Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0779

Priekšlikums Padomes regula ar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu piemēro kumarīna importam, kas nosūtīts no Indijas vai Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai Taizemē  /* COM/2004/0779 galīgā redakcija */

	Briselē, 8.12.2004COM(2004) 779 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu piemēro kumarīna importam, kas nosūtīts no Indijas vai Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai Taizemē(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadome 2002. gada maijā ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 noteica antidempinga maksājumu EUR 3479 apmērā par tonnu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes kumarīna importam.Pēc Eiropas Ķīmijas rūpniecības padomes iesniegtās prasības vienīgā Kopienas ražotāja vārdā Komisija 2004. gada aprīlī uzsāka izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes kumarīna importam piemēroto pasākumu iespējamo apiešanu, ievedot no Indijas vai Taizemes nosūtīto kumarīnu.Izmeklēšanā tika atklāts būtisks no Indijas un Taizemes sūtītā kumarīna importa pieaugums Kopienā. Šādai praksei nevarēja konstatēt nekādu ekonomisku pamatojumu vai pamatotu iemeslu, kā vienīgi izvairīšanos no antidempinga maksājuma piemērošanas kumarīnam.Tādēļ ir izteikts priekšlikums, ka Padome pieņem regulai pievienoto priekšlikumu, ar ko paplašina galīgo antidempinga maksājumu EUR 3479 apmērā par tonnu, ko piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importam, attiecinot to uz kumarīna importu, kas nosūtīts no Indijas vai Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai Taizemē, izņemot kumarīna importu, kuru patiešām ražojis un pārdevis “Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd”. Regula jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī vēlākais līdz 2005. gada 7. janvārim.PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru paplašina galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 769/2002 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu piemēro kumarīna importam, kas nosūtīts no Indijas vai Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai TaizemēEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“Pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas tika iesniegts pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Pašreizējie pasākumiPēc atkārtotas izvērtēšanas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 769/2002[2] (“sākotnējā regula”) Padome piemēroja Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes kumarīna, kas atbilst KN kodam ex 2932 21 00, importam galīgo antidempinga maksājumu EUR 3479 apmērā par tonnu.2. PieprasījumsKomisija saskaņā ar Pamatregulas 13. panta 3. punktu 2004. gada 24. februārī saņēma pieprasījumu izmeklēt iespējamo antidempinga pasākumu apiešanu, kuri noteikti ĶTR izcelsmes kumarīna importam (“pieprasījums”). Pieprasījumu vienīgā Kopienas ražotāja vārdā iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome (“prasītājs”).Pieprasījumā norādīts, ka pēc antidempinga pasākumu piemērošanas ĶTR izcelsmes kumarīna importam, ir notikušas izmaiņas tirdzniecības modelī, un produkta importa apjoms no Indijas un Taizemes ir būtiski palielinājies.Šā tirdzniecības modeļa izmaiņu iemesls varētu būt ĶTR izcelsmes kumarīna sūtīšana caur Indiju vai Taizemi. Šādai praksei nav cita pietiekami pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma, kā vien antidempinga pasākumu piemērošana ĶTR izcelsmes kumarīnam.Turklāt prasītājs uzskata, ka pašreizējā ĶTR izcelsmes kumarīnam piemēroto antidempinga pasākumu koriģējošā iedarbība tiek grauta gan daudzuma, gan cenu ziņā. Ievērojams importa apjoms no Indijas un Taizemes ir aizstājis importu no ĶTR. Turklāt ir pietiekami pierādījumi, ka šo palielināto apjomu pārdod par cenu, kas ir ievērojami zemāka nekā cena, kas nerada zaudējumus, kas noteikta izmeklēšanā un pēc kuras noteica pašreizējos pasākumus, un, ka ir dempings attiecībā uz iepriekš noteikto normālvērtību ĶTR izcelsmes kumarīnam.3. Izmeklēšanas uzsākšanaKomisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 661/2004[3] („Regula, ar ko uzsāk izmeklēšanu”), uzsāka izmeklēšanu par ĶTR izcelsmes kumarīna importam piemēroto antidempinga pasākumu iespējamo apiešanu, sūtot kumarīna importu no Indijas vai Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai Taizemē, un ievērojot Pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, noteica muitas iestādēm, sākot no 2004. gada 9. aprīļa, reģistrēt no Indijas un Taizemes ievesto kumarīna importu, uz kuru attiecas KN kods ex 2932 21 00 ( TARIC kodi 2932 21 00 11 un 2932 21 00 15), neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai Taizemē. Komisija informēja ĶTR, Indijas un Taizemes iestādes par izmeklēšanas uzsākšanu.4. IzmeklēšanaKomisija oficiāli informēja ĶTR, Indijas un Taizemes iestādes, ražotājus/eksportētājus, zināmos iesaistītos Kopienas importētājus, kā arī pieprasītāju par izmeklēšanas uzsākšanu. Komisija izsūtīja aptaujas anketas ĶTR un Indijas ražotājiem/eksportētājiem (nebija neviena zināma eksportētāja Taizemē), pieprasījumā minētajiem Kopienas importētājiem vai Kopienas importētājiem, kas kļuva zināmi Komisijai izmeklēšanā, kuras gaitā paredzēja pašreizējo pasākumu ieviešanu. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli rakstveidā un pieprasīt to noklausīšanos noteiktajā laikā saskaņā ar Regulu, ar ko uzsāk izmeklēšanu. Visas puses tika informētas par to, ka nesadarbošanās gadījumā var tikt piemērots Pamatregulas 18. pants un ka atzinumi var tikt sniegti, balstoties uz pieejamajiem faktiem.Neviens no ĶTR vai Taizemes ražotājiem vai eksportētājiem neiesniedza atbildes uz aptaujas anketām. Atbildes uz anketas jautājumiem noteiktajā termiņā tika saņemtas no viena ražotāja eksportētāja Indijā un no viena nesaistīta importētāja Kopienā. Kopiena veica pārbaudi šāda Indijas ražotāja eksportētāja telpās:“Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd”, Nasik, Indija5. Izmeklēšanas periodsIzmeklēšanas periods ietvēra laika posmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam (“IP”). Lai noteiktu izmaiņas tirdzniecības modelī, tika savākti dati no 2000. gada līdz IP beigām.B. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Vispārīgi apsvērumi/ sadarbības apjoms(a) TaizemeNeviens no Taizemes kumarīna ražotājiem vai eksportētājiem nepieteicās, kā arī nesadarbojās izmeklēšanas gaitā. Līdz ar to slēdziens par kumarīna eksportu, kas sūtīts no Taizemes uz Kopienu, jāizdara, pamatojoties uz pieejamajiem datiem saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu. Uzsākot izmeklēšanu, Taizemes iestādes tika informētas par sekām nesadarbošanās gadījumā, kā noteikts Pamatregulas 18. panta 6. punktā.(b) IndijaViens ražotājs eksportētājs no Indijas “Atlas Fine Chemicals Pvt. Ltd”, India (“Atlas”) sadarbojās, kas IP laikā pārstāv vairāk kā 90% no kopējā kumarīna importa apjoma un vērtības no Indijas.“Atlas” aptaujas anketas atbildēs paziņoja, ka neviens no tā saistītajiem uzņēmumiem, tieši vai netieši, nav iesaistīti kumarīna ražošanā un tirdzniecībā. Tomēr pārbaudes vizītē tika atklāts, ka “Atlas” pieder divi saistīti uzņēmumi Indijā: “Monolith Chemicals Pvt. Ltd.” un “Aims Impex Pvt. Ltd.”, kuri ieved ĶTR izcelsmes kumarīnu Indijā un pēc tam ievesto produkciju pārdod “Atlas”.(c) ĶTRIzmeklēšanas gaitā neviens no kumarīna ražotājiem vai eksportētājiem Ķīnā nesadarbojās.Šiem uzņēmumiem tika paziņots, ka nesadarbošanās gadījumā var piemērot Pamatregulas 18. pantu. Tos arī informēja par sekām nesadarbošanās gadījumā.2. Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojumsAttiecīgais ražojums, attiecībā uz kuru ir notikusi varbūtējā pasākumu apiešana, kā definēts sākotnējā Regulā, ir kumarīns, kas pašreiz atbilst KN kodam ex 2932 21 00. Kumarīns ir bālgans kristālisks pulveris, kam piemīt svaigi pļautas zāles smarža. To galvenokārt izmanto kā aromatizējošu ķīmisku vielu un kā fiksatīvu smaržvielu savienojumu izgatavošanai; šādus savienojumus izmanto mazgāšanas līdzekļu, kosmētikas preču un smaržvielu izgatavošanā.Kumarīnu var ražot, izmantojot divus dažādus ražošanas procesus: Fenola ceļš, kas ietver Perkina reakciju, un o-Krezola ceļš, kas ietver Rašinga reakciju. Tomēr ar šiem abiem procesiem ražotajam kumarīnam ir tādas pašas pamata fizikālās un ķīmiskās īpašības un tādi paši lietojumi.Balstoties uz informāciju, kas izmeklēšanas laikā iegūta no vienīgā Indijas ražotāja, kas sadarbojās, un citu Indijas ražotāju un iesaistīto pušu no Taizemes nesadarbošanās dēļ, jāsecina, ka nesaņemot pierādījumus pretējam, ka no ĶTR eksportētajam kumarīnam uz Kopienu un no Indijas un Taizemes sūtītajam kumarīnam uz Kopienu piemīt tās pašas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības un tas pats izmantojums. Līdz ar to, tie tiek uzskatīti par līdzīgiem ražojumiem Pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.3. Izmaiņas tirdzniecības modelīKā minēts iepriekš, šā tirdzniecības modeļa izmaiņu iemesls acīmredzot ir sūtīšana caur Indiju un Taizemi.TaizemeTā kā neviena no Taizemes kompānijām nesadarbojās izmeklēšanas gaitā, eksports no Taizemes uz Kopienu bija jānosaka saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamajiem datiem. Līdz ar to, lai noteiktu cenas un apjomus importam no Taizemes, tika izmantoti Eurostat dati, kas bija visatbilstošākā pieejamā informācija.Kumarīna imports no Taizemes palielinājās no 0 tonnām 2000. gadā līdz 211 tonnām IP. Imports no Taizemes tika uzsākts 2001. gada oktobrī dažus mēnešus pēc pārbaudes uzsākšanas, kas pabeigta 2002. gadā (“iepriekšējā izmeklēšana”), kad nevarēja izslēgt, ka Padomes Regulā (EK) Nr. 600/96[4] paredzētie pasākumi tiks saglabāti. No Taizemes sūtītā importa daļa attiecībā uz kopējo kumarīna importa apjomu Kopienā pieauga no 0 % 2000. gadā līdz 50 % IP, turpretim ĶTR izcelsmes kumarīna imports Kopienā šajā pašā periodā saglabājās nemainīgs - 7%. Turklāt Ķīnas eksporta statistika KN kodu līmenī parāda, ka kumarīna eksports no ĶTR uz Taizemi šajā pašā periodā būtiski pieauga - no 1 tonnas 2000. gadā līdz 270 tonnām IP. Tika konstatēts arī, ka imports no Taizemes zināmā mērā ir kompensējis importa samazinājumu no ĶTR, jo pasākumi sākotnēji tika noteikti ar Regulu (EK) Nr. 600/96.Tā kā nav izteikta vēlme sadarboties un nav pierādījumu, kas liecinātu par pretējo, jāsecina, ka laika posmā no 2000. gada līdz IP notika izmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR, Taizemi un Kopienu, ko radīja ĶTR izcelsmes kumarīna sūtīšana caur Taizemi.IndijaNo Indijas sūtītā importa daļa attiecībā uz kopējo kumarīna importa apjomu Kopienā pieauga no 11 % 2000. gadā līdz 35 % IP, turpretim ĶTR izcelsmes kumarīna imports Kopienā šajā pašā periodā saglabājās nemainīgs – 7 %. Turklāt Ķīnas eksporta statistika KN kodu līmenī norāda, ka šajā pašā periodā kumarīna eksports no ĶTR uz Indiju būtiski pieauga - no 88 tonnām 2000. gadā līdz 687 tonnām IP. Tika konstatēts arī, ka imports no Indijas zināmā mērā ir kompensējis importa samazinājumu no ĶTR, jo pasākumi sākotnēji tikai noteikti ar Regulu (EK) Nr. 600/96.