				|

		52012PC0150

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Direktīvas 1999/4/EK, 2000/36/EK, 2001/111/EK, 2001/113/EK un 2001/114/EK attiecībā uz Komisijai piešķiramajām pilnvarām /* COM/2012/0150 final - 2012/0075 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Saskaņot spēkā esošās
īstenošanas pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar
Direktīvām 1999/4/EK, 2000/36/EK, 2001/111/EK, 2001/113/EK un 2001/114/EK,
ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantā
noteikto dalījumu Komisijai deleģētajās pilnvarās un
Komisijai piešķirtajās īstenošanas pilnvarās un
piešķirt Komisijai papildu deleģētās pilnvaras.
Līgumā nodalītas Komisijai
deleģētās pilnvaras pieņemt vispārēji
piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai
grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus
(deleģētos aktus), kā noteikts Līguma 290. panta 1. punktā,
un Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt vienādus
nosacījumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos
Savienības aktus (īstenošanas aktus), kā noteikts Līguma 291. panta
2. punktā. Deleģēto aktu gadījumā
likumdevējs deleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
kvazileģislatīvus aktus. Īstenošanas aktu gadījumā
situācija ir ļoti atšķirīga. Proti, par juridiski saistošo
Eiropas Savienības aktu īstenošanu galvenokārt atbild
dalībvalstis. Tomēr, ja leģislatīvā akta
piemērošanai nepieciešami vienoti īstenošanas nosacījumi,
šādus aktus drīkst pieņemt Komisija. Direktīvu 1999/4/EK,
2000/36/EK, 2001/111/EK, 2001/113/EK un 2001/114/EK saskaņošanas ar
Līguma jaunajiem noteikumiem pamatā ir jaunā pieeja
attiecībā uz pašreizējo Komisijas pilnvaru dalījumu.
Turklāt šīs jaunās pieejas
kontekstā iepriekš minēto direktīvu noteikumi arī ir
izskatīti, lai novērtētu, vai ir vajadzīgs piešķirt
Komisijai papildu pilnvaras saskaņā ar jauno Līguma
dalījumu.
Pēc tam tika sagatavots priekšlikuma projekts
par grozījumiem Direktīvās 1999/4/EK, 2000/36/EK, 2001/111/EK, 2001/113/EK
un 2001/114/EK.
·
Vispārīgais konteksts
Līguma par Eiropas Savienības
darbību (LESD) 290. un 291. pants izšķir divus dažādus Komisijas
aktu veidus:
–
LESD 290. pants atļauj likumdevējam deleģēt
Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus
neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus
nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Tiesību akti,
kurus Komisija pieņēmusi šādā veidā, Līgumā
lietotajā terminoloģijā ir minēti kā
"deleģētie akti" (290. panta 3. punkts),
–
LESD 291. pants atļauj
dalībvalstīm pieņemt visus valsts tiesību aktus, kas
vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savienības aktus.
Ja ir nepieciešami vienādi nosacījumi juridiski saistošo
Savienības aktu īstenošanai, šie akti piešķir Komisijai
īstenošanas pilnvaras. Tiesību akti, kurus Komisija
pieņēmusi šādā veidā, Līgumā lietotajā
terminoloģijā ir minēti kā „īstenošanas akti” (291. panta
4. punkts).
·
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma
jomā
Līguma par Eiropas Savienības
darbību (LESD) 290. un 291. pants.
Padomes 1999. gada 28. jūnija
Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas
pilnvaru īstenošanas kārtību un kurā grozījumi
izdarīti ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, un kurš atcelts ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu
(ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus
par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas
īstenošanas pilnvaru izmantošanu.
·
Atbilstība pārējiem
Savienības politikas virzieniem un mērķiem
Nepiemēro.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
·
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām vai ekspertu atzinumu pieprasīšana nebija nepieciešama, jo
priekšlikums ir starpiestāžu jautājums, kas skars visus Padomes
un/vai Padomes un Eiropas Parlamenta tiesību aktus.
·
Ietekmes novērtējums
Ietekmes novērtējums nav nepieciešams,
jo priekšlikums ir starpiestāžu jautājumus, kas skars visus Padomes
un/vai Padomes un Eiropas Parlamenta tiesību aktus.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Identificēt deleģētās un
īstenošanas pilnvaras, kas būtu jāpiešķir Komisijai
attiecībā uz Direktīvām 1999/4/EK, 2000/36/EK, 2001/111/EK,
2001/113/EK un 2001/114/EK, un noteikt atbilstošu procedūru šo aktu
pieņemšanai jaunajā juridiskajā kontekstā, kas radies,
stājoties spēkā LESD 290. un 291. pantam.
·
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 43. un 114. pants.
·
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir ES un dalībvalstu
dalītā kompetencē un ir saskaņā ar
subsidiaritātes principu.
·
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu.
·
Juridisko instrumentu izvēle
Priekšlikums ir daļa no saskaņošanas
pasākumiem un attiecas tikai uz Komisijas pilnvarām Lisabonas
līguma radītajā jaunajā juridiskajā kontekstā.
Noteikumi par Komisijas deleģētajām pilnvarām nav
jātransponē dalībvalstu tiesību aktos. Tādēļ
izvēlētais juridiskais instruments ir regula.
2012/0075 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Direktīvas 1999/4/EK, 2000/36/EK,
2001/111/EK, 2001/113/EK un 2001/114/EK attiecībā uz Komisijai
piešķiramajām pilnvarām
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu
un 114. panta 1. punktu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu[1],
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
1999. gada 22. februāra Direktīva 1999/4/EK, kas
attiecas uz kafijas ekstraktiem un cigoriņu ekstraktiem[3], Eiropas
Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. jūnija Direktīva 2000/36/EK par
kakao un šokolādes produktiem, kas paredzēti lietošanai
pārtikā[4],
Padomes 2001. gada 20. decembra Direktīva 2001/111/EK, kas
attiecas uz dažu veidu cukuru, kurš paredzēts lietošanai pārtikā[5], Padomes 2001. gada
20. decembra Direktīva 2001/113/EK, kas attiecas uz cilvēku
uzturam paredzētiem augļu džemiem, želejām un
marmelādēm, un saldinātu kastaņu biezeni[6], un
Padomes 2001. gada 20. decembra Direktīva 2001/114/EK, kas
attiecas uz dažu veidu daļēji vai pilnīgi dehidrētu
konservētu pienu, kurš paredzēts lietošanai pārtikā[7],
piešķir Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus no to noteikumiem, un
šīs pilnvaras jāīsteno saskaņā ar
procedūrām, kas paredzētas Padomes 1999. gada 28. jūnija
Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas
pilnvaru īstenošanas kārtību[8] un kurā grozījumi izdarīti ar
Padomes Lēmumu 2006/512/EK[9].
(2)       Pēc Lisabonas
līguma stāšanās spēkā šīs pilnvaras
jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību
(Līgums) 290. pantu.
(3)       Lai gan Direktīvu 1999/4/EK,
2000/36/EK, 2001/111/EK un 2001/114/EK pielikumos ir tehniski elementi, kuri
varētu būt jāpielāgo vai jāatjaunina, lai ņemtu
vērā attiecīgo starptautisko standartu jaunākās
prasības, minētās direktīvas nepiešķir Komisijai
atbilstīgas pilnvaras nekavējoties pielāgot vai atjaunināt
minētos pielikumus, lai ņemtu vērā starptautisko standartu
jaunākās prasības. Direktīva 1999/4/EK nepiešķir
Komisijai atbilstīgas pilnvaras nekavējoties pielāgot vai
atjaunināt tās pielikumu, lai ņemtu vērā tehnikas
attīstību, kaut arī šajā pielikumā ir tehniski
elementi, kuri arī varētu būt jāpielāgo vai
jāatjaunina, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību.
Tāpat, lai gan Direktīvas 2000/36/EK I pielikuma
A daļā un B daļas 1. punktā ir tehniski
elementi, kuri varētu būt jāpielāgo vai jāatjaunina,
lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, uz tām
neattiecas Komisijas pilnvaras pielāgot minētā pielikuma dažus
noteikumus tehniskai attīstībai. Tādēļ, lai
saskaņoti īstenotu Direktīvas 1999/4/EK, 2000/36/EK, 2001/111/EK,
2001/113/EK un 2001/114/EK, būtu jāpiešķir Komisijai arī
papildu pilnvaras pielāgot vai atjaunināt Direktīvu 1999/4/EK,
2000/36/EK, 2001/111/EK un 2001/114/EK pielikumus, lai ņemtu
vērā tehnikas attīstību un starptautisko standartu
jaunākās prasības.
