               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.4.2020
            COM(2020) 137 final
            2020/0053(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, kuras graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem veic Ukrainā, un attiecībā uz Ukrainā ražotu graudaugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Ar Padomes Lēmumu 2003/17/EK ir noteikta atsevišķu trešo valstu noteikumu līdzvērtība attiecībā uz lauka apskatēm un konkrētu sugu sēklu audzēšanu, ko veic atbilstīgi Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK un 2002/57/EK. Valstu noteikumi, kas attiecas uz minētajās valstīs novāktām un kontrolētām sēklām, sniedz tādas pašas garantijas attiecībā uz sēklu īpašībām un pasākumiem, kuri veikti to pārbaudei, sēklu identifikācijas nodrošināšanai, marķēšanai un kontrolei, kā noteikumi, ko piemēro Eiropas Savienībā novāktām un kontrolētām sēklām. Ukraina nav iekļauta minēto trešo valstu sarakstā, tāpēc tajā novākto graudaugu sēklas patlaban nav iespējams importēt Eiropas Savienībā.

               Ukraina iesniedza Komisijai lūgumu uz Ukrainas graudaugu sēklām attiecināt Padomes Lēmumā 2003/17/EK izklāstītos līdzvērtīguma noteikumus.

               Pēc minētā lūguma saņemšanas Komisija pārbaudīja Ukrainā piemērojamos tiesību aktus un veica revīziju par lauka apskatēm un tajā pastāvošo graudaugu sēklu sertifikācijas sistēmu. Tika secināts, ka Ukrainas prasības un pastāvošā sistēma ir līdzvērtīgas Savienības prasībām un sertifikācijas sistēmai un ka tās sniedz tādas pašas garantijas kā Savienības sistēma.

               Tāpēc ir lietderīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtu lēmumu atzīt, ka Ukrainas sēklas ir līdzvērtīgas tām graudaugu sēklām, ko novāc, ražo un kontrolē Eiropas Savienībā.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem politikas noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Ar šo lēmumu tiek tehniski īstenotas esošās prasības, un tas saskan ar esošajiem politikas noteikumiem konkrētajā politikas jomā attiecībā uz sēklu tirdzniecību.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis priekšlikums atbilst ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma mērķiem, jo tas ievērojami veicinās Savienības noteikumiem atbilstošu sēklu tirdzniecību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā tiesību akta juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts, ar kuru Eiropas Parlaments un Padome ir pilnvaroti pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Prasības sēklām tiek reglamentētas Savienības līmenī. Lai garantētu importēto sēklu brīvu apriti vienotajā tirgū, ir vajadzīga Savienības līmeņa rīcība.

               •Proporcionalitāte

                  Šis ir vienīgais iespējamais Savienības rīcības veids izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Juridiskā instrumenta juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Dalībvalstis ir informētas un ar tām ir notikušas apspriedes Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā. Atsevišķa apspriešanās nav nepieciešama, jo iniciatīva attiecas tikai uz spēkā esošo noteikumu tehnisku īstenošanu, un līdz šim nav notikusi atsevišķa apspriešanās līdzīgu iniciatīvu ietvaros. Ukraina pati ir izteikusi piezīmes par revīzijas ziņojuma projektu, kurā nav norādīti būtiski trūkumi.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Komisija, apmainoties ar viedokļiem ar Ukrainu, ir veikusi leģislatīvo analīzi, un Komisijas dienesti ir veikuši pārbaudi Ukrainā. Tā ir sagatavojusi ziņojumu, kurā sniegti nepieciešamie dati, kas pamato šo iniciatīvu.

               •Ietekmes novērtējums

                  Šis ir tīri tehnisks lēmums, ar ko tiek īstenoti spēkā esošie noteikumi, tāpēc ietekmes novērtējums nav jāveic.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Šis priekšlikums nav saistīts ar REFIT. Priekšlikums būtiski sekmēs tirdzniecību starp Ukrainu un ES. Ieguldot sēklu ražošanas jaudās Ukrainā, ES uzņēmumi cenšas dažādot savus sēklu ražošanas apgabalus visā Eiropā, lai samazinātu ražošanas riskus tikai vienā klimata zonā. Tādējādi līdzvērtība palīdzētu uzturēt nepārtrauktu augstas kvalitātes sēklu piegādi ES. Turklāt Eiropas sēklu ražošanas uzņēmumi meklē jaunas iespējas, ko nodrošinātu ES pieņemtie līdzvērtības noteikumi. Šis priekšlikums neietekmē atbilstības nodrošināšanas izmaksas operatoriem. “Digitālā pārbaude” neattiecas uz šo priekšlikumu.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Nav

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Ar vienīgo būtisko noteikumu priekšlikumā Ukraina tiktu iekļauta to valstu sarakstā, attiecībā uz kurām ir atzīta graudaugu sugu sēklu ražošanai paredzēto kultūraugu lauka apskašu atbilstība un saražoto sēklu līdzvērtība.

               2020/0053 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

               ar ko attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, kuras graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem veic Ukrainā, un attiecībā uz Ukrainā ražotu graudaugu sēklu līdzvērtīgumu groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  1
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Padomes Lēmums 2003/17/EK
                  2
                paredz, ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, noteiktu sēklu ražošanai paredzēto augu lauka apskates, ko veic sarakstā norādītajās trešās valstīs, ir uzskatāmas par līdzvērtīgām tām lauka apskatēm, ko veic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, noteiktu sugu graudaugu sēklas, kas ražotas minētajās valstīs, ir uzskatāmas par līdzvērtīgām tām sēklām, kas ražotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

               (2)Ukraina iesniedza Komisijai lūgumu atzīt par līdzvērtīgu tās graudaugu sēklu lauka apskašu sistēmu un graudaugu sēklas, kas ražotas un sertificētas Ukrainā.

               (3)Komisija pārbaudīja attiecīgos Ukrainas tiesību aktus un, pamatojoties uz 2015. gadā veikto revīziju par graudaugu sēklu oficiālās kontroles un sertifikācijas sistēmu Ukrainā un tās atbilstību Savienības prasībām, savus konstatējumus publicēja ziņojumā “Galīgais ziņojums par revīziju, kas veikta Ukrainā no 2015. gada 26. maija līdz 4. jūnijam nolūkā novērtēt graudaugu sēklu oficiālās kontroles un sertifikācijas sistēmu un tās atbilstību Eiropas Savienības prasībām”.

               (4)Revīzijas rezultātā ir secināts, ka sēklu ražošanai paredzēto augu lauka apskates, kā arī graudaugu sēklu paraugu ņemšana, testēšana un oficiālās pēckontroles tiek veiktas pienācīgi un atbilst Lēmuma 2003/17/EK II pielikuma nosacījumiem un attiecīgajām Direktīvas 66/402/EEK prasībām. Turklāt ir secināts, ka valsts iestādes, kuras atbild par sēklu sertifikācijas īstenošanu Ukrainā, ir kompetentas un darbojas pienācīgi.

               (5)Tādēļ ir lietderīgi atzīt par līdzvērtīgām Ukrainā veiktas graudaugu sēklu lauka apskates un graudaugu sēklas, kas ražotas Ukrainā un ko oficiāli sertificējušas tās iestādes.

               (6)Tāpēc Lēmums 2003/17/EK būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               Grozījumi Lēmumā 2003/17/EK

               Lēmuma 2003/17/EK I pielikumu groza šādi:

               a)tabulā starp ierakstiem “TR” un “US” iekļauj šādu ierakstu:

                        “UA

                        Ministry of Agrarian Policy and Food of Ukraine

                        Khreshchatyk str., 24, 01001, KYIV

                        66/402/EEK”;

               b)minētās tabulas zemsvītras piezīmē starp ierakstiem “TR — Turcija” un “US — Savienotās Valstis” iekļauj šādu tekstu:

               “UA — Ukraina,”.

               2. pants
               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants
               Adresāti

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV C , , . lpp..

                     (2)

                        Padomes Lēmums 2003/17/EK (2002. gada 16. decembris) par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu (OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.5.2020
            COM(2020) 195 final
            2020/0079(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmumu grozīt minēto līgumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Komisija ierosina Padomei noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), par Apvienotās komitejas lēmumu grozīt minēto līgumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

               Izstāšanās līgumā ir noteikta kārtība, kādā Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības un Euratom. Izstāšanās līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Saskaņā ar Izstāšanās līguma 164. panta 1. punktu izveidotās Apvienotās komitejas sastāvā ir Savienības un Apvienotās Karalistes pārstāvji. To kopīgi vada Savienība un Apvienotā Karaliste. Izstāšanās līguma VIII pielikumā ir noteikts Apvienotās komitejas reglaments. Apvienotās komitejas sanāksmes notiek vismaz vienreiz gadā vai pēc Savienības vai Apvienotās Karalistes pieprasījuma, un tā nosaka savu sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties.

