],saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,tā kā:1) Savienība ir izvirzījusi mērķi uzturēt un attīstīt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā ir nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Lai pakāpeniski izveidotu šādu telpu, Savienībai ir jāpieņem pasākumi saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kurās ir pārrobežu elementi.2) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 81. panta 3. punktu Padome nosaka pasākumus, kas attiecas uz tiem ģimenes tiesību aspektiem, kuriem ir pārrobežu ietekme3) Komisija 2005. gada 14. martā pieņēma Zaļo grāmatu par laulības šķiršanai piemērojamiem tiesību aktiem un jurisdikciju. Ar zaļo grāmatu tika uzsākta plaša sabiedriska apspriešana par iespējamiem to problēmu risinājumiem, kuras var rasties pašreizējos apstākļos.4) Komisija 2006. gada 17. jūlijā iesniedza priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2201/2003 attiecībā uz jurisdikciju laulības lietās un ievieš noteikumus par šajās lietās piemērojamām tiesībām.5) Padome 2008. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē Luksemburgā secināja, ka nav vienbalsības par priekšlikumu un ka pastāv nepārvaramas grūtības, kas padara vienbalsību neiespējamu gan tajā brīdī, gan tuvākajā nākotnē. Tā konstatēja, ka priekšlikuma mērķus pieņemamā termiņā nevar panākt, piemērojot attiecīgos Līgumu noteikumus.6) Bulgārija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Ungārija, Austrija, Rumānija un Slovēnija iesniedza Komisijai pieprasījumu, kurā norādīja, ka tās plāno savā starpā izveidot ciešāku sadarbību laulības lietām piemērojamo tiesību jomā, un lūdza Komisiju tālab iesniegt priekšlikumu Padomei. Grieķija 2010. gada 3. martā atsauca savu pieprasījumu.7) Padome […] gada […] pieņēma Lēmumu […], ar kuru atļauj ciešāku sadarbību laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā.8) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 328. panta 1. punktu, izveidojot ciešāku sadarbību, tā ir pieejama visām dalībvalstīm, ja tās ievēro līdzdalības nosacījumus, kuri noteikti lēmumā, ar kuru dod šādas sadarbības atļauju. Tās var iesaistīties arī jebkurā citā laikā, ja tās ievēro minētos nosacījumus un šajā sakarā jau pieņemtos aktus.9) Šai regulai iesaistītajās dalībvalstīs būtu jānodrošina skaidrs un visaptverošs tiesiskais regulējums laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā, jāsniedz pilsoņiem pienācīgs rezultāts tiesiskās noteiktības, paredzamības un elastības ziņā, kā arī jānovērš tādas situācijas rašanās, kad viens no laulātajiem iesniedz laulības šķiršanas prasību, pirms to izdarījis otrs, lai nodrošinātu, ka tiesvedību regulē konkrētas tiesības, kuras viņš vai viņa uzskata par savām interesēm labvēlīgākām.10) Lai skaidri norādītu šīs regulas teritoriālo darbības jomu, ir jāprecizē ciešākā sadarbībā iesaistītās dalībvalstis.11) Šī regula būtu jāpiemēro neatkarīgi no tiesas, kurā iesniegta prasība, rakstura.12) Lai dotu laulātajiem iespēju izvēlēties piemērojamās tiesības, ar kurām tie ir cieši saistīti, vai, ja puses neizdara izvēli, lai šīs tiesības būtu piemērojamas to laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas lietai, attiecīgās tiesības būtu jāpiemēro pat tādā gadījumā ja tās nav iesaistītās dalībvalsts tiesības. Ja ir norādītas kādas citas dalībvalsts tiesības, tad tīkls, kas izveidots ar Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās[10], var palīdzēt tiesām izprast ārvalstu tiesību saturu.13) Līdz ar pieaugošo pilsoņu mobilitāti ir nepieciešama gan lielāka elastība, gan tiesiskā noteiktība. Lai sasniegtu šo mērķi, šai regulai ir jāpalielina pušu autonomija laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas jomā, sniedzot laulātajiem ierobežotu iespēju izvēlēties laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas lietai piemērojamās tiesības. Šāda iespēja nebūtu jāattiecina uz laulības atzīšanu par neesošu, kas ir cieši saistīta ar tās likumīgas esības priekšnoteikumiem; šādā gadījumā pušu autonomija ir nepiemērota.14) Laulātajiem būtu jābūt iespējai izvēlēties tās valsts tiesības, ar kuru tiem ir īpaša saistība, vai lex fori kā laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamās tiesības. Laulāto izvēlētajām tiesībām ir jābūt saskaņā ar Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajām pamattiesībām. Iespēja izvēlēties laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamās tiesības nedrīkstētu nelabvēlīgi ietekmēt vissvarīgākās – bērna intereses.15) Ir svarīgi, lai pirms piemērojamo tiesību norādīšanas laulātajiem būtu pieeja aktuālai informācijai par būtiskiem aspektiem valstu un Savienības tiesībās, kā arī procedūrās, kas regulē laulības šķiršanu un laulāto atšķiršanu. Lai nodrošinātu pieeju pienācīgai un kvalitatīvai informācijai, Komisija to regulāri atjaunina internetā sabiedrībai paredzētās informācijas sistēmā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK.16) Abu laulāto apzināta izvēle ir šīs regulas pamatprincips. Abiem laulātajiem būtu precīzi jāapzinās piemērojamo tiesību izvēles juridiskās un sociālās sekas. Iespēja izvēlēties piemērojamās tiesības pēc kopīgas vienošanās nedrīkstētu ietekmēt abu laulāto tiesības un vienlīdzīgas iespējas. Līdz ar to tiesnešiem dalībvalstīs būtu jāapzinās, cik liela nozīme ir abu laulāto apzinātai izvēlei attiecībā uz noslēgtās tiesību izvēles vienošanās juridiskajām sekām.17) Būtu jāievieš īpaši drošības pasākumi, lai nodrošinātu to, ka laulātie apzinās savas izvēles sekas. Būtu vismaz jānoslēdz rakstiska vienošanās par piemērojamo tiesību aktu izvēli, kam būtu pievienots vienošanās datums un ko parakstītu abas puses. Tomēr gadījumā, ja iesaistītās dalībvalsts, kurā abi no laulātajiem pastāvīgi dzīvo, tiesībās ir noteiktas papildu oficiālas normas, šīs normas ir jāievēro. Piemēram, šādas papildu oficiālas prasības var būt spēkā iesaistītā dalībvalstī, kurā vienošanās ir iekļauta laulību līgumā.18) Būtu jābūt iespējai noslēgt un izmainīt vienošanos par piemērojamo tiesību norādīšanu vēlākais tad, kad tiesā tiek iesniegta prasība, un pat tiesvedības gaitā, ja tas paredzēts lex fori . Tādā gadījumā būtu jāpietiek ar šādas norādīšanas reģistrēšanu tiesā saskaņā ar lex fori .19) Gadījumos, kad piemērojamo tiesību izvēle nav notikusi, un lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un paredzamību un lai novērstu tādas situācijas rašanās, kad viens no laulātajiem iesniedz laulības šķiršanas prasību, pirms to izdarījis otrs, lai nodrošinātu, ka tiesvedību regulē konkrētas tiesības, kuras viņš vai viņa uzskata par savām interesēm labvēlīgākām, ar šo regulu ir jāievieš saskaņotas tiesību kolīziju normas, pamatojoties uz secīgu saistošo faktoru gradāciju, kuras pamatā ir laulāto ciešas saistības esība ar attiecīgajām tiesībām. Šie saistošie faktori ir izraudzīti tā, lai laulības šķiršanas vai laulāto atšķiršanas tiesvedību regulētu tiesības, ar kurām laulātajiem ir cieša saistība, un to pamatā, pirmkārt, ir laulāto pastāvīgās dzīvesvietas valsts tiesības.20) Noteiktās situācijās, piemēram, gadījumos, kad piemērojamās tiesības neparedz laulības šķiršanu vai nepiešķir vienam laulātajam vienādu pieeju laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai, pamatojoties uz dzimumu, tomēr būtu jāpiemēro tās tiesas valsts tiesības, kurā iesniegta prasība.21) Sabiedrības interesēs dalībvalstu tiesām būtu jādod iespēja izņēmuma apstākļos atteikties konkrētajā gadījumā piemērot ārvalstu tiesības, ja tas būtu nepārprotamā pretrunā tiesas atrašanās valsts sabiedriskajai kārtībai. Tomēr tiesām nebūtu jādod iespēja piemērot sabiedriskās kārtības nosacīto izņēmumu, lai noraidītu citas dalībvalsts tiesības, ja šāda rīcība būtu pretrunā Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un jo īpaši tās 21. pantam, kurā aizliegta jebkāda veida diskriminācija.22) Tā kā ir valstis un iesaistītās dalībvalstis, kurās attiecībā uz jautājumiem, ko regulē šī regula, ir spēkā divas vai vairākas tiesību sistēmas vai normu kopumi, būtu jāparedz noteikums, kas regulē to, cik lielā mērā šo regulu piemēro dažādās attiecīgo valstu un iesaistīto dalībvalstu teritoriālajās vienībās.23) Tā kā šīs regulas mērķus – tiesiskās noteiktības, paredzamības un elastības palielināšanu starptautiska rakstura laulības tiesvedībā un līdz ar to personu brīvas pārvietošanās veicināšanu Eiropas Savienībā – nevar pietiekami īstenot tikai dalībvalstu līmenī, jo to nosaka