               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.11.2016
            COM(2016) 742 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā arNīderlandes pieteikumu EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                ("EGF regula").

               2.Nīderlande 2016. gada 12. jūlijā iesniedza pieteikumu EGF/2016/005 NL/ Drenthe Overijssel Retail, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus), NUTS 2. līmeņa reģionos Drentē (NL13) un Overeiselā (NL21), Nīderlandē.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

                        Dalībvalsts

                        Nīderlande

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        NL13 - Drente

                        NL21 - Overeisela

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2016. gada 12. jūlijs

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2016. gada 12. jūlijs

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2016. gada 15. jūlijs

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2016. gada 6. septembris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2016. gada 29. novembris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkts

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        6

                        Saimnieciskās darbības nozare(s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        47. nodaļa (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus)

                        Pārskata periods (deviņi mēneši):

                        2015.  gada 1. augusts – 2016. gada 1. maijs

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā (a)

                        1096

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        0

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits

                        1096

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        1096

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        800

                        Jauniešu skaits, kuri nestrādā un nemācās vai neapgūst arodu (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        2 910 000

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                           121 250

                        Kopējais budžets (EUR)

                        3 031 250

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        1 818 750

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail Nīderlande iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, t. i., 2016. gada 12. jūlijā. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2016. gada 15. jūlijā pieprasīja Nīderlandei papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2016. gada 29. novembrī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 1096 darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. red. 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus). Atlaišana veikta NUTS 2. līmeņa reģionos – Drentē (NL13) un Overeiselā (NL21).

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Aktiesport (Drente)

                        41

                        Perry Sport (Drente)

                        19

                        Aktiesport (Overeisela)

                        84

                        Perry Sport (Overeisela)

                        36

                        Dolcis (Drente)

                        19

                        Scapino (Drente)

                        209

                        Dolcis (Overeisela)

                        44

                        Scapino (Overeisela)

                        213

                        Manfield (Drente)

                        11

                        V&D (Drente)

                        125

                        Manfield (Overeisela)

                        27

                        V&D (Overeisela)

                        268

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 6

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        1096

                        To pašnodarbināto personu kopskaits, kuru darbība ir beigusies:

                        0

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits:

                        1096

               Intervences kritēriji

               6.Nīderlande iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto intervences kritēriju, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kuri darbojas vienā saimnieciskās darbības nozarē, kas definēta NACE 2. red. nodaļas līmenī, un kuri atrodas divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. NUTS 2. līmeņa reģionos Drentē (NL13) un Overeiselā (NL21) kopumā bija 1096 atlaišanas gadījumi. Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2015. gada 1. augusta līdz 2016. gada 1. maijam.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               7.Visi 1096 atlaišanas gadījumi pārskata periodā ir aprēķināti, sākot no kolektīvās atlaišanas paziņojuma dienas, kad darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK
                  6
                3. panta 1. punktu rakstiski paziņoja kompetentajai valsts iestādei par plānoto kolektīvo atlaišanu. Nīderlande pirms Komisijas veiktā izvērtējuma pabeigšanas dienas apstiprināja, ka šie 1096 atlaišanas gadījumi ir faktiski notikuši.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               8.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1096.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009

               9.Lai noteiktu saikni starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009, Nīderlande norāda, ka mazumtirdzniecība ir krīzē nonākusi nozare. Nozarei bija jāsaskaras ar būtiskām pārmaiņām, un tai joprojām ir grūtības tikt galā ar šīm pārmaiņām. Grūtības būtiski un negatīvi iespaidoja nodarbinātību nozarē.

               10.Dažos pēdējos gados ievērojami mainījās patērētāju noskaņojums, piemēram, samazinājās pārdošanas apjomi vidējā cenu kategorijā, un pieaugošu popularitāti ieguva iepirkšanās internetā. Situāciju tradicionālajā mazumtirdzniecības nozarē negatīvi ietekmēja arī jaunu iepirkšanās centru izveide daudzās Nīderlandes pilsētās ārpus pilsētu centriem un patērētāju uzticības mazināšanās
                  7
                ekonomikai.

               11.Nīderlande norāda, ka Nīderlandes finanšu sektoram kā pasaulē nozīmīgam dalībniekam saistoši ir starptautiskie noteikumi, tostarp noteikumi par finanšu rezervēm, lai atbilstu jaunajiem starptautiskajiem standartiem. Rezultātā bankām ir mazāki ekonomikas finansēšanas resursi nekā iepriekš.

               12.Nīderlande apgalvo, ka bankas kļuva kritiskākas jautājumā par kredītu izsniegšanu uzņēmumiem
                  8
               . Nevienā bankrota gadījumā mazumtirdzniecības jomā vairs nevarēja vienoties par papildu kredītu vai kredīta pārstrukturēšanu. Tas bija saistīts ar stingrākiem banku noteikumiem, kas tika ieviesti finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā. Kāda nesen veikta analīze uzrāda lielāko Nīderlandes banku izsniegto kredītu samazināšanās tendenci
                  9
               .