(4)       Tādēļ, lai
papildinātu vai grozītu dažus Direktīvu 1999/4/EK, 2000/36/EK,
2001/111/EK, 2001/113/EK un 2001/114/EK nebūtiskus elementus, lai
ņemtu vērā tehnikas attīstību un/vai, ja nepieciešams,
starptautisko standartu jaunākās prasības, saskaņā ar
Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai
pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz šādu jomu
un saturu: Direktīvā 1999/4/EK pielāgot vai atjaunināt
tehniskās īpašības, kas attiecas uz produktu aprakstiem un
definīcijām pielikumā un kas parasti tiek izteiktas procentos;
Direktīvā 2000/36/EK pielāgot vai atjaunināt
tehniskās īpašības, kas attiecas uz I pielikuma
A daļas pārdošanas nosaukumiem un definīcijām un kas
parasti tiek izteiktas procentos un/vai gramos, kā arī
minētā pielikuma B, C un D daļām;
Direktīvā 2001/111/EK pielāgot vai atjaunināt
pielikuma A daļu attiecībā uz tehniskajām
īpašībām, kas attiecas uz produktu nosaukumiem un definīcijām,
kā arī pielikuma B daļu; Direktīvā 2001/113/EK
pielāgot vai atjaunināt I pielikumu attiecībā uz
tehniskajām īpašībām, kas attiecas uz produktu nosaukumiem
un definīcijām un kas parasti tiek izteiktas gramos un/vai procentos,
kā arī II pielikumu un III pielikuma B daļu;
attiecībā uz Direktīvu 2001/114/EK pielāgot vai
atjaunināt I pielikumu attiecībā uz tehniskajām
īpašībām, kas attiecas uz produktu un produktu nosaukumu
definīcijām un kas parasti tiek izteiktas procentos, kā arī
II pielikumu.
(5)       Ir īpaši būtiski,
lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos,
tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
attiecīgo dokumentu vienlaicīga, laicīga un atbilstīga
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(6)       Kopš tika pieņemta
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK)
Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu
vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas
nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar
pārtikas nekaitīgumu[10],
un kura attiecas uz visiem pārtikas un barības ražošanas,
pārstrādes un izplatīšanas posmiem Savienības un valsts
līmenī, vispārīgos noteikumus par pārtikas produktiem
tieši piemēro produktiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 1999/4/EK,
2000/36/EK, 2001/111/EK, 2001/113/EK un 2001/114/EK. Tāpēc Komisijai
vairs nav nepieciešamas pilnvaras saskaņot šo direktīvu noteikumus ar
vispārīgajiem Savienības noteikumiem par pārtikas
produktiem. Tāpēc noteikumi, ar kuriem piešķir šādas
pilnvaras, būtu jāsvītro.
(7)       Attiecīgi jāizdara
Direktīvu 1999/4/EK, 2000/36/EK, 2001/111/EK, 2001/113/EK un 2001/114/EK
grozījumi.
(8)       Tā kā
grozījumi Direktīvās 1999/4/EK, 2000/36/EK, 2001/111/EK, 2001/113/EK
un 2001/114/EK attiecas tikai uz Komisijas pilnvarām,
dalībvalstīm tie nav jātransponē,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Direktīvas 1999/4/EK 4. un 5. pantu
aizstāj ar šādiem:
"4. pants
Komisija tiek pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 5. pantu, lai grozītu
tehniskās īpašības, kas attiecas uz produktu aprakstiem un
definīcijām pielikumā, lai ņemtu vērā
attiecīgo starptautisko standartu jaunākās prasības, ja tas
ir nepieciešams, un tehnikas attīstību.
5. pants
1.      Pilnvaras pieņemt šajā
direktīvā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos
nosacījumus.
2.      Šā lēmuma 4. pantā
minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (...). (Publikāciju birojam ir
jānorāda šā grozošā tiesību akta spēkā
stāšanās diena).
3.      Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 4. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas
norādīta lēmumā. Tas neietekmē citus spēkā
esošos deleģētos aktus.
4.      Līdzko Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.      Saskaņā ar 4. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.''
2. pants
Direktīvas 2000/36/EK 5. un 6. pantu
aizstāj ar šādiem:
"5. pants
Komisija tiek pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 6. pantu, lai grozītu
tehniskās īpašības, kas attiecas uz I pielikuma
A daļas pārdošanas nosaukumiem un definīcijām, kā
arī minētā pielikuma B, C un D daļām, lai
ņemtu vērā attiecīgo starptautisko standartu
jaunākās prasības, ja tas ir nepieciešams, un tehnikas
attīstību.
6. pants
1.      Pilnvaras pieņemt šajā
direktīvā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos
nosacījumus.
2.      Šā lēmuma 5. pantā
minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (...). (Publikāciju birojam ir
jānorāda šā grozošā tiesību akta spēkā
stāšanās diena).
3.      Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 5. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas
neietekmē citus spēkā esošos deleģētos aktus.
4.      Līdzko Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.      Saskaņā ar 5. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem."
3. pants
Direktīvas 2001/111/EK 4. un 5. pantu
aizstāj ar šādiem:
"4. pants
Komisija tiek pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 5. pantu, lai grozītu
pielikuma A daļu attiecībā uz tehniskajām
īpašībām, kas attiecas uz produktu nosaukumiem un
definīcijām, kā arī pielikuma B daļu, lai
ņemtu vērā attiecīgo starptautisko standartu
jaunākās prasības, ja tas ir nepieciešams, un tehnikas
attīstību.
5. pants
1.      Pilnvaras pieņemt šajā
direktīvā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos
nosacījumus.
2.      Šā lēmuma 4. pantā
minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (...). (Publikāciju birojam ir
jānorāda šā grozošā tiesību akta spēkā
stāšanās diena)
3.      Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 4. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas
norādīta lēmumā. Tas neietekmē citus spēkā
esošos deleģētos aktus.
4.      Līdzko Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.      Saskaņā ar 4. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem."
4. pants
Direktīvas 2001/113/EK 5. un 6. pantu
aizstāj ar šādiem:
"5. pants
Komisija tiek pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 6. pantu, lai grozītu
I pielikumu attiecībā uz tehniskajām
īpašībām, kas attiecas uz produktu nosaukumiem un
definīcijām, kā arī II pielikumu un III pielikuma
B daļu, lai ņemtu vērā attiecīgo starptautisko
standartu jaunākās prasības, ja tas ir nepieciešams, un tehnikas
attīstību.
6. pants
1.      Pilnvaras pieņemt šajā
direktīvā minētos deleģētos aktus Komisijai
piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos
nosacījumus.
2.      Šā lēmuma 5. pantā
minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (...). (Publikāciju birojam ir
jānorāda šā grozošā tiesību akta spēkā
stāšanās diena).
3.      Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 5. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas
norādīta lēmumā. Tas neietekmē citus spēkā
esošos deleģētos aktus.
4.      Līdzko Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Saskaņā ar 5. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem."
5. pants
Direktīvas 2001/114/EK 5. un 6. pantu
aizstāj ar šādiem:
"5. pants
Komisija tiek pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 6. pantu, lai grozītu
I pielikumu attiecībā uz tehniskajām
īpašībām, kas attiecas uz produktu un produktu nosaukumu
definīcijām, kā arī II pielikumu, lai ņemtu
vērā attiecīgo starptautisko standartu jaunākās
prasības, ja tas ir nepieciešams, un tehnikas attīstību.
6. pants
1.      Pilnvaras pieņemt šajā
direktīvā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir,
ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2.      Šā lēmuma 5. pantā
minētās pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai
piešķir uz nenoteiktu laiku no (...). (Publikāciju birojam ir
jānorāda šā grozošā tiesību akta spēkā
stāšanās diena).
3.      Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 5. pantā minēto pilnvaru
deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas
neietekmē citus spēkā esošos deleģētos aktus.
4.      Līdzko Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.      Saskaņā ar 5. pantu
pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad,
ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas
Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši
iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem."
6. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV C…, …,
… lpp.
[2]               OV C…, …,
… lpp.
[3]               OV L 66, 13.3.1999., 26. lpp.
[4]               OV L 197,
3.8.2000., 19. lpp.
[5]               OV L 10, 12.1.2002.,
53. lpp.
[6]               OV L 10, 12.1.2002.,
67. lpp.
[7]               OV L 15, 17.1.2002.,
19. lpp.
[8]               OV L 184,
17.7.1999., 23. lpp.
[9]               OV L 200,
22.7.2006., 11. lpp.
[10]             OV L 31, 1.2.2002.,
1. lpp.


