				|

		52014PC0625

			Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko pagarina piemērošanas termiņu Padomes Īstenošanas Lēmumam 2011/335/ES un atļauj Lietuvas Republikai turpināt īpašā pasākuma piemērošanu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu /* COM/2014/0625 final - 2014/0289 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Saskaņā ar 395. panta 1. punktu
2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo
pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (turpmāk
„PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar
vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij
piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no
minētās direktīvas noteikumiem ar nolūku vienkāršot
PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu
nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu
maksāšanas.
Ar vēstuli, kas Komisijā
reģistrēta 2014. gada 16. maijā, Lietuva lūdza atļauju
turpināt piešķirt nodokļa atbrīvojumu nodokļa
maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 45 000
ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa,
kas bija spēkā Lietuvas pievienošanās dienā.
Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu
Komisija 2014. gada 6. jūnija vēstulē informēja
pārējās dalībvalstis par Lietuvas pieprasījumu.
Komisija 2014. gada 12. jūnija vēstulē paziņoja Lietuvai,
ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama,
lai izvērtētu pieprasījumu.
Vispārīgais konteksts
PVN direktīvas XII sadaļas 1.
nodaļā dalībvalstīm paredzēta iespēja mazajiem
uzņēmumiem piemērot īpašus režīmus, tostarp
iespēja atbrīvot nodokļa tādus nodokļa maksātājus,
kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Šis
atbrīvojums nozīmē to, ka nodokļa maksātājam nav
jāiekasē PVN par piegādēm un rezultātā
nodokļa maksātājs nevar atskaitīt priekšnodokli.
Pirmo reizi Lietuvai pasākums
atļauts ar Padomes Īstenošanas Lēmumu 2011/335/ES[1], kurš ir
spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim. Pasākums ir
atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas vienīgi tiktāl,
ciktāl saskaņā ar īpašo shēmu nodokļa
maksātāja gada apgrozījuma robežvērtība ir
lielāka par EUR 29 000, kas ir Lietuvai pašreiz atļautā summa
saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 11. punktu.
Tagad Lietuva ir pieprasījusi šo
pasākumu, kuru nodokļa maksātāji var piemērot
fakultatīvi, pagarināt vēl uz vienu laika posmu.
Saskaņā ar informāciju, ko
sniegusi Lietuva, pasākuma ietekme uz iekasētajiem nodokļu
ieņēmumiem galapatēriņa stadijā būs
nenozīmīga. Tomēr Lietuvas sniegtais izvērtējums
liecina, ka lielākā daļa nodokļa maksātāju, kas
laikā no 2012. līdz 2013. gadam ir reģistrējušies PVN
nolūkiem (apmēram 82 %), ir to darījuši uz šā
pasākuma pamata.
Tādēļ tiek ierosināts
atkāpes termiņu pagarināt vēl uz vienu laika posmu
līdz 2017. gada 31. decembrim.
Spēkā esošie noteikumi
priekšlikuma jomā
Līdzīgas atkāpes ir
piešķirtas citām dalībvalstīm.
Atbilstība pārējiem ES
politikas virzieniem un mērķiem
Pasākums ir saskaņā ar
Savienības mērķiem attiecībā uz mazajiem
uzņēmumiem, kā izklāstīts Komisijas
paziņojumā “Vispirms domāt par mazākajiem” – Eiropas
Mazās uzņēmējdarbības akts (COM(2008) 394, 2008. gada
25. jūnijs).
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Neattiecas.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
Ietekmes novērtējums
Lēmuma mērķis ir turpināt
vienkāršošanas pasākumu, kas atceļ daudzus pienākumus
saistībā ar PVN tādiem uzņēmumiem, kuru gada
apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu.
Ņemot vērā atkāpes šauro
darbības jomu un īso piemērošanas laikposmu, darbības joma
jebkurā gadījumā būs ierobežota.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Atļauja Lietuvai piemērot
atkāpi no PVN direktīvas attiecībā uz vienkāršošanas
pasākuma ieviešanu uzņēmumiem, kuru gada apgrozījums nav
lielāks par EUR 45 000.
Juridiskais pamats
PVN direktīvas 395. pants.
Subsidiaritātes princips
Vadoties pēc PVN direktīvas normas,
kura ir šā priekšlikuma pamats, priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko
piešķir dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un tas
neuzliek nekādus pienākumus.