               13.Lielāko universālveikalu vājais finanšu stāvoklis neļāva ieguldīt citos veikalu modeļos, lai panāktu vajadzīgās pārmaiņas un atgūtu konkurētspēju.

               14.Uz NACE 47. nodaļu līdz šim attiecas 6 EGF pieteikumi, kuri visi pamatoti ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi
                  10
               .

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               15.Lai gan Nīderlandes darba tirgus lēnām atgūstas no krīzes, tās ietekme joprojām ir redzama konkrētās nozarēs. Dažas tādas nozares kā mazumtirdzniecība tikai vēl pavisam nesen sāka patiesi ciest no finanšu un ekonomikas krīzes izraisītajām sekām.

               16.Iepriekšminēto mazumtirdzniecības nozares negatīvo tendenču galvenie iemesli ir patērētāju ienākumu negatīvā attīstība, ko izraisījusi finanšu un ekonomikas krīze, un viņu parādsaistības
                  11
               . Līdz ar patērētāju pirktspēju samazinās arī viņu uzticēšanās
                  12
               . Pirmajā periodā no finanšu un ekonomikas krīzes cieta tikai mazāki universālveikali, bet nesenākie dati liecina, ka nu cieš arī lielāki universālveikali
                  13
               .

               17.Nīderlandes mazumtirdzniecības nozarē dažos pēdējos mēnešos novērojami daudzi atlaišanas gadījumi. Nozares lielākie universālveikali cieš bankrotu, kas izraisījis kopumā 27 052
                  14
                atlaišanas gadījumus laikposmā no 2011. līdz 2015. gadam.

               18.Finanšu un ekonomikas krīzes laikā patērētāju uzticēšanās rādītāji vispirms samazinājās 2011.–2013. gadā. 2014. gadā uzticēšanās mazliet uzlabojās, taču joprojām bija negatīva. 2014. gadā patēriņa preču pārdošana mazumtirdzniecībā mazliet uzlabojās (līdz +1 %) atbilstoši patērētāju uzticēšanās tendencei
                  15
               .

               19.Patērētāju uzticēšanās 2016. gadā atkal samazinās
                  16
               . Kas attiecas uz mazumtirdzniecības nozarē pārdoto preču apjomu, bija vērojama līdzīga tendence (no -2 % 2011. gadā līdz -4 % 2013. gadā). 2014. gadā iepirkšanās internetā sekmēja nelielu atgūšanos. Tomēr pirkumi joprojām ir 2,7 % zem 2008. gada līmeņa (minētajā gadā sākās finanšu un ekonomikas krīze)
                  17
               .

               20.Mazumtirdzniecības preču patēriņš, jo īpaši vidēju cenu produktu kategorijā, joprojām cieš no krīzes
                  18
               . Galvenais tā iemesls ir patērētāju ienākumu stāvokļa pasliktināšanās un viņu samazinātās iespējas pirkt patēriņa preces
                  19
               . Kā redzams, dinamiskā pirktspējas attīstība joprojām nav atguvusies no negatīvās ienākumu attīstības 2008.–2013. gadā.

               21.Šo samazinātās pirktspējas negatīvo ietekmi pastiprina vidusmēra Nīderlandes mājsaimniecības augstais parāda līmenis. Lielākā daļa šo parādu attiecas uz hipotekārajiem kredītiem
                  20
               . Mājsaimniecību parādsaistības un uzticēšanās samazinājums ļoti negatīvi ietekmēja mazumtirdzniecības nozari.

               22.Kopš krīzes sākuma ir bankrotējuši 5200
                  21
                mazumtirdzniecības veikalu, no tiem lielākie universālveikali tika skarti tikai nesen.

               23.Daži lielākie mazumtirdzniecības veikali bankrotēja 2015. gada beigās. Analīze parāda 10 lielākos bankrota gadījumus mazumtirdzniecības nozarē gadu laikā, slēgto filiāļu/veikalu skaitu un zaudēto darbvietu skaitu
                  22
               . Bankrota tendence jau turpinājās krīzes vidusposmā (2011.–2013. gadā), vispirms skarot mazākās mazumtirdzniecības ķēdes un tagad (2015.–2016. gadā) — lielākās
                  23
               .

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               24.Abās provincēs mazumtirdzniecības nozare ir viena no lielākajām reģionālās ekonomikas nozarēm
                  24
               . Dati liecina, ka tirdzniecības nozare (kas ietver mazumtirdzniecības nozari) ir otra liekākā nozare Drentē (7800 filiāļu un 37 410 darbvietu 2015. gadā) un lielākā nozare Overeiselā (19 400 filiāļu un 104 000 darbvietu). Sākot no 2013. gada, filiāļu skaita tendence Drentē ir negatīva.

               25.Gan Drente, gan Overeisela ievērojami cieš, jo īpaši no bankrota gadījumiem mazumtirdzniecības nozarē. Šīs nozares nodarbinātības īpatsvars abās provincēs ir ievērojams, un tāpēc darbvietu zaudēšana ļoti negatīvi ietekmē abu reģionu ekonomiku. Jo īpaši veikalu slēgšana pilsētu centrālajās daļās
                  25
                ļoti negatīvi ietekmē reģiona ekonomiku.

