               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.9.2021
            COM(2021) 532 final
            2021/0283(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Orhūsas konvencijas Pušu sanāksmes septītajā sesijā Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz atbilstības lietu ACCC/C/2008/32 un ACCC/C/2015/128

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu noteikt nostāju, kāda Orhūsas konvencijas Pušu sanāksmes septītajā sesijā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar paredzēto Lēmuma VII.8f pieņemšanu par to, kā Eiropas Savienība pilda savus konvencijā noteiktos pienākumus

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Orhūsas konvencija

               Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”)
                  1
                ir daudzpusējs vidiskais nolīgums, kas noslēgts ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) atbalstu.

               Orhūsas konvenciju 2005. gada 17. februārī apstiprināja
                  2
                Eiropas Kopiena, kas parakstīšanas laikā turklāt pievienoja deklarāciju
                  3
               . Visas dalībvalstis ir nolīguma Puses. Ar Regulu (EK) Nr. 1367/2006 (“Orhūsas regula”) tiek veicināta konvencijas īstenošana attiecībā uz ES iestādēm un struktūrām
                  4
               .

               2.2.Orhūsas konvencija

               Orhūsas konvencijas Puses tiekas reizi četros gados, un viens no pastāvīgajiem darba kārtības jautājumiem attiecas uz to, kā Puses pilda konvenciju. Izpildi novērtē Atbilstības komiteja, kas izveidota atbilstoši konvencijai saskaņā ar tās 15. pantu. Atbilstības komitejas konstatējumi ir galīgi.

               Komitejas konstatējumi tiek iesniegti apstiprināšanai Orhūsas konvencijas Pušu sanāksmē saskaņā ar 37. noteikumu Lēmumā I/7 par atbilstības pārskatīšanu
                  5
               . Ja konstatējumus apstiprina, tie iegūst Orhūsas konvencijas oficiālas interpretācijas statusu, tāpēc ir saistoši Pusēm un konvencijas struktūrām.

               Parasti Pušu sanāksmē lēmumus pieņem vienprātīgi. Ja visi centieni panākt vienprātību ir nesekmīgi, lēmumus par būtiskiem jautājumiem pieņem ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu no klātesošo un balsojošo Pušu skaita
                  6
               . ES ir 27 balsis no kopumā 46 balsīm, ja visas Puses ir klātesošas.

               Pirms Pušu sanāksmes ES nostājas tiek noteiktas Padomes Starptautisko vides jautājumu darba grupā.

               2.3.Paredzētais Orhūsas konvencijas akts

               Orhūsas konvencijas Pušu sanāksme savā septītajā sesijā, kas notiks 2021. gada 18.–20. oktobrī, plāno pieņemt Lēmumu VII.8f par to, kā Eiropas Savienība izpilda konvenciju (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir noskaidrot, vai Eiropas Savienība nodrošina izpildi jo īpaši attiecībā uz lietu ACCC/C/2008/32 un ACCC/C/2015/128, un izklāstīt nosacījumus, kas nepieciešami, lai izpildi nodrošinātu un, iespējams, noteikt regulāras ziņošanas pienākumus un pieprasīt attiecīgajai Pusei veikt steidzamus izpildes nodrošināšanas pasākumus.

               3.Nostāja, kāda jāieņem Savienības vārdā

                  Komiteja 2017. gada 17. martā publiskoja konstatējumus lietā ACCC/C/2008/32, ko attiecībā uz tiesu iestāžu pieejamību ES līmenī ierosinājusi nevalstiskā organizācija (NVO) ClientEarth
                     7
                  . Komiteja pauda, ka gan Līguma noteikumi par ES tiesu iestāžu pieejamību ES tiesu interpretācijā, gan administratīvajai pārskatīšanai piemērojamie Orhūsas regulas kritēriji ir pretrunā Orhūsas konvencijai.

               Atsevišķā atbilstības lietā (ACCC/C/2015/128),
                  8
                kuras konstatējumi tika publiskoti 2021. gada 17. martā, Komiteja konstatēja, ka ES pārkāpj konvenciju, jo tā nenodrošina sabiedrības pārstāvjiem piekļuvi administratīvām vai tiesas procedūrām, lai apstrīdētu lēmumus par Eiropas Komisijas veiktiem valsts atbalsta pasākumiem.

               Atbildot uz Komitejas konstatējumiem lietā ACCC/C/2008/32, Komisija 2020. gada 14. oktobrī pieņēma priekšlikumu par Orhūsas regulas grozīšanu
                  9
                un paziņojumu par tiesu iestāžu pieejamību
                  10
               . Tā bija atbilde uz Padomes aicinājumu
                  11
                Komisijai iesniegt tiesību akta priekšlikumu un Komisijas saistībām, ko tā uzņēmusies paziņojumā par Eiropas zaļo kursu.

                  Kā likumdošanas procesa galīgais rezultāts 2021. gada 12. jūlijā trialogā tika panākta politiska vienošanās, kurā ņemtas vērā visas Atbilstības komitejas paustās bažas lietā ACCC/C/2008/32.

                  Lieta ACCC/C/2015/128 attiecas uz valsts atbalsta izņēmumiem atbilstoši Orhūsas regulai, kas nebija daļa no iepriekš minētā Komisijas tiesību akta priekšlikuma. Tomēr trialogā 2021. gada 12. jūlijā Komisija kā daļu no kompromisa, kura rezultātā tika pieņemta pārskatītā Orhūsas regula, sniedza paziņojumu, kurā tā apņēmās novērtēt konstatējumus šajā lietā un publicēt rezultātu līdz 2022. gada beigām. Komisija arī norādīja, ka līdz 2023. gada beigām tā attiecīgā gadījumā nāks klajā ar pasākumiem šīs problēmas risināšanai, ņemot vērā ES un tās dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Orhūsas konvenciju un noteikumus Savienības tiesību aktos par valsts atbalstu.

               Šī iniciatīva attiecas uz Padomes lēmuma projektu, kas aptver abas minētās lietas; attiecīgi Pušu sanāksmē 2021. gada 18.–20. oktobrī ES var paust vienotu nostāju.

               Attiecībā uz lietu ACCC/C/2008/32 ES sagaida, ka Puses sanāksmē vienosies, ka ES pasākumi, tiklīdz tie būs pieņemti un būs stājušies spēkā, nodrošinās atbilstību Orhūsas konvencijai. Tā kā Pušu sanāksmes lēmuma projekts tika sagatavots, pirms tika oficiāli noslēgta likumdošanas procedūra saistībā ar Orhūsas regulu, ES, iespējams, būs jāprasa, lai Pušu sanāksmes lēmuma projekts tiek atjaunināts, lai tas pilnībā atspoguļotu šo ļoti svarīgo norisi ES.