(a) Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās Indijā“Atlas” būtiski un pastāvīgi palielināja eksportu uz Kopienu no 100[5] 2000./2001. finanšu gadā (“FG”)[6] līdz 1957 IP. Tā paša perioda laikā “Atlas” būtiski palielināja ĶTR izcelsmes kumarīna iepirkumu no 100 2000./2001. FG līdz 1411 IP. Tādēļ tiek secināts, ka “Atlas” nolēma importēt Ķīnas izcelsmes kumarīnu un pēc nelielas pārveides atkārtoti eksportēt to uz Kopienu, tādējādi būtiski palielinot importa daļu, kas nosūtīta no Indijas uz Kopienu.(b) Uzņēmumi, kuri nesadarbojāsPieprasījumā minēts cits ražotājs Indijā. Kas attiecas uz šo uzņēmumu, kas nesadarbojās, un patiešām jebkuriem citiem ražotājiem, kas var būt, bet kas ir izvēlējušies nesadarboties, eksporta apjomi un vērtība saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu bija jānosaka, balstoties uz pieejamajiem datiem. Līdz ar to, lai noteiktu eksporta cenas un apjomus uzņēmumiem, kas nesadarbojās, tika izmantoti Eurostat dati, kas bija visatbilstošākā pieejamā informācija. Pamatojoties uz šo informāciju tika konstatēts, ka imports no uzņēmumiem, kas nesadarbojās, bija nedaudz samazinājies. Turklāt, jāņem vērā, ka uzņēmumu, kas nesadarbojās, importa apjoms un vērtība sastādīja tikai 4 – 7 % [7] no kopējā kumarīna importa apjoma un vērtības no Indijas IP laikā. Ņemot vērā uzņēmumu nevēlēšanos sadarboties un to mazo tirgus daļu, tika konstatēts, ka pieejamā informācija par uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nebija tāda, lai konstatējumu par izmaiņām tirdzniecības modelī atzītu par spēkā neesošu.(c) Atzinums attiecībā uz IndijuBalstoties uz iepriekšminētajiem faktiem, jāsecina, ka laika posmā no 2000. gada līdz IP notika izmaiņas tirdzniecības modelī starp Indiju, ĶTR un Kopienu, ko radīja tas, ka uzņēmums, kas sadarbojās, pēc nelielas pārveides atkārtoti eksportēja ĶTR izcelsmes kumarīnu caur Indiju, un uzņēmumi, kas nesadarbojās, sūtīja ĶTR izcelsmes kumarīnu caur Indiju.4. Nepietiekams iemesls vai ekonomisks pamatojumsTaizemeKas attiecas uz importu no Taizemes, tad tā kā nav izteikta vēlme sadarboties, un nav pierādījumu par pretējo, tiek secināts, ka, ņemot vērā importa uzsākšanu tikai dažus mēnešus pēc iepriekšējās izmeklēšanas ierosināšanas, iespējams, paredzot pašreiz piemēroto antidempinga pasākumu paplašināšanu, izmaiņas tirdzniecības modelī radās drīzāk no antidempinga pasākumu piemērošanas, nevis no kāda cita pamatota iemesla vai ekonomiskā pamatojuma Pamatregulas 13. panta 1. punkta izpratnē.IndijaTika konstatēts, ka Indijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, “Atlas”, ir importējis kumarīnu, kas ražots o-Krezola ceļā, no ĶTR caur diviem ar to saistītiem Indijas uzņēmumiem. “Atlas” tālāk attīrīja importēto ražojumu, un tālāk attīrīto kumarīnu pēc tam atkārtoti eksportēja uz Kopienu. IP laikā kumarīna apjoms, kas attiecas uz ražošanas procesu, sastādīja 75 %[8] no “Atlas” kopējā produkcijas apjoma. Atlikušais apjoms 25 %[9] apmērā patiešām bija Fenola ceļā Indijā ražotais kumarīns. Tā kā KN kods, ar ko deklarēts no ĶTR importētais kumarīns, un kods, ar ko deklarēts tālāk attīrīts kumarīns, ko “Atlas” atkārtoti eksportējis uz Kopienu, ir viens un tas pats produkts; tiek secināts, ka abi produkti ir vieni un tie paši un tādēļ atkārtoti eksportētais produkts uz Kopienu saglabā tā Ķīnas izcelsmes statusu.“Atlas” minēja, ka KN kods ir tikai norādošs elements, lai noteiktu produkta izcelsmi, un ka kumarīna tālākā attīrīšana jāuzskata par pēdējo būtisko apstrādi uzņēmumā, kas aprīkots šim nolūkam, un kā rezultātā notiek jauna produkta ražošana. Tādēļ, pēc “Atlas” domām, uzņēmumā tālāk attīrītajam kumarīnam bija Indijas izcelsme.Tika konstatēts, ka tā kumarīna tālākā attīrīšana, kas jau bija piemērots kosmētikas nozarei, nemaina šī kumarīna izcelsmi.Bez tam izmeklēšanā tika atklāts, ka kumarīna tālākās attīrīšanas izmaksas nebija augstas, un tādēļ secināja, ka šis process sastāvēja tikai no kumarīna nelielas pārveides, lai uzlabotu tā tīrību, nevis no jauna produkta ražošanas. Patiešām, uz tālāk attīrīto kumarīnu attiecas attiecīgā produkta definīcija. To “Atlas” neapstrīdēja.“Atlas” arī minēja, ka, novērtējot, vai apstrāde bija jāuzskata par būtisku, no ĶTR importētā kumarīna vērtība, kas tika zaudēta tālākās attīrīšanas procesā, jāuzskata par izmaksām, ko radīja attīrīšanas process. Tomēr kumarīna vērtība, kas zaudēta attīrīšanas procesā, rodas brīdī, kad šis kumarīns tiek pirkts. Tādēļ to nevar uzskatīt par izmaksām, ko radījis pats attīrīšanas process.Uzņēmums arī piebilda, ka galvenais iemesls ĶTR izcelsmes kumarīna eksportēšanai ir nedrošība no iespējamiem streikiem Indijā. Tomēr pat ja iespējamos streikus kā tādus var uzskatīt par iespējamu pamatojumu kompānijas lēmumu pieņemšanai, streiki var ietekmēt arī abus “Atlas” izmantotos ražošanas procesus, t.i., Indijas kumarīna ražošanu Fenola ceļā un ĶTR izcelsmes kumarīna attīrīšanu o-Krezola ceļā. Līdz ar to streiki netiek uzskatīti par pietiekamu pamatojumu faktam, ka ĶTR izcelsmes kumarīna daļa, ko “Atlas” izmanto ražošanas procesā, palielinājās no aptuveni 25 % 2000. gadā līdz vairāk kā 70 % IP[10].Tādēļ tiek secināts, ka izmaiņas tirdzniecības modelī radās no antidempinga pasākumiem, nevis kāda cita pietiekama iemesla vai ekonomiska pamatojuma dēļ Pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē.Kas attiecas uz Indijas uzņēmumiem, kas nav izrādījušas vēlmi sadarboties, to eksports pēc 2001./2002. FG samazinājās, “Atlas” strauji palielinot tā tirgus daļu, bet, ņemot vērā nelielos daudzumus, tika konstatēts, ka tas neietekmēja izmaiņas tirdzniecības modelī.5. Maksājuma koriģējošā iedarbības graušana, ņemot vērā līdzīgo ražojumu cenas un/vai daudzumusTaizemeBalstoties uz iepriekšminēto tirdzniecības plūsmas analīzi, tika konstatēts, ka izmaiņas Kopienas importa modelī ir saistītas ar antidempinga pasākumu piemērošanu. Kamēr līdz 2001. gada oktobrim Kopienas tirgū netika ievestas importa preces, kuru deklarētā izcelsmes vieta ir Taizeme, tās sasniedza 211 tonnas IP. Šis apjoms veidoja 30,7 % no Kopienas patēriņa iepriekšējās izmeklēšanas IP laikā.Izmeklēšanā tika konstatēts, ka vidējās cenas importa precēm no Taizemes bija pat zemākas par iepriekšējās izmeklēšanas importa preču cenām no ĶTR, un līdz ar to zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Vidējās cenas importa precēm no Taizemes bija arī par 20 % zemākas nekā Ķīnas eksporta preču cenas pašreizējās izmeklēšanas IP.Balstoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka izmaiņas tirdzniecības plūsmā kopā ar pārmērīgi zemām eksporta cenām no Taizemes, ir ietekmējušas antidempinga pasākumu koriģējošo iedarbību, ņemot vērā līdzīgo ražojumu cenas un/vai daudzumus.IndijaBalstoties uz iepriekšminēto tirdzniecības plūsmas analīzi, tika konstatēts, ka izmaiņas tirdzniecības modelī ir saistītas ar antidempinga pasākumu piemērošanu. Lai gan no Indijas ievestais imports sastādīja tikai 11 % no kopējā kumarīna importa apjoma Kopienā 2000. gadā, tas sasniedza 35 % IP. Šis apjoms veidoja 18 – 22 %[11] no Kopienas patēriņa iepriekšējās izmeklēšanas IP.Izmeklēšanā tika atklāts, ka vidējās cenas importam no Indijas bija pat zemākas par importa cenām no ĶTR iepriekšējā izmeklēšanā, un līdz ar to zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Vidējās cenas importa precēm no Indijas bija arī par 14% zemākas nekā Ķīnas eksporta preču cenas pašreizējās izmeklēšanas IP.Balstoties uz iepriekšminēto, tika konstatēts, ka izmaiņas tirdzniecības plūsmā kopā ar pārmērīgi zemām eksporta cenām no Indijas, ir grāvušas antidempinga pasākumu koriģējošo iedarbību, ņemot vērā līdzīgo ražojumu cenas un/vai daudzumus.“Atlas” minēja, ka nav pamatoti salīdzināt Ķīnas eksporta cenas Kopienai 1994. gadā (t.i., izmeklēšanā izmantoto IP, kā rezultātā 1996. gadā ieviesa sākotnējos pasākumus) ar Indijas eksporta cenām tam pašam tirgum šodien, jo starp abiem IP ir pagājuši desmit gadi.Tomēr patiesībā Indijas eksporta cenas tika salīdzinātas ar Ķīnas eksporta cenām, kas noteiktas 2002. gadā pabeigtās pārbaudes IP.6. Pierādījumi par dempingu attiecībā uz iepriekš noteiktām normālvērtībām tādiem pašiem vai līdzīgiem ražojumiemTaizemeLai noteiktu, vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā uz konkrētās preces eksportu no Taizemes uz Kopienu IP laikā, Eurostat dati tika izmantoti saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu.Saskaņā ar Pamatregulas 13. panta 1. punktu jābūt pierādījumiem par dempingu attiecībā uz agrāk noteiktajām tādu pašu vai līdzīgu preču normālvērtībām.Godīgas salīdzināšanas nolūkos starp normālvērtību un eksporta cenu, pienācīgu atmaksu korekciju veidā tika noteikta starpība, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas tika izdarītas atbilstoši Pamatregulas 2. panta 10. punktam attiecībā uz transportu un apdrošināšanu, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem, t.i., kas sniegti pieprasījumā saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu.Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu iepriekšējā izmeklēšanā noteiktās vidējās svērtās normālvērtības salīdzināšanā ar vidējo svērto eksporta cenu šīs izmeklēšanas IP, kas izteikta kā CIF vērtības procentuālā daļa pie Kopienas robežas, nenomaksājot nodevas, tika konstatēts dempings kumarīna importam no Taizemes uz Kopienu. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta kā CIF vērtības procentuālā daļa pie Kopienas robežas, nenomaksājot nodevas, bija virs 100 %.IndijaLai noteiktu, vai ir pierādījumi par dempingu attiecībā uz konkrētās preces eksportu no Indijas uz Kopienu IP laikā, atbilstoši Pamatregulas 18. pantam tika izmantoti Indijas ražotāja, kas sadarbojās, uzrādītās eksporta cenas, kā arī Eurostat dati par uzņēmumiem, kas nesadarbojās.(a) Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojāsGodīgas salīdzināšanas nolūkos starp normālvērtību un “Atlas” eksporta cenu, pienācīgu atmaksu korekciju veidā tika noteikta starpība, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas, balstoties uz “Atlas” sniegto informāciju, tika izdarītas atbilstoši Pamatregulas 2. panta 10. punktam attiecībā uz transportu un apdrošināšanu, kravas apstrādi un papildu izmaksām, iepakošanu un valūtas konvertējamību.Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu iepriekšējā izmeklēšanā noteiktās vidējās svērtās normālvērtības salīdzināšanā ar vidējo svērto eksporta cenu šīs izmeklēšanas IP, kas izteikta kā CIF vērtības procentuālā daļa pie Kopienas robežas, nenomaksājot nodevas, tika konstatēs dempings kumarīna importam, ko sūtījis “Atlas”. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta kā CIF vērtības procentuālā daļa pie Kopienas robežas, nenomaksājot nodevas, bija virs 80 %.“Atlas” minēja, ka iepriekšējā izmeklēšanā noteiktās vidējās svērtās normālvērtības salīdzināšana ar vidējo svērto eksporta cenu šīs izmeklēšanas IP laikā bija par pamatu nepareiziem secinājumiem, jo laika starpība starp abu izmeklēšanu IP ir desmit gadi.Tomēr Komisija izmantoja datus par vidējo svērto normālvērtību, kas iegūti 2002. gadā pabeigtajā pārbaudē, un tādēļ laika starpība starp abu izmeklēšanu IP ir tikai divi gadi. Tas atbilst Pamatregulas 13. panta 1. punkta prasībām.(b) Uzņēmumi, kas nesadarbojāsGodīgas salīdzināšanas nolūkos starp normālvērtību un eksporta cenu, pienācīgu atmaksu korekciju veidā tika noteikta starpība, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Šīs korekcijas, balstoties uz “Atlas” sniegto informāciju, tika izdarītas atbilstoši Pamatregulas 2. panta 10. punktam attiecībā uz transportu un apdrošināšanu, kravas apstrādi un palīgizmaksām, iepakošanu un valūtas konvertējamību.Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu iepriekšējā izmeklēšanā noteiktās vidējās svērtās normālvērtības salīdzināšanā ar vidējo svērto eksporta cenu šīs izmeklēšanas IP laikā, kas izteikta kā CIF vērtības procentuālā daļa pie Kopienas robežas, nenomaksājot nodevas, tika konstatēts dempings kumarīna importam Kopienā no Indijas uzņēmumiem, kas nesadarbojās. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta kā CIF vērtības procentuālā daļa pie Kopienas robežas, nenomaksājot nodevas, bija virs 60 %.C. PASĀKUMIŅemot vērā iepriekšminētos datus par pasākumu apiešanu, Pamatregulas 13. panta 1. punkta izpratnē, pašreizējie antidempinga pasākumi, kas piemēroti attiecīgajam ražojumam, kura izcelsmes vieta ir ĶTR, ir jāattiecina uz tādu pašu ražojumu, kurš sūtīts no Indijas un Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai Taizemē.Paplašinātajam maksājumam jāatbilst sākotnējās regulas 1. panta 2. punktā noteiktajam maksājumam.Saskaņā ar Pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka jebkurus paplašinātos pasākumus piemēro reģistrētajam importam no reģistrācijas datuma, antidempinga maksājumu iekasē par Indijas un Taizemes sūtītā kumarīna importu, kas ievests Kopienā un reģistrēts tā, kā noteikts Regulā, ar kuru uzsāk izmeklēšanu. Tomēr, ņemot vērā produkta atvietojamību un šī gadījuma īpašos apstākļus, nebija iespējams droši nodalīt darījumus saistībā ar kumarīnu, kas patiešām ražots Indijā, no darījumiem saistībā ar kumarīnu, kas importēts no Ķīnas, tālāk attīrīts un pēc tam atkārtoti eksportēts uz Kopienu. Rezultātā paplašinātā antidempinga maksājuma retrospektīva iekasēšana par kumarīna importu, kas nosūtīts no Indijas, nav piemērojama kumarīna importam, ko “Atlas” eksportējis reģistrācijas perioda laikā.D. PIEPRASĪJUMS PAR ATBRĪVOJUMU NO REĢISTRĀCIJAS VAI MAKSĀJUMA PAPLAŠINĀŠANASVienīgais ražotājs eksportētājs “Atlas”, kas sadarbojās, iesniedza pieprasījumu par atbrīvojumu no reģistrācijas un paredzēto antidempinga pasākumu paplašināšanu atbilstoši Pamatregulas 13. panta 4. punktam.Izmeklēšanā tika konstatēts, ka “Atlas” bija pārkāpis spēkā esošos antidempinga pasākumus ar ĶTR izcelsmes kumarīna atkārtotu eksportu pēc nelielas pārveides. Tika konstatēts arī, ka “Atlas” bija eksportējis uz Kopienu kumarīnu, kas patiešām ražots Indijā Fenola ceļā (sk. 27. apsvērumu). Atbilstoši Pamatregulas 13. panta 4. punktam fakts, ka “Atlas” bija iesaistīts prakses neievērošanā, liek noraidīt tā atbrīvojuma pieprasījumu.E. APŅEMŠANĀSTomēr ņemot vērā produkta atvietojamību un “Atlas” radušās grūtības IP laikā, lai atšķirtu produktus, kas ražoti Indijā Fenola ceļā, un Ķīnas izcelsmes kumarīnu, kas tālāk attīrīts un atkārtoti eksportēts uz Kopienu, izņēmuma kārtā tiek uzskatīts par piemērotu pieņemt “Atlas” apņemšanos, ar ko uzņēmums pārdotu Kopienai kumarīnu, kas patiešām ražots Indijā, nosakot daudzuma ierobežojumu, kurš atbilst šāda produkta daudzumam, kas pārdots Kopienai IP laikā. Saskaņā ar apņemšanos pārdotajam kumarīnam nepiemērotu paplašināto maksājumu.Komisija var pieņemt šo “Atlas” apņemšanos ar Komisijas lēmumu.Šajā kontekstā “Atlas” ir apņēmies sniegt Komisijai regulāru un detalizētu informāciju par veikto eksportu uz Kopienu, kas nozīmē, ka Komisija var efektīvi uzraudzīt apņemšanos.Lai turpmāk ļautu Komisijai efektīvi uzraudzīt uzņēmuma apņemšanās izpildi, kad pieprasījums par laišanu brīvā apgrozībā tiek iesniegts attiecīgajai muitas iestādei, atbrīvojums no antidempinga maksājuma ir atkarīgs no faktūrrēķina iesniegšanas, kurā iekļauti vismaz pielikumā uzskaitītie elementi. Šis informācijas apjoms ir nepieciešams arī, lai muitas iestādes varētu pietiekami precīzi pārliecināties, ka sūtījumi atbilst tirdzniecības dokumentiem. Ja šāds rēķins netiek iesniegts vai ja tas neatbilst muitai iesniegtajam produktam, tā vietā būs veicams atbilstošas likmes antidempinga maksājums.Ievērojot to, apņemšanās piedāvājums tādēļ tiek uzskatīts par pieņemamu, un attiecīgais uzņēmums ir informēts par būtiskajiem faktiem, apsvērumiem un saistībām, uz kurām pamatojas akcepts.Ja “Atlas” lauž apņemšanos vai ja apņemšanās citādi izrādījās nepiemērota, Komisija var atsaukt savu apstiprinājumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pants1. Galīgo antidempinga maksājumu, ko piemēro ar Padomes Regulu (EK) Nr. 769/2002 attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kumarīna importu, kas atbilst KN kodam ex 2932 21 00, ar šo attiecina arī uz kumarīna importu, kas atbilst KN kodam ex 2932 21 00, kas sūtīts no Indijas vai Taizemes, neatkarīgi no tā, vai tā izcelsme ir vai nav deklarēta Indijā vai Taizemē ( TARI C kodi 2932 21 00 11 un 2932 21 00 15).2. Maksājums, ko paplašināja ar šī panta 1. punktu, jāiekasē par importu, kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 661/2004 2. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot preces, ko eksportē “Atlas Fine Chemicals Pvt Ltd.”, Debhanu Mansion, Nasik-Pune Highway, Nasik Road, MS 422 101, Indija ( TARIC papildu kods A579).3. Neskarot iepriekš minēto 1. punktu, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro importam, ko laiž brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.4. Piemēro spēkā esošie noteikumi par muitas nodokļiem.2. pants1. Laišanai brīvā apgrozībā deklarēt ajam importam nepiemēro 1. pantā paredzētā antidempinga maksājumu ar noteikumu, ka attiecīgos izstrādājumus ražojuši uzņēmumi, kuru apņemšanos apstiprinājusi Komisija un kuru nosaukumi uzskaitīti attiecīgajā Komisijas lēmumā, kurā laiku pa laikam tiek izdarīti grozījumi, un ir importēti saskaņā ar tā paša Komisijas lēmuma noteikumu.2. Šā panta 1. punktā minēto importu atbrīvo no antidempinga maksājuma ar nosacījumu, ka:(a) dalībvalstu muitas iestādēm iesniegts faktūrrēķins, kurā iekļauti vismaz pielikumā uzskaitītie elementi, pēc deklarācijas iesniegšanas par laišanu brīvā apgrozībā;(b) deklarētās un muitai iesniegtās preces precīzi atbilst aprakstam faktūrrēķinā.3. pants1. Prasības par atbrīvošanu no maksājuma, kas paplašināts saskaņā ar 1. pantu, jāiesniedz rakstiski vienā no Kopienas oficiālajām valodām, un to jāparaksta personai, kas ir pilnvarota pārstāvēt pieprasījuma iesniedzēju. Prasība jāsūta uz šādu adresi:European CommissionDirectorate-General for TradeDirectorate BOffice: J-79 05/17B - 1049 BrusselsFakss (32 2) 295 65 05Telekss COMEU B 21877.2. Komisija pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, pieņemot lēmumu, var piešķirt importa atbrīvojumu no 1. pantā paredzētā maksājuma tiem uzņēmumiem, kas iesniedza šādu pieprasījumu.4. pantsMuitas iestādēm ar šo tiek noteikts pārtraukt importa reģistrēšanu atbilstoši Komisijas Regulas (EK) Nr. 661/2004 2. pantam.5. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāPriekšsēdētājs PIELIKUMSFaktūrrēķinā, kuru pievieno ar apņemšanos saistītajam uzņēmuma pārdotajam kumarīnam uz Kopienu, norāda šādus elementus:1. Virsraksts “FAKTŪRRĒĶINS, KO PIEVIENO PRECĒM, UZ KURĀM ATTIECAS APŅEMŠANĀS”2. Regulas 2. panta 1. punktā minētā uzņēmuma nosaukums, kas izraksta faktūrrēķinu3. Faktūrrēķina numurs4. Faktūrrēķina izrakstīšanas datums5. TARIC papildu kods, ar kuru rēķinā norādītās preces jāmuito uz Kopienas robežas6. Precīzs preču apraksts, tostarp:-  Produkta koda numurs ( PCN ), ko izmanto izmeklēšanas un apņemšanās nolūkā;-  preču apraksts saprotamā valodā, kuras atbilst attiecīgajam PCN (piem., “ PCN …..);-  uzņēmuma produkta koda numurs ( CPC ) (attiecīgā gadījumā);-  KN kods;-  daudzums (jānorāda ailē KG).7. Uzņēmuma nosaukums, kas rīkojas kā importētājs Kopienā, kam uzņēmums tieši izraksta faktūrrēķinu, ko pievieno precēm, uz kurām attiecas apņemšanās.8. Uzņēmuma amatpersonas uzvārds, kura ir izrakstījusi rēķinu un parakstījusi šādu paziņojumu:“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto preču pārdošana tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta saskaņa ar apņemšanos un atbilstoši apņemšanās noteikumiem, kuru piedāvāja [uzņēmums] un akceptēja Eiropas Komisija ar lēmumu [IEVIETOT NUMURU]. Es paziņoju, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.” [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).[2] OV L 123, 9.5.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1854/2003 (OV L 272, 23.10.2003., 1. lpp.).[3] OV L 104, 8.4.2004., 99. lpp.[4] OV L 86, 4.4.1996., 1. lpp.[5] Konfidencialitātes nolūkā dati šajā punktā ir indeksēti[6] FG=finanšu gads, kas aptver periodu no viena gada 1. aprīļa līdz nākamā gada 31. martam[7] Konfidencialitātes nolūkā ir sniegti diapazoni.[8] Konfidencialitātes nolūkā netiek sniegti precīzi dati.[9] Konfidencialitātes nolūkā netiek sniegti precīzi dati.[10] Konfidencialitātes nolūkā netiek sniegti precīzi dati.[11] Konfidencialitātes nolūkā ir sniegti diapazoni.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0112

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu  /* COM/2005/0112 galīgā redakcija - COD 2005/0032 */

	Briselē, 5.4.2005COM(2005) 112 galīgā redakcija2005/0032 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIpar kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PAMATOJUMSPašreizējā Komercreģistru (KR) regula (2186/93), kas saskaņoja komercreģistrus, kurus statistikas vajadzībām lieto dalībvalstis, ir pieņemta 1993. gadā un pašlaik ir daļēji novecojusi. Pirms dažiem gadiem situācija ievērojami mainījās, un mainījās prasības statistikas jomā.Pakāpeniski tika izvirzītas triju veidu papildu prasības:-  ekonomikas globalizācijas dēļ radās vajadzība vākt informāciju par uzņēmumu grupām;-  dažādu nozaru integrācijas dēļ radās vajadzība aptvert visu ekonomiku;-  vienotā tirgus dēļ jāuzlabo statistikas salīdzināmība, kas īpaši atkarīga no tā, cik uzņēmumiem, kuri darbojas ES, pieejami saskaņoti avoti.Šā priekšlikuma mērķis ir atjaunināt pašreizējo KR regulu, lai ņemtu vērā šīs jaunās prasības.Lai sasniegtu šo mērķi, pašreizējā KR regulā ierosināti vairāki grozījumi, kas apkopoti nākamajos punktos.2. REGULAS SATURSŅemot vērā iepriekš raksturotās jaunās prasības, kas attiecas uz datiem, ierosinātajā regulas projektā ieviestas divas galvenās izmaiņas.-  Obligāti jāreģistrē visi uzņēmumi, kas veic saimniecisko darbību, kura ietekmē iekšzemes kopproduktu, to vietējās vienības un atbilstīgās juridiskās vienības (regulas pašreizējā redakcijā paredzēts, ka dažu nozaru reģistrācija nav obligāta).-  Būs jāaptver finanšu saites un uzņēmumu grupas, valstīm un Statistikas birojam būs jāapmainās ar datiem par starptautiskajām grupām un vienībām, kas tajās ietilpst.2.1. Ekonomikas pilnīga aptveršanaKopienas tiesību akti statistikas jomā attiecas uz visu ekonomiku, un komercreģistrus aizvien vairāk lieto nacionālā konta vajadzībām, tādēļ komercreģistriem jāaptver visa ekonomika. Citas nozares, kas jāaptver obligāti, ir „publiskā administrācija” un „lauksaimniecība un zivsaimniecība”.Publiskās administrācijas iekļaušanaPubliskā sektora loma ir mainīga. Dažas darbības, ko iepriekš pārzināja publiskais sektors, tagad var pārzināt publiski vai privāti uzņēmumi. Lai gūtu skaidru priekšstatu par situāciju, vajadzīgi salīdzināmāki avoti par šīm darbībām. To var sasniegt tikai tad, ja valsts komercreģistri, ko izmanto statistikas vajadzībām, saskaņā ar saskaņotiem standartiem obligāti aptvertu publisko sektoru.Lauksaimniecības un zvejas iekļaušanaLielās politiskās intereses dēļ par lauku attīstību vajadzīga informācija ne tikai par lauksaimniecību, bet arī par tās aizvien lielāko kombinēšanu ar citām darbībām, uz kurām neattiecas lauksaimniecības statistika, kas galvenokārt aptver produktus. Saskaņota pieeja lauksaimniecībai komercreģistros lauku politikai var sniegt šādu pamatinformāciju.2.2. Dati par uzņēmumu grupāmPieprasījums pēc informācijas par uzņēmumu grupām aizvien palielinās: valsts līmenī tādēļ, lai varētu novērtēt ekonomikas koncentrāciju, un starptautiskā līmenī — lai izveidotu statistisku, kas saistīta ar globalizāciju. Lai apmierinātu šo pieprasījumu, daudz statistikas jau ir izveidots, daļa no tās — saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem statistikas jomā (statistika par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem, par maksājumu bilanci un ārējo tirdzniecību), bet lielākā daļa vēl ir vajadzīga. Pašlaik reģistrē tikai atsevišķas daļas no uzņēmumu grupām valsts teritorijā, bet ar to nepietiek, un dati par starptautiskām grupām jākonsolidē Eiropas līmenī.Regulas projektā noteikts, ka valsts komercreģistros jāreģistrē finanšu saites starp juridiskām vienībām un informācija par starptautiskām saitēm jānosūta Komisijai (Statistikas birojam).Tādējādi jānodrošina:-  saskaņota atlases sistēma pašreizējiem apsekojumiem, kuros izmanto finanšu saišu jēdzienu;-  lielas daļas pašreizējās statistikas, piemēram, datu par ražīgumu, labāka salīdzināmība gadījumos, kad finanšu saitēm starp uzņēmumiem dažādās valstīs ir liela nozīme;-  papildu informācija par uzņēmumu grupām, jo reģistrus var arī lietot kā tiešus avotus statistikai par globalizāciju. Tas būtu nenovērtējami dažādām Kopienas konkurences un izpētes politikām, kā arī tirdzniecības sarunām.Ar šo priekšlikumu jānodrošina, lai to datu apjoms un kvalitāte, kas attiecas uz starptautiskām uzņēmumu grupām, cik vien iespējams tuvinātos ASV līmenim.3. IEROSINāJUMA IETEKMELielākā daļa dalībvalstu jau ir daļēji īstenojušas jaunās prasībasGandrīz visās dalībvalstīs trīs NACE izvēles iedaļas jau ir vismaz daļēji aptvertas un ir pieejama zināma informācija par uzņēmumu grupām vai arī to gatavo. Tādējādi lielākajā daļā gadījumu sistēma jau pastāv, un dalībvalstu ziņā ir veikt papildu pasākumus, lai uzlabotu aptvertību vai kvalitāti, piemēram, iespējams, lietojot papildu avotus. Sākot no atšķirīgām situācijām valstīs, saskaņošanu dalībvalstu starpā var panākt, pieņemot vienotu metodiku, kas noteikta ierosinātajā regulā.Mazas vienības nav jāreģistrēTā ka starptautiskā līmenī lielāku uzmanību pievērš starptautiskām grupām, tad nav stingru prasību par to, lai tiktu aptvertas grupas, kurās ietilpst tikai rezidenti. Tas, lai tiktu aptverti paši mazākie uzņēmumi, kuros netiek nodarbināti algoti darbinieki, arī tiek atstāts kā papildu uzdevums, jo tas atkarīgs no valstī pieejamajiem administratīvajiem avotiem. Tādējādi cik iespējams ņemta vērā situācija valstī un atšķirīgā avotu pieejamība.Lai īstenošanas izmaksas būtu samērīgas, daži rādītāji nav obligātiDažu rādītāju reģistrēšana ir atkarīga no informācijas individuālas pieejamības dalībvalstu administratīvajos avotos, un konkrētu uzņēmumu grupu rādītāji nav obligāti, kamēr nav konstatēts, ka dati nosūtīti Eiropas Kopienu Statistikas birojam — datu konsolidācija Statistikas birojā un atgriezeniskā saite ar dalībvalstīm attiecībā uz atbilstīgajiem labotajiem datiem. Svarīgs tā piemērs ir kontroles valsts noteikšana statistikai par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem, šādā gadījumā valstī pieejamā informācija var būt neatbilstīga vai tās var nebūt, un atbilstību var nodrošināt Eiropas līmenī.Apgrozījums nav obligāts lauksaimniecībai, zivsaimniecībai un publiskajam sektoram.4. APSPRIEšANāS AR DALīBVALSTīMRegulas projekts ir izvērstās apspriedēs ar dalībvalstīm gūts rezultāts, un to ilgstoši apspriedušas dažādas ieinteresētās personas: vairākas reizes komercreģistru un statistikas vienību darba grupā un uzņēmējdarbības statistikas direktoru un Statistikas programmas komitejas sanāksmēs. Ņemts vērā lielāko lietotāju viedoklis dalībvalstīs, EBTA, kandidātvalstīs un Komisijā, kā arī citu ieinteresēto personu viedoklis. Šis priekšlikums ir līdzsvarots, ņemot vērā informācijas apjomu, kas vajadzīgs galvenajiem lietotājiem, un valsts statistikas institūtu slodzi.2005/0032 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIpar kopējas uzņēmumu reģistru sistēmas izveidi statistikas vajadzībām un Padomes Regulas (EEK) Nr. 2186/93 atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],saskaņā ar Līguma 251. pantā[3] noteikto procedūru,tā kā(1) Ar Padomes 1993. gada 22. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2186/93[4] noteikts kopējs pamats komercreģistru statistikas izveidei ar saskaņotām definīcijām, raksturojumiem, jomu un atjaunināšanas procedūrām. Lai komercreģistri turpinātu attīstīties saskaņoti, jāpieņem jauna regula.(2) Padomes 1993. gada 15. marta Regulā (EEK) Nr. 696/93 par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā[5] ietvertas lietojamās statistikas vienības definīcijas. Vienotajam tirgum vajadzīga uzlabota statistikas salīdzināmība, lai nodrošinātu atbilstību Kopienas prasībām. Lai panāktu šo uzlabojumu, jāpieņem kopējas uzņēmumu un citu būtisku statistikas vienību definīcijas un apraksti.(3) Ar Padomes 1996. gada 20. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 58/97 par uzņēmējdarbības strukturālo statistiku[6] un Padomes 1998. gada 19. maija Regulu Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku[7] izveidots kopējs pamats Kopienas statistikas vākšanai, apkopošanai, nosūtīšanai un novērtēšanai par uzņēmumu struktūru, darbību, konkurētspēju un darbības sekmēm Kopienā. Komercreģistri statistikas vajadzībām ir šāda kopēja pamata galvenais elements, un tie nodrošina iespējamību organizēt un koordinēt statistikas apsekojumus, nodrošinot saskaņotu atlases pamatu.