title: Priekšlikums padomes Lemumam par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma parakstīšanu statistikas jomā # Priekšlikums padomes Lemumam par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma noslēgšanu statistikas jomā (iesniegusi Komisija)

text:
                  EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                  Briselē, 5.10.2004
                                                  COM(2004) 645 galīgā redakcija
                                                  2004/0227 (CNS)
                                       Priekšlikums
                                PADOMES LĒMUMAM
    par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma parakstīšanu statistikas
                                           jomā
                                       Priekšlikums
                                PADOMES LĒMUMAM
   par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma noslēgšanu statistikas jomā
                                   (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                      PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Ļoti ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Šveici visos saimnieciskajos, sociālajos un
   politiskajos jautājumos rada vēlmi pastiprināt sadarbību statistikas jomā. Faktiski Eiropas
   Kopienu Statistikas birojs jau daudzus gadus sadarbojas ar Šveices Federālo statistikas biroju.
   Šo sadarbību vajadzēja īstenot ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) nolīguma palīdzību.
   Šveice bija šā nolīguma parakstītāja puse, bet pēc 1992. gada negatīvā referenduma tā nespēja
   to ratificēt. Tika apturēts arī Šveices 1992. gada 20. maija lūgums par pievienošanos.
   Tā kā Šveice neratificēja EEZ nolīgumu, ir bijušas neoficiālas vienošanās, saskaņā ar kurām
   Šveice ir tikusi uzaicināta piedalīties dažādās zema līmeņa (galvenokārt tehniska rakstura)
   sanāksmēs kā novērotāja; tā nav piedalījusies augstākā līmeņa sanāksmēs, piemēram,
   Statistikas programmu komitejā, kurā EEZ un EBTA valstis piedalās kā pilntiesīgas EEZ
   locekles, risinot ar EEZ saistītus jautājumus.
   Pēc referenduma, kura rezultāts attiecībā uz EEZ bija negatīvs, Šveice ir ierosinājusi uzlabot
   attiecības ar Eiropas Savienību, balstoties uz divpusējiem sektorālajiem nolīgumiem, tai
   skaitā, nolīgumu par sadarbību statistikas jomā. 1999. gada 21. jūnijā, parakstot septiņus
   divpusējos nolīgumus starp Eiropas Kopienu un Šveici, abas puses kopīgi paziņoja par
   nodomu uzsākt sarunas ar mērķi noslēgt vienošanos par Šveices piedalīšanos konkrētās
   Kopienas statistikas programmās.
   2000. gadā Padome pilnvarojas Komisiju uzsākt sarunas ar Šveici. Sarunu vadlīnijās tika
   norādīts, ka nolīgums jāizstrādā, par pamatu ņemot Kopienas vairākgadu statistikas
   programmu, un jāstrādā pie datu savākšanas, nomenklatūru, definīciju un statistikas metodiku
   saskaņošanas. Tika paredzēta darbinieku pieredzes apmaiņa. Nolīgumu pārraudzītu apvienota
   komiteja.
   Turpmākajos gados risinājās sarunas starp Komisiju un Šveici, kas noslēdzās 2004. gada
   25. jūnijā, Eiropas Kopienu Statistikas biroja ģenerāldirektorātam un Šveices Federālajam
   statistikas birojam parafējot nolīgumu.
   Šis nolīgums ir abu pušu interesēs. No ES viedokļa, var teikt, ka Šveice jau tagad piedalās
   daudzos Kopienas statistikas programmas aspektos (apmeklējot konkrētas tehniskās
   sanāksmes, publicējot datus par Šveici ES publikācijās utt.) bez finansiāla ieguldījuma.
   Saskaņā ar šo nolīgumu attiecības tiktu formalizētas. Šveice iegūtu līdzdalības tiesības
   Eiropas statistikas sistēmā un pieņemtu lielu daļu ar statistiku saistītu acquis communautaire.
   Ierosinātās līdzdalības maksas pārsniedz maksas, kas Šveicei būtu jāsamaksā, ja tā būtu EEZ;
   labumi, ko Šveice iegūtu, būtu ievērojami mazāki nekā EEZ un EBTA valstīm sniegtie
   labumi.
   Lai gan Šveicei būtu atļauts piedalīties Kopienas statistikas programmā, nevienam Šveices
   dalībniekam nebūtu tiesību saņemt Kopienas finansējumu. Tādējādi nebija vajadzības
   nolīgumā iekļaut noteikumus par finanšu kontroli.
   To acquis communautaire apjomu, kas Šveicei jāpieņem, var salīdzināt ar apjomu, kas
   ietverts EEZ nolīguma XXI pielikumā; tajā ir tehniski labojumi un dažas pagaidu atkāpes, kas
   vajadzīgas, lai Šveicei dotu iespēju pielāgot savu statistikas sistēmu.
LV                                                  2                                              LV
 ---pagebreak---                                             Priekšlikums
                                      PADOMES LĒMUMAM
      par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma parakstīšanu statistikas
                                                jomā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar
   300. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 1,
   tā kā:
   (1)    Padome 2000. gada 20. jūlijā pilnvaroja Komisiju Kopienas vārdā vest sarunas ar
          Šveices Konfederāciju par nolīgumu statistikas jomā.
   (2)    Sarunu rezultāti attiecīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu direktīvas.
   (3)    Ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, vēlams parakstīt nolīgumu, kas tika parafēts
          2004. gada 25. jūnijā,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                           Vienīgais pants
   Ņemot vērā tā noslēgšanu nākotnē, Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu,
   kurai piešķirtas pilnvaras Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Eiropas Kopienas un Šveices
   Konfederācijas Nolīgumu statistikas jomā, iekļaujot pievienoto Nobeiguma aktu.
   Briselē,
                                                Padomes vārdā
                                                priekšsēdētājs
   1
           OV C , , p. . lpp.
LV                                                3                                              LV
 ---pagebreak---                                                         2004/0227 (CNS)
                                           Priekšlikums
                                      PADOMES LĒMUMAM
     par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma noslēgšanu statistikas jomā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu saistībā ar
   300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 3. punkta pirmo daļu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 2,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu 3,
   tā kā:
   (1)     Padome 2000. gada 20. jūlijā pilnvaroja Komisiju Kopienas vārdā vest sarunas ar
           Šveices Konfederāciju par nolīgumu statistikas jomā.
   (2)     Saskaņā ar Padomes 2004. gada … … Lēmumu …./…./EP, ņemot vērā tā noslēgšanu
           nākotnē, Eiropas Kopienas vārdā Nolīgums tika parakstīts 2004. gada ….
   (3)     Nolīgums ir jāapstiprina,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                             1. pants
   Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgums statistikas jomā Eiropas Kopienas
   vārdā ir apstiprināts.
   Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
                                             2. pants
   Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar Nolīguma 3. pantu, Kopienu pārstāv Komisija,
   kuru atbalsta dalībvalstu pārstāvji.
   Nostāju, kāda jāieņem Kopienai attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumiem, Padome pēc
   Komisijas priekšlikuma pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu jautājumos, kas saistīti ar
   Šveices finansiālo ieguldījumu un būtiskām atkāpēm attiecībā uz Kopienas tiesību aktu
   2
           OV C , , .. lpp.
   3
           OV C , , .. lpp.
LV                                               4                                               LV
 ---pagebreak---    attiecināšanu uz Šveici. Kopienas nostāju par visiem pārējiem Apvienotās komitejas
   lēmumiem un ieteikumiem pieņem Komisija.
                                                  3. pants
   Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas vārdā sniedz paziņojumu, kas paredzēts Nolīguma
   13. punktā 4.
                                                  4. pants
   Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   Briselē,
                                                   Padomes vārdā
                                                   priekšsēdētājs
   4
           Padomes Ģenerālsekretariāts nolīguma spēkā stāšanās dienu publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā
           Vēstnesī.
LV                                                    5                                                     LV
 ---pagebreak---    PIELIKUMS
LV      6    LV
 ---pagebreak---                                               NOLĪGUMS
         starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par sadarbību statistikas jomā
   EIROPAS KOPIENA, turpmāk tekstā „Kopiena”, un
   ŠVEICES KONFEDERĀCIJA, turpmāk tekstā „Šveice”,
   turpmāk tekstā abas kopā sauktas „Līgumslēdzējas puses”,
   VĒLOTIES uzlabot sadarbību starp Kopienu un Šveici statistikas jomā, un, lai to panāktu, ar
   šā nolīguma starpniecību definēt principus un nosacījumus, kas reglamentē šo sadarbību;
   APSVEROT, ka, lai īstenotu pakāpenisku saskaņošanu un nodrošinātu saistītu datu
   savākšanas juridiskās sistēmas, klasifikācijas, definīciju un statistikas metodiku novērtējumu,
   ir jānosaka attiecīgi pasākumi;
   TĀ KĀ ir jānosaka kopīgi noteikumi statistikas sagatavošanai Kopienas un Šveices
   aptvertajās teritorijās;
   VIENOJOTIES par to, ka šie noteikumi jāizstrādā, par pamatu ņemot Kopienā spēkā esošos
   tiesību aktus,
   IR VIENOJUŠĀS PAR SEKOJOŠO.
                                                 1. pants
                                         Nolīguma priekšmets
   1.        Šis nolīgums attiecas uz sadarbību statistikas jomā starp Līgumslēdzējām pusēm, lai
             nodrošinātu saistītu un salīdzināmu statistikas datu izveidi un izplatīšanu nolūkā
             aprakstīt un uzraudzīt visas, divpusējai sadarbībai būtiskas, saimnieciskās, sociālās
             un vides politikas.
   2.        Lai to panāktu, Līgumslēdzējas puses izstrādā un lieto saskaņotas metodes,
             definīcijas un klasifikāciju, kā arī kopējas programmas un procedūras, kas organizē
             statistikas darbu attiecīgos administratīvos līmeņos saskaņā ar šajā nolīgumā
             paredzētajiem noteikumiem.
   3.        Līgumslēdzēju pušu statistikas izveide atbilst taisnīguma, uzticamības, objektivitātes,
             zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas datu slepenuma prasībām; tā
             nerada papildu nastu uzņēmumiem.
                                                 2. pants
                                     Tiesību akti statistikas jomā
   A pielikumā minētie akti, kā pielāgots ar šo nolīgumu, ir saistoši Līgumslēdzējām pusēm.
LV                                                   7                                               LV
 ---pagebreak---                                         3. pants
                                 Apvienotā komiteja
   1. Ir izveidota Komiteja, kurā ir Līgumslēdzēju pušu pārstāvji, kas zināma kā
      „Kopienas un Šveices Statistikas komiteja” (turpmāk tekstā „Apvienotā komiteja”).
      Komiteja ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldīšanu un nodrošina tā atbilstošu
      īstenošanu. Šai nolūkā tā sagatavo ieteikumus un pieņem lēmumus šajā nolīgumā
      paredzētajos gadījumos. Apvienotā komiteja darbojas, savstarpēji vienojoties. Tās
      lēmums ir saistošs Līgumslēdzējām pusēm.
   2. Apvienotā komiteja un Statistikas programmas komiteja (SPK), kas izveidota ar
      Padomes 1989. gada 19. jūnija Lēmumu 89/382 (EEK/Euratom), šā nolīguma
      nolūkos pilda savus uzdevumus apvienotajās sanāksmēs.