				|

		52012PC0109

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  par Eiropas Savienības biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu enegoefektivitātes marķēšanas programmu /* COM/2012/0109 final - 2012/0049 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Regulā (EK) Nr. 106/2008
izklāstīti programmas Energy Star īstenošanas noteikumi
attiecībā uz biroja iekārtām (datoriem, displejiem, drukas
iekārtām, kopētājiem, skaneriem u. tml.) Eiropas
Savienībā. Programma Energy Star ES tiek īstenota,
pamatojoties uz Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un
Eiropas Kopienu par biroja iekārtu energoefektivitātes
marķēšanas programmu koordinēšanu[1],
kura termiņš beidzās 2011. gadā. Padome 2011. gada
12. jūlijā pieņēma Lēmumu, ar kuru pilnvaroja
Komisiju risināt sarunas par jaunu 5 gadu nolīgumu, un šīs
sarunas tika pabeigtas 2011. gada 29. novembrī. Šā
priekšlikuma grozīt Regulu (EK) Nr. 106/2008 mērķis ir
pielāgot programmas Energy Star īstenošanu jaunajam nolīgumam.
Līdztekus šim priekšlikumam grozīt Regulu (EK) Nr. 106/2008
Padomei tiek iesniegts priekšlikums Padomes lēmumam par jaunā Energy
Star nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
Priekšlikumā
Padomes lēmumam par jauno nolīgumu un priekšlikumā grozīt
Regulu (EK) Nr. 106/2008 ņemta vērā pieredze, kas
gūta programmas Energy Star īstenošanas pirmajos divos posmos
no 2001. līdz 2010. gadam, kā arī apspriedēs ar
Eiropas Savienības Energy Star padomi.
Iemesli
turpināt programmu Energy Star trešo piecu gadu posmu ir sīki
izklāstīti Paziņojumā par programmas Energy Star
īstenošanu no 2006. līdz 2010. gadam[2] un Komisijas ieteikumā
Padomei uzsākt sarunas par otro Energy Star nolīgumu.
Turpmāk īsumā apkopotas būtiskākās atziņas.
–
Programma Energy Star ir bijusi ļoti
lietderīga biroja iekārtu tirgus pārorientēšanā uz
lielāku energoefektivitāti. Tā
ir sekmējusi iepriekšējos trijos gados pārdoto biroja
iekārtu elektrības patēriņa samazināšanu par aptuveni
11 TWh, proti, par aptuveni 16 %, kas devis vairāk nekā
EUR 1,8 miljardu ietaupījumu par elektrības
rēķiniem un novērsis 3,7 Mt CO2 emisiju rašanos.
–
Tā sniedz elastīgu un dinamisku politikas
sistēmu, kas ir jo īpaši labi pielāgota tādiem straujas
attīstības produktiem kā informācijas un komunikācijas
tehnoloģijas (IKT).
–
ES un ASV būtu jāturpina sadarboties,
izstrādājot ražojumu specifikācijas, lai abas aptuveni
vienā laikā ieviestu vienāda līmeņa prasības.
–
Tā kā ASV plāno ieviest trešās
puses sertifikāciju programmai, nolīgumu vajadzētu turpināt
piemērot atbilstoši divām atšķirīgām ražojumu
apstiprināšanas sistēmām – pašsertifikācijai
Savienībā un trešās puses sertifikācijai ASV.
Savstarpējas atzīšanas principa piemērošanas izbeigšanai
nevajadzētu negatīvi ietekmēt ražotājus, kuri piedalās
ES programmā, jo viņi pirmām kārtām orientējas uz
ES tirgu.
–
Ražotāji ir norādījuši, ka galvenais
iemesls viņu līdzdalībai programmā ir prasība
centrālajām pārvaldēm iegādāties vismaz tikpat
efektīvu biroja aprīkojumu, kā noteikts Energy Star.
Turklāt, tā kā ievērojama daļa šo ražotāju
piedalās atklātajos konkursos citās, nevis savās
reģistrācijas dalībvalstīs, ir jāapsver publiskā
iepirkuma konkursu noteikumu pastiprināšana. Citi
argumenti par labu publiskā iepirkuma konkursu noteikumu
pastiprināšanai ir izklāstīti ietekmes
novērtējumā[3], kas pievienots priekšlikumam energoefektivitātes direktīvai[4].
–
Lai gan pieejamie dati liecina par augstu
atbilstības līmeni, Komisijai un dalībvalstīm cieši
jāsadarbojas programmas rūpīgas izpildes ziņā un
izpildes efektivitāte jāpārskata ne vēlāk kā
18 mēnešus pēc nolīguma noslēgšanas. Šajā sakarībā atbilstošie Komisijas
un dalībvalstu pienākumi attiecībā uz programmas izpildi
būtu jāprecizē.
–
Komisija turpinās uzraudzīt ASV
ierosināto izmaiņu un programmas Energy Star ietekmi uz
enerģijas taupīšanu, ražotājiem un atbilstību. Vismaz divus
gadus pirms jaunā nolīguma darbības termiņa beigām
tā analizēs iespējas risināt biroja iekārtu
enerģijas patēriņa jautājumus, tostarp aizstājot
programmu Energy Star ar alternatīviem politikas instrumentiem.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šā priekšlikuma galvenais
mērķis ir grozīt Regulu (EK) Nr. 106/2008, lai
pielāgotu programmas Energy Star īstenošanu jaunajam Amerikas
Savienoto Valstu un Eiropas Savienības Nolīgumam par biroja
iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu
koordinēšanu.
Vienīgais būtiskais priekšlikuma
grozījums ir svītrot Regulas (EK) Nr. 106/2008
4. panta 4. punktu, kurā teikts, ka "Biroja iekārtu
ražojumus, kam kopējo logotipu ir piešķīrusi USEPA,
uzskata par atbilstīgiem šai regulai, ja dati neliecina par
pretējo". Līdz šim programma ES un ASV ir darbojusies,
pamatojoties uz ražotāju pašsertifikāciju. Uzskata, ka programmas
panākumi ES daļēji balstās uz šo ražojumu
reģistrācijas procedūru vienkāršību. Tomēr ASV ir
nolēmušas pāriet uz trešās puses veiktu sertifikāciju
ražojumiem, kas tiek laisti ASV tirgū. Šāda pieeja ES tirgum nav
ieteicama. Tai varētu būt negatīva ietekme uz programmu un
tā varētu nelabvēlīgi ietekmēt MVU
salīdzinājumā ar lielajiem ražotājiem. Atbilstoši jaunajam
nolīgumam programmai būs arī jādarbojas saskaņā
ar divām dažādām ražojumu apstiprināšanas
sistēmām. ES tirgū laistajiem ražojumiem būs
jābūt reģistrētiem Eiropas Komisijā, savukārt ASV
tirgū laistos ražojumus vajadzēs apstiprināt trešām
pusēm, kas ir akreditētas saskaņā ar ASV programmu Energy
Star. Tas nozīmē, ka savstarpējas atzīšanas princips
turpmāk nebūs piemērojams.
Citu grozījumu mērķis ir
atjaunināt atsauces uz pašreizējiem tiesību aktiem
(4. pantā) un uz jauno nolīgumu (11. pantā), kā
arī minēt jauno Energy Star padomes nosaukumu
(8. pantā). Regulas 12. pantā sniegts precizējums par
Komisijas un dalībvalstu pienākumiem programmas izpildē. Regulas
4. un 7. pants, kā arī 13. un 14. pants ir apvienoti.
Paziņojumā par programmas Energy
Star īstenošanu laikposmā no 2006. līdz 2010. gadam
secināts, ka būtu jāpievērš uzmanība publiskā
iepirkuma konkursu noteikumu pastiprināšanai. Tomēr, tā kā
programmas Energy Star laicīga īstenošana saskaņā ar
jauno nolīgumu ir atkarīga no grozītās regulas drīzas
pieņemšanas, būtiski teksta labojumi nav ierosināti. Toties publiskā iepirkuma konkursu noteikumu
pastiprināšana tiks iekļauta priekšlikumā direktīvai par
energoefektivitāti[5], kurā tiks izsmeļoši aplūkots publiskā iepirkuma
konkursu jautājums. Grozītajā
regulā būtu jāņem vērā šajā
direktīvā izklāstītie noteikumi par publisko iepirkumu.
Komisija nepārtraukti uzraudzīs ASV
ierosināto izmaiņu un programmas Energy Star ietekmi uz
enerģijas taupīšanu, ražotājiem un atbilstību. Vismaz divus
gadus pirms jaunā nolīguma darbības termiņa beigām
tā analizēs nākotnes iespējas risināt biroja
iekārtu enerģijas patēriņa jautājumus, tostarp
aizstājot programmu Energy Star ar alternatīviem politikas
instrumentiem.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikuma mērķis ir turpināt
pašreizējās programmas īstenošanu, un tādējādi
tam nav ietekmes uz darbības un administratīvajām
apropriācijām un uz cilvēkresursiem.
