Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0643

Priekšlikums Padomes regula par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku  /* COM/2008/0643 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.10.2008COM(2008) 643 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULApar noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kopienas partnerattiecību un sadarbības nolīgums ar Kazahstānu paredz, ka uz zināmu tērauda izstrādājumu tirdzniecību jāattiecina pušu nolīgums. |120 | Vispārīgais konteksts Spēkā esošie autonomie pasākumi beigsies 2008. gada 31. decembrī. Komisijas iniciatīvai noslēgt jaunu nolīgumu nebija rezultātu. Tāpēc, kamēr nav noslēgts jauns nolīgums vai Kazahstāna nav iestājusies PTO, jāveic autonomi pasākumi kvotu noteikšanai no 2009. gada 1. janvāra. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula EK Nr. 1531/2007 (OV L 337, 21.12.2006., 2. lpp.). |141 | Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Neattiecas. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTāJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Puses apspriedās par saistītu priekšlikumu. Šī regula faktiski turpina sistēmu, kas ir spēkā vairākus gadus. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Neattiecas. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Padomes regula nosaka daudzuma limitus no 1. janvāra un turpināsies, kamēr jaunais nolīgums stāsies spēkā. |310 | Juridiskais pamats EK dibināšanas līguma 133. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips |331 | Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Tērauda izstrādājumu importam, uz kuriem attiecas šī Padomes regula, paredz kvotas un importa atļaujas. ES importētāji vajadzīgās importa atļaujas pieteikumu iesniedz dalībvalsts kompetentajai iestādei. Kompetentā iestāde pārbauda pieteikuma iesniedzēja iesniegto dokumentāciju, centrālajā datubāzē elektroniski pārbauda, vai pieprasītie daudzumi ir pieejami, un pēc tam izdod importa atļauju. Īstenošanas mehānisms ir tāds, lai līdz minimumam samazinātu iesaistīto personu skaitu. Tādējādi sistēma darbojas diezgan vienkārši, tajā iesaistīts maz dalībnieku, un Komisijas dienesti tajā nav iesaistīti. |332 | Starptautiski nolīgumi ar līdzīgu mērķi un līdzīgiem darbības noteikumiem jau tiek slēgti vairākus gadus. Ja iesaistītās personas nepieprasa grozījumus, to var uzskatīt par apliecinājumu tam, ka tirgus dalībnieki un valstu pārvaldes uzskata, ka sistēma darbojas vienkārši. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Šis ir vienīgais veids, kā noteikt daudzuma ierobežojumus. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULApar noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas RepublikuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Partnerattiecību un sadarbības nolīguma starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm un Kazahstānas Republiku 17. panta 1. punkts[1] nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par tirdzniecības apjomiem.(2) Divpusējais nolīgums starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību[2] tika parakstīts 2005. gada 19. jūlijā, un tā darbības termiņš beidzās 2006. gada 31. decembrī. 2007. un 2008. gadā attiecīgi ar Padomes Regulu (EK) 1870/2006[3] un Padomes Regulu (EK) Nr. 1531/2007[4] noteiktie autonomie pasākumi reglamentēja noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Eiropas Kopienu un Kazahstānas Republiku.(3) Kamēr nav parakstīts un stājies spēkā jaunais nolīgums vai Kazahstāna nav iestājusies PTO, jānosaka kvantitatīvie ierobežojumi 2009. gadam.(4) Ņemot vērā, ka joprojām pastāv apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti kvantitatīvie ierobežojumi 2007. un 2008. gadam, ir lietderīgi kvantitatīvos ierobežojumus 2009. gadam noteikt tādā pašā līmenī kā 2008. gadam.(5) Jāparedz līdzekļi šā režīma pārvaldībai Kopienā tā, lai sekmētu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus.(6) Jānodrošina, ka tiek pārbaudīta attiecīgo izstrādājumu izcelsme un ka šim nolūkam tiek noteiktas atbilstīgas administratīvas sadarbības metodes.(7) Izstrādājumus, kas atrodas brīvā zonā vai kas importēti saskaņā ar kārtību, kas reglamentē muitas noliktavas, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nedrīkstētu attiecināt uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kas noteikti attiecīgajam izstrādājumam.(8) Lai efektīvi piemērotu šo regulu, jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozība Kopienā vajadzīga Kopienas importa licence.(9) Lai nodrošinātu, ka šie kvantitatīvie ierobežojumi netiek pārsniegti, jāparedz pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences, ja iepriekš nav saņemts Komisijas apstiprinājums, ka attiecīgajā kvantitatīvajā ierobežojumā joprojām ir pieejami atbilstīgie daudzumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Šo regulu no 2009. gada 1. janvāra piemēro tādu tērauda izstrādājumu importam Kopienā, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir Kazahstānas Republikā. Ja stāsies spēkā Eiropas Kopienas un Kazahstānas nolīgums par tirdzniecību ar šādiem tērauda izstrādājumiem vai Kazahstāna iestāsies PTO, šo nolīgumu atcels attiecīgi no jaunā nolīguma spēkā stāšanās dienas vai no dienas, kad Kazahstāna iestāsies PTO.2. Tērauda izstrādājumus klasificē izstrādājumu grupās, kā izklāstīts I pielikumā.3. Šīs regulas I pielikumā uzskaitīto izstrādājumu klasifikācijas pamatā ir Kombinētā nomenklatūra (KN), kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87[5].4. Šā panta 1. punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem.2. pants1. Uz to izstrādājumu importu Kopienā, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir Kazahstānas Republikā, attiecas V pielikumā noteiktie gada kvantitatīvie ierobežojumi. Lai Kopienā laistu brīvā apgrozībā I pielikumā uzskaitītos izstrādājumus, kuru izcelsme ir Kazahstānas Republika, jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kā izklāstīts II pielikumā, un importa licence, ko dalībvalstu iestādes izsniegušas saskaņā ar 4. pantu.2. Lai nodrošinātu, ka daudzumi, kuriem ir izsniegtas importa licences, nevienā brīdī nepārsniedz kopējos kvantitatīvos ierobežojumus katrai izstrādājumu grupai, IV pielikumā uzskaitītās kompetentās iestādes izsniedz importa licences vienīgi pēc Komisijas apstiprinājuma, ka kvantitatīvajos ierobežojumos piegādātājvalstij vēl ir pieejams nepieciešamais daudzums attiecīgajai tērauda izstrādājumu grupai, par kuru importētājs vai importētāji ir iesnieguši pieteikumus minētajām iestādēm.3. Atļauto importa apjomu atskaita no attiecīgā V pielikumā noteiktā kvantitatīvā ierobežojuma. Ražojumu nosūtīšanu uzskata par notikušu dienā, kad tie iekrauti eksportējošajā transportlīdzeklī.3. pants1. Šīs regulas V pielikumā minētie kvantitatīvie ierobežojumi neattiecas uz izstrādājumiem, kas novietoti brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā vai kas importēti saskaņā ar režīmu, kurš reglamentē muitas noliktavas, pagaidu ievešanu vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīmu).2. Ja 1. punktā minētie izstrādājumi vēlāk nemainītā stāvoklī vai pēc apstrādes vai pārstrādes tiek laisti brīvā apgrozībā, piemēro 2. panta 2. punktu, un šādi apgrozībā laistus izstrādājumus atskaita no attiecīgā V pielikumā noteiktā kvantitatīvā ierobežojuma.4. pants1. Šīs regulas 2. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā IV pielikumā minētās dalībvalstu kompetentās iestādes pirms importa licences izsniegšanas paziņo Komisijai par daudzumiem, par kuriem pieprasītas importa licences, pievienojot eksporta licenci oriģināleksemplārus, ko tās saņēmušas. Savukārt Komisija atbilstīgi hronoloģiskai secībai, kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi („rindas kārtībā”), paziņo, vai pieprasītie daudzumi ir pieejami importēšanai.2. Pieprasījumi, kas iekļauti paziņojumos Komisijai, ir derīgi, ja tie katrā gadījumā skaidri norāda eksportētājvalsti, attiecīgā izstrādājuma kodu, importējamo daudzumu, eksporta licences numuru, kvotas gadu un dalībvalsti, kur izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā.3. Iespēju robežās Komisija iestādēm apstiprina kopējos daudzumus katrai izstrādājumu grupai, kas norādīti Komisijai paziņotajos pieprasījumos.4. Kompetentās iestādes, tiklīdz tām kļūst zināms, nekavējoties paziņo Komisijai par daudzumiem, kas netiek izmantoti importa licences derīguma termiņā. Neizmantotos daudzumus automātiski ieskaita Kopienas kopējos atlikušajos kvantitatīvajos ierobežojumos katrai izstrādājumu grupai.5. Šā panta 1. līdz 4. punktā minētos paziņojumus nosūta elektroniski, izmantojot šim nolūkam izveidoto integrēto tīklu, ja vien svarīgu tehnisku iemeslu dēļ nav īslaicīgi jāizmanto citi saziņas līdzekļi.6. Importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz saskaņā ar 12. līdz 16. pantu.7. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par katru izsniegtās importa licences vai līdzvērtīga dokumenta atcelšanu gadījumos, kad Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes ir atcēlušas vai atsaukušas attiecīgo eksporta licenci. Tomēr gadījumā, ja Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes informējušas Komisiju vai dalībvalsts kompetentās iestādes par eksporta licences atcelšanu vai atsaukšanu pēc attiecīgo izstrādājumu importēšanas Kopienā, tad šos daudzumus atskaita no attiecīgā V pielikumā noteiktā kvantitatīvā ierobežojuma.5. pants1. Ja Komisijas rīcībā ir norādes, ka Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumi, kas uzskaitīti I pielikumā, ir pārkrauti, tiem ir mainīts maršruts vai arī tie kā citādi ir importēti Kopienas teritorijā, apejot 2. pantā minētos kvantitatīvos ierobežojumus, un ja nepieciešams veikt pielāgojumus, Komisija prasa uzsākt apspriešanos, lai panāktu vienošanos par pielāgojumiem, kas vajadzīgi attiecībā uz atbilstīgajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem.2. Līdz 1. punktā norādīto apspriežu pabeigšanai Komisija var lūgt Kazahstānas Republiku veikt nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka ir iespējams veikt kvantitatīvo ierobežojumu pielāgojumus, par ko panākta vienošanās minētajās apspriedēs.3. Ja Kopiena un Kazahstānas Republika nepanāk pieņemamu risinājumu un ja Komisija konstatē, ka ir skaidri pierādījumi par apiešanu, Komisija no kvantitatīvajiem ierobežojumiem atskaita līdzvērtīgu daudzumu izstrādājumu, kuru izcelsme ir Kazahstānas Republikā.6. pants1. Eksporta licence, kuru izsniedz Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes, vajadzīga attiecībā uz katru tādu tērauda izstrādājumu sūtījumu, uz kuriem attiecas V pielikumā noteiktie kvantitatīvie ierobežojumi, nepārsniedzot minētos ierobežojumus.2. Eksporta licences oriģinālu importētājs iesniedz nolūkā saņemt 12. pantā minēto importa licenci.7. pants1. Eksporta licence attiecībā uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem atbilst paraugam, kas ietverts II pielikumā, un tā, inter alia , apstiprina, ka attiecīgo izstrādājumu daudzums attiecināts uz kvantitatīvajiem ierobežojumiem, kas noteikti šo izstrādājumu grupai.2. Katra eksporta licence attiecas tikai uz vienu no I pielikumā uzskaitītajām izstrādājumu grupām.8. pantsEksportētos apjomus atskaita no attiecīgajiem V pielikumā noteiktajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem un nosūta 2. panta 3. punkta nozīmē.9. pants1. Šīs regulas 6. pantā minētajā eksporta licencei var būt papildu kopijas, ko atbilstīgi norāda. Eksporta licenci un tās kopijas, kā arī izcelsmes sertifikātu un tā kopijas sagatavo angļu valodā.2. Ja 1. punktā minētos dokumentus aizpilda ar roku, ierakstus izdara ar pildspalvu un drukātiem burtiem.3. Eksporta licences vai līdzvērtīgi dokumenti atbilst 210 × 297 mm formātam. Tajos izmanto baltu minētā lieluma rakstāmpapīru, kas nesatur mehāniskus celulozes piemaisījumus un nesver mazāk par 25 g/m2. Katrai daļai ir jābūt iespiestam gijošēta aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.4. Kopienā kompetentās iestādes pieņem vienīgi oriģināleksemplāru kā derīgu eksporta mērķiem saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.5. Katrai eksporta licencei vai līdzvērtīgam dokumentam ir standartizēts sērijas numurs, iespiests vai neiespiests, ar kura palīdzību to var identificēt.6. Sērijas numuru veido šādi elementi:-  divi burti, kas norāda eksportētājvalsti:KZ = Kazahstānas Republika,-  divi burti, kas norāda paredzēto galamērķa dalībvalsti:BE = BeļģijaBG = BulgārijaCZ = ČehijaDK = DānijaDE = VācijaEE = IgaunijaGR = GrieķijaES = SpānijaFR = FrancijaIE = ĪrijaIT = ItālijaCY = KipraLV = LatvijaLT = LietuvaLU = LuksemburgaHU = UngārijaMT = MaltaNL = NīderlandeAT = AustrijaPL = PolijaPT = PortugāleRO = RumānijaSI = SlovēnijaSK = SlovākijaFI = SomijaSE = ZviedrijaGB = Apvienotā Karaliste-  viencipara skaitlis, kas norāda kvotas gadu un atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, 2009. gadu