               Attiecībā uz lietu, kas saistīta ar valsts atbalstu, ES pieņems lēmumu, ar ko atzīst — bet ne apstiprina — konstatējumus, un atkārtoti pievērsīsies šim jautājumam nākamajā Pušu sanāksmē, kas gaidāma 2025. gadā, vienlaikus ziņojot konvencijai līdz termiņiem, kas noteikti Komisijas paziņojumā.

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, gaidāmajā Pušu sanāksmes septītajā sesijā ES būtu jāakceptē konstatējumi lietā ACCC/C/2008/32, ievērojot šā Padomes lēmuma projekta noteikumus. Turklāt ES būtu jāatzīst konstatējumi lietā ACCC/C/2015/128, bet jāpieprasa šo konstatējumu apstiprināšanas atlikšana uz Pušu sanāksmes astoto sesiju.

               Bez tam ir būtiski, lai konvencijā tiktu atzīta ES valstu tiesu kā ES tiesību parasto tiesu centrālā loma
                  12
                un lai LESD 267. pantā paredzētā prejudiciālo nolēmumu sistēma tiktu atzīta par derīgu līdzekli piekļuvei tiesām un apstrīdēšanai vides jautājumos. Tam vajadzētu būt atspoguļotam Pušu sanāksmē pieņemtā lēmuma tekstā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  13
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Orhūsas konvencija ir struktūra, kas ar vienošanos izveidota Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas pārziņā.

               Akts, ko Pušu sanāksme ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs atbilstoši starptautiskajām tiesībām saskaņā ar Orhūsas konvencijas 15. pantu un noteikumiem Lēmumā I/7 par atbilstības pārskatīšanu, jo īpaši tā 37. noteikumam
                  14
               .

               Savukārt paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, par kuru ieņem nostāju Savienības vārdā.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides rīcībpolitiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0283 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Orhūsas konvencijas Pušu sanāksmes septītajā sesijā Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz atbilstības lietu ACCC/C/2008/32 un ACCC/C/2015/128

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu  saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 2005/370/EK
                  15
                2005. gada 17. februārī Eiropas Kopienas vārdā tika apstiprināta Orhūsas konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas konvencija”)
                  16
               .

               (2)Atbilstoši Orhūsas konvencijas 10. panta 2. punktam  tās Pušu sanāksmē var pieņemt lēmumus par atbilstību konvencijai.

               (3)Orhūsas konvencijas Pušu septītajā sesijā 2021. gada 18.–20. oktobrī plānots pieņemt Lēmumu VII.8f par to, kā Eiropas Savienība pilda savus konvencijā noteiktos pienākumus, to vidū konstatējumus lietā ACCC/C/2008/32 un ACCC/C/2015/128.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kāda Orhūsas konvencijā jāieņem Savienības vārdā, jo Lēmums VII.8f par to, kā Eiropas Savienība pilda savus konvencijā noteiktos pienākumus, būs Savienībai saistošs.

               (5)Savienība konvencijā noteiktos pienākumus attiecībā uz savām iestādēm un struktūrām īstenojusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (“Orhūsas regula”).

               (6)Saskaņā ar Orhūsas konvencijas 15. pantu tika izveidota Orhūsas konvencijas Atbilstības komiteja (“Komiteja”), kuras kompetencē ir izvērtēt, kā Puses pilda konvencijas noteikumus. Savukārt saskaņā ar 37. noteikumu Lēmumā I/7 par atbilstības pārskatīšanu Komitejas konstatējumi ir jāapstiprina Pušu sanāksmei.

               (7)Savienība 2017. gada 17. martā saņēma konstatējumus lietā ACCC/C/2008/32 par piekļuvi tiesu iestādēm ES līmenī
                  17
               . Komiteja savu konstatējumu 123. punktā nosprieda, ka “konkrētā konvencijas Puse neizpilda konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu attiecībā uz sabiedrības locekļu piekļuvi tiesu iestādēm, jo ne Orhūsas regula, ES Tiesa Tiesas judikatūra neīsteno un neizpilda no minētajiem punktiem izrietošos pienākumus.”

               (8)Kad ES parakstīja konvenciju, tā Orhūsas konvencijas struktūrām deklarēja un, apstiprinot konvenciju, atkārtoti apstiprināja, ka “Kopienas institucionālajā un juridiskajā kontekstā (..) Kopienas iestādes konvenciju piemēros saskaņā ar pašreizējiem un turpmākiem noteikumiem par piekļuvi dokumentiem un citiem attiecīgajiem Kopienas noteikumiem jomā, uz ko attiecas konvencija”.

               (9)Orhūsas regulā paredzētā administratīvā pārskatīšanas procedūra papildina Savienības vispārējo sistēmu par pārskatīšanu tiesā, un šī sistēma ļauj sabiedrības pārstāvjiem pieprasīt administratīvu aktu pārskatīšanu, iesniedzot tiešas pārsūdzības tiesā Savienības līmenī, proti, saskaņā ar LESD 263. panta 4. punktu un — saskaņā ar LESD 267. pantu — ar valsts tiesu starpniecību, kas ir neatņemama daļa no Savienības sistēmas atbilstoši Līgumiem. Šajā sistēmā būtiska loma ir valsts tiesu pilnvarām iesniegt prasību Eiropas Savienības Tiesā prejudiciāla nolēmuma pieņemšanai saskaņā ar LESD 267. pantu. Saskaņā ar LESD 267. pantu dalībvalstu tiesas ir daļa no tiesā īstenotās ES tiesību aizsardzības sistēmas, kurā tās darbojas kā ES tiesību parastās tiesas
                  18
               .

               (10)Ņemot vērā Komitejas paustās bažas lietā ACCC/C/2008/32, Komisija 2020. gada 14. oktobrī nāca klajā ar tiesību akta priekšlikumu
                  19
               , kura mērķis ir grozīt Orhūsas regulu un par kuru līdztiesīgie likumdevēji neoficiāli vienojās trialogā 2021. gada 12. jūlijā. Grozītā Orhūsas regula tagad nodrošina, ka Savienības tiesību akti atbilst Orhūsas konvencijas noteikumiem par tiesu pieejamību vides jautājumos tādā veidā, kas ir saderīgs ar Savienības tiesību aktu pamatprincipiem un tās tiesā īstenotās pārskatīšanas sistēmu.

