title: Priekšlikums padomes pamatlēmums par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru atceļ Pamatlēmumu 2002/629/TI {SEC(2009) 358} {SEC(2009) 359}

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0136

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 25.3.2009COM(2009) 136 galīgā redakcija2009/0050 (CNS)PriekšlikumsPADOMES PAMATLĒMUMSpar cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību,un ar kuru atceļ Pamatlēmumu 2002/629/TI {SEC(2009) 358}{SEC(2009) 359}  PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķiCilvēku tirdzniecība tiek uzskatīta par vienu no smagākajiem noziegumiem visā pasaulē, tā ir rupjš cilvēktiesību pārkāpums, verdzības mūsdienu izpausme un ārkārtīgi ienesīga organizētās noziedzības nodarbe. Tā sastāv no personu savervēšanas, pārvietošanas vai saņemšanas, lietojot piespiešanas, maldināšanas vai ļaunprātīgas izmantošanas veidus, lai veiktu ekspluatāciju, tostarp seksuālo un darba ekspluatāciju, piespiedu darbu, mājkalpību vai cita veida ekspluatāciju, ieskaitot orgānu izņemšanu.Tādēļ reakcijai uz cilvēku tirdzniecību jābūt stingrai un vērstai uz saukšanu pie atbildības par noziedzīgā nodarījuma izdarīšanu un uz cietušo aizsardzību.1.2. Vispārīgais kontekstsVairākas ES dalībvalstis ir būtiskas galamērķa valstis cilvēku tirdzniecības plūsmām no trešām valstīm. Turklāt ir pierādījumi, ka cilvēku tirdzniecības plūsmas pastāv arī ES iekšienē. Balstoties uz pieejamiem rādītājiem, ir pamats secināt, ka katru gadu vairāki simti tūkstošu cilvēku tiek ievesti pārdošanai ES zonā vai tiek pārdoti ES zonas iekšienē.Neapšaubāmi, cilvēku tirdzniecības galvenais pamatcēlonis ir sociālā neaizsargātība. Neaizsargātības pamatā ir ekonomiskie un sociālie faktori, piemēram, nabadzība, dzimumu diskriminācija, bruņoti konflikti, vardarbība ģimenē, nelabvēlīgas ģimenes un personīgi apstākļi, piemēram, vecums vai veselības stāvoklis vai invaliditāte. Šādu neaizsargātību izmanto starptautiskie organizētās noziedzības tīkli, lai veicinātu migrāciju un līdz ar to smagi ekspluatētu cilvēkus, pielietojot spēku, draudus, piespiešanu vai dažādus ļaunprātīgas izmantošanas veidus, piemēram, parādu verdzību. Būtībā galvenais dzinējspēks ir lielais ienesīgums. Otrs būtisks dzinējspēks ir pieprasījums pēc seksuāliem pakalpojumiem un lēta darbaspēka.1.3. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā1989. gadā pieņemtās ANO Konvencijas par bērnu tiesībām mērķis ir aizsargāt bērnus pret visu veidu seksuālo ekspluatāciju un seksuālu vardarbību. Šis pienākums attiecas arī uz seksuālo ekspluatāciju un vardarbību, kas tiek pastrādāta pret bērniem cilvēku tirdzniecības kontekstā.2000. gadā ANO pieņēma Palermo Protokolu par cilvēku, it īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību. Šis protokols bija pirmais visaptverošais starptautiskais tiesību akts, ar kuru pievērsās cilvēku tirdzniecībai. 2009. gada martā protokolu ir ratificējušas 23 ES dalībvalstis, bet atlikušās četras ir to parakstījušas. Eiropas Kopiena protokolu ir parakstījusi un apstiprinājusi.Eiropas Padomes Konvencija par cīņu pret cilvēku tirdzniecību ir visaptverošs un saskanīgs satvars, kas aptver novēršanu, sadarbību starp dažādiem procesa dalībniekiem, cietušo aizsardzību un palīdzību tiem, kā arī pienākumu atzīt cilvēku tirdzniecību par krimināli sodāmu nodarījumu. Šādu pasākumu īstenošana radītu ievērojamus uzlabojumus. Konvenciju ir ratificējušas 12 ES dalībvalstis. Vēl 13 dalībvalstis ir to parakstījušas un pašlaik veic ratificēšanu.Pamatlēmums par cilvēku tirdzniecības apkarošanu tika pieņemts 2002. gada 19. jūlijā, reaģējot uz plaši atzīto nepieciešamību ES līmenī pievērsties smagajam noziedzīgajam nodarījumam – cilvēku tirdzniecībai. Komisija 2006. gada maijā pieņēma ziņojumu par pamatlēmuma īstenošanu.Direktīvā 2004/81/EK ir noteikta palīdzība un uzturēšanās statuss cietušajām personām, kas ir trešo valstu valstspiederīgie. Komisija 2009. gada rudenī sniegs ziņojumu par Direktīvas 2004/81/EK īstenošanu un apsvērs atbilstīgus pasākumus, lai tālāk stiprinātu aizsardzību, kādu dalībvalstis piedāvā cietušajiem.1.4. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemCīņa pret visu veidu vardarbību uz dzimuma pamata, tostarp cilvēku tirdzniecību, ir neatņemama apņemšanās sastāvdaļa, ko Komisija izvirzījusi Ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā[1]. Cīņa pret bērnu tirdzniecību ir iekļauta arī stratēģijā par bērnu tiesībām[2]. Mērķis cīnīties pret cilvēku tirdzniecību un palīdzēt cietušajiem ir saskanīgs ar regulējumu, kas ietverts Padomes Pamatlēmumā 2001/220/TI par cietušo statusu kriminālprocesā[3] un Padomes Direktīvā 2004/81/EK par uzturēšanās atļaujām[4], kurā tiek risināti imigrācijas jautājumi un kura attiecas vienīgi uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Visus šajā pamatlēmumā ietvertos noteikumus piemēro tiktāl, ciktāl attiecīgo jautājumu neaptver iepriekš minētā direktīva. Mērķis cīnīties pret cilvēku tirdzniecību ir saskanīgs arī ar Padomes Direktīvu 2004/80/EK par kompensāciju noziegumos cietušajiem, kuras mērķis ir atvieglot piekļuvi kompensācijai pārrobežu situācijās[5], un ar Pamatlēmumu 2008/841/TI par cīņu pret organizēto noziedzību[6]. Cilvēku tirdzniecība ir iekļauta to noziedzīgo nodarījumu sarakstā, par kuriem paredzēta nodošana saskaņā ar Eiropas apcietināšanas orderi, kā noteikts Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi[7]. Iepriekš minētie mērķi ir pilnīgi saskanīgi ar šiem tiesību aktiem, kā arī ar Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību un Eiropola un Eurojust pilnvarām.Jebkurā šajā jomā veiktajā Eiropas Savienības rīcībā jāievēro pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (ES hartā) un Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā ( ECHR ). Dalībvalstīm, īstenojot Eiropas Savienības tiesību aktus, jāievēro šīs tiesības un principi.Šis priekšlikums tika padziļināti pārbaudīts, lai pārliecinātos, ka tā noteikumi ir pilnīgā saskaņā ar pamattiesībām un jo īpaši cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai sodīšanas aizliegumu, verdzības un piespiedu darba aizliegumu, bērnu tiesībām, tiesībām uz brīvību un drošību, vārda un informācijas brīvību, personas datu aizsardzību, tiesībām uz efektīvu tiesībaizsardzību un taisnīgu tiesu un tiesiskuma principu un noziedzīgo nodarījumu un sodu samērīguma principu.Īpaša uzmanība tika veltīta ES hartas 5. panta 3. punktam, kurā skaidri tiek aizliegta cilvēku tirdzniecība. Svarīgs bija arī ES hartas 24. pants, jo daudzi cilvēku tirdzniecībā cietušie ir bērni. Noteikumiem par cietušo aizsardzību un palīdzību tiem ir pozitīva ietekme uz pamattiesībām. Tiesības uz aizsardzību no verdzības, piespiedu darba un kalpības ir atzinusi Eiropas Cilvēktiesību tiesa. Aptvertas tiek arī cietušo tiesības uz rūpīgu, objektīvu, efektīvu un ātru izmeklēšanu, un šo tiesību efektivitāte palielinātos, ja tiktu lielākā mērā atzīta cietušā loma kriminālprocesā.Iespējama negatīva ietekme, palielinot cietušā lomu kriminālprocesā, varētu rasties, ja šo lomu palielinātu tā, ka tas apdraudētu apsūdzētā procesuālās tiesības, jo īpaši tiesības uz taisnīgu tiesu (ES hartas 47. pants) un tiesības uz aizstāvību (ES hartas 48. pants). Taču Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir skaidri noteikusi principus, kā saskaņot attiecīgās apsūdzētā un cietušā tiesības. Tādējādi tiesību uz aizstāvību pilnīga ievērošana ir panākta, rūpīgi izstrādājot tiesību akta teksta projektu, kas ir pamatā atbilstīgai īstenošanai dalībvalstīs.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām2.1.1. Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs konsultācijās iesaistīto personu raksturojumsAtsaucoties uz Padomes lūgumu izvērtēt ES plāna īstenošanu, Komisija 2007. gada decembrī nosūtīja dalībvalstīm anketu. Atbildēja 23 dalībvalstis un Norvēģija. Rezultāti tika iestrādāti Komisijas darba dokumentā, kuru pieņēma 2008. gada 17. oktobrī.Tika sarīkotas trīs konsultatīvās sanāksmes, lai izstrādātu ietekmes novērtējuma projektu. Ekspertu grupa jautājumos par cilvēku tirdzniecību tikās 2008. gada 2. un 3. oktobrī un pēc plašām apspriedēm nāca klajā ar rakstisku atzinumu. 