norāda ar „9”;-  divciparu skaitlis, kas norāda izdevējiestādi eksportētājvalstī;-  piecciparu skaitlis secīgi no 00 001 līdz 99 999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.10. pantsEksporta licenci var izdot pēc to izstrādājumu nosūtīšanas, uz kuriem tā attiecas. Šādos gadījumos uz tās jābūt vīzai „issued retrospectively”.11. pants1. Ja eksporta licence ir nozagta, pazaudēta vai iznīcināta, eksportētājs var lūgt kompetento iestādi, kas izsniegusi dokumentu, izsniegt dublikātu, pamatojoties uz eksportētāja rīcībā esošajiem eksporta dokumentiem.2. Šādi izsniegtam licences dublikātam ir vīza „dublikāts”. Dublikātam piešķir licences oriģināleksemplāra datumu.12. pants1. Tiktāl, ciktāl Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgajā kvantitatīvajā ierobežojumā, dalībvalstu kompetentās iestādes importa licenci izsniedz, ilgākais, piecās darbadienās pēc tam, kad no importētāja saņemts attiecīgās eksporta licences oriģināleksemplārs. Eksporta licenci iesniedz ne vēlāk kā tā gada 31. martā, kas ir pēc gada, kad licencē paredzētie izstrādājumi ir nosūtīti. teritorijā. Importa licences izsniedz jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts norādīta eksporta licencē, ja Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgajā kvantitatīvajā ierobežojumā.2. Importa licence ir derīga četrus mēnešus no tās izsniegšanas dienas. Pēc importētāja pienācīgi pamatota pieprasījuma dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt derīguma termiņu vēl uz ne vairāk kā četriem mēnešiem.3. Importa licences sagatavo saskaņā ar paraugu III pielikumā, un tās ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā.4. Deklarācijā vai pieprasījumā, ko importētājs iesniedz nolūkā saņemt importa licenci, ir šādas ziņas:a) eksportētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;b) importētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;c) precīzs preču apraksts un TARIC kods(-i);d) preču izcelsmes valsts;e) nosūtīšanas valsts;f) attiecīgo izstrādājumu atbilstīgā izstrādājumu grupa un daudzums;g) tīrais svars – attiecībā uz katru TARIC pozīciju;h) izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas – attiecībā uz katru TARIC pozīciju;i) vai attiecīgie izstrādājumi ir otrās šķiras vai standartam neatbilstošas kvalitātes izstrādājumi;j) attiecīgā gadījumā – maksāšanas un piegādes diena, kā arī pavadzīmes un pirkuma līguma kopija;k) eksporta licences datums un numurs;l) visi iekšējie kodi, ko izmanto administratīviem mērķiem;m) datums un importētāja paraksts.5. Importētājam nav pienākuma importēt visu licencē norādīto daudzumu vienā sūtījumā.13. pantsDalībvalstu kompetento iestāžu izsniegto importa licenču derīgums un daudzumi atbilst eksporta licenču derīgumam un daudzumiem, kā norādīts eksporta licencēs, ko izsniegušas Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes un uz kā pamata izsniegtas importa licences.14. pantsDalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus atbilstīgi 2. panta 2. punktam bez diskriminācijas attiecībā uz jebkuru importētāju Kopienā neatkarīgi no tā, vai tas veic uzņēmējdarbību Kopienā, neskarot atbilstību citām spēkā esošajos noteikumos paredzētajām prasībām.15. pants1. Ja Komisija konstatē, ka kopējais izstrādājumu apjoms, uz kuriem attiecas Kazahstānas Republikas izsniegtās eksporta licences, noteiktā izstrādājumu grupā pārsniedz kvantitatīvos ierobežojumus attiecīgajai izstrādājumu grupai, tā nekavējoties informē dalībvalstu kompetentās iestādes, lai apturētu importa licenču turpmāku izsniegšanu. Šādā gadījumā Komisija uzreiz sāk apspriešanos.2. Dalībvalstu kompetentās iestādes atsaka importa licences izsniegšanu Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumiem, kuriem nav izsniegtas eksporta licences saskaņā ar 6. līdz 11. pantu.16. pants1. Veidlapas, ko dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto 12. pantā minēto importa licenču izsniegšanai, atbilst importa licenču paraugiem III pielikumā.2. Importa licenču veidlapas un to izrakstus sagatavo divos oriģināleksemplāros; vienu no tiem, uz kura ir norāde „Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs” un 1. numurs, izsniedz pieteikuma iesniedzējam, bet otru, uz kura ir norāde „Izdevējiestādes eksemplārs” un 2. numurs, patur iestāde, kas izsniedz licenci. Administratīvām vajadzībām kompetentās iestādes 2. eksemplāram var pievienot papildu kopijas.3. Veidlapas iespiež uz tāda balta papīra bez mehāniskiem celulozes piemaisījumiem, kas paredzēts rakstīšanai un sver 55 līdz 65 g/m². Veidlapu izmēri ir 210 × 297 mm; attālumam starp rakstu rindiņām jābūt 4,24 mm (viena sestdaļa collas); precīzi jāievēro veidlapas izkārtojums. Licences pirmā eksemplāra, kas ir pati licence, abās pusēs jābūt iespiestam sarkanam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.4. Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko norīkojusi dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Pēdējā minētajā gadījumā uz katras veidlapas jābūt atsaucei uz dalībvalsts norīkojumu. Uz katras veidlapas ir iespiedēja nosaukums un adrese, vai arī atzīme, pēc kuras var identificēt iespiedēju.5. Izsniedzot importa licences vai to izrakstus, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes tiem piešķir izdošanas numuru. Importa licences numuru elektroniski paziņo Komisijai, izmantojot integrēto tīklu, kas izveidots atbilstīgi 4. pantam.6. Licences un izrakstus sagatavo izdevējas dalībvalsts valsts valodā vai vienā no tās valsts valodām.7. Dokumentu 10. ailē kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda izstrādājumu grupu.8. Izdevējiestāžu un debitoriestāžu atzīmes uz veidlapām izdara, izmantojot spiedogu. Tomēr izdevējiestādes spiedogu var aizstāt ar perforējot iegūtu burtu vai skaitļu kombinācijas iespiedumu vai ar uzdruku uz licences. Izdevējiestādes izmanto jebkādas pret viltojumiem drošas metodes, lai piešķirto daudzumu reģistrētu tā, ka nav iespējama skaitļu vai atsauču iestarpināšana.9. Licences 1. un 2. eksemplāra otrā pusē ir aile, kurā daudzumus var ierakstīt muitas iestādes pēc ievešanas formalitāšu nokārtošanas vai kompetentās pārvaldes iestādes, izsniedzot izrakstu. Ja licencē vai izrakstā debetam paredzētā vieta nav pietiekama, kompetentās iestādes var pievienot vienu vai vairākas papildu lapas ar ailēm, kas atbilst ailēm licences vai izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debitoriestādes uzspiež spiedogu tā, lai puse spiedoga būtu uz licences vai izraksta, bet otra puse – uz papildu lapas. Ja ir vairāk nekā viena papildu lapa, zīmogu līdzīgi uzspiež katrai lapai un iepriekšējai lapai.10. Kādā citā dalībvalstī izsniegtām importa licencēm un izrakstiem, kā arī veiktajiem ierakstiem un atzīmēm arī visās citās dalībvalstīs ir tāds pats juridisks spēks kā attiecīgajā dalībvalstī izsniegtiem dokumentiem, izdarītiem ierakstiem un atzīmēm.11. Ja ir tāda nepieciešamība, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var prasīt licences vai izraksta saturu iztulkot šīs dalībvalsts valsts valodā vai vienā no tās valsts valodām.17. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…]I PIELIKUMSSA Plakanie velmējumi |SA1. Spoles | SA2. Biezās plāksnes | SA3. Citi plakanie velmējumi |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7208 40 00 90 | 7210 49 00 10 | 7212 50 40 11 |7208 25 00 00 | 7208 51 20 00 | 7208 53 90 00 | 7210 50 00 10 | 7212 50 61 11 |7208 26 00 00 | 7208 51 91 00 | 7208 54 00 00 | 7210 61 00 10 | 7212 50 69 11 |7208 27 00 00 | 7208 51 98 00 | 7210 69 00 10 | 7212 50 90 13 |7208 36 00 00 | 7208 52 91 00 | 7208 90 80 10 | 7210 70 10 10 | 7212 60 00 11 |7208 37 00 10 | 7208 52 10 00 | 7210 70 80 10 | 7212 60 00 91 |7208 37 00 90 | 7208 52 99 00 | 7209 15 00 00 | 7210 90 30 10 | 7219 21 10 00 |7208 38 00 10 | 7208 53 10 00 | 7210 90 40 10 | 7219 21 90 00 |7208 38 00 90 | 7211 13 00 00 | 7209 16 10 00 | 7210 90 80 91 | 7219 22 10 00 |7208 39 00 10 | 7211 14 00 90 | 7219 22 90 00 |7208 39 00 90 | 7209 16 90 00 | 7211 19 00 90 | 7219 23 00 00 |7211 14 00 10 | 7209 17 10 00 | 7211 23 20 10 | 7219 24 00 00 |7211 19 00 10 | 7209 17 90 00 | 7211 23 30 10 | 7219 31 00 00 |7219 11 00 00 | 7209 18 10 00 | 7211 23 30 91 | 7219 32 10 00 |7219 12 10 00 | 7209 18 91 00 | 7211 23 80 10 | 7219 32 90 00 |7219 12 90 00 | 7209 18 99 00 | 7211 23 80 91 | 7219 33 10 00 |7219 13 10 00 | 7209 25 00 00 | 7211 29 00 10 | 7219 33 90 00 |7219 13 90 00 | 7209 26 10 00 | 7211 90 80 10 | 7219 34 10 00 |7219 14 10 00 | 7209 26 90 00 | 7212 10 10 00 | 7219 34 90 00 |7219 14 90 00 | 7209 27 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7225 30 10 00 | 7209 27 90 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7225 30 30 10 | 7209 28 10 00 | 7212 30 00 11 | 7225 40 12 90 |7225 30 90 00 | 7209 28 90 00 | 7212 40 20 10 | 7225 40 90 00 |7225 40 15 10 | 7209 90 80 10 | 7212 40 20 91 |7225 50 20 10 | 7210 11 00 10 | 7212 40 80 11 |7210 12 20 10 | 7212 50 20 11 |7210 12 80 10 | 7212 50 30 11 |7210 20 00 10 |7210 30 00 10 |7210 41 00 10 |II PIELIKUMSEXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III PIELIKUMSEiropas Kopienas importa licence1 | 1. Saņēmējs (nosaukums, pilna adrese, PVN numurs) | 2. Izdošanas numurs |Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs | 3. Gads |4. Par izdošanu atbildīgā iestāde (nosaukums, adrese un tālruņa Nr.) |5. Pieteicējs/pārstāvis pēc vajadzības (nosaukums un pilna adrese) | 6. Izcelsmes valsts (un ģeonomenklatūras kods) |7. Saņēmēja valsts (un ģeonomenklatūras kods) |1 | 8. Derīguma termiņa beigu datums |9. Preču apraksts | 10. TARIC kods |11. Apjoms izteikts kvotas vienībās |12. Nodrošinājums/garantija (ja piemērota) |13. Pārējās ziņas |14. Atbildīgās institūcijas apstiprinājums Datums: …………………………………. (Paraksts) (Spiedogs) |15. PIEŠĶĪRUMI Pieejamos apjomus norāda 17. slejas 1. daļā un piešķirtos apjomus 2. daļā |16. Tīrais daudzums (tīrā masa vai cita mērvienība, norādot vienību) | 19. Muitas dokumenti (veidlapa un numurs) vai izraksta numurs un piešķīruma datums | 20. Nosaukums, dalībvalsts, spiedogs un piešķīrējinstitūcijas pārstāvja paraksts |17. Skaitļos | 18. Piešķirtais apjoms vārdos |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Papildu lapas pievienot šeit. |Eiropas Kopienas importa licence2 | 1. Saņēmējs (nosaukums, pilna adrese, PVN numurs) | 2. Izdošanas numurs |Izdevējas iestādes eksemplārs | 3. Gads |4. Par izdošanu atbildīgā iestāde (nosaukums, adrese un tālruņa Nr.) |5. Pieteicējs/pārstāvis pēc vajadzības (nosaukums un pilna adrese) | 6. Izcelsmes valsts (un ģeonomenklatūras kods) |7. Saņēmēja valsts (un ģeonomenklatūras kods) |2 | 8. Derīguma termiņa beigu datums |9. Preču apraksts | 10. TARIC kods |11. Apjoms izteikts kvotas vienībās |12. Nodrošinājums/garantija (ja piemērota) |13. Pārējās ziņas |14. Atbildīgās institūcijas apstiprinājums Datums: …………………………………. (Paraksts) (Spiedogs) |15. PIEŠĶĪRUMI Pieejamos apjomus norāda 17. slejas 1. daļā un piešķirtos apjomus 2. daļā |16. Tīrais daudzums (tīrā masa vai cita mērvienība, norādot vienību) | 19. Muitas dokumenti (veidlapa un numurs) vai izraksta numurs un piešķīruma datums | 20. Nosaukums, dalībvalsts, spiedogs un piešķīrējinstitūcijas pārstāvja paraksts |17. Skaitļos | 18. Piešķirtais apjoms vārdos |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Papildu lapas pievienot šeit. |IV PIELIKUMSLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝLIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIESLISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie Direction générale du potentiel économique Service des licences Rue de Louvain 44 B-1000 Bruxelles Fakss: (32-2) 277 50 63 | БЪЛГАРИЯ дирекция ‘Регистриране, лицензиране и контрол’ ул. ‘Славянска’ № 8 1052 София Fakss: (359-2) 981 50 41 Fakss: (359-2) 980 47 10 (359-2) 988 36 54 |Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie Algemene Directie Economisch Potentieel Dienst Vergunningen Leuvenseweg 44 B-1000 Brussel Fakss: (32-2) 277 50 63 | ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fakss: (420) 224 21 21 33 |DANMARK Erhvervs- og Byggestyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø Fakss: (45) 35 46 60 01 | FRANCE Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie Direction générale des entreprises Sous-direction des biens de consommation Bureau textile-importations Le Bervil 12, rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fakss: (33) 153 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Straße 29—35 D-65760 Eschborn 1 Fakss: (49) 6196 90 88 00 | ITALIA Ministero delle Attività produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America, 341 I-00144 Roma Fakss: (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36 |EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fakss: + 372 631 3660 | KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ. 