   3. Apvienotā komiteja ar lēmuma palīdzību pieņem reglamentu, kurās līdztekus citiem
      noteikumiem iekļauj sanāksmju sasaukšanu, priekšsēdētāja iecelšanu un
      priekšēdētāja kompetences noteikšanu.
   4. Apvienotā komiteja tiekas, kad tas ir nepieciešams. Jebkura no Līgumslēdzējām
      pusēm var pieprasīt sanāksmes sasaukšanu. Apvienotā komiteja var nolemt izveidot
      apakškomiteju vai darba grupu, kas var palīdzēt tai veikt savus uzdevumus.
   5. Līgumslēdzēja puse jebkurā laikā var ierosināt apspriežamu jautājumu Apvienotās
      komitejas līmenī.
   6. Katrā lēmumā norāda tā īstenošanas dienu. Vajadzības gadījumā lēmumus iesniedz
      Līgumslēdzējām pusēm ratificēšanai vai apstiprināšanai saskaņā ar to procedūrām,
      un Līgumslēdzējas puses tos īsteno saskaņā ar saviem likumiem.
                                        4. pants
                                   Jauni tiesību akti
   1. Uz šo nolīgumu, neierobežojot nevienas Līgumslēdzējas puses tiesības, attiecas tā
      noteikumu ievērošana, lai jautājumā, kuru regulē šis nolīgums, vienpusēji tiktu
      grozīti tās tiesību akti.
   2. Laikposmā līdz jauno tiesību aktu oficiālajai pieņemšanai Līgumslēdzējas puses
      informē un pēc iespējas ciešāk apspriežas viena ar otru. Pēc jebkuras Līgumslēdzējas
      puses lūguma Apvienotajā komitejā var organizēt provizorisku viedokļu apmaiņu.
   3. Tiklīdz Līgumslēdzēja puse ir pieņēmusi kādu tiesību aktu grozījumu, tā par to
      paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei.
   4. Apvienotā komiteja:
      – vai nu pieņem lēmumu, ar kuru pārskata A pielikumu un/vai B pielikumu vai
          vajadzības gadījumā ierosina pārskatīt šā nolīguma noteikumus, lai, pēc
LV                                          8                                              LV
 ---pagebreak---          vajadzības, pamatojoties uz savstarpīguma principu, tajā iekļautu grozījumus, kas
         veikti attiecīgajos tiesību aktos;
      – vai, lai to panāktu, pieņem lēmumu, ka grozījumus attiecīgajos tiesību aktos
         uzskata par atbilstošiem pienācīgai šā nolīguma darbībai;
      – vai nolemj par jebkuru citu pasākumu, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu pienācīgu šā
         nolīguma darbību.
                                           5. pants
                                Sadarbība statistikas jomā
   1. Kopienas statistikas programma, kas minēta Padomes 1997. gada 17. februāra
      Regulas (EK) Nr. 322/97 II nodaļā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes
      lēmumiem, ir par pamatu statistiskām darbībām, kas Šveicei jāveic attiecīgos
      laikposmos un kas paredzētas katrā programmā. Visas Kopienas statistikas
      programmas galvenās jomas un statistikas tematus uzskata par būtiskiem Kopienas
      un Šveices sadarbībai statistikas jomā un Šveice tajos pilnībā var piedalīties.
   2. Katru gadu, kā apakšplāns, līdztekus ikgadējai darbības programmai, kuru Komisija
      izstrādājusi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem, ar kuriem
      sagatavo konkrēto atticīgo Kopienas statistikas programmu, tiek izstrādāta īpaša
      Kopienas un Šveices ikgadējā statistikas programma. Katra Kopienas un Šveices
      ikgadējā statistikas programma tiek iesniegta Apvienotajai komitejai pārbaudei un
      apstiprināšanai. Šī programma jo īpaši norāda tās darbības programmas tematu
      ietvaros, kuras ir būtiskas un prioritāras Kopienas un Šveices statistiskajā sadarbībā
      programmas darbības laikposmā.
   3. Šveices statistikas informāciju nosūta Eiropas Kopienu Statistikas birojam
      glabāšanai, apstrādei un izplatīšanai. Lai to panāktu, Šveices Federālais statistikas
      birojs strādā ciešā sadarbībā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroju, lai nodrošinātu to,
      ka Šveices sniegtie dati tiktu nodoti pareizi un izplatīti dažādajām lietotāju grupām,
      izmantojot parastos izplatīšanas kanālus, Kopienas un Šveices statistikas ietvaros.
      Šveices statistikas apstrādi reglamentē Padomes 1997. gada 17. februāra Regula
      (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku.
   4. Apvienotā komiteja pārbauda progresu, kāds panākts Kopienas un Šveices statistikas
      pasākumu ietvaros. Tā jo īpaši novērtē, vai pirmajos trīs nolīguma piemērošanas
      gados plānotās prioritātes un mērķi ir sasniegti un pasākumi ir veikti. Tā arī novērtē,
      vai A pielikuma saturs pienācīgi atspoguļo būtiskuma koncepciju, kas minēta
      1. panta 1. punktā.
                                           6. pants
                                         Līdzdalība
   1. Šveicē izveidotās organizācijas ir tiesīgas piedalīties konkrētās Kopienas
      programmās, kuras pārvalda Eiropas Kopienu Statistikas birojs, ar tādām pašām
LV                                             9                                               LV
 ---pagebreak---            līgumtiesībām un līgumsaistībām, kā tām organizācijām, kas izveidotas Kopienā.
           Tomēr Šveicē izveidotās organizācijas nav tiesīgas saņemt nekādu finansiālu
           ieguldījumu no Eiropas Kopienu Statistikas biroja.
   2.      Šveices nacionālos ekspertus var norīkot darbā Eiropas Kopienu Statistikas birojā.
           Izmaksas, kas saistītas ar Šveices nacionālo ekspertu norīkošanu darbā Eiropas
           Kopienu Statistikas birojā, tostarp, algas, sociālās nodrošināšanas izmaksas, pensiju
           uzkrājumus, komandējuma un dienas naudu pilnībā sedz Šveice.
   3.      Eiropas Savienībā izveidotās organizācijas ir tiesīgas piedalīties konkrētās
           programmās, kuras pārvalda Šveices Federālais statistikas birojs, ar tādām pašām
           līgumtiesībām un līgumsaistībām, kā tām organizācijām, kuras izveidotas Šveicē.
                                               7. pants
                                     Citas sadarbības formas
   1.      Apmaiņa ar statistikas jomā izmantotajām tehnoloģijām starp Šveice Federālo
           statistikas biroju un Eiropas Kopienu Statistikas biroju drīkst notikt, savstarpēji
           vienojoties.
   2.      Līgumslēdzējas puses var apmainīties ar jebkuru informāciju statistikas jomā.
   3.      Līgumslēdzēju pušu statistikas dienesti drīkst apmainīties ar ierēdņiem. Kopienas
           dalībvalstu statistikas dienesti arī drīkst apmainīties ar ierēdņiem ar Šveici. Par
           nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šīs apmaiņas notiek, tieši vienojas iesaistītie
           statistikas dienesti.
                                               8. pants
                                        Finanšu noteikumi
   1.      Lai segtu visus ar līdzdalību saistītos izdevumus, Šveice ik gadu no nolīguma spēkā
           stāšanās brīža veic finanšu iemaksas Kopienas statistikas programmā.
   2.      Likumi, kas reglamentē Šveices finanšu iemaksas, ir izklāstīti B pielikumā.
                                               9. pants
                                         Nediskriminācija
   Nolīguma piemērošanas jomā, neskarot nekādus īpašus tā noteikumus, ir aizliegta jebkāda
   diskriminācija, pamatojoties uz nacionālo piederību.
LV                                                10                                             LV
 ---pagebreak---                                                10. pants
                                           Saistību izpilde
   Līgumslēdzējas puses veic visu attiecīgos vispārējos vai īpasos pasākumus, lai nodrošinātu no
   Nolīguma izrietošo saistību izpildi un atturas no jebkādiem pasākumiem, kas varētu apdraudēt
   Nolīguma mērķu sasniegšanu.
                                               11. pants
                                              Pielikumi
   Pielikumi ir Nolīguma neatņemama sastāvdaļa.
                                               12. pants
                                       Teritoriālā piemērošana
   Nolīguma noteikumi, no vienas puses, attiecas uz teritorijām, kurās ir piemērots Eiropas
   Kopienas dibināšanas līgums, atbilstoši minētajā līgumā paredzētajiem noteikumiem, un, no
   otras puses, uz Šveices teritoriju.
                                               13. pants
                                  Spēkā stāšanās un darbības laiks
   1.       Līgumslēdzējas puses ratificē vai apstiprina Nolīgumu saskaņā ar savām
            procedūrām. Tas stājas spēkā nākamā gada 1. janvārī pēc dienas, kad Līgumslēdzējas
            puses ir paziņojušas viena otrai par to, ka nepieciešamās procedūras ir pabeigtas.
   2.       Sākotnēji nolīgumu noslēdz uz pieciem gadiem. Ja vien sešus mēnešus pirms šī
            termiņa beigām nav iesniegts rakstisks paziņojums par tā izbeigšanu, Nolīgums tiek
            uzskatīts par atjaunotu uz nenoteiktu laiku.
   3.       Jebkura no Līgumslēdzējām pusēm var izbeigt Nolīgumu, rakstiski paziņojot par to
            otrai Līgumslēdzējai pusei. Nolīguma spēkā esamība beidzas sešus mēnešus pēc šāda
            paziņojuma dienas.
                                               14. pants
                                          Autentiski teksti
   Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros čehu, dāņu, holandiešu, angļu, igauņu, somu,
   franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, slovaku, slovēņu,
   spāņu un zviedru valodās, katrs no šiem tekstiem ir vienlīdz autentisks.
   (…) (…)
   Eiropas Kopienas vārdā                                       Šveices Konfederācijas vārdā
LV                                                 11                                            LV
 ---pagebreak---                                               A pielikums
                              TIESĪBU AKTI STATISTIKAS JOMĀ
   Sektorālā pielāgošana
   1.       Ar terminu „dalībvalsts (dalībvalstis)”, kas ietverts šajā pielikumā minētajos aktos,
            papildus tā nozīmei attiecīgajos Eiropas Kopienas aktos, ir jāsaprot arī Šveice.
   2.       Noteikumi, kas nosaka, kuram jāsedz pārskatu un citu tamlīdzīgu pasākumu
            veikšanas izmaksas, nav piemērojami šā nolīguma mērķiem.
   Akti, uz kuriem sniegtas norādes
                                      Uzņēmējdarbības statistika
   –        397 R 0058: Padomes 1996. gada 20. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 58/97 par
            uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (OV L 14, 17.1.1997., 1. lpp.), kas grozīta ar:
            –     398 R 0410: Padomes 1998. gada 16. februāra Regulu (EK, Euratom)
                  Nr. 410/98 (OV L 52, 21.2.1998., 1. lpp.),
            –     32002 R 2056: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra
                  Regulu (EK) Nr. 2056/2002 (OV L 317, 21.11.2002., 1. lpp.).
            Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
            (a)   Pirmie apsekojuma gadi, par kuriem Šveicei jāapkopo statistika, ir šādi:
                  –     attiecībā uz 1. pielikuma 5. iedaļu (Pirmais apsekojuma gads) un
                        11. iedaļu (Pārejas periods) ir 2002. kalendārais gads,
                  –     attiecībā uz 2. pielikuma 5. iedaļu (Pirmais apsekojuma gads) un
                        10. iedaļu (Pārejas periods) ir 2002. kalendārais gads visai gada
                        statistikai, 2003. kalendārais gads divu gadu parametriem 20210 līdz
                        20310, 2002. kalendārais gads triju gadu parametram 23110,
                        2004. kalendārais gads četru gadu parametram 16135, 2003. kalendārais
                        gads četru gadu parametram 15420, 15441 un 15442,
                  –     attiecībā uz 3. pielikuma 5. iedaļu (Pirmais apsekojuma gads) un
                        10. iedaļu (Pārejas periods) ir 2002. kalendārais gads visai gada
                        statistikai, 2002. kalendārais gads 2002 piecu gadu parametriem saistībā
                        ar 52. nodaļu, 2003. kalendārais gads piecu gadu parametriem saistībā ar
                        51. nodaļu, 2005. kalendārais gads piecu gadu parametriem saistībā ar
                        50. nodaļu,
                  –     attiecībā uz 4. pielikuma 5. iedaļu (Pirmais apsekojuma gads) un
                        10. iedaļu (Pārejas periods) ir 2002. kalendārais gads visai gada
                        statistikai, 2003. kalendārais gads divu gadu parametriem 20210 līdz
LV                                                12                                               LV
 ---pagebreak---                   20310, 2002. kalendārais gads četru gadu parametriem 16131 un 16132,
                  2003. kalendārais gads triju gadu parametriem 23110, 23120, 15420,
                  15441 un 15442,
           –      attiecībā uz 5. pielikuma 5. iedaļu (Pirmais apsekojuma gads) un
                  9. iedaļu (Pārejas periods) ir 2002. kalendārais gads,
           –      attiecībā uz 6. pielikuma 5. iedaļu (Pirmais apsekojuma gads) un
                  10. iedaļu (Pārejas periods) ir 2004. kalendārais gads,
           –      attiecībā uz 7. pielikuma 5. iedaļu (Pirmais apsekojuma gads) un
                  10. iedaļu (Pārejas periods) ir 2003. kalendārais gads;
     (b)   1. līdz 7. pielikumā pārejas periods, lai apkopotu statistiku, kas norādīta
           5 pielikumu 5. iedaļā un saskaņā ar grozījumiem a) punktā, nepārsniegs četrus
           gadus pēc pirmajiem apsekojuma gadiem;
     (c)   attiecībā uz 1., 2., 3. un 4. pielikumu Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt a)
           punkta grozījumos ietvertos datus par 2002., 2003., 2004. un 2005. gadu;
     (d)   attiecībā uz 5. pielikumu Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt a) punkta
           grozījumos ietvertos datus par 2003., 2004., 2005. un 2006. gadu;;
     (e)   attiecībā uz 6. un 7. pielikumu Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt a)
           punkta grozījumos ietvertos datus par 2002., 2003., 2004. un 2005. gadu;;
     (f)   Šveicei nav saistošs reģionālais datu sadalījums, kas prasīts saskaņā ar šo
           regulu;
     (g)   Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus NACE REV 1 4-ciparu līmenī;
     (h)   Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt regulā noteiktos datus par darbības
           veida vienībām.
   – 398 R 2700: Komisijas 1998. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2700/98 par
     rādītāju definēšanu uzņēmējdarbības strukturālās statistikas vajadzībām (OV L 344,
     18.12.1998., 49. lpp.), kas grozīta ar:
     –     32002 R 2056: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra
           Regulu (EK) Nr. 2056/2002 (OV L 317, 21.11.2002., 1. lpp.).
   – 398 R 2701: Komisijas 1998. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2701/98 par datu
     sērijām, kas jāsniedz saistībā ar uzņēmējdarbības strukturālo statistiku (OV L 344,
     18.12.1998., 81. lpp.), kas grozīta ar:
     –     32002 R 2056: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra
           Regulu (EK) Nr. 2056/2002 (OV L 317, 21.11.2002., 1. lpp.).
   – 398 R 2702: Komisijas 1998. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2702/98 par
     tehnisko formātu, kādā nosūta uzņēmumu gada statistiku (OV L 344, 18.12.1998.,
     102. lpp.), kas grozīta ar:
LV                                            13                                              LV
 ---pagebreak---      –      32002 R 2056: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra
            Regulu (EK) Nr. 2056/2002 (OV L 317, 21.11.2002., 1. lpp.).
   – 399 R 1618: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1618/1999 par
     kvalitātes novērtēšanas kritērijiem attiecībā uz uzņēmējdarbības strukturālo statistiku
     (OV L 192, 24.7.1999., 11. lpp.).
   – 399 R 1225: Komisijas 1999. gada 27. maija Regula (EK) Nr. 1225/99 par rādītāju
     definēšanu apdrošināšanas dienestu statistikas vajadzībām (OV L 154, 19.6.1999.,
     1. lpp.).
   – 399 R 1227: Komisijas 1999. gada 28. maija Regula (EK) Nr. 1227/99 par tehnisko
     formātu, kādā nosūta apdrošināšanas pakalpojumu statistiku (OV L 154, 19.6.1999.,
     75. lpp.).
   – 399 R 1228: Komisijas 1999. gada 28. maija Regula (EK) Nr. 1228/99 par datu
     sērijām, kas jāsniedz saistībā ar apdrošināšanas pakalpojumu statistiku (OV L 154,
     19.6.1999., 91. lpp.).
   – 398 R 1165: Padomes 1998. gada 19. maija Regula (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa
     statistiku (OV L 162, 5.6.1998., 1. lpp.), kas grozīta ar:
     Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     (a)    Šveice piegādā datus no 2007. gada pirmā ceturkšņa;
     (b)    Šveice ir atbrīvota no pienākuma sniegt datus NACE REV 1 4-ciparu līmenī.
   – 32001 R 0586: Komisijas 2001. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 586/2001, ar ko
     attiecībā uz ražošanas pamatgrupējumu definēšanu īsteno Padomes Regulu (EK)
     Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku (OV L 086, 27.3.2001., 11. lpp.)
   – 32001 R 0588: Komisijas 2001. gada 26. marta Regula (EK) Nr. 588/2001 (OV L
     86, 27.3.2001., 18. lpp.)
   – 393 R 2186: Padomes 1993. gada 22. jūlija Regula (EEK) Nr. 2186/93 par statistikas
     komercreģistru izveidošanas koordinēšanu Kopienā (OV L 196, 5.8.1993., 1. lpp.).
     Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     (a)    Šveicē stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai līdz 2006. gada 1. janvārim
            izpildītu šīs regulas prasības;
     (b)    uz Šveici neattiecas regulas II pielikuma I(k) ieraksts.
                             Transporta un tūrisma statistika
   – 398 R 1172: Padomes 1998. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1172/98 par statistikas
     pārskatiem attiecībā uz autopārvadājumiem (OV L 163, 6.6.1998., 1. lpp.), kas
     grozīta ar:
LV                                           14                                              LV
 ---pagebreak---      –      399 R 2691: Komisijas 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 2691/99
            (OV L 326, 18.12.1999., 39. lpp.).
     Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     Šveice savāc šajā regulā prasītos datus vēlākais no 2006. gada sākuma.
   – 32001 R 2163: Komisijas 2001. gada 7. novembra Regula (EK) Nr. 2163/2001 par
     tehniskajiem pasākumiem attiecībā uz kravu autopārvadajumu datu sūtīšanu
     statistikas vajadzībam (OV L 291, 8.11.2001., 13. lpp.).
   – 32003 R 0006: Komisijas 2002. gada 30. decembra Regula (EK) Nr. 6/2003 par
     statistikas izplatīšanu attiecībā uz kravu autopārvadājumiem (OV L 1, 4.1.2003.,
     45. lpp.).
   – 32003 R 0091: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula
     (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 14, 21.1.2003., 1.-
     15. lpp.), kas grozīta ar:
     –      32003 R 1192: Komisijas 2003. gada 3. jūlija Regulu (EK) Nr. 1192/2003 (OV
            L 167, 4.7.2003., 13. lpp.).
     Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     Šveice savāc šajā regulā prasītos datus vēlākais no 2006. gada sākuma.
   – 380 L 1119: Padomes 1980. gada 17. novembra Direktīva 80/1119/EEK par
     statistikas pārskatiem attiecībā uz preču pārvadājumiem pa iekšējiem ūdensceļiem
     (OV L 339, 15.12.1980., 30. lpp.).
   – 395 L 0064: Padomes 1995. gada 8. decembra Direktīva 95/64/EK, Euratom par
     statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem pa jūru (OV L
     320, 30.12.1995., 25. lpp.), kas grozīta ar:
     –      398 D 0385: Komisijas 1998. gada 13. maija Lēmumu 98/385/EK (OV L 174,
            18.6.1998., 1. lpp.),
     –      32000 D 0363: Komisijas 2000. gada 28. aprīļa Lēmumu 363/2000/EK (OV L
            132, 5.6.2000., 1. lpp.).
   – 32001 D 0423: Komisijas 2001. gada 22. maija Lēmums par kārtību, kādā
     publicējami vai izplatāmi statistikas dati, kas savākti saskaņā ar Padomes Direktīvu
     95/64/EK par statistikas pārskatiem attiecībā uz kravu un pasažieru pārvadājumiem
     pa jūru (OV L, 7.6.2001., 41. lpp.).
   – 32003 R 0437: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula
     (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta
     gaisa pārvadājumiem (OV L 066, 11.03.2003., 1. lpp.), kas grozīta ar:
     –      32003 R 1358: Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regulu (EK) Nr. 1358/2003
            (OV L 194, 1.8.2003., 9. lpp.).
LV                                          15                                            LV
 ---pagebreak---      Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     Šveice savāc šajā regulā prasītos datus vēlākais no 2006. gada sākuma.
   – 393 D 0704: Padomes 1993. gada 30. novembra Lēmums 93/704/EK par Kopienas
     ceļu satiksmes negadījumu datu bāzes izveidi (OV L 329, 30.12.1993., 63. lpp.).
   – 395 L 0057: Padomes 1995. gada 23. novembra Direktīva 95/57/EK par statistikas
     datu vākšanu tūrisma nozarē (OV L 291, 6.12.1995., 32. lpp.).
     Direktīvas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     Šveice savāc šajā direktīvā prasītos datus vēlākais no 2007. gada sākuma.
   – 399 D 0035: Komisijas 1998. gada 9. decembra Lēmums 1999/35/EK par kārtību,
     kādā īstenot Padomes Direktīvu 95/57/EK par statistikas datu vākšanu tūrisma
     nozarē (OV L 9, 15.1.1999., 23. lpp.).
                             Ārējās tirdzniecības statistika
   – 395 R 1172: Padomes 1995. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 1172/95 par statistiku
     attiecībā uz Kopienas un tās dalībvalstu preču tirdzniecību ar valstīm, kas nav
     Kopienas dalībvalstis (OV L 118, 25.5.1995., 10. lpp.), kas grozīta ar:
     –      397 R 0476: Padomes 1997. gada 13. marta Regulu (EK) Nr. 476/97 (OV L 75,
            15.3.1997., 1. lpp.),
     –      398 R 0374: Padomes 1998. gada 12. februāra Regulu (EK) Nr. 374/98 (OV L
            48, 19.2.1998., 6. lpp.).
     Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     (a)    Šveicē statistikas teritorija ietver muitas teritoriju;
     (b)    Šveicei nav saistoši apkopot tirdzniecības statistiku starp Šveici un
            Lihtenšteinu;
     (c)    klasifikācija, kas minēta 8. panta 2. punktā, jāveido vismaz līdz pirmajiem
            sešiem cipariem;
     (d)    nav piemērojami 10. panta 1. punkta h) un j) apakšpunkti;
     (e)    10. panta 1. punkta i) apakšpunkts: Valstspiederība robežu šķērsojošiem
            transportlīdzekļiem ir piemērojama tikai autotransportam;
   – 32000 R 1917: Komisijas 2000. gada 7. septembra Regula Nr. 1917/2000, ar ko
     paredz konkrētus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1172/95
     attiecībā uz ārējās tirdzniecības statistiku (OV L229, 9.9.2000., 14. lpp.), kas grozīta
     ar:
     –      32001 R 1669: Komisijas 2001. gada 20. augusta Regulu (EK) Nr. 1669/2001
            (OV L 224, 21.8.2001., 3. lpp.).
LV                                            16                                              LV
 ---pagebreak---      Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     (a)    Regulas 6. panta 1. punktā atsauce uz Regulu (EK) Nr. 2454/96 nav
            piemērojama;
     (b)    Regulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam pievieno šādu jaunu daļu:
     „Šveicē ar „izcelsmes valsti” apzīmē valsti, kurā saražotas preces, uz kurām attiecas
     attiecīgās valsts tiesību akti par izcelsmi.”;
     (c)    Regulas 9. panta 2. punktam pievieno šādu jaunu daļu:
     „Šveicē „muitas vērtību” definē, ievērojot attiecīgās valsts tiesību aktus.”;
     (d)    Nav piemērojams 11. panta 2. punkts;
     (e)    Nav piemērojama 2. iedaļa (16. līdz 19. pants).
   – 32002 R 1779: Komisijas 2002. gada 4. oktobra Regula (EK) Nr. 1779/2002 par
     valstu un teritoriju nomenklatūru Kopienas ārējās tirdzniecības statistikas un
     dalībvalstu tirdzniecības statistikas vajadzībām (OV L 269, 5.10.2002., 6. lpp.).
                        Statistikas principi un konfidencialitāte
   – 390 R 1588: Padomes 1990. gada 11. jūnija Regula (EEK) Nr. 1588/90 par tādu datu
     nosūtīšanu Eiropas Kopienu Statistikas birojam, uz kuru attiecas statistikas datu
     slepenums (OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp.).
     Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     (a)    Regulas 2. pantam pievieno šādu jaunu punktu:
     „11. EBTA Statistikas padomdevēju biroja personāls: EBTA Sekretariāta personāls,
     kurš strādā Statistikas biroja telpās.”;
     (b)    Regulas 5. panta 1. punkta otrajā teikumā terminu „SOEC” aizstāj ar „SOEC
            un EBTA Statistikas padomdevēju birojs”;
     (c)    Regulas 5. panta 2. punktam pievieno šādu jaunu apakšpunktu:
     „Slepeniem statistikas datiem, kas nosūtīti SOEC, izmantojot EBTA Statistikas
     padomdevēju biroju, var piekļūt arī šī biroja personāls.”;
     (d)    Šajā nolūkā 6. pantā termins „SOEC” jālasa, iekļaujot EBTA Statistikas
            padomdevēja biroju.
   – 397 R 0322: Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas
     statistiku (OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp.).
   – 32002 R 0831: Komisijas 2002. gada 17. maija Regula (EK) Nr. 831/2002, ar ko
     Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz
LV                                            17                                           LV
 ---pagebreak---      konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (OV L 133, 18.5.2002.,
     7. lpp.).
                          Demogrāfiskā un sociālā statistika
   – 376 R 0311: Padomes 1976. gada 9. februāra Regula (EEK) Nr. 311/76 attiecībā uz
     statistikas vākšanu par ārvalstu darba ņēmējiem (OV L 39, 14.2.1976., 1. lpp.).
   – 398 R 0577: Padomes 1998. gada 9. marta Regula (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka
     izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp.), kas
     grozīta ar:
     –      32002 R 1991: Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 8. oktobra Regulu
            (EK) Nr. 1991/2002 (OV L 308, 9.11.2002., 1. lpp.),
     –      32002 R 2104: Komisijas 2002. gada 28. novembra                  Regulu     (EK)
            Nr. 2104/2002 (OV L 324, 29.11.2002., 14. lpp.).
     Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     (a)    Neatkarīgi no 1. panta noteikumiem Šveicei ir atļauts veikt ikgadēju
            apsekojumu līdz 2007. gadam;
     (b)    Šveicei, neatkarīgi no 2. panta 4. punkta noteikumiem, izlases vienība ir fiziska
            persona, un informācijā par pārējiem mājsaimniecības locekļiem var iekļaut
            vismaz tos parametrus, kas minēti 4. panta 1. punktā.
   – 32000 R 1575: Komisijas 2000. gada 19. jūlija Regula (EK) Nr. 1575/2000, ar ko
     īsteno Padomes 1998. gada 9. marta Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases
     veida apsekojuma organizēšanu Kopienā attiecībā uz kodiem, kuri jāizmanto datu
     iesniegšanai no 2001. gada (OV L 181, 20.7.2000., 16. lpp.).
   – 32000 R 1897: Komisijas 2000. gada 7. septembra Regula (EK) Nr. 1897/2000, ar ko
     īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma
     organizēšanu Kopiena attiecībā uz darbības definīciju bezdarbam (OV L 228,
     8.9.2000., 18. lpp.)
   – 32002 R 2104: Komisijas 2002. gada 28. novembra Regula (EK) Nr. 2104/2002, ar
     kuru tiek pielāgotas Padomes Regula (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida
     apsekojuma organizēšanu Kopienā un Komisijas Regula (EK) Nr. 1575/2000, ar ko
     ievieš Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 attiecībā uz izglītības un apmācības mainīgo
     lielumu sarakstu un to kodifikāciju, kuri jāizmanto datu parsūtīšanai, sākot ar
     2003. gadu (OV L 324, 29.11.2002., 14. lpp.).
   – 32003 R 0246: Komisijas 2003. gada 10. februāra Regula (EK) Nr. 246/2003, ar ko
     pieņem ad hoc moduļu programmu darbaspēka izlases veida apsekojumam no
     2004. līdz 2006. gadam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98(OV L
     34, 11.2.2003., 3. lpp.).
LV                                          18                                                LV
 ---pagebreak---    – 399 R 0530: Padomes 1999. gada 9. marta Regula (EK) Nr. 530/1999 par strukturālo
     statistiku attiecībā uz izpeļņu un darbaspēka izmaksām (OV L 63, 12.3.1999.,
     6. lpp.).
     Regulas noteikumi šajā nolīgumā jālasa ar šādiem pielāgojumiem:
     (a)    Šajā regulā prasītos datus Šveice pirmo reizi savāc 2008. gadā attiecībā uz
            darbaspēka izmaksu līmeņa un sastāva statistiku un 2006. gadā par izpeļņas
            struktūras un sadalījuma statistiku;
     (b)    2006 un 2008. gadam Šveicei atļauts nodrošināt ar datiem, kurus pieprasa 6.
            panta 2. punkta a) apakšpunkts un 2. punkta a) apakšpunkts, pamatojoties uz
            uzņēmumiem.
   – 32000 R 0452: Komisijas 2000. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 452/2000, ar ko
     attiecībā uz darbaspēka izmaksu statistikas kvalitātes vērtēšanu ievieš Padomes
     Regulu (EK) Nr. 530/1999 par ienākumu un darbaspēka izmaksu strukturālo
     statistiku (OV L 55, 29.2.2000, lpp. 53).
   – 32000 R 1916: Komisijas 2000. gada 8. septembra Regula (EK) Nr. 1916/2000, ar
     ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 attiecībā uz strukturālo statistiku par
     izpeļņu un darbaspēka izmaksām, kas attiecas uz informāciju par izpeļņas struktūru
     definēšanu un nodošanu (OV L 229, 9.9.2000, lpp. 3).
   – 399 R 1726: Komisijas 1999. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 1726/1999, ar ko
     ievieš Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par ienākumu un darbaspēka izmaksu
     strukturālo statistiku attiecībā uz informāciju par darbaspēka izmaksām, noteikšanu
     un nosūtīšanu (OV L 203, 3.8.1999, lpp. 28).
   – 32002 R 0072: Komisijas 2002. gada 16. janvāra Regula (EK) Nr. 72/2002, par
     Padomes Regulas (EK) Nr. 530/1999 izpildi attiecībā uz izpeļņas struktūras
     statistikas kvalitātes novērtēšanu (OV L 15, 17.1.2002, lpp. 7.).
   – 32003 R 0450: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula
     (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (OV L 069, 13.3.2003, lpp. 1),
     kas grozīta ar:
     –      32003 R 1216: Komisijas 2003. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1216/2003 (OV
            L 169, 8.7.2003, lpp. 37).
     Regulas noteikumi pašreizējā Nolīgumā jālasa ar sekojošiem piemērojumiem:
     Šīs regulas pieprasītos datus Šveice pirmo reizi savāc 2007. gada sākumā, pēc tam
     katru ceturksni.
   – 32003 R 1177: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regula (EK)
     Nr. 1177/2003 attiecībā uz kopienas statistiku par izpeļņu un dzīves apstākļiem (EU-
     SILC) (OV L 165, 3.7.2003, lpp. 1)
     Regulas noteikumi pašreizējā Nolīgumā jālasa ar sekojošu piemērojumu:
     Šīs direktīvas pieprasītos datus Šveice savāc, vēlākais, 2007. gadā.
LV                                          19                                            LV
 ---pagebreak---                                 Ekonomiskā statistika
   – 32003 R 1287: Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003
     par valsts bruto ienākuma saskaņošanu pēc tirgus cenām (Regula par valsts bruto
     ienākumu (GNI Regulation)) (OV L 181, 19.7.2003, lpp. 1).
   – 395 R 2494: Padomes 1995. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz
     patēriņa cenu indeksu saskaņošanu (OV L 257, 27.10.1995, lpp. 1).
     Šveicei regula attiecas uz patēriņa cenu indeksu saskaņošanu, starptautiskās
     salīdzināšanas nolūkiem. Tā nav būtiska attiecībā uz saskaņotu PCI precīziem
     aprēķiniem Ekonomiskās un monetārā savienības kontekstā.
     Regulas noteikumi pašreizējā Nolīgumā jālasa ar sekojošiem piemērojumiem:
     (a)   Nav piemērojams 2c. pants, kā arī atsauce uz MUICP 8. panta 1 un 11. punktā;
     (b)   Nav piemērojams 8. panta 1. punkta a) apakšpunkts;
     (c)   Nav piemērojams 5. panta 2. punkts;
     (d)   Nav piemērojama konsultācija ar EMI, kā norādīts 5. panta 3. punktā;
     (e)   Šīs regulas pieprasītos datus Šveice nodrošina, vēlākais, ar indeksu 2007. gada
           janvārim.