(4) Komercreģistri ir viens elements, kā saskaņot pretrunīgās prasības attiecībā uz aizvien plašāko informācijas klāstu par uzņēmumiem un kā atvieglot to administratīvo slogu, jo īpaši izmantojot informāciju, kas iekļauta administratīvajos un juridiskajos reģistros, sevišķi attiecībā uz mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas definēti Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK[8](5) Statistikas vajadzībām lietojamie komercreģistri ir arī galvenais uzņēmējdarbības demogrāfijas avots, jo tajos var izsekot uzņēmumu dibināšanai un slēgšanai, kā arī strukturālajām pārmaiņām ekonomikā pēc koncentrācijas vai dekoncentrācijas, veicot tādas darbības kā uzņēmumu apvienošanās, pārņemšana, iekļaušana, nodalīšana un restrukturēšana.(6) Zināms, cik svarīga loma dalībvalstu ekonomikā ir publiskiem uzņēmumiem. Komisijas 1980. gada 25. jūnija Direktīva 80/723/EEK par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārskatāmību[9] attiecas uz konkrētiem publisko uzņēmumu veidiem. Publiski uzņēmumi un publiskas korporācijas tādēļ jāidentificē komercreģistros, un to var izdarīt, veicot institucionālā sektora klasifikāciju.(7) Nosakot uzņēmumu grupas, pareizi nosakot uzņēmumus, nosakot lielas un sarežģītas vienības un pētot ekonomikas koncentrāciju, vajadzīgas kontroles saites starp juridiskām vienībām. Informācija par uzņēmumu grupām uzlabo komercreģistru kvalitāti, un to var izmantot, lai mazinātu konfidenciālo datu atklāšanas iespējamību. Daži finanšu dati bieži ir nozīmīgāki uzņēmu grupu vai apakšgrupu līmenī nekā uzņēmuma līmenī, un tie var būt pieejami tikai grupu vai apakšgrupu līmenī. Uzņēmumu grupu reģistrācija vajadzības gadījumā nodrošina tiešus grupas apsekojumus, nevis to veidojošo grupu apsekojumus, un tas var ievērojami mazināt atbildes slogu. Lai reģistrētu uzņēmumu grupas, papildus jāsaskaņo komercreģistri.(8) Ekonomikas globalizācija aizvien palielinās, un tādēļ pašlaik daļu statistikas ir grūti izveidot. Reģistrējot starptautiskas uzņēmumu grupas, komercreģistri ir galvenais paņēmiens, kā uzlabot lielu daļu statistikas, kas attiecas uz globalizāciju: starptautiskā preču un pakalpojumu tirdzniecība, maksājumu bilance, tieši ārzemju ieguldījumi, ārvalstu saistītie uzņēmumi, pētniecība, attīstība un jauninājumi, un darba tirgus. Lielākā daļa šīs statistikas attiecas uz visu ekonomiku, tādēļ komercreģistriem jāaptver visas ekonomikas nozares.(9) Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Padomes 1990. gada 11. jūnija Regulā ( Euratom , EEK) Nr. 1588/90 par tādas statistikas informācijas nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas konfidencialitāte[10], nedrīkst atsaukties uz valstu noteikumiem par statistikas konfidencialitāti, lai aizkavētu konfidenciālu statistikas datu nosūtīšanu Kopienas iestādei (Statistikas birojam), ja Kopienas tiesību akts paredz šo datu nosūtīšanu.(10) Lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas noteikti šajā regulā, par datu vākšanu dalībvalstīs atbildīgajām valsts iestādēm var būt vajadzīga piekļuve tādiem administratīviem datu avotiem kā reģistriem, kas ir nodokļu un sociālās nodrošināšanas iestāžu, centrālo banku, citu publisku iestāžu rīcībā, kā arī citām datu bāzēm, kurās ir informācija par pārrobežu darījumiem un pozīcijām, ja vien šie dati vajadzīgi Kopienas statistikas izveidei.(11) Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[11].(12) Regula (EEK) Nr. 2186/93 tāpēc jāatceļ.(13) Notikusi apspriešanās ar Statistikas programmu komiteju,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsMērķisŠī regula nosaka kopēju pamatu statistikas komercreģistriem Kopienā.Dalībvalstis veido vienu vai vairākus saskaņotus reģistrus statistikas vajadzībām, tie ir līdzeklis apsekojumu sagatavošanai un koordinācijai, kā arī informācijas avots uzņēmumu un uzņēmējdarbības demogrāfijas statistikas analīzei, administratīvo datu mobilizācijai un statistikas vienību noteikšanai un izveidei.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas.„Juridiska vienība” ir juridiska vienība, kas definēta Regulas (EEK) Nr. 696/93[12] pielikuma II iedaļas A apakšiedaļas 3. punktā.„Uzņēmums” ir uzņēmums, kas definēts minētās regulas pielikuma III iedaļas A apakšiedaļā.„Vietējā vienība” ir vietējā vienība, kas definēta minētās regulas pielikuma III iedaļas F apakšiedaļā.„Uzņēmumu grupa” ir uzņēmumu grupa, kas definēta Regulas (EEK) Nr. 696/93 pielikuma III iedaļas C apakšiedaļā.„Starptautiska uzņēmumu grupa” ir uzņēmumu grupa, kurā ietilpst vismaz divi uzņēmumi vai juridiskas vienības, kuri atrodas dažādās valstīs.„Atdalīta uzņēmumu grupa” ir uzņēmumu grupas uzņēmumi un juridiskas vienības, kas ir rezidenti vienā un tajā pašā valstī. Tajā var ietilpt tikai viena vienība, ja pārējās vienības nav rezidenti. Uzņēmums var būt atdalīta uzņēmumu grupa vai tās daļa.3. pantsDarbības joma1. Saskaņā ar definīcijām 2. pantā un ievērojot šajā pantā noteiktos ierobežojumus, reģistros iekļauj:visus uzņēmumus, kas veic saimniecisko darbību, kura ietekmē nacionālo kopproduktu (NKP), un to vietējās vienības,juridiskas vienības, kas ietilpst šajos uzņēmumos,atdalītas uzņēmumu grupas un informāciju par starptautiskām uzņēmumu grupām, kuras definētas pielikumā,uzņēmu grupas, kurās ietilpst tikai rezidenti.2. Šī prasība tomēr neattiecas uz mājsaimniecībām, ciktāl tās ražo preces un pakalpojumus pašu patēriņam vai izīrē pašu īpašumu.3. Vietējās vienības, kam nav atsevišķu juridisku vienību (filiāļu), kas atkarīgas no ārzemju uzņēmumiem un ko saskaņā ar EKS 95 un SNA93 principiem klasificē kā kvazikapitālsabiedrības, komercreģistros uzskata par uzņēmumiem.4. Uzņēmumu grupu var novērot, izmantojot kontroles saites starp juridiskām vienībām. Uzņēmumu grupu noteikšanai lieto kontroles definīciju, kas iekļauta Eiropas kontu sistēmas EKS 95 (Regula (EK) Nr. 2223/96) 2.26. punktā.5. Šī regula attiecas tikai uz tām vienībām, kas pilnībā vai daļēji veic saimniecisko darbību. Saimnieciskā darbība ir jebkura darbība, kas ietver preču un pakalpojumu piedāvāšanu konkrētajā tirgū. Komercreģistru vajadzībām pakalpojumus, ko nepiedāvā tirgū un kas ietekmē nacionālo kopproduktu, kā arī tiešu un netiešu aktīvu juridisko vienību ietveršanu uzskata par saimniecisko darbību. Ekonomiski neaktīvas juridiskas vienības ir daļa no uzņēmuma tikai kopā ar ekonomiski aktīvām juridiskām vienībām.6. Lēmumu par apjomu, kādā uzņēmumi, kuros nodarbināts mazāk nekā pusslodzes darbinieks, un uzņēmumu grupas, kurās ietilpst tikai rezidenti un kurām nav statistiskas nozīmes dalībvalstīs, jāiekļauj reģistros, pieņem saskaņā ar 14. pantā noteikto procedūru.4. pantsDatu avoti1. Ievērojot 6. pantā minētos kvalitātes nosacījumus, dalībvalstis var vākt informāciju, kura vajadzīga saskaņā ar šo regulu, izmantojot visus avotus, ko tās uzskata par piemērotiem. Valsts iestādēm to kompetences jomā ir atļauts statistikas vajadzībām vākt administratīvos un juridisko reģistros iekļautu informāciju, uz kuru attiecas šī regula.2. Ja vajadzīgos datus nevar savākt par samērīgu samaksu, var lietot statistiskā novērtējuma procedūras, vienlaikus nodrošinot pietiekamu precizitāti un kvalitāti.5. pantsReģistros iekļaujamais raksturojumsReģistros iekļautajām vienībām piešķir identifikācijas numuru un iekļauj pielikumā precizētās raksturojošo informāciju.Raksturojumā iekļaujamo pozīciju sarakstu atjaunina, un pozīcijas un nepārtrauktības noteikumus nosaka saskaņā ar 14. pantā noteikto procedūru.6. pantsKvalitātes standarti un ziņojumi1. Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu komercreģistru kvalitāti.2. Dalībvalstis Komisijai (Statistikas birojam) pēc pieprasījuma sniedz ziņojumu par komercreģistru kvalitāti (še turpmāk — „kvalitātes ziņojumi”).3. Kopīgos kvalitātes standartus, kā arī kvalitātes ziņojumu saturu un iesniegšanas biežumu nosaka Komisija (Statistikas birojs) saskaņā ar 14. pantā minēto procedūru un ņemot vērā saistību ar datu vākšanas izmaksām.4. Dalībvalstis informē Komisiju (Statistikas biroju) par ievērojamākajām metodikas vai citām pārmaiņām, kas varētu ietekmēt komercreģistru kvalitāti, tiklīdz tās kļūst zināmas un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc tam, kad šādas pārmaiņas stājušās spēkā.7. pantsIeteikumu rokasgrāmataKomisija publicē ieteikumu rokasgrāmatu par komercreģistriem. Rokasgrāmatu atjaunina ciešā sadarbība ar dalībvalstīm.8. pantsGrafiks un regularitāte1. Ierakstus un svītrojumus reģistrā atjaunina vismaz reizi gadā.2. Atjaunināšanas regularitāte ir atkarīga no vienības veida, konkrētā rādītāja, vienības lieluma un avota, ko parasti lieto atjaunināšanai.3. Saskaņā ar 14. pantā noteikto procedūru pieņem atjaunināšanas noteikumus.4. Dalībvalstis ik gadu veido kopiju, kas atspoguļo reģistra stāvokli gada beigās, un analīzes vajadzībām glabā šo kopiju 30 gadus.9. pantsDatu pārraide1. Dalībvalstis veic reģistru statistisko analīzi un nosūta informāciju Komisijai (Statistikas birojam), ievērojot formātu un procedūru, ko noteikusi Komisija saskaņā ar 14. pantā noteikto procedūru.2. Dalībvalstis pēc pieprasījuma nosūta Komisijai (Statistikas birojam) visu attiecīgo informāciju par šīs regulas īstenošanu dalībvalstīs.10. pantsApmaiņa ar konfidenciāliem datiem dalībvalstu starpāDalībavlstīm ir atļauts apmainīties ar Regulas (EK) Nr. 322/97 13. pantā definētajiem konfidenciālajiem datiem, ja šāda apmaiņa vajadzīga, lai nodrošinātu kvalitatīvu informāciju par starptautiskām uzņēmumu grupām Eiropas Savienībā. Dalībvalstis, kas saņem konfidenciālus datus no citām dalībvalstīm, ievēro šīs informācijas konfidencialitāti.11. pantsDatu nosūtīšana par starptautiskām uzņēmumu grupām1. Dalībvalstis Komisijai (Statistikas birojam) nosūta individuālus datus par starptautiskām uzņēmumu grupām un vienībām, kas tās veido, kā noteikts pielikumā, lai sniegtu statistisku informāciju par starptautiskām grupām Eiropas