title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A un C pielikumu attiecībā uz Franciju

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0038

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 06.02.2006COM(2006) 38 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A un C pielikumu attiecībā uz Franciju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma saturs-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiIr nepieciešams grozīt A un C pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām.-  Vispārējais kontekstsPadomes Regulas (EK) Nr. 1346/2000 2. panta a) punktā minētas maksātnespējas procedūras uzskaitītas šās regulas A pielikumā. C pielikumā ir uzskaitīti likvidatori, kas minēti 2. panta b) punktā.Grozījumi Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumos izdarīti ar Padomes 2005. gada 12. aprīļa Regulu (EK) Nr. 603/2005.Francija 2005. gada 29. novembrī paziņoja Komisijai par grozījumiem sarakstos, kas doti A un C pielikumā.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomāAr šo priekšlikumu ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1346/2000.-  Atbilstība politikai citās jomāsŠī regula atbilst Kopienas politikai citās jomās.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmĀrēja apspriešana nebija vajadzīga.-  Speciālu zināšanu vākšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtēšanaRegulas grozīšana var pozitīvi ietekmēt uzņēmumu reorganizāciju.Ietekme uz nodarbinātību varētu būt pozitīva vai neitrāla.Ietekme uz apkārtējo vidi varētu būt pozitīva vai neitrāla.3. Priekšlikuma juridiskie faktori-  Ierosinātās rīcības kopsavilkumsPriekšlikuma mērķis ir grozīt Regulas (EK) Nr. 1346/2000 pielikumus, lai varētu ņemt vērā attiecīgo dalībvalstu grozījumus maksātnespējas likumos.-  Juridiskais pamatsPriekšlikums ir pamatots ar 45. pantu Regulā (EK) Nr. 1346/2000.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ uz šo priekšlikumu subsidiaritātes princips neattiecas.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ:Ar šo Komisijas priekšlikumu Padomes Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A un C pielikumus aizstāj ar jauniem sarakstiem, kuros ņemta vērā Francijas paziņotā informācija.Regula ir tieši piemērojama dalībvalstīs un tai nav nepieciešami nekādi īstenošanas pasākumi. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , tādēļ tās saturs ir pieejams visām ieinteresētām pusēm.-  Instrumentu izvēlePiedāvātais instruments ir regula.Citi līdzekļi nebūtu piemēroti turpmāk minēto iemeslu dēļ.Pamatojoties uz 45. pantu Regulā (EK) Nr. 1346/2000, grozījumus Regulas pielikumos var izdarīt vienīgi Padome pēc dalībvalstu iniciatīvas vai pēc Komisijas priekšlikuma. Šī kopējā iniciatīva bija iespējama piecu gadu laika posmā pēc Amsterdamas Līguma (67. panta 1. punkts EK) spēkā stāšanās, bet kopš Nicas Līguma (67. panta 2. punkts EK) spēkā stāšanās iniciatīva pieder tikai Komisijai. Tādēļ Komisijas ziņā ir ierosināt Padomei grozījumus regulas pielikumos atbilstīgi regulas 45. pantam.4. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.5. VienkāršošanaŠis priekšlikums nodrošina gan valsts iestāžu (ES vai atsevišķu valstu) administratīvo procedūru vienkāršošanu, gan administratīvo procedūru vienkāršošanu valsts un privātajās iestādēs.Dalībvalstu tiesas tiks savlaicīgi informētas par tiem maksātnespējas procesiem, kas atzīti par pamatotiem.Kreditori, debitori un maksātnespējas procesa administratori tiks informēti par tiem maksātnespējas procesiem, uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1346/2000 A un C pielikumu attiecībā uz FrancijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1346/2000 par maksātnespējas procedūrām[1] un jo īpaši tās 45. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:(1) Regulā (EK) Nr. 1346/2000 uzskaitīti dalībvalstu tiesību aktos sniegtie norādījumi attiecībā uz procedūrām un likvidatoriem.(2) Atbilstoši 45. pantam Regulā (EK) Nr. 1346/2000 Francija 2005. gada 29. novembrī paziņoja Komisijai par grozījumiem sarakstos, kas doti minētās regulas A un C pielikumā.(3) Regula (EK) Nr. 1346/2000 ir attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1346/2000 groza šādi.(1) Attiecībā uz Franciju A pielikumā minētās procedūras aizstāj ar šādām procedūrām:„FRANCE- Sauvegarde- Redressement judiciaire- Liquidation judiciaire” ;(2) Attiecībā uz Franciju C pielikumā minētos likvidatorus aizstāj ar šādiem:„FRANCE- Mandataire judiciaire- Liquidateur- Administrateur judiciaire- Commissaire à l’exécution du plan”.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 160, 30.6.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 603/2005 (OV L 100, 20.4.2005., 1.-8. lpp.).[2] OV C […] […], . lpp.


title: Proposal for a Council (EC, EURATOM) Regulation adjusting with effect from 1 July 2005 the remuneration and pensions of officials and other servants of the European Communities and the correction coefficients applied thereto {SEC(2005) 1417}

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0552

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.11.2005COM(2005) 552 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA (EK, EURATOM),ar kuru koriģē, sākot no 2005. gada 1. jūlija, Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, ko piemēro šīm algām un pensijām {SEC(2005) 1417}(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kā katru gadu un saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu Padomei līdz gada beigām jālemj par algu un pensiju pielāgošanu no 1. jūlija, ko Komisija ierosinājusi, pamatojoties uz Statistikas biroja ziņojumu. |120 | Vispārējais konteksts Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu algu un pensiju pielāgošana ir tieši atkarīga no valstu publiskā sektora algu pirktspējas izmaiņām (specifisks rādītājs), no dzīves dārdzības Briselē attīstības (starptautisks indekss), kā arī no Statistikas biroja noteiktās ekonomiskās paritātes. Ar specifisko rādītāju mēra dalībvalstu centrālo valsts pārvaldes iestāžu ierēdņu neto algu attīstību ārpus inflācijas. Statistikas birojs ir noteicis šo rādītāju, balstoties uz informāciju, ko sniegušas XI pielikuma 1. panta 4. punktā minētās 8 dalībvalstis. Ar Briseles starptautisko indeksu mēra Eiropas Kopienu ierēdņu dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Statistikas birojs ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto informāciju. Algu ekonomiskā paritāte rāda algu pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām darba vietām. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestādēm. Pensiju ekonomiskā paritāte rāda pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju un citām dzīvesvietām. Statistikas birojs ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestādēm. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Priekšlikums tiek iesniegts katru gadu, lai pielāgotu algas un pensijas. |141 | Saskaņa ar citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PUSēM UN IETEKMES ANALīZE |Apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm |211 | Apspriešanā izmantotās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārējais profils Priekšlikuma elementi saskaņoti ar personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām procedūrām. |212 | Kopsavilkums par saņemtajām atbildēm un veidu, kādā tās ņemtas vērā Priekšlikumā ņemti vērā pušu, ar kurām notikusi apspriešanās, sniegtie atzinumi. |Ekspertu atzinumi un to izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nav bijis vajadzīgs. |230 | Ietekmes analīze - Priekšlikumā paredzēts pielāgot algas un pensijas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. - Spēkā esošie tiesību akti nepieļauj alternatīvu iespēju. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 1. pantu Statistikas birojs ir izstrādājis ziņojumu par dzīves dārdzības izmaiņām Briselē, valstu publiskā sektora algu pirktspējas izmaiņām, kā arī par ekonomiskajām paritātēm, no kā izriet korekcijas koeficienti. 3.1. ALGU UN PENSIJU PIELĀGOŠANA BEĻĢIJĀ UN LUKSEMBURGĀ Atsauces periodā valstu ierēdņu algu pirktspējas vidējās izmaiņas, ko mēra ar specifisko rādītāju, ir 0,0%. Atsauces periodā Briseles dzīves dārdzības izmaiņas, ko mēra ar Statistikas biroja aprēķināto Briseles starptautisko indeksu, ir 2,2%. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 2. punktu pielāgojuma vērtība ir vienāda ar specifiskā rādītāja un Briseles starptautiskā indeksa, ko nosaka Statistikas birojs, reizinājumu. Tādējādi ierosinātais algu un pensiju pielāgojums Beļģijā un Luksemburgā ir 2,2%. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 5. punktu ne Beļģijai, ne Luksemburgai nepiemēro nekādu korekcijas koeficientu. 