               Apvienotās komitejas uzdevumi ir noteikti Izstāšanās līguma 164. pantā, un tie galvenokārt ir šādi:

               ·uzraudzīt līguma īstenošanu un piemērošanu tieši vai ar specializēto komiteju darba starpniecību, kuras tai atskaitās;

               ·pieņemt lēmumus un ieteikumus, to skaitā līguma grozījumus līgumā paredzētajos gadījumos;

               ·novērst problēmas un risināt strīdus, kas var rasties par līguma interpretāciju un piemērošanu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas lēmums

               Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu, ar kuru groza Izstāšanās līgumu saskaņā ar līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, ja tas nepieciešams kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas Izstāšanās līguma parakstīšanas brīdī, taču šādas izmaiņas nedrīkst grozīt līguma būtiskos elementus.

               Paredzētā lēmuma mērķis ir novērst izlaidumus un trūkumus, kuri negroza Izstāšanās līguma būtiskos elementus.

               Paredzētais lēmums būs Pusēm saistošs saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu. Saskaņā ar Reglamenta 9. pantu Apvienotās komitejas pieņemtajos lēmumos norāda to spēkā stāšanās datumu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               3.1.Piektā Daļa par finanšu noteikumiem

               Izstāšanās līgums stājās spēkā vēlāk, nekā sākotnēji paredzēts, jo vairākas reizes tika pagarināts Apvienotās Karalistes kā Savienības dalībvalsts statuss, un tādēļ Piektajā Daļā par finanšu noteikumiem vajadzīgi vairāki tehniski pielāgojumi.

               3.1.1.135. pants attiecas uz Apvienotās Karalistes ieguldījumu un līdzdalību Savienības budžetu izpildē. Tā mērķis ir nodrošināt Apvienotās Karalistes parastās iemaksas un līdzdalību Savienības budžetā no izstāšanās dienas līdz pārejas perioda beigām. Diena, kad Apvienotā Karaliste izstājās no Savienības, bija 2020. gada 31. janvāris, tādēļ juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi līguma 135. panta virsrakstā un 1. punktā svītrot atsauci uz 2019. gadu.

               3.1.2.137. pants attiecas uz Apvienotās Karalistes dalību Savienības programmu un darbību īstenošanā no dienas, kad Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības, līdz pārejas perioda beigām. Diena, kad Apvienotā Karaliste izstājās no Savienības, bija 2020. gada 31. janvāris, tādēļ juridiskās noteiktības labad ir lietderīgi līguma 137. panta virsrakstā un 1. punktā svītrot atsauci uz 2019. gadu.

               3.1.3.143. pants attiecas uz iespējamajām finanšu saistībām, kas saistītas ar aizdevumiem finansiālajai palīdzībai, ESIF, EFIA un ārējo aizdevumu pilnvarām. Tajā Savienībai ir paredzēti vairāki ziņošanas pienākumi, kuru atsauces datumi jau ir pagājuši. Pirmais datums ir 2019. gada 31. jūlijs, kurā bija plānots iesniegt pirmo ziņojumu, kas atspoguļotu stāvokli attiecībā uz 143. pantā minētajām finanšu operācijām dienā, kad Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības. Diena, kad Apvienotā Karaliste izstājās no Savienības, bija 2020. gada 31. janvāris, tādēļ ir jāgroza 143. panta 1. punkts, nosakot, ka pirmais ziņojums jāiesniedz 2020. gada 31. jūlijā. Jāsvītro arī atsauces uz 2019. gadu minētā punkta pārējā daļā.

               3.1.4.144. pants attiecas uz tieši vai netieši īstenotiem finanšu instrumentiem, kas finansēti no 2014.–2020. gada DFS vai agrāko finanšu plānu programmām. Tajā ir atsauce uz pirmo ziņojumu, kurā atspoguļots stāvoklis attiecībā uz 143. pantā minētajām finanšu operācijām, un tā datumu. Tāpēc 144. panta 1. punktā jāgroza atsauce uz minēto datumu.

               3.1.5.150. pants attiecas uz Apvienotās Karalistes saistību turpināšanos un iemaksātā kapitāla atlīdzināšanu Eiropas Investīciju bankas (EIB) ietvaros divpadsmit daļās. Minētajā pantā norādīts pirmā maksājuma datums, kad EIB atlīdzina Apvienotajai Karalistei iemaksāto kapitālu (2019. gada 15. decembris), ar mērķi sākt atmaksāšanu tā gada beigās, kurā Apvienotā Karaliste izstājas no Savienības. Diena, kad Apvienotā Karaliste izstājās no Savienības, bija 2020. gada 31. janvāris, tādēļ jāgroza atsauce uz iepriekš minēto datumu. Pēc apspriešanās ar EIB tiek ierosināts pirmo maksājumu paredzēt 2020. gadā un, konkrētāk, 2020. gada 15. oktobrī. Atlīdzināšana sākas vienu gadu vēlāk, tādēļ ir jāmaina arī galīgā maksājuma datums, kurš būtu jānosaka 2031. gada 15. oktobrī. Attiecīgi būtu jāgroza 150. panta 4. punkts.

               150. pantā ir arī paredzēts, ka EIB 2019. gada 31. jūlijā paziņo Apvienotās Karalistes riska darījumus EIB finanšu operācijās. Diena, kad Apvienotā Karaliste izstājās no Savienības, bija 2020. gada 31. janvāris, tādēļ 8. punktā ir jāgroza minētās paziņošanas diena, nosakot to tajā pašā datumā, tikai gadu vēlāk, t. i., 2020. gada 31. jūlijā.

               150. pantā ir noteikts pienākums EIB katru gadu, līdz tiek dzēstas Apvienotās Karalistes saistības saskaņā ar minēto pantu, paziņot par Apvienotās Karalistes atlikušajiem riska darījumiem EIB finanšu operācijās. Līgumā patlaban norādītais datums ir katra gada 31. marts, sākot no 2020. gada. Diena, kad Apvienotā Karaliste izstājās no Savienības, bija 2020. gada 31. janvāris, tādēļ pirmie atlikušie riska darījumi, par kuriem jāziņo, attiecas uz 2020. gada 31. decembri. Tāpēc pirmais paziņojums būtu jāiesniedz 2021. gada 31. martā. Attiecīgi būtu jāgroza 150. panta 8. punkta otrā daļa.

               3.1.6.145. pants attiecas uz Apvienotās Karalistes daļas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) neto aktīvos atlīdzināšanu. Ieņēmumi no minētajiem aktīviem tiek pārskaitīti Ogļu un tērauda pētniecības fondam (RFCS), kas finansē pētniecības projektus ogļu un tērauda nozarē. Minētie projekti neietilpst DFS, un tiem ir atsevišķs juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienību 37. protokolā par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Eiropas Ogļu un tērauda pētniecības fondu. Tas nozīmē, ka uz dotācijām, kas saistītas ar minētajiem projektiem, neattiecas Izstāšanās līguma 137. un 138. pants un ka tādējādi nav paredzēti noteikumi par šādām procesā esošām dotācijām, kas piešķirtas Apvienotās Karalistes saņēmējiem līdz pārejas perioda beigām.

               Tāpēc ir jāgroza Izstāšanās līgums, lai aizpildītu šo juridisko vakuumu. Tiek ierosināts attiecībā uz RFCS dotācijām ievērot to pašu loģiku, ko piemēro no DFS finansētajām dotācijām. Tas nozīmē, ka RFCS dotācijas, par kuru piešķiršanu Apvienotās Karalistes saņēmējiem nolīgumi parakstīti pirms pārejas perioda beigām, būtu jāizmaksā līdz to slēgšanai. Šāda pieeja atbilstu arī RFCS finansēšanas noteikumiem, saskaņā ar kuriem N gada saistības tiek finansētas no Eiropas Ogļu un tērauda kopienas aktīvu ieņēmumiem N-2 gadā (citiem vārdiem sakot, 2020. gada projekti tiek finansēti no 2018. gada ieņēmumiem). Pēc analoģijas ar DFS noteikumu un ņemot vērā aktīvu atlīdzināšanu Apvienotajai Karalistei no 2021. gada 30. jūnija, tiek ierosināts noteikt pārejas perioda beigas kā parakstīšanas termiņu. Lai to atspoguļotu, līguma 145. pantam būtu jāpievieno trešā daļa.