Savienībā.2. Lai nodrošinātu datu konsekventu reģistrāciju, Komisija (Statistikas birojs) nosūta katrai dalībvalstij datus par starptautisku uzņēmumu grupu, arī par vienībām, kas tajā ietilpst, ja vismaz viena vienība no šīs grupas atrodas minētajā dalībvalstī.3. Apjomu, formātu un procedūru individuālo datu nosūtīšanai uz Komisiju (Statistikas biroju) un datu nosūtīšanai uz dalībvalstīm par starptautiskām uzņēmumu grupām pieņem saskaņā ar 14. pantā noteikto procedūru.12. pantsPārejas periods un atkāpesJa komercreģistrā jāveic ievērojami pielāgojumi, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var piešķirt atkāpi uz pārejas laiku, kas nepārsniedz divus gadus no dienas, kad sāk piemērot šo regulu.Attiecībā uz lauksaimniecību, mežsaimniecību un zivsaimniecību, publisko administrāciju un aizsardzību, un obligāto sociālo apdrošināšanu pārejas periods nepārsniedz trīs gadus.13. pantsĪstenošanas pasākumiPasākumus šīs regulas piemērošanai nosaka saskaņā ar 14. pantā noteikto procedūru. Šādi pasākumi attiecas uz:vismazāko uzņēmumu un uzņēmu grupu, kurās ietilpst tikai rezidenti, iekļaušanu, kā paredzēts 3. pantā;reģistros iekļauto informāciju un kvalitātes ziņojumiem, kā paredzēts 6. un 9. pantā;reģistru atjaunināšanas noteikumiem, kā paredzēts 8. pantā;individuālo datu nosūtīšanu Komisijai (Statistikas birojam) par starptautiskajām uzņēmumu grupām un datu nosūtīšana dalībvalstīm par starptautiskajām uzņēmumu grupām, kā paredzēts 11. pantā;pielikumā iekļautā reģistra pozīciju saraksta atjaunināšanu, to definīcijām un nepārtrauktības noteikumiem, kā paredzēts 5. pantā, ciktāl šāda atjaunināšana pēc kvantitatīva novērtējuma nav saistīta ar slogu, kas vienībām vai dalībvalstīm būtu nesamērīgs ar gaidāmajiem rezultātiem.14. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Lēmumu 89/382/EEK, Euratom [13].2. Ja atsaucas uz šo punktu, tad piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.15. pantsAtcelšanaPadomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93 atceļ.Atsauces uz atceltajām regulām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.16. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMSKomercreģistros, grupējot pēc vienībām, iekļauj šādu informāciju. Ja informāciju var gūt no citas(-ām) vienības(-ām), tā nav jāglabā atsevišķi par katru vienību.1. JURIDISKA VIENĪBA |IDENTIFIKĀCIJA | 1.1. | Identifikācijas numurs |1.2.a | Vārds, uzvārds/nosaukums |1.2.b | Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā |1.2.c | Pēc izvēles — tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu |1.3. | Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, — cits administratīvs identifikācijas numurs |DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA | 1.4. | Iekļaušanas datums juridiskām personām vai datums, kad notikusi oficiāla atzīšana par tirgus dalībnieku, fiziskām personām |1.5. | Diena, no kuras juridiskā vienība vairs nav uzņēmuma daļa (kā noteikts 3.3. punktā) |EKONOMISKA/ STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA | 1.6. | Juridiskā forma |SAITES AR CITIEM REĢISTRIEM | Norāde uz saistītiem reģistriem, kuros reģistrēta juridiskā vienība un kuros ir informācija, ko var lietot statistikas vajadzībām |1.7.a | Atsauce uz Kopienas iekšējā tirgus dalībnieku reģistru, kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 638/2004[14], un atsauce uz muitas reģistriem vai ārpuskopienas tirgus dalībnieku reģistru |1.7.b | Pēc izvēles — atsauce uz bilances datiem (vienībām, kas vajadzīgas, lai publicētu pārskatu) un atsauce uz maksājumu bilances reģistru vai ārzemju tiešo ieguldījumu reģistru, un atsauce uz saimniecību reģistru |Papildu informācija par juridiskām vienībām, kas ir daļa no uzņēmuma, kurs pieder pie uzņēmumu grupasSAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU | 1.8. | Tās rezidentu/atdalītas uzņēmumu grupas (4.1. punkts) identifikācijas numurs, pie kuras pieder vienība |1.9. | Datums, kad notikusi iesaistīšanās rezidentu/atdalītajā grupā |1.10. | Datums, kad notikusi atdalīšanās no rezidentu/atdalītās grupas |VIENĪBU KONTROLE | Rezidentu kontroles saites var reģistrēt vai nu no aušas uz leju (1.11.a punkts) vai no lejas uz augšu (1.11.b punkts). Katrai vienībai reģistrē tikai pirmo — tiešo vai netiešo — kontroles līmeni (informāciju par visu kontroles ķēdi var iegūt, tos apvienojot) |1.11.a | Identifikācijas numurs(-i) rezidentei(-ēm) juridiskajai(-ām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība |1.11.b | Identifikācijas numurs rezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību |1.12. | a) Reģistrācijas valsts(-is) un b) identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums, adrese(-es) un PVN maksātāja numurs(-i) nerezidentei(-ēm) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība |1.13. | a) Reģistrācijas valsts un b) identifikācijas numurs(-i) vai vārds, uzvārds/nosaukums, adrese un PVN maksātāja numurs nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību |ĪPAŠUMTIESĪBAS UZ VIENĪBĀM | Rezidentu īpašumtiesības var reģistrēt vai nu no augšas uz leju (1.14.a punkts), vai no lejas uz augšu (1.14.b punkts). Informāciju un dalības slieksni reģistrē tad, ja šada informācijai ir pieejama administratīvos avotos. Ieteicamais slieksnis ir 10 % vai vairāk no tiešā īpašuma |1.14.a | a) Identifikācijas numurs(-i) un b) daļa (%) no rezidentes(-u) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kas pieder juridiskai vienībai |1.14.b | a) Identifikācijas numurs(-i) un b) daļa (%) no rezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kam pieder juridiskā vienība |1.15. | a) Reģistrācijas valsts(-is) un b) identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums, adrese(-es) un PVN maksātāja numurs(-i) un c) daļa (%) no rezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kas pieder juridiskajai vienībai |1.16. | a) Reģistrācijas valsts(-is) un b) identifikācijas numurs(-i) vai vārds(-i), uzvārds/nosaukums, adrese(-es) un PVN maksātāja numurs(-i) un c) daļa (%) no nerezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kam pieder juridiskā vienība |2. VIETĒJĀ VIENĪBA |IDENTIFIKĀCIJA | 2.1. | Identifikācijas numurs |2.2.a | Nosaukums |2.2.b | Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā |2.2.c | Pēc izvēles — tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu |2.3. | Identifikācijas numurs uzņēmumam (3.1. punkts), kam pieder vietējā vienība |DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA | 2.4. | Datums, kad sākta darbība |2.5. | Datums, kad galīgi izbeigta darbība |EKONOMISKA/ STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA | 2.6. | NACE 4 ciparu pamatdarbības kods |2.7. | NACE 4 ciparu kods sekundārajām darbībām, ja tādas ir; šis punkts attiecas tikai uz vietējām vienībām, uz kurām attiecas apsekojumi |2.8. | Pēc izvēles — darbība, ko veic vietējā vienība, kas ir palīgdarbība uzņēmumam, pie kura tā pieder (ja/nē) |2.9. | Nodarbināto personu skaits |2.10.a | Algoto darbinieku skaits |2.10.b | Pēc izvēles — ar pilnslodzes ekvivalentu izteikts darbinieku skaits |2.11. | Ģeogrāfiskās atrašanās vietas kods |SAITES AR CITIEM REĢISTRIEM | 2.12. | Atsauce uz saistītajiem reģistriem, kuros iekļauta vietējā vienība un kuros ir informācija, ko var izmantot statistikas vajadzībām (ja šādi saistītie reģistri ir) |3. UZŅĒMUMS |IDENTIFIKĀCIJA | 3.1. | Identifikācijas numurs |3.2.a | Nosaukums |3.2.b | Pēc izvēles — pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese |3.3. | Identifikācijas numurs juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), kura(-as) veido uzņēmumu |DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA | 3.4. | Datums, kad sākta darbība |3.5. | Datums, kad galīgi izbeigta darbība |EKONOMISKA/ STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA | 3.6. | NACE 4 ciparu pamatdarbības kods |3.7. | NACE 4 ciparu kods sekundārajām darbībām, ja tādas ir; šis punkts attiecas tikai uz uzņēmumiem, uz kuriem attiecas apsekojumi |3.8. | Nodarbināto personu skaits |3.9.a | Algoto darbinieku skaits |3.9.b | Pēc izvēles — ar pilnslodzes ekvivalentu izteikts darbinieku skaits |3.10. | Apgrozījums; pēc izvēles attiecībā uz lauksaimniecību, zivsaimniecību un publisko sektoru |3.11. | Institucionālais sektors un apakšsektors atbilstīgi Eiropas kontu sistēmai |Papildu informācija par uzņēmumiem, kas pieder pie uzņēmumu grupasSAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU | 3.12. | Identifikācijas numurs rezidentu/atdalītajai uzņēmumu grupai (4.1. punkts), pie kuras pieder uzņēmums |4. UZŅĒMUMU GRUPA |IDENTIFIKĀCIJA | 4.1. | Rezidentu/atdalītās grupas identifikācijas numurs |4.2.a | Rezidentu/atdalītās grupas nosaukums |4.2.b | Pēc izvēles — rezidentu/atdalītās grupas galvenā biroja pasta adrese, elektroniska pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese |4.3. | Rezidentu/atdalītās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs (identifikācijas numurs juridiskajai vienībai, kas ir galvenā rezidentu grupā). Ja kontroles vienība ir fiziska persona, kas nav tirgus dalībnieks, informāciju reģistrē tad, ja tā ir pieejama administratīvos avotos |4.4. | Uzņēmumu grupas veids: 1. grupa, kurā ietilpst tikai rezidenti; 2. vietējā līmenī kontrolēta atdalīta grupa; 3. ārzemēs kontrolēta atdalīta grupa |DEMOGRĀFISKĀ STATISTIKA | 4.5. | Datums, kad izveidota rezidentu/atdalītā uzņēmumu grupa |4.6. | Datums, kad likvidēta rezidentu/atdalītā uzņēmumu grupa |EKONOMISKA/ STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA | 4.7. | Rezidentu/atdalītās grupas NACE 2 ciparu pamatdarbības kods |4.8. | Pēc izvēles — rezidentu/atdalītās grupas NACE 2 ciparu sekundārās darbības kods |4.9. | Nodarbināto personu skaits rezidentu/atdalītajā grupā |4.10. | Pēc izvēles — konsolidētais apgrozījums |Papildu informācija par starptautiskajām uzņēmumu grupām (4.4. punktā norādītais 2. un 3. veids)Reģistrēt 4.11. un 4.12.a punktā paredzētos rādītājus nav obligāti, kamēr nav konstatēts, ka nosūtīta 11. pantā noteiktā informācija par starptautiskajām grupām.IDENTIFIKĀCIJA | 4.11. | Globālās grupas identifikācijas numurs |4.12.a | Globālās grupas nosaukums |4.12.b | Pēc izvēles — globālās grupas reģistrācijas valsts, pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese |4.13. | Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs, ja grupas galvenā vienība ir rezidents (identifikācijas numurs juridiskajai vienībai, kas ir galvenā grupā). Ja globālās grupas galvenā vienība nav rezidents, norāda reģistrācijas valsti un pēc izvēles — tās identifikācijas numuru vai nosaukumu un adresi |EKONOMISKA/ STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA | 4.14. | Pēc izvēles — visā pasaulē nodarbināto personu skaits |4.15. | Pēc izvēles — konsolidētais apgrozījums pasaulē |4.16. | Pēc izvēles — valsts, kurā atrodas centrs, kur pieņem pasaules mēroga lēmumus |4.17. | Pēc izvēles — valstis, kurās atrodas uzņēmumi vai vietējās vienības |[1] OV C […], […]., […]. lpp.