   – 396 R 1749: Komisijas 1996. gada 9. septembra Regula (EK) Nr. 1749/96 par
     īstenošanas pasākumiem Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotiem
     patēriņa cenu indeksiem (OV L 229, 10.9.1996, lpp. 3), kas grozīta ar:
     –     398 R 1687: Padomes 1998. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1687/98 (OV L
           214, 31.7.1998, lpp.12).
     –     398 R 1688: Padomes 1998. gada 20. jūlija Regulu (EK) Nr. 1688/98 (OV L
           214, 31.7.1998, lpp 23).
   – 396 R 2214: Komisijas 1996. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 2214/96 par
     saskaņotiem patēriņa cenu indeksiem: SPCI apakšindeksu pārsūtīšana un izplatīšana
     (OV L 296, 21.11.1996, lpp. 8), kas grozīta ar:
     –     399 R 1749: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1749/1999 (OV
           L 214, 13.8.1999, lpp. 1), šādi labota ar OV L 267, 15.10.1999, lpp. 59.
     –     399 R 1617: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1617/1999 (OV
           L 192, 24.7.1999, lpp. 9).
     –     32001 R 1920: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr.
           1920/2001 (OV L 261, 29.9.2001, lpp. 46), šādi labota ar OV L 295,
           13.11.2001, lpp. 34.
LV                                          20                                             LV
 ---pagebreak---    – 396 R 2223: Padomes 1996. gada 25. jūnija Regula (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas
     nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (OV L 310, 30.11.1996, lpp. 1), kas
     grozīta ar:
     –     398 R 0448: Padomes 1998. gada 16 februāra Regulu (EK) Nr. 448/98 (OV L
           58, 27.2.1998, lpp. 1).
     –     32000 R 1500: Komisijas 2000. gada 10. jūlija Regulu (EK) Nr. 1500/2000
           (OV L 172, 12.7.2000, lpp. 3).
     –     32000 R 2516: Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 7. novembra
           Regulu (EK) Nr. 2516/2000 (OV L 290, 17.11.2000, lpp. 1)
     –     32001 R 0995: Komisijas 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 995/2001
           (OV L 139, 23.05.2001, lpp. 3)
     –     32001 R 2558: Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 3. decembra
           Regulu (EK) Nr. 2558/2001 (OV L 344, 28.12.2001, lpp. 1-4).
     –     32002 R 0113: Komisijas 2002. gada 23. janvāra Regulu (EK) Nr. 113/2002
           (OV L 21, 24.1.2002, lpp. 3).
     –     32002 R 1889: Komisijas 2002. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1889/2002
           (OV L 286, 24.10.2002, lpp. 1).
     –     32003 R 1267: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu
           (EK) Nr. 1267/2003 (OV L 180, 18.7.2003, lpp. 1).
     Regulas noteikumi pašreizējā Nolīgumā jālasa ar sekojošiem piemērojumiem:
     (a)   Šveicei ir atļauts kompilēt datus ar institucionālu vienību palīdzību, ja šīs
           regulas noteikumi attiecas uz rūpniecību;
     (b)   Šveice nav saistošs reģionālais datu sadalījums, kā pieprasa šī regula;
     (c)   Šveice nav saistošs ES/trešo valstu pakalpojumu eksporta un importa
           sadalījums, kā pieprasa šī regula;
     (d)   Šveicē stājas spēkā pasākumi, kas vajadzīgi, lai piešķirtu netiešos mērāmos
           finanšu starpniecības pakalpojumus (FISIM), vēlākais, 2006. gadā;
     (e)   B pielikumā, Izņēmumi attiecībā uz sarakstiem, ar kuriem jānodrošina, valsts
           aptaujas “ESA-95” sistēmas ietvaros, pēc 15. punkta (Islande) jāpievieno
           sekojošs:
     “16. ŠVEICE
     16.1 Izņēmumi sarakstiem
          Saraksta Saraksts                Izņēmums                                Vienība
             Nr
              1     Galvenais kopums, gada Nosūtīšana par 1990. gadu
                    un ceturkšņa
LV                                           21                                            LV
 ---pagebreak---           Saraksta Saraksts                    Izņēmums                                  Vienība
             Nr
              2     Valsts pārvaldes           Nosūtīšanas aizkavējums: t+8 mēneši      Neierobežo
                    galvenais kopums           Periodiskums: ikgadējs                   ts
                                               Nosūtīšana par 1990. gadu                Neierobežo
                                                                                ts
              3     Rūpniecību saraksti        Nosūtīšana par 1990. gadu
              4     ES/trešo valstu eksports   Nosūtīšana par 1998. gadu
                    un imports
              5     Mājsaimniecības gala       Nosūtīšana par 1990. gadu
                    patēriņa izdevumi ar
                    nolūku
              6     Institucionālo sektoru     Nosūtīšana par 1998. gadu                2006
                    finanšu norēķini
              7     Finanšu aktīvu un          Nosūtīšana par 1998. gadu                2006
                    pasīvu bilances
              8     Institucionālo sektoru     Nosūtīšanas aizkavējums: t+8 mēneši      Neierobežo
                    nefinanšu norēķini         Nosūtīšana par 1990. gadu                ts
              9     Detalizēti nodokļu un      Nosūtīšanas aizkavējums: t+8 mēneši      Neierobežo
                    sociālā ieguldījuma        Nosūtīšana par 1998. gadu                ts
                    norēķini pa sektoriem
             10     Rūpniecību un reģionu      Bez reģionālā sadalījuma
                    saraksti, NUTS II, A17
             11     Valsts pārvaldes           Nosūtīšana par 2005. gadu                2007
                    izdevumi pēc funkcijām     Bez atpakaļvērstā aprēķina
             12     Rūpniecību un reģionu      Bez reģionālā sadalījuma
                    saraksti, NUTS III, A3
             13     Mājsaimniecības            Bez reģionālā sadalījuma
                    norēķini pa reģioniem,
                    NUTS II
            14-22   Saskaņā ar pašreizējās regulas (a) izņēmumu, Šveice ir atbrīvota no
                    nodrošināšanas ar datiem par sarakstiem 14 līdz 22.
   – 398 D 0715: Komisijas 1998. gada 30. novembra Lēmums 98/715/EK, ar ko turpmāk
     izskaidro A pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 2223/96 par cenu un apjoma
     mērīšanas principiem nacionālajos kontos Eiropas nacionālo un reģionālo kontu
     sistēmā Kopienā (OV L 340, 16.12.1998, lpp. 33).
     Lēmuma noteikumi pašreizējā Nolīgumā jālasa ar sekojošu piemērojumu:
     Šveicei nepiemērojas 3. pants (metožu klasifikācija pēc produkta).
   – 397 D 0178: Komisijas 1997. gada 10. februāra Lēmums 97/178/EK, Euratom par
     metodikas definēšanu pārejai starp Eiropas valsts un reģionālo norēķinu sistēmu
     Kopienā (EKS 95) un Eiropas integrēto ekonomisko norēķinu sistēmu (EKS otrais
     izdevums) (OV L 75, 15.3.1997, lpp. 44).
   – 397 R 2454: Komisijas 1997. gada 10. decembra Regula (EK) Nr. 2454/97, kas
     nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 izpildei
LV                                                22                                               LV
 ---pagebreak---      attiecībā uz minimālajiem SPCI svēruma kvalitātes standartiem (OV L 340,
     11.12.1997, lpp. 24).
   – 398 R 2646: Komisijas 1998. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 2646/98, kas
     nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 ieviešanai
     attiecībā uz obligātajiem standartiem tarifu traktējumam saskaņotajā patēriņa cenu
     indeksā (OV L 335, 10.12.1998, lpp. 30).
   – 399 R 1617: Komisijas 1999. gada 23. jūlija Regula (EK) Nr. 1617/1999, ar ko
     paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai
     attiecībā uz obligātajiem standartiem par apdrošināšanas traktējumu saskaņotajā
     patēriņa cenu indeksā, un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 2214/96 (OV L
     192, 24.7.1999, lpp. 9).
   – 399 R 2166: Padomes 1999. gada 8. oktobra Regula (EK) Nr. 2166/1999, kas nosaka
     sīki izstrādātus noteikumus kā izpildīt Regulu (EK) Nr. 2494/95 attiecībā uz obligāto
     produktu apstrādes standartu veselības aizsardzības, izglītības un sociālās
     aizsardzības nozarēs saskaņotajā patēriņa cenu indeksā (OV L 266, 14.10.1999, lpp.
     1).
   – 399 D 0622: Komisijas 1999. gada 8. septembra Lēmums 1999/622/EK, Euratom par
     to, kā atmaksāt PVN ar nodokli neapliekamām vienībām, par to darbībām, kuras
     neapliekas ar nodokli, lai izpildītu Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom par
     kompilēšanas saskaņošanu valsts bruto produktam pēc tirgus cenām (OV L 245,
     17.9.1999, lpp. 51).
   – 32000 R 2601: Komisijas 2000. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2601/2000, kas
     nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regula (EK) Nr. 2494/95
     par pirkšanas cenu reģistrēšanas grafiku saskaņoto patēriņa cenu indeksā (OV L 300,
     29.11.2000, lpp. 16).
   – 32000 R 2602: Komisijas 2000. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2602/2000, kas
     nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 2494/95
     par cenu pazeminājuma atspoguļošanas obligātajiem standartiem saskaņoto patēriņa
     cenu indeksā (OV L 300, 29.11.2000, lpp. 16), kas grozīta ar:
     –      32001 R 1921: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regulu (EK) Nr.
            1921/2001 (OV L 261, 29.9.2001, lpp. 49), šādi labota ar OV L 295,
            13.11.2001, lpp. 34.
   – 32001 R 1920: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1920/2001, kas
     nosaka sīki izstrādātus noteikumus, pēc kuriem īstenojama Padomes Regula (EK) Nr.
     2494/95 par minimālajiem standartiem apstrādei attiecībā uz atlīdzības maksājumiem
     par pakalpojumiem, kas proporcionāli darījuma vērtībai saskaņoto patēriņa cenu
     indeksā, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2214/96 (OV L 261, 29.9.2001, lpp. 46),
     šādi labota ar OV L 295, 13.11.2001, lpp. 34.
   – 32001 R 1921: Komisijas 2001. gada 28. septembra Regula (EK) Nr. 1921/2001, kas
     nosaka sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanas noteikumus
     par minimālajiem standartiem attiecībā uz saskaņoto patēriņa cenu indeksa
LV                                         23                                              LV
 ---pagebreak---      pārskatīšanu, ar ko groza (EK) Nr. 2602/2000 (OV L 261, 29.9.2001, lpp. 49), šādi
     labota ar OJ L 295, 13.11. 2001, lpp. 34.
                                     Nomenklatūra
   – 390 R 3037: Padomes 1990. gada 9. oktobra Regula (EEK) Nr. 3037/90 par
     saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā (OV L 293,
     24.10.1990, lpp. 1), kas grozīta ar:
     –      393 R 0761: Komisijas 1993. gada 24. marta Regulu (EEK) Nr. 761/93 (OV L
            83, 3.4.1993, lpp. 1).
     –      32002 R 0029: Komisijas 2001. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 29/2002
            (OV L 6, 10.1.2002, lpp. 3).
   – 393 R 0696: Padomes 1993. gada 15. marta Regula (EEK) Nr. 696/93 par
     statistiskajām vienībām, ar kuru palīdzību novēro un analizē ražošanas sistēmu
     Kopienā (OV L 76, 30.3.1993, lpp. 1).