3.2. ALGU UN PENSIJU PIELĀGOŠANA ĀRPUS BEĻĢIJAS UN LUKSEMBURGAS Ārpus Beļģijas un Luksemburgas algu un pensiju pielāgojumu iegūst, reizinot neto pielāgojumu Beļģijā un Luksemburgā ar korekcijas koeficientu un ar maiņas kursu izmaiņām. Korekcijas koeficienti, kas iekļauti regulā un ko piemēro algām, pensijām un algas daļas pārvedumiem, ir aprēķināti šādi. - Korekcijas koeficienti IERĒDŅIEM ārpus Beļģijas un Luksemburgas: Statistikas birojs saskaņā ar valstu statistikas iestādēm ir aprēķinājis ekonomiskās paritātes, ar ko 1. jūlijā norāda algu pirktspējas attiecību starp Briseli un citām darba vietām. Korekcijas koeficientus, kurus piemēro algām, ko maksā ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, kuri strādā dalībvalstīs, izņemot Beļģiju un Luksemburgu, nosaka, ņemot vērā attiecību starp šīm ekonomiskajām paritātēm un maiņas kursiem, ko piemēro 1. jūlijā. - Korekcijas koeficienti PENSIJĀM ārpus Beļģijas un Luksemburgas un korekcijas koeficienti PĀRVEDUMIEM: Statistikas birojs saskaņā ar valstu statistikas iestādēm ir aprēķinājis ekonomiskās paritātes, ar ko 1. jūlijā norāda pensiju pirktspējas attiecību starp Beļģiju un citām dzīves vietām. Korekcijas koeficientus, ko aprēķina to personu pensijām, kuras nedzīvo Beļģijā un Luksemburgā, bet gan citās valstīs, nosaka, ņemot vērā attiecību starp šīm ekonomiskajām paritātēm un maiņas kursiem, ko piemēro 1. jūlijā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. pantu šos koeficientus tieši piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku algas pārvedumiem. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. pantu šos korekcijas koeficientus piemēro pensijām tikai attiecībā uz to daļu, kas atbilst līdz 2004. gada 1. maijam iegūtajām tiesībām. Saskaņā ar minētā panta 2. punktu korekcijas koeficienti, ko piemēro pensijām, ir vidējais svērtais lielums starp koeficientiem, kurus piemēro ierēdņiem, un koeficientiem, kas aprēķināti pensijām. - Korekcijas koeficientu spēkā stāšanās datums: Spēkā stāšanās datums visur ir 1. jūlijs, izņemot tās vietas, kur dzīves dārdzība pieaugusi ievērojami. Šajās vietās korekcijas koeficients stājas spēkā 16. maijā, ja dzīves dārdzības pieaugums pārsniedz 6,3%, vai 1. maijā, ja tas pārsniedz 12,6%. Dzīves dārdzības attīstību ārpus Beļģijas un Luksemburgas mēra ar netiešu indeksu starpniecību. Šie indeksi atbilst Briseles starptautiskā indeksa un ekonomiskās paritātes izmaiņu reizinājumam. Regulā norādītajās vietās šie pielāgojumi stājas spēkā agrāk. |310 | Juridiskais pamats Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un jo īpaši to XI pielikums. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. |331 | - Civildienesta noteikumu XI pielikumā paredzēta Padomes regula. |332 | - Finansiālais slogs izriet tieši no Civildienesta noteikumos paredzētās korekcijas metodes piemērošanas. |Instrumentu izvēle |341 | Piedāvātais(-ie) instruments(-i): regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti turpmāk minēto iemeslu dēļ. - Civildienesta noteikumu XI pielikumā paredzēta Padomes regula. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | Algu un pensiju pielāgošanas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem un ieņēmumiem ir izklāstīta pielikumā finanšu pārskatā. |F-5749 |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULA (EK, EURATOM),ar kuru koriģē, sākot no 2005. gada 1. jūlija, Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensijas, kā arī korekcijas koeficientus, ko piemēro šīm algām un pensijāmEIROPAS KOPIENU PADOME,ņemot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību un jo īpaši tā 13. pantu,ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas paredzēta Padomes Regulā (EEK, Euratom , EOTK) Nr. 259/68[1], un jo īpaši Civildienesta noteikumu 63., 64., 65. un 82. pantu un VII, XI un XIII pielikumu, kā arī Nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu, 64. un 92. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā(1) Lai garantētu to, ka pārmaiņas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku pirktspējā notiek paralēli ar pārmaiņām dalībvalstu ierēdņu pirkspējā, Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojums un pensijas ir jākoriģē atbilstīgi kārtējam 2005. gada izvērtējumam,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 63. panta otrajā daļā datums “2004. gada 1. jūlijs” tiek aizstāts ar datumu “2005. gada 1. jūlijs”.2. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 66. pantā doto tabulu attiecībā uz mēneša pamatalgām, kas piemērojamas atalgojumu un pensiju aprēķinam, aizstāj ar šādu tabulu:[pic]3. pantsNo 2005. gada 16. maija turpmāk minētajās valstīs nodarbināto ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam piemēro šādus korekcijas koeficientus:- nulle.No 2005. gada 16. maija turpmāk minētajās valstīs nodarbināto ierēdņu un pārējo darbinieku pensijām piemēro šādus korekcijas koeficientus:- nulle.4. pantsNo 2005. gada 1. jūlija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, ir tādi, kā norādīts 2. slejā turpmāk dotajā tabulā.No 2006. gada 1. janvāra korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 3. punktu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku pārskaitījumiem, ir tādi, kā norādīts 3. slejā turpmāk dotajā tabulā.No 2005. gada 1. jūlija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 20. panta 2. punktu piemēro pensijām, ir tādi, kā norādīts 4. slejā turpmāk dotajā tabulā.No 2006. gada 1. maija korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 2. punktu piemēro pensijām, ir tādi, kā norādīts 5. slejā turpmāk dotajā tabulā.[pic]5. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 42.a pantā paredzētais bērna kopšanas pabalsts ir EUR 822,06 un EUR 1096,07 vientuļajiem vecākiem.6. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 1. panta 1. punktā paredzētais apgādnieka pabalsts ir EUR 153,75.No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 2. panta 1. punktā paredzētais apgādājamā bērna pabalsts ir EUR 335,96.No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 1. punktā paredzētais pabalsts izglītībai ir EUR 227,96.No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 3. panta 2. punktā paredzētais pabalsts izglītībai ir EUR 82,07.No 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu 69. pantā un VII pielikuma 4. panta 1. punkta otrā daļā paredzētā ekspatriācijas pabalsta minimums ir EUR 455,69.7. pantsNo 2006. gada 1. janvāra Civildienesta noteikumu VII pielikuma 8. pantā paredzēto piemaksu par attālumu koriģē šādi:0 eiro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās: 0 un 200 km0,3417 eiro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās: 201 un 1 000 km0,5695 eiro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās: 1 001 un 2 000 km0,3417 eiro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās: 2 001 un 3 000 km0,1139 eiro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās: 3 001 un 4 000 km0,0548 eiro par kilometru tad, ja attālums ir šādās robežās: 4 001 un 10 000 km0 eiro par kilometru tad, ja attālums pārsniedz: 10 000 kmIepriekš norādītajam attāluma pabalstam pievieno vienotas likmes piemaksu, kas sasniedz- EUR 170,84, ja ar vilcienu veikta brauciena attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir robežās no 725 km līdz 1450 km,- EUR 341,66, ja ar vilcienu veikta brauciena attālums starp darba vietu un izcelsmes vietu ir vienāds ar 1450 km vai lielāks.8. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu VII pielikuma 10. panta 1. punktā paredzētā dienas nauda ir-  EUR 35,31 ierēdnim, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,-  EUR 28,47 ierēdnim, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.9. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 24. panta 3. punktā paredzētā iekārtošanās pabalsta minimums ir-  EUR 1005,33 darbiniekam, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,-  EUR 597,77 darbiniekam, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.10. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a panta 3. punkta otrajā daļā paredzētais bezdarbnieka pabalsta minimums ir EUR 1205,67, maksimums - EUR 2411,35 un standarta pabalsts ir EUR 1096,07.11. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 63. pantā doto mēneša pamatalgu tabulu aizstāj ar šādu tabulu.[pic]12. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 93. pantā doto mēneša pamatalgu tabulu aizstāj ar šādu tabulu:[pic]13. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 94. pantā paredzētā iekārtošanās pabalsta minimums ir-  EUR 756,18 darbiniekam, kam ir tiesības uz apgādnieka pabalstu,-  448,32 EUR darbiniekam, kam nav tiesību uz apgādnieka pabalstu.14. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 96. panta 3. punkta otrajā daļā paredzētā bezdarbnieka pabalsta minimums ir EUR 904,26, maksimums EUR 1808,51 un standarta pabalsts ir EUR 822,06.15. pantsNo 2005. gada 1. jūlija pabalsti par maiņu darbu, kas paredzēti Padomes Regulā (EOTK, EEK, Euratom ) Nr. 300/76 [2] ir EUR 344,58, 520,10, 568,66 un 775,27.16. pantsNo 2005. gada 1. jūlija summām Regulas (EEK, Euratom , EOTK) Nr. 260/68 [3] 4. pantā piemēro koeficientu 4,974173.17. pantsNo 2005. gada 1. jūlija tabulu Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 8. panta 1. punktā aizstāj ar šādu.[pic]18. pantsNo 2005. gada 1. jūlija apgādājamā bērna pabalsts, kas paredzēts Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 14. panta 1. punktā, ir šāds:[pic]19. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 15. pantā paredzētā izglītības pabalsta apjomi ir šādi:[pic]20. pantsNo 2005. gada 1. jūlija Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 18. panta piemērošanas nolūkā nemainīgais atbalsts, uz ko norādīts līdz 2004. gada 1. jūlijam spēkā esošo Civildienesta noteikumu VII pielikuma 4.a pantā, ir- EUR 118,88 mēnesī C4 vai C5 pakāpes ierēdņiem,- EUR 182,26 mēnesī C1, C2 vai C3 pakāpes ierēdņiem.21. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas “ Eiropas Savienīas Oficiālajā Vēstnesī ”.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSŠis dokuments ir pievienojams paskaidrojuma rakstam un papildina to. Tāpēc, aizpildot šo tiesību akta finanšu pārskatu, neietekmējot tā saprotamību, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā minēto informāciju. Pirms šīs veidnes aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar īpašajām vadlīnijām, kas izstrādātas, lai sniegtu norādījumus un skaidrojumu attiecībā uz turpmākajiem punktiem.1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:PADOMES REGULA (EK, Euratom ), ar ko no 2005. gada 1. jūlija pielāgo Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku algas un pensijas, kā arī attiecīgos korekcijas koeficientus.2. UZ DARBĪBAS JOMĀM BALSTĪTA VADĪBA / BUDŽETA LĪDZEKĻU SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM (ABM / ABB)Attiecīgā(-s) politikas joma(-s) un saistītā(-s) darbība(-s):Iespējams, attiecas uz visām jomām un darbībām.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstošās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex-BA pozīcijas)), tostarp šādas:Izdevumi: XX.01.01.01 Komisija un 11. nodaļa Citas iestādesIeņēmumi: 400 – Nodokļu ieņēmumi no iestāžu locekļu, ierēdņu, citu darbinieku un pensijas saņēmēju algām un pabalstiem; 404 – Ieņēmumi no īpašā atskaitījuma, ko piemēro iestāžu locekļu, ierēdņu un pārējo nodarbināto darbinieku algām; 410 – Darbinieku iemaksas pensiju sistēmā3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums:Nenoteikts3.3. Budžeta informācija (pievienot rindas, ja vajadzīgs):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu perspektīvas pozīcija |XX.01.01.01 un 11. nodaļa | Neobl. | NDA[4] | NĒ | NĒ | NĒ | N° [5] |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (līdz 3 cipariem aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa nr. | Gads n | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | n + 5 un turpm. | Kopā |Darbības izdevumi[5] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a |Maksājumu apropriācijas (MA) | b |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[6] |Tehniskā un administratīvā palīdzība – TAP (NDA) | 8.2.4 | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c |Maksājumu apropriācijas | b+c |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[7] |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 | d | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | n.p. |Administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu un saistītos izdevumus, kas nav ietvertas pamatsummā (NDA) | 8.2.6 | e |Kopējās orientējošās darbības izmaksasSA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | n.p. |MA KOPĀ, ietverot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 43,9 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | 87,8 | n.p. |Informācija par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai citu organizāciju (norādīt konkrēti) līdzfinansējums, paredzamā līdzfinansējuma apjoms ir jānorāda šajā tabulā (var pievienot papildu rindas, ja ir paredzēts vairāku organizāciju līdzfinansējums):miljonos EUR (līdz 3 cipariem aiz komata)Līdzfinansētāja organizācija | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpm. | Kopā |…………………… | f |SA KOPĀ, ietverot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānošanuX Priekšlikums ir saderīgs ar esošo finanšu plānošanu.( Priekšlikumam nepieciešama finanšu perspektīvas attiecīgās pozīcijas pārplānošana.( Priekšlikums var likt piemērot Iestāžu nolīguma noteikumus[8] (par elastības instrumentu vai finanšu perspektīvas pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumusX Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ir šāda:Piezīme: visi precizējumi un piezīmes saistībā ar metodi, kā aprēķina ietekmi uz ieņēmumiem, jāiekļauj atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (līdz 1 ciparam aiz komata)Pirms darbības[Gads n] | Stāvoklis pēc darbības |Cilvēkresursu kopējais daudzums |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶISīks priekšlikuma konteksta apraksts jāsniedz paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata iedaļā jāietver šādi papildinformācijas elementi:5.1. Jāīsteno īstermiņā vai ilgtermiņāCivildienesta noteikumos noteikts pienākums5.2. Pievienotā vērtība no Kopienas iesaistes un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģijaNepiemēro5.3. Priekšlikuma mērķi, gaidāmie rezultāti un saistīti rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības (ABM) kontekstāNepiemēro5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt izvēlēto(-ās) īstenošanas metodi(-es)[10].( Centralizēta vadībaX tieši veic Komisija: PMO-  ( netieši, deleģējot to:-  ( izpildaģentūrām,-  ( Kopienu izveidotām organizācijām, kas minētas Finanšu regulas 185. pantā,-  ( valsts publiskā sektora organizācijas / organizācijas, kas darbojas sabiedrības interesēs.( Dalīta vai decentralizēta vadība-  ( ar dalībvalstīm-  ( ar trešām valstīm( Vadība kopā ar starptautiskām organizācijām (lūdzu precizēt)Piezīmes:6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaNepiemēro6.2. Novērtēšana6.2.1. Iepriekšēja vērtēšanaNepiemēro6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma/paveiktā novērtējuma (ņemot vērā līdzīgu iepriekšējo pieredzi)Nepiemēro6.2.3. Turpmākās vērtēšanas nosacījumi un biežumsNovērtēšana ceturtā gada beigās, sākot no 2004. gada jūlija7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMInepiemēro8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi to izmaksu izteiksmēSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 cipariem aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[12] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[13] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[14] atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts8.2.3. Cilvēkresursu avoti (atbilstoši Civildienesta noteikumiem)(Ja norādīti vairāki avoti, lūdzu norādīt amatu skaitu saistībā ar katru avotu).-  ( Programmas vadībai konkrētajā brīdī paredzētie amati, kas jāaizstāj vai jāpapildina-  ( Amati, kas n gadam paredzēti iepriekš saskaņā ar gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu-  ( Amati, kas pieprasāmi, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu-  ( Amati, kas pārkārtojami, izmantojot esošos atbildīgā dienesta resursus (iekšējā pārcelšana)-  ( Amati, kas vajadzīgi n gadam, bet nav paredzēti, veicot konkrētā finanšu gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu8.2.4. Pārējie administratīvie izdevumi, kas ietverti pamatsummā (XX 01 04/05 – Administratīvās vadības izdevumi)miljonos EUR (līdz 3 cipariem aiz komata)Budžeta pozīcija (nr. un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpm. | KOPĀ |1. Tehniskā un administratīvā palīdzība (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) |Izpildaģentūras[15] |Cita veida tehniskā un administratīvā palīdzība |- iekšējā (intra muros) |- ārējā (extra muros) |Tehniskā un administratīvā palīdzība – izdevumi kopā |8.2.5. Cilvēkresursu un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāmiljonos EUR (līdz 3 cipariem aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpm. |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valstu eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Cilvēkresursu un saistītās izmaksas kopā (kas NAV ietvertas pamatsummā) |Aprēķins – Ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā atsaukties uz 8.2.1. punktuAprēķins – Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā atsaukties uz 8.2.1. punktu8.2.6. Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (līdz 3 cipariem aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpm. | KOPĀ |XX 01 02 11 02 – Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[16] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un apspriešanas |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Pārējie vadības izdevumi kopā (XX 01 02 11) |3. Pārējie administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Administratīvie izdevumi kopā, izņemot cilvēkresursu un saistītās izmaksas (kas NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins – Pārējie administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[1] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. …. (OV L .., …, ... lpp.).[2] Padomes 1976. gada 9. februāra Regula (EOTK, EEK, Euratom ) Nr. 300/76, ar ko nosaka to ierēdņu kategorijas, kuriem ir tiesības saņemt pabalstus par maiņu darbu, kā arī šo pabalstu likmes un nosacījumus (OV L 38, 13.2.76., 1. lpp.). Regula papildināta ar Regulu ( Euratom , EOTK, EEK) Nr. 1307/87 (OV, L 124, 13.5.87., 6. lpp) ; regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, EOTK, Euratom ) Nr. … (OV,… , 1.1.2004., 1. lpp.)[3] Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom , EOTK) Nr. 260/68, ar ko paredz Eiropas Kopienu nodokļa piemērošanas nosacījumus un procedūru (OV, L 56, 4.3.68., 8. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu ( Euratom , EOTK, EK)) Nr. … (OV, … , …, 1. lpp.)[4] Nediferencētas apropriācijas.[5] Izdevumi, kas nav saistīti ar attiecīgās xx. sadaļas 01.xx. nodaļu.[6] Izdevumi, kas saistīti ar xx. sadaļas xx 01 04. pantu.[7] Izdevumi, kas saistīti ar xx 01. nodaļu, izņemot xx 01 04. un xx 01 05. pantu.[8] Skat. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[9] Ja vajadzīgs, var pievienot papildu slejas, ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus.[10] Ja norādītas vairākas metodes, lūdzu sniegt sīkāku paskaidrojumu šā punkta «Piezīmju» daļā.[11] Kā aprakstīts 5.3. punktā.[12] Kā izmaksas NAV iekļautas pamatsummā.[13] Kā izmaksas NAV iekļautas pamatsummā.[14] Kā izmaksas iekļautas pamatsummā.[15] Jāmin tiesību akta finanšu pārskats, konkrēti norādot attiecīgo(-ās) izpildaģentūru(-as).[16] Precizēt komitejas veidu un grupu, kam tā pieder.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0640