               (11)Atbilstības komiteju par politiskās vienošanās niansēm Komisija informēja 2021. gada 16. jūlijā, konsolidētu teksta versiju Komitejai iesniedza 2021. gada 23. jūlijā pēc tā apstiprināšanas COREPER un likumdošanas procedūras galīgo iznākumu, iekļaujot tekstu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Atbilstības komitejai paziņoja [2021. gada xxx. oktobrī]. Tāpēc Pušu sanāksmes lēmumā būtu atzinīgi jānovērtē šie jaunie pasākumi un jāatzīmē, ka pēc to stāšanās spēkā ar tiem būs pilnībā ņemti vērā Atbilstības komitejas konstatējumi lietā ACCC/C/2008/32.

               (12)Lietā ACCC/C/2015/128
                  20
                Komiteja savos 2021. gada 17. marta konstatējumos norādīja, ka ES pārkāpj konvenciju, jo tā nenodrošina sabiedrības pārstāvjiem piekļuvi administratīvām vai tiesas procedūrām, kas vajadzīgas, lai apstrīdētu lēmumus par Eiropas Komisijas veiktiem valsts atbalsta pasākumiem.

               (13)Atzīstot Komitejas paustās bažas un konstatējumus lietā ACCC/C/2015/128, Komisija kā daļu no kompromisa, kura rezultātā tika pieņemta pārskatītā Orhūsas regula, sniedza paziņojumu, kurā tā apņēmās “izanalizēt konstatējumu ietekmi un novērtēt pieejamās iespējas. Šo novērtējumu Komisija pabeigs un publicēs līdz 2022. gada beigām. Līdz 2023. gada beigām Komisija attiecīgā gadījumā nāks klajā ar pasākumiem šīs problēmas risināšanai, ņemot vērā ES un tās dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Orhūsas konvenciju un noteikumus Savienības tiesību aktos par valsts atbalstu.”

               (14)Konstatējumi lietā ACCC/C/2008/32 un ACCC/C/2015/128 Orhūsas konvencijas Pušu sanāksmes septītajai sesijai, kas notiks 2021. gada oktobrī Ženēvā (Šveice), tiks iesniegti ar Lēmuma VII.8f
                  21
                projektu, ar ko tie iegūtu Orhūsas konvencijas oficiālas interpretācijas statusu un tādējādi kļūtu saistoši Pusēm un konvencijas struktūrām.

               (15)Tomēr attiecībā uz lietu ACCC/C/2015/128 saskaņā ar iepriekš minēto paziņojumu Savienībai būtu jāapņemas izanalizēt konstatējumu ietekmi un novērtēt pieejamās iespējas ES tiesiskās kārtības ietvaros un atbilstoši tās specifikai. Tam savukārt vajadzētu ļaut Komisijai pabeigt un publicēt paziņojumā minēto novērtējumu un attiecīgā gadījumā nākt klajā ar pasākumiem, kas vajadzīgi, lai risinātu Atbilstības komitejas aktualizēto problēmu atbilstoši paziņojumā norādītajiem termiņiem un ņemot vērā ES tiesiskās kārtības specifiku valsts atbalsta jautājumos. Tāpēc Savienībai turklāt būtu jāierosina Pušu sanāksmei vēl neapstiprināt lietā ACCC/C/2015/128 izdarītos konstatējumus, bet atlikt apstiprināšanu uz Pušu sanāksmes astoto sesiju,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kāda Orhūsas konvencijas Pušu sanāksmes septītajā sesijā Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Lēmuma VII.8f projektu par to, kā Savienība pilda savus Orhūsas konvencijā noteiktos pienākumus lietā ACCC/C/2008/32, ir akceptēt iepriekš minēto lēmuma projektu un apstiprināt minētos konstatējumus. Tomēr Savienībai būtu jānodrošina, ka lēmumā ir atspoguļoti tālāk izklāstītie punkti.

               –Lēmumā būtu atzinīgi jānovērtē tas, ka ES ir veikusi visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību konstatējumiem un saskaņā ar konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu sniegtu attiecīgajiem sabiedrības pārstāvjiem piekļuvi tiesas iestādēm vides jautājumos. Turklāt lēmumā būtu jāprecizē, ka tad, kad visi pārskatītās Orhūsas regulas noteikumi būs stājušies spēkā, ES būs izbeigusi neatbilstību lietā ACCC/C/2008/32.

               –Gadījumā, ja lēmuma projektā tiek atkārtoti norādīts, ka Atbilstības komiteja nepieņem prejudiciālā nolēmuma procedūru, tas būtu jānoraida. Ir svarīgi, lai lēmumā tiktu atzīta ES valsts tiesu kā ES tiesību parasto tiesu centrālā loma un lai prejudiciālo nolēmumu sistēma, kas paredzēta LESD 267. pantā, tiktu atzīta par derīgu pārsūdzības līdzekli.

               2. pants

               Nostājai, kāda Orhūsas konvencijas Pušu sanāksmes septītajā sesijā Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Lēmuma VII.8f projektu par to, kā Savienība pilda savus Orhūsas konvencijā noteiktos pienākumus lietā ACCC/C/2015/128, vajadzētu būt tādai, ka tiek atzītas Atbilstības komitejas paustās bažas un izdarītie konstatējumi. Turklāt lēmumā būtu jāatkārto Komisijas paziņojuma formulējums, kas 2021. gada 12. jūlijā sniegts pēdējā trialogā par Orhūsas regulas pārskatīšanu.

               Saskaņā ar minēto paziņojumu:

               “Komisija joprojām ir apņēmusies nodrošināt, ka ES pilda savas starptautiskās saistības jautājumos, kas attiecas uz Orhūsas konvenciju, un šajā saistībā atzīst Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas paustās bažas un konstatējumus, ko tā attiecībā uz valsts atbalstu 2021. gada 17. martā pieņēmusi lietā ACCC/C/2015/128
                  22
               . Konstatējumos ES tiek aicināta “veikt nepieciešamos leģislatīvos, regulatīvos un citus pasākumus, lai nodrošinātu, ka Orhūsas regula tiek grozīta vai tiek pieņemti jauni Eiropas Savienības tiesību akti, kuru mērķis ir saskaņā ar konvencijas 9. panta 3. un 4. punktu skaidri nodrošināt sabiedrības pārstāvjiem piekļuvi administratīvām vai tiesas procedūrām, kas vajadzīgas, lai apstrīdētu lēmumus par valsts atbalstu, kurus Eiropas Komisija pieņēmusi saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu, bet kuri ir pretrunā ar ES tiesību aktiem par vidi.”