   – 393 R 3696: Padomes 1993. gada 29. oktobra Regula (EEK) Nr. 3696/93 par
     produktu statistisko klasifikāciju pēc darbības (CPA) Eiropas Ekonomikas kopienā
     (OV L 342, 31.12.1993, lpp. 1), kas grozīta ar:
     –      398 R 1232: Komisijas 1998. gada 17. jūnija Regulu (EK) Nr. 1232/98 (OV L
            177, 22.6.1998, lpp. 1).
     –      32002 R 0204: Komisijas 2001. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 204/2002
            (OV L 36, 6.2.2002, lpp. 1).
   – 32003 R 1059: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK)
     Nr. 1059/2003 par to, kā izveidot kopējas teritoriālo vienību klasifikāciju attiecībā uz
     statistiku (NUTS) (OV L 154, 21.6.2003, lpp. 1).
                              Lauksaimniecības statistika
   – 396 L 0016: Padomes 1996. gada 19. marta Direktīva 96/16/EK par statistikas
     apsekojumiem attiecībā uz pienu un piena produktiem (OV L 78, 28.3.1996, lpp. 27).
     Direktīvas noteikumi pašreizējā Nolīgumā jālasa ar sekojošu piemērojumu:
     Šveicei nav saistošs reģionālais datu sadalījums, kā pieprasa šī direktīva.
   – 397 D 0080: Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmums 97/80/EK, ar ko nosaka
     noteikumus Padomes Direktīvas 96/16/EK par statistikas apsekojumiem attiecībā uz
     pienu un piena produktiem, īstenošanai (OV L 24, 25.1.1997, lpp. 26), kas grozīta ar:
     –      398 D 0582: Padomes 1998. gada 6. oktobra Lēmumu 98/582/EK (OV L 281,
            17.10.1998, lpp. 36).
LV                                         24                                                 LV
 ---pagebreak---    – 388 R 0571: Padomes 1988. gada 29. februāra Regula (EEK) Nr. 571/88 par to, kā
     organizēt apsekojumu Kopienā attiecībā uz saimniecību struktūru laika posmā no
     1988. līdz 1997. gadam (OV L 56, 2.3.1988, lpp. 1), kas grozīta ar:
     –     396 R 2467: Padomes 1996. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 2467/96 (OV
           L 335, 24.12.1996, lpp. 3).
     –     32002 R 143: Komisijas 2002. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 143/2002
           (OV L 024 , 26.1.2002, lpp.16).
     Regulas noteikumi pašreizējā Nolīgumā jālasa ar sekojošiem piemērojumiem:
     (a)   Nav piemērojams 4. panta teksts, kas sākas ar “un ciktāl tas ir svarīgi valsts
           mērogā …” līdz “… īpašās tehniskās saimnieciskās vadlīnijas šī paša lēmuma
           nozīmē”;
     (b)   Teksts 6. panta 2. punktā "standarta bruto peļņa (SGM), Lēmuma 85/377/EEK
           nozīmē" ir aizstāts ar:
     "standarta bruto peļņa (SGM), Lēmuma 85/377/EEK nozīmē, vai attiecībā uz kopējās
     lauksaimniecības produkcijas vērtību";
     (c)   Netiek piemēroti 10., 12. un 13. pants un II pielikums;
     (d)   Šveicei nav saistoša tipoloģija, kas minēta šīs regulas 6., 7., 8. un 9. pantā un I
           pielikumā. Tomēr Šveice nosūta nepieciešamo papildus informāciju, kas palīdz
           veikt pārklasificēšanu saskaņā ar šo tipoloģiju;
     (e)   Neatkarīgi no šīs regulas noteikumiem, Šveicei ir atļauts veikt apsekojumu
           maijā un nodrošināt ar datiem, vēlākais, pēc 18 mēnešiem.
   – 390 R 0837: Padomes 1990. gada 26. marta Regula (EEK) Nr. 837/90 par statistiskas
     informāciju, kas dalībvalstīm jāiesniedz attiecībā uz graudaugu ražošanu (OV L 88,
     3.4.1990, lpp. 1).
   – 393 R 0959: Padomes 1993. gada 5. aprīļa Regula (EK) Nr. 959/93 par statistiskas
     informāciju, kas dalībvalstīm jāpiegādā par laukaugu produktiem, kuri nav labības
     produkti (OV L 98, 24.4.1993, lpp. 1).
   – 32003 R 0296: Komisijas 2003. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 296/2003 (OV L
     043, 18.2.2003, lpp. 18).
                              Zivsaimniecības statistika
   – 391 R 1382: Padomes 1991. gada 21. maija Regula (EEK) Nr. 1382/91 par to, kā
     iesniegt datus par zivsaimniecības produktu izkraušanu dalībvalstīs (OV L 133,
     28.5.1991, lpp. 1), kas grozīta ar:
     –     393 R 2104: Padomes 1993. gada 22. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2104/93 (OV L
           191, 31.7.1993, lpp. 1).
LV                                         25                                                  LV
 ---pagebreak---    – 391 R 3880: Padomes 1991. gada 17. decembra Regula (EEK) Nr. 3880/91 par to, kā
     dalībvalstis, kuras zvejo Ziemeļaustrumu Atlantijā, iesniedz nominālās nozvejas
     statistiku (OV L 365, 31.12.1991, lpp. 1), kas grozīta ar:
     –      32001 R 1637: Komisijas 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1637/2001
            (OV L 222, 17.8.2001, lpp. 20).
   – 393 R 2018: Padomes 1993. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā
     dalībvalstis, kuras zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistiku par nozveju un
     darbību, (OV L 186, 28.7.1993, lpp. 1), kas grozīta ar:
     –      32001 R 1636: Komisijas 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1636/2001
            (OV L 222, 17.8.2001, lpp. 1).
   – 395 R 2597: Padomes 1995. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 2597/95 par to, kā
     dalībvalstis, kuras zvejo konkrētās zonās, bet ne Ziemeļu Atlantijā, iesniedz statistiku
     par nominālo nozveju (OV L 270, 13.11.1995, lpp. 1), kas grozīta ar:
     –      32001 R 1638: Komisijas 2001. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 1638/2001
            (OV L 222, 17.8.2001, lpp. 29).
   – 396 R 0788: Padomes 1996. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 788/96 par to, kā
     dalībvalstis iesniedz statistiku par akvakultūras produkciju (OV L 108, 1.5.1996, lpp.
     1).
                                   Enerģijas statistika
   – 390 L 0377: Padomes 1990. gada 29. jūnija Direktīva 90/377/EEK par Kopienas
     procedūru, lai veicinātu atklātību attiecībā uz gāzes un elektrības cenām, kas
     noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā (OV L 185, 17.7.1990, lpp. 16).
     Regulas noteikumi pašreizējā Nolīgumā jālasa ar sekojošu piemērojumu:
     Sākot no 2006. gada 1. janvāra Šveicē stājas spēkā pasākumi, kas nepieciešami, lai
     izpildītu šīs direktīvas prasības.
LV                                          26                                                LV
 ---pagebreak---                                           B PIELIKUMS
                                    FINANŠU NOTEIKUMI,
                         KAS REGLAMENTĒ ŠVEICES IEMAKSAS,
                          KAS MINĒTAS ŠĪ NOLĪGUMA 8. PANTĀ
   1.     Finansu dalības noteikšana
   1.1    Šveice ik gadu iemaksā finansiāli Kopienas statistiskajā programmā.
   1.2    Šīs iemaksas ir pamatotas uz trīs elementiem:
          • Statistikas biroja kopējās izmaksas [Izmaksas]
          • Eiropas Savienības dalībvalstu skaits [# Dalībnieki]
          • Statistiskās programmas, kurā Šveicei ir jāpiedalās, daļa [daļa]
   1.3    Finansiālās iemaksas ir:
                               [Izmaksas] * [daļa] / [# Dalībnieki]
   1.4    Šie elementi ir noteikti sekojoši:
   1.4.1. EUROSTAT Statistikas biroja kopējās izmaksas ir noteiktas kā Kopienas budžeta
          saistību asignējuma lielums Statistikas politikas zonā (29 sadaļa), saskaņā ar Budžeta
          nomenklatūru, kas pamatota uz darbību. Tas sastāda Statistikas politikas zonas
          Pārvaldības un atbalsta izdevumus (Izdevumi kas saistīti ar personālu aktīvajā
          nodarbinātībā, Ārējo personālu un citiem pārvaldības izdevumiem, Ēkas un saistītos
          izdevumus, un Atbalsta izdevumus darbībām) un Finanšu intervenci attiecībā uz
          Statistiskās informācijas ražošanu. [Izmaksas]
   1.4.2. Dalībvalstu skaits tiek noteikts kā Eiropas Savienības dalībvalstu skaits no attiecīgā
          gada 1. janvāra. [# Dalībnieki]
   1.4.3. Statistiskās programmas, kurā Šveicei ir jāpiedalās, daļa tiek noteikta kā Statistikas
          biroja tāmes kredītu summas, kura piešķirta saskaņā ar Eiropas Kopienas budžeta 29
          02 01 pantu vai pārņēmēju pantu attiecībā uz Komisijas ikgada statistikas
          programmas, kurā Šveice piedalās, moduļiem, proporcija, kas dalīta ar visu kredītu
          kopējo summu, kura piešķirta saskaņā ar 29 02 01 pantu vai pārņēmēja pantu. [daļa]
   1.5.   Šo finansu iemaksu projekta aprēķins tiek veikts uzreiz pēc Eiropas Savienības
          provizoriskā budžeta projekta pieņemšanas attiecīgajam gadam. Galīgais aprēķins
          tiks veikts uzreiz pēc tā gada budžeta pieņemšanas.
   2.     Maksājumu procedūras
   2.1.   Katru finanšu gadu, vēlākais 15. martā un 15. Jūnijā, Komisija izdod uzaicinājumu
          Šveicei investēt līdzekļus atbilstoši tās iemaksām saskaņā ar Nolīgumu. Šie
          uzaicinājumi investēt līdzekļus attiecīgi paredz maksājumu:
          • par sešām divpadsmitdaļām no Šveices iemaksas ne vēlāk kā 20. aprīlī, un
LV                                              27                                               LV
 ---pagebreak---         • sešām divpadsmitdaļām no iemaksas ne vēlāk kā 15. jūlijā.
   2.2. Šveices iemaksas tiek izteiktas un maksātās eiro.
   2.3. Saskaņā ar Nolīgumu Šveice maksā savu iemaksu pēc 2.1. punktā noteiktā grafika.
        Jebkurš maksājuma kavējums rada procentu maksājumu pēc likmes, kas līdzvērtīga
        viena mēneša Euro starpbankas piedāvātajai likmei (EURIBOR) attiecīgajā datumā,
        kurš norādīts Telerate 248. lapaspusē. Šī likme tiek paaugstināta par 1.5% par katru
        kavējuma mēnesi. Paaugstinātā likme tiek piemērota visam kavējuma periodam.
        Tomēr procenti jāmaksā tikai attiecībā uz jebkuru iemaksu, kas samaksāta vairāk
        nekā trīsdesmit dienas pēc paredzētajiem maksājuma datumiem, kas minēti 2.1.
        punktā.