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza I pielikumu Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu  /* COM/2005/0640 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 9.12.2005KOM(2005) 640 galīgsPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza I pielikumu Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠī Padomes regulas projekta mērķis ir neatkarīgi uz nenoteiktu laiku apturēt Kopējā muitas tarifa nodokļus atsevišķu veidu precēm, kas iekļautas 27. nodaļā (naftas atkritumeļļas), un tādējādi grozīt Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu.-  Vispārējais kontekstsKombinētās nomenklatūras 27. nodaļa tostarp aptver virkni minerālo kurināmo un minerāleļļu.Pozīcija 2710 jo īpaši attiecas uz naftas eļļām (vieglās eļļas, citas eļļas, izņemot vieglās eļļas, un atkritumeļļas).Naftas eļļas un citi 27. nodaļas produkti tad, kad tie paredzēti tādai pārstrādei, kāda definēta šīs nodaļas papildu piezīmēs, neatkarīgi tiek atbrīvoti no muitas nodokļa ar noteikumu, ka veikta šī pārstrāde.Šo nosacījumu pārbauda, piemērojot noteikumus, kas paredzēti Muitas kodeksā un tā izpildes noteikumos (291. līdz 300. pants Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.) un turpmākie grozījumi.).Tomēr uz šo brīdi atkritumeļļām (kods 2710 99 00) šo nodokļu atbrīvojumu nepiemēro arī tad, ja tās ir paredzētas minētajiem specifiskajiem procesiem.Kopienas interesēs ir, lai vienus un tos pašus tarifus piemērotu atkritumeļļām un pašām eļļām. Tāpēc ir priekšlikums neatkarīgi apturēt muitas nodokli attiecībā uz atkritumeļļām, kas paredzētas pārstrādei, izmantojot specifiskos procesus, kas definēti 4. papildu piezīmē, ar noteikumu, ka tiek veiktas pārbaudes, kas paredzētas Muitas kodeksā un tā izpildes noteikumos.-  Priekšlikuma darbības jomā spēkā esošie noteikumiPadomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu.-  Atbilstība citām Eiropas Savienības politikām un mērķiemAtbilstība ar politikām, kas izstrādātas šādās jomās: tirdzniecība, uzņēmumi, vide, enerģija un ārējās attiecības.2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES IZVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārējs respondentu raksturojumsApspriedes notika ar Ekonomisko tarifa jautājumu grupu, kas pārstāv katras dalībvalsts rūpniecības nozares;Muitas kodeksa komitejas tarifu un statistikas nomenklatūras daļu (KN sektors);Muitas kodeksa komitejas tarifu un statistikas nomenklatūras daļu (Ķīmijas sektors)Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāAtcelšana ir saskaņā ar vienošanos, kas tika panākta apspriedēs, kas notika dažādās grupās.-  Speciālu zināšanu vākšana un izmantošanaAttiecīgās zinātnes/speciālo zināšanu sfērasTarifa eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Muitas kodeksa komitejas ekonomisko tarifa jautājumu grupā.Muitas eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Muitas kodeksa komitejā.Ķīmijas eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Muitas kodeksa komitejā.Izmantotā metodoloģijaSanāksmes.Galvenās organizācijas/eksperti, kas piedalījās apspriešanāEksperti, kurus izraudzījusi katra dalībvalsts.Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkumsNetika norādīts uz to, ka pastāv potenciāli nopietni riski ar neatgriezeniskām sekām.Vienošanās, kas tika panākta iepriekš minētajās komitejāsEkspertu ieteikumu publiskošanas līdzekļiPriekšlikuma publicēšana.-  Ietekmes izvērtējumsDienestu savstarpēja apspriešanās.Ieguvumi vides aizsardzības jomā.3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsPriekšlikums PADOMES REGULAI, ar kuru groza I pielikumu Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu.-  Juridiskais pamats26. pants.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsŠis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ.Nav piemērojams.Šie pasākumi ir saskaņā ar principiem, kas izvirzīti nolūkā vienkāršot procedūras, kas ir saistošas uzņēmējiem, kas iesaistīti ārējā tirdzniecībā.-  Instrumentu izvēleIerosinātais instruments: regula.Citi līdzekļi būtu neatbilstīgi šādu iemeslu dēļ.Saskaņā ar EK līguma 26. pantu neatkarīgas tarifa atcelšanas gadījumus un neatkarīgas tarifa kvotas ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma apstiprina Padome.4) IETEKME UZ BUDžETUNeiekasēti muitas nodokļi.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza I pielikumu Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Kombinētajā nomenklatūrā Pdomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87[1] I pielikumā neatkarīgi uz nenoteiktu laiku ir apturēta muitas nodokļu iekasēšana attiecībā uz atsevišķu veidu precēm 27. nodaļā gadījumos, kad tās paredzētas specifiskiem procesiem, ar noteikumu, ka izpildīti atsevišķi nosacījumi, kas paredzēti Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[2].(2) Šo atbrīvojumu uz šo brīdi nevar izmantot attiecībā uz atsevišķu veidu otrreizējai pārstrādei paredzētām atkritumeļļām, kas klasificētas KN pozīcijā 2710 99 00.(3) Ar atkritumeļļu otrreizēju pārstrādi saistītu vides aizsardzības apsvērumu dēļ atkritumeļļām un eļļām, kas ietilpst tajā pašā grupā, ir jāpiemēro ta pati tarifu kārtība ar noteikumu, ka ir izpildīti visi tehniskie un juridiskie nosacījumi. Tāpēc tas ir Kopienas interesēs neatkarīgi uz nenoteiktu laiku apturēt muitas nodokļus šādiem produktiem.(4) Tādējādi attiecīgi ir jāgroza Regula (EEK) Nr. 2658/87.(5) Ar šo regulu izdarītie grozījumi jāsāk piemērot vienā datumā ar kombinēto nomenklatūru 2006. gadam, kas noteikta ar Regulu (EK) Nr. 1719/2005, tādējādim šī regula stājas spēkā nekavējoties un ir jāpiemēro no 2006. gada 1. janvāra,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EEK) Nr. 2658/87 I pielikuma otrajā daļā (Nodokļu tabula) V iedaļā 27. nodaļā KN pozīciju 2710 99 00 groza šādi:‹‹ 3,5*__________________* Šī nodokļa iekasēšanu neatkarīgi uz nenoteiktu laiku aptur produktiem, kas paredzēti specifiskiem procesiem (TARIC kods 2710 99 00 10). Šī nodokļa apturēšana ir spēkā tikai tad, ja ir izpildīti nosacījumi attiecīgajā Kopienas likumdošanā [skatīt 291. līdz 300. pantu Regulā (EEK) Nr. 2454/93, (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.)].››2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2006. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —PriekšsēdētājsFINANšU PāRSKATS ATTIECīBā UZ PRIEKšLIKUMIEM, KAS IETEKMē TIKAI BUDžETA IEņēMUMU DAļUPRIEKšLIKUMA NOSAUKUMS:Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza I pielikumu Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifuBUDžETA POSTENIS :12. nodaļa, 120. pantsFinansiālās sekas( Priekšlikumam nav nekādu finansiālu sekuX Priekšlikums neietekmē izdevumus, bet šādi ietekmē ieņēmumus.Ir ļoti grūti novērtēt pašu resursu zaudējumus, ko radītu šis pasākums. Nav precīzu statistikas datu par to ražojumu ievedumiem, kam varētu piemērot konkrētos noteikumus. Tomēr, pamatojoties uz 2004. gada ievedumiem, ir novērtēts, ka ieņēmumu zaudējumi sasniegs lielākais EUR 744 000 (pirms 25 % atskaitījuma); šī summa atbilstu zaudējumiem 2004. gadā, ja visus pozīcijas ražojumus atbrīvotu no nodokļiem.(miljonos euro ar vienu zīmi aiz komata)Budžeta postenis | Ieņēmumi[3] | Sākuma diena | [Gads n] |120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | 01/01/2006 | - 0,5 |KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMIRealizācijas kontroles piemērojums (Muitas kodeksa 291. līdz 300. pants) līdz ar parastajiem pasākumiem saskaņā ar Kopienas Muitas kodeksu.Citas piezīmesNeatkarīgs atbrīvojums no muitas nodokļa attiecībā uz atkritumeļļām, kas paredzētas pārstrādei, izmantojot specifiskus procesus (KN kods ex 2710 99 00).[1] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1719/2005 (OV L 286, 28.10.2005., 1. lpp.).[2] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 883/2005 (OV L 148, 11.6.2005., 5. lpp.).[3] Attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem (lauksaimniecības maksājumi, cukura nodevas, muitas nodokļi) norādītajām summām ir jābūt neto summām, t.i., bruto summas pēc tam, kad atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.