               26.Overeiselas provincē tirdzniecība uzrāda nelielu uzlabošanās tendenci vairākās nozarēs, kā arī attiecībā uz darbvietām. Tomēr šai tendencei par iemeslu galvenokārt ir pārtikas nozares, lielveikali un pārdošana internetā. Atlaišanu izraisa citas mazumtirdzniecības sektora nozares, piemēram, nepārtikas mazumtirdzniecība, kultūras un atpūtas preces, informācijas un komunikāciju aprīkojuma veikali, mājsaimniecības preču veikali
                  26
               .

               27.Kopējais darbvietu skaits Drentē joprojām samazinās, turpretī Overeiselā 2015. gadā novērojama neliela darbvietu skaita palielināšanās salīdzinājumā ar 2013. gadu, kad bija vislielākais darbvietu zudums.

               28.Bankrotu skaits mazumtirdzniecības nozarē būtiski ietekmē ekonomiku un darba tirgu abās provincēs. Mazumtirdzniecības nozares īpatsvars Drentes un Overeiselas kopējā nodarbinātībā ir 17–19 %
                  27
               . Darbvietu izveide (2015.–2016. gadā) klientu apkalpošanas nozarē, kurā ietilpst mazumtirdzniecība, Drentes un Overeiselas reģionā atpaliek no Nīderlandes vidējā rādītāja par 1 %
                  28
               .

               29.Gan Drentē, gan Overeiselā samazinājās kopējais darbvietu skaits. Atlaišanas gadījumi mazumtirdzniecības nozarē pastiprināja šo tendenci
                  29
               .

               30.Mazumtirdzniecības nozarē 2015. gadā bezdarbnieku pabalstu skaita kopējais pieaugums Drentē bija 410 un Overeiselā 905. 2016. gadā līdz martam šis pieaugums bija 711 Drentē un 1435 Overeiselā
                  30
               . Vairāki universālveikali bankrotēja no 2015. gada beigām līdz 2016. gada sākumam. 2016. gada pirmajos trijos mēnešos vērojams straujš bezdarbnieku pabalstu kāpums salīdzinājumā ar visu 2015. gadu. 15 mēnešu laikposmā kopumā 1121 bezdarbniekam Drentē un 2340 bezdarbniekiem Overeiselā bija jāpiesakās bezdarbnieku pabalsta saņemšanai. Ja ņem vērā tirdzniecības nozari, tostarp mazumtirdzniecību, rādītāji ir pat vēl satraucošāki.

               31.Kopējais to personu skaits, kas kļuva par bezdarbniekiem pagājušajā gadā, Overeiselā pieauga būtiskāk nekā Drentē
                  31
               . Kas attiecas uz mazumtirdzniecības nozari, atlaišana bija negaidīta. Daži lielākie universālveikali agrāk cieta no finanšu un ekonomikas krīzes negatīvajām sekām, bet to bankrots bija pilnīgi negaidīts, jo īpaši tik īsā laikā un ar tik lielu atlaišanas gadījumu skaitu.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               32.Aprēķinātais atlaisto darba ņēmēju skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos, ir 800. Minētos darba ņēmējus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits*

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        570

                        (71,2 %)

                        sievietes:

                        230

                        (28,8 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        800

                        (100 %)

                        trešo valstu valstspiederīgie:

                        0

                        (0 %)

                        Vecuma grupa:

                        15-24 gadi:

                        492

                        (61,5 %)

                        25-29 gadi:

                        45

                        (5,6 %)

                        30-54 gadi:

                        198

                        (24,8 %)

                        55-64 gadi:

                        64

                        (8,0 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        1

                        (0,1 %)

               *:% ir noapaļoti.

               Ierosināto darbību attiecināmība

               33.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               34.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no šādām darbībām.

               –Reģistrācija: šajā pasākumā tiks veikta dalībnieku uzskaite pēc viņu spējām, potenciāla un darba iespējām. Katru reģistrāciju noslēgs ar konsultāciju.

               –Palīdzība darba meklēšanā un lietu pārvaldība: šā pasākuma sākumā tiks piedāvāta pielāgota programma. Cita starpā tajā ietilps pārcelšanas dokumentu sagatavošana, intensīva apmācība par darba pieteikumu sagatavošanu, darba tirgu organizēšana un intensīva saziņa ar darba devējiem.

               –Darbinieku mobilitātes grupa: šā pasākuma mērķis ir elastīga grupa, ko varētu izmantot gan darba meklētāji, gan darba dēvēji, kuri var piedāvāt pagaidu darbvietas. Šo pakalpojumu var izmantot elastīgai darbaspēka izvietošanai. Šis pasākums nodrošinās darba pieredzi (pārkvalificētiem) darbiniekiem un palīdzēs viņiem iepazīstināt ar sevi jaunos darba devējus.