               Komisija patlaban analizē konstatējumu ietekmi un novērtē pieejamās iespējas. Šo novērtējumu Komisija pabeigs un publicēs līdz 2022. gada beigām. Līdz 2023. gada beigām Komisija attiecīgā gadījumā nāks klajā ar pasākumiem šīs problēmas risināšanai, ņemot vērā ES un tās dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Orhūsas konvenciju un noteikumus Savienības tiesību aktos par valsts atbalstu.”

               Attiecīgi Savienībai būtu jāapņemas izanalizēt konstatējumu ietekmi un novērtēt pieejamās iespējas ES tiesiskās kārtības ietvaros un atbilstoši tās specifikai. Tai turklāt būtu jāapņemas minēto novērtējumu pabeigt un publicēt līdz 2022. gada beigām. Bez tam attiecīgā gadījumā tai būtu jāapņemas līdz 2023. gada beigām nākt klajā ar pasākumiem šīs problēmas risināšanai, ņemot vērā ES un tās dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Orhūsas konvenciju un noteikumus Savienības tiesību aktos par valsts atbalstu.

               Tam savukārt vajadzētu ļaut Komisijai pabeigt un publicēt paziņojumā minēto novērtējumu un attiecīgā gadījumā nākt klajā ar pasākumiem, lai Atbilstības komitejas aktualizēto problēmu risinātu paziņojumā norādītajos termiņos.

               Tāpēc Savienībai turklāt būtu jāierosina Pušu sanāksmei vēl neapstiprināt lietā ACCC/C/2015/128 izdarītos konstatējumus, bet atlikt apstiprināšanu uz Pušu sanāksmes astoto sesiju.

               3. pants

               Par citiem mazāk nozīmīgiem grozījumiem, kuri ir saskaņā ar šā lēmuma pieeju, var vienoties, veicot koordināciju uz vietas un ņemot vērā iespējamās sarunas par Lēmuma VII.8f projektu.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Publicēta ANO EEK tīmekļa vietnē

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf
                  .

                     (2)

                        Padomes Lēmums 2005/370/EK, OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.

                     (3)

                        ES deklarācija ir publicēta ANO EEK tīmekļa vietnē sadaļā “Deklarācijas un atrunas”, sk.
                  https://treaties.un.org/Pages/ViewDetails.aspx?src=IND&mtdsg_no=XXVII-13&chapter=27&clang=_en
                  .

                     (4)

                        OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.

                     (5)

                        Pieejams šeit:
                  g0430994.doc (unece.org)
                  .

                     (6)

                        Lēmums I/1 par reglamentu (sal. jo īpaši ar 35. noteikumu par lēmumu pieņemšanu), sk.
                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/mop1/ece.mp.pp.2.add.2.e.pdf
                  .

                     (7)

                        Konstatējumi un ieteikumi lietā ACCC/C/2008/32 ir pieejami vietnēs

                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2008.32_european-union
                   un

                     https://unece.org/env/pp/cc/accc.m.2017.3_european-union

                  .

                     (8)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf
                  .

                     (9)

                        COM(2020) 642.

                     (10)

                        COM(2020) 643.

                     (11)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/881 (2018. gada 18. jūnijs), ar kuru lūdz Komisiju iesniegt pētījumu par Savienības rīcības iespējām saistībā ar Orhūsas konvencijas Atbilstības komitejas konstatējumiem attiecībā uz lietu ACCC/C/2008/32 un, ja saskaņā ar pētījuma rezultātiem tas ir atbilstoši, priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1367/2006, ST/9422/2018/INIT, OV L 155, 19.6.2018., 6. un 7. lpp.

                     (12)

                        Atzinums 1/09, Vienotas sistēmas izveide strīdu izskatīšanai patentu jomā, EU:C:2011:123, 80. punkts.

                     (13)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (14)

                        Citēts iepriekš.

                     (15)

                        Padomes Lēmums 2005/370/EK (2005. gada 17. februāris) par to, ka Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (OV L 124, 17.5.2005., 1. lpp.).

                     (16)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf
                  .

                     (17)

                  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/compliance/C2008-32/Findings/C32_EU_Findings_as_adopted_advance_unedited_version.pdf
                  .

                     (18)

                        Tiesas (plēnuma) 2011. gada 8. marta atzinums 1/09 saskaņā ar LESD 218. panta 11. punktu “Vienotas sistēmas izveide strīdu izskatīšanai patentu jomā”, ECLI:EU:C2011:123, 80. punkts.

                     (19)

                        COM(2020) 642.

                     (20)

                  https://unece.org/sites/default/files/2021-03/C128_EU_findings_advance%20unedited.pdf
                  .

                     (21)

                  https://unece.org/environment/documents/2021/08/item-7-b-draft-decision-vii8f-concerning-compliance-european-union
                  .

                     (22)

                        Sk.
                  https://unece.org/env/pp/cc/accc.c.2015.128_european-union
                  , 132. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.10.2021
            COM(2021) 668 final
            2021/0348(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza pielikumus Protokolā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko izraisa kontinentālā šelfa, jūras gultnes un tās dzīļu izpēte un izmantošana (“Atkrastes protokols”)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (“Barselonas konvencija”) un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē Savienības vārdā jāieņem saistībā ar paredzēto tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza pielikumus Protokolā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko izraisa kontinentālā šelfa, jūras gultnes un tās dzīļu izpēte un izmantošana (“Atkrastes protokols”).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Protokols par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko izraisa kontinentālā šelfa, jūras gultnes un tās dzīļu izpēte un izmantošana

               Barselonas konvencija un tās septiņi protokoli, kas pieņemti Vidusjūras rīcības plāna satvarā, ir galvenais reģionālais juridiski saistošais daudzpusējais vides nolīgums attiecībā uz Vidusjūru.

               Atkrastes protokols ir viens no septiņiem Barselonas konvencijas protokoliem. Tas pievēršas visiem aspektiem, kas saistīti ar naftas un gāzes nozares darbībām Vidusjūras atkrastē, un ietver pasākumus, kuru mērķis ir samazināt jebkurā atkrastes darbības posmā radušos piesārņojumu un reaģēt uz atkrastē notikušas piesārņošanas gadījumiem. Protokols aptver arī saukšanu pie atbildības un zaudējumu atlīdzināšanu.