[2] OV C […]., […]., […]. lpp.[3] OV C […]., […]., […]. lpp.[4] OV L 196, 5.8.1993., 1. lpp.[5] OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp.[6] OV L 14, 17.1.1997., 1. lpp.[7] OV L 162, 5.6.1998., 1. lpp.[8] OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.[9] OV L 195, 29.7.1980., 35. lpp.[10] OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.[11] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[12] OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp.[13] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.[14] OV L 102, 7.4.2004., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0074

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku  /* COM/2008/0074 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.2.2008COM(2008) 74 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1210/2003 tika noteikti konkrēti ierobežojoši pasākumi attiecībā uz Irāku saskaņā ar Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP un ANO Drošības padomes Rezolūciju 1483(2003). Regulā (EK) Nr. 1210/2003 ir paredzēti īpaši režīmi attiecībā uz maksājumiem par Irākas naftas, naftas produktu un dabasgāzes eksportu un attiecībā uz dažu Irākas aktīvu imunitāti pret tiesvedību; šie pasākumi ir izklāstīti attiecīgi Regulas 2. un 10. pantā.2.  ANO Drošības Padome 2007. gada 18. decembra Rezolūcijā 1790 cita starpā nolēma, ka minētie īpašie režīmi ir jāpiemēro līdz 2008. gada 31. decembrim, un paziņoja par savu nodomu ne vēlāk kā līdz 2008. gada 15. jūnijam pārskatīt īpašo režīmu saistībā ar imunitāti pret tiesvedību. Tādēļ ir lietderīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 1210/2003.3.  Turklāt ir lietderīgi pielāgot Regulu (EK) Nr. 1210/2003 atbilstīgi jaunākajai praksei sankciju jomā attiecībā uz kompetento iestāžu noteikšanu, atbildību par pārkāpumiem un jurisdikciju.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar IrākuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā Kopējo nostāju 2008/…/KĀDP, ar ko groza Kopējo nostāju 2003/495/KĀDP par Irāku[1],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Atbilstoši ANO Drošības padomes Rezolūcijai 1483(2003) ar 2. pantu Regulā (EK) Nr. 1210/2003 par konkrētiem īpašiem ierobežojumiem attiecībā uz ekonomikas un finanšu sakariem ar Irāku un par Regulas (EK) Nr. 2465/96[2] atcelšanu noteica īpašus režīmus attiecībā uz maksājumiem par naftu, naftas produktiem un dabasgāzi, ko eksportē no Irākas, savukārt ar minētas regulas 10. pantu tika noteikti īpaši režīmi attiecībā uz konkrētu Irākas aktīvu imunitāti pret tiesvedību. Īpašos režīmus attiecībā uz imunitāti piemēroja līdz 2007. gada 31. decembrim. Īpašos režīmus attiecībā uz maksājumiem turpina piemērot.(2) ANO Drošības padomes Rezolūcijā 1790(2007) un Kopējā nostājā 2008/…/KĀDP ir paredzēts, ka abi īpašie režīmi ir jāpiemēro līdz 2008. gada 31. decembrim. Tādēļ ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 1210/2003.(3) Turklāt ir lietderīgi pielāgot Regulu (EK) Nr. 1210/2003 atbilstīgi jaunākajai praksei sankciju jomā attiecībā uz kompetento iestāžu noteikšanu, atbildību par pārkāpumiem un jurisdikciju. Šajā regulā saskaņā ar Līgumā izklāstītajiem nosacījumiem par Kopienas teritoriju tiek uzskatītas to dalībvalstu teritorijas, uz kurām attiecas Līgums.(4) Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1210/2003 groza šādi.4.  Regulas 2. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„2. pantsVisus ieņēmumus no Irākas naftas, naftas produktu un dabasgāzes eksporta pārdošanas apjomiem, kā uzskaitīts I pielikumā, no 2003. gada 22. maija nogulda Irākas Attīstības fondā saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti ANO Drošības padomes Rezolūcijā 1483 (2003), jo īpaši tās 20. un 21. punktā.”5.  Iekļauj šādu 4.a pantu:„4.a pantsAizliegumi, kas paredzēti 4. panta 3. punktā un 4. panta 4. punktā, nerada nekādu atbildību attiecīgajām fiziskajām vai juridiskajām personām vai vienībām, ja tās nezināja un ja tām nebija vērā ņemamu iemeslu uzskatīt, ka to rīcība būtu pretrunā šim aizliegumam.”6.  Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„6. pants1. Atkāpjoties no 4. panta, V pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs norādītās kompetentās iestādes var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ir ievēroti visi šie nosacījumi:a) uz līdzekļiem vai ekonomiskajiem resursiem attiecas tiesvedībā, administratīvajā tiesvedībā vai šķīrējtiesā noteikts apgrūtinājums, kas uzlikts pirms 2003. gada 22. maija, vai tiesvedībā, administratīvajā tiesvedībā vai šķīrējtiesā pieņemts spriedums, kas pasludināts pirms minētā datuma;b) līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai apmierinātu prasījumus, kas izriet no šāda apgrūtinājuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar šādu spriedumu, tiktāl, ciktāl paredzēts piemērojamajos tiesību aktos un noteikumos, kuri reglamentē šādu prasījumu iesniedzēju tiesības;c) prasījuma izpilde nav pretrunā ar Regulu (EK) Nr. 3541/92; kā arīd) apgrūtinājuma vai tiesas sprieduma atzīšana nav pretrunā ar attiecīgās dalībvalsts sabiedrisko kārtību.2. Visos pārējos gadījumos līdzekļus, ekonomiskos resursus un ieņēmumus no ekonomiskajiem resursiem, kas iesaldēti saskaņā ar 4. pantu, dara pieejamus vienīgi, lai saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti ANO Drošības padomes Rezolūcijā 1483 (2003), nodotu tos Irākas Attīstības fondam, kas atrodas Irākas Centrālās bankas pārziņā.”7.  Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„7. pants1. Aizliegta apzināta un tīša līdzdalība darbībās, kuru mērķis vai iznākums tieši vai netieši ir apiet 4. pantu vai veicināt darījumus, kas minēti 2. un 3. pantā.2. Visu informāciju par to, ka tiek apieti vai bijuši apieti šīs regulas noteikumi, dara zināmu V pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs norādītajām dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisijai, tieši vai ar šo kompetento iestāžu starpniecību.”8.  Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„8. pants1. Neskarot spēkā esošos noteikumus par ziņojumu iesniegšanu, konfidencialitāti un dienesta noslēpumiem, kā arī Līguma 284. panta noteikumus, fiziskas un juridiskas personas, struktūras un organizācijas:a) V pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs norādītajām kompetentajām iestādēm to atrašanās vai dibināšanas vietas dalībvalstī nekavējoties sniedz jebkādu informāciju, kas vajadzīga, lai nodrošinātu šīs regulas ievērošanu attiecībā uz rēķinu un summu iesaldēšanu saskaņā ar 4. pantu, un tieši vai ar šo kompetento iestāžu starpniecību informē Komisiju;b) sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, kā norādīts V pielikumā uzskaitītajās tīmekļa vietnēs, ja minētās ziņas tiek pārbaudītas.2. Jebkādu informāciju, ko sniedz vai saņem saskaņā ar šo pantu, izmanto tikai tādam nolūkam, kādam tā ir sniegta vai saņemta.”9.  Iekļauj šādu 15.a pantu:„15.a pants1. Dalībvalstis izraugās šīs regulas 6., 7. un 8. pantā minētās kompetentās iestādes un norāda tās V pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs vai ar to starpniecību.2. Dalībvalstis līdz 2008. gada 15. martam paziņo Komisijai par savām kompetentajām iestādēm un ziņo tai par visām turpmākajām izmaiņām.”10.  Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu tekstu:„16. pantsŠo regulu piemēro:a) Kopienas teritorijā, arī tās gaisa telpā;b) visos gaisa kuģos vai kuģos, kas ir kādas dalībvalsts jurisdikcijā;c) attiecībā uz jebkuru personu Kopienas teritorijā vai ārpus tās, kurai ir kādas dalībvalsts valstspiederība;d) attiecībā uz visām juridiskām personām, vienībām vai struktūrām, kas reģistrētas vai izveidotas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem; kā arīe) attiecībā uz visām juridiskām personām, vienībām vai struktūrām saistībā ar jebkādiem darījumiem, ko tās pilnīgi vai daļēji veic Kopienā.”11.  Regulas 18. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:„3. Regulas 2. un 10. pantu piemēro līdz 2008. gada 31. decembrim.”12.  Regulas V pielikumu aizstāj ar tekstu šīs regulas pielikumā.2. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS„V PIELIKUMSTīmekļa vietnes informācijai par 6., 7. un 8. pantā minētajām kompetentajām iestādēm un adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas KomisijaiA. Tīmekļa vietnes informācijai par kompetentajām iestādēm(aizpilda dalībvalstis)BEĻĢIJABULGĀRIJAČEHIJADĀNIJAVĀCIJAIGAUNIJAĪRIJAGRIEĶIJASPĀNIJAFRANCIJAITĀLIJAKIPRALATVIJALIETUVALUKSEMBURGAUNGĀRIJAMALTANĪDERLANDEAUSTRIJAPOLIJAPORTUGĀLERUMĀNIJASLOVĒNIJASLOVĀKIJASOMIJAZVIEDRIJAAPVIENOTĀ KARALISTEB. Adrese paziņojumu nosūtīšanai Eiropas Komisijai:Commission of the European CommunitiesDirectorate-General for External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in Common Foreign and Security PolicyUnit A.2. Crisis Management and Peace BuildingCHAR 12/106B-1049 BrusselsTālr. (32-2) 295 5585Fakss (32-2) 299 0873.”[1] OV L …, … 2008., … lpp. .[2] OV L 169, 8.7.2003., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).