šīs regulas mērogs un ietekme, šos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, vajadzības gadījumā izmantojot ciešāku sadarbību šo dalībvalstu starpā saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai.24) Šajā regulā ir ievēroti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un jo īpaši tās 21. pantā ietvertās pamattiesības un principi, kur noteikts, ka ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, tostarp diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību pie nacionālās minoritātes, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Šī regula ir jāpiemēro iesaistīto dalībvalstu tiesās, ievērojot šīs tiesības un principus,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I nodaļa. Darbības joma1. pantsMateriālā darbības joma1. Šo regulu piemēro laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai tiesību kolīziju situācijās.2. Šajā regulā "iesaistītā dalībvalsts" nozīmē dalībvalsti, kura piedalās ciešākā sadarbībā laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā, ņemot vērā Padomes […] gada […] Lēmumu […], ar kuru atļauj ciešāku sadarbību laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamo tiesību jomā.2. pantsUniversālumsAr šo regulu norādītās tiesības piemēro neatkarīgi no tā, vai tās ir iesaistītās dalībvalsts tiesības.II nodaļa. Vienotas normas par laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamām tiesībām3. pantsPušu izvēlētās piemērojamās tiesības1. Laulātie var pēc savstarpējas vienošanās izvēlēties laulības šķiršanai un laulāto atšķiršanai piemērojamās tiesības ar nosacījumu, ka šādas tiesības ir saskaņā ar Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajām pamattiesībām un ar sabiedriskās kārtības principu, no šādām tiesībām:a) tās valsts tiesības, kurā vienošanās noslēgšanas laikā atrodas laulāto pastāvīgā dzīvesvieta;b) tās valsts tiesības, kurā atrodas laulāto pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta, ja viens no viņiem tur joprojām dzīvo vienošanās noslēgšanas laikā;c) tās valsts tiesības, kuras pilsonība ir vienam no laulātajiem vienošanās noslēgšanas laikā;d) lex fori .2. Neskarot 4. punktu, vienošanos, kurā tiek norādītas piemērojamās tiesības, var noslēgt un grozīt jebkurā laikā, bet ne vēlāk kā tad, kad iesniedz prasību tiesā.3. Šā panta 2. punktā vienošanos pauž rakstiski, tajā norāda datumu un to paraksta abi laulātie. Visi paziņojumi ar elektroniskiem līdzekļiem, kas paliekoši reģistrē vienošanos, ir līdzvērtīgi rakstiskiem līdzekļiem.Tomēr, ja tās dalībvalsts tiesībās, kurā abiem laulātajiem vienošanās noslēgšanas laikā ir pastāvīgā dzīvesvieta, ir paredzētas papildu oficiālas prasības attiecībā uz šādu vienošanos, piemēro šīs prasības. Ja laulāto pastāvīgā dzīvesvieta ir dažādās dalībvalstīs un abu dalībvalstu tiesībās ir paredzētas dažādas oficiālas prasības, vienošanās formāli ir spēkā, ja tā atbilst vienas minētās valsts tiesībās paredzētajām prasībām.4. Ja tas ir paredzēts lex fori , laulātie piemērojamos tiesību aktus var norādīt arī tiesas procesa laikā tiesā. Tādā gadījumā šādu norādīšanu reģistrē tiesā saskaņā ar lex fori .4. pants Piemērojamās tiesības, ja puses tās neizvēlasJa puses nav izdarījušas izvēli saskaņā ar 3. pantu, tad laulības šķiršana un laulāto tiesiskā atšķiršana notiek saskaņā ar tās valsts tiesībām,a) kurā atrodas laulāto pastāvīgā dzīvesvieta laikā, kad iesniedz prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tadb) kurā atrodas laulāto pēdējā pastāvīgā dzīvesvieta – ar nosacījumu, ka šis laikposms nav beidzies vairāk kā vienu gadu pirms prasības iesniegšanas tiesā, ja viens no viņiem šajā valstī joprojām dzīvo laikā, kad iesniedz prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tadc) kuras pilsoņi ir abi laulātie laikā, kad iesniedz prasību tiesā; vai, ja tas nav piemērojams, tadd) kuras tiesā iesniegta prasība.5. pants Lex fori piemērošanaJa saskaņā ar 3. un 4. pantu piemērojamās tiesības neparedz laulības šķiršanu vai, pamatojoties uz dzimumu, nepiešķir vienam laulātajam vienādu pieeju laulības šķiršanai vai laulāto atšķiršanai piemēro lex fori .6. pants Atgriezeniskās norādes nepiemērojamībaJa šajā regulā ir paredzēta kādas valsts tiesību piemērošana, tas attiecas uz tiesību normām, kuras ir spēkā attiecīgajā valstī, izņemot šīs valsts starptautisko privāttiesību normas.7. pantsSabiedriskā kārtībaAr šo regulu norādīto tiesību kāda noteikuma piemērošanu var noraidīt tikai tad, ja šāda piemērošana ir acīmredzami nesaderīga ar sabiedrisko kārtību valstī, kur atrodas attiecīgā tiesa.8. pantsValstis ar vairāk nekā vienu tiesību sistēmu1. Ja valsti veido vairākas teritoriālās vienības, kurā katrai ir savas tiesību normas laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas jomā, katru teritoriālo vienību uzskata par valsti, lai noteiktu piemērojamās tiesības atbilstoši šai regulai.2. Iesaistītajai dalībvalstij, kurā katrai teritoriālajai vienībai ir savas tiesību normas laulības šķiršanas un laulāto atšķiršanas jomā, nav jāpiemēro šī regula tiesību kolīzijām, kas rodas vienīgi šādu vienību starpā.III nodaļa. Citi noteikumi9. pantsIesaistīto dalībvalstu sniedzamā informācija1. Vēlākais līdz [ trīs mēneši pēc šā panta piemērošanas dienas ] dalībvalstis dara Komisijai zināmus savus tiesību aktu noteikumus – ja tādi ir – attiecībā uza) formālajām prasībām, kas piemērojamas vienošanām par piemērojamo tiesību izvēli; unb) iespēju norādīt piemērojamās tiesības saskaņā ar 3. panta 4. punktu.Iesaistītās dalībvalstis dara Komisijai zināmas visas turpmākās izmaiņas šajos noteikumos.2. Informāciju, kas darīta zināma saskaņā ar 1. punktu, Komisija dara pieejamu sabiedrībai, izmantojot atbilstīgus līdzekļus, jo īpaši Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās tīmekļa vietni.10. pantsPārejas noteikumi1. Šo regulu piemēro attiecībā uz tiesvedību, kas uzsākta pēc regulas piemērošanas dienas saskaņā ar 13. pantu, kā arī attiecībā uz jebkuru 3. pantā minēto vienošanos, kura noslēgta pēc regulas piemērošanas dienas saskaņā ar 13. pantu.Tomēr vienošanās par piemērojamo tiesību izvēli, kura ir noslēgta saskaņā ar iesaistītās dalībvalsts tiesībām pirms šīs regulas piemērošanas dienas, arī ir spēkā, ar noteikumu, ka tā atbilst 3. panta 3. punkta pirmajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem.2. Šī regula neskar vienošanās par piemērojamo tiesību izvēli, kuras ir noslēgtas saskaņā ar tās iesaistītās dalībvalsts tiesību aktiem, kuras tiesā ir iesniegta prasība pirms šīs regulas pievienošanas dienas.11. pantsAttiecības ar spēkā esošām starptautiskām konvencijām1. Neskarot iesaistīto dalībvalstu saistības atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 351. pantam, šī regula neietekmē tādu divpusēju vai daudzpusēju konvenciju piemērošanu, kuru līgumslēdzējas puses šīs regulas pieņemšanas laikā ir viena vai vairākas iesaistītās dalībvalstis un kuras ir saistītas ar jautājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.2. Neatkarīgi no 1. punkta iesaistīto dalībvalstu savstarpējās attiecībās šī regula prevalē pār konvencijām, kas attiecas uz šīs regulas darbības jomu un kuru līgumslēdzējas puses ir dalībvalstis.12. pantsPārskatīšanas klauzulaVēlākais līdz [ pieci gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā ] Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par šīs regulas piemērošanu. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno ierosinātos pielāgojumus.IV nodaļa. Nobeiguma noteikumi13. pantsStāšanās spēkā un piemērošanas dienaŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no [ divpadsmit mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas dienas ], izņemot 9. pantu, kuru piemēro no [ seši mēneši pēc šīs regulas pieņemšanas dienas ].Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama iesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] COM(2006) 399.[2] Padomes 2003. gada 27. novembra Regula (EK) Nr. 2201/2003 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par abu laulāto vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).[3] OV C 15 E, 21.1.2010., 128. lpp.[4] Bulgārija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija, Luksemburga, Ungārija, Austrija, Rumānija un Slovēnija.[5] Skatīt Eiropas Savienības Padomes dokumentu 9712/08.[6] SEC(2006) 949.[7] OV L […], […], […]. lpp.[8] OV C […], […], […]. lpp.[9] OV C […], […], […]. lpp.[10] OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.