               Eiropas Savienība ir Atkrastes protokola puse
                  1
               .

               2.2.Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē pulcējas ministri un augstākās amatpersonas, kuras pārstāv visas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses.

               Saskaņā ar Atkrastes protokola 31. pantu minētajam protokolam piemērojami ir uz jebkuru protokolu attiecināmie Barselonas konvencijas noteikumi.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 25. pantu Eiropas Savienības (“Savienība”) balsstiesības veido to ES dalībvalstu skaitam atbilstošs balsu skaits, kuras ir minētās konvencijas un viena vai vairāku tās protokolu līgumslēdzējas puses. Savienība neizmanto savas balsstiesības, kad savas balsstiesības izmanto tās dalībvalstis, un otrādi.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 22. pantu grozījumus pieņem ar attiecīgā protokola līgumslēdzēju pušu trīs ceturtdaļu balsu vairākumu.

               2.3.Akts, ko paredzēts pieņemt Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē

               2021. gada 7.–10. decembrī Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē paredzēts pieņemt lēmumu, ar ko groza pielikumus Atkrastes protokolā, kurš pievēršas visiem aspektiem, kas saistīti ar naftas un gāzes nozares darbībām Vidusjūras atkrastē, un ietver pasākumus, kuru mērķis ir samazināt jebkurā atkrastes darbības posmā radušos piesārņojumu un reaģēt uz atkrastē notikušas piesārņošanas gadījumiem (“paredzētais akts”).

               Ierosināto grozījumu mērķis ir grozīt Atkrastes protokola I, II, III, IV un VII A pielikumu, lai tādējādi tos pieskaņotu būtiskajām regulatīvajām, zinātniskajām un tehniskajām norisēm, kas saistītas ar atkrastē notiekošām darbībām un ir panāktas reģionālā un globālā līmenī, arī relevantajām norisēm Barselonas konvencijas Vidusjūras rīcības plāna sistēmā.

               Atkrastes protokola pielikumu grozījumi Savienībai būs saistoši saskaņā ar Barselonas konvencijas 29. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Atkārtoti ir atzīta nepieciešamība aizsargāt Vidusjūras biodaudzveidību un ekosistēmas, arī jūras apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

               Ar paredzētajiem grozījumiem Atkrastes protokola pielikumi tiks atjaunināti, lai atspoguļotu būtiskās regulatīvās, zinātniskās un tehniskās norises, kas saistītas ar atkrastē notiekošām darbībām un ir panāktas reģionālā un globālā līmenī, to vidū relevantās norises Barselonas konvencijas Vidusjūras rīcības plāna sistēmā, īpaši izceļot tās, kuras saistītas ar ekosistēmiskas pieejas un ilgtspējīga patēriņa un ražošanas pieejas īstenošanu.

               Tuvojoties Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmei, ir vajadzīga Savienības nostāja par paredzēto aktu, jo ar to tiks grozīti Atkrastes protokola pielikumi. Minētie grozījumi Savienībai būs saistoši saskaņā ar Barselonas konvencijas 29. pantu. Tā kā pielikumu grozījumi atjauninās Vidusjūras aizsardzības prasības, mainīs Savienības starptautiskās saistības un ieceres un uzlabos vides aizsardzību, tiek ierosināts Savienībai atbalstīt paredzētā akta pieņemšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Barselonas konvenciju.

               Ar paredzēto aktu tiks grozīti pielikumi vienā no Barselonas konvencijas protokoliem, proti, Atkrastes protokolā, un tāpēc šāda rīcība ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Barselonas konvencijā un tās pielikumos noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemta lēmuma gadījumā materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, kurš jāpieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0348 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza pielikumus Protokolā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko izraisa kontinentālā šelfa, jūras gultnes un tās dzīļu izpēte un izmantošana (“Atkrastes protokols”)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (“Barselonas konvencija”) Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko izraisa kontinentālā šelfa, jūras gultnes un tās dzīļu izpēte un izmantošana, (“Atkrastes protokols”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 2013/5/ES
                  2
               , un minētais protokols stājās spēkā 2013. gada 29. martā.

               (2)Saskaņā ar Barselonas konvencijas 18. pantu Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir tiesīga pieņemt konvencijas protokolu grozījumus.

               (3)2021. gada 7.–10. decembrī Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē paredzēts pieņemt lēmumu, ar ko groza pielikumus Protokolā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada kontinentālā šelfa, jūras gultnes un tās dzīļu izpēte un izmantošana (“Atkrastes protokols”).

               (4)Ar minēto lēmumu pieņemtie Atkrastes protokola pielikumu grozījumi Savienībai būs saistoši, tāpēc jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē.

               (5)Paredzētie pielikumu grozījumi atjauninās Vidusjūras aizsardzības prasības, ietekmēs Savienības starptautiskās saistības un ieceres un uzlabos vides aizsardzību, un tāpēc tiek ierosināts Savienībai atbalstīt minētā lēmuma pieņemšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē jāieņem Savienības vārdā, ir tāda, ka Protokola par Vidusjūras aizsardzību, ko izraisa kontinentālā šelfa, jūras gultnes un tās dzīļu izpēte un izmantošana, (“Atkrastes protokols”) pielikumus grozošā lēmuma pieņemšana ir jāatbalsta.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 4, 9.1.2013., 13.–14. lpp.

                     (2)

                        OV L 4, 9.1.2013., 13.–14. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.10.2021
            COM(2021) 666 final
            2021/0346(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza pielikumu Protokolā par tāda piesārņojuma novēršanu un izskaušanu Vidusjūrā, ko rada kuģi un lidaparāti vai sadedzināšana jūrā (“DSAI protokols”)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt nostāju, kas Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (“Barselonas konvencija”) un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē Savienības vārdā jāieņem saistībā ar paredzēto tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza pielikumu Protokolā par tāda piesārņojuma novēršanu Vidusjūrā, ko rada kuģi un lidaparāti vai sadedzināšana jūrā (“DSAI protokols”).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Protokols par tāda piesārņojuma novēršanu un izskaušanu Vidusjūrā, ko rada kuģi un lidaparāti vai sadedzināšana jūrā

               Barselonas konvencija un tās septiņi protokoli, kas pieņemti Vidusjūras rīcības plāna satvarā, ir galvenais reģionālais juridiski saistošais daudzpusējais vides nolīgums attiecībā uz Vidusjūru.