2008. gada 7. oktobrī notika konsultatīva sanāksme, kurā piedalījās eksperti no dažādām jomām, tostarp valdībām, tiesību aizsardzības iestādēm, NVO, starptautiskajām organizācijām un universitātēm. Dalībniekiem tika lūgts iesniegt rakstiskus komentārus, un vairāki eksperti to arī izdarīja. 2008. gada 17. oktobrī notika sanāksme ar dalībvalstu pārstāvjiem.2.1.2. Kopsavilkums par viedokļiem un kā tie ņemti vērā-  Eiropas Komisijas ekspertu grupa jautājumos par cilvēku tirdzniecību savā rakstiskajā atzinumā par pamatprincipiem ir uzsvērusi adekvātas tiesību sistēmas nepieciešamību katrā valstī, nepieciešamību būtisku lomu piešķirt cilvēktiesībām, īstenot vienotu, koordinētu un integrētu pieeju, lai valdības politiku cilvēku tirdzniecības jomā saistītu ar migrācijas politiku, ievērot bērnu tiesības, veicināt pētniecību par cilvēku tirdzniecību un uzraudzīt cilvēku tirdzniecības apkarošanas politikas ietekmi.-  Daudzas ieinteresētās personas piekrita, ka nepieciešami īpaši noteikumi, kuru mērķis būtu stiprināt izmeklēšanu un kriminālvajāšanu. Visumā tika uzsvērta palīdzības pasākumu būtiskā loma.-  Jautājumā par īpaša pienākuma ieviešanu noteikt, ka krimināli sodāmi ir klienti, kas apzināti izmanto pārdotas personas seksuālos pakalpojumus, starp ieinteresēto pušu viedokļiem bija pretrunas. Vairākas dalībvalstis norādīja, ka jebkurā gadījumā šādam noteikumam nebūtu jābūt saistošam.2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.2.3. Ietekmes novērtējumsLai efektīvāk sasniegtu mērķus – novērst un apkarot cilvēku tirdzniecību un labāk aizsargāt cietušos –, ir izskatīti dažādi politikas risinājumi.-  1. politikas risinājums. ES līmenī netiek veikta jauna rīcībaES neveiktu nekādu rīcību, lai apkarotu cilvēku tirdzniecību, bet dalībvalstis var turpināt Eiropas Padomes Konvencijas par cīņu pret cilvēku tirdzniecību parakstīšanu un ratificēšanu.-  2. politikas risinājums. Netiek veikti likumdošanas pasākumiPamatlēmums 2004/629/TI netiktu grozīts. Varētu ieviest neleģislatīvus pasākumus tādās jomās kā cietušo atbalsta programmas, uzraudzība, preventīvie pasākumi galamērķa valstīs, preventīvie pasākumi izcelsmes valstīs, apmācība un sadarbība tiesībaizsardzības jomā.-  3. politikas risinājums. Jauni tiesību akti kriminālvajāšanas, cietušo atbalsta, novēršanas un uzraudzības jomāsTiktu pieņemts jauns pamatlēmums, kurā tiktu ietverti esošā pamatlēmuma noteikumi, kā arī daži Eiropas Padomes konvencijas noteikumi un papildu elementi. Konkrēti, jaunajā pamatlēmumā būtu ietverti noteikumi tādās jomās kā materiālās krimināltiesības, jurisdikcija un kriminālvajāšana, cietušo tiesības kriminālprocesā, palīdzība cietušajiem, īpaši aizsardzības pasākumi attiecībā uz bērniem, novēršana un uzraudzība.-  4. politikas risinājums. Jauni tiesību akti (kā 3. risinājumā) + neleģislatīvi pasākumi (kā 2. risinājumā)-  Tiktu pieņemts jauns pamatlēmums, kurā tiktu iestrādāts esošais pamatlēmums un iekļauti jauni noteikumi. Jauno pamatlēmumu papildinātu ar neleģislatīviem pasākumiem, jo īpaši tiem, kas noteikti 2. risinājumā.-  Pēc ekonomiskās ietekmes, sociālās ietekmes un ietekmes uz pamattiesībām analīzes jāsecina, ka labākā pieeja problēmai ir 3. un 4. risinājums, ar kuriem pilnībā būtu jāsasniedz noteiktie mērķi. Vēlamais risinājums būtu 4. risinājums.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkumsJaunajā pamatlēmumā papildus pašreizējā pamatlēmuma noteikumiem tiktu iekļauti šādi jauni elementi.A Materiālo krimināltiesību noteikumi-  Definīcija-  Atbildību pastiprinoši apstākļi un sodi-  Sankciju nepiemērošana cietušajamB Jurisdikcija un kriminālvajāšana-  Plašāks un saistošāks ekstrateritoriālās jurisdikcijas regulējums-  Kriminālvajāšanas koordinēšana; šādu noteikumu var aizstāt pēc tam, kad tiks pieņemts priekšlikums pamatlēmumam par jurisdikcijas konfliktiem krimināltiesvedībā[8]-  Izmeklēšanas līdzekļiC Cietušo tiesības kriminālprocesā-  Īpaša attieksme, lai novērstu turpmāku kaitējumu-  Aizsardzība, pamatojoties uz riska novērtējumu-  Kompensācija, tostarp piekļuve esošajiem līdzekļiemD Atbalsts cietušajiem-  Mehānismu izveide agrīnai identificēšanai un palīdzībai cietušajiem-  Palīdzības standarts, tostarp piekļuve nepieciešamai ārstēšanai, konsultēšanai un psihologa palīdzībai-  Īpaši pasākumi bērniemE Novēršana-  Rīcība nolūkā veicināt to, ka samazinās pieprasījums pēc seksuāliem pakalpojumiem un lēta darbaspēka-  Izglītība-  Tādu personu atzīšana par krimināli sodāmām, kas izmanto kādas personas pakalpojumus, zinot, ka šī persona ir cilvēku tirdzniecībā cietušais.F Uzraudzība-  Valstu referentu vai tamlīdzīgu mehānismu izveide3.2. Priekšlikuma pievienotā vērtība salīdzinājumā ar Eiropas Padomes 2005. gada Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecībuPriekšlikums balstās uz Eiropas Padomes konvenciju un pieņem tādu pašu visaptverošu pieeju, tostarp novēršanu, kriminālvajāšanu, cietušo aizsardzību, kā arī uzraudzību. Turklāt priekšlikumā parādās šādi galvenie pievienotās vērtības elementi.-  Jauni noteikumi, ar kuriem paredz īpašu attieksmi pret neaizsargātiem cietušajiem kriminālprocesā un kuru mērķis ir novērst turpmāku kaitējumu (9. pants).-  Plašāka darbības joma noteikumam par sankciju nepiemērošanu cietušajiem par to, ka tie bijuši iesaistīti nelikumīgās darbībās, neatkarīgi no tā, kādus nelikumīgus līdzekļus izmantojuši cilvēku tirgotāji (6. pants).-  Augstāka līmeņa palīdzība cietušajiem, jo īpaši attiecībā uz medicīnisko aprūpi (10. pants).-  Plašāki un saistošāki noteikumi par ekstrateritoriālo jurisdikciju, kas uzliek dalībvalstīm pienākumu veikt to valstspiederīgo un pastāvīgo iedzīvotāju kriminālvajāšanu, kas ir izdarījuši cilvēku tirdzniecības nodarījumu ārpus attiecīgās dalībvalsts teritorijas (8. pants).-  Precīzi noteikts sodu apmērs, kas ir atbilstīgs noziedzīgo nodarījumu smagumam (3. pants).-  Turklāt līdzīga satura noteikumu iekļaušana ES acquis parāda priekšrocības saistībā ar ciešāku saikni, kādu rada ES tiesiskā kārtība, konkrēti, tūlītēja stāšanās spēkā un īstenošanas uzraudzība.3.3. Juridiskais pamatsLES 29. pants, 31. panta 1. punkta e) apakšpunkts, 34. panta 2. punkta b) apakšpunkts.4. SUBSIDIARITāTES PRINCIPSDalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ.Cīņai pret cilvēku tirdzniecību nepieciešami saskaņoti dalībvalstu pasākumi, kā arī koordinācija starptautiskā līmenī, lai sasniegtu mērķus. Starp dažādām dalībvalstīm vērojamās atšķirības tiesiskajā režīmā traucē saskaņot pasākumus un kavē starptautisko tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību.Priekšlikuma mērķus var labāk sasniegt ar Eiropas Savienības rīcību šāda iemesla dēļ.Ar šo priekšlikumu dalībvalstu materiālās krimināltiesības un procesuālie noteikumi tiks tuvināti plašākā apmērā nekā ar pašreizējo pamatlēmumu. Tam būs pozitīva ietekme uz starptautisko tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību, kā arī uz cietušo aizsardzību un palīdzību tiem. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.5. PROPORCIONALITāTES PRINCIPSPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas nosaka vienīgi obligātās prasības minēto mērķu sasniegšanai Eiropas līmenī, bet nepārsniedz šā mērķa sasniegšanai vajadzīgo.6. JURIDISKO INSTRUMENTU IZVēLEIerosinātais tiesību akts: pamatlēmums.Citi juridiskie līdzekļi nebūtu piemēroti. Cīņā pret cilvēku tirdzniecību tikai pamatlēmums ļauj tuvināt valstu tiesību aktus, un tas ir nepieciešams, lai uzlabotu starptautisko tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību.7. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.8. PAPILDU INFORMāCIJASpēkā esošo tiesību aktu atcelšanaPriekšlikuma pieņemšanas rezultātā spēkā esošie tiesību akti tiks atcelti.2009/0050 (CNS)PriekšlikumsPADOMES PAMATLĒMUMSpar cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību,un ar kuru atceļ Pamatlēmumu 2002/629/TIEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 29. pantu, 31. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[9],tā kā:(1) Cilvēku tirdzniecība ir smags noziedzīgs nodarījums, kas bieži tiek pastrādāts organizētās noziedzības ietvaros, un tā ir rupjš cilvēktiesību pārkāpums.(2) Eiropas Savienība ir apņēmusies novērst un apkarot cilvēku tirdzniecību un aizsargāt pārdoto personu tiesības. Šajā nolūkā tika pieņemts Padomes 2002. gada 19. jūlija Pamatlēmums 2002/629/TI par cilvēku tirdzniecības apkarošanu[10] un ES plāns par labāko praksi, standartiem un procedūrām cilvēku tirdzniecības apkarošanai un novēršanai (2005/C 311/01)[11].(3) Šajā pamatlēmumā tiek pieņemta integrēta un visaptveroša pieeja cīņai pret cilvēku tirdzniecību. Šā pamatlēmuma galvenie mērķi ir stingrāka novēršana un kriminālvajāšana, un cietušo tiesību aizsardzība. Bērni ir neaizsargātāki, un tāpēc ir lielāks risks, ka tie varētu kļūt par cilvēku tirdzniecībā cietušajiem. Visi šā pamatlēmuma noteikumi būtu jāpiemēro, ievērojot bērna intereses un bērna tiesības, saskaņā ar ANO 1989. gada Konvenciju par bērnu tiesībām[12].(4) ANO 2000. gada Protokols par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to[13] un Eiropas Padomes 2005. gada Konvencija par cīņu pret cilvēku tirdzniecību[14] ir būtiski soļi starptautiskās sadarbības veicināšanā cīņai pret cilvēku tirdzniecību. Lai veicinātu tiesību aktu tuvināšanas procesu, šajā pamatlēmumā tiek pieņemta noziedzīgā nodarījuma plaša definīcija, kas ietverta minētajos ANO un Eiropas Padomes tiesību aktos. Šī definīcija ietver arī cilvēku tirdzniecību orgānu izņemšanas nolūkos, kas var būt saistīta ar orgānu tirdzniecību un ir rupjš cilvēka cieņas un fiziskās integritātes pārkāpums.(5) Sodiem jābūt efektīviem, preventīviem un samērīgiem ar noziedzīgā nodarījuma smagumu arī tālab, lai padarītu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu efektīvāku un uzlabotu starptautisko tiesībaizsardzību un tiesu iestāžu sadarbību. Atbildību pastiprinošos apstākļos jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt īpaši neaizsargātus cietušos, tostarp visus bērnus un pieaugušos, kas ir neaizsargāti personīgu apstākļu dēļ vai fizisku vai psiholoģisku seku dēļ, kas izriet no noziedzīgā nodarījuma.(6) Saskaņā ar kompetentās iestādes lēmumu cietušos jāaizsargā no kriminālvajāšanas un sodīšanas par nelikumīgām darbībām, kurās tie bijuši iesaistīti un kas tieši izrietējušas no tā, ka tie bijuši pakļauti jebkāda veida nelikumībām, ko izmantojuši cilvēku tirgotāji, piemēram, imigrācijas likumu pārkāpšanai, viltotu dokumentu izmantošanai vai noziedzīgiem nodarījumiem, kas noteikti tiesību aktos par prostitūciju. Šādas aizsardzības papildu mērķis ir mudināt tos būt par lieciniekiem kriminālprocesā.(7) Padomes 2001. gada 15. marta pamatlēmumā par cietušo statusu kriminālprocesā (2001/220/TI)[15] noteikts cietušo tiesību kopums kriminālprocesā, tostarp tiesības uz aizsardzību un kompensāciju, taču cilvēku tirdzniecībā cietušie ir neaizsargāti, un tādēļ ir nepieciešami īpaši pasākumi attiecībā uz tiem. Šādi cietušie, kas izjūt ar cilvēku tirdzniecību saistīto darbību, tostarp orgānu izņemšanas sekas, ir jāaizsargā pret iebiedēšanu un turpmāku kaitējumu, proti, padziļinātu kaitējumu vai traumu, ko rada veids, kādā notiek kriminālprocess. Turklāt jānosaka īpaši veidi, kā nodrošināt efektīvu aizsardzību un kompensāciju.(8) Cietušajiem jābūt iespējai efektīvi īstenot savas tiesības. Tādēļ cietušajiem jābūt pieejamai atbilstīgai palīdzībai pirms kriminālprocesa, tā laikā un pēc tā. Šajā pamatlēmumā dalībvalstīm noteikts pienākums sniegt visiem cietušajiem palīdzību, kam jābūt pietiekamai, lai nodrošinātu tiem iespēju atgriezties normālā sabiedriskajā dzīvē.(9) Direktīvā 2004/81/EK paredzēta uzturēšanās atļaujas izsniegšana tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri, bet Direktīva 2004/38/EK regulē to, ka tiek īstenotas Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, tostarp aizsardzību pret izraidīšanu, savukārt šajā pamatlēmumā tiek noteikti īpaši aizsardzības pasākumi visiem cilvēku tirdzniecībā cietušajiem un tas neattiecas uz to uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstu teritorijā vai kādiem citiem jautājumiem, kas ir Kopienas kompetencē.(10) Papildus pasākumiem, kas ir pieejami pieaugušajiem, katrai dalībvalstij jānodrošina, ka īpaši aizsardzības un palīdzības pasākumi ir pieejami cietušajiem bērniem.(11) Katrai dalībvalstij jāizveido un/vai jāstiprina politika, lai novērstu cilvēku tirdzniecību, tostarp pasākumi, lai ar pētniecības, informācijas, izpratnes vairošanas un izglītības palīdzību veicinātu to, ka samazinās pieprasījums, kas ir pamatā visiem ekspluatācijas veidiem. Šādās iniciatīvās katrai dalībvalstij jāpieņem uz dzimumu balstīta perspektīva un uz bērnu tiesībām balstīta pieeja.(12) [Eiropas Parlamenta un Padomes … Direktīvā 2009/…/EK, ar ko nosaka obligātos standartus sankcijām pret darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas nelegāli,] noteikti sodi darba devējiem, kuri nodarbina dalībvalstīs nelegāli uzturošos trešo valstu valstspiederīgos, un kuri, kaut arī nav apsūdzēti vai notiesāti par cilvēku tirdzniecību, izmanto kādas personas darbu vai pakalpojumus, zinot, ka šī persona ir cilvēku tirdzniecībā cietušais. Papildus tam dalībvalstīm jāapsver iespēja noteikt sankcijas pret visām personām, kas izmanto cietušā pakalpojumus, zinot, ka to sniedzējs ir cilvēku tirdzniecībā cietušais. Šāda plašāka kriminālatbildības piemērošana varētu attiekties uz darba devējiem, kas nodarbina trešo valstu valstspiederīgos, kuri dalībvalstīs uzturas legāli, un ES dalībvalstu valstspiederīgos, kā arī uz personām, kas pērk seksuālos pakalpojumus no jebkura cilvēku tirdzniecībā cietušā, neatkarīgi no to valstspiederības.(13) Jāizveido valstu uzraudzības sistēmas, piemēram, valstu ziņotāji vai tamlīdzīgi mehānismi, lai vāktu datus un veiktu cilvēku tirdzniecības tendenču novērtējumu, izmērītu cilvēku tirdzniecības apkarošanas politikas rezultātus un sniegtu padomus valdībām un parlamentiem par rīcības izvēršanu cīņā pret cilvēku tirdzniecību. Šādi mehānismi un pasākumi ir būtiski, lai izveidotu efektīvu cilvēku tirdzniecības apkarošanas politiku.(14) Tā kā, darbojoties vienpusēji, dalībvalstis nespēj pilnībā sasniegt šā pamatlēmuma mērķi, proti, cīnīties pret cilvēku tirdzniecību, un rīcības mēroga dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, Eiropas Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts 2. pantā Līgumā par Eiropas Savienību un 5. pantā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā. Saskaņā ar pēdējā minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis pamatlēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai.(15) Šajā pamatlēmumā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, konkrēti, cilvēka cieņa, verdzības, piespiedu darba un cilvēku tirdzniecības aizliegums, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai sodīšanas aizliegums, bērnu tiesības, tiesības uz brīvību un drošību, vārda un informācijas brīvība, personas datu aizsardzība, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, un tiesiskuma princips, un noziedzīgo nodarījumu un sodu samērīguma princips. Jo īpaši šā pamatlēmuma mērķis ir nodrošināt šo tiesību un principu pilnīgu ievērošanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATLĒMUMU.1. pantsNodarījumi, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību1. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ir sodāmas šādas darbības:personu savervēšana, pārvadāšana, nodošana, izmitināšana vai saņemšana, lietojot draudus vai spēku, vai arī citus piespiešanas, aizvešanas, krāpšanas, maldināšanas, ļaunprātīgas izmantošanas veidus vai izmantojot personas neaizsargātības stāvokli, vai arī dodot vai saņemot materiālā vai citāda rakstura labumus, lai panāktu tās personas, kura kontrolē citu personu, piekrišanu ekspluatēšanas nolūkā.2. Neaizsargātības stāvoklis ir tad, ja personai nav citas īstas un pieņemamas izvēles, kā vien pakļauties attiecīgai ļaunprātīgajai izmantošanai.3. Ekspluatācija ietver, kā minimums, citu personu izmantošanu prostitūcijā vai citus seksuālās izmantošanas veidus, piespiedu darbu vai pakalpojumu sniegšanu, verdzību vai darbības, kas līdzinās verdzībai, kalpību, ar ubagošanu saistītu darbību ekspluatāciju vai nelikumīgu darbību ekspluatāciju, vai orgānu izņemšanu.4. Cilvēku tirdzniecībā cietušā piekrišana iecerētājai vai reālajai ekspluatācijai netiek ņemta vērā, ja lietots viens no 1. punktā minētajiem līdzekļiem.5. Ja darbības, kas minētas 1. punktā, attiecas uz bērnu, tās atzīstamas par cilvēku tirdzniecības nodarījumu un kā tādas sodāmas arī tad, ja neviens no 1. punktā minētajiem līdzekļiem nav lietots.6. Šajā pamatlēmumā „bērns” ir ikviena persona, kas jaunāka par 18 gadiem.2. pantsUzkūdīšana, atbalstīšana un mēģinājumsKatra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ir sodāma uzkūdīšana, atbalstīšana vai mēģinājums izdarīt 1. pantā minētos nodarījumus.3. pantsSodi un atbildību pastiprinoši apstākļi1. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka nodarījumi, kas minēti 1. un 2. pantā, ir sodāmi ar brīvības atņemšanu, kuras maksimālais ilgums nevar būt mazāks par sešiem gadiem.2. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodarījumi, kas minēti 1. pantā, būtu sodāmi ar brīvības atņemšanu, un maksimālais sods nevar būt mazāks par desmit gadiem, ja tie izdarīti šādos apstākļos:a) nodarījumu ir pastrādājusi amatpersona, veicot savus dienesta pienākumus;b) nodarījums tika izdarīts pret cietušo, kas bija īpaši neaizsargāts;c) nodarījums tika izdarīts noziedzīgas organizācijas ietvaros Pamatlēmuma 2008/841/TI[16] nozīmē.3. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodarījumi, kas minēti 1. pantā, būtu sodāmi ar brīvības atņemšanu, un maksimālais sods nevar būt mazāks par divpadsmit gadiem, ja tie izdarīti šādos apstākļos:a) nodarījums apdraudēja cietušo dzīvību;b) nodarījums tika izdarīts, izmantojot smagu vardarbību, vai ir nodarījis cietušajam īpaši smagu kaitējumu.4. pantsJuridisko personu atbildība1. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka juridiskās personas var saukt pie atbildības par 1. līdz 2. pantā minētajiem nodarījumiem, ko to labā, darbojoties individuāli vai kā juridiskas personas institūcijas locekle, izdarījusi kāda persona, kura veic šīs juridiskās personas vadības pienākumus, pamatojoties uz:a) tiesībām pārstāvēt juridisko personu vaib) pilnvarām pieņemt lēmumus juridiskās personas vārdā, vaic) pilnvarām īstenot kontroli juridiskās personas ietvaros.2. Dalībvalstis nodrošina, ka juridiska persona atbild arī tajos gadījumos, ja 1. un 2. pantā minētos noziedzīgos nodarījumus juridiskās personas labā izdarījusi tās dienestā esoša persona, kas bijis iespējams, jo 1. punktā minētā persona nav veikusi savas uzraudzības un kontroles funkcijas.3. Juridiskas personas atbildība saskaņā ar 1. un 2. punktu pieļauj sākt kriminālizmeklēšanu pret fiziskām personām, kas ir 1. un 2. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu izdarītāji, uzkūdītāji vai atbalstītāji.4. Šajā pamatlēmumā juridiskā persona ir ikviens subjekts, kas ir juridiska persona atbilstīgi piemērojamajām tiesībām, izņemot valstis vai citus publisko tiesību subjektus, kas īsteno valsts varu, un starptautiskās sabiedriskās organizācijas.5. pantsSankcijas pret juridiskām personām1. Visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka juridiskai personai, kuru sauc pie atbildības saskaņā ar 4. panta 1. punktu, var piemērot efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas, kas ietver naudas sodu kā kriminālsodu vai cita veida sodu un var ietvert citādas sankcijas, piemēram:a) tiesību uz valsts pabalstiem vai atbalstu atņemšanu,b) īslaicīgu vai pastāvīgu aizliegumu veikt komercdarbību;c) pakļaušanu tiesas uzraudzībai,d) darbības izbeigšanu ar tiesas lēmumu,e) pagaidu vai pastāvīgu to iestāžu slēgšanu, kas izmantotas noziedzīga nodarījuma izdarīšanā.6. pantsSankciju nepiemērošana cietušajamKatra dalībvalsts nodrošina iespēju, ka cilvēku tirdzniecībā cietušie netiek pakļauti kriminālvajāšanai, tiem netiek piemēroti sodi par to, ka tie bijuši iesaistīti nelikumīgās darbībās, kas tieši izrietēja no tā, ka pret viņiem izmantots kāds no 1. un 2. pantā minētajiem līdzekļiem.7. pantsIzmeklēšana un kriminālvajāšana1. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka izmeklēšana vai kriminālvajāšana attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti 1. un 2. pantā, nav atkarīga no nodarījumā cietušā paziņojuma vai sūdzības un kriminālprocesu var turpināt arī tad, ja cietušais atsauc savu paziņojumu.2. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai kriminālvajāšanu par 1. un 2. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu varētu veikt pietiekamu laika periodu pēc tam, kad cietušais ir sasniedzis pilngadību, tā, lai tā būtu samērīga ar attiecīgā noziedzīgā nodarījuma smagumu.3. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka personas, nodaļas un dienesti, kas ir atbildīgi par 1. un 2. pantā minēto noziedzīgo nodarījumu izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu, ir attiecīgi apmācīti.4. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka personām, nodaļām un dienestiem, kas ir atbildīgi par 1. un 2. pantā minēto nodarījumu izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu, ir pieejami organizētās noziedzības lietās izmantojamie izmeklēšanas līdzekļi, piemēram, telefona sarunu noklausīšanās, elektroniskā novērošana un finanšu izmeklēšana.8. pantsJurisdikcija un kriminālvajāšanas koordinēšana1. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu tās jurisdikciju attiecībā uz nodarījumiem, kas minēti 1. un 2. pantā, ja:a) nodarījums ir pilnīgi vai daļēji izdarīts attiecīgās valsts teritorijā; vaib) nodarījuma izdarītājs ir tās valstspiederīgais vai tās teritorijā ir viņa pastāvīgā dzīvesvieta; vaic) nodarījums ir izdarīts pret tās valstspiederīgo vai personu, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir tās teritorijā; vaid) nodarījums ir izdarīts tādas juridiskas personas labā, kas reģistrēta attiecīgās dalībvalsts teritorijā.2. Saistībā ar 1. punkta b) apakšpunktu, lai veiktu kriminālvajāšanu par 1. un 2. pantā minētajiem nodarījumiem, kas izdarīti ārpus attiecīgās dalībvalsts teritorijas, katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās jurisdikcijas noteikšana nav atkarīga no nosacījuma, ka darbības ir noziedzīgi nodarījumi tur, kur tās tiek izdarītas.3. Saistībā ar 1. punkta b) apakšpunktu, lai veiktu kriminālvajāšanu par 1. un 2. pantā minētajiem nodarījumiem, kas izdarīti ārpus attiecīgās dalībvalsts teritorijas, katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās jurisdikcija nav atkarīga no nosacījuma, ka kriminālvajāšanu var sākt vienīgi pēc tam, kad cietušais iesniedzis ziņojumu noziedzīgā nodarījuma izdarīšanas vietā vai kad valsts, kurā noziedzīgais nodarījums tika izdarīts, ir sniegusi oficiālu informāciju.4. Ja nodarījums nonāk vairāk nekā vienas dalībvalsts jurisdikcijā un ja kāda no attiecīgajām valstīm var likumīgi veikt kriminālvajāšanu uz to pašu faktu pamata, tad attiecīgās dalībvalstis sadarbojas, lai izlemtu, kura no tām veiks likumpārkāpēju kriminālvajāšanu ar mērķi, ja iespējams, centralizēt tiesvedību vienā dalībvalstī. Lai to panāktu, dalībvalstis var izmantot Eurojust vai jebkuras Eiropas Savienībā izveidotās organizācijas vai mehānisma palīdzību, lai veicinātu sadarbību starp valstu tiesu iestādēm un šo iestāžu darbības koordināciju. Lemjot, kura valsts veic nodarījuma izdarītāja kriminālvajāšanu, īpaši ņem vērā šādus faktorus:-  tā dalībvalsts, kuras teritorijā tika veiktas darbības,-  tā dalībvalsts, kuras pilsonis vai pastāvīgais iedzīvotājs ir noziedzīgā nodarījuma izdarītājs,-  tā dalībvalsts, kura ir cietušā izcelsmes dalībvalsts,-  tā dalībvalsts, kuras teritorijā atrasts noziedzīgā nodarījuma izdarītājs.9. pantsNeaizsargātu cilvēku tirdzniecībā cietušo aizsardzība kriminālprocesā1. Bērnus, kas ir cietuši nodarījumā, kas