Ņemot vērā atkāpes
ierobežoto darbības jomu, īpašais pasākums ir samērīgs
ar vēlamo mērķi.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
Padomes īstenošanas lēmums.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šādu iemeslu dēļ.
Saskaņā ar PVN direktīvas 395.
pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujama
vienīgi ar Padomes atļauju, ko tā ar vienprātīgu
lēmumu piešķir pēc Komisijas priekšlikuma. Padomes
īstenošanas lēmums ir vienīgais piemērotais juridiskais
instruments, jo to var adresēt atsevišķai dalībvalstij.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šis priekšlikums neietekmē
Savienības budžetu, jo Lietuva veiks kompensācijas
aprēķinus atbilstoši 6. pantam Padomes Regulā (EEK EURATOM)
1553/89.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Priekšlikumā ir iekļauta
turpināmības klauzula
2014/0289 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,
ar ko pagarina piemērošanas termiņu
Padomes Īstenošanas Lēmumam 2011/335/ES un atļauj Lietuvas
Republikai turpināt īpašā pasākuma piemērošanu,
atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par
kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada
28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās
vērtības nodokļa sistēmu[2]
(PVN direktīva) un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Vēstulē, kura
Komisijā reģistrēta 2014. gada 16. maijā, Lietuvas
Republika lūdza atļauju piemērot pasākumu, ar ko
atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta 11. punkta, lai
turpinātu atbrīvot no pievienotās vērtības
nodokļa tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums
nepārsniedz EUR 45 000 ekvivalentu valsts valūtā pēc
valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā dienā, kad
Lietuva pievienojās Eiropas Savienībai. Ar šādu pasākumu
minētie nodokļa maksātāji būtu atbrīvoti no
dažiem vai visiem tiem pienākumiem attiecībā uz pievienotās
vērtības nodokli (PVN), kuri minēti PVN direktīvas XI
sadaļas 2.–6. nodaļā.
(2)       Komisija 2014. gada 6.
jūnija vēstulē informēja pārējās
dalībvalstis par Lietuvas pieprasījumu. Komisija 2014. gada
12. jūnija vēstulē paziņoja Lietuvai, ka tās
rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama, lai
izvērtētu pieprasījumu.
(3)       Saskaņā ar PVN
direktīvas XII sadaļu dalībvalstīm jau ir pieejama
īpaša shēma mazajiem uzņēmumiem. Pagarinātais
pasākums ir atkāpe no PVN direktīvas XII sadaļas
vienīgi tiktāl, ciktāl saskaņā ar īpašo
shēmu nodokļa maksātāja gada apgrozījuma
robežvērtība ir lielāka par EUR 29 000, kas ir Lietuvai
atļautā summa saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 11.
punktu.
(4)       Ar Komisijas 2011. gada
30. maija Īstenošanas Lēmumu 2011/335/ES[3] Lietuvai tika dota
atļauja piemērot atkāpi un līdz 2014. gada
31. decembrim piešķirt atbrīvojumu tiem nodokļa
maksātājiem, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 45 000.
Tā kā šīs robežvērtības rezultātā mazajiem
uzņēmumiem ir mazākas PVN saistības, Lietuvai būtu
jāatļauj pasākumu piemērot vēl vienu noteiktu laika
posmu. Nodokļa maksātājiem aizvien būs iespēja
izvēlēties parasto PVN režīmu.
(5)       Vadoties pēc Lietuvas
sniegtās informācijas, atkāpei būs vien
nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā
iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem.
(6)       Atkāpe neietekmē
Savienības pašu resursus, ko veido iekasētais pievienotās
vērtības nodoklis,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmuma 2011/335/EK 2. pantā datumu
“līdz 2014. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2017.
gada 31. decembrim”.
2. pants
Šis lēmums stājas spēkā no
2015. gada 1. janvāra.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Lietuvas
Republikai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 150, 9.6.2011., 6. lpp.