|

52010PC0442

Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/..., ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas Republikā  /* COM/2010/0442 final - NLE 2010/0235 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 27.8.2010COM(2010) 442 galīgā redakcija2010/0235 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/...,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas RepublikāPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā par dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes veidu importu piemēro Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEŠANĀS REZULTĀTI AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu iesniedza uzņēmums Heze Huayi Chemical Co., Ltd (Heze) (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā. Konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 2. jūlijā sāka pārskatīšanu. Pārskatīšanas izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst tirgus ekonomikas režīma (“TER”) piešķiršanas prasībām. Turklāt tajā konstatēja, ka bija samazinājusies pieprasījuma iesniedzējam noteiktā dempinga starpība, kas izskaidrojams ar uzņēmuma izmaksu struktūras pārmaiņām. Tādējādi bija skaidrs, ka ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti pasākumi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Tāpēc šim uzņēmumam noteiktā individuālā dempinga starpība ir jāgroza. Šī pārskatīšana neietekmē dienu, kurā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1631/2005 sākotnēji noteiktie pasākumi zaudē spēku. Tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kura ne vēlāk kā 2010. gada 1. oktobrī jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[3]. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDŽETU |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |2010/0235 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/...,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1631/2005, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz trihlorizocianūrskābes importu, kuras izcelsme cita starpā ir Ķīnas Tautas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[4] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi1.  Padome 2005. gada oktobrī ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005[5] (“sākotnējā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes (“ TCCA ”) importu. Maksājuma likme svārstījās no 7,3 % līdz 42,6 %.2. Pārskatīšanas pieprasījums2.  Komisija 2009. gadā atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. Ķīnas ražotājs eksportētājs Heze Huayi Chemical Co., Ltd (“ Heze ” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniedza pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi. Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzējam, ir 14,1 %.3.  Pieprasījumā tā iesniedzējs apgalvoja, ka apstākļi, pamatojoties uz kuriem bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.4.  Pieprasījumā bija īpaši apgalvots, ka kopš sākotnējās izmeklēšanas ievērojami samazinājusies pieprasījuma iesniedzēja noteiktā TCCA vienības pašizmaksa, jo:5.  pieprasījuma iesniedzējs ražo galveno izejvielu, kas vajadzīga ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, izgatavošanai, un6.  pieprasījuma iesniedzējs ir palielinājis ražošanas jaudu.3. Pārskatīšanas sākšana7.  Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai sāktu pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 2. jūlijā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāka izmeklēšanu[6], kurā pārbaudīja dempingu vienīgi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju.4. Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums8.  Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir sākotnējā regulā aprakstītais ražojums, proti, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābe un tās preparāti, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums ir “simklozēns” (“attiecīgais ražojums”), ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 2933 69 80 un ex 3808 94 20.9.  Ražojumam, ko ražo un pārdod Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, ko eksportē uz Savienību, ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un lietošanas veidi, tādēļ tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.5. Personas, uz kurām attiecas pārskatīšana10.  Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozarei un eksportētājvalsts valdības pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu.11.  Ieinteresētajām personām paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās tiktu uzklausītas.12.  Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par nepieciešamu izmeklēšanai, tā pieprasījuma iesniedzējam nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapu un anketu un šim nolūkam atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā.6. Izmeklēšanas periods13.  Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“IP”).B. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)14.  Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās normālo vērtību ĶTR izcelsmes importam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.―6. punktu nosaka attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Turpmāk sniegts šo kritēriju kopsavilkums:15.  ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,16.  uzņēmumiem ir viens noteikts grāmatvedības dokumentu kopums, ko neatkarīgi revidē saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un piemēro visos nolūkos,17.  nav būtisku tirgus traucējumu, kas būtu pārņemti no iepriekšējās ekonomikas sistēmas, kurā nedarbojās tirgus ekonomikas principi,18.  likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,19.  valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.20.  Izmeklēšanā tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem pieciem TER piešķiršanas kritērijiem. Tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Heze pieņēma ar uzņēmējdarbību saistītus lēmumus bez valsts iejaukšanās un apstākļos, kad nebija traucējumu, kas saistīti ar plānveida tautsaimniecību. Uz Heze bez izņēmuma attiecas visi Ķīnas likumi par maksātnespēju un īpašumtiesībām. Uzņēmumam ir viens neatkarīgi revidēts grāmatvedības dokumentu kopums, un tika konstatēts, ka grāmatvedības sistēma un tā prakse atbilst vispārējiem starptautiskajiem uzskaites principiem un SGS. Tika konstatēts, ka izmaksas un cenas atspoguļo tirgus vērtības un ka valūtas maiņa ir veikta pēc tirgus kursa.21.  Ievērojot iepriekš minētos faktus un apsvērumus, pieprasījuma iesniedzējam varēja piešķirt TER.2. Normālā vērtība22.  Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms noteica, vai Heze līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējo apjomu, kas bija pārdots eksportam uz Savienību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskata par reprezentatīvu, ja tā kopējais apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no kopējā apjoma, kas attiecīgi pārdots eksportam uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzēja iekšzemes tirgū pārdotais TCCA apjoms kopumā bija reprezentatīvs.23.  Pēc tam tika apzināti līdzīgā ražojuma veidi, kurus pieprasījuma iesniedzējs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi un tieši salīdzināmi ar eksportam uz Savienību pārdotajiem ražojuma veidiem.24.  Par katru ražojuma veidu, kuru Heze bija pārdevis iekšzemes tirgū un par kuru bija konstatēts, ka tas ir tieši salīdzināms ar eksportam uz Savienību pārdotā ražojuma veidu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bijuši reprezentatīvā apjomā pamatregulas 2. panta 2. punkta mērķiem. Konkrētā veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū IP bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kas bija eksportēts uz Savienību.25.  Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam tika pārbaudīts, vai katra veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastajā tirdzniecības apritē. To veica, nosakot katra eksportētā attiecīgā ražojuma veida to rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru iekšzemes tirgū, kas IP laikā tika veikti neatkarīgiem pircējiem.26.  Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, un šāds apjoms bija vairāk nekā 80% no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja minētā veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija rentabli.27.  Ja kāda ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija mazāks vai vienāds ar 80 % no minētā veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja minētā veida vidējā svērtā cena bija mazāka par vienības pašizmaksu, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu vienīgi attiecīgā veida rentablajiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū, kas tika pārdoti izmeklēšanas periodā.28.  