               3.2.Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikums

               Protokols par Īriju/Ziemeļīriju ir izstrādāts, lai ņemtu vērā unikālos apstākļus Īrijas salā saistībā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības. Tajā ir iekļauti noteikumi, kuru nolūks ir nepieļaut stingras robežas pastāvēšanu starp Īriju un Ziemeļīriju, un paredzēts, ka Ziemeļīrija ievēros ierobežotu noteikumu kopumu, kas attiecas uz Savienības preču vienoto tirgu. Protokola 2. pielikumā ir iekļauts to Savienības tiesību noteikumu saraksts, kuri minēti protokola 5. panta 4. punktā un kurus šajā sakarā piemēro Ziemeļīrijai. Minētajā pielikumā neuzmanības kļūdas dēļ nav uzskaitīti astoņi tiesību akti, kuri ir būtiski iekšējā preču tirgus noteikumu piemērošanai Ziemeļīrijai. Turklāt minētajā pielikumā neuzmanības kļūdas dēļ nav iekļautas trīs piezīmes, kuras ir vajadzīgas, lai precizētu dažu Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā uzskaitīto konkrēto aktu piemērošanas jomu.

               3.2.1.Direktīva (ES) 2019/904 par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu
                  1

               Ar Direktīvu (ES) 2019/904 tiek veicināta aprites principiem atbilstīga pieeja, kas priekšroku dod ilgtspējīgiem un netoksiskiem atkārtoti izmantojamiem izstrādājumiem un atkārtotas izmantošanas sistēmām, nevis vienreizlietojamiem izstrādājumiem, tiecoties samazināt radušos atkritumu daudzumu. Minētā direktīva papildina Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu, kura jau ir iekļauta Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā. Abu instrumentu piemērošana Ziemeļīrijas teritorijā ir nepieciešama, lai novērstu atšķirīgu pieeju izmantošanu atkritumu jomā, piemēram, attiecībā uz marķēšanas prasībām, un nodrošinātu, ka produktus, kurus varētu laist Ziemeļīrijas tirgū, var droši un likumīgi ievest pāri robežai Īrijā un pārējā vienotajā tirgū.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un lai saglabātu iekšējā tirgus integritāti attiecībā uz iepakojumu un izlietoto iepakojumu, tiek ierosināts Direktīvu (ES) 2019/904 iekļaut to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma sadaļā “Atkritumi”.

               3.2.2.Direktīva 2011/91/ES par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju
                  2

               Direktīvā 2011/91/ES ir paredzēti vispārīgi un horizontāli noteikumi, lai pārvaldītu vienotu preču partijas identifikācijas sistēmu. Tajā noteikts vispārējs pienākums norādīt preču partiju, paredzēti izņēmumi no šā pienākuma, uzņēmējiem noteikta atbildība par pienākumu izpildi un precizēts norādes saturs un tās novietojums uz pārtikas produktiem.

               Preču partijas norāde ir derīgs informācijas avots, ja pārtikas produkti ir strīda objekti vai apdraud patērētāju veselību. Tā palīdz pārtikas apritē iesaistītajiem tirgus dalībniekiem pārvaldīt nedrošu pārtikas produktu izņemšanu no tirgus gan attiecībā uz nedrošu pārtikas produktu partijas ātru identificēšanu, gan attiecībā uz tās savlaicīgu izņemšanu no tirgus. Tā ir neaizstājams instruments valstu iestādēm, ja notiek izmeklēšana par krāpšanu pārtikas jomā.

               Lai gan pastāv vispārējs pienākums nodrošināt atsauci uz fasētu pārtikas produktu ražošanas vai iepakošanas partiju starptautiskā līmenī (Codex Alimentarius General Standard for the Labelling of Pre-packaged Foods (Pārtikas kodeksa vispārējais standarts fasētu pārtikas produktu marķēšanai)), direktīvā ir noteiktas īpašas kopējas prasības, kas sniedzas tālāk par šo pienākumu. Visbeidzot, pārtikas produktiem, kurus ieved Eiropas Savienībā no trešām valstīm, ir jāatbilst Savienības tiesību aktos noteiktajām izsekojamības prasībām, lai tos varētu likumīgi tirgot Savienībā.

               Visbeidzot, ar Direktīvu 2011/91/ES tiek papildināti pienākumi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (2002. gada 28. janvāris), ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, kura jau ir iekļauta Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un lai saglabātu iekšējā tirgus vienotību, kā arī Savienības pilsoņu veselību un drošību, tiek ierosināts Direktīvu 2011/91/ES iekļaut to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma sadaļā “Pārtika — vispārīgi noteikumi”.

               3.2.3.Padomes Direktīva 66/401/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par lopbarības augu sēklu tirdzniecību
                  3

               Direktīvā 66/401/EEK ir paredzēti noteikumi par lopbarības augu sēklu tirdzniecību Savienībā. Tajā ietvertas prasības attiecībā uz minēto sēklu identitāti, veselību un kvalitāti, kā arī sertifikācijas pasākumiem, saskaņā ar kurām tās var brīvi tirgot Savienībā.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un lai Savienībā saglabātu lopbarības augu sēklu tirdzniecību, tiek ierosināts Direktīvu 66/401/EEK iekļaut to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma sadaļā “Augu reproduktīvais materiāls”.

               3.2.4.Padomes Direktīva 98/56/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību
                  4

               Direktīvā 98/56/EK ir paredzēti noteikumi par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību Savienībā. Tajā ietvertas prasības attiecībā uz minētā materiāla kvalitāti un veselību, saskaņā ar kurām to var brīvi tirgot Savienībā.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un lai Savienībā saglabātu dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, tiek ierosināts Direktīvu 98/56/EK iekļaut to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma sadaļā “Augu reproduktīvais materiāls”.

               3.2.5.Padomes Direktīva 2008/72/EK (2008. gada 15. jūlijs) par tāda dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas
                  5

               Padomes Direktīvā 2008/72/EK ir paredzēti noteikumi par dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību Savienībā. Tajā ietvertas prasības attiecībā uz minētā materiāla identitāti, veselību un kvalitāti, kā arī kontroles pasākumiem, saskaņā ar kurām tās var brīvi tirgot Savienībā.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un lai Savienībā saglabātu dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, tiek ierosināts Direktīvu 2008/72/EK iekļaut to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma sadaļā “Augu reproduktīvais materiāls”.

               3.2.6.Padomes Regula (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm
                  6

               Ar Regulu (EK) Nr. 111/2005 īsteno 1988. gada 19. decembrī Vīnē pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgu apriti, kuras līgumslēdzēja puse ir Kopiena. Regulas (EK) Nr. 111/2005 mērķis jo īpaši ir Savienības tiesībās īstenot minētās konvencijas 12. pantu, paredzot Kopienas noteikumus par tādu vielu tirdzniecību, ko bieži izmanto narkotisko un psihotropo vielu nelikumīgai izgatavošanai, un izveidojot narkotisko vielu prekursoru tirdzniecības starp Savienību un trešām valstīm uzraudzības sistēmu.

               Turklāt Regula (EK) Nr. 111/2005 ir nesaraujami saistīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem, kura ir iekļauta Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā. Tikai abi minētie instrumenti kopā nodrošina saskaņotu un visaptverošu narkotisko vielu prekursoru kontroles sistēmu. Piemērojot Īrijai/Ziemeļīrijai tikai Regulu (EK) Nr. 273/2004, kā paredzēts pašreizējā protokolā, tiktu radītas nepilnības narkotisko vielu prekursoru kontroles sistēmā, jo netiktu uzraudzīts un kontrolēts narkotisko vielu prekursoru imports/tranzīts/eksports caur Ziemeļīriju, kas pēc tam kļūtu par nelegālai narkotiku ražošanai pievilcīgu reģionu. Turklāt, nepastāvot stingrām robežām starp Ziemeļīriju un Īrijas Republiku, narkotisko vielu prekursori, kuri tiktu novirzīti caur Ziemeļīriju, varētu viegli nonākt Īrijas Republikā (un no turienes citās ES daļās), kur tos varētu izmantot nelegālai narkotisko vielu ražošanai.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un lai Savienībā saglabātu narkotisko vielu prekursoru kontroles sistēmu, tiek ierosināts Regulu (EK) Nr. 111/2005 iekļaut to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma sadaļā “Ķimikālijas un saistītas vielas”.

               3.2.7.Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/880 par kultūras priekšmetu ievešanu un importu
                  7

               Regulas (ES) 2019/880 mērķis ir aizsargāt cilvēces kultūras mantojumu un novērst ārpussavienības izcelsmes kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību, jo īpaši gadījumos, kad šāda nelikumīga tirdzniecība var sekmēt teroristu finansēšanu. Šajā nolūkā regula aizliedz ievest Savienībā no trešām valstīm nelikumīgi eksportētus kultūras priekšmetus. Šo vispārējo aizliegumu piemēros no 2020. gada 28. decembra. Regula arī paredz sistemātiskas kontroles piemērošanu ārpussavienības izcelsmes kultūras priekšmetiem, kad tos importē Savienībā. Dokumentu — importa licenču un importētāju apliecinājumu — kontroles sistēma ir balstīta uz centralizētu elektronisko sistēmu, tādēļ to varēs piemērot, tiklīdz sāks darboties minētā IT sistēma un vēlākais no 2025. gada 28. jūnija.