minēts 1. un 2. pantā, uzskata par īpaši neaizsargātiem cietušajiem saskaņā ar 2. panta 2. punktu, 8. panta 4. punktu un 14. panta 1. punktu Pamatlēmumā 2001/220/TI.2. Jebkuru pieaugušo, kas ir cietis nodarījumā, kas minēts 1. un 2. pantā, uzskata par īpaši neaizsargātu cietušo saskaņā ar 2. panta 2. punktu, 8. panta 4. punktu un 14. panta 1. punktu Pamatlēmumā 2001/220/TI, saskaņā ar kompetento iestāžu atsevišķu novērtējumu, kurā ņem vērā cietušā vecumu, briedumu, grūtniecību, invaliditāti, citus personīgus vai sociālus apstākļus un fiziskās vai psiholoģiskās sekas, kādas radījusi noziedzīgā darbība, kurai tas bijis pakļauts.3. Neskarot tiesības uz aizstāvību, katra dalībvalsts nodrošina, ka īpaši neaizsargātiem cietušajiem papildus tiesībām, kas noteiktas Pamatlēmumā 2001/220, pienākas īpaša attieksme, lai novērstu turpmāku kaitējumu, cik vien iespējams un saskaņā ar valsts tiesību aktos noteikto pamatojumu izvairoties noa) cietušā vizuālā kontakta ar nodarījuma izdarītājiem, tostarp liecības sniegšanas laikā, piemēram iztaujāšanās vai konfrontējošā nopratināšanā, izmantojot atbilstīgus līdzekļus, tostarp audio-video aprīkojumu;b) izjautāšanas par privāto dzīvi, kas nav absolūti nepieciešama, lai pierādītu faktus, uz kuriem balstās apsūdzība;c) liecības sniegšanas atklātā tiesas sēdē;d) nevajadzīgas iztaujāšanas atkārtošanas izmeklēšanas, kriminālvajāšanas un tiesas laikā.4. Katra dalībvalsts attiecīgā gadījumā pieļauj, ka netiek atklāta īpaši neaizsargāta cietušā identitāte, kas ir liecinieks.5. Katra dalībvalsts nodrošina, ka cilvēku tirdzniecībā cietušie saņem piemērotu aizsardzību, pamatojoties uz individuālu riska novērtējumu, un attiecīgā gadījumā viņiem ir piekļuve liecinieku aizsardzības programmām saskaņā ar valsts tiesību aktos noteikto pamatojumu.6. Katra dalībvalsts nodrošina, ka īpaši neaizsargātiem cietušajiem kriminālprocesa laikā ir piekļuve bezmaksas juridiskām konsultācijām un juridiskai pārstāvībai uz tādiem pašiem pamatiem, kādi valsts tiesību aktos paredzēti apsūdzētajam, tostarp nolūkā pieprasīt kompensāciju. Šis punkts neskar 11. panta piemērošanu, ja cietušais ir nepilngadīga persona.10. pantsPalīdzība cietušajiem1. Katra dalībvalsts nodrošina, ka cietušajiem tiek sniegta palīdzība pirms kriminālprocesa, tā laikā un pēc tā, lai minētās personas varētu īstenot tiesības, kas paredzētas Padomes 2001. gada 15. marta Pamatlēmumā 2001/220/TI par cietušo statusu kriminālprocesā, kā arī šajā pamatlēmumā.2. Personu uzskata par cietušo, tiklīdz kompetentajām iestādēm ir norādes, ka pret to varētu būt izdarīts 1. un 2. pantā minētais nodarījums.3. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai valsts un vietējā līmenī izveidotu atbilstīgus mehānismus, ar kuriem agrīni identificētu cietušos un sniegtu tiem palīdzību, sadarbojoties ar attiecīgām atbalsta organizācijām.4. Kriminālprocesa ietvaros dalībvalstis sniedz cietušajiem nepieciešamo palīdzību un atbalstu, lai tie varētu atgriezties normālā sabiedriskajā dzīvē un atbrīvoties no nodarījuma izdarītāju ietekmes, tostarp nodrošina viņiem drošu izmitināšanu un materiālo palīdzību, nepieciešamo medicīnisko aprūpi, tostarp psiholoģisko palīdzību, konsultācijas un informāciju, palīdzību, lai viņu tiesības un intereses varētu tikt pārstāvētas un ņemtas vērā kriminālprocesā, kā arī attiecīgā gadījumā rakstveida un mutiskās tulkošanas pakalpojumus. Dalībvalstis ņem vērā visneaizsargātāko personu īpašās vajadzības.11. pantsĪpaši aizsardzības pasākumi bērniemKatra dalībvalsts piemēro 14. un 15. pantu Pamatlēmumā par seksuālās vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālās izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, ar ko atceļ Pamatlēmumu 2004/68/TI.12. pantsNovēršana1. Katra dalībvalsts cenšas panākt, ka samazinātos pieprasījums, kas veicina visu veidu ekspluatāciju.2. Katra dalībvalsts veicina to amatpersonu regulāras mācības, kuriem var būt jāsaskaras ar cietušajiem un potenciālajiem cietušajiem, tostarp ierindas policijas darbinieku mācības, lai tie varētu identificēt cietušos un potenciālos cietušos un strādāt ar īpaši neaizsargātiem cietušajiem, kas minēti šā pamatlēmuma 9. panta 1. un 2. punktā.3. Neskarot Kopienas tiesības, katra dalībvalsts apsver tādu pasākumu īstenošanu, lai noteiktu, ka ir krimināli sodāma tādu pakalpojumu izmantošana, kas ir 1. un 2. pantā minētās ekspluatācijas objekts, zinot, ka šo pakalpojumu sniedzējs ir 1. un 2. panta minētajā nodarījumā cietušais.13. pantsUzraudzībaDalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai izveidotu valstu referentus vai citus tamlīdzīgus mehānismus. Šo mehānismu uzdevumos ietilpst vismaz šajā pamatlēmumā paredzēto pasākumu īstenošanas uzraudzība.14. pantsTeritoriālā darbības jomaŠo pamatlēmumu piemēro Gibraltāram.15. pantsPamatlēmuma 2002/629/TI atcelšanaPamatlēmumu 2002/629/TI par cilvēku tirdzniecības apkarošanu atceļ.16. pantsĪstenošana1. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai [divu gadu laikā pēc pieņemšanas] panāktu atbilstību šim pamatlēmumam.2. Līdz [divus gadus pēc pieņemšanas] dalībvalstis nosūta Padomes ģenerālsekretariātam un Komisijai to noteikumu tekstu, ar kuriem to tiesību aktos transponē saistības, kuras tām uzliek šis pamatlēmums. Padome, pamatojoties uz ziņojumu, kas atspoguļo šo informāciju, un uz Komisijas iesniegtu rakstveida ziņojumu, vēlākais, līdz [četrus gadus pēc pieņemšanas] novērtē to, ciktāl dalībvalstis ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai panāktu atbilstību šā pamatlēmuma noteikumiem.17. pantsStāšanās spēkāŠis pamatlēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē, […]Padomes vārdā —Priekšsēdētājs [1] Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai - Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006-2010 {SEC(2006) 275}, COM(2006)92 galīgā redakcija.[2] Komisijas paziņojums - Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām {SEC(2006) 888} {SEC(2006) 889}, COM(2006) 367 galīgā redakcija.[3] Padomes 2001. gada 15. marta Pamatlēmums par cietušo statusu kriminālprocesā (2001/220/TI), OV L 82, 22.3.2001, 1. lpp.[4] Padomes Direktīva 2004/81/EK (2004. gada 29. aprīlis) par uzturēšanās atļaujām, kas izdotas tādiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri vai bijuši iesaistīti darbībās, kas veicina nelegālo imigrāciju, kuri sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, OV L 261, 6.8.2004., 85. lpp.[5] Padomes Direktīva 2004/80/EK (2004. gada 29. aprīlis) par kompensāciju noziegumos cietušajiem, OV L 261, 6.8.2004., 15. lpp.[6] OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp.[7] Padomes Pamatlēmums (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm, OV L 190, 18.7.2002.[8] Priekšlikums Padomes Pamatlēmumam par jurisdikcijas konfliktu novēršanu un atrisināšanu krimināltiesvedībā, ar kuru 2009. gada 20. janvārī nāca klajā Čehija, Polija, Slovēnija, Slovākija un Zviedrija. Padomes dokuments Nr. 5208/09.[9] OV C […], […], […]. lpp.[10] OV L 203, 1.8.2002., 1. lpp.[11] OV C 311, 9.12.2005., 1. lpp.[12] ANO Konvencija par bērnu tiesībām, kas ar Ģenerālās Asamblejas 1989. gada 20. novembra rezolūciju 44/25 ir pieņemta un atvērta parakstīšanai, ratificēšanai un lai pievienotos.[13] ANO Protokols par cilvēku, it īpaši sieviešu un bērnu, tirdzniecības novēršanu, apkarošanu un sodīšanu par to, kurš papildina Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju pret pārnacionālo organizēto noziedzību, kas sastādīts 2000. gadā Palermo.[14] Eiropas Padomes konvencija par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, kas sastādīta Varšavā 16.5.2005., Council of Europe Treaty Series Nr. 197.[15] OV L 82, 22.3.2001., 1. lpp.[16] OV L 300, 11.11.2008., 42. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.4.2016
            COM(2016) 226 final
            2016/0118(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumiem, kuri jāpieņem Eirokontroles Pastāvīgajā komisijā par centralizētajiem pakalpojumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Vispārīga informācija