6 CY-1421 Λευκωσία Fakss: (357) 22 37 51 20 |IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fakss: + 353-1-631 25 62 | LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV-1519 Rīga Fakss: + 371-728 08 82 |ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής Πολιτικής Διεύθυνση Καθεστώτων Εισαγωγών-Εξαγωγών, Εμπορικής Άμυνας Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fakss: (30-210) 328 60 94 | LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT-01104 Vilnius Fakss: + 370-5-26 23 974 |ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E-28046 Madrid Fakss: + 34-91 349 38 31 | LUXEMBOURG Ministère de l'économie et du commerce extérieur Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fakss: (352) 46 61 38 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fakss: (36-1) 336 73 02 | ROMÂNIA Ministerul pentru Întreprinderi Mici și Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale Direcția Generală Politici Comerciale Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 București, sector 1 Cod poștal 010036 Tālr.: (40-21) 315 00 81, Fakss: (40-21) 315 04 54 E-pasts: clc@dce.gov.ro |MALTA Diviżjoni għall-Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fakss: (356) 25 69 02 99 | SLOVENIJA Ministrstvo za finance Carinska uprava Republike Slovenije Carinski urad Jesenice Spodnji plavž 6C SI-4270 Jesenice Fakss: (386-4) 297 44 56 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fakss: (31-50) 523 23 41 | SLOVENSKO Ministerstvo hospodárstva Mierová 19 827 15 Bratislava 212 Slovenská republika Fakss: (421-2) 48 54 31 16 |ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Außenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fakss: (43-1) 7 11 00/83 86 | SUOMI/FINLAND Tullihallitus PL 512 FI-00101 Helsinki Fakss: + 358-20-492 28 52 Tullstyrelsen PB 512 FI-00101 Helsingfors Fakss: + 358-20-492 28 52 |POLSKA Ministerstwo Gospodarki Plac Trzech Krzyży 3/5 00-507 Warszawa Polska Fakss: (48-22) 693 40 21/693 40 22 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-113 86 Stockholm Fakss: (46-8) 30 67 59 |PORTUGAL Ministério das Finanças e da Administração Pública Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua da Alfândega, n.o 5, r/c P-1149-006 Lisboa Fakss: (+ 351) 218 81 39 90 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House — West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fakss: + (44-1642) 36 42 69 |V PIELIKUMSAPJOMA IEROBEŽOJUMI(tonnas)Izstrādājumi |SA. Plakanie velmējumi |SA1. Spoles | 87 125 |SA2. Biezās plāksnes | 0 |SA3. Citi plakanie velmējumi | 117 875 |[1] OV L 196, 28.7.1999., 3. lpp.[2] OV L 232, , 8.9.2005., 64. lpp.[3] OV L 360, , 19.12.2006., 1. lpp.[4] OV L 337, 21.12.1997., 2. lpp.[5] OV L 256, , 7.9.1987., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0742

Priekšlikums Padomes regula, ar ko uz laiku pārtrauc muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības ievedumiem 2007./2008. tirdzniecības gadā  /* COM/2007/0742 galīgā redakcija - ACC 2007/0261 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 26.11.2007COM(2007) 742 galīgā redakcija2007/0261 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko uz laiku pārtrauc muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības ievedumiem 2007./2008. tirdzniecības gadā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiLai novērstu grūtības Eiropas Savienības labības tirgū, priekšlikums izstrādāts ar mērķi veicināt Kopienas tirgus apgādi ar labību, atvieglojot nosacījumus ievedumiem no trešām valstīm.Šis priekšlikums ir mēģinājums pārvarēt grūtības, ko rada zemie ražas apjomi Eiropā un augstas tirgus cenas gan pasaules, gan Kopienas tirgū. Kaut arī aizsardzības pasākumu līmenis pret labības ievedumiem uz robežām ir relatīvi zems, Eiropas Savienības tirgus līdzsvara labad joprojām tiek piemērots ievedmuitas nodoklis attiecībā uz noteiktiem labības veidiem.-  Vispārīgais konteksts1.1. Tendences pasaules labības tirgūSaskaņā ar Starptautiskās Graudu padomes prognozēm labības patēriņa kopapjoms pasaulē 2007./2008. gadā (1669 miljoni tonnu) jau trešo gadu pēc kārtas varētu pārsniegt pasaulē saražotās labības produkcijas kopapjomu (1655 miljoni tonnu). Nelabvēlīgie laika apstākļi kviešu ražai vasarā ziemeļu puslodē, kā arī sausums Austrālijā vedināja prognozēt par 601 miljonu tonnu zemāku kviešu ražu pasaulē; pretstatā tam sagaidāms, ka pasaules kukurūzas produkcija Amerikas Savienotajās Valstīs novāktās ārkārtīgi augstās ražas dēļ sasniegs rekordlīmeni — 766 miljonus tonnu. Pieprasījums pēc labības pasaulē strukturāli pieaug; tam par iemeslu, no vienas puses, ir biodegvielas ražošanas attīstība un, no otras puses, attīstības valstu dzīves līmeņa paaugstināšanās, kā rezultātā palielinās „baltās” gaļas (vistas gaļa un cūkgaļa) patēriņš un pieaug pieprasījums pēc labības. Laikā, kad pasaulē palielinās pieprasījums pēc labības, tās uzkrājumi pasaulē 2007./2008. tirdzniecības gada beigās var noslīdēt līdz viszemākajam līmenim kopš 1979./1980. gada. Tiek lēsts, ka kviešiem šo uzkrājumu daudzums ir 107 miljoni tonnu, no tā 25 miljoni tonnu ir piecās galvenajās eksportētājvalstīs; salīdzinājumam: 2006./2007. ražas gada beigās šie uzkrājumi attiecīgi bija 118 miljoni tonnu un 38 miljoni tonnu.[pic]Pieejamajiem labības daudzumiem pasaulē samazinoties, kviešiem (eksporta) cenas kopš 2007.–2008. tirdzniecības gada sākuma strauji cēlušās — līdz pat 50 %; 2007. gada septembra beigās FOB cenas pasaules labības tirgū sasniedza USD 360 par tonnu. Līdztekus sekām, ko apmācies laiks vasarā atstāja uz kviešu kultūrām ziemeļu puslodē, jo īpaši uz ražas apjomu un labības kvalitāti Eiropā, tirgū pieprasījumu palielināja importētāji, kas centās apmierināt savas vajadzības pēc labības, kamēr tās cenas starptautiskā mērogā turpināja pieaugt. Kaut arī cenas bija augstas, tradicionālie importētāji, baidīdamies no turpmāka cenu ieauguma, labības iepirkumus veica agrāk nekā parasti. Kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma, lielus iepirkumus galvenokārt Amerikas Savienoto Valstu un Krievijas tirgos veikušas Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstis, kā arī Indija: septembra sākumā ASV eksporta saistības veidoja jau 60 % no Amerikas Savienoto Valstu Lauksaimniecības ministrijas ( USDA ) eksporta prognozēm par visu tirdzniecības gadu.Šādā kontekstā, kad ievērojami pieaug kviešu vērtība tirgū un saglabājas augsts eksporta pieprasījums, pasaules tirgū pieaudzis arī pieprasījums pēc lopbarības miežiem. 