2012/0049 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas Savienības biroja
iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu, ar ko
groza Regulu (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu
enegoefektivitātes marķēšanas programmu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas
Savienības darbību un jo īpaši tā 194. panta
1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Reģionu komitejas
atzinumu,
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 106/2008 par
biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu[6] paredz īstenot Savienībā programmu Energy Star,
pamatojoties uz Nolīgumu starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un
Eiropas Kopienu par biroja iekārtu energoefektivitātes
marķēšanas programmu koordinēšanu[7]. Šā
nolīguma termiņš beidzās 2011. gada 28. decembrī,
un Padome pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaro Komisiju risināt
sarunas par jaunu piecu gadu nolīgumu ar Savienotajām Valstīm.
Sarunas par jauno nolīgumu tika pabeigtas 2011. gada
29. novembrī. Tāpēc būtu jāiekļauj atsauce
uz jauno nolīgumu.
(2)       Ir nepieciešams arī
atjaunināt atsauces uz Savienības marķēšanas vai
kvalitātes sertificēšanas shēmām, kas tika ieviestas ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu
2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības
ar enerģiju saistītiem ražojumiem[8], Eiropas
Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija
Direktīvu 2010/30/ES par enerģijas un citu resursu
patēriņa norādīšanu ražojumiem, kas saistīti ar
energopatēriņu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju
par precēm[9], un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra
Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu[10].
(3)       Šie regulas grozījumi
sniedz noderīgu iespēju minēt jauno Energy Star padomes
nosaukumu.
(4)       Regulas 4. panta 4.
punkts būtu jāsvītro, lai ņemtu vērā jaunā
nolīguma VI pantu, kurā paredzētas divas atsevišķas
ražojumu sertifikācijas shēmas (pašsertifikācija
attiecībā uz ražojumiem, ko laiž Savienības tirgū, un
trešās puses sertifikācija ražojumiem, ko laiž Savienoto Valstu
tirgū).
(5)       Saistība ar
attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas […./../ES]
noteikumiem par energoefektivitāti un ar ko atceļ Direktīvu
2004/8/EK un 2006/32/EK[11] būtu jāprecizē 6. pantā.
(6)       Attiecīgie Komisijas un
dalībvalstu pienākumi programmas Energy Star izpildē, kas
izklāstīti 12. panta 3. punktā, būtu
jāprecizē.
(7)       Programmas
novērtējumā būtu jāiekļauj apsvērums par
alternatīvām politikas iespējām un jāparedz pietiekami
ilgs laiks uz informāciju pamatota lēmuma pieņemšanai par
iespējamo nolīguma atjaunošanu.
(8)       Tāpēc
attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 106/2008,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 106/2008 groza
šādi.
(1)
Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
"4. pants
Vispārīgi principi
1.
Programmu Energy Star attiecīgi
koordinē ar citiem Eiropas Savienības marķēšanas vai
kvalitātes sertifikācijas pasākumiem, kā arī ar
sistēmām, piemēram, jo īpaši ar Eiropas Savienības
ekomarķējuma piešķiršanas sistēmu, kas izveidota ar
Regulu (EK) Nr. 66/2010, norādēm par enerģijas un citu
resursu patēriņu uz etiķetēm un ražojumu standarta
informācijā ar enerģiju saistītiem ražojumiem, kuras
ieviestas ar Direktīvu 2010/30/EK, un pasākumiem, ar ko
īsteno Direktīvu 2009/125/EK. Koordinēšana iekļauj
pierādījumu apmaiņu un, attiecīgā gadījumā,
kopēju specifikāciju un prasību līmeni saistībā
ar dažādām sistēmām.
2.
Citas dalībvalstī esošās un
jaunās brīvprātīgās biroja iekārtu ražojumu
energoefektivitātes marķēšanas sistēmas var
pastāvēt vienlaikus ar programmu Energy Star.
3.
Programmas dalībnieki var izmantot kopējo
logotipu uz saviem individuālajiem biroja iekārtu ražojumiem un to
reklāmas materiālos.
4.
Dalība programmā Energy Star ir
brīvprātīga.
5.
Neskarot Eiropas Savienības noteikumus par
atbilstības novērtēšanu un atbilstības marķējumu
un/vai starptautiskus Eiropas Savienības un trešo valstu nolīgumus
par piekļuvi Eiropas Savienības tirgum, ražojumus, uz kuriem attiecas
šī regula un kurus laiž Eiropas Savienības tirgū, Komisija vai
dalībvalstis var pārbaudīt, lai pārliecinātos par to
atbilstību šīs regulas prasībām.";
(2)
regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
"6. pants
Energoefektivitātes kritēriju
popularizēšana
1.      Neskarot Savienības un attiecīgo valstu tiesību aktus un
ekonomiskos kritērijus, uz Nolīguma darbības laiku
centrālās pārvaldes iestādes, kā paredzēts
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/18/EK
par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes
valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas
tiesību piešķiršanas procedūru[12],
attiecībā uz preču piegādes publiskā iepirkuma
līgumiem, kas atbilst minētās direktīvas 7. pantā
noteiktajām robežvērtībām, nosaka tādu
energoefektivitātes prasību piemērošanu, kas nav zemākas
par Energy Star kopējām specifikācijām. Šo pantu
piemēro, neskarot noteikumus, kas minēti 5. pantā un III
pielikuma f) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā
[…./../ES] par energoefektivitāti un ar ko atceļ
Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK[13].
2.
Neskarot Savienības un attiecīgo valstu
tiesību aktus un ekonomiskos kritērijus, uz Nolīguma
darbības laiku Komisija un citas Savienības iestādes, kā
paredzēts attiecībā uz preču piegādes publiskā
iepirkuma līgumiem, kas atbilst Direktīvas 2004/18/EC
7. pantā noteiktajām robežvērtībām, nosaka
tādu energoefektivitātes prasību piemērošanu, kas nav
zemākas par Energy Star kopējām
specifikācijām.";
(3)
svītro 7. pantu;
(4)
regulas 8. pantu aizstāj ar šādu:
"8. pants
Eiropas Savienības Energy Star padome
1.           Komisija izveido Eiropas
Savienības Energy Star padomi (EUESB), kurā ir valstu
pārstāvji, kā minēts 9. pantā, un
ieinteresēto personu pārstāvji. EUESB pārskata
programmas Energy Star īstenošanu Savienībā un
attiecīgos gadījumos sniedz Komisijai padomus un palīdzību,
lai tā varētu darboties kā pārvaldības struktūra,
kā minēts Nolīguma IV pantā.
2.           Komisija nodrošina, ka EUESB –
tiktāl, ciktāl to ļauj tās darbība –
attiecībā uz katru biroja iekārtu ražojuma grupu ievēro
līdzsvarotu visu attiecīgo ieinteresēto personu
piedalīšanos, kuras saistītas ar šo ražojumu grupu, piemēram,
ražotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības
grupu un patērētāju organizāciju piedalīšanos.
3.           Komisija ar EUESB
palīdzību uzrauga to, kā tirgū izplatās ražojumi ar
kopējo logotipu un kā uzlabojas biroja iekārtu
energoefektivitāte, lai varētu laikus pārskatīt
kopējās specifikācijas.
4.           Komisija pieņem EUESB
reglamentu, ņemot vērā viedokļus, kādi ir dalībvalstu
pārstāvjiem EUESB.";
(5)
regulas 11. pantu aizstāj ar šādu:
"11. pants
Sagatavošanas procedūras tehnisko
kritēriju pārskatīšanai
1.           Lai sagatavotos kopējo
specifikāciju un to biroja iekārtu ražojumu grupu
pārskatīšanai, uz kurām attiecas Nolīguma C pielikums,
un pirms priekšlikuma projekta iesniegšanas vai atbildes sniegšanas USEPA
saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas
Nolīgumā un Padomes […] Lēmumā […] par Amerikas Savienoto
Valstu valdības un Eiropas Savienības Nolīgumu par biroja
iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu
koordinēšanu[14], veic 2. līdz 5. punktā noteiktos pasākumus.
2.           Komisija var prasīt, lai
EUESB iesniedz priekšlikumu Nolīguma pārskatīšanai vai
ražojuma kopējo specifikāciju pārskatīšanai. Komisija var
iesniegt priekšlikumu EUESB ražojuma kopējo specifikāciju
pārskatīšanai un Nolīguma pārskatīšanai. EUESB
var iesniegt Komisijai priekšlikumu arī pēc savas iniciatīvas.
3.           Komisija apspriežas ar EUESB
ik reizi, kad tā saņem USEPA priekšlikumu Nolīguma
pārskatīšanai.