               Padome 2015. gada 8. decembrī pieņēma Lēmumu (ES) 2015/2394 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumiem, kuri Eirokontroles Pastāvīgajai komisijai jāpieņem par Eirokontroles lomu un uzdevumiem un par centralizētajiem pakalpojumiem. Lēmums par centralizētajiem pakalpojumiem Eirokontroles Pastāvīgajai komisijai bija jāpieņem 2015. gada 9. decembrī, lai Eirokontrole varētu izstrādāt finansēšanas un iepirkuma kārtību un noteikt tehniskās specifikācijas savlaicīgai jaunu Eiropas gaisa/zemes datu pārraides pakalpojumu (EAGDCS) ieviešanai.

               Tā kā Savienība Pastāvīgajā komisijā nepiedalās, bija paredzēts, ka Padomes lēmumu, rīkojoties kopīgi Savienības interesēs, īstenos dalībvalstis, kuras ir Pastāvīgās komisijas dalībnieces.

               Padome nolēma, ka Savienības nostājai vajadzētu būt, ka Eirokontroles lēmums par centralizētajiem pakalpojumiem ir jāatliek, jo nebija pietiekamas informācijas, kas ļautu lēmumu izvērtēt pēc būtības. Turklāt šāds lēmums varēja ietekmēt Eirokontroles turpmāko darbību, kas savukārt būtu kaitējis Savienības darbībai šajā jomā, konkrēti, ciktāl runa ir par jaunas paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR).

               Tā kā Eirokontrole pašlaik izstrādā 18 dažādus centralizētos pakalpojumus, Savienības nostāja attiecās uz ne tikai EAGDCS centralizētajiem pakalpojumiem, bet visiem centralizētajiem pakalpojumiem, kas potenciāli varētu tikt izstrādāti ieviešanai, jo visi līdzīgā kārtā ir saistīti ar Savienības darbību šajā jomā, konkrēti, SESAR.

               2015. gada 9. decembrī sakarā ar iepriekš minēto Savienības nostāju Eirokontroles Pastāvīgā komisija lēmumu par EAGDCS nepieņēma. Tā vietā tika nolemts, ka Eirokontrolei būtu jāturpina lēmuma par centralizētajiem pakalpojumiem pārskatīšana, cieši sadarbojoties ar ieinteresētajām personām, kā arī tai būtu jāsagatavo EAGDCS īstenošanas un izmantošanas ekonomiskās ietekmes novērtējums.

               2016. gada 9. februārī Eirokontroles Aģentūra un nozares ieinteresētās personas nosūtīja Komisijai kopīgi parakstītu pārskatītu EAGDCS lēmuma priekšlikumu, kurā abas puses norādīja, ka prasītais ekonomiskās ietekmes novērtējums ir pieejams pabeigtajos priekšizpētes dokumentos, kas 2015. gada nogalē iesniegti Inovācijas un tīklu izpildaģentūrai (INEA).  Tomēr priekšizpētes dokumentos ir sniegta tikai virspusēja izmaksu un ieguvumu analīze, un joprojām ir vajadzība pēc pilnīga EAGDCS centralizācijas ekonomiskās ietekmes novērtējuma.

               Turklāt Eirokontroles Aģentūra var ierosināt Eirokontroles Pastāvīgajai komisijai pieņemt šo jauno lēmumu par EAGDCS, izmantojot rakstisko procedūru.

               Šis Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz EAGDCS. Attiecībā uz demonstratora izveidi tiek ierosināts principā atbalstīt sadarbības turpināšanu starp Eirokontroles Aģentūru un Eirokontroles dalībvalstu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, kā arī tīkla pārvaldnieku. Tomēr priekšlikumā ir izklāstīti trīs svarīgi nosacījumi, kas būtu iekļaujami minētajā lēmumā.

               Pirmais nosacījums ir, ka demonstratora izveidē pilnībā jāņem vērā kopuzņēmuma SESAR veiktais tehniskais darbs. Nosacījuma mērķis ir novērst jebkādu neatbilstību starp abu organizāciju pašreizējo un iespējamo nākotnes veikumu centralizēto pakalpojumu izstrādē.

               Otrkārt, jānodrošina EASA iesaiste, ņemot vērā, ka pirms ikviena centralizētā pakalpojuma palaides EASA būs jāveic tā sertifikācija un jāuzņemas tā pārraudzības pienākums. Šim nosacījumam vajadzētu novērst potenciālas neatbilstības šajā jomā, tādējādi nodrošinot, ka finansējums, ko veido maršruta maksājumi un arī Savienības atbalsts, tiek tērēts maksimāli efektīvi.

               Visbeidzot, minētā lēmuma noteikumiem jānodrošina, ka tas neskar minēto pakalpojumu iepirkumu, ieviešanu un izmantošanu iekšējā tirgū. Tiem būtu jāaizsargā ES iepirkuma noteikumu piemērošana attiecībā uz šādiem pakalpojumiem, kas jāsniedz Eiropas vienotās gaisa telpas (SES) kontekstā, lai palielinātu izmaksefektivitāti.

               Iepriekš aprakstītie nosacījumi ir uzskatāmi par būtiskiem. Ņemot vērā to būtību un tvērumu, tie, visticamāk, būtu nozīmīgi arī Savienības nostājai attiecībā uz turpmākiem Eirokontroles lēmumiem centralizēto pakalpojumu jomā. Komisija izskatīs šos problēmjautājumus padziļināti ikreiz, kad radīsies vajadzība pēc jauna priekšlikuma.

               Pamatinformācija par centralizētu ATM pakalpojumu izstrādi

               Kopš 2012. gada, kad Eirokontroles Aģentūra sāka darbu centralizēto pakalpojumu jomā, ir panākts būtisks progress. Eirokontroles Pastāvīgā komisija 2014. gada februārī pilnvaroja Aģentūru sākt ierosināto centralizēto pakalpojumu izmantojamības un tehniskās un finansiālās īstenojamības pakāpenisku novērtējumu un demonstrējumus, atzīstot, ka šie pakalpojumi ir dažādās attīstības stadijās. Pa šo laiku Eirokontroles Aģentūra ir noturējusi vairākus darbseminārus un attiecībā uz vairākiem centralizētajiem pakalpojumiem ir izstrādājusi operāciju koncepcijas (CONOPS). Tā ir sagatavojusi vispārēju izmaksu un ieguvumu analīzi, ko apstiprinājis neatkarīgs konsultants; tomēr jāpiebilst, ka šajā analīzē ietvertā informācija nav nodota sabiedriskajam vērtējumam.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Ņemot vērā iepriekš izklāstīto informāciju, jo īpaši pieejamo pārskatīto EAGDCS lēmuma priekšlikumu, un pamatojoties uz LESD 100. panta 2. punktu un 218. panta 9. punktu, tiek ierosināts pieņemt jaunu nostāju, kas Savienības vārdā ieņemama Eirokontroles Pastāvīgajā komisijā attiecībā uz lēmumiem par centralizētajiem pakalpojumiem.

               2016/0118 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz lēmumiem, kuri jāpieņem Eirokontroles Pastāvīgajā komisijā par centralizētajiem pakalpojumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 2015. gada 8. decembra Lēmumu (ES) 2015/2394 tika noteikta Savienības nostāja attiecībā uz lēmumu par centralizētajiem pakalpojumiem, ko bija plānots pieņemt 2015. gada 9. decembrī Eirokontroles Pastāvīgajā komisijā, lai Eirokontrole varētu izstrādāt finansēšanas un iepirkuma kārtību un noteikt tehniskās specifikācijas nolūkā laicīgi ieviest jaunus Eiropas gaisa/zemes datu komunikācijas pakalpojumus (EAGDCS).

               (2)Savienības nostāja bija tāda, ka Eirokontrolei lēmums par šādiem pakalpojumiem jāatliek sakarā ar to, ka nav pietiekamas informācijas, kas ļautu izvērtēt šādu lēmumu pēc būtības, un tāpēc, ka tas varēja ietekmēt Eirokontroles turpmāko darbību, kas būtu kaitējis Savienības darbībai šajā jomā.

               (3)Sakarā ar iepriekš minēto Savienības nostāju Eirokontroles Pastāvīgā komisija 2015. gada 9. decembrī lēmumu par EAGDCS nepieņēma un lūdza Eirokontroles Aģentūru turpināt darbu pie pārskatītā priekšlikuma, cieši sadarbojoties ar nozares ieinteresētajām personām, un sniegt EAGDCS ekonomisko izmaksu novērtējumu.

               (4)Eirokontroles Aģentūra un nozares ieinteresētās personas 2016. gada 9. februārī iesniedza pārskatītu un kopīgi pieņemamu priekšlikumu par EAGDCS un ar priekšizpētes dokumentu palīdzību nodrošināja ekonomisko izmaksu novērtējuma pilnīgu pieejamību.

               (5)Eirokontroles Aģentūra var ierosināt Eirokontroles Pastāvīgajai komisijai pieņemt šo jauno lēmumu par EAGDCS, izmantojot rakstisko procedūru.