   2.4. Uzņemtās izmaksas, kas saistītas ar Šveices pārstāvju un ekspertu dalību Komisijas
        vadītajās sanāksmēs saskaņā ar nolīgumu, Komisija neatmaksā. Kā noteikts 6.2.
        pantā, izmaksas, kas saistītas ar Šveices valsts ierēdņu nosūtīšanu uz EUROSTAT
        Statistikas biroju, pilnībā sedz Šveice.
        Pakļauts nolīgumam starp EUROSTAT Statistikas biroju un Šveices federālo
        statistikas biroju, Šveice no savas finanšu iemaksas var atvilkt izmaksas par
        nosūtītajiem valsts ekspertiem. Maksimālais lielums, kāds var tikt atvilkts par katru
        ierēdni nedrīkst pārsniegt maksimālo lielumu, kāds tiek atvilkts par ierēdņiem no
        EEZ-EBTA valstīm, kuri tiek nosūtīti uz Statistikas biroju saskaņā ar EEZ nolīgumu.
        Par šo summu vienojas ik gadu.
   2.5. Maksājumi, kurus Šveice veic, tiks ieskaitīti ka budžeta ienākumi, kas asignēti
        atbilstošai budžeta līnijai par Eiropas Kopienas vispārējā budžeta ienākumu
        deklarēšanu. Finanšu Regula, ko piemēro Eiropas Kopienas vispārējam budžetam
        piemērojas asignējumu pārvaldībai.
   3.   Īstenošanas nosacījumi
   3.1. Šveices finansu iemaksas saskaņā ar Nolīguma 8. pantu parasti paliek nemainīgas uz
        visu attiecīgo finansu gadu.
   3.2. Komisija, norēķinu, attiecībā uz katru finansu gadu, slēgšanas brīdī (n), ienākumu un
        izdevumu norēķinu veidošanas ietvaros, turpina regularizēt norēķinus saistībā ar
        Šveices dalību, ņemot vērā izmaiņas, kas radušās pārskaitījuma, atsaukšanas,
        pārnesuma, vai budžeta papildināšanas vai grozīšanas finansu gada laikā, rezultātā.
        Šī regularizēšana tiek veikta nākošā gada budžeta veidošanas ietvaros (n+2) un tā
        jāatspoguļo uzaicinājumā investēt līdzekļus.
LV                                             28                                             LV
 ---pagebreak---    4.   Informācija
   4.1. Katru finansu gadu (n+1), vēlākais 31. maijā, jāsagatavo un jānosūta Šveicei
        zināšanai deklarācija par asignējumiem atbilstoši Statistikas biroja operatīvajām un
        administratīvajām finansiālajām saistībām attiecībā uz iepriekšējo finansu gadu (n),
        atbilstoši Komisijas ienākumu un izdevumu norēķinu formātam.
   4.2. Komisija dara zināmus Šveicei visus pārējos vispārējos finansiālos datus saistībā ar
        Statistikas biroju, kuri ir darīti pieejami EBTA-EEZ valstīm.
LV                                               29                                          LV
 ---pagebreak---                                       NOSLĒGUMA AKTS
   Attiecīgi pilnvarotas personas
   no EIROPAS KOPIENAS
   un
   no ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS,
   sanākot (…) (…), lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju
   par sadarbību statistikas jomā, ņēma vērā Padomes deklarāciju, kura ir pievienota Noslēguma
   aktam, par Šveices piedalīšanos komitejās.
   (…) (…)
   Eiropas Kopienas vārdā                                  Šveices Konfederācijas vārdā
LV                                              30                                             LV
 ---pagebreak---                                   PADOMES DeKLARĀCIJA
                               par Šveices piedalīšanos komitejās
   Padome piekrīt, ka Šveices pārstāvji, sākot no sadarbības, saistībā ar Nolīguma 5. panta 2
   punktā minētajām programmām un darbībām, brīža, ciktāl apspriežamie jautājumi attiecas uz
   tiem, pilnībā piedalās, bez balsstiesībām, komiteju un citu iestāžu, kuras palīdz Eiropas
   Kopienu Komisijai šo programmu un darbību pārvaldībā un izstrādāšanā, darbā.
   Ja citas komitejas iztirzās jautājumus, kurus aptver šis Nolīgums, par kuriem Šveice ir
   pieņēmusi vai nu acquis communautaire vai līdzvērtīgus pasākumus, Komisija konsultēsies ar
   Šveices ekspertiem veidā, kāds noteikts EEZ nolīguma 100. pantā.
LV                                             31                                             LV


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0538(01)

Priekšlikums Padomes lēmums par to, lai pieņemtu Nolīgumu par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām (MCP)  /* COM/2005/0538 galīgā redakcija - ACC 2005/0216 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.10.2005COM(2005) 538 galīgā redakcija2005/0216 (ACC)2005/0217 (ACC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar to, lai pieņemtu Nolīgumu par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP )PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar to, lai pieņemtu Nolīgumu par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP )(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSDaudzelementu integrālās shēmas vai daudzelementu paketes ( MCP ) ir relatīvi jauna montētu pusvadītāju kategorija, kuras vēl nebija, kad 1996. gadā tika noslēgts ITN (PTO nolīgums par informācijas tehnoloģijām), iekļaujot tajā tarifu samazināšanas mehānismu.Ja MCP būtu bijusi tajā laikā, kad notika sarunas par ITN, visticamāk, ka tā tiktu iekļauta ITN ar nulles likmi.Lielākie pusvadītāju ražotāji, kuri atrodas ES vai citviet, 2004. gadā pieprasīja, lai attiecīgās valstu jurisdikcijas, kas tika apvienotas valdību/iestāžu sanāksmē par pusvadītājiem ( GAMS ), MCP piešķirtu tādu pašu režīmu kā citiem ražojumiem, uz kuriem attiecināms ITN. ES, Japāna, Koreja, Amerikas Savienotās Valstis un Ķīnas Taibeja kā piecas GAMS locekles 2004. gada GAMS sanāksmē apstiprināja šo iniciatīvu. GAMS locekles 2005. gada 15. septembrī varēja veiksmīgi pabeigt sarunas saistībā ar nolīgumu par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām („Nolīgums”).Padome 2005. gada pavasarī ir pieņēmusi šim nolīgumam paredzētās sarunu direktīvas.Būtībā nolīguma projekts paredz to, ka visi GAMS locekļi samazina līdz nulles nodoklim visus MCP piemērotos muitas nodokļus un maksājumus, kā tas ir noteikts Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētajā sistēmā (HS 2007).Ar nolīguma projektu tiktu samazināti vienīgi MCP piemērotie nodokļi un maksājumi, kamēr robež likmes tiktu saglabātas nemainīgas. Svarīgi ir tas, ka ar nolīguma projekta puses, PTO uzraudzībā apspriežot daudzpusēju tarifu samazināšanas nolīgumu, tiek īpaši pilnvarotas pieprasīt kredītu kā daļu no vispārējā koncesiju izlīdzinājuma, tiklīdz ir saistoši arī tarifi, ko nulles līmenī piemēro daudzelementu integrālajām shēmām.Gaidāms, ka nolīgums starp četrām GAMS loceklēm stāsies spēkā 2006. gada 1. janvārī, pieņemot, ka ātri var pabeigt vietējās ratifikācijas procedūras. Japāna praksē jau piemēro uz MCP attiecināmos nulles līmeņa nodokļus un maksājumus, tāpēc tā efektīvi atbilst nolīguma nosacījumiem. Japānā notiekošās ratifikācijas procedūras ilguma dēļ gaidāms, ka tā pievienosies nolīgumam 2006. gadā.Attiecībā uz ratifikācijas procesu GAMS locekles ir vienojušās par divu posmu procedūru. Pirmajā posmā visas piecas GAMS locekles pieņems nolīgumu, ņemot vērā turpmāko apstiprināšanu. Pēc tam, tiklīdz nozīmētais depozitārijs būs saņēmis visus pieņemšanas dokumentus, nolīgums būs atvērts apstiprināšanai. Atbilstošie Komisijas priekšlikumi diviem Padomes lēmumiem ir iekļauti turpmāk tekstā.Vēlākā posmā nolīgumu paredzēts paplašināt attiecībā uz tādām citām jurisdikcijām, kuras ražo MCP , piemēram, uz Ķīnu, Honkongu, Indiju, Malaiziju un Singapūru.2005/0216 (ACC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar to, lai pieņemtu Nolīgumu par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP )(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši 133. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:(1) Komisija Kopienas vārdā ir apspriedusi Nolīgumu par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP ) („Nolīgums”).(2) Deklarācijā, kas parakstīta 2005. gada 15. septembrī, potenciālās līgumslēdzējas puses ieprotokolēja, ka sarunas par nolīguma tekstu ir pabeigtas.(3) Nolīgums ir jāpieņem, ņemot vērā tā iespējamo apstiprināšanu vēlāk.(4) Pieņemot šo lēmumu, uzskata, ka Padome pieņemšanas dokumentu glabā nolīgumā nozīmētajā depozitārijā, kas ir Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.Vienīgais pantsAr šo, ņemot vērā iespējamo apstiprināšanu vēlāk, Nolīgums par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP ) Kopienas vārdā ir pieņemts.Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.Briselē, (…)Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSPiezīme: Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.Nolīgums par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP )Atgādinot to, ka dalībnieku vidū, kas piedalījās valdību/iestāžu sanāksmē par pusvadītājiem ( GAMS ) un kuri ir Eiropas Kopiena, ko GAMS pārstāvēja Eiropas Komisija, Japāna, Korejas Republika, Amerikas Savienotās Valstis un atsevišķā Taivānas muitas teritorija, Penghu, Konmena un Macu, ir kopīgs viedoklis par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP ), minētās GAMS locekles ir vienojušās šādi:(1) Šajā nolīgumā:a) daudzelementu integrālās shēmas ( MCP ) ir tādas integrētās shēmas, ko veido divi vai vairāki savstarpēji monolīti savienoti daudzkodolu procesori, kas faktiski ir nedalāmi apvienoti uz viena vai vairākiem izolācijas pamatiem vai arī bez šāda pamata galvenajos korpusos vai arī bez tiem, taču nav salikti kopā ar citiem aktīviem vai pasīviem mikroshēmas elementiem;b) Harmonizētā sistēma ir harmonizētā preču apraksta un kodu sistēma, kas izklāstīta pielikumā Starptautiskajai konvencijai par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kurā var izdarīt grozījumus un kuru līgumslēdzējas puses ir pieņēmušas un ieviesušas attiecīgajos valsts tiesību aktos un noteikumos;c) līgumslēdzēja puse ir GAMS locekle vai jebkura Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekle, kura apstiprināšanas dokumentu ir iesniegusi depozitārijā, und) tiem terminiem, kuri lietoti šajā nolīgumā un arī Marakešas nolīgumā par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (PTO nolīgums), ir tāda pati nozīme kā PTO nolīgumā.