               –Pārcelšanas atbalsts: šis pasākums piedāvās profesionālo ievirzi, konsultāciju darba jautājumos un kompetences apmācību.

               –Apmācība un pārkvalifikācija: šis pasākums nodrošinās apmācību, pārkvalifikāciju un citas izglītības iespējas mazumtirdzniecības nozarē un jaunās profesiju grupās, piemēram, transports, IT pakalpojumi, tehniskās profesijas u. c.

               –Uzņēmējdarbības veicināšanas apmācība un kursi: daži dalībnieki var izmantot savas komercprasmes un pieredzi, lai uzsāktu savu uzņēmējdarbību. Šis pasākums nodrošinās viņiem apmācību un kursus, kas paredzēti tam, lai pilnveidotu viņu prasmes, izstrādātu ilgtspējīgu uzņēmējdarbības plānu un palīdzētu orientēties likumdošanas procedūrās.

               –Uzņēmējdarbības veicināšanas dotācija: šis pasākums sniegs dotāciju ieguldījumu izmaksu segšanai, ja dalībnieks iegūs vajadzīgās prasmes un viņam būs ilgtspējīgs uzņēmējdarbības plāns.

               35.Iepriekšminētais pasākumu kopums ir papildus regulārajiem pakalpojumiem, ko sniedz no darba atlaistajām personām. Šie pasākumi ir individualizēti un vērsti uz atlaistajiem darbiniekiem.

               Paredzamais budžets

               36.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 3 031 250, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 2 910 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 121 250 apmērā.

               37.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 1 818 750 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku*
                        (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Reģistrācija (Intake)

                        800

                        356

                        285 000

                        Palīdzība darba meklēšanā un lietu pārvaldība (Trajectbegeleiding reintegratie)

                        800

                        1006

                        805 000

                        Darbinieku mobilitātes grupa (Mobiliteitspool)

                        200

                        3310

                        662 000

                        Pārcelšanas atbalsts (Outplacement begeleiding)

                        50

                        1600

                        80 000

                        Apmācība un pārkvalifikācija (Scholing en cursussen)

                        180

                        3611

                        650 000

                        Uzņēmējdarbības veicināšanas apmācība un kursi (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap)

                        25

                        2120

                        53 000

                        Uzņēmējdarbības veicināšanas dotācija (Toelage ondernemerschap)

                        25

                        15 000

                        375 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        –

                        2 910 000

                        (100 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        0

                        0

                        0

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma:

                        –

                        0

                        (0 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        –

                        0

                        2. Pārvaldība

                        –

                        30 312

                        3. Informācija un publicitāte

                        –

                        60 625

                        4. Kontrole un ziņošana

                        –

                        30 313

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        –

                        121 250

                        (4 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        –

                        3 031 250

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        1 818 750

               *: skaitļi ir noapaļoti.

               38.Nīderlande apstiprināja, ka tā neparedz pabalstus un izmaksu subsīdijas.

               39.Nīderlande apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               40.Nīderlande sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2016. gada 22. augustā. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar šīm darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 22. augusta līdz 2018. gada 12. jūlijam.

               41.Nīderlandei administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF, sāka rasties 2016. gada 22. augustā. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 22. augusta līdz 2019. gada 12. janvārim.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valsts vai Savienības fondiem

               42.Valsts līdzfinansējuma avoti ir abu attiecīgo provinču pašvaldības un nozares pārstāvji. Tie līdzfinansēs 40 % izmaksu.

               43.Nīderlande ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               44.Nīderlande ir norādījusi, ka pieteikums, jo īpaši individualizēto pakalpojumu saskaņotais kopums, ir izstrādāts, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, sociālajiem partneriem, mazumtirdzniecības nozares un reģionu pārstāvjiem
                  32
               .

               45.Darba ņēmēju apdrošināšanas aģentūra (UWV), kas ir atbildīga par atlaisto darbinieku reģistrāciju, apspriedās ar atlaistajiem darbiniekiem. Kopā ar UWV tika sagatavota problēmas veida un apmēra uzskaite.

               46.Notika vairākas sanāksmes ar nozares un reģionu (provinču) pārstāvjiem. Tika arī sagatavots plāns, lai palielinātu atlaisto darbinieku iespējas tikt no jauna pieņemtiem darbā.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               47.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Tā struktūra ir identiska ESF. Ar šīm darbībām saistītās izmaksas ir ietvertas kopējās projekta izmaksās. Nīderlande ir paziņojusi Komisijai, ka pārvaldību uzņemsies Sociālo lietu un nodarbinātības ministrijas aģentūra (Agentschap SZW).

               48.Finanšu kontroli veiks Nīderlandes Uzņēmumu aģentūras (RVO, Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) ģenerāldirektors, kurš ir sertifikācijas amatpersona. Neatkarīgā revīzijas amatpersona būs Finanšu ministrijas Revīzijas aģentūras direktors.

               49.Sociālo lietu un nodarbinātības ministrija projekta politikas daļai nav piešķīrusi atsevišķu budžetu. To uzskata par daļu no viņu darba. Kopumā par EGF atbildīga ir Darba ņēmēju regulējuma nodaļa.