               Ja Regula (ES) 2019/880 nebūs iekļauta to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, tad kultūras priekšmeti, kas izlaupīti vai nozagti no trešām valstīm, ieskaitot Apvienoto Karalisti, varētu caur Ziemeļīriju iekļūt Savienības iekšējā tirgū, tā kā starp Ziemeļīriju un Īrijas Republiku nebūs stingras robežas, un muitas dienesti vai citas tiesībaizsardzības iestādes tādējādi tur neveiks kontroli. Nav šaubu, ka negodīgi ekonomikas dalībnieki to izmantos, lai apietu Savienības importa kontroles, tādējādi padarot regulu neefektīvu.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un lai saglabātu iekšējā tirgus integritāti attiecībā uz kultūras priekšmetu importu, tiek ierosināts Regulu (ES) 2019/880 iekļaut to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma sadaļā “Citi”.

               3.2.8.Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/287, ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm
                  8

               Regulā 2019/287 paredzēti noteikumi, ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus tarifa preferenču vai cita preferenciāla režīma pagaidu atcelšanai, kuri ietverti tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm. Minēto regulu jo īpaši piemēro jaunākajiem tirdzniecības nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi, piemēram, ar Japānu vai Singapūru.

               Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā ir iekļauts saraksts ar visām Savienības regulām par divpusējiem aizsardzības pasākumiem. Laikā, kad tika sagatavots Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma saraksts, Regula (ES). 2019/287 nebija spēkā.

               Ņemot vērā iepriekš minēto un lai saglabātu visu ES tirdzniecības pasākumu piemērošanu Ziemeļīrijā ievestām precēm, kuras ir pakļautas riskam, ka vēlāk tās pārvietos uz Savienību, tiek ierosināts Regulu (ES) 2019/287 iekļaut to Savienības tiesību noteikumu sarakstā, kurus piemēro Ziemeļīrijai, Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikuma sadaļā “Noteikumi par divpusējiem aizsardzības pasākumiem”.

               3.2.9.Paskaidrojums par Regulas (ES) 978/2012 piemērošanas jomu
                  9

               Ar Regulu (ES) 978/2012 piemēro Savienības vispārējo tarifa preferenču sistēmu (VPS). Lai nodrošinātu Savienības VPS un Protokola par Īriju/Ziemeļīriju pareizu darbību un integritāti, Apvienotā Karaliste būtu attiecībā uz Ziemeļīriju jāizslēdz no dažu minētā akta elementu piemērošanas jomas.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek ierosināts pievienot piezīmi aiz virsraksta “4. Vispārīgi ar tirdzniecību saistīti aspekti” ierakstā par Regulu (ES) 978/2012 ar paskaidrojumu, ka, neskarot to, ka tarifa preferences Savienības VPS kritērijiem atbilstošām valstīm ir piemērojamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju:

               –Regulas (ES) 978/2012 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā un VI nodaļā [Aizsardzības un uzraudzības noteikumi] minētās atsauces uz “dalībvalstīm” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju;

               –Regulas (ES) 978/2012 2. panta k. punktā un VI nodaļā [Aizsardzības un uzraudzības noteikumi] minētās atsauces uz “Savienības tirgu” neietver atsauci uz Apvienotās Karalistes tirgu attiecībā uz Ziemeļīriju; un

               –Regulā (ES) 978/2012 minētās atsauces uz “Savienības ražotājiem” un “Savienības ražošanas nozari” neietver attiecīgi Apvienotās Karalistes ražotājus un nozari attiecībā uz Ziemeļīriju.

               3.2.10.Paskaidrojums par Savienības tirdzniecības aizsardzības pamatregulu un pasākumu piemērošanas jomu

               Savienības tirdzniecības aizsardzības pamatregulas ir iekļautas Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā. Lai nodrošinātu Savienības tirdzniecības aizsardzības regulu un Protokola par Īriju/Ziemeļīriju pareizu darbību un integritāti, būtu jāprecizē dažu aktu piemērošanas joma Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek ierosināts pievienot piezīmi sadaļā “5. Tirdzniecības aizsardzības instrumenti” ar paskaidrojumu, ka, neskarot to, ka Savienības tirdzniecības aizsardzības pasākumi ir piemērojami Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, Regulā (ES) 2016/1036, Regulā (ES) 2016/1037, Regulā (ES) 2015/478 un Regulā 2015/755 minētās atsauces uz “dalībvalstīm” vai “Savienību” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju. Turklāt importētāji, kas samaksājuši Savienības antidempinga vai kompensācijas maksājumus par Ziemeļīrijā muitotu preču importu, var pieprasīt šādu maksājumu atmaksāšanu tikai saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 8. punktu vai Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu.

               3.2.11.Paskaidrojums par Savienības divpusējo aizsardzības pasākumu piemērošanas jomu

               Savienības regulas par divpusējiem aizsardzības pasākumiem ir iekļautas Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā. Lai nodrošinātu Savienības regulu un Protokola par Īriju/Ziemeļīriju pareizu darbību un integritāti, būtu jāprecizē dažu aktu piemērošanas joma Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju.

               Neskarot to, ka Savienības divpusējie aizsardzības pasākumi ir piemērojami Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, 6. sadaļā “Noteikumi par divpusējiem aizsardzības pasākumiem” uzskaitītajās regulās minētās atsauces uz “dalībvalstīm” vai “Savienību” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju.

               3.3.Izstāšanās līguma I pielikums par sociālā nodrošinājuma koordināciju

               Izstāšanās līguma I pielikuma I daļā ir ietverti Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai lēmumi un ieteikumi, kas Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir pienācīgi jāņem vērā, piemērojot sociālā nodrošinājuma koordinācijas noteikumus (skatīt Izstāšanās līguma 31. pantu).

               Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2018. gada 19. decembrī apstiprināja Lēmumu Nr. F3
                  10
                par to, kā interpretēt Regulas (EK) Nr. 883/2004 68. pantu, kas attiecas uz starpības piemaksas aprēķināšanas metodi. Minēto lēmumu piemēro no 2019. gada 16. jūlija, tomēr tas nav uzskaitīts I pielikuma I daļā un būtu jāpievieno.

               Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai 2019. gada 27. jūnijā apstiprināja Lēmumu Nr. E7
                  11
               , kurā noteikti praktiski sadarbības un datu apmaiņas pasākumi, kas piemērojami no 2019. gada 3. jūlija un līdz laikam, kamēr dalībvalstīs būs pilnībā ieviesta sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskā apmaiņa (EESSI). Tomēr minētais lēmums nav uzskaitīts Izstāšanās līguma I pielikumā un būtu jāpievieno.

               4.Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Lēmums, ko Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               Paredzētā akta vienīgais mērķis un saturs attiecas, no vienas puses, uz līguma grozīšanu, lai novērstu izlaidumus un trūkumus, vienlaikus negrozot tā būtiskos elementus, un, no otras puses, uz līguma grozīšanu tajā konkrēti paredzētā gadījumā.

               Līgums tika noslēgts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktu.

               Tāpēc un saskaņā ar pamatprincipu, ka aktu var grozīt tikai ar tāda paša veida aktu, ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punkts.

               4.1.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts Izstāšanās līgums, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0079 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz lēmumu grozīt minēto līgumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris)
                  12
                , un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               (2)Ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu Apvienotā komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus, ar kuriem groza minēto līgumu, ja šādi grozījumi ir nepieciešami kļūdu labošanai, izlaidumu vai citu trūkumu novēršanai vai tādu situāciju risināšanai, kuras nebija paredzētas līguma parakstīšanas brīdī, un ja šādi lēmumi negroza minētā līguma būtiskos elementus. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 166. panta 2. punktu Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Savienībai un Apvienotajai Karalistei, un Savienībai un Apvienotajai Karalistei ir jāīsteno minētie lēmumi, kuriem ir tādas pašas tiesiskās sekas kā Izstāšanās līgumam. Saskaņā ar Izstāšanās līguma 182. pantu Protokols par Īriju/Ziemeļīriju ir minētā līguma neatņemama sastāvdaļa.

               (3)Brīdī, kad Izstāšanās līgums stājās spēkā, daži no tajā minētajiem datumiem jau bija pagājuši, tāpēc juridiskās noteiktības labad tie būtu jāgroza, vienlaikus veicot attiecīgus pielāgojumus.

               (4)Izstāšanās līguma 145. pantā nav paredzēti noteikumi, kas reglamentē dotācijas no Ogļu un tērauda pētniecības fonda, kuras piešķirtas Apvienotās Karalistes saņēmējiem līdz pārejas perioda beigām, un tādēļ līgums šajā ziņā būtu jāpapildina, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz procesā esošajām dotācijām.