Ja normālās vērtības noteikšanai nevarēja izmantot pārdošanas cenas konkrētam ražojuma veidam, ko Heze pārdeva iekšzemes tirgū, bija jāpiemēro cita metode. Šajā ziņā Komisija izmantoja salikto normālo vērtību. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību noteica, eksportēto ražojuma veidu ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgas pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un samērīgu peļņas normu. PVA summas un peļņas normu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punktam noteica, izmantojot vidējās PVA izmaksas un peļņas normu Heze veiktajiem līdzīgā ražojuma pārdevumiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē.29.  Saskaņā ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto metodiku tika aprēķinātas ražošanas izmaksas diviem ražojuma veidiem. Ņemot vērā pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju, ražošanas izmaksas tika aprēķinātas atsevišķi granulām un tabletēm, un pulverim.3. Eksporta cena30.  Attiecīgo ražojumu tieši eksportēja neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamajām eksporta cenām eksportam uz Savienību pārdotajam ražojumam.4. Salīdzinājums31.  Katra attiecīgā ražojuma veida vidējo normālo vērtību salīdzināja ar vidējo eksporta cenu, pamatojoties uz cenu, ieskaitot samaksātu piegādi no rūpnīcas, un vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību, un šis apgalvojums tika pierādīts. Šim nolūkam attiecīgos gadījumos, ja tas bija pamatoti, tika koriģētas transporta izmaksas, jūras pārvadājumu, apdrošināšanas, pārkraušanas maksas, kredīta izmaksas un banku maksas. Turklāt tika konstatēts, ka gadījumā, ja attiecīgais ražojums bija pārdots eksportam uz Savienību, PVN tika daļēji atmaksāts. Tāpēc PVN, kas jāmaksā par iekšzemes tirgū pārdotajiem apjomiem, tika koriģēts atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktam.32.  Attiecībā uz atlīdzību par iepakojuma izmaksām pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja, lai tam tiktu atmaksāti ražojuma iepakošanas izdevumi, to pārdodot uz Ķīnas un Savienības tirgu. Veicot pārbaudi, tika konstatēts, ka šīs izmaksas bija iekļautas ražojuma izgatavošanas izmaksās neatkarīgi no tā, vai to pārdeva iekšzemes tirgū vai eksportam. Tāpēc pieprasītā atlīdzība netika apstiprināta nedz pārdevumiem iekšzemes tirgū, nedz eksporta tirgū.5. Dempinga starpība33.  Atbilstoši pamatregulas 2. panta 11. punktā paredzētajam katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja, ka pastāv dempings.34.  Tika konstatēts, ka Heze dempinga starpība, kas izteikta procentos no neto cenas, kurā iekļauta piegāde līdz Savienības robežai, pirms nodokļu samaksas, bija 3,2 %.C. MAINĪGO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS35.  Turklāt saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai konstatēto apstākļu maiņu varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgu.36.  Pieprasījuma iesniedzējs šajā starpposma pārskatīšanā pilnībā sadarbojās, un savāktās un pārbaudītās ziņas ļāva noteikt dempinga starpību, izmantojot tā individuālās cenas eksportam uz Savienību. Šis aprēķins rāda, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī vairs nav nepieciešama.37.  Izmeklēšanā iegūtie un pārbaudītie pierādījumi liecināja par dempinga līmeņa samazināšanos, kas izskaidrojams ar uzņēmuma izmaksu struktūras pārmaiņām. Galvenie faktori, kas bija par pamatu pieprasījuma iesniedzēja izmaksu struktūras samazinājumam, ir galvenās izejvielas ražošana pašā uzņēmumā un pieprasījuma iesniedzēja ražošanas jaudas palielinājums.38.  Turklāt tika konstatēts, ka Heze eksporta cenas uz visiem tirgiem kopš sākotnējās izmeklēšanas ir palielinājušās. Eksporta cenas uz Savienību atbilst uzņēmuma eksporta cenām uz citām trešām valstīm. Uz vietas iegūtie pierādījumi liecināja, ka uzņēmumam ir vairāki klienti Savienībā ar līdzīgu cenu līmeni. Pieprasījuma iesniedzēja konsekventā darbība tirgū liecina, ka apstākļu pārmaiņas ir ilglaicīgas.39.  Tāpēc, ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka apstākļi, kuru rezultātā sāka šo pārskatīšanu, šķiet, tuvākajā nākotnē nevarētu mainīties tā, lai tas ietekmētu pašreizējās pārskatīšanas konstatējumus. Tādējādi tiek secināts, ka pārmaiņas uzskatāmas par ilglaicīgām un pasākums pašreizējā līmenī vairs nav jāpiemēro.D. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI40.  Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, tiek uzskatīts, ka antidempinga maksājums, kas piemērojams Heze veiktajam attiecīgā ražojuma importam, jānosaka 3,2 % apmērā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsIerakstu attiecībā uz Heze Huayi Chemical Co. Limited Regulas (EK) Nr. 1631/2005 1. panta 2. punktā iekļautajā tabulā aizstāj ar šādu.Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme | TARIC papildu kods |ĶTR | Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp.[3] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[4] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[5] OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp.[6] OV C 150, 2.7.2009., 14. lpp. (“Paziņojums par procedūras sākšanu”).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0162

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 423/2004 attiecībā uz mencu krājumu atjaunošanu un Regulu (EEK) Nr. 2847/93 {SEC(2008) 386} {SEC(2008) 389}  /* COM/2008/0162 galīgā redakcija - CNS 2008/0063 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.4.2008COM(2008) 162 galīgā redakcija2008/0063 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 423/2004 attiecībā uz mencu krājumu atjaunošanu un Regulu (EEK) Nr. 2847/93{SEC(2008) 386}{SEC(2008) 389}(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus, sauktu arī par mencu krājumu atjaunošanas plānu. Regulas (EK) Nr. 423/2004 vispārējais mērķis ir nodrošināt, lai piecu līdz desmit gadu laikā mencu krājumi atjaunotos līdz zinātnieku ieteiktam piesardzības līmenim. Zinātniskajos ieteikumos, ko sniedza Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK), pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumu ir norādīts, ka samazinājumi, kurus nodrošina kopējie pieļaujamie izkrāvumi (KPN), tehniskie pasākumi (piemēram, linuma acs izmērs, izkrāvumu sastāvs, apgabalu slēgšana), kā arī piepūles pārvaldības papildu noteikumi, nav bijuši pietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz tādam līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties. No plānā iekļautajiem četriem mencu krājumiem atjaunošanās pazīmes ir novērojamas tikai Ziemeļjūras mencu krājumam (gada vecuma grupas īpatņu skaits lielāks nekā iepriekšējos gados), bet pārējiem mencu krājumiem nepārprotamas atjaunošanās pazīmes nav novērojamas. Mencu krājumu lēnā atjaunošanās nozīmē, ka ir jāpārskata plāna noteikumi un nosacījumi. Pieredze, kas iegūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 423/2004 un ar to saistīto piepūles pārvaldības sistēmu (kopš 2003. gada to iestrādā ikgadējās KPN un kvotu regulās), kā arī ieinteresēto personu viedokļi, kurus apkopoja 2007. gada martā notikušajā simpozijā par mencu krājumu atjaunošanu, ļauj noteikt tos galvenos plāna aspektus, kas jāmaina, lai uzlabotu efektivitāti. Galvenie iestrādājamie elementi, kas attaisno grozījumu nepieciešamību, ir šādi. Vajadzība pārskatīt mērķus Patlaban pieejamie pierādījumi par globālās sasilšanas ietekmi nozīmē, ka jāpārskata krājumu atjaunošanas plānu ilgtermiņa mērķi. Tā vietā, lai par mērķi noteiktu konkrētus biomasas līmeņus, kas, iespējams, vairs nav sasniedzami, mainoties apstākļiem okeānos, plānā ir jākoncentrējas uz to, lai sasniegtu optimālu zvejas intensitāti, kas garantēs lielāko ilgtspējīgas ieguves apjomu jaunajos apstākļi. Piepūles pārvaldības sistēmas vienkāršošana Piepūles pārvaldības sistēma, kas iestrādāta ikgadējās KPN kvotu regulas pielikumā, ir kļuvusi tik sarežģīta (jo īpaši saistībā ar daudzajām atkāpēm), ka to ir kļuvis grūti īstenot, uzraudzīt un kontrolēt. Lai vienkāršotu regulu, nodrošinātu tās efektīvāku īstenošanu un dalībvalstīm lielāku rīcības brīvību, ir vajadzīga jauna sistēma, kura pamatojas uz piepūles limitiem, kas jāpārvalda pašām dalībvalstīm. Plāna pielāgošana dažādiem atjaunošanas līmeņiem Plānā ir jāparedz, ka tad, ja krājumu stāvoklis uzlabojas, var piemērot pakāpeniskākas pieejas. Šā iemesla dēļ ar grozīto plānu ievieš modulāru pieeju, kurā zvejas izraisītas mirstības koriģēšana ir atkarīga no sasniegtā krājumu atjaunošanas līmeņa. Ieguves noteikumu paredzēšana situācijās, kad trūkst datu Nesen gūtā pieredze rāda arī, ka zinātnieki bieži vien nav spējuši