|

52011PC0586

/* COM/2011/0586 galīgā redakcija - 2011/0255 (NLE) */  Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2012. gadam nosaka Savienības kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSPamatojums un mērķiAr visām zvejas iespēju regulām zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Šajā sakarībā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikti mērķi, kuri jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumiem, proti, nodrošināt Savienības zvejniecības ilgtspējību vides, ekonomiskajā un sociālajā aspektā.Galvenā pazīme, kas raksturo ikgadējās zvejas iespēju regulas, ir to īsais piemērošanas termiņš. Tam galvenokārt ir vēsturiski iemesli, kas saistīti ar veidu, kā KZP ir paredzēts kopīgi izmantot jūras telpu un sadalīt tās resursus Savienības dalībvalstu flotēm. Ir svarīgi saglabāt to, lai viens no KZP balstiem arī turpmāk būtu ikgadēja vienošanās Savienības mērogā.Tomēr tas nebūt netraucē pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Savienība ir daudz sasniegusi šajā ziņā, un galvenajiem komerciālas nozīmes krājumiem tagad ir izstrādāti daudzgadu pārvaldības plāni, kuri jāievēro, nosakot gada KPN un maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.Darbības jomaPēdējos gados ES Padome mēdz pieņemt ikgadēju lēmumu par zvejas iespējām no Atlantijas okeāna un Ziemeļjūras krājumiem un par zvejas iespējām starptautiskās zvejniecībās, kurās piedalās Savienības kuģi. Tas atspoguļojās regulēto krājumu skaita ziņā lielākajā zvejas iespēju regulā, kas darbojās līdztekus citām regulām, ar kurām nosaka zvejas iespējas no Baltijas jūras, Melnās jūras un dziļūdens krājumiem (pēdējo minēto regulu pieņem reizi divos gados).Tomēr zinātniskie ieteikumi par krājumiem, par kuriem Savienība pieņem autonomu lēmumu, ar dažiem izņēmumiem ir pieejami jau jūlijā. Tāpēc ir iespējams izstrādāt priekšlikumu, kurš aptvertu tikai Savienības krājumus un par kuru Padome varētu panākt politisku vienošanos novembra sesijā. Vēloties racionalizēt lēmumus par zvejas iespējām un atvieglot to pieņemšanu, Komisija paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām” (COM(2011) 298 galīgā redakcija)[1] izteica nodomu iesniegt divus priekšlikumus, kuru saturs līdz šim bija iekļauts vienā priekšlikumā.Šis ir pirmais no diviem minētajiem priekšlikumiem, un tas attiecas uz Atlantijas un Ziemeļjūras krājumiem, par kuru izmantošanas apjomu Savienība lemj autonomi. Zvejas iespējas, ko nosaka reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) vai pieņem, apspriežoties ar Norvēģiju vai citām trešām valstīm (kopīgi krājumi), ir jāaplūko gada vēlākā posmā, kad ir pieejami attiecīgo starptautisko sarunu rezultāti.Priekšlikuma sadalīšana ļaus ieviest vienkāršāku un strukturētāku pieeju, saskaņā ar kuru lēmumus pieņem, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, iespējami drīzāk pēc attiecīgā ieteikuma sniegšanas. Vadoties pēc Baltijas jūras zvejas iespēju regulas modeļa, lēmuma pieņemšanas process kļūs labāk pārvaldāms un agrāk nodrošinās operatoriem noteiktību attiecībā uz viņu darbībām nākamajā gadā.Krājumu stāvoklisKomisija katru gadu — nu jau sesto reizi pēc kārtas — publicē paziņojumu, kurā izvērtēts stāvoklis, kas jāņem vērā zvejas iespēju priekšlikumu izstrādē. Šogad Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām” minētas vairākas labas ziņas, jo dažu krājumu stāvoklis ir uzlabojies. Tomēr vēl joprojām attiecībā uz daudziem zivju krājumiem ir ieteikta nulles apjoma nozveja vai nozvejas samazināšana līdz iespējami mazākam apjomam. Daudzi krājumi ir ārpus drošām bioloģiskām robežām. Neraugoties uz KZP ieviestajiem saglabāšanas pasākumiem, pārāk daudzi krājumi pieder pie šādām jutīgām kategorijām un pārāk maz ir tādu krājumu, kuru stāvoklis ir uzlabojies. Analīze apstiprina, ka nepieciešami stingrāki pārmērīgi izmantoto zivju krājumu saglabāšanas pasākumi.Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikumos par 2011. gadu ir vēlreiz uzsvērts daudzu zivju resursu sliktais stāvoklis Savienības ūdeņos. Taču tajos ir norādīts, ka dažu svarīgu krājumu, piemēram, mencas Ķeltu jūras krājuma, pikšas krājumu un jūrasvelnu dienvidu krājuma, stāvoklis uzlabojas. Atsaucoties uz Komisijas lūgumu, ICES sniedz ieteikumu par stratēģiju, kā panākt, lai 2015. gadā pārvaldība būtu saskanīga ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu ( MSY ). Šādas saistības Savienība uzņēmās, parakstīdama 2002. gadā Johannesburgā notikušās Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes par ilgtspējīgu attīstību secinājumus un saistīto īstenošanas plānu.Ierosinātā zvejas iespēju regula atbilst Komisijas saņemtajiem zinātniskajiem ieteikumiem par krājumu stāvokli, uz kuru pamata ir noteikti ar daudzgadu pārvaldības plāniem saskanīgi nozvejas limiti. Krājumiem, kuriem šādi plāni nav izstrādāti, ierosinātā KPN atbilst zinātniskajam ieteikumam, kā izklāstīts paziņojuma COM(2011) 298 galīgajā redakcijā.Zinātniskie ieteikumi ir lielā mērā atkarīgi no datiem. Var novērtēt tikai to krājumu stāvokli, par kuriem ir pieejami pietiekami un ticami dati, un pēc tam sagatavot apmēra novērtējumus, kā arī prognozes par šo krājumu reakciju uz dažādiem izmantošanas scenārijiem (“nozvejas prognožu tabulas”). Teiktais diemžēl attiecas tikai uz vairākiem regulētiem krājumiem. Pārējo krājumu pārvaldībā joprojām jāievēro piesardzības princips. Turklāt ir svarīgi apņēmīgi strādāt pie tā, lai novērstu datu trūkumu, kas ietekmē šos krājumus. Tāpēc ierosinātajiem pasākumiem jābūt stingriem.Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiemIerosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTIApspriešanās ar ieinteresētajām personām1.  Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsPamatojoties uz paziņojumu “Apspriešanās par zvejas iespējām” (COM(2011) 298 galīgā redakcija), Komisija ir apspriedusies ar ieinteresētajām personām, jo īpaši reģionālajās konsultatīvajās padomēs (RKP), un dalībvalstīm par dažādos zvejas iespēju priekšlikumos ierosināto pieeju.Turklāt Komisija ir ievērojusi vadlīnijas, kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija), kurā noteikti iepriekšējas sagatavošanās ( front-loading ) procesa principi.Iepriekšējas sagatavošanās procesā Komisija ir izstrādājusi divus apspriešanās dokumentus par konkrētiem ar šo priekšlikumu saistītiem tematiem, proti:-  par sadalīšanu — neoficiāls dokuments Zvejniecības un akvakultūras komitejai par galvenās zvejas iespēju regulas sadalīšanu 2012. gadā,-  par IIB pielikumu — neoficiāls dokuments Zvejniecības un akvakultūras komitejai par to, ka ierosināts pārskatīt IIB pielikumu par zvejas piepūli, ņemot vērā heka dienvidu krājuma un dažu Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanos.Šie iepriekšējas sagatavošanās dokumenti tika nosūtīti dalībvalstīm un arī RKP, lai dotu tām iespēju sniegt atsauksmes. Turklāt 2011. gada 8. septembrī Komisija organizēja atklātu semināru, kurā piedalījās dalībvalstis, Eiropas Parlamenta deputāti, zivsaimniecības eksperti, ieinteresēto aprindu, preses un sabiedrības pārstāvji un kurā tika darīti zināmi un apspriesti zinātnisko ieteikumu rezultāti un to galvenā ietekme.2.  Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāIepriekšējas sagatavošanās procesā galvenā uzmanība ir pievērsta tehniskiem aspektiem, savukārt argumenti, kas izteikti Komisijas organizētās apspriešanās par zvejas iespējām gaitā, atspoguļo dalībvalstu un ieinteresēto aprindu viedokļus par Komisijas veikto resursu stāvokļa novērtējumu un to, kā nodrošināt pareizus pārvaldības lēmumus.Atklātās apspriešanās laikā savu nostāju izteica trīs dalībvalstis.Atsaucoties uz apspriešanās dokumentu, viedokli izteica četras reģionālās konsultatīvās padomes. Turpinājumā apkopotas atbildes, ko sniegušas RKP, kuras piedalījās apspriešanās procesā.Dienvidrietumu ūdeņu RKP-  Dienvidrietumu ūdeņu RKP atbalsta ilgāka termiņa pārvaldības plānu pieņemšanu.-  25 % samazinājums, ko piemēro nozvejai no krājumiem, par kuriem trūkst datu, ir pārāk vienkāršots un dažreiz nepamatots risinājums. Vajadzīga individuālāka pieeja.-  Datu trūkumam var būt strukturāli cēloņi, un gan Komisijai, gan dalībvalstīm lielāki resursi būtu jāiegulda zinātniskajā pētniecībā. Konkrēti, Komisijai būtu jāizstrādā metodika, lai veicinātu sadarbību starp zinātniekiem un profesionāļiem šajā jomā.Ziemeļrietumu ūdeņu RKP-  Ziemeļrietumu ūdeņu RKP izvirza jautājumu, kā un kad MSY apsvērumos var ņemt vērā sugu mijiedarbību.-  RKP apstrīd apgalvojumu, ka nav pierādījumu par būtisku pārmērīgas kapacitātes samazinājumu, jo tā uzskata, ka ir pietiekami pierādījumi par ievērojamiem zvejas piepūles samazinājumiem.-  RKP iebilst pret 25 % samazinājumu situācijās, kurās trūkst datu, un tā vēlas, lai Komisija ņemtu vērā krājumu stāvokļa tendences saskaņā ar ICES ieteikumu.Pelaģisko krājumu RKP-  Jaunais dokuments “Apspriešanās par zvejas iespējām” ir pārāk vienkāršots un nav vienlīdz labi piemērots visiem daudzveidīgajiem krājumiem, uz kuriem tas attiecas.-  RKP galvenokārt satrauc fakts, ka krājumiem, par kuriem trūkst datu, tiek piemērota vienveidīga pieeja.Ziemeļjūras RKP-  Ziemeļjūras RKP uzskata, ka paziņojumā paustais Komisijas viedoklis ir pārāk negatīvs.-  RKP brīdina, ka Padome vēlas reālistisku un pakāpenisku pāreju uz MSY , nevis tā tiešu ieviešanu 2012. gadā.-  RKP dod priekšroku reģionālu ilgtermiņa pārvaldības plānu izstrādei dažādām Ziemeļjūras zvejniecībām, ņemot vērā to, ka tās ir jaukta tipa zvejniecības, kurās iegūst dažādas sugas.-  RKP iebilst pret 25 % samazinājumu, ko piemēro nozvejai no krājumiem, par kuriem trūkst datu, jo tas negatīvi ietekmētu zivrūpniecību, kamēr par stāvokļa novērtējumu atbildīgas ir galvenokārt dalībvalstis; tas radītu arī papildu izmetumus.Komisija ir izskatījusi visus iepriekš minētos izteikumus un centusies tos iestrādāt priekšlikumā, ciktāl tie ir saderīgi ar Padomes regulas par zvejas iespējām būtību. Sakarā ar daudzajiem argumentiem par labu ad hoc pieejai attiecībā uz krājumiem, par kuriem trūkst datu, Komisija nav piemērojusi 25 % samazinājumu visām KPN, bet gan 15 % vai 25 % samazinājumu atkarībā no vairākiem faktoriem, tostarp arī no pieejamās informācijas par krājuma stāvokļa tendencēm un apsvērumiem par jaukta tipa zvejniecībām.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaAttiecībā uz izmantoto metodiku Komisija apspriedās ar divām galvenajām organizācijām un to ekspertiem: ICES , kas ir neatkarīga zinātniska organizācija, un ZZTEK. ICES ieteikums balstās uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru ICES izstrādājusi un izmanto saskaņā ar savu klientu, tostarp Komisijas, prasījumiem. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā saņem no Komisijas.Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami ICES tīmekļa vietnē.3.  Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkumsSavienības galvenais mērķis ir panākt tādu zvejas izraisītu zivju mirstību, kas ļauj krājumu izmantot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā. Ir jālemj par to, kā panākt, lai šāda zvejas izraisīta mirstība tiktu sasniegta vēlākais 2015. gadā. Daudzos gadījumos būs jāsamazina zvejas izraisītas mirstības rādītāji un līdz ar to arī nozveja. Tomēr vadītāju ziņā paliek lēmums par to, cik ātri vai cik pakāpeniski šādi samazinājumi jāveic. Šajā sakarībā ir apzinātas divas galvenās iespējas: a) panākt MSY uzturošus zvejas izraisītas mirstības rādītājus pēc iespējas drīzāk (t. i., 2012. gadā) vai b) panākt šādus rādītājus 2015. gadā (t. i., pakāpeniska samazināšana nākamo 4 gadu laikā). ICES šos divus scenārijus sauc attiecīgi par “MSY framework” (pamata) ieteikumu un “MSY transition” (pārejas) ieteikumu. Ieteikumā ir norādītas attiecīgās nozvejas iespējas katram scenārijam un arī starpposma risinājumiem. Tomēr ICES par katru krājumu ir norādījusi, kuram no abiem scenārijiem tā dotu priekšroku.Ņemot vērā iepriekšminēto, šajā priekšlikumā ir izmantots MSY ieteikums, ja tāds pieejams, un ierosināta KPN, kas atbilst zvejas izraisītas mirstības samazinājumiem, kuri 2012. gadā palīdzēs sasniegt pusceļu virzībā uz MSY mērķi. Paziņojuma COM(2011) 298 galīgajā redakcijā Komisija izvērtēja to, cik svarīgi ES ir pildīt saistības 2015. gadā sasniegt MSY . Tā ierosināja to panākt, īstenojot stingru pieeju, un jau 2012. gadā samazināt zvejas izraisītas mirstības rādītājus līdz mērķvērtībai. Ņemot vērā apspriešanās rezultātus, Komisija ierosina KPN, kura nodrošinās pakāpeniskāku pieeju, taču netraucēs neatlaidīgi virzīties uz mērķi. Uz šiem apsvērumiem ir balstīti šajā priekšlikumā ierosinātie daļējie zvejas izraisītas mirstības samazinājumi.Tomēr MSY ieteikums ir pieejams tikai par nelielu krājumu daļu. Šajā priekšlikumā ir noteiktas 83 bioloģisko krājumu zvejas iespējas, no kuriem par aptuveni pusi ir sniegts tikai kvalitatīvs novērtējums, nav pieejams populācijas apmēra novērtējums un tāpēc nav arī kvantitatīvi izteiktu nozvejas iespēju saistībā ar iespējamām zvejas izraisītas zivju mirstības mērķvērtībām. Dažos gadījumos ICES var sniegt dažas norādes par to, vai krājuma apmērs varētu būt stabils, palielināties vai samazināties, taču daudzos gadījumos ieteikums vispār nav sniegts datu trūkuma dēļ. Tomēr ir vērts norādīt, ka šogad ir arī vairāki gadījumi, kad ICES ieteikumu sniedz pirmo reizi. Tā ir laba ziņa, jo tas nozīmē, ka tiek pieliktas pūles, lai uzlabotu datus, uz kuru pamata var sniegt ieteikumu, un pēc iespējas optimālāk izmantotu jau pieejamos datus. Kvantitatīva novērtējuma veikšanai ir vajadzīgas relatīvi garas datu laikrindas, tā ka šogad uzsāktie pūliņi būs jāturpina, lai vidēji ilgā termiņā izveidotu stabilu pārvaldības pamatu.Par 13 krājumiem (plaši izplatītas sugas; haizivis un rajas) ieteikums tiek sniegts rudenī, un priekšlikums tajā laikā attiecīgi jāatjaunina. Par 9 krājumiem sniegto ieteikumu izmanto piemērojamo pārvaldības plānu vai saskaņoto ieguves kontroles noteikumu īstenošanas vajadzībām.Runājot par aktuālajām tendencēm, kas vērojamas krājumu attīstībā, īpaši jāizceļ šādi gadījumi.