               (5)Neuzmanības kļūdas dēļ Izstāšanās līguma I pielikuma I daļā nav uzskaitīti divi lēmumi, ko pieņēmusi Administratīvā komisija sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai, un Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā nav uzskaitīti astoņi tiesību akti, kuri ir būtiski iekšējā preču tirgus noteikumu piemērošanai Ziemeļīrijai. Tāpēc minētie lēmumi un akti būtu jāpievieno minētajiem pielikumiem. Turklāt ir vajadzīgas trīs piezīmes, lai precizētu dažu Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā uzskaitīto konkrēto aktu piemērošanas jomu. Tāpēc minētās piezīmes būtu jāpievieno Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumam.

               (6)Apvienotajai komitejai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, lai novērstu minētos izlaidumus un trūkumus.

               (7)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar Izstāšanās līgumu izveidotajā Apvienotajā komitejā par Apvienotās komitejas lēmumu, kas jāpieņem saskaņā ar Izstāšanās līguma 164. panta 5. punkta d) apakšpunktu, ir grozīt Izstāšanās līgumu šādi:

               1)līguma 135. panta virsrakstā vārdus “2019. un 2020. gada budžeta” aizstāj ar vārdiem “2020. gada budžeta” un 1. punktā vārdus “2019. un 2020. gadā” aizstāj ar vārdiem “2020. gadā”;

               2)līguma 137. panta virsrakstā un 1. punkta pirmajā daļā svītro vārdus “2019. un”;

               3)līguma 143. panta 1. punktu groza šādi:

               (a)otrajā daļā vārdus “2019. gada 31. jūlijā” aizstāj ar vārdiem “2020. gada 31. jūlijā”;

               (b)trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

               “Savienības konsolidētajos 2020. gada pārskatos maksājumus, kas veikti no šā punkta otrās daļas b) apakšpunktā minētajiem uzkrājumiem no šā līguma spēkā stāšanās dienas līdz 2020. gada 31. decembrim, norāda attiecībā uz tādām pašām finanšu operācijām, kas minētas šajā punktā, bet par kurām lēmums pieņemts šā līguma spēkā stāšanās dienā vai pēc minētās dienas.”;

               4)līguma 144. panta 1. punkta otrajā daļā vārdus “2019. gada 31. jūlijā” aizstāj ar vārdiem “2020. gada 31. jūlijā”;

               5)līguma 145. pantam pievieno šādu rindkopu:

               “Attiecībā uz projektiem, kurus atbalsta no Ogļu un tērauda pētniecības fonda, kas izveidots ar Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību 37. protokolu, saskaņā ar dotāciju nolīgumiem, kuri parakstīti līdz pārejas perioda beigām, Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā pēc pārejas perioda beigām un līdz projektu slēgšanai turpina piemērot piemērojamās Savienības tiesības. Piemērojamās Savienības tiesības ietver jo īpaši šādus noteikumus, ieskaitot minēto noteikumu grozījumus neatkarīgi no grozījumu pieņemšanas, spēkā stāšanās vai piemērošanas dienas:

               (a)Padomes Lēmumi 2003/76/EK
                  13
               , 2003/77/EK
                  14
                un 2008/376/EK
                  15
               ;

               (b)Izstāšanās līguma 138. panta 2. punkta a) apakšpunktā un c)–e) apakšpunktā minētie akti.”;

               6)līguma 150. pantu groza šādi:

               (a)4. punktu groza šādi:

               i)ceturtajā teikumā vārdus “15. decembrim” aizstāj ar vārdiem “15. oktobrim” un gadskaitli “2019” aizstāj ar gadskaitli “2020”;

               ii)piektajā teikumā vārdus “2030. gada 15. decembrim” aizstāj ar vārdiem “2031. gada 15. oktobrim”;

               (b)8. punktu groza šādi:

               i)pirmajā daļā gadskaitli “2019” aizstāj ar gadskaitli “2020”;

               ii)otrās daļas pirmajā teikumā gadskaitli “2020” aizstāj ar gadskaitli “2021”;

               7)Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā iekļauj šādas piezīmes:

               (a)sadaļā “4. Vispārīgi ar tirdzniecību saistīti aspekti” aiz ieraksta “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 978/2012 (2012. gada 25. oktobris) par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008”:

               “Neskarot to, ka tarifa preferences Savienības vispārējās tarifa preferenču sistēmas kritērijiem atbilstošām valstīm ir piemērojamas Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju:

               –Regulas (ES) 978/2012 9. panta 1. punkta c) apakšpunkta ii) punktā un VI nodaļā [Aizsardzības un uzraudzības noteikumi] minētās atsauces uz “dalībvalstīm” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju;

               –Regulas (ES) 978/2012 2. panta k. punktā un VI nodaļā [Aizsardzības un uzraudzības noteikumi] minētās atsauces uz “Savienības tirgu” neietver atsauci uz Apvienotās Karalistes tirgu attiecībā uz Ziemeļīriju; un

               –Regulā (ES) 978/2012 minētās atsauces uz “Savienības ražotājiem” un “Savienības ražošanas nozari” neietver attiecīgi Apvienotās Karalistes ražotājus un nozari attiecībā uz Ziemeļīriju.”;

               (b)sadaļā “5. Tirdzniecības aizsardzības instrumenti” aiz virsraksta:

               “Neskarot to, ka Savienības tirdzniecības aizsardzības pasākumi ir piemērojami Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, Regulā (ES) 2016/1036, Regulā (ES) 2016/1037, Regulā (ES) 2015/478 un Regulā 2015/755 minētās atsauces uz “dalībvalstīm” vai “Savienību” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju. Turklāt importētāji, kas samaksājuši Savienības antidempinga vai kompensācijas maksājumus par Ziemeļīrijā muitotu preču importu, var pieprasīt šādu maksājumu atmaksāšanu tikai saskaņā ar attiecīgi Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 8. punktu vai Regulas (ES) 2016/1037 21. pantu.”;

               (c)sadaļā “6. Noteikumi par divpusējiem aizsardzības pasākumiem” aiz virsraksta:

               “Neskarot to, ka Savienības divpusējie aizsardzības pasākumi ir piemērojami Apvienotajā Karalistē attiecībā uz Ziemeļīriju, tālāk uzskaitītajās regulās minētās atsauces uz “dalībvalstīm” vai “Savienību” neietver atsauci uz Apvienoto Karalisti attiecībā uz Ziemeļīriju.”;

               8)Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 2. pielikumā pievieno šādus aktus:

               –sadaļā “6. Noteikumi par divpusējiem aizsardzības pasākumiem”: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/287, ar ko īsteno divpusējas aizsardzības pasākumu klauzulas un citus mehānismus, kuri ļauj pagaidu kārtā atcelt preferences konkrētos tirdzniecības nolīgumos, kas noslēgti starp Eiropas Savienību un trešām valstīm
                  16
               ;

               –sadaļā “23. Ķimikālijas un saistītas vielas”: Padomes Regula (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Kopienu un trešām valstīm
                  17
               ;

               –sadaļā “25. Atkritumi”: Direktīva (ES) 2019/904 par konkrētu plastmasas izstrādājumu ietekmes uz vidi samazināšanu
                  18
               ;

               –sadaļā “29. Pārtika – vispārīgi noteikumi”; Padomes Direktīva 2011/91/ES par norādēm vai zīmēm, kas identificē pārtikas produkta partiju
                  19
               ;

               –sadaļā “42. Augu reproduktīvais materiāls”: Padomes Direktīva 66/401/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par lopbarības augu sēklu tirdzniecību
                  20
               ;Padomes Direktīva 98/56/EK (1998. gada 20. jūlijs) par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību
                  21
                unPadomes Direktīva 2008/72/EK (2008. gada 15. jūlijs) par tāda dārzeņu pavairošanas un stādāmā materiāla tirdzniecību, kas nav sēklas
                  22
               ;

               –sadaļā “47. Citi”: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/880 par kultūras priekšmetu ievešanu un importu
                  23
               ;

               9)Izstāšanās līguma I pielikuma I daļai pievieno šādus tiesību aktus:

               –sadaļā “Elektroniskā datu apmaiņa (E sērija)”: Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. E7 par praktiskiem sadarbības un datu apmaiņas pasākumiem, kas veicami, kamēr dalībvalstīs nav pilnībā ieviesta sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskā apmaiņa (EESSI)
                  24
               ;

               –sadaļā “Ģimenes pabalsti (F sērija)”: Administratīvās komisijas sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijai Lēmums Nr. F3
                  25
                par to, kā interpretēt Regulas (EK) Nr. 883/2004 68. pantu, kas attiecas uz starpības piemaksas aprēķināšanas metodi.