nodrošināt parametrus stingrai pašreizējā plāna piemērošanai, jo datu kvalitāte ir bijusi zema. Tāpēc Padomei ir vajadzējis pieņemt ad hoc lēmumus. Ir jāparedz precīzi noteikumi, kas piemērojami, kad un ja zinātnieki nespēj precīzi novērtēt krājumu stāvokli. Nepieciešamība samazināt mencu izmetumus Pārskatītā plāna svarīgai daļai jābūt izmetumu daudzuma samazinājumam. Ir jāievieš jauni mehānismi, lai veicinātu zvejnieku iesaistīšanos vairīšanās no mencu nozvejas programmās. Ķeltu jūras mencu krājuma iekļaušana Šo krājumu neiekļāva 2004. gada mencu krājumu atjaunošanas plānā, pamatojoties uz tā labākas saglabāšanās stāvokli. Tomēr nesen veikti novērtējumi apstiprina, ka arī šo mencu krājumu izmanto pārmērīgi, tāpat kā citus mencu krājumus Kopienas ūdeņos. Tāpēc tas jāiekļauj atjaunošanas plānā. Šajā kontekstā arī kontroles noteikumi ir jāpielāgo jaunajai struktūrai un noteikumiem. Tāpēc pašreizējais mencu krājumu atjaunošanas plāns ir jāgroza, lai to atjauninātu, ņemot vērā jaunāko informāciju, padarītu to pilnīgāku, vienkāršāku un efektīvāku, kā arī atvieglotu tā īstenošanu, uzraudzību un kontroli. Ņemot vērā ieteiktos mencu krājumu atjaunošanas plāna grozījumus, ir jāuzlabo vairāki kontroles pasākumi, kas noteikti ar Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai, lai nodrošinātu to atbilstību pasākumiem, kuri noteikti grozītajā mencu krājumu atjaunošanas plānā. |120 | Vispārīgais konteksts Kopējās zivsaimniecības politikas 2002. gada reformas laikā Komisija un Padome vienojās pakāpeniski ieviest daudzgadu plānus un atjaunošanas plānus attiecībā uz Kopienai svarīgiem zvejas resursiem. Ir sagatavoti plāni attiecībā uz vairumu mencu krājumu Kopienas ūdeņos, diviem heka krājumiem, diviem omāru Nephrops krājumiem, diviem jūrasmēļu krājumiem un jūras zeltplekstu un jūrasmēļu krājumiem Ziemeļjūrā. Turklāt 2002. gadā Johannesburgā dalībvalstis parakstīja Pasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību pieņemto īstenošanas plānu. Minētajā īstenošanas plānā ir iekļauta apņemšanās ne vēlāk kā no 2015. gada sākt izmantot zvejas resursus atbilstoši maksimālajiem ilgtspējīgas ieguves apjomiem (MSY). Mencu krājumi Kopienas ūdeņos bija pirmais gadījums, kad īstenoja krājumu atjaunošanas daudzgadu plānu. Lai gan ir pieņemti vēl citi krājumu atjaunošanas un pārvaldības plāni, mencu krājumu atjaunošana joprojām ir svarīga 2002. gadā reformētās kopējās zivsaimniecības politikas sastāvdaļa. Mencu zvejas nozīmīgums, tās ietekme uz tādu veidu zveju, kuras mērķsuga nav mencas, svarīgas ekonomiskās un sociālās intereses un mencas kā simboliskas sugas vērtība nozīmē, ka jānodrošina mencu krājumu sekmīga atjaunošana. Minēto iemeslu dēļ pašreizējā plāna nepilnības, uz kurām norādījuši gan zinātnieki, gan ieinteresētās personas, ir jānovērš, to grozot. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku noteikts vispārējais pamats zvejas resursu ilgtspējīgai izmantošanai un noteiktas situācijas, kurās Padome pieņem pārvaldības plānus un krājumu atjaunošanas plānus. Padomes 2004. gada 26. februāra Regula (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus. |140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķis — ilgtspējīga attīstība — atbilst Kopienas vides politikai, īpaši šīs politikas aspektiem, kas attiecas uz dabisko biotopu aizsardzību un dabas resursu saglabāšanu. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikums pamatojas uz vairākām apspriedēm ar dalībvalstīm, kā arī ieinteresēto personu pārstāvjiem reģionālajās konsultatīvajās komitejās. 2007. gada maijā Komisija iesniedza reģionālajām konsultatīvajām komitejām un dalībvalstīm tehnisku neoficiālu dokumentu, kura pamatā bija doma, ka mencu krājumi var atjaunoties (un atjaunotos), ja pietiekamā apjomā tiktu samazināta zvejas izraisīta mirstība. Minētajā neoficiālajā dokumentā tika aplūkotas divas pieejas zvejas izraisītas mirstības samazināšanai. Vienu no pieejām, kas pamatojas uz vispārīgu zvejas piepūles samazinājumu daudzu veidu zvejā, kurā iegūst mencas, plaši noraidīja. Otrā pieeja, kuras mērķis bija atrast paņēmienu, kā mencu zveju „nodalīt” no citu veidu zvejas, principā tika atbalstīta, taču tika ieteikti tikai daži konkrēti pasākumi tās praktiskai īstenošanai. Reģionālās konsultatīvās komitejas ir paziņojušas, ka dod priekšroku pieejai, kurā ņem vērā katru krājumu atsevišķi, tomēr ir ieteikušas tikai dažus konkrētus pārvaldības pasākumus. Galvenie reģionālo konsultatīvo komiteju ieteikumi ir šādi: brīvprātīga pagaidu liegumu sistēma, paziņojot par tiem īsi pirms to noteikšanas (tā sauktie „reāllaika” liegumi), un atsevišķu kuģu saistības nezvejot mencas („vairīšanās no mencu nozvejas” plāni). Kas attiecas uz piepūles pārvaldību, Komisija ar dalībvalstīm un reģionālajām konsultatīvajām komitejām ir apspriedusi iespējamu jaunu pieeju, kas pamatojas uz zvejas piepūles limitu noteikšanu, izsakot tos kilovatdienās. 2008. gada laikā dalībvalstu administrācijas un profesionālās organizācijas drīkst ieviest nepieciešamos administratīvos pasākumus, lai jaunā sistēma varētu sākt darboties 2009. gadā. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas ICES un ZZTEK ir pieprasīts, ja iespējams, sniegt zinātniskus ieteikumus par zvejas ilgtermiņa pārvaldību. ZZTEK 2007. gada martā iesniedza ziņojumu par mencu krājumu atjaunošanos. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Galvenie atzinumi ir šādi: samazinājumi, kurus nodrošina kopējie pieļaujamie izkrāvumi (KPN), tehniskie pasākumi (piemēram, linuma acs izmērs, izkrāvumu sastāvs, apgabalu slēgšana), kā arī piepūles pārvaldības papildu noteikumi, ir bijuši nepietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz tādam līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties, un nav nepārprotamu pazīmju, ka kāds no četriem mencu krājumiem atjaunotos; ZZTEK iesaka nekavējoties samazināt mencu zvejas radīto slodzi, nevis koncentrēties uz ilgtermiņa mērķu sarežģīto definēšanu un sasniegšanu. Lēš, ka šādi ilgtermiņa mērķi ir izmantojuma līmeņi, kas ir aptuveni 50 % vai mazāk nekā tie, kas prognozēti pēdējiem gadiem. Jebkādam zvejas piepūles samazinājumam, lai samazinātu mencu zvejas radīto slodzi, ir jāatbilst citiem pārvaldības pasākumiem, un tas jāīsteno tādā veidā, kas nepieļauj atlikušās piepūles koncentrēšanu uz mencu zveju; piepūles pārvaldības sistēma jāpiesaista konkrētiem apgabaliem, un tajā jāiekļauj pasākumi sodu uzlikšanai tādu veidu zvejai, kura izraisa visaugstāko mencu mirstību. Priekšlikums ir balstīts uz saņemtajiem ieteikumiem. |225 |226 | Ekspertu ieteikumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ICES un ZZTEK ieteikumi ir publiski pieejami to attiecīgajās tīmekļa vietnēs. (www.ices.dk un fishnet.jrc.it/web/stecf ). |230 | Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums jo īpaši pamatojas uz šādiem divu veidu ieguldījumiem: zinātniskā analīze, ko veikusi Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK), kas kopš 2005. gada ir sīki analizējusi spēkā esošā plāna īstenošanu un kvantitatīvi ilustrējusi, kā no bioloģiskā viedokļa notiek krājumu atjaunošanās; konsultācijas ar ieinteresētājām personām, sākot ar simpoziju par mencu krājumu atjaunošanu, kas 2007. gada martā notika Edinburgā un kurā piedalījās plašs ieinteresēto personu loks, kā arī tam sekojošie attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju atzinumi, izmantojot neoficiālu dokumentu par variantiem un alternatīvām, kuru pēc iepriekš minētā simpozija sagatavoja Komisijas dienesti. Šie ieguldījumi ļāva precīzi analizēt iemeslus, kāpēc netiek sasniegti pašreizējā plāna mērķi, un norādīja uz vairākām iespējamām alternatīvām. Galvenās no tām bija šādas: aizvietot biomasas mērķus ar zvejas izraisītas mirstības mērķiem; nodrošināt pakāpenisku pieeju, kas proporcionāla dažādu krājumu saglabāšanas stāvoklim; atbalstīt reģionālu pieeju; nodrošināt lielāku rīcības brīvību zvejas piepūles pārvaldīšanai. Nodalīt mencas no saistītām sugām, lai izvairītos no vispārīgiem zvejas piepūles ierobežojumiem zvejā, kurā mencas ir tikai piezvejas suga. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |310 | Juridiskais pamats Regulas (EK) Nr. 423/2004 juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Tomēr ierosinātais grozījums dalībvalstīm paredz lielāku decentralizāciju, jo īpaši saistībā ar zvejas piepūles pārvaldību attiecībā uz kuģiem, kas peld ar šo valstu karogu. Šāda decentralizācija dalībvalstīm nodrošina lielāku rīcības brīvību un veicina Kopienas tiesību aktu vienkāršošanu. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. |331 | Tas ir spēkā esošas regulas grozījums. Tā mērķis ir uzlabot un atjaunināt spēkā esoša plāna konkrētus aspektus, ņemot vērā jaunus pierādījumus un pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot pašreizējo plānu. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība |531 | Priekšlikumā ir iekļauts pants, kas paredz novērtēt pārvaldības pasākumus reizi trīs gados, sākot ar regulas spēkā stāšanās dienu. |532 |570 | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Ierosinātie zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficienti pamatojas uz ZZTEK un ICES zinātniskiem ieteikumiem un atspoguļo pašreizējo bioloģisko situāciju. Priekšlikumā ir iekļauta novērtēšanas klauzula, lai nodrošinātu, ka zvejas izraisītās mirstības mērķkoeficientus attiecīgā gadījumā varētu grozīt, ņemot vērā jaunu zinātnisku informāciju un ieteikumus. |E-10198 | (Explanatory memorandum validated – 10.881 characters - complying with DGT norm.) |1.  2008/0063 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 423/2004 attiecībā uz mencu krājumu atjaunošanu un Regulu (EEK) Nr. 2847/93EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[1], un jo īpaši tās 6. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:(1) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) nesen sniegtajā zinātniskajā ieteikumā ir norādīts, ka mencu nozvejas samazinājumi, kurus nodrošina kopējie pieļaujamie izkrāvumi (KPN), tehniskie pasākumi un piepūles pārvaldības papildu noteikumi, ir bijuši nepietiekami, lai samazinātu zvejas izraisīto mirstību līdz līmenim, kas ļautu mencu krājumiem atjaunoties, un nav nepārprotamu pazīmju, ka atjaunotos kāds no četriem mencu krājumiem, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 423/2004.(2) Pašreizējā mencu krājumu atjaunošanas plāna mērķis uzskatāms par sasniegtu attiecībā uz konkrētu krājumu, ja divus gadus pēc kārtas pieaugušu mencu daudzums ir lielāks par to, kāds noteikts 3. un 5. pantā, lai saglabātu krājumus drošās bioloģiskās robežās. Šis mērķis nav sasniegts.(3) Saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem datiem, jo īpaši par jūras ekosistēmu ilgtermiņa tendencēm, vēlamos ilgtermiņa biomasas līmeņus nevar precīzi noteikt. Tādējādi mencu krājumu jebkādu atjaunošanas plānu mērķi vajag mainīt no tāda, kas balstīts uz biomasu, uz tādu, kas balstīts uz zvejas izraisītu mirstību, piemērojot to arī atļautajiem zvejas piepūles līmeņiem.(4) Ņemot vērā Ķeltu jūras mencu krājuma samazināšanos kopš 2005. gada, šis krājums jāiekļauj mencu krājumu atjaunošanas plānā.(5) Ir jāievieš jauni mehānismi, lai veicinātu zvejnieku iesaistīšanos mencu nozvejas novēršanas programmās.(6) Ja ZZTEK nespēj sniegt ieteikumus par KPN, jo trūkst pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas, jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu KPN konsekventu noteikšanu pat apstākļos, kad trūkst datu.(7) Lai nodrošinātu zvejas izraisītas mirstības mērķu sasniegšanu un veicinātu izmetumu samazināšanu, arī zvejas iespējas, izteiktas ar zvejas piepūli, ir jānosaka tādā līmenī, kas atbilst krājumu atjaunošanas stratēģijai. Šādas zvejas iespējas, ciktāl iespējams, ir jānosaka katram zvejas rīku veidam, pamatojoties uz pašreizējo zvejas praksi.(8) Lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, jāuzlabo kontroles pasākumi, kas noteikti papildus tiem, kas paredzēti Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[3], un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2846/98[4].(9) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 423/2004.(10) Regula (EEK) Nr. 2847/93 jāpielāgo krājumu atjaunošanas plānā izdarītajiem grozījumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants Regulas (EK) Nr. 423/2004 grozījumiRegulu (EK) Nr. 423/2004 groza šādi.(1) Regulas I nodaļu aizstāj ar šādu:„I NODAĻAPRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS1. pantsPriekšmetsAr šo regulu izveido piecu mencu krājumu atjaunošanas plānu (turpmāk tekstā — „noplicinātie mencu krājumi”) atbilstoši šādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem:a) mencas Kategatā;b) mencas Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā;c) mencas ūdeņos uz rietumiem no Skotijas;d) mencas Īrijas jūrā;e) mencas Ķeltu jūrā.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) definīcijas, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā;b) „zvejas piepūles grupa” ir to kuģu kopums, kuri peld ar kādas dalībvalsts karogu un kuri zvejo kādā no 1. pantā noteiktajiem apgabaliem, izmantojot zvejas rīkus, kas iekļauti kādā no I pielikumā noteiktajām zvejas rīku grupām;c) „nozveja uz piepūles vienību” ( cpue ) ir zivju daudzums, izteikts ar svaru, ko viena gada laikā nozvejojusi viena zvejas piepūles vienība, izteikta kilovatdienās.2.a pantsĢeogrāfiskās definīcijasŠajā regulā piemēro šādas ģeogrāfisko apgabalu ģeogrāfiskās definīcijas:a) „Kategats” ir tā daļa no IIIa rajona (kā to attēlo Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES )), ko ziemeļos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Hāzenēres līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;b) „Ziemeļjūra” ir ICES IV apakšapgabals un tā ICES IIIa rajona daļa, kas nav ietverta Skageraka teritorijā, un tā ICES IIa rajona daļa, kas atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos;c) „Skageraks” ir tā ICES IIIa rajona daļa, ko rietumos norobežo līnija, kura novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēses bākai, un ko dienvidos norobežo līnija, kura novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šīs vietas līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;d) „Lamanša austrumdaļa” ir ICES VIId rajons;e) „Īrijas jūra” ir ICES VIIa rajons;f) „Ūdeņi uz rietumiem no Skotijas” ir ICES VIa rajons un tā ICES Vb rajona daļa, kas atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā esošajos ūdeņos;g) „Ķeltu jūra” ir ISEC VIIe līdz VIIk rajons, to ieskaitot.2.b pantsZvejas piepūles aprēķināšanaŠajā regulā:a) kuģa zvejas jaudu mēra kilovatos;b) kuģa darbību mēra dienās, kuras tas pavada 1. pantā noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā. Diena, kas pavadīta apgabalā, ir nepārtraukts 24 stundu laikposms (vai šāda laikposma daļa), kurā kuģis atrodas šajā apgabalā un ir ārpus ostas.3. pantsPlāna mērķis1. Plānā, kas minēts 1. pantā, nodrošina mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, pamatojoties uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.2. Mērķis, kas noteikts 1. punktā, jāsasniedz, divus līdz četrus gadus vecām mencām saglabājot zvejas izraisītās mirstības koeficientu 0,4.(2) Svītro II nodaļu.(3) Regulas III nodaļu aizstāj ar šādu:„III NODAĻAKOPĒJĀ PIEĻAUJAMĀ NOZVEJA5. pantsMinimālais līmenis un piesardzības līmenisKatra noplicinātā mencu krājuma minimālais līmenis un piesardzības līmenis ir šāds.Krājums | Minimālais līmenis tonnās | Piesardzības līmenis tonnās |Mencas Kategatā | 6400 | 10 500 |Mencas Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša austrumdaļā | 70 000 | 150 000 |Mencas ūdeņos uz rietumiem no Skotijas | 14 000 | 22 000 |Mencas Īrijas jūrā | 6000 | 10 000 |Mencas Ķeltu jūrā | 6300 | 8800 |6. pantsKopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanas procedūra1. Katru gadu Padome pieņem lēmumu par katra noplicinātā mencu krājuma KPN nākamajam gadam. Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, KPN atbilst visiem šiem nosacījumiem:a) ja krājuma apjoms gadā pirms KPN piemērošanas gada ir mazāks nekā 5. pantā noteiktais minimālais līmenis, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 25 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā;b) ja krājuma apjoms gadā pirms KPN piemērošanas gada ir mazāks nekā 5. pantā noteiktais piesardzības līmenis un lielāks vai vienāds ar 5. pantā noteikto minimālo līmeni, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 15 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā; unc) ja krājuma apjoms gadā pirms KPN piemērošanas gada ir lielāks par vai vienāds ar 5. pantā noteikto piesardzības līmeni, tad zvejas izraisītās mirstības koeficientu KPN piemērošanas gadā samazina par 10 % salīdzinājumā ar zvejas izraisītās mirstības koeficientu iepriekšējā gadā.2. Ja pēc 1. punkta b) un c) apakšpunkta piemērošanas, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, zvejas izraisītās mirstības koeficients 2., 3. un 4. vecuma grupai ir mazāks nekā 0,4, Padome nosaka KPN tādā līmenī, lai zvejas izraisītās mirstības koeficients šīm vecuma grupām būtu 0,4.3. Sniedzot ieteikumu saskaņā ar 1. un 2. punktu, ZZTEK pieņem, ka gadā pirms KPN piemērošanas krājums ir zvejots, samazinot zvejas izraisīto mirstību tādā apjomā, kādā ir samazināta maksimālā zvejas piepūle, ko piemēro šajā