4.           EUESB pārstāvjiem,
paužot viedokli Komisijai, ir jāņem vērā priekšizpētes
un tirgus izpētes rezultāti, kā arī esošās
tehniskās iespējas samazināt enerģijas patēriņu.
5.           Komisija jo īpaši
ņem vērā mērķi noteikt augsta līmeņa
kopējās specifikācijas, kā paredzēts Nolīguma
I panta 3. punktā, lai samazinātu enerģijas
patēriņu, un pienācīgi ņem vērā pieejamo
tehnoloģiju un saistītās izmaksas. Jo īpaši, pirms izteikt
apsvērumus par jaunām kopējām specifikācijām, EUESB
ņem vērā ekodizaina pētījumu jaunākos
rezultātus.";
(6)
regulas 12. un 13. pantu aizstāj ar
šādiem:
"12. pants
Tirgus uzraudzība un
ļaunprātīgas izmantošanas kontrole
1.           Kopējo logotipu izmanto
vienīgi saistībā ar ražojumiem, uz kuriem attiecas
Nolīgums, un atbilstīgi Nolīguma B pielikumā
sniegtajām kopējā logotipa izmantotāja
pamatnostādnēm.
2.           Ir aizliegta jebkāda
nepatiesa vai maldinoša reklāma vai tādas etiķetes vai logotipa
izmantošana, kuru var sajaukt ar kopējo logotipu.
3.           Komisija nodrošina
kopējā logotipa pareizu izmantošanu, veicot vai koordinējot
darbības, kas aprakstītas Nolīguma IX panta 2., 3. un
4. punktā. Dalībvalstis veic attiecīgās darbības,
jo īpaši tās, kas aprakstītas Nolīguma IX panta
5. punktā, lai savā teritorijā nodrošinātu
atbilstību šīs regulas noteikumiem, un informē Komisiju.
Dalībvalstis rīcības uzsākšanai var sniegt Komisijai
pierādījumus par programmas dalībnieku pārkāpumiem.
13. pants
Atkārtota izskatīšana un
pārskatīšana
Pirms Nolīguma Puses uzsāk apspriest
tā atjaunošanu saskaņā ar tā XIV panta 2. punktu,
Komisija novērtē programmas Energy Star efektivitāti
biroja iekārtu energoefektivitātes uzlabošanā un tirgus
iespēju pavēršanā ražotājiem un novērtē
alternatīvas politikas iespējas, ko sniedz Savienības
tiesību akti, jo īpaši Direktīvas 2009/125/EK un
2010/30/EK. Šā novērtējuma rezultātus paziņo Eiropas
Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā divus gadus pirms
Nolīguma darbības termiņa izbeigšanās.";
(7)
svītro regulas 14. pantu.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā –                         Padomes vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV L 381, 28.12.2006., 26. lpp.
[2]               COM(2011) 337 galīgā redakcija.
[3]               SEC(2011) 779 galīgā redakcija.
[4]               COM(2011) 370 galīgā redakcija.
[5]               COM(2011) 370 galīgā redakcija.
[6]               OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp.
[7]               OV L 381, 28.12.2006., 26. lpp.
[8]               OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.
[9]               OV L 153, 18.6.2010., 1. lpp.
[10]             OV L 27, 30.1.2010.,
1. lpp.
[11]             OV L […], […], […] lpp.
[12]             OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp.
Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar
Komisijas Regulu (EK)
Nr. 1422/2007 (OV L 317, 5.12.2007.,
34. lpp.).
[13]             OV L […], […], […] lpp.
[14]             OV L […], […], […] lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0278

Priekšlikums Padomes regula ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu sēdekļu importam  /* COM/2007/0278 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 30.5.2007COM(2007) 278 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu sēdekļu importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu sēdekļu importa procedūru veikti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Komisijas Regula (EK) Nr. 1999/2006, ar ko piemēro antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu sēdekļu importam. |Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2005. gada 7. aprīlī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu sēdekļu importu Kopienā. Ar 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1999/2006 Komisija šim importam noteica antidempinga pagaidu maksājumu. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums pamatojas uz galīgiem konstatējumiem par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, apstiprinot sākotnējos konstatējumus, tomēr ieviešot dažas izmaiņas dempinga starpības aprēķināšanā. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto priekšlikumu Regulai, kas ne vēlāk kā 2007. gada 27. jūnijā jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Lēmuma forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas iespējas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosipēdu sēdekļu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregulu”), jo īpaši tās 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PAGAIDU PASĀKUMI2.  Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1999/2006[2] („pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu par konkrētu tādu Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) izcelsmes velosipēdu sēdekļu importu, kurus patlaban klasificē ar KN kodu 8714 95 00, ex 8714 99 90 un ex 9506 91 10.3.  Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2002. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām („attiecīgais periods”).B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA4.  Pēc antidempinga pagaidu maksājumu noteikšanas par ĶTR izcelsmes velosipēdu sēdekļu importu dažas ieinteresētās personas rakstiski iesniedza savus komentārus. Visām personām, kas to pieprasīja, tika sniegta iespēja tikt uzklausītām.5.  Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem secinājumiem.6.  Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par konkrētu ĶTR izcelsmes velosipēdu sēdekļu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā tās pēc šīs informācijas paziņošanas varēja sniegt iebildes.7.  Mutiskie un rakstiskie komentāri, ko sniedza minētās personas, tika izskatīti, un, vajadzības gadījumā, secinājumi tika attiecīgi grozīti.C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGI RAŽOJUMI8.  Viens importētājs iebilda pret sēdekļu būtisku detaļu (pamatņu, polsterējumu un pārvalku) iekļaušanu izmeklēšanā, jo minēto detaļu iekļaušana nav pamatota ne ar sūdzības iesniedzēja, ne izmeklēšanas pierādījumiem par dempingu. Šis importētājs arī pieprasīja, ka nav pietiekami, ka sēdekļus un sēdekļu detaļas izmanto vienam galaproduktam (t.i., velosipēdiem un tamlīdzīgi), lai tos uzskatītu par vienu ražojumu. Tas pats importētājs vēl apgalvoja, ka konkrētas sēdekļu detaļas iekļautas ražojuma definīcijā, lai novērstu antidempinga maksājumu apiešanu, gadījumā, ja tos ieviesīs. Ar šādu pamatojumu viņš apgalvoja, ka importētājiem Kopienā būtu jāatļauj pieprasīt atbrīvojumus no antidempinga maksājumiem pamatregulas 13. panta 4. punkta nozīmē.9.  Vispirms jāatzīmē, ka sūdzībā minēti sēdekļi un to būtiskas detaļas. Tomēr uzskata, ka sākotnēji šķietami pamatotajiem pierādījumiem par dempingu, kas vajadzīgi izmeklēšanas uzsākšanai, nav jāaptver visi izmeklēšanā iekļautie ražojumu veidi. Tā kā sēdekļu detaļu tehniskais, fiziskais un ķīmiskais pamatraksturojums ir tāds pats un tiem nevar būt cits galapatēriņš kā iestrādāšana veselajā izstrādājumā (t.i., sēdekļos) un tādēļ tie nav atšķirīgi ražojumi, tos definē kā attiecīgā ražojuma daļu un iekļauj izmeklēšanā. Bez tam fakts, ka IP laikā tie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojas, neeksportēja uz Kopienu būtiskas detaļas, neliedza to darīt tiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās. Jāatceras, ka minētie eksportētāji pārstāv vairāk nekā 75 % attiecīgā ražojuma eksporta uz Kopienu.10.  Kā minēts pagaidu regulas 16. apsvērumā, izmeklēšanā tika konstatēts, ka, neņemot vērā attiecīgā ražojuma formas, materiālu un ražošanas procesa atšķirības, dažādiem šā ražojuma veidiem ir vienas un tās pašas fiziskās un tehniskās īpašības un būtībā tie visi tiek izmantoti vienam mērķim. Šo secinājumu attiecīgais importētājs (arī citas šā procesa ieinteresētās personas) neapstrīdēja un nesniedza pierādījumus vai informāciju, kas būtu pretrunā ar pagaidu secinājumiem. Tātad secinājums, vai konkrētās sēdekļu detaļas var uzskatīt par vienu ražojumu, netika izdarīts, pamatojoties tikai uz galapatēriņa kritēriju. Tādēļ importētāja prasība, ka sēdekļu atsevišķas būtiskas detaļas nav uzskatāmas par attiecīgo ražojumu, tika noraidīta.11.  Tāpat no minētā izriet, ka apsvērumi par izvairīšanos no maksājumiem nebija noteicošie, nosakot šīs izmeklēšanas attiecīgo ražojumu.12.  Tā kā par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu nav saņemti citi komentāri, ar šo apstiprina pagaidu regulas 14. līdz 18. apsvērumu.D. DEMPINGS1. Tirgus ekonomikas režīms („TER”) un atsevišķais režīms („AR”)13.  