               Attiecīgās dalībvalsts uzņemtās saistības

               50.Nīderlande ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               51.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  33
               .

               52.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 1 818 750 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               53.Ierosināto lēmumu izmantot EGF kopīgi pieņems Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  34
               .

               Saistītie tiesību akti

               54.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 1 818 750 apmērā.

               55.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stāsies spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņems ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Nīderlandes pieteikumu EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  35
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  36
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  37
                12. pantā.

               (3)Nīderlande 2016. gada 12. jūlijā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu saimnieciskās darbības nozarē, kas atbilstoši saimniecisko darbību statistiskajai klasifikācijai Eiropas Kopienā (NACE) klasificēta 2. red. 47. nodaļā (Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus), kopējās statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS)
                  38
                2. līmeņa reģionos Drentē (NL13) un Overeiselā (NL21), Nīderlandē. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu par pieteikumu tika sniegta papildu informācija. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 818 750 apmērā saistībā ar Nīderlandes iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 818 750 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas dienas]
                  39*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                         Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                         priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)
                  Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīva 98/59/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225, 12.8.1998., 16. lpp.).

                     (7)

                        https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2016/11/consumentenvertrouwen-daalt-opnieuw.

                     (8)
                  Nīderlandes Valsts banka (DNB):

                     http://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2015/dnb333575.jsp#.

                     (9)
                  Nīderlandes Valsts bankas (DNB) sniegtie dati:

                     http://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2015/dnb333575.jsp#.

                     (10)
                  EGF/2010/010_CZ/Unilever, EGF/2010/016_ES/Aragón retail, EGF/2011/004_EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009_EL/Sprider stores, EGF/2014/013_EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011_GR/Supermarket Larissa.

                     (11)
                  CBS 2015. gada 8. jūlija paziņojums presei par Nīderlandes mājsaimniecību parādu situāciju:

                     http://www.cbs.nl/nl-NL/menu/themas/macro-economie/publicaties/artikelen/archief/2015/4505-schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe.htm.

                     (12)
                  Retail sector prognoses, Economic Agency ABN-AMRO Sonny Duijn. 2016. gada 22. janvāris.

                     (13)
                  Retail sector prognoses, Economic Agency ABN-AMRO Sonny Duijn. 2016. gada 22. janvāris.

                     (14)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels.

                     (15)
                  CBS rādītāji par "koopkrachtontwikkeling" 2016. gada martā:

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=71015NED&D1=0&D2=0,72,76-77&D3=a&HDR=T&STB=G1,G2&VW=G.

                     (16)

                        https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2016/11/consumentenvertrouwen-daalt-opnieuw.

                     (17)
                  Focus on consumption, Economic Agency ABN-AMRO Mathijs Deguelle and Nico Klene. Volume development retail sector, 2014. gada 24. janvāris. Retail sector prognoses, Economic Agency ABN-AMRO Sonny Duijn, 1. punkts, 2016. gada 22. janvāris.

                     (18)
                  CBS rādītāji par "koopkrachtontwikkeling" 2016. gada martā:

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=71015NED&D1=0&D2=0,72,76-77&D3=a&HDR=T&STB=G1,G2&VW=G.

                     (19)
                  CBS 2015. gada 8. jūlija paziņojums presei par Nīderlandes mājsaimniecību parādu situāciju:

                     http://www.cbs.nl/nl-NL/menu/themas/macro-economie/publicaties/artikelen/archief/2015/4505-schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe.htm.

                     (20)

                     https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2015/28/schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe.

                     https://www.cbs.nl/en-gb/news/2015/28/overall-household-debt-marginally-up.

                     (21)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels.

                     (22)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels.

                     (23)

                     http://overijssel.databank.nl/jive/jivereportcontents.ashx?report=home

                  , tēma "Ekonomika".

                     (24)

                     http://www.lisa.nl/data/gratis-data/overzicht-lisa-data-per-provincie.

                     (25)
                  Focus on consumption, Economic Agency ABN-AMRO Mathijs Deguelle and Nico Klene. Volume development retail sector, 2014. gada 24. janvāris.

                     (26)

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=81804NED&D1=a&D2=0-2,5,29&D3=172-188&VW=T.

                     (27)

                     http://www.lisa.nl/include/nl/bibliotheek/4._LISA_Groot-_en_detailhandel_2014.pdf.

                     (28)
                  UWV Labour Market Prognoses 2015-2016, 52. lpp.

                     (29)
                  UWV sniegtie dati (2016. gada aprīlis).

                     (30)
                  UWV sniegtie dati (2016. gada aprīlis).

                     (31)
                  UWV sniegtie dati (2016. gada aprīlis).

                     (32)
                  Organizācijas, ar ko apspriedās: Nīderlandes Darba devēju/uzņēmēju savienība, Darba ņēmēju apdrošināšanas aģentūra, mazumtirdzniecības sektora nozaru organizācija, Nīderlandes Arodbiedrību federācijas Drentes nodaļa, Kristīgo arodbiedrību valsts federācija, reģionālās iestādes.