gadā.4. Neraugoties uz 1. punkta b) un c) apakšpunktā un 2. punktā noteikto, Padome nenosaka KPN līmenī, kas ir vairāk nekā par 15 % zemāks vai augstāks, nekā iepriekšējam gadam noteiktais KPN.5. KPN aprēķina, atņemot no ZZTEK prognozētā kopējā nozvejoto mencu daudzuma šādus daudzumus atbilstoši zvejas izraisītās mirstības koeficientiem, kas minēti 1. un 2. punktā:a) zivju daudzumu, kas vienāds ar paredzamajiem mencu izmetumiem no attiecīgā krājuma;b) pēc vajadzības daudzumu, kas atbilst citiem attiecīgiem mencu mirstības cēloņiem un ko nosaka, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.6.a pantsKopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšana apstākļos, kad trūkst datuJa pietiekami precīzas un reprezentatīvas informācijas trūkuma dēļ ZZTEK nespēj sniegt ieteikumu, kas ļautu Padomei noteikt KPN atbilstoši 6. pantam, Padome lemj šādi:a) ja ZZTEK iesaka, ka mencu nozveja jāsamazina līdz zemākajam iespējamajam līmenim, KPN nosaka par 25 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN;b) visos pārējos gadījumos KPN nosaka par 15 % mazāku nekā iepriekšējā gada KPN.7. pantsPārvaldības pasākumu novērtējums1. Ik pēc trim gadiem, sākot ar šīs regulas stāšanos spēkā, Komisija pieprasa ZZTEK izvērtēt katra noplicinātā mencu krājuma atjaunošanos.2. Ja ZZTEK norāda, ka kāds no noplicinātajiem mencu krājumiem pienācīgi neatjaunojas, Padome pieņem lēmumu:a) noteikt attiecīgajam krājumam KPN tādā līmenī, kas ir zemāks, nekā paredzēts 6. un 6.a pantā;b) noteikt maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli tādā līmenī, kas ir zemāks, nekā paredzēts 8.a pantā;c) pēc vajadzības noteikt saistītus nosacījumus.3. Ja ZZTEK iesaka, ka 5. pantā norādītais minimālais līmenis un piesardzības līmenis vai 6. panta 2. punktā norādītais zvejas izraisītās mirstības koeficients vairs nav piemērots, lai nodrošinātu nelielu krājuma noplicināšanās risku un maksimālu ilgtspējīgas ieguvies apjomu, Padome pieņem lēmumu par jaunām minēto līmeņu vērtībām.”4) IV nodaļu aizstāj ar šādu:"IV NODAĻAZvejas piepūles ierobežojumi8. pantsZvejas piepūles režīmsŠīs regulas 6. un 6.a pantā noteiktās KPN papildina ar zvejas piepūles režīmu, saskaņā ar ko dalībvalstīm ik gadu iedala zvejas iespējas, izteiktas ar zvejas piepūli.8.a pantsZvejas piepūles iedalīšana1. Katru gadu Padome pieņem lēmumu par maksimāli pieļaujamo piepūli visām katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām.2. Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina, izmantojot šādi noteiktu atskaites punktu:a) pirmajā šīs regulas piemērošanas gadā, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, atskaites punktu nosaka kā kilovatdienās izteiktu ikgadējo piepūli, kas izmantota 2005., 2006. un 2007. gadā;b) turpmākajiem šīs regulas piemērošanas gadiem atskaites punkts ir vienāds ar maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli iepriekšējā gadā.3. Zvejas piepūles grupām, kas, pamatojoties uz zvejas piepūles pārvaldības ikgadējiem datiem, kuri iesniegti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. xxx/2008[5] 18., 19. un 20. pantam, ir devušas vislielāko ieguldījumu kopējā mencu nozvejā un kuru kopējā nozveja, pamatojoties uz minēto novērtējumu, sastāv no vismaz 80 % mencu, maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli aprēķina šādi:a) ja piemēro 6. pantu, piemēro atskaites punktam to pašu procentuālo samazinājumu, kāds 6. pantā noteikts zvejas izraisītajai mirstībai;b) ja piemēro 6.a pantu, piemēro atskaites punktam to pašu procentuālo zvejas piepūles samazinājumu, kāds ir KPN samazinājums.4. Citām zvejas piepūles grupām, izņemot tās, kas minētas 3. punktā, maksimālo pieļaujamo zvejas piepūli saglabā bāzes līnijas līmenī.8.b pantsDalībvalstu pienākumi1. Katra dalībvalsts katram kuģim, kas peld ar tās karogu, pieņem lēmumu par maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles iedalīšanas metodi, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:a) labas zvejas prakses veicināšana, tostarp datu vākšanas uzlabošana, izmetumu samazināšana un ietekmes uz zivju mazuļiem mazināšana;b) piedalīšanās sadarbības programmās, lai izvairītos no nevajadzīgas mencu piezvejas;c) maza ietekme uz vidi, tostarp degvielas patēriņš un siltumnīcefekta gāzu emisijas;d) proporcionalitāte attiecībā uz zvejas iespēju iedalīšanu zivju kvotas izteiksmē.2. Katra dalībvalsts izsniedz īpašas zvejas atļaujas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94[6] kuģiem, kas peld ar tās karogu un veic zvejas darbības 2.a pantā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos.3. Katrai zvejas piepūles grupai, kuras kuģiem ir izsniegtas īpašās zvejas atļaujas saskaņā ar 2. pantu, kopējā zvejas jauda, kas izteikta gan GT, gan kW, nepārsniedz to kuģu zvejas jaudu, kas 2007. gadā ar attiecīgajiem zvejas rīkiem zvejojuši attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā.4. Katra dalībvalsts izveido un atjaunina to kuģu sarakstu, kam ir izsniegtas 2. punktā minētās īpašās atļaujas, un savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara to pieejamu Komisijai un pārējām dalībvalstīm.8.c pantsZvejas piepūles regulēšanaDalībvalstis uzrauga savas flotes zvejas jaudu un zvejas piepūles grupu darbības un, kad maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle ir gandrīz sasniegta, attiecīgi rīkojas, lai nodrošinātu, ka tā nepārsniedz noteiktos limitus.8.d pantsMaksimāli pieļaujamās zvejas piepūles apmaiņa starp dalībvalstīmMaksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, kas noteikta saskaņā ar 8.a pantu, attiecīgās dalībvalstis koriģē, ņemot vērā:a) kvotu apmaiņas, kas veiktas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam; unb) pārdales un/vai atvilkumus, kas veikti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktam un Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam.8.e pantsMaksimāli pieļaujamās zvejas piepūles apmaiņa starp zvejas piepūles grupām1. Pēc pienācīgi pamatota dalībvalsts pieprasījuma Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā noteikto procedūru drīkst grozīt šai dalībvalstij iedalīto zvejas piepūli, pārvietojot zvejas jaudu uz citām zvejas piepūles grupām atbilstīgi 2. līdz 4. punktā paredzētajiem nosacījumiem.2. Pārvietošana ir atļauta starp zvejas rīku grupām, bet nav atļauta starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem.3. Pārvietošana ir atļauta tikai no tādas nododošās zvejas rīku grupas, kurai mencu nozveja uz zvejas piepūles vienību ( cpue ) ir lielāka nekā saņemošajai zvejas rīku grupai. Dalībvalsts, kas pieprasa pārvietošanu, nodrošina nepieciešamo cpue informāciju.4. Pārvietošanu veic attiecībā viena kilovatdiena pret vienu kilovatdienu.”(5) Regulas 9. pantu aizstāj ar šādu:„9. pantsSaistība ar Regulu (EEK) Nr. 2847/93Šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus piemēro papildus tiem, kas noteikti Regulā (EEK) Nr. 2847/93.9.a pantsZvejas žurnālu pārbaudes1. Ja uz kuģiem ir uzstādīta kuģu satelītuzraudzības sistēma ( VMS ), dalībvalstis, izmantojot VMS datus, pārbauda, vai zvejas uzraudzības centros ( FMC ) saņemtā informācija atbilst zvejas žurnālā reģistrētajām darbībām. Šādas salīdzinošās pārbaudes reģistrē datorlasāmā formā un glabā trīs gadus.2. Katra dalībvalsts savā oficiālajā tīmekļa vietnē uztur un dara pieejamu informāciju par kontaktvietām zvejas žurnālu un izkraušanas deklarāciju iesniegšanai.9.b pantsPirmo reizi izkrauto mencu svēršanaZvejas kuģa kapteinis nodrošina, ka jebkādu 2.a pantā noteiktajos apgabalos nozvejoto un kādā no Kopienas ostām izkrauto mencu daudzumu pirms pārdošanas vai pirms pārvešanas no izkraušanas ostas uz citu vietu nosver. Svēršanai izmantotos svarus apstiprina kompetentās valsts iestādes. Svēršanas rezultātā iegūto skaitli izmanto Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. pantā minētajā deklarācijā.9.c pantsInspekcijas kritērijiKatra dalībvalsts, uz kuras kuģiem attiecas šī regula, nosaka īpašus inspekcijas kritērijus. Šādus kritērijus periodiski pārskata pēc tam, kad veikta gūto rezultātu analīze. Inspekcijas kritērijus pakāpeniski attīsta, līdz ir sasniegti II pielikumā noteiktie mērķa kritēriji.9.d pantsAizliegums pārkraut citā kuģīMencu pārkraušana citā kuģī, atrodoties jūrā, ir aizliegta 2.a pantā noteiktajos ģeogrāfiskajos apgabalos.9.e pantsKopīga uzraudzība un inspektoru apmaiņaAttiecīgās dalībvalstis veic kopīgas inspekcijas un uzraudzības darbības.9.f pantsNacionālās kontroles rīcības programmas1. Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, saskaņā ar III pielikumu izstrādā nacionālās kontroles rīcības programmu.2. Dalībvalstis, uz kuru kuģiem attiecas šī regula, līdz katra gada 31. janvārim savā oficiālajā tīmekļa vietnē Komisijai un citām dalībvalstīm, uz kurām attiecas šī regula, dara pieejamu savu nacionālās kontroles rīcības programmu un tās īstenošanas grafiku.3. Komisija vismaz reizi gadā sasauc Zvejniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai novērtētu nacionālo kontroles rīcības programmu atbilstību un to rezultātus saistībā ar mencu krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.”(6) VI nodaļu aizstāj ar šādu:"VI NODAĻALēmumu pieņemšana un nobeiguma noteikumi17. pants Lēmumu pieņemšanas procedūraGadījumos, kad šajā regulā paredzēts, ka lēmumus pieņem Padome, Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.17.a pants I pielikuma grozījumiPamatojoties uz ZZTEK ieteikumu, Komisija drīkst grozīt šīs regulas I pielikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā noteikto procedūru un atbilstoši šādiem principiem:a) zvejas piepūles grupas nosaka pēc iespējas vienveidīgāk attiecībā uz nozvejotajiem bioloģiskajiem krājumiem, mērķnozvejas vai piezvejas zivju izmēriem un zvejas piepūles grupu īstenoto zvejas darbību ietekmi uz vidi;b) zvejas piepūles grupu skaits un lielums ir rentabls, salīdzinot pārvaldības slodzi ar saglabāšanas vajadzībām.”2. pants Regulas (EK) Nr. 2847/93 grozījumiRegulu (EK) Nr. 2847/93 groza šādi.(1) Regulas 19.j. pantu aizstāj šādi:„19.j pantsKatra dalībvalsts tūlīt paziņo pārējām dalībvalstīm to kuģu identifikācijas datus, kuri peld ar tās karogu un kuriem ir apturēta vai atsaukta atļauja veikt zvejas darbību viena vai vairāku veidu zvejā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1954/2003 3. un 6. pantā, vai apturēta vai atsaukta īpašā zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 423/2004 8.b panta 2. punktu.”(2) Regulas 21.a pantu aizstāj šādi:„21.a pantsKatra dalībvalsts nosaka dienu, sākot ar kuru uzskata, ka kuģi vai kuģu grupa, kas peld ar tās karogu, ir sasnieguši maksimālo zvejas piepūles līmeni zvejas apgabalā, kas noteikts regulā, kura minēta Regulas (EK) Nr. 1954/2003 11. panta 2. vai 3. punktā un Regulas (EK) Nr. 423/2004 8.a pantā. Sākot ar šo dienu, dalībvalsts uz laiku aizliedz minēto kuģu vai kuģu grupas zvejas darbības attiecīgajā apgabalā. Par šādu rīcību nekavējoties paziņo Komisijai, kas pēc tam informē pārējās dalībvalstis.”(3) Regulas 21.b pantu aizstāj šādi:„21.b pantsJa uzskata, ka kuģi vai kuģu grupa, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, ir izmantojuši 70 % no maksimālās zvejas piepūles, kas tiem iedalīta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 un Regulu (EK) Nr. 423/2004, attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par pasākumiem, kas pieņemti atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 685/95 7. panta 1. punkta otrajai daļai.”(4) Regulas 21.c pantu aizstāj šādi:„21.c pants1. Pamatojoties uz 19.i pantā minēto informāciju, Komisija nodrošina, lai tiktu ievēroti maksimāli pieļaujamie zvejas piepūles līmeņi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 un Regulu (EK) Nr. 423/2004.2. Pēc paziņojuma atbilstoši 21.a pantam vai pēc savas iniciatīvas Komisija, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nosaka dienu, ko uzskata par dienu, kad zvejas apgabalā kuģi vai kuģu grupa, kas peld ar kādas dalībvalsts karogu, sasniegusi maksimālo zvejas piepūles līmeni. Pēc šīs dienas kuģi, kas peld ar minētās dalībvalsts karogu, neveic zvejas darbības attiecīgajos zvejas apgabalos.”3. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs PIELIKUMSRegulā (EK) Nr. 423/2004 iekļauj šādu pielikumu:„ I PIELIKUMSZvejas piepūles grupas1. Zvejas rīku grupas(1) Gruntstraļi ( OTB , OTT , PTB ) ar šādiem linuma acs izmēriem:TR.1 vienāds vai lielāks par 100 mm;TR.2 vienāds vai lielāks par 70 mm un mazāks par 100 mm;TR.3 mazāks par 70 mm.(2) Rāmja traļi ( TBB ) ar šādiem linuma acs izmēriem:BT.1 vienāds vai lielāks par 80 mm;BT.2 mazāks par 80 mm.(3) Žaunu tīkli, iepinējtīkli (izņemot rāmju tīklus) ar šādiem linuma acs izmēriem:GN.1 vienāds vai lielāks par 150 mm;GN.2 vienāds vai lielāks par 110 mm un mazāks par 150 mm;GN.3 mazāks par 110 mm.(4) Rāmju tīkli (TN.1)(5) Āķu jedas (LL.1)2. Ģeogrāfisko apgabalu grupas2.1. Šajā pielikumā izmanto šādas ģeogrāfisko apgabalu grupas:a) Kategats;b) i) Skageraks;ii) tā ICES IIIa zonas daļa, kas nav ietverta Skagerakā un Kategatā;ICES IV zona un ICES IIa zonas EK ūdeņi;iii) ICES VIId zona.c) ICES VIIa zona;d) ICES VIa zona;e) Ķeltu jūra ( ICES VIIe līdz VIIk zona, to ieskaitot).3. Zvejas piepūles grupasRegulas (EK) Nr. 2847/93 19.i pantā paredzēto piepūles datu nosūtīšanai katrai zvejas piepūles grupai izmanto šādus kodus:Apgabali |Zvejas rīku grupas | (a) | (b) | (c) | (d) | (e) |TR1 | TR1a | TR1b | TR1c | TR1d | TR1e |TR2 | TR2a | TR2b | TR2c | TR2d | TR2e |TR3 | TR3a | TR3b | TR3c | TR3d | TR3e |BT1 | BT1a | BT1b | BT1c | BT1d | BT1e |BT2 | BT2a | BT2b | BT2c | BT2d | BT2e |GN1 | GN1a | GN1b | GN1c | GN1d | GN1e |GN2 | GN2a | GN2b | GN2c | GN2d | GN2e |GN3 | GN3a | GN3b | GN3c | GN3d | GN3e |TN1 | TN1a | TN1b | TN1c | TN1d | TN1e |LL1 | LL1a | LL1b | LL1c | LL1d | LL1e |II PIELIKUMSĪPAŠI INSPEKCIJAS KRITĒRIJIMērķis1. Katra dalībvalsts nosaka īpašus inspekcijas kritērijus saskaņā ar šo pielikumu.Stratēģija2. Zvejas darbību inspekciju un uzraudzību galvenokārt veic attiecībā uz kuģiem, kuri varētu nozvejā iegūt mencas. Kā papildu salīdzinošās pārbaudes mehānisms, lai izvērtētu pārbaudes un uzraudzības efektivitāti, tiek izmantotas izlases veidā veiktas mencu transportēšanas un tirdzniecības pārbaudes.Prioritātes3. Dažādiem zvejas rīku veidiem piemēro dažādus prioritātes līmeņus atkarībā no apmēra, kādā zvejas iespēju limiti ietekmē zvejas flotes. Šā iemesla dēļ katra dalībvalsts nosaka konkrētas prioritātes.Mērķkritēriji4. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas dalībvalstis īsteno savus inspekciju grafikus, ņemot vērā turpmāk izklāstītos mērķus.Dalībvalstis nosaka un apraksta, kura paraugu ņemšanas stratēģija tiks piemērota.Komisija pēc pieprasījuma var piekļūt dalībvalsts lietotajam paraugu ņemšanas plānam.a) Ostā veiktu inspekciju līmenisSasniedzamajai precizitātei parasti vajadzētu būt vismaz līdzvērtīgai tai, ko iegūtu ar vienkāršu paraugu ņemšanas metodi pēc nejaušības principa, kad dalībvalstī inspicē 20 % izkrauto mencu svara.b) Tirdzniecības inspekciju līmenisInspicē 5 % no mencu daudzuma, ko piedāvā pārdošanai izsolē.c) Jūrā veiktu inspekciju līmenisElastīgs kritērijs: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā. Jūrā veiktu inspekciju kritēriji attiecas uz patrulēšanas dienu skaitu jūrā mencu pārvaldības apgabalos, iespējams, paredzot atsevišķu kritēriju attiecībā uz patrulēšanas dienām īpašos apgabalos.d) Aeronovērošanas līmenisElastīgs kritērijs: to nosaka pēc tam, kad ir sīki izanalizētas zvejas darbības katrā apgabalā, un ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos pieejamos resursus.III PIELIKUMSNacionālo kontroles rīcības programmu satursNacionālo kontroles rīcības programmu mērķis, inter alia , ir precizēt šādus jautājumus.1. KONTROLES LĪDZEKĻICilvēkresursi1.1. Krastā un jūrā strādājošo inspektoru skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto.Tehniskie resursi1.2. Patruļkuģu un lidaparātu skaits, kā arī laikposmi un zonas, kurās tie jāizvieto.Finanšu resursi1.3. Budžeta resursu iedalīšana, lai izvietotu cilvēkresursus, patruļkuģus un lidaparātus.2. INFORMĀCIJAS PAR ZVEJAS DARBĪBĀM ELEKTRONISKA REĢISTRĒŠANA UN PAZIŅOŠANASistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 9.a 10., 11. un 12. pantam.3. OSTU APSTIPRINĀŠANAAttiecīgā gadījumā ostu saraksts, kas apstiprinātas mencu izkraušanai saskaņā ar 9.e pantu.4. IEIEŠANA ĪPAŠOS APGABALOS VAI IZIEŠANA NO TIEM.To sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 11. pantam.5. IZKRĀVUMU KONTROLEJebkuru iekārtu un/vai sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 9.a, 9.b, 9.c un 15. panta noteikumiem.6. INSPEKCIJAS PROCEDŪRASNacionālajās kontroles rīcības programmās nosaka procedūras, ko ievēros:a) veicot inspekcijas jūrā vai uz zemes;b) sazinoties ar kompetentajām iestādēm, ko citas dalībvalstis apstiprinājušas par atbildīgajām iestādēm nacionālajās kontroles rīcības programmās attiecībā uz mencām;c) veicot kopīgu uzraudzību un inspektoru apmaiņu, tostarp, nosakot pilnvaras un tiesības inspektoriem, kas darbojas citu dalībvalstu ūdeņos.”[1] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp.[2] OV C , .. lpp.[3] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.[4] OV L 358, 20.10.1993., 5. lpp.[5] Ierakstīt atsauci uz jauno datu vākšanas regulu.[6] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.