[2]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[3]               OV L 150, 9.6.2011., 6. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0191

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK par ostu nodevām, lai atjauninātu tā pielikumu  /* COM/2008/0191 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.4.2008COM(2008) 191 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK par ostu nodevām, lai atjauninātu tā pielikumu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiPriekšlikumā paredzēts pielāgot to preču sarakstus, kam var piemērot ostu nodevu samazinājumu vai atbrīvojumu no tām un kas iekļauti pielikumā Padomes 2004. gada 10. februāra Lēmumam 2004/162/EK par ostu nodevām Francijas aizjūras departamentos un par Lēmuma 89/688/EEK spēkā esības perioda pagarināšanu.-  Vispārīgais kontekstsPamatojoties uz Lēmuma 2004/162/EK 3. pantu, Francijas iestādes iesniedza prasību (kas attiecās gandrīz vienīgi uz Gajānu) par preču pievienošanu to preču sarakstiem, kurām var piemērot diferencētus nodokļus ostu nodevu veidā. Francijas iestādes šo pieprasījumu papildināja 2006. gada jūlijā. Francijas iestāžu pieprasījums attiecībā uz katru preci tika skatīts saistībā ar to, vai pastāv kāda no 3. punktā minētajām divām situācijām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāSaskaņā ar EK līguma 299. panta 2. punktu Līguma noteikumi ir piemērojami Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām. Tomēr, ņemot vērā Francijas aizjūras departamentu, Azoru salu, Madeiras un Kanāriju salu strukturālo sociālo un ekonomisko stāvokli, ko vēl vairāk apgrūtina tādi faktori kā attālums, insularitāte, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem, un to, ka šie faktori, cits citu papildinot, nopietni kavē minēto departamentu attīstību, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu pēc Komisijas priekšlikuma pieņem īpašus pasākumus, kuru mērķis galvenokārt ir attiecībā uz šiem reģioniem noteikt EK līguma un arī kopējo politikas virzienu piemērošanas nosacījumus. Pieņemot šos pasākumus, Padome ņem vērā jo īpaši tādas jomas kā nodokļu politika.Lēmums 2004/162/EK, kas pieņemts, pamatojoties uz EK līguma 299. panta 2. punkta noteikumiem, atļauj Francijai tās aizjūras departamentos piemērot atbrīvojumus no nodokļa, ko sauc par ostu nodevu, vai tā samazinājumus attiecībā uz dažām precēm, kuras ražo Francijas aizjūras departamentos. Salīdzinājumā ar nodokļu likmēm, ko piemēro līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, atļautā maksimālā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta ir 10, 20 vai 30 procentu punkti. Preces, kam var piemērot atbrīvojumu no ostu nodevas vai piemērot samazinātu nodokli, iekļautas Padomes lēmuma pielikumā. Lēmumu 2004/162/EK piemēro līdz 2014. gada 1. jūlijam, 2008. gada jūlijā izstrādājot termiņa vidusposma pārskatu. Minētā lēmuma 3. pantā paredzēts, ka Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma pieņem šā lēmuma piemērošanai vajadzīgos pasākumus attiecībā uz pielikumā norādīto preču sarakstu atjaunināšanu sakarā ar jaunas ražošanas uzsākšanu Francijas aizjūras departamentos un attiecībā uz steidzamu pasākumu pieņemšanu, ja konkrēta komercdarbības prakse apdraud vietējo ražošanu.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem un atbilstība īpašajiem kritērijiem Lēmuma 2004/162/EK 3. pantāLēmuma 2004/162/EK 3. pantā paredzētie pasākumi veicami EK līguma 299. panta 2. punkta ietvaros. Tādējādi tajos jāņem vērā visattālāko reģionu īpatnības un grūtības, tomēr neietekmējot Kopienas tiesību sistēmas, tostarp iekšējā tirgus un kopējo politiku, integritāti un saskaņotību. Turklāt minētajā 3. pantā noteikti papildu kritēriji, kas raksturīgi tajā paredzētajai procedūrai. Tas attiecas uz pielikumā norādīto preču sarakstu atjaunināšanu sakarā ar jaunas ražošanas uzsākšanu Francijas aizjūras departamentos un uz steidzamu pasākumu pieņemšanu, ja konkrēta komercdarbības prakse apdraud vietējo ražošanu.Visas šīs prasības tika ņemtas vērā, īpaši rūpīgi pārbaudot Francijas iestāžu iesniegto pieprasījumu. Tādējādi, lai gan Francijas iestāžu sākotnējā pieprasījumā bija ietvertas apmēram 130 preces, Komisija uzskata, ka saraksta atjaunināšana, pamatojoties uz Lēmuma 2004/162/EK 3. pantu, ir