                     (33)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (34)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (35)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (36)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (37)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (38)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (39)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0225

Priekšlikums Padomes lēmums saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī  /* COM/2006/0225 galīgā redakcija - CNS 2006/0077 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.5.2006COM(2006) 225 galīgā redakcija2006/0077 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSsaskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKomisijas priekšlikums Padomes lēmumam saskaņā ar 122. panta 2. punktuPadome 1998. gada 3. maijā lēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Austrija un Somija ir izpildījušas nosacījumus vienotās valūtas ieviešanai 1999. gada 1. janvārī. Dānija un Apvienotā Karaliste izmantoja iespēju nepievienoties, tāpēc Padome šīs valstis nevērtēja. Grieķiju un Zviedriju Padome atzina par dalībvalstīm ar izņēmuma statusu. 2000. gada 19. jūnijā Padome lēma, ka Grieķija ir izpildījusi nosacījumus, lai ieviestu euro 2001. gada 1. janvārī. 2004. gada 1. maijā Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija pievienojās Eiropas Savienībai. Saskaņā ar Pievienošanās akta 4. pantu, šīs valstis ir dalībvalstis ar izņēmuma statusu.Līguma 122. panta 2. punktā noteikta izņēmuma statusa atcelšanas kārtība. Šīs procedūras ir jāuzsāk vismaz reizi divos gados vai pēc dalībvalsts ar izņēmuma statusu pieprasījuma. Saskaņā ar šīm procedūrām Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai atbilstoši 121. panta 1. punktam ir jāziņo Padomei par to, kādu progresu ir sasniegušas dalībvalstis ar izņēmuma statusu, īstenojot savus pienākumus attiecībā uz ekonomikas un monetāro savienību. Ņemot vērā savu, kā arī ECB ziņojumu, Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumu Padomes lēmumam atcelt to dalībvalstu izņēmuma statusu, kas ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus.Tā kā pēdējie ziņojumi par vienotās valūtas ieviešanai izvirzīto nosacījumu izpildi tika iesniegti 2004. gada oktobrī, dalībvalstis ar izņēmuma statusu tiek pakļautas atkārtotai pārbaudei 2006. gadā. Komisija un ECB 2006. gada sākumā piekrita 2006. gada oktobrī sagatavot izsmeļošu ziņojumu, novērtējot visu dalībvalstu ar izņēmuma statusu progresu konverģences nodrošināšanā. 2. martā Slovēnija iesniedza pieprasījumu, lai konverģences novērtējums tiktu veikts ātrāk, līdz ar to atvēlot valstij pietiekami daudz laika pēdējiem euro ieviešanai 2007. gada 1. janvārī nepieciešamajiem sagatavošanās darbiem, ja izņēmuma statuss tiktu atcelts. Atbildot uz šo pieprasījumu, Komisija un ECB sagatavoja konverģences ziņojumus par Slovēniju.Komisijas konverģences ziņojumu par Slovēniju kolēģija pieņēma 2006. gada 16. maijā. ECB savu ziņojumu pieņēma 15. maijā. Ziņojumos ir analizēta katras dalībvalsts valsts tiesību aktu, ieskaitot tās nacionālās centrālās bankas statūtu, atbilstība Līguma 108. un 109. pantam, kā arī ECBS statūtiem. Tāpat ziņojumos ir pārbaudīts, cik lielā mērā ir sasniegta ilgtspējīga konverģence, katrā dalībvalstī izpildot konverģences kritērijus un ņemot vērā vairākus citus 121. panta 1. punkta pēdējā daļā minētos faktorus.Savā konverģences ziņojumā Komisija secināja, ka Slovēnijā ir sasniegta ievērojama un ilgtspējīga konverģence.Ņemot vērā savu, kā arī ECB ziņojumu, Komisija ir pieņēmusi pievienoto priekšlikumu Padomes lēmumam par Slovēnijas izņēmuma statusa atcelšanu no 2007. gada 1. janvāra.2006/0077 (CNS)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSsaskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārīEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 122. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Komisijas ziņojumu[1],ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ziņojumu[2],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,ņemot vērā Padomes apspriedi, kurā piedalījās valstu vai valdību vadītāji,tā kā:(1) Ekonomikas un monetārās savienības ( EMU ) trešais posms sākās 1999. gada 1. janvārī. Padome 1998. gada 3. maijā sanāksmē Briselē, kurā piedalījās valstu vai valdību vadītāji, lēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Somija ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai 1999. gada 1. janvārī ieviestu vienoto valūtu[3].