               (6)Lēmums attiecas uz EAGDCS demonstratora izveidi. Tam ir juridiskas sekas, jo tas reglamentē situācijas, kas ietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā, un atkarībā no teksta satura tam var būt konkrēta ietekme uz šīm situācijām. Lēmums var ietekmēt ieguvumus, kas izriet no tehniskā darba pie datu pārraides pakalpojumiem, ko veic kopuzņēmums SESAR, un palielināt neatbilstības risku sertifikācijas un pārraudzības jomā, ņemot vērā EASA lomu šajā jomā, un tādējādi risku, ka varētu tikt nelietderīgi iztērēti līdzekļi, ko veido maršruta maksājumi un Savienības atbalsts, kā arī ietekmēt to attiecīgo ieviešanas pasākumu izmaksefektivitāti, kas Savienībai jāveic saistībā ar SESAR projektu.

               (7)Ņemot vērā priekšrocības, ko varētu sniegt demonstratora izveide, lēmums par labu attiecīgajai sadarbībai principā būtu jāatbalsta. Tomēr lēmumā vajadzētu būt iestrādātiem nosacījumiem, kas nodrošina Savienības interešu aizsardzību iepriekš minētajos punktos.

               (8)Tāpēc būtu jānosaka nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Eirokontroles Pastāvīgajā komisijā,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               Nostāja, kas dalībvalstīm jāieņem Savienības vārdā Eirokontroles Pastāvīgajā komisijā, ir atbalstīt to, ka Eirokontroles Aģentūra Eiropas gaisa/zemes datu komunikācijas pakalpojumu (EAGDCS) demonstratora izveidē, tostarp piemērotas pārvaldības un finansēšanas kārtības izstrādē, un visaptveroša ekonomiskās ietekmes novērtējuma sagatavošanā turpina SESAR projekta ietvaros sadarboties ar Eirokontroles dalībvalstu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un ar tīkla pārvaldnieku. Minētajam lēmumam tomēr jānodrošina, ka:

               –tiek pilnībā ņemts vērā kopuzņēmuma SESAR veiktais tehniskais darbs pie datu pārraides,

               –lēmumā paredzētās darbības tiek veiktas sadarbībā ar EASA, ciktāl tās attiecas uz EASA sagatavošanās darbiem sakarā ar EAGDCS sertifikāciju un pārraudzību nākotnē,

               –tas neskar nekādus iepirkumus attiecībā uz EAGDCS, kā arī to ieviešanu un izmantošanu.

               Dalībvalstis rīkojas kopīgi Savienības interesēs.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.5.2016
            COM(2016) 242 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Beļģijas pieteikums – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
               (“EGF regula”).

               2.Beļģija 2015. gada 17. decembrī iesniedza pieteikumu EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery, lai saņemtu finansiālo ieguldījumu no EGF, pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 28. nodaļā “Citur neklasificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”, NUTS 2. līmeņa reģionā Eno (Hainaut) (BE32) Beļģijā.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti.

               2.PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery

                        Dalībvalsts

                        Beļģija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Eno (BE32)

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2015. gada 17. decembris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma termiņš

                        2015. gada 31. decembris

                        Papildu informācijas pieprasīšanas termiņš

                        2015. gada 31. decembris

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2016. gada 11. februāris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2016. gada 5. maijs

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 2. punkts

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        3

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa
                           4
                        )

                        28 (“Citur neklasificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”)

                        Pārskata periods

                        2014. gada 25. decembris – 2015. gada 25. septembris

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits

                        488

                        Kopējais atbalsttiesīgo paredzēto atbalsta saņēmēju skaits

                        488

                        Kopējais paredzēto atbalsta saņēmēju skaits

                        488

                        To jauniešu skaits, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) un kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        300

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        2 972 669

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                        67 400

                        Kopējais budžets (EUR)

                        3 040 069

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        1 824 041

               3.PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               3.1.Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery Beļģija iesniedza 2015. gada 17. decembrī — 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji. Komisija divu nedēļu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas apliecināja, ka ir saņēmusi pieteikumu, un tajā pašā datumā pieprasīja Beļģijai sniegt papildu informāciju. Šāda papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2016. gada 5. maijā.

               3.2.Pieteikuma atbilstība

               3.2.1.Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 488 darba ņēmējiem, kuri atlaisti saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 28. nodaļā “Citur neklasificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana”. Atlaišanas veikuši uzņēmumi, kas atrodas NUTS 2. līmeņa reģionā Eno (BE32).

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Carwall S.A.

                                                                                13

                        Caterpillar Belgium S.A.

                        169

                        Doosan SA

                        306

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 3

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        488

                        To pašnodarbināto personu kopskaits, kuras beigušas darbību:

                        0

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopskaits:

                        488

               3.2.2.Intervences kritēriji

               6.Beļģija, atkāpjoties no EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 2. punktā minētajiem intervences kritērijiem, kas nosaka vismaz 500 darba ņēmēju atlaišanu deviņu mēnešu pārskata periodā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kura definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī. NUTS 2. līmeņa reģionā Eno (B32) kopumā bija 488 atlaišanas gadījumi.

               7.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2014. gada 25. decembra līdz 2015. gada 25. septembrim.

               3.2.3.Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:

               –44 no dienas, kad darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas 98/59/EK 3. panta 1. punktu ir rakstiski paziņojis kompetentajai valsts iestādei par plānoto kolektīvo atlaišanu. Beļģija pirms Komisijas veiktā izvērtējuma pabeigšanas dienas apstiprināja, ka šie 44 atlaišanas gadījumi ir faktiski notikuši,

               –438 no dienas, kad darba devējs ir individuāli paziņojis darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu,

               –6 no faktiskās līguma pārtraukšanas dienas vai līguma termiņa beigām.

               3.2.4.Atbalsttiesīgie saņēmēji

               9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 488.

               3.2.5.Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               10.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, Beļģija norāda, ka pēdējos gados būvtehnikas tirdzniecība Savienībā ir nopietni traucēta. Tam ir bijusi negatīva ietekme uz trīs tādu uzņēmumu rentabilitāti Eiropā, kuri visi ir specializējušies būvniecības nozarē izmantojamas tehnikas sastāvdaļu ražošanā un/vai dažādu iekārtu salikšanā. Nozari, uz kuru attiecas šis priekšlikums, raksturo tas, ka ražotnes atrodas tuvu tirgum. Tāpēc šie trīs uzņēmumi galvenokārt ražo Eiropas tirgum. Tā kā ir samazinājušies publiskie un privātie ieguldījumi infrastruktūrā, ir attiecīgi samazinājies pieprasījums pēc šo trīs uzņēmumu produkcijas. Būvtehnikas dzinēju ražošana Eiropā ir samazinājusies no 212 028 vienībām 2007. gadā līdz 116 461 vienībām 2014. gadā, kas ir ražošanas samazinājums 45,1 % apmērā
                  6
               . Tādējādi ir krasi samazinājusies Eiropas ražotāju tirgus daļa.  Vienlaikus tērauda cenas Eiropā ir ievērojami palielinājušās. Līdz ar apjomradītu ietaupījumu samazināšanos un vienības izmaksu palielināšanos ir samazinājusies Eiropas uzņēmumu konkurētspēja. Konkurētspējas samazināšanās dēļ ievērojama ražošanas jauda tiek pārvietota uz trešām valstīm (īpaši no šīs tendences iegūst Āzijas ražotnes).

               11.Līdz šim par citur neklasificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošanas nozari ir iesniegti 14 EGF pieteikumi, astoņi no tiem ir pamatoti ar tirdzniecības globalizāciju, bet seši — ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi.

               3.2.6.Notikumi, kas izraisīja darba ņēmēju atlaišanu un darbības izbeigšanu

               12.Galvenais notikums, kas izraisīja minētās atlaišanas, ir uzņēmuma Caterpillar Belgium S.A. 2013. gada 23. februāra paziņojums par kolektīvās atlaišanas procedūras sākšanu ražotnē, kas atrodas Goselī (Gosselies). Uz lielāko daļu no 1399 minētās ražotnes darba ņēmējiem attiecās pirmais EGF pieteikums, kas bija saistīts ar darbinieku atlaišanu uzņēmumā. Šis priekšlikums attiecas uz pārējiem 169 darba ņēmējiem šai ražotnē.  Carwall S.A. – galvenais kabīņu piegādātājs uzņēmumam Caterpillar Belgium S.A., saskārās ar produkcijas pieprasījuma samazināšanos, galvenokārt saņemdams mazāk pasūtījumu no Caterpillar, un attiecīgi bija spiests samazināt ražošanas apjomus. Trešais uzņēmums, uz ko attiecas šis priekšlikums – Doosan S.A., ražo ekskavatorus. Sakarā ar tā produkcijas pieprasījuma samazināšanos Eiropā tika pieņemts lēmums slēgt ražotni, kas atrodas Framerī (Frameries) un apgādāt Eiropas tirgu no tā ražotnēm Dienvidkorejā.