|

52011PC0193

/* COM/2011/0193 galīgā redakcija - NLE 2011/0075 */  Priekšlikums PADOMES REGULA par konkrēta atbalsta, kompensāciju un cenu noteikšanas pasākumiem attiecībā uz vienotu lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 11.4.2011COM(2011) 193 galīgā redakcija2011/0075 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar konkrēta atbalsta, kompensāciju un cenu noteikšanas pasākumiem attiecībā uz vienotu lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju  PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSKomisija 2010. gada 21. decembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula)[1], kuras mērķis ir Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007[2] par vienoto tirgus kopīgo organizāciju pielāgot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantā noteiktajai atšķirībai starp Komisijas deleģētajām pilnvarām un īstenošanas pilnvarām.Iepriekš minētajā priekšlikumā Komisija ierosināja Padomei ieviest pasākumus par konkrēta atbalsta, kompensāciju un cenu noteikšanu saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu, kas ir šā priekšlikuma mērķis.Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā parastā likumdošanas procedūra kļuvusi par ES tiesību aktu pieņemšanas standarta procedūru. LESD 43. panta 2. punkts īpaši nosaka, ka jāizmanto parastā likumdošanas procedūra, „lai izveidotu lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju (..), kā arī citus noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai”.LESD 43. panta 3. punktā noteikts, ka „Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu (..)”. LESD 43. panta 3. punkts kā standarta procedūras izņēmums jāinterpretē restriktīvi, lai nodrošinātu to, ka likumdevējs var īstenot savas likumdošanas prerogatīvas saskaņā ar LESD 43. panta 2. punktu. Tas nozīmē, ka likumdevējs regulē kopējās lauksaimniecības politikas pamatelementus un pieņem politiskos lēmumus, kuri veido tās struktūru, instrumentus un ietekmi. Ņemot vērā iepriekš minēto, LESD 43. panta 3. punktā izklāstītā īpašā procedūra jāpiemēro tikai tad, ja kāds minētajā noteikumā norādīts elements neveido daļu no politiskajiem pamatlēmumiem, kas saskaņā ar LESD 43. panta 2. punktu jāpieņem likumdevējam. Tādējādi, ja šāds elements ir nesaraujami saistīts ar to lēmumu politisko būtību, kas jāpieņem likumdevējam, LESD 43. panta 3. punkts nav jāpiemēro.Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija savā priekšlikumā par jaunu Vienoto TKO regulu ierosināja Padomei ieviest tos 43. panta 3. punktā minētos pasākumus par konkrēta atbalsta, kompensāciju un cenu noteikšanu, uz kuriem neattiecas 43. panta 2. punkts. Attiecīgie Vienotā TKO priekšlikuma panti ir šādi:i) 20. un 21. pants par obligāto atbalstu privātai sviesta uzglabāšanai;ii) 99. pants par ražošanas kompensāciju cukura nozarē;iii) 101. pants par atbalstu par dzīvnieku barībā izmantojamo vājpienu un sauso vājpienu;iv) 102. pants par atbalstu par sauso vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā un kazeinātos;v) 108. pants par atbalstu par piena produktu piegādi skolēniem;vi) 155. pants par atbalstu zīdtārpiņu audzētājiem;vii) 273. pants par eksporta kompensāciju noteikšanu; unviii) 281. pants par dzīvo augu minimālajām eksporta cenām.Attiecībā uz šiem noteikumiem priekšlikums paredz, ka pasākumus saistībā ar atbalsta summu, eksporta kompensācijām un minimālajām eksporta cenām jānosaka Padomei saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu un šā atbalsta, kompensāciju un cenu līmenis jānosaka Komisijai, pieņemot īstenošanas aktus.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTIApspriešanās ar ieinteresētajām personām vai ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs, tā kā priekšlikums neievieš būtiskas izmaiņas esošajā situācijā. Priekšlikums drīzāk attiecas tikai uz vienotās tirgus kopīgās organizācijas pielāgošanu jaunajām prasībām, kas ieviestas ar Lisabonas līgumu, kas ir starpiestāžu jautājums.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Priekšlikuma kopsavilkumsNoteikt atbilstošu kārtību to vienotās tirgus kopīgas organizācijas aktu pieņemšanai, uz kuriem neattiecas LESD 43. panta 2. punkts.-  Juridiskais pamatsLESD 43. panta 3. punkts.-  Subsidiaritātes principsKompetenci lauksaimniecības politikas jomā dala ES un dalībvalstis. Tas nozīmē: kamēr Savienība šajā jomā nav pieņēmusi tiesību aktus, dalībvalstis saglabā savu kompetenci. Priekšlikums kopā ar Komisijas paralēlo priekšlikumu (COM(2010)799 galīgā redakcija) attiecas tikai uz esošās Vienotā tirgus kopīgās organizācijas pielāgošanu Lisabonas līgumam. Saskaņā ar definīciju esošā kopīgā tirgus organizācija regulē lauksaimniecības produktu tirgus un nosaka kopējos noteikumus, kas attiecas uz šiem produktiem. Spēkā esošie tirgus mehānismi paredzēti, lai nepieļautu ražotāju vai patērētāju diskrimināciju Savienībā (LESD 40. panta 2. punkts). Šo pieeju neietekmē minētais priekšlikums, kurā tiek ņemts vērā subsidiaritātes princips attiecībā uz dalībvalstu kompetenci lauksaimniecības nozarē.-  Proporcionalitātes principsŠis priekšlikums neparedz izmaiņas esošajā situācijā attiecībā uz finansiālajām sekām vai apgrūtinājumiem.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Padomes regula.4. Ietekme uz budžetuŠis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus.5. PAPILDU INFORMĀCIJAPriekšlikums ir tieši saistīts ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju, un par konkrētiem noteikumiem dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula).2011/0075 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/..,par…konkrēta atbalsta, kompensāciju un cenu noteikšanas pasākumiem attiecībā uz vienotu lauksaimniecības tirgu kopīgu organizācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. [xxxx/yyyy], ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju, un par konkrētiem noteikumiem attiecībā uz dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula)[3], attiecas uz pasākumiem, kas jāpieņem Padomei saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.2.  Lai nodrošinātu to, ka pienācīgi funkcionē atbalsta sistēma privātai sviesta uzglabāšanai, jāievieš atbilstīgi nosacījumi, lai noteiktu atbalsta summu un pielāgotu atbalstu, ņemot vērā nelabvēlīgas izmaiņas tirgus apstākļos, kuras nav bijušas paredzamas brīdī, kad sviests ievietots glabāšanā.3.  Lai nodrošinātu efektīvu ražošanas kompensāciju sistēmu dažiem cukura nozares produktiem, jāievieš atbilstīgi nosacījumi, lai noteiktu ražošanas kompensāciju summu.4.  Lai sasniegtu mērķi attiecībā uz atbalsta programmu dzīvnieku barībā izmantojamā vājpiena un sausā vājpiena ražošanā, jāievieš atbilstīgi nosacījumi, lai noteiktu atbalsta summu.5.  Lai sasniegtu mērķi attiecībā uz atbalsta programmu sausā vājpiena pārstrādei kazeīnā un kazeinātos, jāievieš atbilstīgi nosacījumi, lai noteiktu atbalsta summu un pielāgotu atbalstu tam produktu veidam un kvalitātei, kādos vājpiens tiek pārstrādāts.6.  