(2) Padome 2000. gada 19. jūnijā nolēma, ka Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai 2001. gada 1. janvārī ieviestu vienoto valūtu[4].(3) Saskaņā ar 1. punktu Līgumam pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti Apvienotā Karaliste informēja Padomi, ka tā nav iecerējusi 1999. gada 1. janvārī iekļauties EMU trešajā posmā. Šis paziņojums nav mainīts. Saskaņā ar 1. punktu Līgumam pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Dāniju un saskaņā ar lēmumu, ko valstu vai valdību vadītāji pieņēma Edinburgā 1992. gada decembrī, Dānija ir informējusi Padomi par savu nodomu nepiedalīties EMU trešajā posmā. Dānija nav pieprasījusi, lai tiktu uzsākta Līguma 122. panta 2. punktā minētā procedūra.(4) Saskaņā ar Lēmumu 1998/317/EK Zviedrijai ir noteikts izņēmuma statuss atbilstoši Līguma 122. pantam. Saskaņā ar Pievienošanās akta[5] 4. pantu Čehijai, Igaunijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Ungārijai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai ir izņēmuma statuss atbilstoši Līguma 122. pantam.(5) Eiropas Centrālā banka (ECB) tika dibināta 1998. gada 1. jūlijā. Eiropas monetārā sistēma tika aizstāta ar valūtas maiņas mehānismu, kura izveide tika saskaņota Eiropas Padomes 1997. gada 16. jūnija Rezolūcijā par valūtas maiņas mehānisma izveidi ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā[6]. Kārtība, kādā ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā īstenojams valūtas maiņas mehānisms ( ERM II ), tika formulēta ECB un to dalībvalstu nacionālo centrālo banku, kas neatrodas euro zonā, 1998. gada 1. septembra nolīgumā, ar ko nosaka valūtas maiņas mehānisma procedūras ekonomikas un monetārās savienības trešajā posmā[7].(6) Līguma 122. panta 2. punktā noteikta kārtība, kādā tiek atcelts attiecīgo dalībvalstu izņēmuma statuss. Saskaņā ar šo pantu vismaz reizi divos gados vai arī pēc dalībvalsts ar izņēmuma statusu pieprasījuma Komisija un ECB sniedz ziņojumu Padomei Līguma 121. panta 1. punktā noteiktajā kārtībā. 2006. gada 2. martā Slovēnija iesniedza oficiālu pieprasījumu veikt konverģences novērtējumu.(7) Dalībvalstu tiesību aktus, ieskaitot nacionālo centrālo banku statūtus, pēc vajadzības jāpielāgo tā, lai tiktu nodrošināta atbilstība Līguma 108. un 109. pantam un ESCB statūtiem. Komisijas un ECB ziņojumos sniegts detalizēts novērtējums par Slovēnijas tiesību aktu atbilstību Līguma 108. un 109. pantam, kā arī ESCB statūtiem.(8) Saskaņā ar 1. pantu Protokolā par konverģences kritērijiem atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 121. pantam cenu stabilitātes kritērijs, kas minēts Līguma 121. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā, nozīmē to, ka dalībvalstī ir noturīga cenu stabilitāte un inflācijas vidējais rādītājs viena gada laikā pirms pārbaudes neatšķiras par vairāk kā 1,5 procentu punktiem no lielākais trīs dalībvalstīm ar labākajiem rādītājiem cenu stabilitātes ziņā. Lai izvērtētu atbilstību cenu stabilitātes kritērijiem, inflācija tiks mērīta, izmantojot saskaņotus patēriņa cenu indeksus ( HICP ), kas ir definēti Padomes Regulā (EK) Nr. 2494/95[8]. Lai izvērtētu cenu stabilitāti, dalībvalsts inflācija tiek vērtēta, nosakot izmaiņas 12 mēneša indeksu vidējā aritmētiskajā attiecībā pret iepriekšējā perioda 12 mēneša vidējo aritmētisko, rezultātu izsakot procentos. Viena gada periodā līdz 2006. martam trīs dalībvalstis ar labākajiem rādītājiem cenu stabilitātes ziņā bija Zviedrija, Somija un Polija, kurās inflācijas līmenis bija attiecīgi 0,9%, 1,0% un 1,5%. Komisijas un ECB ziņojumos figurēja atsauces vērtība, kuru aprēķināja, triju dalībvalstu ar labākajiem rādītājiem cenu stabilitātes ziņā inflācijas līmeņu vidējā aritmētiskā rezultātam pievienojot 1,5 procentpunktus. Tādējādi atsauces vērtība viena gada periodā līdz 2006. gada martam bija 2,6 %.(9) Saskaņā ar 2. pantu Protokolā par konverģences kritērijiem atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 121. pantam valsts budžeta stāvoklis, kas minēts Līguma 121. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, nozīmē, ka pārbaudes brīdī dalībvalsts nav pakļauta Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu par pārmērīga deficīta eksistenci.