2007. gada septembra beigās Melnās jūrās reģionā FOB cenas eksportā sasniedza USD 314 par tonnu, tādējādi pieaugot par 30 % salīdzinājumā ar cenām, kādas bija šā tirdzniecības gada sākumā.Kaut arī kukurūzas raža Amerikā izrādījās lielāka par prognozēto apjomu, arī šīs graudaugu kultūras pasaules eksporta cenas cēlās. FOB cenas ASV 2007. gada septembra beigās bija pieaugušas par 20 % salīdzinājumā ar stāvokli šā tirdzniecības gada sākumā, sasniedzot aptuveni USD 180 par tonnu. Argentīnā Up River eksporta cenas 2007. gada septembra beigās bija pieaugušas par 30 %, sasniedzot aptuveni USD 180 par tonnu FOB cenā. Augstā pieprasījuma saglabāšanās nostiprināja eksporta prēmijas, kamēr tirgotāji cēla cenas, jo labības izvedumiem no Brazīlijas galvenokārt sliktās ražas dēļ ES strauji pieauga FOB cenas, sasniedzot USD 200 par tonnu.1.2. Labības tirgu stāvoklis ESLabības uzkrājumi 2007./2008. gada sākumā salīdzinājumā ar iepriekšējo tirdzniecības gadu bija par 13 miljoniem tonnu mazāki. Šī nozīmīgā samazināšanās ir divu faktoru kombinējuma rezultāts: no vienas puses, samērā maza labības raža 2006./2007. gadā un, no otras puses, Kopienas intervences labības krājumu iztukšošanās minētā tirdzniecības gada laikā. Patiešām, atbildot jo īpaši uz iekšējā tirgus vajadzībām, 2006./2007. gadā laida pārdošanā vairāk par 8 miljoniem tonnu intervences labības krājumu (3,1 miljonu tonnu kviešu, 3,4 miljonus tonnu kukurūzas, 1,4 miljonus tonnu miežu un aptuveni 395 000 tonnu rudzu). Kopienas intervences labības krājumu apjoms 2007./2008. gada sākumā sasniedza 2,4 miljonus tonnu, kuru lielāko daļu veidoja Ungārijas kukurūza.Attiecībā uz 2007. gada ražu nokrišņu lielais daudzums radīja sīkgraudu labības ražas kvalitātes pazemināšanos Eiropas Savienības rietumos, it īpaši Francijā, Vācijā un Apvienotajā Karalistē. Centrāleiropā un Austrumeiropā (Rumānijā, Bulgārijā un Ungārijā) vairāki karstuma periodi pēc kārtas (ar ļoti augstu temperatūru un nokrišņu trūkumu) samazināja kultūraugu ražu. Vienīgi Ibērijas pussalā un Baltijas jūras baseina valstīs bija graudaugu kultūrām piemēroti laika apstākļi. Kopumā ES saražotā graudaugu produkcija lēšama 258 miljonu tonnu apmērā; salīdzinājumā ar 2006./2007. gada ražu, kas jau bija pieticīga, tā samazinājusies par 8 miljoniem tonnu jeb 3 %.Eiropas graudaugu ražas samazināšanās notiek laikā, kad uzkrājumu daudzums ES jau tā ir neliels. Rezultātā Eiropas Savienībai 2007./2008. tirdzniecības gadā vajadzēs importēt vairāk labības nekā 2006./2007. tirdzniecības gadā. Tradicionāli būdama labības neto eksportētāja, ES 2007./2008. tirdzniecības gadā, ievedot 2,5 miljonus tonnu labības[1], kļūst par neto importētāju, kamēr ES eksporta intensitāte saglabājas augsta.Eiropas labības tirgu kurss kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma strauji cēlies. Cenu celšanās ir būtiska gan nominālā ziņā, gan arī dziļās plaisas dēļ, kāda izveidojusies starp tirgus kursu un intervences cenu (EUR 101,3 par tonnu). Saspringts stāvoklis ir kā sīkgraudu labības, tā kukurūzas tirgū. Šāds stāvoklis ir sekas tam, ka Kopienā samazinājušies gan tās rīcībā esošie mīksto kviešu, gan arī kukurūzas krājumi, labības kvalitātes rādītāji ir zemāki par prognozētajiem un Kopienas intervences krājumi izsmelti tiktāl, ka saglabājies vairs tikai 0,5 milj. tonnu labības.[pic]Maizes kviešu cenas Ruānā no jaunā tirdzniecības gada sākuma 2007. gada 2. jūlijā (EUR 179 par tonnu) pieaugušas līdz EUR 300 par tonnu 2007. gada septembra sākumā. Vācijā maizes cepšanai derīgos kviešus pārdeva jau par 70 % dārgāk nekā iepriekšējā gada augusta vidū. Eiropā mīksto kviešu ražu iegūst galvenokārt Francijā, Vācijā, Apvienotajā Karalistē, Polijā un Rumānijā. Maizes kviešu izvedumu apjoms tradicionāli bija no 12 līdz 14 tonnām gadā; tos izveda galvenokārt uz Ziemeļāfrikas valstīm. Ikgadējo ievedumu apjoms bija aptuveni 5 miljoni tonnu, no tā 1,5 miljonus tonnu augstas kvalitātes mīksto kviešu ieveda no Ziemeļamerikas. Atlikumu veido vidējas un zemas kvalitātes kvieši, ko ieved galvenokārt no Melnās jūras baseina valstīm.[pic]Lopbarības miežu tirgus kurss paaugstinājies kviešu cenu iespaidā. Francijas tirgū lopbarības miežu cenas salīdzinājumā ar 2006. gadu cēlušās vairāk nekā divkārt, 2007. gada septembra beigās Ruānā sasniedzot EUR 270 par tonnu. Miežus ES audzē galvenokārt Vācijā, Francijā, Spānijā, Apvienotajā Karalistē, Dānijā un Polijā. Lopbarības miežu izvedumu apjoms tradicionāli bija aptuveni 6 miljoni tonnu gadā; miežus izveda galvenokārt uz Saūda Arābiju. Ikgadējie ievedumi bija nelieli — mazāk par 0,5 miljoniem tonnu.[pic]Augstās miežu cenas izraisīja kukurūzas pieprasījuma pieaugumu lopbarības vajadzībām. Tāda pati tendence konstatēta arī attiecībā uz Bajonā pārdoto Francijas kukurūzu: arī tās cenas no jaunā tirdzniecības gada sākuma 2007. gada 2. jūlijā (EUR 183 par tonnu) cēlušās, līdz 2007. gada septembra vidum sasniedzot visaugstāko līmeni — EUR 255 par tonnu. Kukurūzu audzē galvenokārt Francijā, Itālijā, Ungārijā, Rumānijā un Polijā. Tradicionāli ikgadējie kukurūzas izvedumi bijuši nelieli — aptuveni 0,5 miljoni tonnu. Ikgadējie kukurūzas ievedumi (galvenokārt no Dienvidamerikas, Ukrainas un nesen arī no Serbijas) sasniedza aptuveni 3–4 miljonus tonnu.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPiemērojamie tarifi saskaņā ar Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību ( GATT ) ir šādi.Izstrādājums | Tarifs |Cietie kvieši | EUR 148 par tonnu |Mīkstie kvieši | EUR 95 par tonnu |Rudzi | EUR 93 par tonnu |Mieži | EUR 93 par tonnu |Auzas | EUR 89 par tonnu |Kukurūza (izņemot sēklai un dažas hibrīdšķirnes) | EUR 94 par tonnu |Sorgo | EUR 94 par tonnu |Griķi | EUR 37 par tonnu |Prosa | EUR 56 par tonnu |Tritikāle | EUR 93 par tonnu |ES ir fiksējusi visiem labības veidiem piemērojamos muitas nodokļus saskaņā ar GATT. Muitas nodokļus nosaka saskaņā ar kartību, kas noteikta GATT Schedule „Headnote 6” saskaņā ar Blēra valdības vienošanos ( Blair House agreement ) ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Izņemot miežus un vidējas un zemas kvalitātes mīkstos kviešus, šos muitas nodokļus faktiski nosaka, pamatojoties uz pasaules references cenu, kas katrai skaidri noteiktai graudaugu šķirnei ir atšķirīga.Muitas nodokli nosaka, pamatojoties uz starpību starp labības faktisko Kopienas intervences cenu, ieskaitot ikmēneša palielinājumus un reizinot ar 1,55, un reprezentatīvo CIF importa cenu, kāda labībai ir Roterdamas ostā.