               DSAI protokols ir viens no septiņiem Barselonas konvencijas protokoliem. Tā mērķis ir veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu, mazinātu un pēc iespējas pilnībā izbeigtu Vidusjūras piesārņošanu, izgāžot tajā atkritumus vai citas vielas.

               Eiropas Savienība ir DSAI protokola puse
                  1
               .

               2.2.Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē pulcējas ministri un augstākās amatpersonas, kuras pārstāv visas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses.

               Saskaņā ar DSAI protokola 15. pantu minētajam protokolam piemērojami ir uz jebkuru protokolu attiecināmie Barselonas konvencijas noteikumi.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 25. pantu Eiropas Savienības (“Savienība”) balsstiesības veido to ES dalībvalstu skaitam atbilstošs balsu skaits, kuras ir minētās konvencijas un viena vai vairāku tās protokolu līgumslēdzējas puses. Savienība neizmanto savas balsstiesības, kad savas balsstiesības izmanto tās dalībvalstis, un otrādi.

               2.3.Akts, ko paredzēts pieņemt Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē

               2021. gada 7.–10. decembrī Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē paredzēts pieņemt lēmumu, ar ko DSAI protokola pielikumu groza, lai vislielākajā mērā aizsargātu Vidusjūru pret iespējamo piesārņojumu, kas rodas, izgāžot atkritumus vai citas vielas (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt DSAI protokola pielikumu attiecībā uz faktoriem, kuri jāņem vērā, nosakot kritērijus, kas reglamentē to, kā izdodamas protokola 6. pantā paredzētās atļaujas vielu izgāšanai jūrā. Šajos grozījumos ņemti vērā 1972. gada Londonas konvencijas un tās 1996. gada protokola noteikumi, kuri abos gadījumos apsver pasaules mēroga instrumentus, ar kādiem reglamentēt atkritumu un citu vielu izgāšanu jūrā, kā arī Jūras stratēģijas pamatdirektīva (JSPD) tur, kur tā ir piemērojama, un ekosistēmiska pieeja.

               DSAI protokola pielikuma grozījumi Savienībai būs saistoši saskaņā ar Barselonas konvencijas 29. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Atkārtoti ir atzīta nepieciešamība aizsargāt Vidusjūras biodaudzveidību un ekosistēmas.

               Paredzētā akta mērķis ir grozīt DSAI protokola pielikumu attiecībā uz faktoriem, kuri jāņem vērā, nosakot kritērijus, kas reglamentē to, kā izdodamas protokola 6. pantā paredzētās atļaujas vielu izgāšanai jūrā. Minētajos grozījumos ņemta vērā 1972. gada Londonas konvencija un tās 1996. gada protokols, kas abi tiek uzskatīti par pasaules mēroga instrumentiem, kuri reglamentē atkritumu un citu vielu izgāšanu jūrā, un attiecīgā gadījumā arī Jūras stratēģijas pamatdirektīva (JSPD) un tās iezīmētā ekosistēmiskā pieeja.

               Tuvojoties Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmei, ir vajadzīga Savienības nostāja par paredzēto aktu, jo ar to tiks grozīts DSAI protokola pielikums un grozījumi būs Savienībai saistoši saskaņā ar Barselonas konvencijas 29. pantu. Tā kā pielikuma grozījumi atjauninās Vidusjūras aizsardzības prasības, mainīs Savienības starptautiskās saistības un ieceres un uzlabos vides aizsardzību, tiek ierosināts Savienībai atbalstīt paredzētā akta pieņemšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, t. i., ar Barselonas konvenciju.

               Ar paredzēto aktu tiks grozīts pielikums vienā no Barselonas konvencijas protokoliem, t. i., DSAI protokolā. Tāpēc tā pieņemšana ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Barselonas konvencijā un tās pielikumos noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemta lēmuma gadījumā materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, kurš jāpieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0346 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza pielikumu Protokolā par tāda piesārņojuma novēršanu un izskaušanu Vidusjūrā, ko rada kuģi un lidaparāti vai sadedzināšana jūrā (“DSAI protokols”)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (“Barselonas konvencija”) Protokolu par tāda piesārņojuma novēršanu un izskaušanu Vidusjūrā, ko rada kuģi un lidaparāti vai sadedzināšana jūrā, (“DSAI protokols”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 77/585/EEK
                  2
               , un minētais protokols stājās spēkā 1978. gada 15. aprīlī.

               (2)Saskaņā ar Barselonas konvencijas 18. pantu Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir tiesīga pieņemt konvencijas protokolu grozījumus.

               (3)2021. gada 7.–10. decembrī Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē paredzēts pieņemt lēmumu, ar ko DSAI protokola pielikumu groza attiecībā uz faktoriem, kuri jāņem vērā, nosakot kritērijus, kas reglamentē to, kā izdodamas protokola 6. pantā paredzētās atļaujas vielu izgāšanai jūrā.

               (4)Ar minēto lēmumu pieņemtie DSAI protokola pielikuma grozījumi Savienībai būs saistoši, tāpēc jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē.

               (5)Paredzētie pielikuma grozījumi atjauninās Vidusjūras aizsardzības prasības, ietekmēs Savienības starptautiskās saistības un ieceres un uzlabos vides aizsardzību, un tāpēc tiek ierosināts Savienībai atbalstīt minētā lēmuma pieņemšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē jāieņem Savienības vārdā, ir tāda, ka Protokola par tāda piesārņojuma novēršanu un izskaušanu Vidusjūrā, ko rada kuģi un lidaparāti vai sadedzināšana jūrā, (“DSAI protokols”) pielikumu grozošā lēmuma pieņemšana ir jāatbalsta.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 240, 19.9.1977., 1.–2. lpp.

                     (2)

                        OV L 240, 19.9.1977., 1.–2. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.10.2021
            COM(2021) 667 final
            2021/0347(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza I, II un IV pielikumu Protokolā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“LBS protokols”)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (“Barselonas konvencija”) un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē Savienības vārdā jāieņem saistībā ar paredzēto tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“LBS protokols”) I, II un IV pielikumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Protokols par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes

               Barselonas konvencija un tās septiņi protokoli, kas pieņemti Vidusjūras rīcības plāna satvarā, ir galvenais reģionālais juridiski saistošais daudzpusējais vides nolīgums attiecībā uz Vidusjūru.