(10) Saskaņā ar 3. pantu Protokolā par konverģences kritērijiem atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 121. pantam kritērijs dalībai Eiropas monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānismā, kas minēts Līguma 121. panta 1. punkta trešajā ievilkumā, nozīmē, ka dalībvalsts ir respektējusi Eiropas monetārās sistēmas valūtas maiņas mehānisma ( ERM ) paredzēto normālo svārstību intervālu un vismaz divus gadus pirms pārbaudes nav izjutusi būtiskas problēmas. Īpaši svarīgi ir tas, lai dalībvalsts šajā periodā pēc savas iniciatīvas nebūtu devalvējusi savas valūtas divpusējo centrālo kursu attiecībā pret jebkuras citas dalībvalsts valūtu. Kopš 1999. gada 1. janvāra ERM II nodrošina shēmu valūtas maiņas kritērija izpildes izvērtēšanai. Vērtējot šā kritērija izpildi savos ziņojumos, Komisija un ECB ir analizējusi divu gadu periodu, kas beidzās 2006. gada aprīlī.(11) Saskaņā ar 4. pantu Protokolā par konverģences kritērijiem atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 121. pantam procentu likmju konverģences kritērijs, kas minēts Līguma 121. panta 1. punkta ceturtajā ievilkumā, nozīmē to, ka vienu gadu līdz pārbaudes brīdim dalībvalstī ir bijusi vidējā nominālā ilgtermiņa procentu likme, kas neatšķiras vairāk par 2 procentu punktiem no lielākais trīs dalībvalstīm ar labākajiem rādītājiem cenu stabilitātes ziņā. Lai izvērtētu procentu likmju konverģenci, salīdzināšanai tika izmantotas 10 gadu valdības standarta obligāciju procentu likmes. Lai izvērtētu atbilstību procentu likmju kritērijam, Komisijas un ECB ziņojumos izmantoja atsauces vērtību, ko aprēķināja kā vidējo aritmētisko no nominālajām ilgtermiņa procentu likmēm trijās valstīs ar labākajiem rādītājiem cenu stabilitātes ziņā, rezultātam pievienojot divus procentu punktus. Ņemot to vērā, viena gada atsauces vērtība līdz 2006. gada martam bija 5,9%.(12) Saskaņā ar 5. pantu Protokolā par konverģences kritērijiem atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 121. pantam atbilstības izvērtēšanai izmantojamos datus nodrošina Komisija. Komisija nodrošināja datus, lai sagatavotu šo priekšlikumu. Komisija sagatavoja budžeta datus pēc dalībvalstu ziņojumu iesniegšanas 2006. gada 1. aprīlī saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 3605/93 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[9].(13) Ņemot vērā Komisijas un ECB ziņojumus par Slovēnijas sekmēm, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomikas un monetāro savienību, Komisija secina, kaSlovēnijas valsts tiesību akti, ieskaitot nacionālās centrālās bankas statūtus, atbilst Līguma 108. un 109. pantam, kā arī ESCB statūtiem.Attiecībā uz to, kā Slovēnija ir izpildījusi Līguma 122. panta 1. punkta četros ievilkumos minētos konverģences kritērijus,-  vidējais inflācijas līmenis Slovēnijā 12 mēnešu periodā līdz 2006. gada martam bija 2,3%, tas ir mazāk par atsauces vērtību, un tas tāds saglabāsies arī turpmākajos mēnešos;-  uz Slovēniju neattiecas Padomes lēmums par pārmērīgu valsts budžeta deficītu;-  Slovēnija piedalās ERM II kopš 2004. gada 28. jūnija; 2 gadu laikā līdz 2006. gada aprīlim Slovēnijas tolārs (SIT) nav ticis pakļauts būtiskiem satricinājumiem un Slovēnija nav pēc savas iniciatīvas devalvējusi SIT divpusējo centrālo kursu attiecībā pret euro;-  12 mēnešu periodā līdz 2006. gada martam ilgtermiņa procentu likmes Slovēnijā bija vidēji 3,8%, tātad zemākas par atsauces vērtību.Ņemot vērā šos kritērijus, Slovēnija ir sasniegusi augstu ilgtspējīgas konverģences līmeni.Līdz ar to Slovēnija atbilst vienotās valūtas ieviešanai nepieciešamajiem nosacījumiem.(14) Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma nolemj, kura no dalībvalstīm ar izņēmuma statusu atbilst vienotās valūtas ieviešanai nepieciešamajiem nosacījumiem un atceļ attiecīgo dalībvalstu izņēmuma statusu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU1. pantsSlovēnija atbilst vienotās valūtas ieviešanai nepieciešamajiem nosacījumiem. Pievienošanas akta 4. pantā minētais Slovēnijas izņēmuma statuss tiek atcelts no 2007. gada 1. janvāra.2. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .[…]Padomes vārdā–priekšsēdētājs [pic][pic][pic] [1] COM(2006) 224, 16.5.2006.[2] Pieņemts 2006. gada 15. maijā.[3] Padomes 1998. gada 3. maija Lēmums 1998/317/EK (OV L 139, 11.5.1998., 30. lpp.).[4] Padomes 2000. gada 19. jūnija Lēmums 2000/427/EK (OV L 167, 7.7.2000., 19. lpp.).[5] OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.[6] OV C 236, 2.8.1997., 5. lpp.[7] OV C 345, 13.11.1998., 6. lpp., grozījumi izdarīti ar 2000. gada 14. septembra nolīgumu (OV C 362, 16.12.2000., 11. lpp.).[8] Padomes 1995. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[9] OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2103/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp.).