               2. pants

               Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 155, 12.6.2019., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 334, 16.12.2011., 1. lpp.

                     (3)

                        OV 125, 11.7.1966., 2298.–2308. lpp.

                     (4)

                        OV L 226, 13.8.1998., 16.–23. lpp.

                     (5)

                        OV L 205, 1.8.2008., 28.–39. lpp.

                     (6)

                        OV L 22, 26.1.2005., 1. lpp.

                     (7)

                        OV L 151, 7.6.2019., 1. lpp.

                     (8)

                        OV L 53, 22.2.2019., 1. lpp.

                     (9)

                        OV L 303, 31.10.2012., 1. lpp.

                     (10)

                        OV C 215, 26.6.2019., 2. lpp.

                     (11)

                        OV L 73, 6.3.2020., 5. lpp.

                     (12)

                        OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.

                     (13)

                        Padomes Lēmums 2003/76/EK (2003. gada 1. februāris), ar ko nosaka pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu (OV L 29, 5.2.2003., 22. lpp.).

                     (14)

                        Padomes Lēmums 2003/77/EK (2003. gada 1. februāris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās EOTK aktīvu pārvaldīšanai un Ogļu un tērauda izpētes fonda aktīvu pārvaldīšanai, pabeidzot likvidāciju (OV L 29, 5.2.2003., 25. lpp.).

                     (15)

                        Padomes Lēmums 2008/376/EK (2008. gada 29. aprīlis) par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai (OV L 130, 20.5.2008., 7. lpp.).

                     (16)

                        OV L 53, 22.2.2019., 1. lpp.

                     (17)

                        OV L 22, 26.1.2005., 1. lpp.

                     (18)

                        OV L 155, 12.6.2019., 1. lpp.

                     (19)

                        OV L 334, 16.12.2011., 1. lpp.

                     (20)

                        OV 125, 11.7.1966., 2298.–2308. lpp.

                     (21)

                        OV L 226, 13.8.1998., 16.–23. lpp.

                     (22)

                        OV L 205, 1.8.2008., 28.–39. lpp.

                     (23)

                        OV L 151, 7.6.2019., 1. lpp.

                     (24)

                        OV C 73, 6.3.2020., 5. lpp.

                     (25)

                        OV C 215, 26.6.2019., 2. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.6.2021
            COM(2021) 353 final
            2021/0174(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā 2021.–2026. gada periodā jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura ES vārdā jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā, kas izveidota saskaņā ar 8. panta 1. punkta q) apakšpunktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses
                  1
                (Tirdzniecības un sadarbības nolīgums 2021.–2026. gadam). Šī nostāja attiecas uz Specializētās zvejniecības komitejas uzdevumiem, kas ietver tādu aktu pieņemšanu, kuriem ir juridiskas sekas saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgums

               Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā ir noteikti preferenciāli režīmi tādās jomās kā preču un pakalpojumu tirdzniecība, digitālā tirdzniecība, intelektuālais īpašums, publiskais iepirkums, aviācija un autotransports, enerģētika, zivsaimniecība, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija, tiesībaizsardzība un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, tematiskā sadarbība un dalība Savienības programmās. Tā noteikumu mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un pamattiesību ievērošanu. Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra, un tas stājās spēkā 2021. gada 1. maijā.

               2.2.Specializētā zvejniecības komiteja

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 1. punkta q) apakšpunktu ir izveidota Specializētā zvejniecības komiteja. Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 508. pantā ir neizsmeļošs Specializētās zvejniecības komitejas uzdevumu un kompetences jomu saraksts.

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 4. punktu Specializētā zvejniecības komiteja savā kompetences jomā ir pilnvarota:

               ·uzraudzīt un pārskatīt Tirdzniecības un sadarbības nolīguma vai jebkura papildinoša nolīguma īstenošanu un nodrošināt to pareizu darbību;

               ·palīdzēt Partnerības padomei veikt tās uzdevumus un jo īpaši ziņot Partnerības padomei un pildīt jebkurus tās uzticētos uzdevumus;

               ·pieņemt lēmumus, tostarp grozījumus, un ieteikumus attiecībā uz visiem jautājumiem, kuri paredzēti minētajā nolīgumā vai jebkurā papildinošā nolīgumā vai attiecībā uz kuriem Partnerības padome ir deleģējusi pilnvaras specializētajai komitejai saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 7. panta 4. punkta f) apakšpunktu;

               ·apspriest tehniskus jautājumus, kuri rodas minētā nolīguma vai jebkura papildinošā nolīguma īstenošanas gaitā;

               ·nodrošināt forumu, kurā Puses var apmainīties ar informāciju, apspriest paraugpraksi un dalīties īstenošanas pieredzē;

               ·izveidot, uzraudzīt, koordinēt un likvidēt darba grupas un

               ·nodrošināt forumu apspriedēm saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 738. panta 7. punktu.

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 10. punktu un atkāpjoties no Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 9. punkta, Specializētā zvejniecības komiteja var pieņemt un pēc tam grozīt noteikumus, kas reglamentē tās darbu.

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 508. panta 1. punktu Specializētā zvejniecības komiteja jo īpaši var:

               ·nodrošināt forumu diskusijām un sadarbībai, kas saistīta ar ilgtspējīgu zvejniecības pārvaldību;

               ·apsvērt iespēju izstrādāt daudzgadu saglabāšanas un pārvaldības stratēģijas, kas kalpo par pamatu KPN un citu pārvaldības pasākumu noteikšanai;

               ·izstrādāt ārpuskvotas krājumu saglabāšanas un pārvaldības daudzgadu stratēģijas;

               ·apsvērt zvejniecības pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, tai skaitā ārkārtas pasākumus un zvejas selektivitātes nodrošināšanas pasākumus;

               ·apsvērt pieejas datu vākšanai zinātnes un zvejniecības pārvaldības nolūkos, šādu datu kopīgošanai (kas ietver uzraudzībai, kontrolei un atbilstības panākšanai relevantu informāciju) un apspriedēm ar zinātniskajām struktūrām par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu;

               ·apsvērt pasākumus, ar ko panāk atbilstību piemērojamajiem noteikumiem, tai skaitā kopīgas kontroles, uzraudzības un pārraudzības programmas un datu apmaiņu, kas atvieglo zvejas iespēju izmantojuma uzraudzību, kontroli un izpildi;

               ·izstrādāt pamatnostādnes par īpašo krājumu provizoriskās KPN noteikšanu;

               ·veikt ikgadējo apspriešanos sagatavošanas darbus;

               ·izskatīt jautājumus, kas saistīti ar izkraušanas ostu apstiprināšanu, tai skaitā iespējām atvieglot savlaicīgus Pušu paziņojumus par šādiem apstiprinājumiem un par visām izmaiņām minētajos apstiprinājumos;

               ·noteikt termiņus, kādā paziņojami jauni zvejniecības pārvaldības pasākumi un nosūtāmi to kuģu saraksti, kuriem Puse vēlas saņemt zvejas atļaujas vai licences, kā arī paziņojums otrai Pusei pirms kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanas vai grozīšanas attiecībā uz Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 37. pielikumā uzskaitītajiem krājumiem;

               ·nodrošināt forumu apspriedēm par turpmākiem īpašiem piekļuves nosacījumiem attiecībā uz: a) saskaņotajām zvejas iespējām; b) visām daudzgadu stratēģijām attiecībā uz ārpuskvotas krājumiem un c) visiem tehniskajiem un saglabāšanas pasākumiem un forumu apspriedēm par Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 506. panta 4. punktā norādītajiem jautājumiem;

               ·izstrādāt pamatnostādnes, kas atvieglo noteikumu par piekļuvi ūdeņiem (Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 500. pants) praktisko piemērošanu;

               ·izstrādāt mehānismu par gada laikā veiktu zvejas iespēju brīvprātīgu nodošanu starp Pusēm un

               ·apsvērt, kā piemērot un īstenot 502. pantu par īpašu piekļuves kārtību Gērnsijas Teritoriālās Vienības, Džērsijas Teritoriālās Vienības un Menas Salas ūdeņiem, un apsvērt, kā piemērot un īstenot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 503. pantu par paziņošanas termiņiem, kas saistīti ar zvejniecības produktu importēšanu un tiešu izkraušanu.

               2.3.Specializētās zvejniecības komitejas paredzētie akti

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 508. panta 2. punktu Specializētā zvejniecības komiteja var pieņemt aktus vai pasākumus, tai skaitā lēmumus un ieteikumus:

               ·par jautājumiem, par kuriem Puses vienojušās pēc apspriešanās saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 498. pantu;

               ·saistībā ar jebkuru no Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 508. panta 1. punkta b), c), d), e), f), g), i), j), l), m) un n) apakšpunktā minētajiem jautājumiem;

               ·ar ko groza jau esošo starptautisko saistību sarakstu, kurš minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 496. panta 2. punktā;

               ·saistībā ar jebkuru citu sadarbības aspektu ilgtspējīgas zvejniecības pārvaldības jomā saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma tematu “Zvejniecība” un

               ·par pārskatīšanas nosacījumiem saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 510. pantu.