title: Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0098

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 03.03.2006COM(2006) 98 galīgā redakcija2006/0028 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmu(IESNIEGUSI KOMISIJA)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Padome 2003. gada 26. jūnijā pilnvaroja Komisiju paziņot PTO, ka Eiropas Kopiena plāno grozīt koncesijas par produktiem ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) un 1006 30 (slīpēti rīsi), kas iekļauti GATT pievienotajā Eiropas Kopienas CXL grafikā. Paziņojums tika sniegts 2003. gada 2. jūlijā.2.  Komisijai ir notikušas sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, kas ir produkta ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) galvenā piegādātāja un produkta ar HS kodu 1006 30 (slīpēti rīsi) svarīga piegādātāja, ar Taizemi, kas ir produkta ar HS kodu 1006 30 (slīpēti rīsi) galvenā piegādātāja un produkta ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) svarīga piegādātāja, un ar Indiju un Pakistānu, kas abas ir produkta ar HS kodu 1006 20 (lobīti rīsi) svarīgas piegādātājas.3.  Kopienas vārdā ir apstiprināti šādi nolīgumi:4.  ar Indiju ― ar Padomes 2004. gada 11. augusta Lēmumu 2004/617/EK[1],5.  ar Pakistānu ― ar Padomes 2004. gada 11. augusta Lēmumu 2004/618/EK[2],6.  ar Amerikas Savienotajām Valstīm ― ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Lēmumu 2005/476/EK[3],7.  ar Taizemi ― ar Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmumu 2005/953/EK[4].8.  Ar iepriekšminētajiem lēmumiem izvirzīja nosacījumus, ar kādiem nosaka piemērojamos ievedmuitas nodokļus atkarībā no produkta veida vai ievedamiem daudzumiem, un turklāt ar šiem lēmumiem Komisijai tiek dota atļauja pārejas periodā atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju. Taču pārejas periods ir noteikts līdz 2006. gada 30. jūnijam.9.  Tādēļ Regula (EK) Nr. 1785/2003 ir jāgroza, lai tajā iekļautu rīsu importēšanas režīma izmaiņas iepriekšminēto nolīgumu rezultātā.2006/0028 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr 1785/2003 attiecībā uz rīsu importēšanas režīmuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 36. pantu un 37. panta 2. punkta trešo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],tā kā:10.  Padomes 2003. gada 29. septembra Regulas (EK) Nr. 1785/2003 par rīsu tirgus kopīgo organizāciju[6] 10. panta 1. punktā ir prasība uzrādīt ievešanas vai izvešanas atļauju, ievedot Kopienā vai izvedot no tās minētās regulas 1. pantā uzskaitītos produktus. Lai vienkāršotu uzņēmējiem piemērojamās procedūras, ir jāpieļauj izdarīt atkāpi no prasības uzrādīt ievešanas atļauju, ja atsevišķu rīsu ievedumu pārvaldībai tā nav nepieciešama. Tādēļ jāatļauj Komisijai atkāpties no šīs prasības.11.  Ar Padomes Lēmumu 2004/617/EK[7] apstiprinātajā Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Indiju atbilstīgi GATT 1994 XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas GATT 1994 pievienotajā EK CXL grafikā[8], noteikts, ka attiecībā uz Indijas izcelsmes lobītu rīsu atsevišķām basmati rīsu šķirnēm piemērojamais ievedmuitas nodoklis ir nulle.12.  Ar Padomes Lēmumu 2004/618/EK[9] apstiprinātajā Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Pakistānu atbilstīgi GATT 1994 XXVIII pantam par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas GATT 1994 pievienotajā EK CXL grafikā[10], noteikts, ka attiecībā uz Pakistānas izcelsmes lobītu rīsu atsevišķām basmati rīsu šķirnēm piemērojamais ievedmuitas nodoklis ir nulle.13.  Ar Padomes Lēmumu 2005/476/EK[11] apstiprinātajā Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par lobītiem rīsiem piemērojamo nodokļu aprēķina metodi[12] noteikts, kādā veidā periodiski aprēķina un nosaka lobīto rīsu ar KN kodu 1006 20 ievedumiem piemērojamo ievedmuitas nodokli.14.  Ar Padomes Lēmumu 2005/953/EK[13] apstiprinātajā Nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Kopienu un Taizemi saskaņā ar GATT 1994 XXVIII pantu par grozījumiem koncesijās attiecībā uz rīsiem, kas paredzētas GATT 1994 pievienotajā EK CXL grafikā[14], noteikts, kādā veidā periodiski aprēķina un nosaka slīpēto rīsu un daļēji slīpēto rīsu ar KN kodu 1006 30 ievedumiem piemērojamo ievedmuitas nodokli, un paredzēts, ka šķeltajiem rīsiem ar KN kodu 1006 40 00 piemēro ievedmuitas nodokli 65 euro par tonnu.15.  Lai iepriekšminētos nolīgumus varētu piemērot pilnībā, četros iepriekšminētajos lēmumos Komisijai paredzēta iespēja atkāpties no Regulas (EK) Nr. 1785/2003 noteikumiem. Šīs atkāpes piemēro vēlākais līdz 2006. gada 30. jūnijam.16.  Tādēļ ir jāpielāgo Regulas (EK) Nr. 1785/2003 noteikumus attiecībā uz ievedmuitas nodokļa noteikšanu dažādajiem rīsu veidiem, uz kuriem attiecas minētie nolīgumi.17.  Lai basmati rīsiem varētu piemērot ievedmuitas nodokļa likmi 0 % apmērā, tiem ir jābūt līgumos norādīto šķirņu rīsiem. Lai pārliecinātos, ka basmati rīsu ievedumi, kuriem piemērota ievedmuitas nodokļa likme 0 % apmērā, tiešām atbilst šiem rādītājiem, Komisijai jāpieņem īpaši noteikumi.18.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1785/2003. Lai garantētu uzņēmējiem jaunā importēšanas režīma saglabāšanos pēc minēto atkāpju piemērošanas termiņa beigām, šo grozījumu jāpiemēro no 2006. gada 1. jūlija,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1785/2003 groza šādi.1) Regulas 10. pantā iekļauj šādu 1.a punktu:„1.a. Ja atsevišķu rīsu ievedumu pārvaldībai ievešanas atļaujas nav vajadzīgas, Komisija saskaņā ar 26. panta 2. punktā paredzēto procedūru var atkāpties no šā panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētajām saistībām.”2) Regulas 11. pantā svītro 2. punktu.3) Iekļauj šādus 11.a–11.d pantus:„11.a pants1. Atkāpjoties no 11. panta 1. punkta, lobītiem rīsiem ar kodu KN 1006 20 Komisija nosaka šādu ievedmuitas nodokli desmit dienu laikā pēc attiecīgā atskaites perioda beigām ―a) EUR 30 par tonnu,-  ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, nav sasniedzis 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš samazināts par 15 %,-  ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos nav sasniedzis 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura samazināta par 15 %;b) EUR 42,5 par tonnu,-  ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš samazināts par 15 %, bet nepārsniedz to pašu gada references daudzumu, kurš palielināts par 15 %,-  ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura samazināta par 15 %, tomēr nepārsniedz to pašu gada references daudzuma daļu, kura palielināta par 15 %;c) EUR 65 par tonnu,-  ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš palielināts par 15 %,-  ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura palielināta par 15 %.Komisija nosaka piemērojamo ievedmuitas nodokli tikai tad, ja saskaņā ar šo punktu veiktie aprēķini liecina, ka tas jāgroza. Kamēr nav noteikts jauns piemērojamais ievedmuitas nodoklis, piemēro iepriekš noteikto.2. Aprēķinot 1. punktā minētos ievedumus, jāņem vērā tas daudzums, par kādu attiecīgajā atskaites periodā tika izsniegtas lobītu rīsu ar KN kodu 1006 20 ievešanas atļaujas saskaņā ar 10. panta 1. punktu, izņemot 11.b pantā paredzētās basmati rīsu ievešanas atļaujas.3. References daudzums, kas noteikts 2005.-2006. tirdzniecības gadam, ir 437 678 tonnas. Šis daudzums 2006.-2007. un 2007.-2008. tirdzniecības gadam ir palielināts par 6 000 tonnām gadā.Katram tirdzniecības gadam references daudzuma daļa atbilst pusei no gada references daudzuma, kas paredzēts šā punkta pirmajā daļā.11.b pantsAtkāpjoties no 11. panta 1. punkta noteikumiem, tām lobīto basmati rīsu šķirnēm ar KN kodu 1006 20 17 un KN kodu 1006 20 98, kas uzskaitītas III a pielikumā, piemēro ievedmuitas nodokļa likmi 0 % apjomā atbilstoši nosacījumiem, kurus Komisija nosaka saskaņā ar 26. panta 2. punktā paredzēto procedūru.11.c pants1. Atkāpjoties no 11. panta 1. punkta noteikumiem, slīpētiem vai daļēji slīpētiem rīsiem ar kodu KN 1006 30 Komisija nosaka šādu ievedmuitas nodokli desmit dienu laikā pēc attiecīgā atskaites perioda beigām ―a) EUR 175 par tonnu,-  ja tiek konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi slīpētu rīsu ievedumi, kas veikti tirdzniecības gada laikā, kas tikko beidzies, pārsniedz 387 743 tonnas,-  ja tiek konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi slīpētu rīsu ievedumi, kas veikti tirdzniecības gada pirmo sešu mēnešu laikā, pārsniedz 182 239 tonnas;b) EUR 145 par tonnu,-  ja tiek konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi slīpētu rīsu ievedumi, kas veikti tā tirdzniecības gada laikā, kas tikko beidzies, nepārsniedz 387 743 tonnas,-  ja tiek konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi slīpētu rīsu ievedumi, kas veikti tirdzniecības gada pirmo sešu mēnešu laikā, nepārsniedz 182 239 tonnas.Komisija nosaka piemērojamo ievedmuitas nodokli tikai tad, ja saskaņā ar šo punktu veiktie aprēķini liecina, ka tas jāgroza. Kamēr nav noteikts jauns piemērojamais ievedmuitas nodoklis, piemēro iepriekš noteikto.2. Lai aprēķinātu 1. punktā minētos ievedumus, jāņem vērā daudzumi, attiecībā uz kuriem attiecīgajā pārskata periodā ir izsniegtas atļaujas daļēji slīpētu vai pilnīgi slīpētu rīsu ievešanai ar KN kodu 1006 30 saskaņā ar 10. panta 1. punktu.11.d pantsAtkāpjoties no 11. panta 1. punkta, šķeltajiem rīsiem ar KN kodu 1006 40 00 piemērojamais ievedmuitas nodoklis ir 65 euro par tonnu.”4) Šīs regulas pielikumu pievieno kā III a pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2006. gada 1. jūlija.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, …Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS„III a PIELIKUMSBasmati rīsu šķirnes, kas minētas 11.b pantā:Basmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)Type-3 (Dehradun)”[1] OV L 279, 28.8.2004., 17. lpp.[2] OV L 279, 28.8.2004., 23. lpp.[3] OV L 170, 1.7.2005., 67. lpp.[4] OV L 364, 29.12.2005., 24. lpp.[5] OV C …, ..., … lpp.[6] OV L 270, 21.10.2003., 96. lpp.[7] OV L 279, 28.8.2004., 17. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/476/EK (OV L 170, 1.7.2005., 67. lpp.).[8] OV L 279, 28.8.2004., 19. lpp.[9] OV L 279, 28.8.2004., 23. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2005/476/EK.[10] OV L 279, 28.8.2004., 25. lpp.[11] OV L 170, 1.7.2005., 67. lpp.[12] OV L 170, 1.7.2005., 69. lpp.[13] OV L 346, 29.12.2005., 24. lpp.[14] OV L 346, 29.12.2005., 26. lpp.