               LBS protokols ir viens no septiņiem Barselonas konvencijas protokoliem. Tā mērķis – samazinot un izbeidzot protokolā uzskaitīto toksisko un noturīgo piesārņojošo vielu lietošanu, veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu, mazinātu un iespējami pilnīgāk izbeigtu Vidusjūras piesārņošanu no sauszemes avotiem un uz sauszemes notiekošām darbībām. LBS protokols stājās spēkā 1983. gadā.

               Eiropas Savienība ir (grozītā)
                  1
                LBS protokola puse.

               2.2.Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē pulcējas ministri un augstākās amatpersonas, kuras pārstāv visas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses.

               Saskaņā ar LBS protokola 16. pantu minētajam protokolam piemērojami ir uz jebkuru protokolu attiecināmie Barselonas konvencijas noteikumi.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 25. pantu Eiropas Savienības (ES) balsstiesības veido to ES dalībvalstu skaitam atbilstošs balsu skaits, kuras ir minētās konvencijas un viena vai vairāku tās protokolu līgumslēdzējas puses. ES neizmanto savas balsstiesības, kad savas balsstiesības izmanto tās dalībvalstis, un otrādi.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 22. panta 3. punktu jebkura protokola grozījumus pieņem ar minētā protokola līgumslēdzēju pušu trīs ceturtdaļu balsu vairākumu.

               2.3.Akts, ko paredzēts pieņemt Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē

               2021. gada 7.–10. decembrī Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē paredzēts pieņemt lēmumu, ar ko groza I, II un IV pielikumu LBS protokolā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir ņemt vērā regulatīvās, zinātniskās un tehniskās norises, kas saistītas ar sauszemes avotiem un uz sauszemes notiekošām darbībām un panāktas globālā un reģionālā līmenī, arī relevantās norises Barselonas konvencijas Vidusjūras rīcības plāna sistēmā, un īpašu uzmanību pievērst tām, kuras saistītas ar ekosistēmiskas pieejas īstenošanu, lai panāktu labu vides stāvokli Vidusjūrā.

               LBS protokola pielikumu grozījumi Savienībai būs saistoši saskaņā ar Barselonas konvencijas 29. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Atkārtoti ir atzīta nepieciešamība aizsargāt Vidusjūras biodaudzveidību un ekosistēmas, arī jūras apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

               LBS protokola I, II un IV pielikuma grozījumu mērķis ir ņemt vērā regulatīvās, zinātniskās un tehniskās norises, kas saistītas ar sauszemes avotiem un uz sauszemes notiekošām darbībām un panāktas globālā un reģionālā līmenī. Ierosinātie grozījumi jo īpaši attiecas uz to nozaru uzskaitījuma atjaunināšanu, kurās saskaņā ar protokola I pielikumu jāizstrādā rīcības plāni un pasākumi; protokola I pielikumā iekļauto vielu kategoriju uzskaitījuma atjaunināšanu; vairāku jaunu elementu, piemēram, trokšņa un mākslīgā apgaismojuma, nostiprināšanu, jo tie visi ir jāņem vērā, izdodot atļaujas saskaņā ar protokola II pielikumu. IV pielikuma grozījumi attiecas uz ilgtspējīga patēriņa un ražošanas rīku un jo īpaši aprites ekonomikas pieeju izmantošanu ražošanas procesos.

               Tuvojoties Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmei, ir vajadzīga Savienības nostāja par paredzēto aktu, jo ar to tiks grozīti LBS protokola pielikumi un grozījumi būs Savienībai saistoši saskaņā ar Barselonas konvencijas 29. pantu. Tā kā pielikumu grozījumi atjauninās Vidusjūras aizsardzības prasības, mainīs Savienības starptautiskās saistības un ieceres un uzlabos vides aizsardzību, tiek ierosināts Savienībai atbalstīt paredzētā akta pieņemšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, t. i., ar Barselonas konvenciju.

               Ar paredzēto aktu tiks grozīti pielikumi vienā no Barselonas konvencijas protokoliem, t. i., LBS protokolā. Tāpēc tā pieņemšana ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Barselonas konvencijā un tās pielikumos noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemta lēmuma gadījumā materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, kurš jāpieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0347 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza I, II un IV pielikumu Protokolā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“LBS protokols”)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (“Barselonas konvencija”) Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“LBS protokols”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 1999/801/EK
                  2
               , un minētais protokols stājās spēkā 2008. gada 11. maijā.

               (2)Saskaņā ar Barselonas konvencijas 18. pantu Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir tiesīga pieņemt konvencijas protokolu grozījumus.

               (3)Lai ņemtu vērā regulatīvās, zinātniskās un tehniskās norises, kas saistītas ar sauszemes avotiem un uz sauszemes notiekošām darbībām un panāktas globālā un reģionālā līmenī, 2021. gada 7.–10. decembrī Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē paredzēts pieņemt lēmumu, ar ko groza I, II un IV pielikumu Protokolā par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“LBS protokols”).

               (4)Ar minēto lēmumu pieņemtie LBS protokola I, II un IV pielikuma grozījumi Savienībai būs saistoši, tāpēc jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē.

               (5)Paredzētie I, II un IV pielikuma grozījumi atjauninās Vidusjūras aizsardzības prasības, ietekmēs Savienības starptautiskās saistības un ieceres un uzlabos vides aizsardzību, un tāpēc tiek ierosināts Savienībai atbalstīt minētā lēmuma pieņemšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē jāieņem Savienības vārdā, ir tāda, ka Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“LBS protokols”) I, II un IV pielikumu grozošā lēmuma pieņemšana ir jāatbalsta.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 322, 14.12.1999., 18.–31. lpp.

                     (2)

                        OV L 322, 14.12.1999., 18.–31. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.10.2021
            COM(2021) 669 final
            2021/0349(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru, ievērojot Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (“MARPOL konvencija”) VI pielikumu, visu Vidusjūru nosaka par sēra oksīdu emisijas kontroles zonu (“MED SOx ECA”)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz nostāju, kas Konvencijas par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (“Barselonas konvencija”) un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumu 2022. gadā izskatīšanai Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras vides aizsardzības komitejas septiņdesmit astotajā (78.) sesijā (“MEPC 78”) iesniegt priekšlikumu, kas paredz visu Vidusjūru noteikt par sēra oksīdu emisijas kontroles zonu (“MED SOx ECA”), kā arī nosaka attiecīgo saistību spēkā stāšanās dienu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu

               Barselonas konvencija un tās septiņi protokoli, kas pieņemti Vidusjūras rīcības plāna satvarā, ir galvenais juridiski saistošais reģionālais daudzpusējais vides nolīgums attiecībā uz Vidusjūru.