               Šādu pasākumu mērķis ir īstenot Tirdzniecības un sadarbības nolīguma tematu “Zvejniecība”.

               3.Nostāja, kas jāieņem ES vārdā

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā attiecībā uz lēmumiem, kurus pieņem saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 508. panta 2. punktu.

               Specializētās zvejniecības komitejas nostājas būtu jānosaka, izmantojot divpakāpju pieeju. Pirmkārt, Padomes lēmumā būtu jānosaka ES nostājas pamatprincipi un orientējošie norādījumi daudzgadu perspektīvā. Otrkārt, attiecībā uz katru sanāksmi, kurā Specializētā zvejniecības komiteja var tikt aicināta pieņemt aktus vai pasākumus ar juridiskām sekām, nostāja būtu jāpapildina ar neoficiāliem dokumentiem, ko sagatavojusi Komisija un kas apspriesti Padomes darba grupā.

               Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt ES nostāju Specializētajā zvejniecības komitejā. Priekšlikums īsteno kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principus un orientējošos norādījumus, kas noteikti Regulā (ES) Nr. 1380/2013, īpaši tās 2., 28. un 33. pantā. Tas arī īsteno daudzgadu plānu noteikumus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 4. jūlija Regulā (ES) 2018/973, ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā
                  2
               , un Regulā (ES) 2019/472, ar kuru izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos
                  3
               .

               Priekšlikums atbilst mērķiem un principiem, kas noteikti Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 494. pantā, un tajā ir ņemtas vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīguma temata “Zvejniecība” īpašās iezīmes. Tajā ir iekļauta arī standarta procedūra, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta ES nostāja Specializētajā zvejniecības komitejā.

               Saskaņā ar LESD 218. panta 10. punktu un Padomes Lēmumu (ES) 2021/689
                  4
                Eiropas Parlaments ir nekavējoties un pilnībā jāinformē par Specializētās zvejniecības komitejas darbībām, ievērojot nepieciešamos pasākumus konfidencialitātes saglabāšanai. Parasti Komisija sniedz Eiropas Parlamentam informāciju ar atbildīgās Parlamenta komitejas starpniecību. Šādai informācijai būtu jāietver brīfings un pārskats pirms un pēc Specializētās zvejniecības komitejas sanāksmēm, kā arī visi ar tās sanāksmēm saistītie dokumenti, kurus Komisija vienlaikus dara zināmus Padomei.

               Šīs darba kārtības pamatā ir jābūt Savienības iestāžu savstarpējas lojālas sadarbības principam, kas noteikts LES 13. panta 2. punktā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               LESD 218. panta 9. punktā paredzēts Padomes lēmums, ar kuru nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  5
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Specializētā zvejniecības komiteja ir struktūra, kas izveidota ar starptautisku nolīgumu, proti, Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu.

               Specializētās zvejniecības komitejas pieņemtie pasākumi Pusēm var būt saistoši saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 10. pantu, kurā noteikts: “Lēmumi, ko pieņēmusi Partnerības padome vai attiecīgā gadījumā Komiteja, ir saistoši Pusēm un visām struktūrām, kas izveidotas ar šo nolīgumu un jebkuriem papildinošiem nolīgumiem, tostarp sestās daļas I sadaļā minētajai šķīrējtiesai. Ieteikumiem nav saistoša spēka.”

               Ieteikumi un citi Specializētās zvejniecības komitejas pieņemti akti vai pasākumi var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemto tiesību aktu saturu, pat ja tiem nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Specializētās zvejniecības komitejas pieņemtie akti vai pasākumi nepapildina un negroza Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā nostiprināto institucionālo sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja minētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā lēmuma galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātais lēmums ir balstīts uz LESD 43. pantu.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0174 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā 2021.–2026. gada periodā jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2021. gada 29. aprīlī pieņēma Lēmumu (ES) 2021/689
                  6
                par to, lai noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses
                  7
                (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”). Tirdzniecības un sadarbības nolīgums stājās spēkā 2021. gada 1. maijā.

               (2)Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 1. punkta q) apakšpunktu ir izveidota Specializētā zvejniecības komiteja. Tās kompetences ir noteiktas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 4. punktā.

               (3)Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 4. punkta f) apakšpunkts pilnvaro Specializēto zvejniecības komiteju izveidot, uzraudzīt, koordinēt un likvidēt darba grupas.

               (4)Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 10. punktu un atkāpjoties no minētā nolīguma 8. panta 9. punkta, Specializētā zvejniecības komiteja var pieņemt un pēc tam grozīt noteikumus, kas reglamentē tās darbu.

               (5)Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 508. pantā neizsmeļošā veidā ir uzskaitīti Specializētās zvejniecības komitejas uzdevumi un kompetences jomas.

               (6)Specializētā zvejniecības komiteja ir atbildīga par pasākumu, tai skaitā lēmumu un ieteikumu, pieņemšanu, kas vajadzīgi, lai atbalstītu Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 494. pantā noteiktos mērķus, īpaši sadarbību, kuras nolūks ir nodrošināt, ka kopīgo krājumu zvejas darbības Pušu ūdeņos ir ekonomiski ilgtspējīgas ilgtermiņā un palīdz gūt ekonomiskus un sociālus ieguvumus, vienlaikus pilnībā ievērojot neatkarīgu piekrastes valstu tiesības un pienākumus, ko īsteno Puses, un mērķi kopīgos krājumus izmantot tādā intensitātē, kas paredzēta, lai uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas virs biomasas līmeņa, kurš var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (7)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  8
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā nosaka, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī nodrošināt zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (8)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Specializētās zvejniecības komitejas sanāksmēs attiecībā uz Specializētās zvejniecības komitejas aktiem, kuri ir Savienībai saistoši vai kuri var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu.

               (9)Eiropas Parlaments ir nekavējoties un pilnībā jāinformē, kā paredzēts LESD 218. panta 10. punktā, lai dotu tam iespēju pilnībā īstenot tā prerogatīvas saskaņā ar Līgumiem.

               (10)Ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīguma aptverto zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms Specializētās zvejniecības komitejas sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2021.–2026. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 8. panta 1. punkta q) apakšpunktu izveidotās Specializētās zvejniecības komitejas sanāksmēs, ir izklāstīta I un II pielikumā.

               2. pants

               Kārtība, kādā precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem 1. pantā minētās Specializētās zvejniecības komitejas sanāksmēs, ir izklāstīta III pielikumā.

               3. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minēto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata līdz 2026. gada 30. jūnijam.

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 149, 30.4.2021., 10.–2539. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/973 (2018. gada 4. jūlijs), ar kuru izveido daudzgadu plānu bentiskajiem krājumiem Ziemeļjūrā un zvejniecībām, kas minētos krājumus izmanto, un sīkāk nosaka kārtību, kā īstenot izkraušanas pienākumu Ziemeļjūrā, un ar kuru atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 un (EK) Nr. 1342/2008 (OV L 179, 16.7.2018., 1.–13. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/472 (2019. gada 19. marts), ar ko izveido daudzgadu plānu krājumiem, kurus zvejo rietumu ūdeņos un blakusesošajos ūdeņos, un zvejniecībām, kuras šos krājumus izmanto, un ar ko groza Regulas (ES) 2016/1139 un (ES) 2018/973 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007 un (EK) Nr. 1300/2008 (OV L 83, 25.3.2019., 1.–17. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2021/689 (2021. gada 29. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 149, 30.4.2021., 2.–9. lpp.).

                     (5)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (6)

                        OV L 149, 30.4.2021., 2. lpp.