attaisnojama tikai 19 precēm.Komisija neierosina, atjauninot sarakstus lēmuma pielikumā, pievienot preces, ja to vietējā ražošana jau pastāvējusi tad, kad tika iesniegts sākotnējais pieprasījums, pēc kura tika izstrādāts Lēmums 2004/162/EK. Minētā lēmuma 3. pantā paredzētā otra alternatīva nosaka, ka jāpieņem „steidzami pasākumi”, ja „konkrēta komercdarbības prakse” „apdraud” vietējo ražošanu. Tādēļ Komisija neierosina izmantot šos noteikumus, ja importa pieaugums ir radies nevis saistībā ar komercdarbības praksi, bet saistībā ar citiem iemesliem, piemēram, Gajānas vietējā tirgus pārstrukturēšanu attiecībā uz konkrētu produktu ražošanu vai tirdzniecību, vai citiem neprecizētiem iemesliem.2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmFrancijas iestāžu pieprasījums tika iesniegts, ņemot vērā ieinteresēto tautsaimniecības nozaru vēlmes. Turklāt dažādajās delegācijās virknē darba sanāksmju, kur piedalījās Francijas iestādes un Komisijas dienesti, bija iekļauti to tautsaimniecības nozaru pārstāvji, uz kurām Francijas iestāžu pieprasījums attiecas visvairāk.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsPriekšlikums paredz pieņemt Lēmuma 2004/162/EK piemērošanas pasākumu. Tādēļ attiecībā uz katru Francijas iestāžu pieprasījumā iekļauto preci jānovērtē tikai tas, vai ir izpildīti Lēmuma 2004/162/EK 3. panta nosacījumi, lai atjauninātu preču sarakstus lēmuma pielikumā.Lēmuma 2004/162/EK 3. pantā paredzētajā procedūrā vienīgās iespējamās darbības ir saraksta atjaunināšana vai neatjaunināšana.3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsAttiecībā uz Gajānu preču sarakstiem Lēmuma 2004/162/EK pielikumā pievienot 19 preces, kurām Francijai tad būtu atļauts ar zināmiem ierobežojumiem piemērot atbrīvojumus no nodokļa, ko sauc par ostu nodevu, vai tā samazinājumus attiecībā uz dažām precēm, kuras ražo Francijas aizjūras departamentos.-  Juridiskais pamatsPadomes 2004. gada 10. februāra Lēmuma 2004/162/EK 3. pants.-  Subsidiaritātes principsTikai Padome ir pilnvarota saskaņā ar Lēmuma 2004/162/EK 3. pantu pielāgot preču sarakstus, uz kuriem attiecas minētais lēmums.Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Tajā paredzēts pielāgot Lēmumu 2004/162/EK, tā pielikumā pievienojot papildu preces. Tomēr tiek pievienotas tikai tās preces, kuru pievienošana ir attaisnojama, ņemot vērā minētā lēmuma 3. panta kritērijus.Tāpat maksimālā starpība katrai precei, uz kuru attiecas šis priekšlikums, nepārsniedz to, kas nepieciešams, ņemot vērā attiecīgās vietējās ražošanas grūtības. Tādējādi nodokļu slogs, kas tiek uzlikts precēm, kuras importē Francijas aizjūras departamentos, nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai atjaunotu vietēji ražoto preču konkurētspēju iepretim importētajām precēm.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ.Lēmuma 2004/162/EK 3. pantā paredzēts, ka vienīgais juridiskais instruments ir Padomes lēmums un ka to ierosina Komisija.4) IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.5) PAPILDU INFORMāCIJA-  Sīkāks priekšlikuma skaidrojums pa nodaļām vai pantiemLēmuma priekšlikuma pielikuma 1. punktā paredzēts, ka attiecībā uz Gajānu 18 preces pievienojamas Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļai, tas ir, sarakstam ar precēm, kurām atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kā izcelsme nav Francijas aizjūras departamentos, ir 20 procentu punkti.Lēmuma priekšlikuma pielikuma 2. punktā paredzēts, ka attiecībā uz Gajānu viena prece pievienojama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma C daļai, tas ir, sarakstam ar precēm, kurām atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir 30 procentu punkti.Attiecīgās preces un iemesli, kas pamato Lēmuma 2004/162/EK pielāgošanu, ietverti Padomes lēmuma priekšlikuma 4. un turpmākajos apsvērumos.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko groza Lēmumu 2004/162/EK par ostu nodevām, lai atjauninātu tā pielikumu(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2004. gada 10. februāra Lēmumu 2004/162/EK par ostu nodevām Francijas aizjūras departamentos un par Lēmuma 89/688/EEK spēkā esamības perioda pagarināšanu[1] un jo īpaši tā 3. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:(1) Ar Lēmumu 2004/162/EK Francijas iestādēm atļauts noteikt atbrīvojumus no ostu nodevām vai to atvieglojumus attiecībā uz precēm, kuras ražo Francijas aizjūras departamentos un kuras ir ietvertas minētā lēmuma pielikumā. Maksimālā atļautā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta ir 10, 20 vai 30 procentu punkti.(2) Minētā lēmuma 3. pantā paredzēta tā pielikumā norādīto preču sarakstu atjaunināšana sakarā ar jaunas ražošanas uzsākšanu Francijas aizjūras departamentos un steidzamu pasākumu pieņemšana, ja konkrēta komercdarbības prakse apdraud vietējo ražošanu.(3) Francijas iestādes ir iesniegušas Komisijai pieprasījumu nolūkā pievienot preces to preču sarakstiem, attiecībā uz kurām var piemērot atšķirīgas nodokļu likmes. Attiecībā uz katru norādīto preci Francijas iestāžu iesniegtais pieprasījums tika skatīts saistībā ar atbilstību minētā 3. panta nosacījumiem. Pēc Francijas iestāžu 2003. gada 14. marta pieprasījuma, saskaņā ar kuru tika pieņemts Lēmums 2004/162/EK, Gajānā ir uzsākta jauna ražošana. Tādēļ šīs preces nav bijis iespējams iekļaut preču sarakstos Lēmuma 2004/162/EK pielikumā. Tādējādi ir izpildīts viens no diviem minētā lēmuma 3. panta alternatīvajiem nosacījumiem.(4) Jāizskata arī grūtības, ar kādām saskaras šīs jaunās preces iepretim no ārienes ievestām precēm sakarā ar papildu izmaksām, kas to ražošanā rodas uzņēmumiem, visbiežāk ļoti maziem uzņēmumiem, kuri veic ražošanu Gajānā. Papildu izmaksas rodas jo īpaši sakarā ar teritorijas nošķirtību, sarežģīto klimatu un vietējā tirgus nelielo izmēru. Nošķirtība rada lielas transporta izmaksas, un uzņēmumiem sakarā ar transportēšanas ilgumu ir jānodrošina sev lielāks daudzums izejmateriālu un rezerves detaļu, lai varētu salabot ražošanā izmantojamās iekārtas. Arī vietējā tirgus nelielais izmērs bieži izraisa to, ka ražošanas iekārtas ir pārāk jaudīgas faktiski saražotajam daudzumam. Francijas iestādes ir novērtējušas grūtības katrā vietēji ražoto preču kategorijā, pamatojoties uz katrai kategorijai raksturīgiem faktoriem.(5) 2003. gada oktobrī tika nodibināts jauns uzņēmums, kas sāka ražot jogurtus un citus piena produktus, piemēram, balto sieru (pozīcija 0403, ietverot apakšpozīciju 0403 10 un 0403 90 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Tomēr sākotnējā pieprasījuma iesniegšanas laikā, kas bija vēl pirms ražošanas uzsākšanas, bija paredzēts ražot tikai jogurtu (pozīcija 0403 90 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Izrādās, ka uzņēmuma darbība aptver arī preces, kuras iekļautas pozīcijā 0403 90. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz tādu pašu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu pozīcija 0403 90 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.(6) 2005. gada septembrī kāds uzņēmums uzsāka kafijas grauzdēšanu. Vienlaikus tiek īstenots apjomīgs neapstrādātas kafijas lauksaimnieciskās ražošanas projekts, kam jānodrošina izejviela grauzdēšanas uzņēmumam. Laika gaitā šīs darbības kopā ņemot varētu apmierināt daļu kafijas pieprasījuma Gajānā. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji grauzdētas kafijas pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz no ārienes ievestas grauzdētas kafijas pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu grauzdēta kafija (pozīcija 0901 21 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā) iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.(7) 2006. gada sākumā kāds uzņēmums sāka ražot šokolādi un kakao produktus (pozīcija 1801, 1802, 1803, 1805 un 1806 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Vienlaikus tiek īstenota kakao lauksaimnieciskas ražošanas uzsākšana. Laika gaitā šīs darbības kopā ņemot varētu apmierināt daļu šokolādes pieprasījuma Gajānā. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražotas šokolādes un kakao produktu pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz tādu pašu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu pozīcija 1801, 1802, 1803, 1805 un 1806 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.(8) 2005. gada septembrī tika izveidots uzņēmums, kas sāka ražot maniokas čipsus, banānu čipsus un grauzdētus zemesriekstus (pozīcija 2008 11 un 2008 99 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz tādu pašu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu pozīcija 2008 11 un 2008 99 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.