               Barselonas konvencijas mērķis ir novērst, mazināt, apkarot un izskaust piesārņojumu un uzlabot cilvēka veselības un jūras vides aizsardzību Vidusjūras reģionā, lai tādējādi veicinātu ilgtspējīgu šā reģiona attīstību.

               Eiropas Savienība ir (grozītās)
                  1
                Barselonas konvencijas puse.

               2.2.Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē pulcējas ministri un augstākās amatpersonas, kuras pārstāv visas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses. 2021. gada 7.–10. decembrī līgumslēdzējas puses tiksies Antaljā, Turcijā.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 25. pantu Eiropas Savienības balsstiesības veido to ES dalībvalstu skaitam atbilstošs balsu skaits, kuras ir minētās konvencijas un viena vai vairāku tās protokolu līgumslēdzējas puses. Savienība neizmanto savas balsstiesības, kad savas balsstiesības izmanto tās dalībvalstis, un otrādi.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmes reglamenta 43. punktu un izņemot gadījumus, kad konvencijā ir noteikts citādi, protokolus vai finanšu pilnvaras, lēmumus pēc būtības, ieteikumus un rezolūcijas apstiprina ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               2.3.Akts, ko paredzēts pieņemt Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 6. pantu līgumslēdzējas puses veic visus ar starptautiskajām tiesībām saskanīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu, mazinātu, apkarotu un, cik vien iespējams, izbeigtu Vidusjūras reģiona piesārņošanu, ko rada noplūdes no kuģiem, un lai nodrošinātu, ka minētajā reģionā tiek patiesi īstenoti starptautiskā līmenī vispāratzītie šāda veida piesārņojuma kontrolēšanas noteikumi.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 18. panta 1. punkta vii) apakšpunktu konvencijas līgumslēdzēju pušu sanāksme var apsvērt un veikt jebkādu rīcību, kas var būt vajadzīga konvencijas un tās protokolu mērķu sasniegšanai.

               Līdz ar sēra oksīdu emisijas kontroles zonas izveidošanu iepriekš minētie mērķi tiktu sasniegti, nosakot īpašas prasības, kas liek samazināt piesārņojošu vielu emisijas no kuģiem Vidusjūrā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Atkārtoti ir atzīta nepieciešamība aizsargāt Vidusjūras biodaudzveidību un ekosistēmas, arī jūras apgabalos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

               Piesārņojošu vielu emisijas no kuģiem visai nelabvēlīgi ietekmē cilvēka veselību, kā arī vidi. Viens no veidiem, kā risināt kuģu radīto emisiju problēmu, ir, ievērojot Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (“MARPOL konvencija”) VI pielikumu, Vidusjūru noteikt par sēra oksīdu emisijas kontroles zonu (“MED SOx ECA”), kurā tiktu īstenotas īpašas prasības par kuģu emisiju samazināšanu.

               Savienības nostāja ir vajadzīga tāpēc, ka paredzētā priekšlikuma ietekme ir juridiski saistoša. Tā kā priekšlikums atbilst Savienības iecerei samazināt piesārņojumu un uzlabot vides aizsardzību, tiek ierosināts Savienībai atbalstīt paredzētā akta pieņemšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Barselonas konvenciju.

               Paredzētais akts ļaus 2022. gadā izskatīšanai SJO MEPC 78 iesniegt priekšlikumu noteikt Vidusjūru par sēra oksīdu emisijas kontroles zonu (“MED SOx ECA”). Tāpēc tā pieņemšana ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Barselonas konvencijā un tās pielikumos noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemta lēmuma gadījumā materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, kurš jāpieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0349 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru, ievērojot Starptautiskās konvencijas par piesārņojuma novēršanu no kuģiem (“MARPOL konvencija”) VI pielikumu, visu Vidusjūru nosaka par sēra oksīdu emisijas kontroles zonu (“MED SOx ECA”)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši LESD 192. panta 1. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Grozīto Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu (“Barselonas konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 1999/802/EK
                  3
               , un tā stājās spēkā 2004. gada 9. jūlijā.

               (2)Saskaņā ar Barselonas konvencijas 18. panta 1. punkta vii) apakšpunktu Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme var apsvērt un veikt jebkādu rīcību, kas var būt vajadzīga konvencijas un tās protokolu mērķu sasniegšanai. Saskaņā ar minētās līgumslēdzēju pušu sanāksmes reglamenta 43. punktu un izņemot gadījumus, kad konvencijā ir noteikts citādi, protokolus vai finanšu pilnvaras un lēmumus pēc būtības apstiprina ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               (3)2021. gada 7.–10. decembrī Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē paredzēts pieņemt lēmumu 2022. gadā iesniegt priekšlikumu izskatīšanai Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras vides aizsardzības komitejas septiņdesmit astotajā (78.) sesijā (“MEPC 78”). Minētais priekšlikums paredz visu Vidusjūru noteikt par sēra oksīdu emisijas kontroles zonu (“MED SOx ECA”), un tajā būs noteikta šīs prasības spēkā stāšanās diena.

               (4)Ir jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē, jo paredzētais lēmums ļaus tādas organizācijas vārdā, kuras līgumslēdzēja puse ir Savienība, uz izskatīšanu SJO MEPC 78 iesniegt priekšlikumu visu Vidusjūru noteikt par sēra oksīdu emisijas kontroles zonu (“MED SOx ECA”), un tāpēc minētā lēmuma pieņemšana ir akts ar juridiskām sekām.

               (5)Paredzētā lēmuma mērķis ir atjaunināt prasības par Vidusjūras aizsardzību saskaņā ar Savienības ieceri samazināt jūras vides piesārņojumu un aizsargāt cilvēka veselību, tāpēc tiek ierosināts Savienībai atbalstīt minētā lēmuma pieņemšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumu iesniegt Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Jūras vides aizsardzības komitejas septiņdesmit astotajai (78.) sesijai (“MEPC 78”) priekšlikumu, kas paredz visu Vidusjūru noteikt par sēra oksīdu emisijas kontroles zonu (“MED SOx ECA”), kā arī nosaka šīs prasības spēkā stāšanās dienu, ir tāda, ka minētā lēmuma pieņemšana ir jāatbalsta.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 322, 14.12.1999., 32.–43. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 322, 14.12.1999., 32.–43. lpp.