                     (7)

                        OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.6.2021
            COM(2021) 353 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā 2021.–2026. gada periodā jāieņem Specializētajā zvejniecības komitejā, kura izveidota ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses

               I PIELIKUMS

               1.Principi

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu (“TSN”) Savienība:

               (a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā, jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses, kā arī rīkojas saskaņā ar minētās regulas 28. un 33. pantu par kopējās interesēs esošu krājumu pārvaldību;

               (b)nodrošina Specializētās zvejniecības komitejas (“SZK”) darbībspēju, tostarp tās reglamenta izstrādi vai grozīšanu;

               (c)nodrošina, ka tiek izveidotas visas darba grupas, kas vajadzīgas SZK darbam, attiecīgā gadījumā arī to reglamenta izstrādi un pieņemšanu;

               (d)tiecas nodrošināt, ka SZK pieņemtie akti vai pasākumi ar juridiskām sekām ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām, Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju, Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumu par zivju krājumiem, FAO Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               (e)nodrošina, ka SZK pieņemtie akti vai pasākumi ar juridiskām sekām ir saskanīgi ar TSN mērķiem un principiem (494. pants), arī to, ka tiek veicināta kopīgo krājumu ilgtermiņa ilgtspēja un optimāla izmantošana, ka saglabāšanas un pārvaldības lēmumi tiek balstīti uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ka jūras dzīvo resursu saglabāšanai un zvejas resursu pārvaldībai tiek piemēroti samērīgi un nediskriminējoši pasākumi, vienlaikus saglabājot Pušu regulatīvo autonomiju;

               (f)veicina nostājas, kas atbilst labākajai praksei un nostājām, kas paustas citos forumos un daudzpusējās un divpusējās ziemeļaustrumu Atlantijas jautājumu apspriedēs, un veicina koordināciju ar citām Pusēm un Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisiju;

               (g)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               (h)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju;

               (i)tiecas veicināt to, lai Puses Savienības tiesiskajā regulējumā laikus īsteno saskaņā ar TSN pieņemtos pasākumus.

               II PIELIKUMS

               1.Orientējoši norādījumi

               Savienība attiecīgā gadījumā cenšas atbalstīt SZK darbu, īpaši šādas darbības:

               (a)īstenot diskusijas un sadarbību ilgtspējīgas zivsaimniecības pārvaldības jomā;

               (b)apsvērt iespēju izstrādāt daudzgadu saglabāšanas un pārvaldības stratēģijas, kas kalpo par pamatu KPN un citu pārvaldības pasākumu noteikšanai;

               (c)izstrādāt ārpuskvotas krājumu saglabāšanas un pārvaldības daudzgadu stratēģijas, kā noteikts TSN;

               (d)apsvērt zvejniecības pārvaldības un saglabāšanas pasākumus, arī ārkārtas pasākumus, kas veicami, lai nodrošinātu zvejas darbību selektivitāti;

               (e)apsvērt pieejas datu vākšanai zinātnes un zvejniecības pārvaldības nolūkos, šādu datu kopīgošanai (kas ietver uzraudzībai, kontrolei un atbilstības panākšanai relevantu informāciju) un apspriedēm ar zinātniskajām struktūrām par labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu;

               (f)apsvērt pasākumus, ar ko panāk atbilstību piemērojamajiem noteikumiem, tai skaitā kopīgas kontroles, uzraudzības un pārraudzības programmas un datu apmaiņu, kas atvieglo zvejas iespēju izmantojuma uzraudzību, kontroli un izpildi;

               (g)izstrādāt pamatnostādnes KPN noteikšanai, kā norādīts TSN 499. panta 6. punktā par provizoriskām KPN;

               (h)veikt ikgadējo apspriešanos sagatavošanas darbus;

               (i)izskatīt jautājumus, kas saistīti ar izkraušanas ostu apstiprināšanu, tai skaitā iespējām atvieglot savlaicīgus Pušu paziņojumus par šādiem apstiprinājumiem un par visām izmaiņām minētajos apstiprinājumos;

               (j)noteikt termiņus TSN 496. panta 3. punktā minēto pasākumu paziņošanai, 497. panta 1. punktā minēto kuģu sarakstu paziņošanai un 498. panta 7. punktā minētajam paziņojumam;

               (k)nodrošināt forumu apspriedēm saskaņā ar TSN 501. panta 2. punktu un 506. panta 4. punktu;

               (l)izstrādāt mehānismu par gada laikā veiktu zvejas iespēju brīvprātīgu nodošanu starp Pusēm, kā norādīts TSN 498. panta 8. punktā;

               (m)apsvērt TSN 502. un 503. panta piemērošanu un īstenošanu;

               (n)izveidot, uzraudzīt, koordinēt un likvidēt darba grupas atbilstoši TSN 8. panta f) apakšpunktam.

               2.Savienība attiecīgā gadījumā cenšas atbalstīt SZK darbu, lai pieņemtu aktus vai pasākumus ar juridiskām sekām attiecībā uz:

               (a)jautājumiem, kas minēti II pielikuma 1. punktā;

               (b)jautājumiem, par kuriem Puses vienojušās pēc apspriešanās saskaņā ar TSN 498. pantu;

               (c)nepieciešamību grozīt jau esošo starptautisko saistību sarakstu, kas minēts TSN 496. panta 2. punktā;

               (d)jebkuru citu sadarbības aspektu ilgtspējīgas zvejniecības pārvaldības jomā saskaņā ar TSN;

               (e)pārskatīšanas kārtību saskaņā ar TSN 510. pantu.

               III PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem

               Specializētās zvejniecības komitejas sanāksmēs

               Pirms SZK pieņem aktus vai pasākumus ar juridiskām sekām, tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai Savienības vārdā paustajā nostājā saskaņā ar I un II pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošiem norādījumiem tiktu ņemta vērā Komisijai nosūtītā jaunākā zinātniskā un cita būtiskā informācija.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras SZK sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Parlaments var pilnībā īstenot savas institucionālās prerogatīvas saskaņā ar Līgumiem.

               Ja SZK sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.7.2021
            COM(2021) 354 final
            2021/0175(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 07 20 03 01 – Sociālais nodrošinājums)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir nodrošināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbības turpināšanu Savienības darbībās, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta, attiecībā uz darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm (budžeta pozīcija 07 20 03 01), kas ir iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2021. finanšu gadam.

               Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisijas dienesti iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               Saskaņā ar ES budžeta politiku dalība Savienības darbībās var notikt tikai tad, kad ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku arī piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētajam aktam ir mērķi, un tam ir komponenti darba ņēmēju brīvas pārvietošanās un sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanas jomā. Tāpēc materiālais juridiskais pamats ir LESD 46. un 48. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 46. un 48. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  EEZ EBTA valstis veic finanšu iemaksas budžeta pozīcijā 07 20 03 01: “Darba ņēmēju brīva pārvietošanās, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšana un pasākumi migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm”. Precīzu summu nosaka, tiklīdz ir pieņemts šis Padomes lēmums, pamatojoties uz EEZ līguma 32. protokolā paredzēto kārtību.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0175 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (budžeta pozīcija 07 20 03 01 – Sociālais nodrošinājums)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. un 48. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums") stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja cita starpā var lemt par EEZ līguma 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ir ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi turpināt sadarbību starp EEZ līguma Līgumslēdzējām Pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (5)Tādēļ, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties no 2021. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols.

               (6)Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir šim lēmumam pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.7.2021
            COM(2021) 354 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (budžeta pozīcija 07 20 03 01 – Sociālais nodrošinājums)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. [...]

               ([...]. gada [...]),

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu
                  par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi turpināt EEZ līguma Līgumslēdzēju Pušu sadarbību Savienības darbībās, kuras finansē no Savienības vispārējā budžeta, saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšanu un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (2)Ir lietderīgi, ka šai sadarbībai vajadzētu turpināties pēc 2020. gada 31. decembra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas iedibināti EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri iedibināti ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Tādēļ, lai minēto paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2021. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 5. pantu groza šādi:

               1)aiz 13. punkta iekļauj šādu punktu:

               “14.No 2021. gada 1. janvāra EBTA valstis iesaistās darbībās, kas tiek finansētas no turpmāk minētajām budžeta pozīcijām, kuras iekļautas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2021. finanšu gadam:

               –Budžeta pozīcija 07 20 03 01: “Darba ņēmēju brīva pārvietošanās, sociālā nodrošinājuma shēmu koordinēšana un pasākumi migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm”.

               Izmaksas par darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām no darbības sākuma atbilstoši konkrētajam dotāciju nolīgumam vai dotāciju lēmumam, ja EEZ Apvienotās komitejas [...]. gada [...] Lēmums Nr. XX/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.”;

               2)panta 5. punktā vārdus “un darbībās, kas tiek finansētas no 2014., 2015., 2016., 2017., 2018., 2019. un 2020. finanšu gadā iekļautās budžeta pozīcijas, kura minēta 13. punktā, — no 2014. gada 1. janvāra” aizstāj ar vārdiem “darbībās, kas tiek finansētas no 2014., 2015., 2016., 2017., 2018., 2019., 2020. un 2021. finanšu gadā iekļautās budžeta pozīcijas, kura minēta 13. punktā, — no 2014. gada 1. janvāra un darbībās, kas tiek finansētas no 2021. finanšu gadā iekļautās budžeta pozīcijas, kura minēta 14. punktā, — no 2021. gada 1. janvāra”;

               3)panta 6. un 7. punktā vārdus “8., 12. un 13. punkts” aizstāj ar vārdiem “8., 12., 13. un 14. punkts”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  1*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

               EEZ Apvienotās komitejas

                     sekretāri

                     […]

                     (1)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]