Pēc provizoriskas informācijas sniegšanas, viena ražotāju eksportētāju grupa, kuru TER vai AR pieprasījumus noraidīja, pamatojoties uz to, ka tie sniedza maldinošu informāciju pamatregulas 18. panta izpratnē, iebilda, ka tie nav uzskatāmi par tādiem, kas nesadarbojas, un konkrētās informācijas nesniegšana, ko Komisija savos pagaidu secinājumos uzskatīja par maldināšanu, nav iemesls atteikt AR, jo informācija attiecās tikai uz iekšējo tirgu un tādējādi ietekmētu normālās vērtības aprēķinus.14.  Tomēr grupa nevarēja apmierinoši izskaidrot informācijas nesniegšanu un tādēļ tiek uzskatīts par atbilstošu nemainīt pagaidu secinājumus par tās sadarbības līmeni. Izrietošās šaubas par visas minētā ražotāja eksportētāja sniegtās informācijas ticamību vēl pastāv, un tā kā visu vienā ražotāju eksportētāju grupā saistītie uzņēmumi pilnībā nesadarbojās, tad nevar noteikt vai attiecībā uz šo grupu pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktie AR kritēriji ir izpildīti.15.  Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka fakts, ka daži ražotāji eksportētāji izmanto nodokļu atlaides, kuru mērķis ir veicināt ārvalstu tiešās investīcijas, nav savienojams ar TER piešķiršanu šiem ražotājiem eksportētājiem.16.  Tomēr patiesais ieguvums no minētajām nodokļu atlaidēm izrādījās niecīgs, tādēļ uzskata, ka tās nav nesavienojamas ar TER.17.  Kopienas ražošanas nozare pieprasīja, lai atsaka TER vienai eksportētāju grupai, jo IP laikā šo eksportētāju asociācijas statūtos bija noteikums par konkrētiem eksporta pārdevumu procentiem.18.  Tomēr tiek uzskatīts, ka minētie noteikumi, kurus eksportētāji praktiski neievēroja un kurus pēc IP svītroja, nerada de jure vai de facto ierobežojumus minēto uzņēmumu darbībai.19.  Ievērojot to, ka attiecībā uz TER un AR piešķiršanu nebija citu apsvērumu, ar šo apstiprina secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 19. līdz 27. apsvērumā.2. Normālā vērtībaa) Normālās vērtības noteikšana ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam piešķirts TER20.  Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viens ražotājs eksportētājs iesniedza komentārus saistībā ar normālās vērtības noteikšanas detalizētiem aprēķiniem. Konstatēja, ka šie komentāri ir pamatoti, un normālās vērtības noteikšanas aprēķinus attiecīgi koriģēja.21.  Ievērojot to, ka attiecībā uz normālās vērtības aprēķiniem nebija citu komentāru, ar šo apstiprina vispārīgo metodiku, kas izklāstīta pagaidu regulas 28. līdz 40. apsvērumā.b) Normālās vērtības noteikšana ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TERi) Analogā valsts22.  Pēc provizoriskās informācijas sniegšanas viens importētājs atkārtoja jau agrāk procedūras laikā citas personas sniegtu apgalvojumu, ka vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, ieņem dominējošu stāvokli Brazīlijas tirgū un turklāt ir saistīts ar prasības iesniedzēju, un apstrīdēja Komisijas izdarīto Brazīlijas kā analogās valsts izvēli. Šos iebildumus Komisija jau izanalizēja un atspēkoja pagaidu regulas 47. apsvērumā. Tā kā komentāros, ko saņēma pēc provizoriskas informācijas sniegšanas, netika sniegta jauna informācija un turpmākajā izmeklēšanā nebija norādes, ka Brazīlijas ražotāja, kas sadarbojās, stāvoklis Brazīlijas tirgū vai saistība ar prasības iesniedzēju var būt ietekmējusi iesniegto datu ticamību vai Brazīlijas kā analogās valsts piemērotību, tad apstiprina provizoriskos secinājumus.23.  Tā kā nav citu komentāru par Brazīlijas kā analogās valsts izmantošanu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 41. līdz 49. apsvērumu.ii) Normālā vērtība24.  Brazīlijas ražotāja, kas sadarbojās, iesniegtos datus pārbaudīja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas, bet pārāk vēlu procesa gaitā, lai rezultātus atspoguļotu minētajos pasākumos. Ņemot vērā šīs pārbaudes rezultātus, precizēja normālās vērtības aprēķinus ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER.25.  Tā kā nav komentāru attiecībā uz normālās vērtības noteikšanu ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER, ar šo galīgi apstiprina vispārējo metodiku, kas izklāstīta pagaidu regulas 41. līdz 51. apsvērumā.3. Izvešanas cenas26.  Ievērojot to, ka attiecībā uz eksporta cenām nebija komentāru, ar šo apstiprina vispārīgo metodiku, kas izklāstīta pagaidu regulas 52. līdz 54. apsvērumā.4. Salīdzināšana27.  Pēc provizoriskās informācijas sniegšanas viens importētājs pieprasīja, ka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktam nav pamatota korekcija sakarā ar samaksāto komisijas maksu par pārdevumiem, izmantojot saistītu uzņēmumu Taivānā. Eksportētājs apgalvoja, ka Taivānas uzņēmums neveic nevienu no 2. panta 10. punkta i) apakšpunktā minētajām funkcijām. Tomēr šī prasība ir pretrunā ar pārdošanas procesa aprakstu, ko uzņēmums devis atbildē antidempinga anketā un kas pārbaudīts izmeklēšanā uz vietas, tādēļ šo prasību nevar pieņemt.28.  Tā kā par šo jautājumu netika saņemti citi komentāri, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 55. un 56. apsvērums.5. Dempinga starpībaa) Ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās un kuram ir piemērots TER29.  Viens ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, pieprasīja, lai individuālās dempinga starpības piešķirtu vienam uzņēmumam grupā, kura IP laikā nav eksportējusi uz ES. Tā kā grupa pilnībā sadarbojās ar izmeklēšanu, prasību pieņēma un grupas vidējo dempinga starpību piešķīra arī šim uzņēmumam – Cionlli Bicycle Components (Tianjin) Co. Ltd .30.  Ņemot vērā iepriekšminētās korekcijas attiecībā uz normālo vērtību, galīgā dempinga starpība, kas izteikta kā procenti no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd., Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd., Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd. un Cionlli Bicycle Components (Tianjin) Co. Ltd. | 5,8 % |Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co. Ltd. un Velo Cycle Kunshan Co. Ltd. | 0% |b) Visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem31.  Pēc provizoriskās informācijas sniegšanas viens importētājs apgalvoja, ka valsts mēroga dempinga starpību nevar pamatot tikai uz vienu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kuram nav piešķirts ne TER, ne AR. Pēc šā importētāja viedokļa valsts mēroga dempinga starpības pamatā jābūt arī 12. apsvērumā minētajām ražotāju eksportētāju grupas eksporta cenām.32.  Tomēr, kā minēts pagaidu regulas 23. apsvērumā, pastāv nopietnas šaubas par visu minētā eksportētāja sniegto datu patiesumu, jo tas tīšām bija izvairījies paziņot par savu saistību ar vienu no galvenajiem vietējiem klientiem un tādēļ tiek uzskatīts, ka tas nesadarbojas ar šo izmeklēšanu.33.  Ņemot vērā saņemtos komentārus, tomēr tika uzskatīts, ka, ievērojot atsevišķā ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, kuram netika piemērots ne TER, ne AR, ļoti mazos eksporta apjomus, būtu atbilstošāk pamatot valsts mēroga maksājumu aprēķinus arī ar Eurostat datiem, kas balstās uz vidējo sēdekļa svaru – 500 gramiem.34.  Attiecīgi, valsts mēroga dempinga starpība tika noteikta kā vidējais svērtais lielums, ko veidoja:35.  dempinga starpība, kāda konstatēta tiem eksportētājiem, kas sadarbojās, kuriem netika piemērots ne TER, ne AR, un36.  pēc Eurostat datiem par importu aprēķināta dempinga starpība, izslēdzot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksportu vērtību un daudzumu.37.  Arī normālo vērtību, kas pamatojas uz analogās valsts datiem, nedaudz koriģēja.38.  Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka vidējais svars 500 grami sēdeklim, kādu Komisija izmantoja valsts mēroga maksājumu aprēķinos, ir pārāk augstu novērtēts. Ražošanas nozare iebilda, ka būtu jāizmanto vidējais svars 420 grami, kas, pamatojoties uz Eurostat datiem, nozīmētu zemāku vidējo cenu par sēdekli. Tomēr ražošanas nozare nevarēja sniegt pietiekami daudz pārbaudāmus pierādījumus šim apgalvojumam. Tādēļ tika izmantots ar izmeklēšanas laikā savāktajiem datiem pamatotais vērtējums, ka vidējais svars ir 500 grami.39.  Pamatojoties uz to, valsts vienotais dempinga līmenis galīgi tika noteikts 29,6 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas.E. KAITēJUMS1. Kopienas ražojums40.  Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas produkciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 64. un 65. apsvērumu.2. Kopienas rūpniecības nozares definīcija41.  Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas ražošanas definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 66. un 67. apsvērumu.3. Kopienas patēriņš42.  Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas patēriņu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 68. un 69. apsvērumu.4. Imports Kopienā no attiecīgās valsts43.  Tā kā nav nekādu komentāru par importu no attiecīgās valsts, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70. līdz 76. apsvērumu.5. Kopienas ražošanas nozares stāvoklis44.  Tā kā nav nekādu komentāru par Kopienas ražošanas nozares stāvokli, ar šo apstiprina pagaidu regulas 77. līdz 100. apsvērumu.F. CĒLOŅSAKARĪBA45.  Tā kā par šo jautājumu nav jaunas un pamatotas informācijas vai argumentu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 105. līdz 118. apsvērumu.G. KOPIENAS INTERESES46.  Tā kā nav būtiskas un jaunas informācijas un argumentu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 119. līdz 135. apsvērumu.H. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI1. Kaitējuma novēršanas līmenis47.  Tā kā nav saņemti citi komentāri par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 136. līdz 140. apsvērumu.2. Maksājumu veids un apjoms48.  Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.49.  Pamatojoties uz iepriekšminēto, galīgo maksājumu likmes ir šādas.Uzņēmums | Galīgais maksājums |Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd., Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd., Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd. un Cionlli Bicycle Components (Tianjin) Co. Ltd. | 5,8 % |Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co. Ltd. un Velo Cycle Kunshan Co. Ltd. | 0 % |Visi pārējie uzņēmumi | 29,6 % |50.  Individuālo uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams „visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama „visiem pārējiem uzņēmumiem”.51.  Jebkura prasība piemērot minētā individuālā uzņēmuma antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību izveidošanas) tūlīt jāadresē Komisijai[3], pievienojot attiecīgo informāciju, jo īpaši par izmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū un pārdošanu eksportam, piemēram, sakarā ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām izmaiņām ražošanas un tirdzniecības vienībās. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālās maksājuma likmes.52.  Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikušo maksājuma likmi piemēro ne tikai eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī tiem uzņēmumiem, kuri IP neveica eksportu. Tomēr pēdējos uzņēmumus, ja tie izpilda pamatregulas 11. panta 4. punkta otrās daļas prasības, aicina iesniegt pieprasījumu veikt pārskatīšanu saskaņā ar minēto pantu, lai šo uzņēmumu stāvokli pārbaudītu atsevišķi.4. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana un īpaša uzraudzība53.  Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu atbilstīgi galīgā antidempinga maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikti ar pagaidu regulu, t.i., Regulu (EK) Nr. 1999/2006. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, anulē provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, tad galīgi iekasē vienīgi pagaidu maksājumu līmenī nodrošinātās summas.54.  Lai mazinātu apiešanas risku maksājumu summu lielās atšķirības dēļ, uzskata, ka šajā gadījumā ir vajadzīgi īpaši pasākumi, ar ko nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kas attiecas tikai uz uzņēmumiem, kuriem piemēro individuālu maksājuma likmi, ietver tāda derīga rēķina uzrādīšanu dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst šīs regulas pielikumā minētajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem.55.  Jāatgādina, ka gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kuri gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā, inter alia , var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājumu likmes un valsts mēroga attiecīgā maksājuma piemērošanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo ir piemērots antidempinga galīgais maksājums velosipēdu un citu transportlīdzekļu (tostarp kravas trīsriteņu), kas nav motorizēti, motociklu, kas aprīkoti ar papildu motoru ar blakusvāģi vai bez tā, sporta iekārtu un mājas trenažieru sēdekļu un būtisku to detaļu, t. i., pamatņu, polsterējumu un pārvalku, kuriem atbilst KN kodi 8714 95 00, ex 8714 99 90 un ex 9506 91 10 (TARIC kodi 8714 99 90 81 un 9506 91 10 10) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, importam.2. Galīgā turpmāk tekstā norādītajos uzņēmumos izgatavoto ražojumu antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļa samaksas, ir šāda:Uzņēmums | Antidempinga maksājums | TARIC papildu kods |Cionlli Bicycle (Taicang) Co. Ltd., Shunde Hongli Bicycle Parts Co. Ltd., Safe Strong Bicycle Parts Shenzhen Co. Ltd. un Cionlli Bicycle Components (Tianjin) Co. Ltd. | 5,8 % | A787 |Giching Bicycle Parts (Shenzhen) Co. Ltd. un Velo Cycle Kunshan Co. Ltd. | 0 % | A788 |Visi pārējie uzņēmumi | 29,6 % | A999 |3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajiem noteikumiem. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.4. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsGalīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 1999/2006, velosipēdu un citu transportlīdzekļu (tostarp kravas trīsriteņu), kas nav motorizēti, motociklu, kas aprīkoti ar papildu motoru ar blakusvāģi vai bez tā, sporta iekārtu un mājas trenažieru sēdekļu un būtisku to detaļu, t. i., pamatņu, polsterējumu un pārvalku, kuriem atbilst KN kodi 8714 95 00, ex 8714 99 90 un ex 9506 91 10 (TARIC kodi 8714 99 90 81 un 9506 91 10 10) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, importam. Galvotās summas, kuras pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, atmaksā. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, tad galīgi iekasē vienīgi pagaidu maksājumu līmenī nodrošinātās summas.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdā –priekšsēdētājsPIELIKUMSŠās regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā:56.  Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja uzvārds un amats.57.  Šāda deklarācija: „Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie velosipēdu sēdekļi un to būtiskas detaļas [apjoms] (TARIC papildu kods), ko pārdod eksportam uz Eiropas Kopienu, ir ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese), (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”Datums un paraksts [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 379, 28.12.2006., 11. lpp.[3] European CommissionDirectorate-General for TradeDirection H, office J-79 5/161049 Brussels/Belgium


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0338

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju  /* COM/2007/0338 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 19.6.2007COM(2007) 338 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Libēriju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Ar Regulu (EK) Nr. 234/2004 attiecībā uz Libēriju tiek īstenots aizliegums sniegt dažus pakalpojumus saistībā ar ieročiem un militāro aprīkojumu un aizliegums importēt neapstrādātus dimantus saskaņā ar Kopējo nostāju 2006/31/KĀDP un 2006/518/KĀDP un atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijai 1521 (2003) un turpmākām attiecīgajām rezolūcijām, ar kurām ir atjaunoti un grozīti ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Libēriju.2.  Ar 2006. gada 20. decembra Rezolūciju 1731 (2006) Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome nolēma inter alia , ka pasākumus attiecībā uz ieročiem nepiemēro tā nenāvējošā militārā aprīkojuma (izņemot nenāvējošus ieročus un munīciju) piegādēm, kā iepriekš tika ziņots ar Rezolūcijas 1521 (2003) 21. punktu izveidotajai komitejai, kurš paredzēts vienīgi to Libērijas valsts policijas un drošības spēku locekļu lietošanai, kas ir pārbaudīti un apmācīti jau kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas darbības sākuma Libērijā 2003. gada oktobrī.3.  Šis izņēmums attiecībā uz ieroču embargo jāpiemēro arī attiecīgajai finansiālajai palīdzībai, un tādēļ attiecīgi jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 234/2004.4.  Ar Regulu (EK) Nr. 234/2004 tiek noteikti konkrēti uzdevumi valstu iestādēm, un ir jāpārskata veids, kādā šīs iestādes tiek noteiktas, lai atrisinātu konkrētus jautājumus, kas saistīti ar tām iestādēm Eiropas teritorijā, par kuru ārējām attiecībām atbildīga ir dalībvalsts.5.  