Lai nodrošinātu to, ka pienācīgi funkcionē atbalsta programma konkrētu pārstrādātu piena produktu piegādei skolēniem izglītības iestādēs, kā arī lai garantētu programmas administrācijas elastību, jāievieš atbilstīgi nosacījumi, lai noteiktu atbalsta summu pienam un citiem piena produktiem, par kuriem pienākas atbalsts.7.  Lai nodrošinātu efektīvu atbalsta programmu zīdtārpiņu audzētājiem un programmas administrācijas elastību, jāievieš atbilstīgi nosacījumi, lai noteiktu atbalsta summu.8.  Lai nodrošinātu to, ka pienācīgi funkcionē eksporta kompensāciju sistēma, jāievieš atbilstīgi pasākumi, lai noteiktu kompensāciju summu. Bez tam jāievieš atbilstīgi pasākumi labības un rīsu nozarē, lai noteiktu korektīvās summas un paredzētu kompensāciju summas koriģēšanu atbilstīgi jebkādām izmaiņām intervences cenas līmenī.9.  Lai nodrošinātu to, ka pienācīgi funkcionē konkrētu dzīvo augu eksporta sistēma, īpaši ņemot vērā tirgus attīstību, jāievieš atbilstīgi pasākumi, lai noteiktu minimālās eksporta cenas.10.  Lai nodrošinātu efektīvu kopējās lauksaimniecības politikas ikdienas vadību, šajā regulā paredzētie pasākumi atbalsta, kompensāciju un cenu noteikšanai jāattiecina tikai uz vispārīgajiem nosacījumiem, ļaujot noteikt konkrētas summas, ņemot vērā katra gadījuma īpašos apstākļus. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas ieviešanai, īstenošanas pilnvaras jāpiešķir Komisijai, lai tā varētu noteikt attiecīgās summas. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno kopā ar Komiteju, kas izveidota, balstoties uz Regulas (ES) Nr. [xxxx/yyyy] 323. panta 1. punktu, un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, kas nosaka normas un vispārīgos principus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis kontrolē to, kā Komisija realizē īstenošanas pilnvaras[4]. Turklāt, lai Komisija ātri reaģētu uz straujām izmaiņām tirgus situācijās, tai jābūt pilnvarotai noteikt jaunus kompensāciju apjomus, kā arī labības un rīsu nozarēs pielāgot korektīvo summu bez Regulas (ES) Nr. [xxxx/yyyy] 323. panta 1. punktā minētās Komitejas palīdzības,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants Darbības jomaŠī regula paredz konkrēta atbalsta, kompensāciju un cenu noteikšanas pasākumus saistībā ar vienotu lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju, kas noteikta Regulā (ES) Nr. [xxxx/yyyy] („Vienotā TKO regula”).2. pants Komisijas pilnvarasJa vien šajā regulā nav paredzēts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, tā pieņem lēmumus saskaņā ar Vienotās TKO regulas 323. panta 2. punktā minēto procedūru.3. pants Atbalsts privātai sviesta uzglabāšanaiVienotās TKO regulas 20. pantā minētā atbalsta summa privātai sviesta uzglabāšanai jānosaka Komisijai, ņemot vērā uzglabāšanas izmaksas, kā arī svaiga sviesta un krājumos esošā sviesta iespējamās cenu tendences.Ja, izvedot sviestu no noliktavas, tirgū notikušas negatīvas izmaiņas, kas nebija paredzamas uzglabāšanas sākumā, Komisija var atbalstu palielināt.4. pants Ražošanas kompensācija cukura nozarēVienotās TKO regulas 99. pantā minētā ražošanas kompensācija par produktiem cukura nozarē jānosaka Komisijai, īpaši ņemot vērā:a) ar importētā cukura izmantošanu saistītās izmaksas, kas nozarei būtu jāsedz, ja tiktu veiktas piegādes no pasaules tirgiem; unb) Savienības tirgū pieejamā cukura pārpalikuma cena vai arī Vienotās TKO regulas 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteiktā cukura salīdzināmā cena, ja attiecīgajā tirgū nav cukura pārpalikuma.5. pants Atbalsts par dzīvnieku barībā izmantojamo vājpienu un sauso vājpienuVienotās TKO regulas 101. pantā minētā atbalsta summa par dzīvnieku barībā izmantojamo vājpienu un sauso vājpienu jānosaka Komisijai, ņemot vērā Vienotās TKO regulas 8. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) daļā noteikto sausā vājpiena salīdzināmo cenu, kā arī vājpiena un sausā vājpiena tirgus situācijas attīstību.6. pants Atbalsts par vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā un kazeinātosVienotās TKO regulas 102. pantā minētā atbalsta summa dzīvnieku barībā izmantojamajam vājpienam un sausajam vājpienam, kas pārstrādāts kazeīnā un kazeinātos, jānosaka Komisijai, ņemot vērā Vienotās TKO regulas 8. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) daļā noteikto sausā vājpiena salīdzināmo cenu, kā arī vājpiena un sausā vājpiena tirgus situācijas attīstību.Komisija var mainīt pirmajā daļā minēto atbalsta summu atkarībā no tā, vai vājpiens tiek pārstrādāts kazeīnā vai kazeinātos, kā arī atkarībā no šo produktu kvalitātes.7. pants Atbalsts par piena produktu piegādi skolēniemVienotās TKO regulas 108. pantā minētā atbalsta summa par piena produktu piegādi skolēniem jānosaka Komisijai, ņemot vērā vajadzību pietiekami stimulēt piena produktu piegādi izglītības iestādēm.Atbalsta summa piena produktiem, par kuriem pienākas atbalsts, izņemot pienu, jānosaka Komisijai, ņemot vērā piena saturu attiecīgajos produktos.8. pants Atbalsts zīdtārpiņu audzētājiemVienotās TKO regulas 155. pantā minētā atbalsta summa zīdtārpiņu audzētājiem jānosaka Komisijai, ņemot vērā zīdtārpiņu audzēšanas nozares organizāciju konkrētos Savienības reģionos, kā arī vajadzību atvieglot piegādes pielāgošanu tirgus situācijai.9. pants Eksporta kompensāciju noteikšana1. Vienotās TKO regulas 273. pantā minētās eksporta kompensācijas jānosaka Komisijai.2. Komisija var noteikt kompensācijas:a) regulāri;b) konkursa kārtībā labībai, rīsiem, cukuram, pienam un piena produktiem.Izņemot gadījumus, kad to nosaka konkursa kārtībā, Komisija nosaka produktu sarakstu, par kuriem tiek piešķirta eksporta kompensācija, un šādas kompensācijas apjomu nosaka vismaz vienu reizi trijos mēnešos. Kompensācijas apjoms tomēr var palikt nemainīgs ilgāk nekā trīs mēnešus, un Komisija bez Vienotās TKO regulas 323. panta 1. punktā minētās Komitejas palīdzības vai nu pēc kādas dalībvalsts lūguma, vai pēc pašas ierosmes vajadzības gadījumā starplaikā var to grozīt.3. Nosakot atsevišķu produktu kompensācijas, ņem vērā vienu vai vairākus šādus aspektus:a) esošā situācija un nākotnes tendences attiecībā uzi) attiecīgā produkta cenām un tā pieejamību Savienības tirgū,ii) attiecīgā produkta cenām pasaules tirgū.b) kopīgās tirgus organizācijas mērķi, kuriem jānodrošina līdzsvars un dabīga cenu un tirdzniecības attīstība šajā tirgū;c) vajadzība nepieļaut traucējumus, kas uz ilgu laiku var izjaukt līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu Savienības tirgū;d) paredzētā eksporta ekonomiskie aspekti;e) ierobežojumi, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu;f) vajadzība panākt līdzsvaru starp Savienības izejvielu izmantošanu gatavu preču ražošanai eksportam uz trešām valstīm un to trešo valstu produktu izmantošanu, kas ievesti saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem;g) vislabvēlīgākās tirdzniecības izmaksas un transporta izmaksas no Savienības tirgiem līdz Savienības ostām vai citām eksporta vietām kopā ar izmaksām par nosūtīšanu līdz galamērķa valstīm;h) pieprasījums