-  Jūrasvelnu dienvidu krājums (VIIIc): krājums palielinās, un MSY varētu tikt sasniegts jau 2012. gadā, pat ja nozvejas būtu lielākas nekā patlaban.-  Menca Ķeltu jūrā: 2009. gada vecuma grupa bija ļoti liela un ievērojami palielināja krājuma apmēru.-  Pikša ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Ķeltu jūrā: pēc ilgiem nelabvēlīgu apstākļu gadiem pikšas krājumi rietumu ūdeņos palielinās, pateicoties spēcīgai 2009. gada vecuma grupai. Tomēr abos minētajos apgabalos un Īrijas jūrā šo sugu nopietni skar izmetumu problēma.-  Heka ziemeļu un dienvidu krājums: šo krājumu stāvoklis joprojām ir relatīvi labs, lai gan ieteikumā minēti satraucoši augsti zvejas izraisītas mirstības rādītāji un iespējami nepatiesi nozvejas ziņojumi.-  Siļķe Ķeltu jūrā: vēl viens svarīgs krājums, kuram vērojamas laba stāvokļa pazīmes, kas ļauj paredzēt lielākas nozvejas 2012. gadā.Turpmāk norādīti gadījumi, kas liecina par mazāk labvēlīgām attīstības tendencēm.-  Jūrasmēle Ķeltu jūrā: uzskata, ka nozveja no šā krājuma atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam ( MSY ), taču krājuma apmērs ir izrādījies mazāks, nekā sākotnēji domāts, jo zinātnieki šogad ir pārskatījuši savus novērtējumus. Tas nozīmē, ka vajadzīgi KPN samazinājumi, lai zvejojot netiktu pārsniegts MSY .-  Merlangs (dažādi rietumu ūdeņi krājumi): šķiet, ka 2009. gads “baltajām zivīm” ir bijis labs, par ko liecina pikšas un Ķeltu jūras mencas stāvoklis. Pazīmes liecina, ka arī merlangam šis dāsnais gads ir nācis par labu. Tomēr merlangs ir vismazvērtīgākā no šīm trim “balto zivju” sugām, un tāpēc tā stāvokli pasliktina ļoti lieli izmetumi. Tāpēc izkrāvumu dati nav labs pamats, lai novērtētu krājuma stāvokli, un zinātnieki nevar sniegt pamatotu ieteikumu. Skaidrs ir viens — ja nekas netiks darīts izmetumu problēmas risināšanai, tiks palaista garām lieliska iespēja atjaunot šos krājumus ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Ķeltu jūrā.-  Menca ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, Īrijas jūrā un Kategatā: datu trūkums turpina kavēt šo krājumu pārvaldību, un nav pazīmju, kas liecinātu par tā atjaunošanos, neraugoties uz būtiskiem secīgiem KPN samazinājumiem pēdējos gados (−25 %).-  Jūrasmēle Lamanša austrumdaļā: krājums ir sasniedzis vēsturiski mazāko apmēru.-  Norvēģijas omārs: atšķiras stāvoklis, kādā ir krājuma dažādās funkcionālās vienības, kuras pārvalda saskaņā ar katru KPN. ICES norāda, ka VII apgabalā un īpaši Porkupīnas sēklī ir pazīmes, kas liecina, ka teritoriālie un sezonālie pasākumi, kurus piemēro kopš 2009. gada, varētu palīdzēt aizsargāt noplicināto krājumu, taču ir vajadzīgi turpmāki pūliņi, lai labotu iepriekšējos gados nodarīto kaitējumu. Citas funkcionālās vienības šajā apgabalā un arī ūdeņos uz rietumiem no Skotijas uzrāda pazīmes, kas liecina par pozitīvām pārmaiņām, taču kopumā ir pārāk daudz tādu funkcionālo vienību, par kurām trūkst datu.ZZTEK ir apstiprinājusi un dažos gadījumos papildinājusi ICES sniegtos ieteikumus.4.  Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiPēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami ICES tīmekļa vietnē.Ietekmes novērtējumsZvejas iespēju regula vairs nav instruments, kas ļauj Padomei vienai pašai pieņemt sarežģītu pasākumu kopumu, un tās darbības joma jāierobežo saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu. Tāpēc tā ir labi piemērota uz rezultātiem balstītai pārvaldībai. Ja politika kopumā darbosies labāk, labākas būs arī ikgadējās zvejas iespējas. Tas attiecas uz flotes pārvaldību, strukturālo atbalstu, kontroli un noteikumu izpildi, tirgu regulējumu un pārvaldības instrumentu integrēšanu visaptverošā jūrlietu politikā. Tomēr šis instruments vēl joprojām jāizmanto vajadzīgo korekciju veikšanai, lai saglabātu resursu bāzi zivju ieguves un apstrādes nozarei Eiropā un nepieļautu vai novērstu pārāk augstas zvejas izraisītas zivju mirstības negatīvo ietekmi uz jūras vidi.Savienība ir pieņēmusi vairākus daudzgadu pārvaldības plānus attiecībā uz ekonomiski ļoti nozīmīgiem krājumiem, tostarp heka, mencas, plekstveidīgo zivju un citiem krājumiem. Pirms šādu plānu pieņemšanas tiek veikts to ietekmes novērtējums. Kad tie stājušies spēkā, saskaņā ar tiem nosaka KPN apjomus attiecīgajam gadam, lai sasniegtu plānu ilgtermiņa mērķus. Komisijai KPN priekšlikums obligāti jāizstrādā saskaņā ar šiem plāniem. Tāpēc daudzu svarīgu krājumu KPN šajā priekšlikumā izriet no tā plāna ietekmes novērtējuma, uz kura pamata noteikta attiecīgā KPN.Attiecībā uz pārējo krājumu KPN un par spīti tam, ka attiecīgajiem krājumiem nav spēkā esošu daudzgadu plānu, priekšlikuma izstrādātāji ir centušies izvairīties no īstermiņa pieejas, dodot priekšroku lēmumiem, kuri nodrošina ilgtspējību. Daudzos gadījumos tas nozīmē vēl pakāpeniskāku zvejas iespēju samazinājumu.KZP reformas gaitā ir sīki analizēta MSY sasniegšanas politika, uz kuras balstās Komisijas ilgtermiņa pārvaldības pieeja, un ir izstrādāts tās ietekmes novērtējums. Reformas procesa rezultātā 2011. gada 13. jūlijā tika iesniegta priekšlikumu pakete. Šajā sakarībā ir atsevišķi analizēts tas, cik vēlama ir MSY principam atbilstošas krājumu pārvaldības sasniegšana jau termiņa vidū. Ietekmes novērtējuma ziņojumā (SEC(2011) 891) šis mērķis ir identificēts kā priekšnoteikums, lai panāktu ilgtspējību vides, ekonomikas un sociālajā aspektā. Ilgtermiņa perspektīvā vides, ekonomiskā un sociālā ilgtspējība ir vienlīdz svarīgi vispārējie mērķi.Analīze liecina, ka MSY mērķa sasniegšana līdz noteiktajam laikam īstermiņā ir saistīta ar ekonomiskām un sociālām izmaksām. Taču ilgtermiņā šādas izmaksas nepārprotami izlīdzināsies. Tomēr analīze skaidri parāda arī svarīgo un steidzamo vajadzību uzlabot zināšanu bāzi, lai KZP īstenošana noritētu sekmīgi. Šī vajadzība attiecas gan uz datiem, kas vajadzīgi, lai sniegtu zinātnisko ieteikumu par krājumu stāvokli, gan uz datiem, kas vajadzīgi, lai novērtētu un ietekmētu darbības ekonomiskos un sociālos aspektus. Ņemot vērā šo analīzi, jau ar pašreizējo priekšlikumu mēģināts spert soli pareizajā virzienā, izmantojot savstarpēji papildinošas un saskanīgas pieejas. Pirmkārt, priekšlikums neatlaidīgi tiecas uz MSY mērķi, ja vien ir pieejama šim nolūkam vajadzīgā zināšanu bāze, tādējādi iespējami optimāli izmantojot zinātnisko ieteikumu. Otrkārt, attiecībā uz krājumiem, par kuriem trūkst datu, un tāpēc nav iespējams īstenot MSY principam atbilstošu pārvaldību, šajā priekšlikuma ir izmantota stingra pieeja, kas balstās uz piesardzības apsvērumiem. Mazināt vajadzību veikt piesardzības pasākumus būtībā nozīmē mazināt ieteikuma nenoteiktību. To var panākt vienīgi tad, ja attiecīgās valstu pārvaldes iestādes un ieinteresētās personas vāc un nodod zinātnieku rīcībā vajadzīgos datus.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI5.  Juridiskais pamatsŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā noteiktajiem pienākumiem.6.  Priekšlikuma kopsavilkumsLai sasniegtu KZP mērķi, proti, no vides, ekonomiskā un sociālā aspekta ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, kas piemērojami Savienības zvejniecībām.7.  PiemērošanaNoteikumi priekšlikuma jomā ir piemērojami līdz 2012. gada 31. decembrim, izņemot konkrētus zvejas piepūles ierobežojumus, kuri ir piemērojami līdz 2013. gada 31. janvārim.8.  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.9.  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir vienota politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas ir saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas.Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi.10.  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais instruments: regula.4. IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums neietekmē Savienības budžetu.5. PAPILDU INFORMĀCIJA11.  VienkāršošanaPriekšlikumā paredzēta publiskā sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldību.12.  Pārbaude, pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikums attiecas uz ikgadēju regulu 2012. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta.13.  Sīkāks priekšlikuma skaidrojumsŠis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm iespējām funkcionāli saistītiem nosacījumiem.Arvien lielākam skaitam krājumu, piemēram, heka, jūrasmēles, jūras zeltplekstes un Norvēģijas omāra krājumiem, zvejas iespējas ir noteiktas, pamatojoties uz attiecīgajos daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem. Attiecībā uz krājumiem, kuriem ir ierosināti jauni daudzgadu plāni (stavridu rietumu krājums), kā arī krājumiem, saistībā ar kuriem Padome un Komisija ir uzņēmušās saistības, pieņemdamas paziņojumu Padomes 2009. gada decembra sanāksmē (siļķe Ķeltu jūrā un pikša ūdeņos uz rietumiem no Skotijas), šajā priekšlikumā ir ievēroti attiecīgajos dokumentos izklāstītie noteikumi.Ieteikumā, kas saņemts par mencas krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, Īrijas jūrā un Kategatā, norādīts, ka minēto krājumu atjaunošanās joprojām kavējas. Tāpat kā pagājušajā gadā Komisija ierosina stingrākus pasākumus nekā parastais KPN samazinājums, kas noteikts mencas pārvaldības plāna[2] noteikumos par ieguvi no krājumiem, par kuriem trūkst datu. Tas darīts atbilstīgi mencas pārvaldības plāna 10. panta 2. punktam, kurš saskaņā ar saņemto ieteikumu ir piemērojams šajā situācijā. Kā jau pagājušajā gadā paziņots priekšlikumā 2011. gadam, Komisija ierosina 0 apjoma KPN. Tomēr papildus ir norādīta procentuālā daļa, ko kuģim atļauts iegūt piezvejā vienā zvejas reisā, proti, 1,5 %, lai būtu iespējams izkraut nenovēršamas piezvejas, kuras citādi būtu jāizmet. Šī procentuālā daļa atbilst reālistiskam paredzamo nenovēršamo piezveju apjomam, ņemot vērā to, ka mencu zvejā vairumā gadījumu izmanto selektīvus rīkus. Saistībā ar zvejas piepūles pārvaldību jānorāda, ka mencu zvejā kopš 2009. gada tiek piemērota uz kilovatdienām balstīta sistēma, kuru turpinās piemērot 2012. gadā.Attiecībā uz Lamanša rietumdaļas jūrasmēles, heka dienvidu krājuma un Norvēģijas omāra zvejas piepūles pārvaldību 2012. gadā turpinās piemērot pārvaldības sistēmu, kas balstīta uz jūrā pavadāmām dienām, kuras iedala konkrēta tipa kuģiem, kas jau iepriekš darbojušies attiecīgajā zvejniecībā, taču ierosinātajā regulā dalībvalstīm arī turpmāk būs atļauts izmantot uz kilovatdienām balstītu sistēmu, lai tās varētu efektīvāk izmantot zvejas iespējas un sadarbībā ar zvejas sektoru veicinātu krājumu saglabāšanas pasākumus. Attiecībā tieši uz heka dienvidu krājuma un Norvēģijas omāra zvejas piepūles noteikumiem ar šo priekšlikumu tiks racionalizēta sistēma, ko piemēro atbrīvojumiem no iedalīto jūrā pavadāmo dienu izmantojuma. Patlaban kuģi, kuri nozvejo mazāk par 5 tonnām heka vai 2,5 tonnām Norvēģijas omāra, ir atbrīvoti no zvejas piepūles limitiem. Atbrīvoti ir arī kuģi, kuru heka nozvejas nepārsniedz 3 % kopējās nozvejas. Vadoties pēc iepriekšējas sagatavošanās procesa rezultātiem, Komisija ierosina pārskatīt pēdējo minēto atbrīvojuma kritēriju, lai tas motivētu nezvejot heku. Priekšlikumā paredzēts uzraudzīt heka nozvejas vienā zvejas reisā, un, ja kuģa gūtās heka nozvejas ir mazākas par 3 % no kopējās nozvejas zvejas reisā, attiecīgā dalībvalsts var pieņemt lēmumu šajā zvejas reisā jūrā pavadītās dienas neatskaitīt no kopējā jūrā pavadāmo dienu limita, kas noteikts šīs regulas IIB pielikumā. Šī sistēma rosinās operatorus samazināt heka piezvejas un tādā veidā palīdzēs samazināt zvejas izraisītu zivju mirstību krājumā, kurš šobrīd atjaunojas.Visbeidzot, otro reizi ikgadējo zvejas iespēju noteikšanas vēsturē šajā regulā paredzēts, ka dažas KPN pieņem pašas dalībvalstis, gan uzņemoties pienākumu rīkoties saskaņā ar KZP mērķiem.2011/0255 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko 2012. gadam nosaka Savienības kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmetsEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:14.  Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.15.  Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] prasīts pieņemt pasākumus, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).16.  Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemtu vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002.17.  Attiecībā uz šīs regulas darbības jomu Komisija nesenā paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām”[4] paredzēja ikgadējo zvejas iespēju regulu 2012. gadam sadalīt divos instrumentos. Šis dokuments ir pirmā no divām regulām. Par visām šajā regulā noteiktajām KPN Savienība pieņem autonomu lēmumu, un tās ir pieejamas tikai Savienības kuģiem.18.  