Šis priekšlikums aizstāj Komisijas 2007. gada 31. janvāra priekšlikumu COM (2007) 40.6.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 234/2004 par dažiem ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz LibērijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā 2007. gada 12. februāra Kopējo nostāju 2007/93/KĀDP, ar ko groza un atjauno konkrētus ierobežojošos pasākumus pret Libēriju[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:7.  Kopējā nostāja 2004/137/KĀDP (2004. gada 10. februāris), ar ko paredz ierobežojošus pasākumus pret Libēriju,[2] paredzēja īstenot pasākumus, kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes Rezolūcijā 1521(2003) attiecībā uz Libēriju, tostarp ieroču embargo un aizliegumu sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību, kas saistīta ar militārām darbībām.8.  Atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijai 1647 (2005), 1683 (2006), 1689 (2006) un 1731 (2006) Kopējā nostāja 2006/31/KĀDP[3], 2006/518/KĀDP[4] un 2007/93/KĀDP apstiprināja Kopējās nostājas 2004/137/KĀDP ierobežojošos pasākumus turpmākajam laika posmam un noteica konkrētas izmaiņas.9.  Padomes Regula (EK) Nr. 234/2004[5] aizliedz sniegt Libērijai tehnisku un finansiālu palīdzību, kas saistīta ar militārām darbībām, un importēt no Libērijas neapstrādātus dimantus.10.  Ņemot vērā notikumu attīstību Libērijā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome 2006. gada 20. decembrī pieņēma Rezolūciju 1731 (2006), ar kuru atjaunoja ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 1521 (2003) noteiktos ierobežojošos pasākumus un pieņēma lēmumu, ka pasākumi attiecībā uz ieročiem nav piemērojami tā nenāvējošā militārā aprīkojuma (izņemot nenāvējošus ieročus un munīciju) piegādēm, kā iepriekš tika ziņots ar Rezolūcijas 1521 (2003) 21. punktu izveidotajai komitejai, kurš paredzēts vienīgi to Libērijas valsts policijas un drošības spēku locekļu lietošanai, kas ir pārbaudīti un apmācīti jau kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas darbības sākuma Libērijā 2003. gada oktobrī.11.  Kopējā nostāja 2007/93/KĀDP paredz noteikumus par papildu atbrīvojumu, kas attiecas uz šādām piegādēm, un aicina Kopienu veikt pasākumus.12.  Ir lietderīgi izdarīt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 234/2004 par kompetento iestāžu noteikšanu.13.  Šajā sakarā ir lietderīgi piemērot grozījumus ar atpakaļejošo spēku, ņemot vērā datumu, kad tika pieņemta Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcija 1731(2006).14.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 234/2004,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulā (EK) Nr. 234/2004 izdara šādus grozījumus.a) Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu.„3. pants15.  Atkāpjoties no 2. panta, kompetentās iestādes, kas norādītas 1. pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, dalībvalstī, kurā reģistrēts attiecīgais pakalpojuma sniedzējs, var pilnvarot sniegt:a) tehnisku palīdzību, finansējumu un finansiālu palīdzību, kas saistīta ar:i) ieročiem un saistītiem materiāliem, ja šāda palīdzība vai pakalpojumi ir paredzēti vienīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas Libērijā atbalstam un lietošanai, vaiii) ieročiem un munīciju, kas paliek Īpašā drošības dienesta rīcībā neierobežotai operatīvai lietošanai un kas līdz 2006. gada 13. jūnijam ir nodoti šā dienesta dalībnieku rīcībā mācību vajadzībām saskaņā ar apstiprinājumu, ko devusi komiteja, kas izveidota ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1521 (2003) 21. pantu;b) finansējumu un finansiālu palīdzību, kas saistīta ar:i) ieročiem un saistītiem materiāliem, kas paredzēti vienīgi Libērijas bruņoto spēku un policijas starptautiskās mācību un reformu programmas atbalstam un izmantošanai šīs programmas ietvaros, ja komiteja, kas izveidota ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1521 (2003) 21. pantu, ir apstiprinājusi minēto ieroču un saistīto materiālu eksportu, pārdošanu, piegādi vai nodošanu,ii) nenāvējošu militāru aprīkojumu, ko paredzēts lietot vienīgi humānos vai aizsardzības nolūkos, ja komiteja, kas izveidota ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1521 (2003) 21. pantu, ir apstiprinājusi minētā aprīkojuma eksportu, pārdošanu, piegādi vai nodošanu,iii) ieročiem un munīciju, kas paredzēti to Libērijas valsts policijas un drošības spēku locekļu lietošanai, kuri ir pārbaudīti un apmācīti jau kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas darbības sākuma Libērijā 2003. gada oktobrī, ja komiteja, kas izveidota ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1521 (2003) 21. pantu, ir apstiprinājusi minēto ieroču un munīcijas eksportu, pārdošanu, piegādi vai nodošanu, vaiiv) to nenāvējošo militāro aprīkojumu (izņemot nenāvējošus ieročus un munīciju), kurš paredzēts vienīgi to Libērijas valsts policijas un drošības spēku locekļu lietošanai, kas ir pārbaudīti un apmācīti kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas darbības sākuma Libērijā 2003. gada oktobrī, ja komiteja, kas izveidota ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcijas 1521 (2003) 21. pantu, ir informēta par minēto ieroču un munīcijas eksportu, pārdošanu, piegādi vai nodošanu.16.  Pilnvarojumus nepiešķir darbībām, kas jau ir notikušas.”b) Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu.„4. pants17.  Atkāpjoties no šīs regulas 2. panta, ja šādas darbības iepriekš ir apstiprinājusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1521 (2003) 21. pantu, kompetentā iestāde, kas norādīta 1. pielikumā minētajā tīmekļa vietnē, dalībvalstī, kurā reģistrēts attiecīgais pakalpojuma sniedzējs, var pilnvarot sniegt tehnisku palīdzību, kas saistīta ar:a) ieročiem un saistītiem materiāliem, kas paredzēti vienīgi Libērijas bruņoto spēku un policijas starptautiskās mācību un reformu programmas atbalstam un izmantošanai šīs programmas ietvaros;b) nenāvējošu militāru aprīkojumu, ko paredzēts lietot vienīgi humānos vai aizsardzības nolūkos; vaic) ieročiem un munīciju, kas paredzēti to Libērijas valsts policijas un drošības spēku locekļu lietošanai, kuri ir pārbaudīti un apmācīti jau kopš Apvienoto Nāciju Organizācijas misijas darbības sākuma Libērijā 2003. gada oktobrī.Ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1521 (2003) 21. punktu izveidotās komitejas apstiprinājumu pieprasa, kā starpnieku izmantojot kompetento iestādi, kas norādīta 1. pielikumā minētajā tīmekļa vietnē, dalībvalstī, kurā reģistrēts attiecīgais pakalpojuma sniedzējs.Attiecīgās dalībvalsts un Libērijas valdība iesniedz komitejai, kas izveidota ar ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1521 (2003) 21. pantu, kopīgu lūgumu apstiprināt c) apakšpunktā minēto tehnisko palīdzību, kas saistīta ar ieročiem un munīciju.18.  Pilnvarojumus nepiešķir darbībām, kas jau ir notikušas.”c) Iekļauj šādu 8.a pantu:„8.a pants19.  Dalībvalstis izraugās šajā regulā minētās kompetentās iestādes un norāda tās 1. pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs vai ar šo tīmekļa vietņu starpniecību.20.  Dalībvalstis tūlīt pēc šīs regulas stāšanās spēkā informē Komisiju par savām kompetentajām iestādēm, kā arī informē to par visiem turpmākajiem grozījumiem.”2. pantsRegulas (EK) Nr. 234/2004 1. pielikumu aizstāj ar šīs regulas 1. pielikumu.3. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2006. gada 21. decembra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs1 . PIELIKUMSTīmekļa vietnes informācijai par 3. un 4. pantā minētajām kompetentajām iestādēm un adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai(aizpilda dalībvalstis)BEĻĢIJABULGĀRIJAČEHIJADĀNIJAVĀCIJAIGAUNIJAGRIEĶIJASPĀNIJAFRANCIJAĪRIJAITĀLIJAKIPRALATVIJALIETUVALUKSEMBURGAUNGĀRIJAMALTANĪDERLANDEAUSTRIJAPOLIJAPORTUGĀLERUMĀNIJASLOVĒNIJASLOVĀKIJASOMIJAZVIEDRIJAAPVIENOTĀ KARALISTEAdrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A2. Crisis Management and Conflict PreventionCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/Brussel (Belgium)E-pasts: relex-sanctions@ec.europa.euTālrunis: (32 2) 295 55 85, 296 61 33Fakss: (32 2) 299 08 73[1] OV L 41, 13.2.2007., 17. lpp.[2] OV L 40, 12.2.2004., 35. lpp. Kopējā nostājā grozījumi izdarīti ar Kopējo nostāju 2004/902/KĀDP (OV L 379, 24.12.2004., 113. lpp.).[3] OV L 19, 24.1.2006., 38. lpp.[4] OV L 201, 25.7.2006., 36. lpp.[5] OV L 40, 12.2.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. […]/2007 (OV L […], [..].6.2007., […] lpp.