Savienības tirgū;i) attiecībā uz cūkgaļas, olu un mājputnu gaļas nozari — atšķirība starp cenām Savienībā un cenām pasaules tirgū lopbarības graudu daudzumam, kas Savienībā vajadzīgs produktu ražošanai šajās nozarēs.10. pants Īpaši pasākumi attiecībā uz eksporta kompensācijām par labību un rīsiem1. Komisija var noteikt korektīvu summu attiecībā uz eksporta kompensācijām, kas noteiktas labības un rīsu nozarē. Vajadzības gadījumā Komisija bez Vienotās TKO regulas 323. panta 1. punktā minētās Komitejas palīdzības var mainīt korektīvās summas.Komisija var piemērot pirmo daļu labības un rīsu nozares produktiem, ko eksportē kā preces, kas minētas Vienotās TKO regulas XVII pielikumā.2. Tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos kompensācija, ko piemēro attiecībā uz tāda iesala eksportu, kas atradās uzglabāšanā iepriekšējā tirdzniecības gada beigās vai kas izgatavots no tajā laikā uzglabāšanā esošajiem miežiem, ir tā, kuru piemērotu attiecīgajai eksporta atļaujai attiecībā uz eksportu iepriekšējā tirdzniecības gada pēdējā mēnesī.3. Atbilstīgi jebkādām izmaiņām intervences cenas līmenī Komisija var koriģēt kompensāciju summu produktiem, kas minēti Vienotās TKO regulas I pielikuma I daļas a) un b) punktos un noteikti saskaņā ar Vienotās TKO regulas 274. panta 2. punktu.Pirmo daļu pilnībā vai daļēji var piemērot Vienotās TKO regulas I pielikuma I daļas c) un d) punktā minētajiem produktiem, kā arī I pielikuma I daļā minētajiem produktiem, ko eksportē Vienotās TKO regulas XVII pielikuma I daļā minēto preču veidā. Tādā gadījumā Komisija koriģē pirmajā daļā minēto pielāgošanu, piemērojot koeficientu, ko nosaka kā attiecību starp pamatprodukta daudzumu un tā daudzumu eksportētajā pārstrādes produktā vai izmantoto daudzumu eksportētajās precēs.11. pants Dzīvo augu minimālās eksporta cenasVienotās TKO regulas 281. pantā minētā viena vai vairākas minimālās dzīvo augu nozares eksporta cenas uz trešām valstīm jānosaka Komisijai, īpaši ņemot vērā cenas starptautiskajos tirgos.12. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs[pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] COM(2010) 799 galīgā redakcija.[2] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[3] OV L […], […], […]. lpp.[4] OV L 55, 28.2.2011.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0121

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās  /* COM/2009/0121 galīgā redakcija - COD 2009/0042 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 10.3.2009COM(2009) 121 galīgā redakcija2009/0042 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostāsPASKAIDROJUMA RAKSTSIevads1. Globālā ekonomikas un finanšu krīze, kura ir smaga un ir sasniegusi lielus apmērus, būtiski ietekmē arī gaisa pārvadājumu nozares darbību. Tā ir izraisījusi krasu gaisa satiksmes apjoma samazināšanos 2008./2009. gada ziemas lidojumu plānošanas sezonā. Ekonomikas krīze skars arī 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas sezonu.Pēc sešu gadu perioda, kurā vidējais pieaugums gadā bija 3 %, un 2008. gada, kad satiksmes apjoma pieaugums netika reģistrēts, Eurocontrol 2008. gada decembrī prognozēja, ka 2009. gadā Eiropā lidojumu skaits samazināsies par 3 %. 2009. gada 25. februārī Eurocontrol pārskatīja savas prognozes, un atbilstīgi atjauninātajām prognozēm ir paredzama samazināšanās diapazonā starp -8,1 % un -1,4 %; visticamākais scenārijs būtu samazināšanās -4,9 % apmērā. Eurocontrol atzīmē, ka 2008. gada beigās satiksmes apjoms krasi saruka, proti, decembra mēnesī vien tas samazinājās par 7 %. Pēc Eurocontrol sniegtajām ziņām zemo izmaksu aviokompāniju satiksme piedzīvoja pirmo lidojumu apjoma samazināšanos 15 gadu laikā: 2008. gada novembrī to ekspluatēto lidojumu skaits bija 4600, kas ir par 6,1 % mazāk nekā 2007. gada novembrī. Darījumu aviācijā 2008. gada decembrī reģistrēts 16 % kritums salīdzinājumā ar 2007. gada decembri.Vairāk nekā 80 % Eiropas lidostu ir reģistrēta satiksmes apjoma samazināšanās (2009. gada janvārī pasažieru pārvadājumi samazinājās par 8–10 %, savukārt kravu pārvadājumi — par 25–30 %), kas liecina par to, ka ekonomikas krīze ietekmē visu Eiropas gaisa transporta nozari.2. Eiropas gaisa satiksmes operatoru ( AEA — Association of European Airlines ) iesniegtie dati ļauj novērtēt pašreizējās situācijas nopietnību. 2008. gada decembrī kravu pārvadājumu satiksmes apjoms samazinājās par 21,4 %. Ir paredzams, ka pasažieru pārvadājumu apjoms 2009. gadā samazināsies par 4 %. Gaisa satiksmes operatori uzsver, ka pēdējo 25 gadu laikā līdzīga satiksmes apjoma samazināšanās tika vērota tikai trīs gadījumos: 1986. gadā sakarā ar notikumiem Černobiļā, kā arī Lībijas kara dēļ; 1991. gadā pirmā Persijas līča kara dēļ, kā arī 2001./2002. gadā — sakarā teroristu uzbrukumiem Amerikas Savienotajās Valstīs. AEA paredz kapacitātes samazinājumu 2009. gada vasarā apjomā no – 6 % līdz – 8 % lidojumu skaita ziņā, bet no – 9 līdz – 12 % — piedāvāto vietu skaita ziņā ( available seat kms ).3. No Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas ( IATA ) sniegtajām ziņām izriet, ka decembrī kravu pārvadājumu apjoms starptautiskā līmenī ir samazinājies par 22,6 %, bet to kravu pārvadājumu apjoms, ko veic tieši Eiropas aviokompānijas, — par vairāk nekā 21 %. 2009. gada 26. februārī publicētā statistika norāda uz strauju pasažieru satiksmes samazināšanos par 5,6 % un uz kravu pārvadājumu apjoma samazināšanos par 23,2 % 2009. gada janvārī salīdzinājumā ar 2008. gada janvāri. IATA norāda, ka Eiropas gaisa pārvadātāji straujo 5,7 % kritumu ir daļēji kompensējuši, savu kapacitāti samazinot par 3,6 %.4. Komisija uzskata, ka pašreizējā ekonomikas krīze, kā arī turpmākie pakalpojumu pielāgojumi (pārtraukšana, pakalpojumu skaita vai biežuma samazināšana) ir ārkārtas apstākļi, kas negatīvi ietekmē aviokompānijas. Tāpēc Regulas (EEK) Nr. 95/93 noteikumi par laiku nišu piešķiršanu koordinatoriem ir jāinterpretē tā, lai izslēgtu aviokompānijām risku, ka tās varētu pazaudēt savas neizmantotās laika nišas ekonomiskās krīzes dēļ (saistībā ar noteikumu „izmanto vai zaudē”).5. Ja netiek pieņemts lēmums, kura nolūks ir saglabāt iegūtās tiesības uz šīm laika nišām, pastāv risks, ka aviokompānijas centīsies uzturēt pastāvošo kapacitāti, lai arī pieprasījums pēc pārvadājumiem ir krasi samazinājies, kas var vēl vairāk saasināt pašreizējās ekonomiskās grūtības.Regulā par laika nišu piešķiršanu paredzētie noteikumi6. Regulas izejas punkts, kā norādīts tās 10. panta 2. punktā, ir laika nišu piešķiršana un izmantošana konkrētā sezonā (jeb princips „izmanto vai zaudē”) un jo īpaši situācija sezonas beigās pēc tam, kad laika nišas ir faktiski izmantotas. Pantā konkrēti ir teikts, ka tiesības uz to pašu laika nišu sēriju nākamajā attiecīgajā sezonā būs tikai tiem gaisa pārvadātājiem, kas varēs koordinatoram pierādīt, ka šīs ar koordinatora atļauju piešķirtās laika nišas minētajā saraksta periodā tie ir izmantojuši vismaz 80 % apmērā no laika, uz kuru tās bijušas piešķirtas.7. Cita starpā regulas 8. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā ir paredzēts, ka sezonas beigās, kad beidzas attiecīgo laika nišu ekspluatācija, lai iegūtu tiesības uz tām nākamajā attiecīgajā sezonā, ir jāaprēķina, cik lielā mērā šīs laika nišas ir tikušas izmantotas.8. Regulas 10. panta 4. punktā ir sniegts saraksts ar iemesliem, kurus gaisa pārvadātājs var piesaukt, lai pamatotu piešķirto laika nišu neizmantošanu konkrētā plānošanas sezonā. Šā saraksta a) punktā ir minēti daži no iespējamiem neparedzētiem un nenovēršamiem apstākļiem, kas ir ārpus gaisa pārvadātāja kontroles.9. Regulas pamatā ir princips, kuram atbilstīgi par laika nišu sadali un to izmantošanas pārraudzību atbild koordinators (4. panta 5. un 6. punkts). Koordinatoram šo funkciju izpildē jābūt ne vien neatkarīgam, bet tam jādarbojas arī neitrāli, nediskriminējoši un pārredzami (4. panta 2. un 3. punkts). Tādējādi ne Komisija, ne arī dalībvalstis nevar uzspiest koordinatoriem prasības, kas varētu apdraudēt to neatkarību.Līdz ar to ir jāsecina, ka, piemērojot 10. panta 2. un 4. punktu, koordinatoram jārīkojas saskaņā ar iepriekš minētajā 4. pantā izklāstītajiem principiem.10. Šajos apstākļos pastāv risks, ka dalībvalstis šo regulu var interpretēt dažādi, kā rezultātā Kopienā ieviestos nekonsekvence regulas 10. panta 4. punkta piemērošanā. Šāda situācija gaisa transporta nozarē izveidojās arī krīzes apstākļos pēc Amerikas Savienotajās Valstīs notikušajiem teroristu uzbrukumiem. Tālab Kopienai ir jāiesaistās (līdzīgi, kā tas bija 2002. un 2003. gadā, kad tā ieviesa 10.a un 10.b pantu), lai, piemērojot noteikumu „izmanto vai zaudē”, krīzes ietekmētajās plānošanas sezonās tiktu skaidri un nepārprotami garantēta tiesiskā noteiktība.11. Tāpēc tiek ierosināts regulā iekļaut jaunu, proti, 10.c pantu, ar ko ekonomikas krīzes kontekstā koordinatoriem liktu pieņemt, ka gaisa pārvadātājiem 2010. gada vasaras lidojumu plānošanas sezonā ir tiesības uz tām pašām laika nišām, kas tiem bija piešķirtas lidojumu veikšanai 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas sezonā (no 2009. gada 29. marta līdz 2009. gada 24. oktobrim).12. Lai izvairītos no liekas laika nišu kapacitātes tērēšanas krīzes ietekmētajās sezonās, neizmantotās laika nišas 2009. gada vasaras sezonā uz atlikušo sezonas daļu koordinatori var pārdalīt kā „ad hoc” nišas, kuras var izmantot citi gaisa pārvadātāji, tomēr neiegūstot uz tām pastāvīgas tiesības.13. Komisija turpinās analizēt ekonomikas krīzes ietekmi uz gaisa transporta nozari. Ja situācija 2009./2010. gada ziemas sezonā (no 2009. gada 25. oktobra līdz 2010. gada 27. martam) turpinās pasliktināties, Komisija var pieņemt lēmumu visus šos noteikumus vai daļu no tiem atjaunot un piemērot arī attiecībā uz 2010./2011. gada ziemas sezonu.Grafiks14. Svarīgs šā priekšlikuma aspekts ir grafiks. Laika nišu sākotnējā piešķiršana notika IATA laika plānojuma konferencēs: novembrī par nākamās vasaras lidojumu plānošanas sezonu, savukārt jūnijā — par nākamās ziemas lidojumu plānošanas sezonu. Tāpēc laika nišas 2010. gada vasaras sezonai piešķirs 2009. gada novembra lidojumu grafiku plānošanas konferencē, bet laika nišas 2010./2011. gada ziemas sezonai piešķirs 2010. gada jūnijā.Regulas 10. panta 3. punktā ir noteikts, ka laika nišas gaisa pārvadātāji var nodot atpakaļ koordinatoram pirms 31. janvāra nākamajai vasaras sezonai un pirms 31. augusta — nākamajai ziemas sezonai, un tas šo pārvadātāju rīcībā palikušo laika nišu izmantošanas koeficienta aprēķinu neietekmē.No IATA vispasaules vadlīnijām attiecībā uz lidojumu grafiku plānošanu izriet, ka tad, kad tiesības uz laika nišām ir identificētas, koordinatoriem katrai aviokompānijai jāsniedz sīkas ziņas par to „iegūtajām tiesībām” uz laika nišām, tiklīdz kā tās koordinators ir noteicis un ne vēlāk kā:-  aprīļa trešajā pirmdienā par tām laika nišām, kas reģistrētas kā tādas, uz kurām iegūtas pastāvīgas tiesības, un kas faktiski izmantotas iepriekšējā ziemas sezonā,-  septembra trešajā pirmdienā par tām laika nišām, kas reģistrētas kā tādas, uz kurām iegūtas pastāvīgas tiesības, un kas faktiski izmantotas līdz šim brīdim pašreizējā vasaras sezonā.15. Lai gan laika nišu piešķiršana 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas sezonai beidzās 2009. gada 31. janvārī, šajā regulā izdarītais grozījums būs iespēja aviokompānijām vēl pielāgot savu darbību un samazināt esošo kapacitāti, ievērojot šo „izmanto vai zaudē” noteikumu. Tā kā 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas sezona sākas 29. martā, ierosinātajam noteikumam būtu jāstājas spēkā, tiklīdz iespējams.16. Pretējā gadījumā pastāv liels risks, ka tiesā vērsīsies tie gaisa pārvadātāji, kuriem laika nišas piešķirtas lidostās, kurās koordinatoriem nav bijis pieņemams šāds iemesls — ārkārtas apstākļi ekonomikas krīzes dēļ 2009. gada vasaras lidojumu sezonā.2009/0042 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostāsEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4],tā kā:(1) Globālā ekonomikas un finanšu krīze nozīmīgā mērā ietekmē arī gaisa pārvadājumu nozares darbību. Tā ir izraisījusi krasu gaisa satiksmes apjoma samazināšanos 2008./2009. gada ziemas lidojumu plānošanas sezonā. Ekonomikas krīze skars arī 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas sezonu.(2) Lai 2009. gada vasaras sezonai piešķirto laika nišu neizmantošanas dēļ gaisa pārvadātāji nezaudētu tiesības uz tām, ir skaidri un nepārprotami jānosaka, ka šo sezonu ietekmē minētā ekonomikas krīze. Komisija turpinās analizēt ekonomikas krīzes ietekmi uz gaisa transporta nozari. Ja situācija 2009./2010. gada ziemas sezonā turpinās pasliktināties, Komisija var pieņemt lēmumu visus šos noteikumus vai to daļu atjaunot un piemērot arī attiecībā uz 2010./2011. gada ziemas sezonu.(3) Tāpēc ir jāgroza Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās[5]. Šis grozījums nekādā gadījumā neietekmē Eiropas Komisijas pilnvaras attiecībā uz EK līguma 81. un 82. panta piemērošanu,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulā (EEK) Nr. 95/93 iekļauj šādu 10.c pantu.„10.c pantsRegulas 10. panta 4. punkta piemērošanas nolūkā koordinatori atzīst, ka gaisa pārvadātājiem 2010. gada vasaras lidojumu plānošanas sezonā ir tiesības uz to pašu laika nišu sērijām, kas tiem saskaņā ar šo regulu bija piešķirtas 2009. gada vasaras lidojumu plānošanas sezonai. Komisija turpinās analizēt ekonomikas krīzes ietekmi uz gaisa transporta nozari. Ja situācija 2009./2010. gada ziemas sezonā turpinās pasliktināties, Komisija saskaņā ar 13. panta 2. punktā paredzēto procedūru var pieņemt lēmumu visus šos noteikumus vai daļu no tiem atjaunot un piemērot arī attiecībā uz 2010./2011. gada ziemas sezonu.”.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 894/2002 (OV L 142, 31.5.2002., 3. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1554/2003 (OV L 221, 4.9.2003., 1. lpp.), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 793/2004 ( OV L 138, 30.4.2004., 50. lpp.).