Šādi aprēķinātais muitas nodoklis pašlaik ir EUR 0 par tonnu cietajiem kviešiem, augstas kvalitātes mīkstajiem kviešiem, rudziem un sorgo. Tā kā kukurūzas references cenas Amerikas Savienoto Valstu tirgū ir svārstīgas, kukurūzai piemērojamais muitas nodoklis kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma ir stipri mainījies: sākot no vislielākā — EUR 16,21 par tonnu — līdz EUR 0 par tonnu kopš 2007. gada 1. oktobra.Miežu un vidējas un zemas kvalitātes mīksto kviešu ievedumiem 2002. gadā ieviesa tarifu kvotas. Ārpus šīm tarifu kvotām piemēro maksimālu muitas nodokli attiecīgi EUR 93 par tonnu un EUR 95 par tonnu.Vidējas un zemas kvalitātes mīkstajiem kviešiem atvērta ikgadēja tarifu kvota 2 989 240 tonnu apmērā, kurā ietverta, no vienas puses, īpaša kvota 572 000 tonnu apmērā ievedumiem no Amerikas Savienotajām Valstīm un, no otras puses, kvota 38 853 tonnu apmērā ievedumiem no Kanādas. Atlikušais pieejamais daudzums — 2 378 387 tonnas — paliek atvērts citiem ievedumiem no trešām valstīm pa ceturkšņiem. Uzliekamais muitas nodoklis par ievedumiem saskaņā ar kvotu noteikts EUR 12 par tonnu.Turpmāk tabulā sniegti skaitļi par veiktajiem visu trīs apakškvotu mīksto kviešu ievedumiem kopš 2007. gada sākuma.I apakškvota | II apakškvota | III apakškvota |Kvota (tonnās) | 572 000 | 38 853 | 2 378 387 |Izlietojums 2007. gadā (tonnas) | 191 378 | 38 800 | 900 390 |Izlietojums (%) | 33,5 | 99,9 | 37,9 |Pieejamais daudzums (tonnas) | 380 622 | 53 | 1 477 997 |Miežiem atvērta ikgadēja tarifu kvota 306 215 tonnu apmērā, piemērojot muitas nodokli EUR 16 par tonnu. Alus miežiem atvērta cita tarifu kvota 50 000 tonnu apmērā, piemērojot muitas nodokli EUR 8 par tonnu.Turpmāk tabulā sniegti skaitļi par veiktajiem visu trīs apakškvotu miežu ievedumiem kopš 2007. gada sākuma.Mieži | Alus mieži |Kvota (tonnās) | 306 215 | 50 000 |Izlietojums 2007. gadā (tonnas) | 103 708 | 0 |Izlietojums (%) | 33,9 | 0 |Pieejamais daudzums (tonnas) | 202 507 | 50 000 |Attiecībā uz kukurūzu 2006. gadā pēc pievienošanās sarunām ar 10 jaunajām dalībvalstīm ieviesta tarifa kvota erga omnes 242 074 tonnu apmērā, piemērojot muitas nodokli EUR 0 par tonnu. 2007. gadam atvērtā tarifu kvota ir pilnībā izlietota.Kopš Spānijas un Portugāles pievienošanās ES kukurūzas un sorgo ievedumiem uz šīm valstīm piemēro samazinātu ievedmuitas nodokli. Saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta starp ES un Amerikas Savienotajām Valstīm, no trešām valstīm atļauts ievest noteiktu daudzumu kukurūzas un sorgo par samazinātu tarifu (atlaide), lai Amerikas Savienotajām Valstīm kompensētu Ibērijas pussalas tirgu zaudējumu. Pašreizējo vienošanos piemēro 2 miljoniem tonnu kukurūzas un 300 000 tonnu sorgo, ko ieved Spānijā ik gadu. No minētajiem daudzumiem atskaita dažu labības aizstājproduktu daudzumus (cietes ražošanas atlikumi, kukurūzas lipekļa lopbarība un citrusaugļu mīkstums), ko ieved Spānijā par to pašu tirdzniecības gadu. Panākta vienošanās arī par 500 000 tonnu tarifa kvotu Portugālē ievedamai kukurūzai (muitas nodoklis noteikts tā, lai tiktu nodrošināta minētās kvotas pilnīga izlietošana par maksimālu likmi EUR 50 par tonnu). Kukurūzas zemo muitas nodokļu un intensīvās ievešanas dēļ 2007. gadā nav piešķirtas nevienas atlaides.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmNepiemēro.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNepiemēro.-  Ietekmes novērtējumsNepiemēro, ņemot vērā, ka šis ir īstermiņa pasākums.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsŠā priekšlikuma mērķis ir uz laiku pārtraukt muitas nodokļu iekasēšanu par dažu veidu labības daudzumu ievedumiem kā saskaņā ar tarifu kvotām ar samazinātu muitas nodokli, tā arī saskaņā ar vienoto muitas nodokli.Šis ievedmuitas nodokļa neuzlikšanas pasākums attiecas tikai uz 2007./2008. tirdzniecības gadu, un vajadzības gadījumā tas nekavējoties jāatceļ. Tāpēc ir jāparedz iespēja, ka Komisija var veikt attiecīgus pasākumus ievedmuitas atjaunošanai, tiklīdz stāvoklis tirgū to pamato, un noteikt kritērijus, saskaņā ar kuriem šis stāvoklis jāuzskata par tādu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. pantu (Labības pārvaldības komiteja).-  Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līgums, jo īpaši tā 26. un 133. pants.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsNepiemēro.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ:pasākums ir pašreiz spēkā esošas regulas atsevišķa noteikuma darbības pārtraukšana uz noteiktu laiku.4. IETEKME UZ BUDžETUAplēsts, ka pasākums varētu samazināt pašu resursus par neto summu (pēc tam, kad dalībvalstis būs ieturējušas 25 %) aptuveni 2,9 milj. EUR apmērā 2007. tirdzniecības gadā un 17,6 milj. EUR — 2008. tirdzniecības gadā.2007/0261 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko uz laiku atliek muitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības ievedumiem 2007./2008. tirdzniecības gadāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26. pantu un 133. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Padomes 2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1784/2003 par labības tirgus kopīgo organizāciju[2] paredzēts noteikt aizsardzības režīmu pret iespējamām nelabvēlīgām sekām, ko var izraisīt labības ievedumi, kuru tiešais mērķis ir stabilizēt stāvokli Kopienas tirgū.2.  Muitas nodokļu apjomi, kurus piemēro attiecībā uz lauksaimniecības produktiem saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumiem, lielākoties ir noteikti kopējā muitas tarifā. Tomēr attiecībā uz dažiem labības veidiem ievedumus saskaņā ar tarifu kvotām, kuras noteiktas, noslēdzot starptautiskas vienošanās saskaņā ar EK līguma noteikumiem vai kuras izriet no citiem Padomes tiesību aktiem, apliek ar īpašiem muitas nodokļiem.3.  Ņemot vērā, ka pieprasījums pēc labības pasaulē strukturāli pieaug saistībā ar dzīves līmeņa paaugstināšanos attīstības valstīs, kā arī saistībā ar biodegvielas ražošanas attīstību, pasaules kopējie labības uzkrājumi 2007./2008. tirdzniecības gada beigās samazinās (un šāda samazināšanās notiek jau trešo gadu pēc kārtas) un to daudzums ir noslīdējis līdz viszemākajam līmenim kopš 1979./1980. tirdzniecības gada. Šādā kontekstā labības cenas pasaules tirgos no 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma stipri pieaugušas, mīkstajiem kviešiem — par aptuveni 50 %, miežiem — par 30 % un kukurūzai — no 20 līdz 30 % kukurūzai.4.  