(9) 2006. gadā nodibinātais alus ražošanas uzņēmums 2007. gadā sāka ražot alu (pozīcija 2203 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražotā alus pašizmaksa par vairāk nekā 30 % pārsniedz no ārienes ievesta alus pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu pozīcija 2203 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma C daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir trīsdesmit procentu punkti.(10) 2005. gadā kāds Gajānas uzņēmums uzsāka darbību, savācot rīsu sēnalu atliekas, lai no tām ražotu produktu, kas līdzinās kūdrai (kurināmais, pakaiši). Šī jaunā darbība nebūtu ekonomiski dzīvotspējīga, ja ārpus Gajānas ražotajai kūdrai (pozīcija 2703 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā) Gajānā nevarētu piemērot diferencētu nodokli. Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju — lai gan produktu ražo no lauksaimniecības atkritumiem, pārstrādes izmaksas ir tādas, ka tas nevar konkurēt ar Gajānā ievesto kūdru, pat ņemot vērā transporta izmaksas. Francijas iestādes uzskata, ka šīs preces ražošanas izmaksas ir ievērojami lielākas nekā kūdras ražošanas izmaksas sakarā ar to, ka konkrētais Gajānas uzņēmums ir ļoti neliels (6 darbinieki) un ka šī darbība ir gandrīz kā mājamatniecība, bet Eiropā kūdru ražo industriāli un Gajānā nav vietējās kūdras ražošanas. Pat ņemot vērā no Eiropas ievestās kūdras transporta izmaksas, no rīsu sēnalām ražotās preces pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz šīs kūdras pašizmaksu. Tādējādi, neveicot īpašus pasākumus, šis Gajānas uzņēmums nebūtu ekonomiski dzīvotspējīgs, tādēļ jāatjauno tā konkurētspēja. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās kūdrai līdzīgā produkta ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu pozīcija 2703 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti. Lai gan tas attiecas tikai uz kūdru, šī nodokļa starpība ļaus saglabāt šā vietējā kurināmā ražošanu, kam tiks piemērots tāds nodoklis, kādu piemērotu vietēji ražotai kūdrai, ja šāda ražošana notiktu.(11) 2005. gadā kāds Gajānas uzņēmums uzsāka ražot porolona matračus un polistirēna izstrādājumus (pozīcija 3921 11 un 9404 21 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz tādu pašu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs vietējās jaunās ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu pozīcija 3921 11 un 9404 21 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.(12) 2005. gadā kāds Gajānas uzņēmums uzsāka ražot dušas kabīnes no polivinilhlorīda (pozīcija 3922 10 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju vietēji ražoto dušas kabīņu pašizmaksa par vairāk nekā 20 % pārsniedz tādu pašu no ārienes ievestu preču pašizmaksu. Lai kompensētu šīs jaunās vietējās ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu pozīcija 3922 10 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti.(13) 2007. gadā kāds Gajānas uzņēmums uzsāka ražot cinka un vara notekcaurules (pozīcija 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 un 7907 00 90 kopējā muitas tarifa nomenklatūras klasifikācijā). Saskaņā ar Francijas iestāžu iesniegto informāciju attiecīgo vietēji ražoto preču cena par vairāk nekā 20 % pārsniedz tādu pašu no ārienes ievestu preču cenu. Lai kompensētu šīs vietējās jaunās ražošanas grūtības, attiecībā uz Gajānu pozīcija 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10 un 7907 00 90 iekļaujama Lēmuma 2004/162/EK pielikuma B daļā, kur vietējām precēm atļautā maksimālā nodokļa starpība salīdzinājumā ar līdzīgām precēm, kuru izcelsmes teritorija nav Francijas aizjūras departamenti, ir divdesmit procentu punkti,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma 2004/162/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.2. pantsŠis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSLēmuma 2004/162/EK pielikumu groza šādi.1) B daļas 2. punktā pievieno šādas preces:„0403 90, 0901 21, 1801, 1802, 1803, 1805, 1806, 2008 11, 2008 99, 2703, 3921 11, 3922 10, 7411, 7412, 7419 91, 7907 00 10, 7907 00 90 un 9404 21”.2) C daļas 2. punktā pievieno šādu preci:„2203”.[1] OV L 52, 21.2.2004., 64. lpp.[2] OV C [ ], [ ], [ ]. lpp.