Ja krājuma kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā dalībvalsts, nosakot minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem un nodrošina to, ka attiecīgā krājuma izmantošana ar lielāko iespējamo varbūtību garantē maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu no 2015. gada, kā arī veic vajadzīgos pasākumus, lai vāktu attiecīgos datus, novērtētu attiecīgo krājumu un noteiktu maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus no minētā krājuma.19.  Dažas KPN ļaus dalībvalstīm iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu, lai nepieļautu izmetumus un citādi izmantojamo zivju resursu izšķiešanu, kas ar tiem saistīta; nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriska labuma noturību ilgtermiņā un tādējādi arī kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai zvejniecībai ir jāaptver itin visas darbības jūrā, nevis tikai izkraušana ostā. Tāpēc nosacījumos, ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu savienotu slēgta tīkla televīzijas ( CCTV ) kameru izmantošanu; tas ļaus detalizēti reģistrēt visas nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas. Sistēma, kas balstās uz novērotājiem, kuri reāllaikā darbojas uz kuģa, būtu mazāk efektīva, dārgāka un ne tik uzticama. Tāpēc CCTV izmantošana ir priekšnoteikums, lai ieviestu tādas izmetumu samazināšanas shēmas kā pilnībā dokumentētas zvejniecības, ar nosacījumu, ka tiek izpildītas prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[5].20.  KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši sanāksmē, kurā piedalījās Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju pārstāvji.21.  Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī un Lamanša rietumdaļā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un mencas krājumiem Kategatā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[6]; Padomes 2005. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē[7]; Padomes 2006. gada 23. februāra Regulā (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī[8]; Padomes 2007. gada 7. maija Regulā (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā[9]; Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1300/2008, ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto[10]; Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1342/2008 ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[11].22.  Zinātniskajā ieteikumā par mencas krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, Īrijas jūrā un Kategatā norādīts, ka minēto krājumu atjaunošanās joprojām kavējas. Ievērojot minētā plāna 10. panta 2. punktu, būtu jāparedz mazāks KPN apjoms, nekā izriet no parastā KPN samazinājuma, kas noteikts mencas pārvaldības plāna[12] noteikumos par ieguvi no krājumiem, par kuriem trūkst datu.23.  Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, lai sniegtu apmēra novērtējumus, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot piesardzības principu, kas definēts Komisijas paziņojumā “Par piesardzības principu”[13], kā arī pieeju, kas izklāstīta Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām”, vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, tostarp pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jaukta tipa zvejniecībām.24.  Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[14], būtu jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.25.  Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat limitētas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot šo sugu zvejas vispārēju aizliegumu.26.  Norvēģijas omārus iegūst grunts zvejniecībās jauktā veidā ar dažādu citu sugu īpatņiem. Zonā uz rietumiem no Īrijas (Porkupīnas sēklis) saglabāšanas nolūkos ir nepieciešams pēc iespējas samazināt Norvēģijas omāru nozveju. Tāpēc ir lietderīgi ierobežot zvejas iespējas šajā apgabalā un atļaut zvejot tikai pelaģiskās sugas, kuru zvejā Norvēģijas omāri netiek iegūti.27.  Maksimālā zvejas piepūle 2012. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes 2009. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[15].28.  Uz šajā regulā noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas Savienības kuģiem, attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[16], un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus par nozvejām no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.29.  Lai izvairītos no zvejas darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2012. gada 1. februāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.30.  Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos Savienības tiesību aktus,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I SADAĻADARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS1. PANTS PRIEKšMETS(1) Ar šo regulu nosaka Savienības kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.(2) Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver:a) nozvejas limitus 2012. gadam unb) zvejas piepūles limitus laikposmam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim.2. pants Darbības jomaŠo regulu piemēro Savienības kuģiem.3. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) “Savienības kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;b) “Savienības ūdeņi” ir ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām piegulošos ūdeņus;c) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra zivju krājuma un izkraut;d) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai vai dalībvalstij;e) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;f) “linuma acs izmērs” ir zvejas rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 517/2008;g) “Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, ko Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;h) “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.4. pantsZvejas zonasŠajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā;b) “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;c) “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;d) “VII zona (Porkupīnas sēklis — 16. vienība)” ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:– 53° 30' N 15° 00' W,– 53° 30' N 11° 00' W,– 51° 30' N 11° 00' W,– 51° 30' N 13° 00' W,– 51° 00' N 13° 00' W,– 51° 00' N 15° 00' W,– 53° 30' N 15° 00' W;e) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa rajona teritorija uz austrumiem no 7º 23' 48″ rietumu garuma;f) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali, kā noteikts I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulai (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku[17].II SADAĻAZVEJAS IESPĒJAS5. PANTS KPN UN TāS SADALīJUMSSavienības kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šīs KPN sadalījums starp dalībvalstīm un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.6. pants Īpaši noteikumi par dažām KPN1. Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā.2. KPN, kas jānosaka dalībvalstij:31.  atbilst kopējās zivsaimniecības politikas principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un32.  tās rezultātā krājuma izmantošana no 2015. gada ar vislielāko varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam.3. Līdz 2012. gada 28. februārim katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju:(a) pieņemtā KPN;(b) dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās KPN, un33.  ziņas par to, kā pieņemtā KPN atbilst 2. punktam.7. pants Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos34.  Attiecībā uz dažiem krājumiem dalībvalstis var iedalīt papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos. Šie krājumi ir norādīti I pielikumā. Iedalītās papildu zvejas iespējas nepārsniedz vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas.35.  Šā panta 1. punktā minētās papildu zvejas iespējas var iedalīt tikai ar šādiem nosacījumiem:36.  kuģis izmanto ar sensoru sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas ( CCTV ) kameras, kas reģistrē visas zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;37.  kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas nedrīkst pārsniegt 75 % no šim kuģu tipam aprēķinātajiem izmetumiem un nekādā gadījumā nepalielina kuģim sākotnēji iedalītās zvejas iespējas par vairāk nekā 30 %, un38.  visas nozvejas, ko attiecīgais kuģis ieguvis no krājuma saskaņā ar papildus iedalītajām zvejas iespējām, jāatskaita no kopējām kuģim iedalītajām zvejas iespējām.Tiktāl, cik saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu apstrāde tādā nozīmē, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[18], šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.39.  Ja dalībvalsts atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, neievēro 2. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos izmēģinājumos atlikušajā 2012. gada posmā.40.  Pirms papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalstis iesniedz Komisijai šādu informāciju:41.  to kuģu saraksts, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos;42.  uz minētajiem kuģiem uzstādīto elektroniskās tālvadības novērošanas sistēmu specifikācijas;43.  to zvejas rīku kapacitāte, veids un specifikācijas, kurus izmanto kuģi, kas piedalās izmēģinājumos;44.  novērtētie izmetumu apjomi katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos, un45.  tās nozvejas apjoms, kuru no krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2011. gadā ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.46.  Komisija var lūgt, lai kuģu aptuveno izmetumu novērtējumu, kas minēts 2. punkta b) apakšpunktā, iesniegtu izvērtēšanai zinātniskai konsultatīvai iestādei. Kamēr nav saņemts apstiprinošs novērtējums, attiecīgā dalībvalsts neiedala attiecīgajiem kuģiem papildu zvejas iespējas vai neatsauc tās, ja tās jau iedalītas.8. pants Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumiZivis no krājumiem, kuriem ir noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:47.  nozvejas guvuši tādas dalībvalsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai48.  nozvejas ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.9. pantsZvejas piepūles limitiNo 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:49.  IIA pielikumā, piemēro mencas krājumu pārvaldībā Kategatā, ICES VIIa un VIa rajonā un Savienības ūdeņos ICES Vb rajonā;50.  IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanā ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci;51.  IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībā ICES VIIe rajonā.10. pants Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu1. Šajā regulā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm neskar:a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.2. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas pēc piesardzības principa noteiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.11. pantsSlēgtā zvejas sezona1. Porkupīnas sēklī laikā no 2012. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu īpatņus: menca, megrimi, jūrasvelni, pikša, merlangs, heks, Norvēģijas omārs, jūras zeltplekste, pollaks, rajveidīgās zivis, parastā jūrasmēle un dzelkņu haizivs.2. Piemērojot šo pantu, Porkupīnas sēklis ir apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:Punkts | Ģeogrāfiskais platums | Ģeogrāfiskais garums |1 | 52° 27' N | 12° 19' W |2 | 52° 40' N | 12° 30' W |3 | 52° 47' N | 12° 39,600' W |4 | 52° 47' N | 12° 56' W |5 | 52° 13,5' N | 13° 53,830' W |6 | 51° 22' N | 14° 24' W |7 | 51° 22' N | 14° 03' W |8 | 52° 10' N | 13° 25' W |9 | 52° 32' N | 13° 07,500' W |10 | 52° 43' N | 12° 55' W |11 | 52° 43' N | 12° 43' W |12 | 52° 38,800' N | 12° 37' W |13 | 52° 27' N | 12° 23' W |14 | 52° 27' N | 12° 19' W |3. Atkāpjoties no 1. punkta, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4. un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā norādītās sugas.12. pants Zvejai aizliegtās sugas52.  Savienības kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:53.  milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ) un baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ) Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi;54.  siļķu haizivs ( Lamna nasus ) starptautiskos ūdeņos;55.  eņģeļhaizivs ( Squatina squatina ) Savienības ūdeņos;56.  parastā raja ( Dipturus batis ) Savienības ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;57.  cirtainā raja ( Raja undulata ) un baltā raja ( Rostroraja alba ) Savienības ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;58.  ģitārrajas ( Rhinobatidae ) Savienības ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII apakšapgabalā.59.  Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.13. pantsDatu nosūtīšanaKad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.III SADAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI14. PANTS STāšANāS SPēKā UN PIEMēROšANAŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2012. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMI-  I PIELIKUMS. KPN, kas piemērojama Savienības kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi)-  A daļa. Vispārēji noteikumi-  B daļa. Kategats, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, Savienības ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi-  IIA PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar mencas krājumu pārvaldību Kategatā, ICES VIIa un VIa rajonā un Savienības ūdeņos ICES Vb rajonā-  IIB PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar heka dienvidu krājuma un dažu Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanu ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci-  IIC PIELIKUMS. Kuģu zvejas piepūle saistībā ar Lamanša rietumdaļas jūrasmēles krājumu atjaunošanu ICES VIIe rajonāI PIELIKUMSKPN, KAS PIEMĒROJAMA SAVIENĪBAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN, PA SUGĀM UN APGABALIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI)A DAĻAVISPĀRĒJI NOTEIKUMIŠā pielikuma B daļas tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un, attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.Uz visām šajā pielikumā noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā izklāstītie noteikumi.Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Piemērojot šo regulu, izmanto šādu latīnisko nosaukumu un vispārpieņemto nosaukumu atbilstības tabulu.Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |Amblyraja radiata | RJR | Ērkšķu raja |Ammodytes spp. | SAN | Tūbītes |Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna |Beryx spp. | ALF | Beriksas |Brosme brosme | USK | Brosme |Caproidae | BOR | Kaproīdas |Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsraga haizivs |Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs |Chaceon maritae | CGE | Sarkanais dziļūdens krabis |Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs |Chionoecetes spp. | PCR | Karaliskie krabji |Clupea harengus | HER | Siļķe |Coryphaenoides rupestris | RNG | Strupdeguna garaste |Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs |Deania calcea | DCA | Gardeguna spurainā haizivs |Dipturus batis | RJB | Parastā raja |Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs |Engraulis encrasicolus | ANE | Eiropas anšovs |Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs |Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs |Euphausia superba | KRI | Krils |Gadus morhua | COD | Menca |Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs |Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste |Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste |Hippoglossus hippoglossus | HAL | Atlantijas paltuss |Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis |Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs |Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs |Lepidonotothen squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija |Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi |Leucoraja circularis | RJI | Smilšu raja |Leucoraja fullonica | RJF | Šagrēnādas raja |Leucoraja naevus | RJN | Dzegužraja |Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste |Limanda limanda | DAB | Limanda |Lophiidae | ANF | Jūrasvelni |Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis |Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns |Mallotus villosus | CAP | Moiva |Martialia hyadesi | SQS | Kalmārs |Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša |Merlangius merlangus | WHG | Merlangs |Merluccius merluccius | HKE | Heks |Micromesistius poutassou | WHB | Putasu |Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste |Molva dypterygia | BLI | Zilā jūras līdaka |Molva molva | LIN | Jūras līdaka |Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele |Paralomis spp. | PAI | Krabji |Penaeus spp. | PEN | Penaeus garneles |Platichthys flesus | FLE | Plekste |Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis |Pollachius pollachius | POL | Pollaks |Pollachius virens | POK | Saida |Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |Raja brachyura | RJH | Blondā raja |Raja clavata | RJC | Dzeloņainā raja |Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvēģijas raja |Raja microocellata | RJE | Sīkacu raja |Raja montagui | RJM | Plankumainā raja |Raja undulata | RJU | Cirtainā raja |Rajiformes | SRX | Rajveidīgās zivis |Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grenlandes paltuss |Rostroraja alba | RJA | Baltā raja |Scomber scombrus | MAC | Makrele |Scophthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs |Sebastes spp. | RED | Sarkanasari |Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |Solea spp. | SOX | Jūrasmēles |Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs |Tetrapturus albidus | WHM | Baltais marlīns |Thunnus maccoyii | SBF | Dienvidu tunzivs |Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs |Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs |Trachurus spp. | JAX | Stavridas |Trisopterus esmarkii | NOP | Esmarka menca |Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele |Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs |Turpmākā atbilstības tabula, kurā norādīti vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.Beriksas | ALF | Beryx spp. |Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides |Eiropas anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus |Jūrasvelni | ANF | Lophiidae |Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |Atlantijas paltuss | HAL | Hippoglossus hippoglossus |Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |Blondā raja | RJH | Raja brachyura |Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterygia |Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans |Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |Kaproīdas | BOR | Caproidae |Gludais rombs | BLL | Scophthalmus rhombus |Moiva | CAP | Mallotus villosus |Menca | COD | Gadus morhua |Parastā raja | RJB | Dipturus batis |Parastā jūrasmēle | SOL | Solea solea |Krabji | PAI | Paralomis spp. |Dzegužraja | RJN | Leucoraja naevus |Limanda | DAB | Limanda limanda |Sarkanais dziļūdens krabis | CGE | Chaceon maritae |Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes |Plekste | FLE | Platichthys flesus |Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. |Pelēkā nototēnija | NOS | Lepidonotothen squamifrons |Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |Heks | HKE | Merluccius merluccius |Siļķe | HER | Clupea harengus |Stavridas | JAX | Trachurus spp. |Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |Krils | KRI | Euphausia superba |Pelēkā īsraga haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |Jūras līdaka | LIN | Molva molva |Makrele | MAC | Scomber scombrus |Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis |Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarkii |Norvēģijas raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |Penaeus garneles | PEN | Penaeus spp. |Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |Pollaks | POL | Pollachius pollachius |Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |Sarkanasari | RED | Sebastes spp. |Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |Saida | POK | Pollachius virens |Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. |Smilšu raja | RJI | Leucoraja circularis |Šagrēnādas raja | RJF | Leucoraja fullonica |Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus |Rajveidīgās zivis | SRX | Rajiformes |Sīkacu raja | RJE | Raja microocellata |Gludā laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus |Karaliskie krabji | PCR | Chionoecetes spp. |Jūrasmēles | SOX | Solea spp. |Dienvidu tunzivs | SBF | Thunnus maccoyii |Plankumainā raja | RJM | Raja montagui |Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus |Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias |Kalmārs | SQS | Martialia hyadesi |Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata |Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |Dzeloņainā raja | RJC | Raja clavata |Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus |Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima |Brosme | USK | Brosme brosme |Cirtainā raja | RJU | Raja undulata |Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis |Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus albidus |Baltā raja | RJA | Rostroraja alba |Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |B DAĻAKATEGATS, ICES , I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XIIUN XIV APAKŠAPGABALS, SAVIENĪBAS ŪDEŅI CECAF APGABALĀ, FRANCIJAS GVIĀNAS ŪDEŅISuga: | Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (ARU/1/2.) |Vācija | 21 | Analītiskā KPN |Francija | 7 |Nīderlande | 17 |Apvienotā Karaliste | 32 |Savienība | 77 |KPN | 77 |.Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus | Zona: | Savienības ūdeņi III un IV zonā (ARU/3/4.) |Dānija | 781 | Analītiskā KPN |Vācija | 8 |Francija | 6 |Īrija | 6 |Nīderlande | 37 |Zviedrija | 30 |Apvienotā Karaliste | 14 |Savienība | 882 |KPN | 882 |.Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna Argentina silus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (ARU/567.) |Vācija | 268 | Analītiskā KPN |Francija | 6 |Īrija | 248 |Nīderlande | 2 799 |Apvienotā Karaliste | 197 |Savienība | 3 518 |KPN | 3 518 |.Suga: | Brosme Brosme brosme | Zona: | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (USK/3A/BCD) |Dānija | 10 | Analītiskā KPN |Zviedrija | 5 |Vācija | 5 |Savienība | 20 |KPN | 20 |.Suga: | Kaproīdas Caproidae | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (BOR/678-) |Dānija | pm | Piesardzības KPN |Īrija | pm |Apvienotā Karaliste | pm |Zviedrija | pm |Savienība | pm |KPN | pm |.Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VIIb, VIIc; VIaS(1) (HER/6AS7BC) |Īrija | 3 048 | Analītiskā KPN |Nīderlande | 305 |Savienība | 3 353 |KPN | 3 353 |(1) Attiecas uz siļķes krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00' N un uz rietumiem no 07° 00' W. |.Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VI (Klaida)(1) (HER/06ACL.) |Apvienotā Karaliste | Jānosaka | (2) | Piesardzības KPN |Savienība | Jānosaka | (3) |KPN | Jānosaka | (3) |(1) Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu. (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi. |.Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VIIa(1) (HER/07A/MM) |Īrija | 1 031 | Analītiskā KPN |Apvienotā Karaliste | 2 929 |Savienība | 3 960 |KPN | 3 960 |(1) Šī zona ir samazināta par VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonai pievienoto teritoriju, ko norobežo: – ziemeļos 52° 30'N platuma paralēle, – dienvidos 52° 00'N platuma paralēle, – rietumos Īrijas krasts, – austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |.Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VIIe un VIIf (HER/7EF.) |Francija | 416 | Piesardzības KPN |Apvienotā Karaliste | 416 |Savienība | 833 |KPN | 833 |.Suga: | Siļķe Clupea harengus | Zona: | VIIg(1), VIIh(1), VIIj(1) un VIIk(1) (HER/7G-K.) |Vācija | 234 | Analītiskā KPN |Francija | 1 302 |Īrija | 18 236 |Nīderlande | 1 302 |Apvienotā Karaliste | 26 |Savienība | 21 100 |KPN | 21 100 |(1) Šī zona ir palielināta par teritoriju, ko norobežo: – ziemeļos 52° 30'N platuma paralēle, – dienvidos 52° 00'N platuma paralēle, – rietumos Īrijas krasts, – austrumos Apvienotās Karalistes krasts. |.Suga: | Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus | Zona: | IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANE/9/3411) |Spānija | 3 090 | Analītiskā KPN |Portugāle | 3 370 |Savienība | 6 460 |KPN | 6 460 |.Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | Kategats (COD/03AS.) |Dānija | 0 | Analītiskā KPN |Vācija | 0 |Zviedrija | 0 |Savienība | 0 |KPN | 0 | (1) |(1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut, ja tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. |.Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | VIb; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00'W un XII un XIV zonā (COD/5W6-14) |Beļģija | 0 | Piesardzības KPN |Vācija | 2 |Francija | 19 |Īrija | 7 |Apvienotā Karaliste | 31 |Savienība | 59 |KPN | 59 |.Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | VIa; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00'W (COD/5BE6A) |Beļģija | 0 | Analītiskā KPN |Vācija | 0 |Francija | 0 |Īrija | 0 |Apvienotā Karaliste | 0 |Savienība | 0 |KPN | 0 | (1) |(1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut, ja tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. |Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | VIIa (COD/07A.) |Beļģija | 0 | Analītiskā KPN |Francija | 0 |Īrija | 0 |Nīderlande | 0 |Apvienotā Karaliste | 0 |Savienība | 0 |KPN | 0 | (1) |(1) Mencas piezveju, kas iegūta šīs KPN apgabalā, drīkst izkraut, ja tā nepārsniedz 1,5 % kopējās nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. |.Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | VIIb, VIIc, VIIe–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (COD/7XAD34) |Beļģija | 432 | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Francija | 7 080 |Īrija | 1 403 |Nīderlande | 1 |Apvienotā Karaliste | 763 |Savienība | 9 679 |KPN | 9 679 |.Suga: | Siļķu haizivs Lamna nasus | Zona: | Francijas Gviānas ūdeņi, Kategats; Savienības ūdeņi Skagerakā, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1., 34.1.2. un 34.2. zonā (POR/3-1234) |Dānija | pm | (1) | Analītiskā KPN |Francija | pm | (1) |Vācija | pm | (1) |Īrija | pm | (1) |Spānija | pm | (1) |Apvienotā Karaliste | pm | (1) |Savienība | pm | (1) |(1) |KPN | pm | (1) |(1) Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. |.Suga: | Megrimi Lepidorhombus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (LEZ/2AC4-C) |Beļģija | 5 | Analītiskā KPN |Dānija | 4 |Vācija | 4 |Francija | 26 |Nīderlande | 20 |Apvienotā Karaliste | 1 509 |Savienība | 1 568 |KPN | 1 568 |.Suga: | Megrimi Lepidorhombus spp. | Zona: | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (LEZ/56-14) |Spānija | 327 | Analītiskā KPN |Francija | 1 276 |Īrija | 373 |Apvienotā Karaliste | 903 |Savienība | 2 879 |KPN | 2 879 |.Suga: | Megrimi Lepidorhombus spp. | Zona: | VII (LEZ/07.) |Beļģija | 371 | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Spānija | 4 118 |Francija | 4 996 |Īrija | 2 272 |Apvienotā Karaliste | 1 968 |Savienība | 13 725 |KPN | 13 725 |.Suga: | Megrimi Lepidorhombus spp. | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (LEZ/8ABDE.) |Spānija | 750 | Analītiskā KPN |Francija | 605 |Savienība | 1 355 |KPN | 1 355 |.Suga: | Megrimi Lepidorhombus spp. | Zona: | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (LEZ/8C3411) |Spānija | 1 091 | Analītiskā KPN |Francija | 55 |Portugāle | 36 |Savienība | 1 182 |KPN | 1 182 |.Suga: | Jūrasvelni Lophiidae | Zona: | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (ANF/56-14) |Beļģija | 147 | Analītiskā KPN |Vācija | 168 |Spānija | 157 |Francija | 1 810 |Īrija | 409 |Nīderlande | 142 |Apvienotā Karaliste | 1 259 |Savienība | 4 092 |KPN | 4 092 |.Suga: | Jūrasvelni Lophiidae | Zona: | VII (ANF/07.) |Beļģija | 2 238 | (1) | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Vācija | 250 | (1) |Spānija | 889 | (1) |Francija | 14 362 | (1) |Īrija | 1 835 | (1) |Nīderlande | 290 | (1) |Apvienotā Karaliste | 4 355 | (1) |Savienība | 24 219 | (1) |KPN | 24 219 | (1) |(1) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE). |.Suga: | Jūrasvelni Lophiidae | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (ANF/8ABDE.) |Spānija | 989 | Analītiskā KPN |Francija | 5 501 |Savienība | 6 490 |KPN | 6 490 |.Suga: | Jūrasvelni Lophiidae | Zona: | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (ANF/8C3411) |Spānija | 2 750 | Analītiskā KPN |Francija | 3 |Portugāle | 547 |Savienība | 3 300 |KPN | 3 300 |.Suga: | Pikša Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā (HAD/5BC6A.) |Beļģija | 6 | Analītiskā KPN |Vācija | 7 |Francija | 276 |Īrija | 197 |Apvienotā Karaliste | 2 020 |Savienība | 2 506 |KPN | 2 506 |.Suga: | Pikša Melanogrammus aeglefinus | Zona: | VIIb–k, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HAD/7X7A34) |Beļģija | 111 | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Francija | 6 658 |Īrija | 2 219 |Apvienotā Karaliste | 999 |Savienība | 9 987 |KPN | 9 987 |.Suga: | Pikša Melanogrammus aeglefinus | Zona: | VIIa (HAD/07A.) |Beļģija | 16 | Analītiskā KPN |Francija | 71 |Īrija | 428 |Apvienotā Karaliste | 473 |Savienība | 988 |KPN | 988 |.Suga: | Merlangs Merlangius merlangus | Zona: | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (WHG/56-14) |Vācija | 1 | Analītiskā KPN |Francija | 30 |Īrija | 72 |Apvienotā Karaliste | 139 |Savienība | 242 |KPN | 242 |.Suga: | Merlangs Merlangius merlangus | Zona: | VIIa (WHG/07A.) |Beļģija | 0 | Analītiskā KPN |Francija | 6 |Īrija | 35 |Nīderlande | 0 |Apvienotā Karaliste | 48 |Savienība | 89 |KPN | 89 |.Suga: | Merlangs Merlangius merlangus | Zona: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj un VIIk (WHG/7X7A-C) |Beļģija | 121 | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Francija | 7 455 |Īrija | 3 455 |Nīderlande | 61 |Apvienotā Karaliste | 1 334 |Savienība | 12 426 |KPN | 12 426 |.Suga: | Merlangs Merlangius merlangus | Zona: | VIII (WHG/08.) |Spānija | 1 080 | Piesardzības KPN |Francija | 1 619 |Savienība | 2 699 |KPN | 2 699 |.Suga: | Merlangs Merlangius merlangus | Zona: | IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHG/9/3411) |Portugāle | Jānosaka | (1) | Piesardzības KPN |Savienība | Jānosaka | (2) |KPN | Jānosaka | (2) |(1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi. |.Suga: | Heks Merluccius merluccius | Zona: | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HKE/3A/BCD) |Dānija | 1 366 | Analītiskā KPN |Zviedrija | 116 |Savienība | 1 482 |KPN | 1 482 | (1) |(1) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 49 175 tonnu apmērā. |.Suga: | Heks Merluccius merluccius | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (HKE/2AC4-C) |Beļģija | 25 | Analītiskā KPN |Dānija | 997 |Vācija | 115 |Francija | 221 |Nīderlande | 57 |Apvienotā Karaliste | 311 |Savienība | 1 726 |KPN | 1 726 | (1) |(1) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 49 175 tonnu apmērā. |.Suga: | Heks Merluccius merluccius | Zona: | VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/571214) |Beļģija | 253 | (1) | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Spānija | 8 129 |Francija | 12 552 | (1) |Īrija | 1 521 |Nīderlande | 164 | (1) |Apvienotā Karaliste | 4 956 | (1) |Savienība | 27 575 |KPN | 27 575 | (2) |(1) Šo kvotu var pārcelt uz Savienības ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 49 175 tonnu apmērā. |Īpašs nosacījums |Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/*8ABDE) |Beļģija | 33 |Spānija | 1 311 |Francija | 1 311 |Īrija | 164 |Nīderlande | 16 |Apvienotā Karaliste | 738 |Savienība | 3573 |.Suga: | Heks Merluccius merluccius | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (HKE/8ABDE.) |Beļģija | 8 | (1) | Analītiskā KPN |Spānija | 5 659 |Francija | 12 708 |Nīderlande | 16 | (1) |Savienība | 18 391 |KPN | 18 391 | (2) |(1) Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un Savienības ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai. (2) Nepārsniedzot heka ziemeļu krājuma kopējo KPN 49 175 tonnu apmērā. |Īpašs nosacījums |Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |VI un VII; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (HKE/*57-14) |Beļģija | 2 |Spānija | 1 639 |Francija | 2 950 |Nīderlande | 5 |Savienība | 4596 |.Suga: | Heks Merluccius merluccius | Zona: | VIIIc, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (HKE/8C3411) |Spānija | 7 870 | Analītiskā KPN |Francija | 756 |Portugāle | 3 673 |Savienība | 12 299 |KPN | 12 299 |.Suga: | Zilā jūras līdaka Molva dypterygia | Zona: | Starptautiskie ūdeņi XII zonā (BLI/12INT-)(1) |Igaunija | 1 | Analītiskā KPN |Spānija | 582 |Francija | 14 |Lietuva | 5 |Apvienotā Karaliste | 5 |Citi | 1 | (1) |Savienība | 611 |KPN | 611 |(1) Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. |.Suga: | Jūras līdaka Molva molva | Zona: | IIIa; Savienības ūdeņi IIIbcd zonā (LIN/3A/BCD) |Beļģija | 6 | (1) | Analītiskā KPN |Dānija | 43 |Vācija | 6 | (1) |Zviedrija | 17 |Apvienotā Karaliste | 6 | (1) |Savienība | 78 |KPN | 78 |(1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos IIIa zonā un Savienības ūdeņos IIIbcd zonā. |.Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (NEP/2AC4-C) |Beļģija | 1 091 | Analītiskā KPN |Dānija | 1 091 |Vācija | 16 |Francija | 32 |Nīderlande | 561 |Apvienotā Karaliste | 18 058 |Savienība | 20 849 |KPN | 20 849 |.Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā (NEP/5BC6.) |Spānija | 28 | Analītiskā KPN |Francija | 113 |Īrija | 189 |Apvienotā Karaliste | 13 620 |Savienība | 13 950 |KPN | 13 950 |.Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | VII (NEP/07.) |Spānija | 1 053 | (1) | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Francija | 4 268 | (1) |Īrija | 6 473 | (1) |Apvienotā Karaliste | 5 757 | (1) |Savienība | 17 551 | (1) |KPN | 17 551 | (1) |(1) Īpašs nosacījums: no tām VII zonā (Porkupīnas sēklis – 16. vienība) (NEP/*07U16) drīkst zvejot, nepārsniedzot šādas kvotas: |Spānija | 285 |Francija | 179 |Īrija | 342 |Apvienotā Karaliste | 139 |Savienība | 945 |.Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (NEP/8ABDE.) |Spānija | 199 | Analītiskā KPN |Francija | 3 115 |Savienība | 3 314 |KPN | 3 314 |.Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | VIIIc (NEP/08C.) |Spānija | 79 | Analītiskā KPN |Francija | 3 |Savienība | 82 |KPN | 82 |.Suga: | Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus | Zona: | IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (NEP/9/3411) |Spānija | 68 | Analītiskā KPN |Portugāle | 205 |Savienība | 273 |KPN | 273 |.Suga: | Penaeus garneles Penaeus spp. | Zona: | Francijas Gviānas ūdeņi (PEN/FGU.) |Francija | Jānosaka | (1) (2) | Piesardzības KPN |Savienība | Jānosaka | (2) (3) |KPN | Jānosaka | (2) (3) |(1) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (2) Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kas seklāki par 30 m. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 1. zemsvītras piezīmi. |.Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (PLE/56-14) |Francija | 16 | Piesardzības KPN |Īrija | 215 |Apvienotā Karaliste | 358 |Savienība | 589 |KPN | 589 |.Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | VIIa (PLE/07A.) |Beļģija | 62 | Analītiskā KPN |Francija | 27 |Īrija | 488 |Nīderlande | 19 |Apvienotā Karaliste | 624 |Savienība | 1 220 |KPN | 1 220 |.Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | VIIb un VIIc (PLE/7BC.) |Francija | 13 | Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Īrija | 53 |Savienība | 66 |KPN | 66 |.Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | VIId un VIIe (PLE/7DE.) |Beļģija | 684 | Analītiskā KPN |Francija | 2 279 |Apvienotā Karaliste | 1 216 |Savienība | 4 179 |KPN | 4 179 |.Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | VIIf un VIIg (PLE/7FG.) |Beļģija | 76 | Analītiskā KPN |Francija | 139 |Īrija | 21 |Apvienotā Karaliste | 72 |Savienība | 308 |KPN | 308 |.Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | VIIh, VIIj un VIIk (PLE/7HJK.) |Beļģija | 9 | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Francija | 17 |Īrija | 61 |Nīderlande | 35 |Apvienotā Karaliste | 17 |Savienība | 139 |KPN | 139 |.Suga: | Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa | Zona: | VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (PLE/8/3411) |Spānija | 56 | Piesardzības KPN |Francija | 224 |Portugāle | 56 |Savienība | 336 |KPN | 336 |.Suga: | Pollaks Pollachius pollachius | Zona: | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (POL/56-14) |Spānija | 4 | Piesardzības KPN |Francija | 143 |Īrija | 42 |Apvienotā Karaliste | 109 |Savienība | 298 |KPN | 298 |.Suga: | Pollaks Pollachius pollachius | Zona: | VII (POL/07.) |Beļģija | 315 | Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Spānija | 19 |Francija | 7 249 |Īrija | 773 |Apvienotā Karaliste | 1 765 |Savienība | 10 121 |KPN | 10 121 |.Suga: | Pollaks Pollachius pollachius | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe (POL/8ABDE.) |Spānija | 214 | Piesardzības KPN |Francija | 1 046 |Savienība | 1 260 |KPN | 1 260 |.Suga: | Pollaks Pollachius pollachius | Zona: | VIIIc (POL/08C.) |Spānija | 176 | Piesardzības KPN |Francija | 20 |Savienība | 196 |KPN | 196 |.Suga: | Pollaks Pollachius pollachius | Zona: | IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POL/9/3411) |Spānija | 232 | Piesardzības KPN |Portugāle | 8 |Savienība | 240 |KPN | 240 |.Suga: | Saida Pollachius virens | Zona: | VII, VIII, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (POK/7/3411) |Beļģija | 7 | Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Francija | 1 599 |Īrija | 800 |Apvienotā Karaliste | 436 |Savienība | 2 842 |KPN | 2 842 |.Suga: | Rajveidīgās zivis Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (SRX/2AC4-C) |Beļģija | pm | (1) (2)(3) | Analītiskā KPN |Dānija | pm | (1) (2)(3) |Vācija | pm | (1) (2)(3) |Francija | pm | (1) (2)(3) |Nīderlande | pm | (1) (2)(3) |Apvienotā Karaliste | pm | (1) (2)(3) |Savienība | pm | (1)(3) |KPN | pm | (3) |(1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk kā 25 % nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa katrā zvejas reisā. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m. (3) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. |.Suga: | Rajveidīgās zivis Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi IIIa zonā (SRX/03A-C.) |Dānija | pm | (1) (2) | Analītiskā KPN |Zviedrija | pm | (1) (2) |Savienība | pm | (1)(2) |KPN | pm | (2) |(1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03A-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03A-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03A-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03A-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03A-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. |.Suga: | Rajveidīgās zivis Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/67AKXD) |Beļģija | pm | (1) (2) (3) | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Igaunija | pm | (1) (2) (3) |Francija | pm | (1) (2) (3) |Vācija | pm | (1) (2) (3) |Īrija | pm | (1) (2) (3) |Lietuva | pm | (1) (2) (3) |Nīderlande | pm | (1) (2) (3) |Portugāle | pm | (1) (2) (3) |Spānija | pm | (1) (2) (3) |Apvienotā Karaliste | pm | (1) (2) (3) |Savienība | pm | (1) (2) (3) |KPN | pm | (2) |(1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis), Norvēģijas raju (Raja (Dipturus) nidarosiensis) un balto raju (Rostroraja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) Īpašs nosacījums: no tām līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.). |.Suga: | Rajveidīgās zivis Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi VIId zonā (SRX/07D.) |Beļģija | pm | (1) (2) (3) | Analītiskā KPN |Francija | pm | (1) (2) (3) |Nīderlande | pm | (1) (2) (3) |Apvienotā Karaliste | pm | (1) (2) (3) |Savienība | pm | (1) (2) (3) |KPN | pm | (2) |(1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un cirtaino raju (Raja undulata). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. (3) Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā (SRX/*67AKD). |.Suga: | Rajveidīgās zivis Rajiformes | Zona: | Savienības ūdeņi VIII un IX zonā (SRX/89-C.) |Beļģija | pm | (1) (2) | Analītiskā KPN |Francija | pm | (1) (2) |Portugāle | pm | (1) (2) |Spānija | pm | (1) (2) |Apvienotā Karaliste | pm | (1) (2) |Savienība | pm | (1) (2) |KPN | pm | (2) |(1) Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi. (2) Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis) un balto raju (Rostroraja alba). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šīs sugas īpatņu ātru un drošu atlaišanu. |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | IIIa; Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (SOL/3A/BCD) |Dānija | 437 | Analītiskā KPN |Vācija | 25 | (1) |Nīderlande | 42 | (1) |Zviedrija | 16 |Savienība | 520 |KPN | 520 | (2) |(1) Šo kvotu drīkst apgūt tikai Savienības ūdeņos IIIa zonā, 22.–32. apakšrajonā. (2) Īpašs nosacījums: no tām ne vairāk kā 461 tonnu drīkst nozvejot IIIa zonā. |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | VI; Savienības un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (SOL/56-14) |Īrija | 41 | Piesardzības KPN |Apvienotā Karaliste | 10 |Savienība | 51 |KPN | 51 |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | VIIa (SOL/07A.) |Beļģija | 109 | Analītiskā KPN |Francija | 1 |Īrija | 27 |Nīderlande | 34 |Apvienotā Karaliste | 49 |Savienība | 220 |KPN | 220 |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | VIIb un VIIc (SOL/7BC.) |Francija | 6 | Piesardzības KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Īrija | 31 |Savienība | 37 |KPN | 37 |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | VIId (SOL/07D.) |Beļģija | 1 427 | Analītiskā KPN |Francija | 2 854 |Apvienotā Karaliste | 1 019 |Savienība | 5 300 |KPN | 5 300 |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | VIIe (SOL/07E.) |Beļģija | 27 | (1) | Analītiskā KPN |Francija | 293 | (1) |Apvienotā Karaliste | 457 | (1) |Savienība | 777 |KPN | 777 |(1) Kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, dalībvalsts papildus šai kvotai var saskaņā ar šīs regulas 7. pantā paredzētajiem nosacījumiem iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 5 % no attiecīgajai dalībvalstij iedalītās kvotas. |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | VIIf un VIIg (SOL/7FG.) |Beļģija | 663 | Analītiskā KPN |Francija | 66 |Īrija | 33 |Apvienotā Karaliste | 298 |Savienība | 1 060 |KPN | 1 060 |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | VIIh, VIIj, un VIIk (SOL/7HJK.) |Beļģija | 30 | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Francija | 60 |Īrija | 162 |Nīderlande | 48 |Apvienotā Karaliste | 60 |Savienība | 360 |KPN | 360 |.Suga: | Parastā jūrasmēle Solea solea | Zona: | VIIIa un VIIIb (SOL/8AB.) |Beļģija | 47 | Analītiskā KPN |Spānija | 8 |Francija | 3 442 |Nīderlande | 258 |Savienība | 3 755 |KPN | 3 755 |.Suga: | Jūrasmēles Solea spp. | Zona: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (SOX/8CDE34) |Spānija | 343 | Piesardzības KPN |Portugāle | 568 |Savienība | 911 |KPN | 911 |.Suga: | Brētliņa Sprattus sprattus | Zona: | VIId un VIIe (SPR/7DE.) |Beļģija | 20 | Piesardzības KPN |Dānija | 1 321 |Vācija | 20 |Francija | 285 |Nīderlande | 285 |Apvienotā Karaliste | 2 135 |Savienība | 4 066 |KPN | 4 066 |.Suga: | Dzelkņu haizivs Squalus acanthias | Zona: | Savienības ūdeņi IIIa zonā (DGS/03A-C.) |Dānija | pm | Analītiskā KPN |Zviedrija | pm |Savienība | pm |KPN | pm |.Suga: | Dzelkņu haizivs Squalus acanthias | Zona: | Savienības ūdeņi IIa un IV zonā (DGS/2AC4-C) |Beļģija | pm | (1) | Analītiskā KPN |Dānija | pm | (1) |Vācija | pm | (1) |Francija | pm | (1) |Nīderlande | pm | (1) |Zviedrija | pm | (1) |Apvienotā Karaliste | pm | (1) |Savienība | (1) |KPN | pm | (1) |(1) [Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.] |.Suga: | Dzelkņu haizivs Squalus acanthias | Zona: | Savienības un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā (DGS/15X14) |Beļģija | pm | (1) | Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. |Vācija | pm | (1) |Spānija | pm | (1) |Francija | pm | (1) |Īrija | pm | (1) |Nīderlande | pm | (1) |Portugāle | pm | (1) |Apvienotā Karaliste | pm | (1) |Savienība | pm | (1) |KPN | pm | (1) |(1) [Ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludās laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām. Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.] |.Suga: | Stavridas Trachurus spp. | Zona: | VIIIc (JAX/08C.) |Spānija | pm | (1) (2) | Analītiskā KPN |Francija | pm | (1) |Portugāle | pm | (1) (2) |Savienība | pm |KPN | pm |(1) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98[19] 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt IX zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*09.). |.Suga: | Stavridas Trachurus spp. | Zona: | IX (JAX/09.) |Spānija | pm | (1) (2) | Analītiskā KPN |Portugāle | pm | (1) (2) |Savienība | pm |KPN | pm |(1) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (2) Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIIIc zonā. Tomēr par šā īpašā nosacījuma izmantošanu iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*08C). |.Suga: | Stavridas Trachurus spp. | Zona: | X; Savienības ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/X34PRT) |Portugāle | Jānosaka | (2)(3) | Piesardzības KPN |Savienība | Jānosaka | (4) |KPN | Jānosaka | (4) |(1) Ūdeņi pie Azoru salām. (2) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi. |.Suga: | Stavridas Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/341PRT) |Portugāle | Jānosaka | (2)(3) | Piesardzības KPN |Savienība | Jānosaka | (4) |KPN | Jānosaka | (4) |(1) Ūdeņi pie Madeiras. (2) No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20. (3) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (4) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 3. zemsvītras piezīmi. |.Suga: | Stavridas Trachurus spp. | Zona: | Savienības ūdeņi CECAF apgabalā(1) (JAX/341SPN) |Spānija | Jānosaka | (2) | Piesardzības KPN |Savienība | Jānosaka | (3) |KPN | Jānosaka | (3) |(1) Ūdeņi pie Kanāriju salām. (2) Piemēro šīs regulas 6. pantu. (3) Tādā pašā apjomā, kā noteikts saskaņā ar 2. zemsvītras piezīmi. |IIA PIELIKUMSKUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR MENCAS KRĀJUMU PĀRVALDĪBU KATEGATĀ, ICES VIIa UN VIa RAJONĀ UN SAVIENĪBAS ŪDEŅOS ICES Vb RAJONĀ1. DARBĪBAS JOMA1.1. Šo pielikumu piemēro Savienības kuģiem, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas kādā no šā pielikuma 2. punktā norādītajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem.1.2. Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem. Šiem kuģiem nav jābūt saņēmušiem īpašas zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu zvejas piepūli atkarībā no zvejas piepūles grupām, pie kurām tie pieder. Komisija 2012. gadā lūdz sniegt zinātnisko ieteikumu, kurā novērtēta šo kuģu īstenotā zvejas piepūle, lai lemtu par to turpmāku iekļaušanu zvejas piepūles režīmā.2. REGLAMENTĒTIE ZVEJAS RĪKI UN ĢEOGRĀFISKIE APGABALIŠajā pielikumā piemēro Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītās zvejas rīku grupas un minētā pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, 2. punkta c) apakšpunktā un 2. punkta d) apakšpunktā norādītās ģeogrāfisko apgabalu grupas.3. ATĻAUJASJa dalībvalsts to uzskata par lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma ilgtspējīgu īstenošanu, tā var noteikt aizliegumu jebkurā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas šis pielikums, zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem ikvienam tās kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.4. MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ ZVEJAS PIEPŪLE4.1. Regulas (EK) Nr. 1342/2008 12. panta 1. punktā minētā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2012. gada pārvaldības periodam no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām ir noteikta šā pielikuma 1. papildinājumā.4.2. Gada zvejas piepūles maksimālie līmeņi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003[20], neietekmē šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.5. PĀRVALDĪBA5.1. Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 1342/2008 4. pantā un 13.–17. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.5.2. Dalībvalsts var noteikt pārvaldības periodus, kuros individuāliem kuģiem vai kuģu grupām iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai tās daļu. Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu, ko kuģis attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības periodā dalībvalsts var pārdalīt zvejas piepūli starp individuāliem kuģiem vai kuģu grupām.5.3. Ja laiku, ko kuģiem atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, tā turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 5.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.6. ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMSKuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu mencu pārvaldības vajadzībām uzskata katru no ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas minēti šā pielikuma 2. punktā.7. ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA7.1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, dalībvalstis, sagatavojot ziņojumu atbilstīgi 2. papildinājumam, pēc pieprasījuma nosūta Komisijai datus par zvejas piepūli, kuru to zvejas kuģi īstenojuši pagājušajā mēnesī un iepriekšējos mēnešos.7.2. Datus nosūta uz attiecīgajām elektroniskā pasta adresēm, kuras Komisija paziņo dalībvalstīm. Kad kļūst iespējams nosūtīt datus uz Zvejniecības datu apmaiņas sistēmu (vai jebkuru jaunu datu sistēmu, par kuras izmantošanu lemj Komisija), dalībvalstis līdz katra mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta datus uz sistēmu, norādot līdz pagājušā mēneša beigām īstenoto zvejas piepūli. Vismaz divus mēnešus pirms pirmā termiņa Komisija paziņo dalībvalstīm dienu, kurā sistēma ir izmantojama datu nosūtīšanai. Pirmajā uz sistēmu nosūtītajā zvejas piepūles deklarācijā norāda kopš 2012. gada 1. februāra īstenoto zvejas piepūli. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai datus par zvejas piepūli, kuru to zvejas kuģi īstenojuši 2012. gada janvārī.IIA pielikuma 1. papildinājumsMaksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienāsĢeogrāfiskais apgabals | Reglamentētie zvejas rīki | DK | DE | SE |a) Kategats | TR1 | 197 929 | 4 212 | 16 610 |TR2 | 830 041 | 5 240 | 327 506 |TR3 | 441 872 | 0 | 490 |BT1 | 0 | 0 | 0 |BT2 | 0 | 0 | 0 |GN | 115 456 | 26 534 | 13 102 |GT | 22 645 | 0 | 22 060 |LL | 1 100 | 0 | 25 339 |Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentētie zvejas rīki | BE | FR | IE | NL | UK |c) ICES VIIa rajons | TR1 | 0 | 48 193 | 33 539 | 0 | 339 592 |TR2 | 10 166 | 744 | 438 035 | 0 | 1 088 238 |TR3 | 0 | 0 | 1 422 | 0 | 0 |BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |BT2 | 843 782 | 0 | 514 584 | 200 000 | 111 693 |GN | 0 | 471 | 18 255 | 0 | 5 970 |GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 158 |LL | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 614 |Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentētie zvejas rīki | BE | DE | ES | FR | IE | UK |d) ICES VIa rajons un Savienības ūdeņi ICES Vb rajonā | TR1 | 0 | 6 272 | 0 | 1 485 589 | 473 011 | 1 033 273 |TR2 | 0 | 0 | 0 | 34 926 | 14 371 | 2 972 845 |TR3 | 0 | 0 | 0 | 0 | 273 | 16 027 |BT1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 117 544 |BT2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 801 | 4 626 |GN | 0 | 35 442 | 13 836 | 150 198 | 5 697 | 213 454 |GT | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 953 | 145 |LL | 0 | 0 | 1 402 142 | 163 130 | 4 250 | 630 040 |IIA pielikuma 2. papildinājumsI tabula |Ziņojuma forma |Dalībvalsts | Zvejas rīks | Apgabals | Gads | Mēnesis | Summārā deklarācija |(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |II tabula |Datu formāts |Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana[21] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |(1) Dalībvalsts | 3 | — | Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |(2) Zvejas rīks | 3 | — | Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR1 TR2 TR3 BT1 BT2 GN GT LL |(3) Apgabals | 8 | L | Viens no šādiem apgabaliem: 03AS 07A 06A |(4) Gads | 4 | — | Gads, kurā ir mēnesis, par kuru sniedz deklarāciju |(5) Mēnesis | 2 | — | Mēnesis, par kuru sniedz zvejas piepūles deklarāciju (apzīmēts ar diviem cipariem no 01 līdz 12) |(6) Summārā deklarācija | 13 | R | Summārā zvejas piepūle, izteikta kilovatdienās, no (4) laukā norādītā gada 1. janvāra līdz (5) laukā norādītā mēneša beigām. |IIB PIELIKUMSKUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR HEKA DIENVIDU KRĀJUMA UN DAŽU NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIIc UN IXa RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCII NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. DARBĪBAS JOMAŠo pielikumu piemēro Savienības kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantoti traļi, dāņu vadi vai līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai grunts āķu jedas un kuri atrodas ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci.2. DEFINĪCIJASŠajā pielikumā:a) “zvejas rīku grupa” ietver traļus, dāņu vadus vai tiem līdzīgus zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas;b) “reglamentētie zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;c) “apgabals” ir ICES VIIIc un IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci;d) “2012. gada pārvaldības periods” ir laikposms no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim;e) “īpaši nosacījumi” ir 6.1. punktā minētie īpašie nosacījumi.3. DARBĪBAS IEROBEŽOJUMINeskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 29. pantu, katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās karoga kuģi, kas reģistrēti Savienībā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā šā pielikuma III nodaļā paredzēto dienu skaitu, ja uz tiem ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem.II NODAĻAATĻAUJAS4. ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE KUĢI4.1. Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem nevienam tās kuģim, kam šajā apgabalā no 2002. līdz 2011. gadam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.4.2. Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 11. vai 12. punktu.III NODAĻA APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS SAVIENĪBAS KUĢIEM5. MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITS5.1. Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2012. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.5.2. Ja kuģis var pierādīt, ka tā heka nozvejas nepārsniedz 3 % no attiecīgajā zvejas reisā nozvejoto zivju kopējā dzīvsvara, šā kuģa karoga dalībvalstij ir atļauts ar minēto zvejas reisu saistītās jūrā pavadītās dienas neatskaitīt no maksimālā jūrā pavadāmo dienu skaita, kas noteikts I tabulā.6. ĪPAŠI NOSACĪJUMI DIENU IEDALĪŠANAI6.1. Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko Savienības kuģis ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus īpašos nosacījumus:a) saskaņā ar reģistrēto izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) kuģa veikto heka izkrāvumu kopējais apjoms 2009. vai 2010. gadā ir mazāks nekā 5 tonnas, unb) saskaņā ar reģistrēto izkrāvumu apjomu (dzīvsvars) kuģa veikto Norvēģijas omāra izkrāvumu kopējais apjoms 2009. vai 2010. gadā ir mazāks nekā 2,5 tonnas.6.2. Ja neierobežots dienu skaits kuģim ir iedalīts tāpēc, ka ir izpildīti īpašie nosacījumi, kuģa kopējos izkrāvumos 2012. gada pārvaldības periodā heka izkrāvumi nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) un Norvēģijas omāra izkrāvumi 2,5 tonnas (dzīvsvars).6.3. Ja kuģis neievēro kādu no īpašajiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgo īpašo nosacījumu.6.4. Šīs nodaļas 6.1. punktā minēto īpašo nosacījumu piemērošanu var nodot no viena kuģa vienam vai vairākiem citiem kuģiem, kuri flotē aizstāj minēto kuģi, ja aizstājējkuģis izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam nevienā darbības gadā nav reģistrēti heka un Norvēģijas omāra izkrāvumi, kuru svars pārsniedz 6.1. punktā norādīto svaru.I tabula |Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām) |Īpašais nosacījums | Reglamentētie zvejas rīki | Maksimālais dienu skaits |Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas | ES | 142 |FR | 128 |PT | 155 |5.2. punkta a) apakšpunkts un 5.2. punkta b) apakšpunkts | Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 60 mm, un grunts āķu jedas | Neierobežots |7. KILOVATDIENU SISTĒMA7.1. Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ja vien tiek ievērots reglamentētajam zvejas rīkam un īpašajam nosacījumam atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits.7.2. Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku, un attiecīgā gadījumā atbilst īpašajam nosacījumam. Individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 7.1. punkts netiktu piemērots. Ja saskaņā ar I tabulu dienu skaits nav ierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var izmantot, ir 360 dienas.7.3. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:a) zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā ( CFR ) un dzinēja jauda;b) šo kuģu 2009. un 2010. gadā reģistrētās darbības, kas liecina par nozvejas sastāvu, kurš atbilst 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētam īpašajam nosacījumam, ja šie kuģi drīkst izmantot šādus īpašos nosacījumus;c) to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 7.1. punktu.7.4. Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 7.1. punktā minēto sistēmu.8. PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR ZVEJAS DARBĪBU IZBEIGŠANU8.1. Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi laikā no 2011. gada 1. februāra līdz 2012. gada 31. janvārim atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1198/2006[22] 23. pantam vai Regulai (EK) Nr. 744/2008[23], Komisija var iedalīt dalībvalstij jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šajā rakstiskajā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības.8.2. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja konkrētas grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.8.3. Šīs nodaļas 8.1. un 8.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 3. vai 6.4. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.8.4. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, vēlākais līdz 15. jūnijam elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu un īpašajiem nosacījumiem ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:a) zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā ( CFR ) un dzinēja jauda;b) šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja vajadzīgs, īpašajam nosacījumam.8.5. Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt attiecīgajai dalībvalstij 5.1. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.8.6. Dalībvalsts 2012. gada pārvaldības periodā šīs jūrā pavadāmās papildu dienas var pārdalīt visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas zvejas darbības izbeigušam kuģim, kurš atbilda 6.1. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam, nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību, bet neatbilst īpašajam nosacījumam.8.7. Ja Komisija par zvejas darbību izbeigšanu 2012. gada pārvaldības periodā iedala jūrā pavadāmas papildu dienas, maksimālo dienu skaitu, kas dalībvalstij un zvejas rīkam norādīts I tabulā, attiecīgi koriģē 2013. gada pārvaldības periodam.9. PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PASTIPRINĀTAI ZINĀTNISKO NOVĒROTĀJU IZVIETOŠANAI9.1. Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētajiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Padomes 2008. gada 25. februāra Regulā (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku[24] un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami valsts programmām.9.2. Zinātniskie novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.9.3. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.9.4. Pamatojoties uz minēto aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var grozīt 5.1. punktā noteikto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma.9.5. Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.IV NODAĻA PĀRVALDĪBA10. VISPĀRĒJS PIENĀKUMSMaksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.11. PĀRVALDĪBAS PERIODI11.1. Dalībvalsts I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pa pārvaldības periodiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.11.2. Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts.11.3. Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 10. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu dienu izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.V NODAĻA APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI12. DIENU NODOŠANA STARP VIENAS DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM12.1. Dalībvalsts var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir vienāds ar vai mazāks par dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Savienības zvejas flotes reģistrā.12.2. Saskaņā ar 12.1. punktu nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par gadā reģistrēto vidējo dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un kas apstiprināts zvejas žurnālā 2009. un 2010. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.12.3. Dienu nodošana, kas aprakstīta 12.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētajiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā.12.4. Dienu nodošana ir atļauta tikai kuģiem, kas izmanto zvejas dienas, kuras iedalītas bez īpašiem nosacījumiem.12.5. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par dienu nodošanu. Izklājlapas formātu šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.13. DIENU NODOŠANA STARP DAŽĀDU DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEMDalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ja mutatis mutandis piemēro 3.1., 3.2. un 12. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas.VI NODAĻA ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI14. ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMSKuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata šā pielikuma 2. punktā noteikto apgabalu.15. ATTIECĪGO DATU VĀKŠANAPamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu (kilovatdienās).16. ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANAPēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 15. punktā minētos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai informāciju par iedalīto un izmantoto zvejas piepūli, aptverot visu 2011. un 2012. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.II tabula |Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem) |Dalībvalsts | Zvejas rīks | Gads | Summārās zvejas piepūles deklarācija |(1) | (2) | (3) | (4) |III tabula |Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem) |Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana[25] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |(1) Dalībvalsts | 3 | Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |(2) Zvejas rīks | 2 | Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas |(3) Gads | 4 | 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011. vai 2012. gads |(4) Summārās zvejas piepūles deklarācija | 7 | R | Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |IV tabula |Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem |Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par Savienības kuģiem |Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana[26] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |(1) Dalībvalsts | 3 | Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |(2) CFR | 12 | Savienības zvejas flotes reģistra numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs. Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm |(3)Ārējais marķējums | 14 | L | Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87[27] |(4) Pārvaldības perioda ilgums | 2 | L | Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos. |(5) Paziņotie zvejas rīki | 2 | L | Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: TR = traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm LL = grunts āķu jedas |(6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem | 2 | L | Norāda, kuru no IIB pielikuma 6.1. punktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem (a vai b) piemēro, ja piemēro kādu no tiem |(7) Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus | 3 | L | Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums |(8) Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki | 3 | L | Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam |(9) Dienu nodošana | 4 | L | Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits” |IIC PIELIKUMSKUĢU ZVEJAS PIEPŪLE SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMDAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES VIIe RAJONĀI NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. DARBĪBAS JOMA1.1. Šo pielikumu piemēro Savienības kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem un kuri atrodas ICES VIIe rajonā. Šajā pielikumā 2012. gada pārvaldības periods ir laikposms no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim.1.2. Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar zvejas žurnālā 2004. gadā reģistrētajām darbībām ir nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), atbrīvo no šā pielikuma prasībām, ja:a) šādi kuģi 2012. gada pārvaldības periodā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars);b) šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī unc) katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2012. gada 31. jūlijam un 2013. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2004. gadā un jūrasmēļu nozveju 2012. gadā.Ja kāds no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, attiecīgajiem kuģiem tūlīt pārtrauc piemērot atbrīvojumu no šā pielikuma prasībām.2. ZVEJAS RĪKIŠajā pielikumā piemēro šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju:a) rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks;b) stacionāri tīkli, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir 220 mm vai mazāks.3. DARBĪBAS IEROBEŽOJUMIKatra dalībvalsts nodrošina to, ka tās karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā III nodaļā paredzēto dienu skaitu, kad uz tā ir zvejas rīki, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām.II NODAĻA ATĻAUJAS4. ATĻAUJU SAŅĒMUŠIE KUĢI4.1. Kuģiem, kas izmanto 2. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo 1. punktā norādītajā apgabalā, ir jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.4.2. Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zvejot ar rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā 2002.−2011. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.4.3. Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kurš pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks par vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.4.4. Tādas dalībvalsts karoga kuģim, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā norādītajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā minētajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu.III NODAĻA APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS, KAS IEDALĪTS SAVIENĪBAS KUĢIEM5. MAKSIMĀLAIS DIENU SKAITSMaksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2012. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt tās karoga kuģim, uz kura ir un tiek izmantots kāds no 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.I tabula |Maksimālais dienu skaits, ko kuģis gadā drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām) |Zvejas rīks (2. punkts) | Nosaukums Izmanto tikai 2. punktā norādītās zvejas rīku grupas | Lamanša rietumdaļa |2. punkta a) apakšpunkts | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm | 164 |2. punkta b) apakšpunkts | Stacionāri tīkli, kuru linuma acs izmērs ir ≤ 220 mm | 164 |6. KILOVATDIENU SISTĒMA6.1. Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli 2012. gada pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no dienu skaita, kurš I tabulā norādītai zvejas rīku grupai noteikts tajā pašā tabulā, ja vien tiek ievērots konkrētajai zvejas rīku grupai atbilstošais kopējais kilovatdienu skaits.6.2. Katras konkrētas zvejas rīku grupas kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas attiecīgās dalībvalsts karoga kuģiem, kuri drīkst izmantot attiecīgo zvejas rīku grupu. Individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja 6.1. punkts netiktu piemērots.6.3. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:a) zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā ( CFR ) un dzinēja jauda;b) to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.1. punktu.6.4. Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 6.1. punktā minēto sistēmu.7. PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PAR ZVEJAS DARBĪBU IZBEIGŠANU7.1. Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi kopš 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantam vai Regulai (EK) Nr. 744/2008[28], Komisija var iedalīt dalībvalstīm jūrā pavadāmas papildu dienas, kurās saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju ģeogrāfiskajā apgabalā var atrasties kuģis, kad uz tā ir kāds no 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem. Pēc attiecīgās dalībvalsts rakstiska un pienācīgi pamatota lūguma Komisija var individuāli izskatīt citus zvejas darbību izbeigšanas gadījumus, kurus izraisījuši jebkādi citi apstākļi. Šajā rakstiskajā lūgumā norāda attiecīgos kuģus un par katru no tiem apliecina, ka tie vairs nekad neatsāks zvejas darbības.7.2. Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgās grupas zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minētās grupas zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnajai dienai.7.3. Šīs nodaļas 7.1. un 7.2. punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 4.2. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.7.4. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītās dienas, vēlākais līdz 15. jūnijam elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:a) zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksts, kurā norādīts to numurs Savienības zvejas flotes reģistrā ( CFR ) un dzinēja jauda;b) šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.7.5. Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt attiecīgajai dalībvalstij 5. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.7.6. Dalībvalsts 2012. gada pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot attiecīgās grupas zvejas rīkus.7.7. Dalībvalsts 2012. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārdalīt papildu dienas, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kurā attiecīgais papildu dienu skaits ir pārvērtēts, ņemot vērā pašreizējās zvejas rīku grupas un jūrā pavadāmo dienu limitus. Kad dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu pārvērtēt dienu skaitu, tai ir atļauts provizoriski pārdalīt 50 % papildu dienu, līdz Komisija pieņem lēmumu.8. PAPILDU DIENU IEDALĪŠANA PASTIPRINĀTAI ZINĀTNISKO NOVĒROTĀJU IZVIETOŠANAI8.1. Pamatojoties uz pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2012. gada 1. februāra līdz 2013. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un — attiecībā uz valsts programmām — Regulā (EK) Nr. 665/2008[29].8.2. Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.8.3. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai apstiprināšanai pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.8.4. Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 5. punktā minēto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programma.8.5. Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.IV NODAĻA PĀRVALDĪBA9. VISPĀRĒJS PIENĀKUMSMaksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantu.10. PĀRVALDĪBAS PERIODI10.1. Dalībvalsts I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pa pārvaldības periodiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.10.2. Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.10.3. Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 3. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.V NODAĻA APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI11. DIENU NODOŠANA STARP VIENAS DALĪBVALSTS KAROGA ZVEJAS KUĢIEM11.1. Dalībvalsts var atļaut ikvienam tās karoga zvejas kuģim nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas citam tās karoga zvejas kuģim, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir mazāks par vai vienāds ar dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta Savienības zvejas flotes reģistrā.11.2. Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par gadā reģistrēto vidējo dienu skaitu, ko apgabalā pavadījis dienas nododošais kuģis un kas apstiprināts zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.11.3. Dienu nodošana, kas aprakstīta 10.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto to pašu zvejas rīku grupu, kas norādīta 2. punktā, un tajā pašā pārvaldības periodā.11.4. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par dienu nodošanu. Sīki izstrādātu izklājlapas formātu, kādā šos ziņojumus dara pieejamus Komisijai, var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.12. DIENU NODOŠANA STARP DAŽĀDU DALĪBVALSTU KAROGA ZVEJAS KUĢIEMDalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem to karoga zvejas kuģiem, ja mutatis mutandis piemēro 4.2., 4.4., 5., 6. un 10. punktu. Ja dalībvalstis nolemj atļaut dienu nodošanu, tās pirms nodošanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un, attiecīgā gadījumā, ar to saistītās nozvejas kvotas, par ko tās vienojušās.VI NODAĻA ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI13. ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMSKuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu uzskata ICES VIIe rajonu.14. ATTIECĪGO DATU VĀKŠANADalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajā apgabalā īstenojuši kuģi, kuri izmanto dažāda veida zvejas rīkus.15. ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANAPēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 14. punktā minētos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai informāciju par iedalīto un izmantoto zvejas piepūli, aptverot visu 2011. un 2012. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.II tabula |Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem) |Dalībvalsts | Zvejas rīks | Gads | Summārās zvejas piepūles deklarācija |(1) | (2) | (3) | (4) |.III tabula |Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kilovatdienām (pa gadiem) |Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana[30] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |(1) Dalībvalsts | 3 | Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |(2) Zvejas rīks | 2 | Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm |(3) Gads | 4 | 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011. vai 2012. gads |(4) Summārās zvejas piepūles deklarācija | 7 | R | Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim |.IV tabula |Ziņojuma forma, kādā sagatavojama informācija par kuģiem |Dalībvalsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības perioda ilgums | Paziņotie zvejas rīki | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus | Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki | Dienu nodošana |Datu formāts, kādā nosūtāma informācija par kuģiem |Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana[31] L(pie kreisās malas)/ R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |(1) Dalībvalsts | 3 | Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts |(2) CFR | 12 | Savienības zvejas flotes reģistra numurs Unikāls zvejas kuģa identifikācijas numurs. Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm |(3) Ārējais marķējums | 14 | L | Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87 |(4) Pārvaldības perioda ilgums | 2 | L | Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos. |(5) Paziņotie zvejas rīki | 2 | L | Viens no šādiem zvejas rīku veidiem: BT = rāmja traļi ≥ 80 mm GN = žaunu tīkli < 220 mm TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm |(6) Īpašs nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem | 3 | L | Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums. |(8) Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki | 3 | L | Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam |(9) Dienu nodošana | 4 | L | Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits” |.[1] COM(2011) 298 galīgā redakcija.[2] Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004, OV L 348, 24.12.2008., 20.–33. lpp.[3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[4] COM(2011) 298 galīgā redakcija.[5] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[6] OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.[7] OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.[8] OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.[9] OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.[10] OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.[11] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.[12] Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004, OV L 348, 24.12.2008., 20.−33. lpp.[13] COM(2000) 1 galīgā redakcija.[14] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.[15] OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.[16] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.[17] OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.[18] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[19] Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.).[20] Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK) Nr. 1954/2003, kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).[21] Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.[22] Padomes 2006. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.).[23] Padomes 2008. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 744/2008, ar ko izveido īpašu pagaidu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.).[24] OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.[25] Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.[26] Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.[27] Komisijas 1987. gada 20. maija Regula (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.).[28] Padomes 2008. gada 24. jūlija Regula (EK) Nr. 744/2008, ar ko izveido īpašu pagaidu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.).[29] Komisijas 2008. gada 14. jūlija Regula (EK) Nr. 665/2008, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (OV L 186, 15.7.2008., 3. lpp.).[30] Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.[31] Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.