Nelabvēlīgu laika apstākļu dēļ lielākajā daļā dalībvalstu 2007./2008. tirdzniecības gada labības raža lēšama 258 miljonu tonnu apmērā jeb par 8 miljoniem tonnu (3 %) mazāk salīdzinājumā ar 2006./2007. tirdzniecības gada ražu, kas arī jau bija pieticīga. Šāda Kopienas labības produkcijas samazināšanās jo īpaši skārusi mīkstos kviešus un kukurūzu, taču tā ietekmē visu labības nozari kopumā, apgrūtinot Kopienas tirgus apgādes līdzsvarotības nodrošināšanu. Šāda nelīdzsvarotība īpaši skar lopbarības kultūras dažādos Kopienas reģionos izaudzētās labības kvalitātes un daudzuma atšķirību dēļ, kā arī tādēļ, ka šo atšķirību iespaidā mainījusies uzņēmēju rīcība dažādo labības veidu pieejamo daudzumu izmantošanā. Turklāt šo pasaules labības kopprodukcijas samazinājumu nevar kompensēt ar atsevišķos reģionos konstatēto miežu, rudzu un auzu ražas palielinājumu.5.  Eiropas labības tirgos kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma konstatēta strauja cenu celšanās. Cenu celšanās ir būtiska gan nominālā ziņā, gan arī dziļās plaisas dēļ, kāda izveidojusies starp tirgus kursu un intervences cenu. Stāvoklis ir saspringts kā sīkgraudu labības tirgū, tā arī kukurūzas tirgū. Kopš 2007./2008. tirdzniecības gada sākuma maļamo kviešu cenas Ruānā no EUR 179 par tonnu pieaugušas līdz EUR 300 par tonnu 2007. gada septembra sākumā, kamēr lopbarības miežu cena Ruānā salīdzinājumā ar 2006. gada vasaru pieaugusi vairāk kā divreiz, 2007. gada septembra beigās sasniedzot EUR 270 par tonnu. Stipri pieaugusi arī alus miežu cena, 2007. gada septembra beigās sasniedzot EUR 310 par tonnu. Tāda pati tendence konstatēta arī attiecībā uz Bajonā pārdoto Francijas kukurūzu: arī tās cenas no jaunā tirdzniecības gada sākuma (EUR 183 par tonnu) cēlušās, līdz 2007. gada septembra vidum sasniedzot visaugstāko līmeni — EUR 255 par tonnu. Šāds stāvoklis ir sekas tam, ka Kopienā samazinājušies gan tās rīcībā esošie mīksto kviešu, gan arī kukurūzas krājumi, labības kvalitāte ir viduvēja un Kopienas intervences krājumi izsmelti tiktāl, ka saglabājies vairs tikai mazāk par 500 000 milj. tonnu labības.6.  Lai mazinātu šo saspringto stāvokli labības tirgos, ir lietderīgi veicināt Kopienas tirgus apgādi ar labību un tādēļ noteikt ievedmuitas nodokļa piemērošanas atlikšanu attiecībā uz atsevišķu veidu labību, neatkarīgi no tā, vai to ieved saskaņā ar tarifu kvotām ar samazinātu ievedmuitu vai saskaņā ar vienotu ievedmuitu. Tomēr šāds pasākums jāpiemēro tikai attiecībā uz 2007./2008. tirdzniecības gadu.7.  Turklāt jābūt iespējai nekavējoties atcelt šo pasākumu, ja Kopienas tirgū rodas traucējumi vai šādu traucējumu risks. Tāpēc ir jāparedz iespēja, ka Komisija var nekavējoties veikt attiecīgus pasākumus ievedmuitas atjaunošanai, tiklīdz stāvoklis tirgū to pamato, un noteikt kritērijus, saskaņā ar kuriem šis stāvoklis par tādu jāuzskata.8.  Šie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu Nr. 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[3],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo līdz 2008. gada 30. jūnijam atliek ievedmuitas nodokļa piemērošanu produktiem, uz kuriem attiecas KN kodi 1001 90 99, 1001 10, 1002 00 00, 1003 00, 1005 90 00, 1007 00 90 un 1008, un attiecībā uz visiem labības daudzumiem, kas ievesti vai nu saskaņā ar vienotu ievedmuitu un Regulas (EK) Nr. 1784/2003 9. pantu vai arī saskaņā ar samazinātas ievedmuitas tarifu kvotām, kas atvērtas saskaņā ar minētās regulas 12. pantu.2. Komisija var atjaunot ievedmuitas nodokļa piemērošanu tādā apjomā un tādos apstākļos, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1784/2003 10. pantā, ja Kopienas ostās konstatē, ka viena vai vairāku 1. punktā minēto produktu FOB cena to eksportēšanai ārpus Kopienas ir zemāka par 180 % no intervences cenas, vai — attiecībā uz produktiem, kuriem nav intervences cenas — par 180 % no EUR 101,3 par tonnu.3. Ja vajadzīgs, sīki izstrādātus noteikumus šīs regulas piemērošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1784/2003 25. panta 2. punktā izklāstīto procedūru.2. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro attiecībā uz ievedumiem, ko veic, pamatojoties uz ievešanas atķaujām, kuras izdotas, sākot no šīs regulas publicēšanas dienas.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 10 nodaļa – Lauksaimniecības nodokļi | APROPRIĀCIJAS: 2007. g. budžets: EUR 1 486,7 milj. 2008. g. PBP: EUR 1 683,2 milj. |2. | PASĀKUMA NOSAUKUMS Padomes Regula, ar ko uz laiku atliek ievedmuitas nodokļa piemērošanu noteiktu veidu labības ievedumiem 2007./2008. tirdzniecības gadā |3. | JURIDISKAIS PAMATS EK līguma 26. un 133. pants |4. | PASĀKUMA MĒRĶI Pasākuma mērķis ir veicināt Kopienas tirgus apgādi ar labību, atvieglojot nosacījumus ievedumiem no trešām valstīm |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 mēnešu laikposms (miljonos EUR) | Kārtējais 2007. finanšu gads (miljonos EUR) | Nākamais 2008. finanšu gads (miljonos EUR) |5.0 | IZDEVUMI, KO SEDZ – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | – | – |5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) – VALSTS | – | – 2,9 | – 17,6 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI |5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI |5.2 | APRĒĶINA METODE |6.0 | VAI IESPĒJAMS PASĀKUMU FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS PAREDZĒTAS ATTIECĪGAJĀ ŠĀGADA BUDŽETA NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI IESPĒJAMS PASĀKUMU FINANSĒT, PĀRVIRZOT LĪDZEKĻUS NO VIENAS ŠĀGADA BUDŽETA NODAĻAS UZ CITU? | JĀ NĒ |6.2 | VAI IR JĀPAREDZ PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI JĀPAREDZ APROPRIĀCIJAS TURPMĀKO GADU BUDŽETĀ? | JĀ NĒ |PIEZĪMES. Raugoties no ieņēmumu viedokļa un saglabājoties esošajam stāvoklim, t. i., ja priekšlikums netiktu pieņemts, tad saskaņā ar aplēsēm pasākums varētu samazināt pašu resursus par neto summu (pēc tam, kad dalībvalstis būs ieturējušas 25 %) aptuveni -2,9 milj. EUR 2007. tirdzniecības gadā un -17,6 milj. EUR — 2008. tirdzniecības gadā. No izdevumu viedokļa nebūs nekādas ietekmes uz budžetu, jo priekšlikuma mērķis ir novērst radušos deficītu, un tātad tam nevajadzētu izraisīt labības intervenci, kaut arī iespējama pieejamo labības krājumu palielināšanās Kopienas tirgū. |[1] No 2007. gada 10. oktobra.[2] OV L 270, 21.10.2003., 78. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 735/2007 (OV L 169, 29.6.2007., 6. lpp.).[3] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).