(2) Šo nolīgumu piemēro visām daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP ) neatkarīgi no tā, kurā Harmonizētās sistēmas pozīcijā šādi ražojumi ir klasificēti.(3) Katra līgumslēdzēja puse, pamatojoties uz vislielāko labvēlības režīmu valsts līmenī, samazina līdz nulles likmei visus muitas nodokļus un citus nodokļus un maksājumus, kas kā nodokļi un maksājumi aprakstīti II panta 1. punkta b) apakšpunktā 1994. gada Vispārējā vienošanās par tirdzniecību un tarifiem ( GATT 1994) un kurus tā piemēro daudzelementu integrālajām shēmām saskaņā ar šādu procedūru:a) katra līgumslēdzēja puse MCP piemēro nodokļu un maksājumu nulles likmi, līdz visas puses vienojas, ka daudzpusējā tarifu samazināšanas nolīgumā PTO uzraudzībā ir aptverts pietiekams MCP tirdzniecības līmenis pasaules mērogā;b) tajā pat laikā vai, ja minētā vienošanās tiek panākta pirms 2006. gada 31. decembra, katra līgumslēdzēja puse 2007. gada 1. janvārī MCP piemēro visus nodokļus un maksājumus ar nulles likmi;c) visas līgumslēdzējas puses vienojas sadarboties ar citiem PTO locekļiem, lai, piemērojot šādu nolīgumu par tarifu samazināšanu, MCP pasaules mēroga tirdzniecībā aptvertu 90%.(4) a) Katra līgumslēdzēja puse, pieņemot šo nolīgumu, iesniedz depozitārijam savu muitas tarifu pozīciju sarakstu, kurā iekļautas MCP . Ja pēc tam līgumslēdzēja puse tarifu pozīcijā klasificē vēl kādu MCP , kas sākotnējā sarakstā nav bijis iekļauts, tad attiecīgā puse nekavējoties iesniedz depozitārijam grozītu sarakstu.b) Ikviena līgumslēdzēja puse jebkurā laikā var pieprasīt otrai pusei izdarīt grozījumus sarakstā, kuru tā uzskata par nepilnīgi uzskaitītu, un šajā gadījumā puse, kurai pieprasīts izdarīt grozījumus, apspriežas un labā ticībā sadarbojas ar otru pusi, kas pieprasa izdarīt grozījumus sarakstā, lai tajā iekļautu visus vajadzīgos grozījumus. Grozīto sarakstu iesniedz depozitārijam.c) Depozitārijs nosūta visām līgumslēdzējām pusēm iesniegto sarakstu, iekļaujot tajā attiecīgos grozījumus.(5) Neatkarīgi no šajā nolīgumā noteiktās MCP piemēroto nodokļu un maksājumu autonomās liberalizācijas katrai līgumslēdzējai pusei ir atļauts tarifus MCP nulles līmenī piesaistīt kā daļu no vispārējā koncesiju izlīdzinājuma daudzpusējā tarifu samazināšanas nolīgumā PTO uzraudzībā.(6) Neskarot 3. punktu, neko no šajā nolīgumā minētā neiztulko kā attiecīgās līgumslēdzējas puses tiesību aizskārumu un pienākumu neizpildi atbilstoši PTO nolīgumam.(7) a) Pēc tam, kad depozitārijs no GAMS loceklēm saņem pieņemšanas dokumentus, minētās līgumslēdzējas puses vienojas par nolīguma spēkā stāšanās dienu.b) Šis nolīgums ir atvērts apstiprināšanai visiem PTO locekļiem. Apstiprināšana, kas notiek pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, stājas spēkā dienā, kad depozitārijs ir saņēmis šādu apstiprinājuma dokumentu. Depozitārijs visām līgumslēdzējām pusēm paziņo par apstiprinājuma dokumenta saņemšanu.c) Ja līgumslēdzējas puses vienojas izdarīt labojumus šajā nolīgumā, tad šādiem labojumiem mutatis mutandis piemēro a) un b) apakšpunktu.(8) Ja visas līgumslēdzējas puses saskaņā ar 3. punkta a) līdz c) apakšpunktu visus nodokļus un maksājumus attiecībā uz MCP piemēro ar nulles likmi, tad šo nolīgumu izbeidz.(9) Šā nolīguma oriģinālu angļu valodā, kā arī apstiprinājuma dokumentus iesniedz Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram.2005/0217 (ACC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar to, lai pieņemtu Nolīgumu par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP )(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši 133. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:(1) Padome ar … Lēmumu, ņemot vērā iespējamo apstiprināšanu vēlāk, Kopienas vārdā ir pieņēmusi[3] Nolīgumu par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP ) („Nolīgums”).(2) Tikmēr kopumā četras iespējamās nolīguma līgumslēdzējas puses, ņemot vērā iespējamo apstiprināšanu vēlāk, ir pieņēmušas šo nolīgumu. Tas ir obligātais līgumslēdzēju pušu skaits, kas vajadzīgs, lai šis nolīgums stātos spēkā.(3) Četras iespējamās līgumslēdzējas puses ir vienojušās, ka nolīgums starp tām stāsies spēkā 2006. gada 1. janvārī [ jāapstiprina ].(4) Nolīgums patlaban ir jāapstiprina Kopienas vārdā.(5) Pieņemot šo lēmumu, uzskata, ka Padome glabā apstiprinājuma dokumentu nolīgumā nozīmētajā depozitārijā, kas ir Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.Vienīgais pantsAr šo Kopienas vārdā ir pieņemts Nolīgums par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP ).Nolīguma teksts, kura autentiskumu ir apstiprinājis Padomes ģenerālsekretārs, ir pievienots šim lēmumam.Briselē, (…)Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSPiezīme: Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.Nolīgums par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām ( MCP )Atgādinot to, ka dalībnieku vidū, kuri piedalījās valdību/iestāžu sanāksmē par pusvadītājiem ( GAMS ) un kuri ir Eiropas Kopiena, ko GAMS pārstāvēja Eiropas Komisija, Japāna, Korejas Republika, Amerikas Savienotās Valstis un atsevišķā Taivānas muitas teritorija, Penghu, Konmena un Macu, ir kopīgs viedoklis par beznodokļu režīmu attiecībā uz daudzelementu integrālajām shēmām( MCP ), minētās GAMS locekles ir vienojušās šādi:(1) Šajā nolīgumā:a) daudzelementu integrālās shēmas ( MCP ) ir tādas integrētās shēmas, ko veido divi vai vairāki savstarpēji monolīti savienoti daudzkodolu procesori, kas faktiski ir nedalāmi apvienoti uz viena vai vairākiem izolējošiem pamatiem vai arī bez šāda pamata, galvenajos korpusos vai arī bez tiem, taču nav salikti kopā ar citiem aktīviem vai pasīviem mikroshēmas elementiem;b) Harmonizētā sistēma ir harmonizēta preču apraksta un kodu sistēma, kas izklāstīta pielikumā Starptautiskajai konvencijai par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kurā var izdarīt grozījumus un kuru līgumslēdzējas puses ir pieņēmušas un ieviesušas attiecīgajos valsts tiesību aktos un noteikumos;c) līgumslēdzeja puse ir GAMS locekle vai jebkura Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) locekle, kura apstiprināšanas dokumentu ir iesniegusi depozitārijā; und) tiem terminiem, kas lietoti šajā nolīgumā un arī Marakešas nolīgumā par Pasaules tirdzniecības organizācijas izveidošanu (PTO nolīgumā), ir tāda pati nozīme kā PTO nolīgumā.(2) Šo nolīgumu piemēro attiecībā uz visām daudzelementu intergālajām shēmām ( MCP ) neatkarīgi no tā, kurā Harmonizētās sistēmas pozīcijā šādi ražojumi ir klasificēti.(3) Katra līgumslēdzēja puse, pamatojoties uz vislielāko labvēlības režīmu valsts līmenī, samazina līdz nulles likmei visus muitas nodokļus un citus nodokļus un maksājumus, kas kā nodokļi un maksājumi aprakstīti II panta 1. punkta b) apakšpunktā Vispārējā vienošanās par tirdzniecību un tarifiem 1994 ( GATT 1994) un kurus tā piemēro daudzelementu integrālajām shēmām saskaņā ar šādu procedūru:a) katra līgumslēdzēja puse MCP piemēro nodokļu un maksājumu nulles likmi, līdz visas puses vienojas, ka daudzpusējā tarifu samazināšanas nolīgumā PTO uzraudzībā ir patverts pietiekams MCP tirdzniecības līmenis pasaules mērogā;b) tajā pat laikā vai, ja minētā vienošanās tiek panākta pirms 2006. gada 31. decembra, katra līgumslēdzēja puse 2007. gada 1. janvārī MCP piemēro visus nodokļus un maksājumus ar nulles likmi;c) visas līgumslēdzējas puses vienojas sadarboties ar PTO locekļiem, lai, piemērojot šādu nolīgumu par tarifu samazināšanu, MCP pasaules mēroga tirdzniecībā sasniegtu 90 %.(4) a) Katra līgumslēdzēja puse, pieņemot šo nolīgumu, iesniedz depozitārijam savu muitas tarifu pozīciju sarakstu, kurā iekļautas MCP . Ja pēc tam līgumslēdzēja puse tarifu pozīcijā klasificē vēl kādu MCP , kas sākotnējā sarakstā nav bijis iekļauts, tad attiecīgā puse nekavējoties iesniedz depozitārijam grozītu sarakstu.b) Ikviena līgumslēdzēja puse jebkurā laikā var pieprasīt otrai pusei izdarīt grozījumus sarakstā, kuru tā uzskata par nepilnīgi uzskaitītu, un šajā gadījumā puse, kurai pieprasīts izdarīt grozījumus, apspriežas un labā ticībā sadarbojas ar otru pusi, kas pieprasa izdarīt grozījumus sarakstā, lai tajā iekļautu visus vajadzīgos grozījumus. Grozīto sarakstu iesniedz depozitārijam.c) Depozitārijs nosūta visām līgumslēdzējām pusēm iesniegto sarakstu, iekļaujot tajā attiecīgus grozījumus.(5) Neatkarīgi no šajā nolīgumā noteiktās MCP piemēroto nodokļu un maksājumu autonomās liberalizācijas katrai līgumslēdzējai pusei ir atļauts tarifus MCP nulles līmenī piesaistīt kā daļu no vispārējā koncesiju izlīdzinājuma daudzpusējā tarifu samazināšanas nolīgumā PTO uzraudzibā.(6) Neskarot 3. punktu, neko šajā nolīgumā neiztulko kā attiecīgās līgumslēdzējas puses tiesību aizskārumu un pienākumu neizpildi atbilstoši PTO nolīgumam.(7) a) a) Pēc tam, kad depozitārijs no GAMS loceklēm saņem četrus pieņemšanas dokumentus, minētās līgumslēdzējas puses vienojas par nolīguma spēkā stāšanās dienu.b) Šis nolīgums ir atvērts apstiprināšanai visiem PTO locekļiem. Apstiprināšana, kas notiek pēc šā nolīguma spēkā stāšanās, stājas spēkā dienā, kad kad depozitārijs ir saņēmis šādu apstiprinājuma dokumentu. Depozitārijs visām līgumslēdzējām pusēm paziņo par apstiprinajuma dokumenta saņemšanu.c) Ja līgumslēdzējas puses vienojas izdarīt labojumus šajā nolīgumā, tad šādiem grozījumiem mutatis mutandis piemēro a) un b) apakšpunktu.(8) Ja visas līgumslēdzējas puses saskaņā ar 3. punkta a) līdz c) apakšpunktu visus nodokļus un maksājumus attiecībā uz MCP piemēro ar nulles likmi, tad šo nolīgumu izbeidz.(9) Šā nolīguma oriģinālu angļu valodā, kā arī apstiprinājuma dokumentus iesniedz Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram.[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […] lpp.[3] OV L […], […], […]. lpp.