               3.2.7.Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               13.Paredzams, ka minētās atlaišanas būtiski ietekmēs vietējo un reģionālo ekonomiku, kā arī nodarbinātību. Eno reģionā situācija darba tirgū ir sarežģīta, jo nodarbinātības līmenis ir 52,7 % (par 9,2 procentpunktiem zemāks nekā vidēji Beļģijā) un bezdarba līmenis – 14,5 % (par 5,9 procentpunktiem augstāks nekā vidēji valstī
                  7
               ).  Jo īpaši tas skāris ražošanas nozares Eno reģionā, kur Šarleruā apgabalā vien nodarbinātības sarukums šai nozarē laikposmā no 2007. līdz 2012. gadam bijis 15,3 %. Šo situāciju sarežģī arī tas, ka visa ražošanas nozare Valonijā ir samazinājusi ražošanas apjomu, tādejādi 2013. gadā tika likvidētas 1236 darbvietas, bet 2014. gadā –1878 darbvietas. Turklāt kopš 2012. gada Valsts nodarbinātības dienests minētajā apgabalā ir reģistrējis būtisku piedāvāto darbvietu skaita samazinājumu (par 13 %). Turklāt Eno reģiona darba tirgum ir raksturīgs augsts nepietiekami kvalificēta darbaspēka īpatsvars (mazliet vairāk nekā pusei darba meklētāju Eno nav vidusskolas izglītības). Pēc ražošanas apjoma samazināšanās visā ražošanas nozarē mērķgrupai, uz kuru attiecas šis pieteikums, būs grūti atrast līdzīgu darbu, un noteikti būs vajadzīgi kvalifikācijas celšanas pasākumi.

               3.2.8.Paskaidrojums par izņēmuma apstākļiem, kas ir pamatā pieteikuma pieņemamībai

               14.Beļģija norāda, ka, lai gan deviņu mēnešu pārskata periodā bija mazāk nekā 500 atlaišanas gadījumu, šis pieteikums tomēr būtu pielīdzināms EGF regulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētajam pieteikumam izņēmuma apstākļu dēļ, kuri būtiski ietekmē nodarbinātību un vietējo, reģionālo vai valsts ekonomiku. Uz citiem darba ņēmējiem no viena no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums, proti, Caterpillar Belgium S.A., attiecās agrāk iesniegts pieteikums (EGF/2014/011 BE/Caterpillar), kurš patlaban tiek īstenots. Var uzskatīt, ka šis pieteikums papildina pirmo pieteikumu, kas bija saistīts ar masveida atlaišanu Caterpillar Belgium S.A., jo šīs atlaišanas ir daļa no tās pašas kolektīvās atlaišanas procedūras.  Minētajiem trim uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums, reģionā ir svarīga nozīme būvtehnikas dzinēju ražošanas jomā, kas nodrošina 72 % darbvietu minētajā apgabalā. Turklāt attiecīgajā reģionā 12,3 % darbaspēka ir nodarbināti ražošanas nozarē, kurā kopš 2007. gada nodarbinātība ir samazinājusies par 8 procentpunktiem. Ārkārtas apstākļus, kas vērojami šai gadījumā, pastiprina nelabvēlīgā situācija šā reģiona darba tirgū, ko apliecina zemāks nekā vidēji valstī nodarbinātības līmenis, liels nekvalificētā darbaspēka īpatsvars un augsts ilgtermiņa bezdarba līmenis, kas Eno reģionā ir 39,0 % no kopējā bezdarba.

               3.3.Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               3.3.1.Paredzētie atbalsta saņēmēji

               15.Tiek lēsts, ka pasākumos varētu piedalīties 488 atlaistie darba ņēmēji. Pēc dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas tos var iedalīt šādi:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        Vīrieši:

                        460

                        (94,3 %)

                        Sievietes:

                        28

                        (5,7 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        485

                        (99,4 %)

                        Nav ES valstspiederīgie:

                        3

                        (0,6 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi:

                        29

                        (5,9 %)

                        25–29 gadi:

                        33

                        (6,8 %)

                        30–54 gadi:

                        251

                        (51,4 %)

                        55–64 gadi:

                        175

                        (35,9 %)

                        vairāk nekā 64 gadi:

                        0

                        (0,0 %)

               16.Turklāt, ņemot vērā, ka 488 no 15. punktā minētajiem darba ņēmēju atlaišanas gadījumiem notikuši NUTS 2. līmeņa reģionā Eno (B32), kas ir tiesīgs saņemt atbalstu saskaņā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, Beļģija Eno reģionā sniegs EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus līdz pat 300 jauniešu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu un pieteikuma iesniegšanas dienā ir jaunāki par 25 gadiem.

               17.Tādējādi paredzēts, ka to atbalsta saņēmēju kopskaits, kuri piedalīsies pasākumos, ieskaitot jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, ir 788.

               3.3.2.Ierosināto darbību attiecināmība

               18.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem un jauniešiem, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, sastāv no šādām darbībām.

               –Atbalsts/ieteikumi/integrācija. Šī pakalpojumu kopuma pamatā ir standarta darbības, ko veic pārkvalifikācijas nodaļa. Pakalpojumus sniegs FOREM
                  8
                specializētu darbinieku grupa sadarbībā ar organizācijām, kas pārstāv bijušos darba ņēmējus, un tā mudinās dalībniekus piedalīties pasākumos un palīdzēs viņiem administratīvajās procedūrās. Lai sekmētu saziņu starp darba ņēmējiem, pakalpojumus sniedz kopīgi visiem atlaistajiem darbiniekiem īpaši šim nolūkam iekārtotās telpās. Pakalpojumi attiecas uz trim darbības veidiem: i) kopēja informācija par darba meklēšanas metodēm (CV un pieteikuma vēstules sagatavošana, tīmekļa resursu izmantošana u. c.), ii) individuālas tikšanās ar FOREM konsultantu (prasmju pārbaude, karjeras ceļš, ieteikumi par apmācībām u. c.), iii) brīva un atvērta piekļuve darba meklēšanas līdzekļiem (IT aprīkojums ar interneta pieslēgumu, tālrunis, specializēta dokumentācija u. c.).

               –Atbalsts darba meklēšanā. FOREM veiks īpašas darbības, lai palīdzētu darba ņēmējiem sameklēt darbu un pārvarēt grūtības, kas rodas saistībā ar pārcelšanu citā amatā. Tajā ietilpst atlaisto darbinieku un potenciālo darba devēju tikšanās (darba piemeklēšana atbilstoši prasmēm), uzņēmumu apmeklēšana, tikšanās ar personāla atlases speciālistiem, lai sagatavotos darba intervijām, kā arī pieredzes apmaiņa ar citiem darbiniekiem, kas jau ir pārkvalificējušies vai atraduši darbu pēc kolektīvās atlaišanas.

               –Integrēta apmācība. FOREM, kompetenču centri vai IFAPME
                  9
                sniegs dažāda veida īpašus apmācības kursus. Sākumposmā FOREM darbinieki palīdzēs katram dalībniekam noteikt savus ar nodarbošanos saistītos mērķus un virzīs viņus uz vienu no piedāvātajiem apmācību moduļa veidiem. Katra apmācību moduļa beigās jaunās prasmes var novērtēt un dokumentēt. Atkarībā no apmācību veida un kompetences jomas dalībniekiem piešķirs vai nu oficiālu prasmju sertifikātu (t. i., profesionālās kompetences sertifikātu), apmeklējuma sertifikātu (iemaņām vai profesijām, kurās nav oficiālas sertifikācijas) vai prasmju apliecinājumu (prasmēm un iemaņām, kas iegūtas ārpus oficiālajiem apmācību kursiem).

               –Atbalsts uzņēmuma izveidei. Darba ņēmēji, kuri apsver iespēju sākt uzņēmējdarbību, saņems norādījumus un atbalstu visā procesa gaitā. Šis atbalsts ietver divas galvenās darbības: i) kopīgas informatīvas sanāksmes, kas palielinās izpratni par uzņēmuma izveidošanas iespējām un sniegs informāciju par juridiskajiem aspektiem un atbalsta pasākumiem uzņēmuma izveidošanai; ii) individuālas pārrunas ar ieinteresētajiem darba ņēmējiem, lai pārskatītu viņu plānus un palīdzētu sazināties ar uzņēmējdarbības atbalsta organizācijām un pakalpojumu sniedzējiem.

               –Atbalsts kopīgiem projektiem. Darba ņēmēji, kuri kopā kā grupa varētu apsvērt iespēju izveidot “sociālu uzņēmumu”, saņems padomu un atbalstu no specializēta konsultanta un pārkvalifikācijas nodaļas. Šis atbalsts ietver informācijas sniegšanas un izpratnes veidošanas pasākumus par uzņēmumu veidošanu un elementāras vadības prasmes, kā arī konsultācijas par uzņēmuma izveidi (piemēram, kā izstrādāt uzņēmējdarbības plānu, juridiskos statūtus, tirgvedību u.c.). Atbalsta komiteja, kurā apvienojušies pārstāvji no darba devēju organizācijām, arodbiedrībām un FOREM, novērtē pieteikumu un izlemj, vai piešķirt dotāciju. Katrs projektā iesaistītais darbinieks var saņemt dotāciju EUR 5000 apmērā (līdzekļi tiek apvienoti visiem iesaistītajiem darba ņēmējiem). Dotācijas var izmantot, lai iegādātos iekārtas, preces, apmaksātu reklāmas pasākumus, konsultācijas, apmācību utt. Konsultāciju nodaļa pārvaldīs dotācijas un sniegs ziņojumus FOREM par izdevumu izlietojumu (rēķini un apliecinoši dokumenti).

               –Pabalsti. Dalībnieki varēs saņemt arī darba meklēšanas un apmācību pabalstus.

               To individualizēto pakalpojumu pamatā, kuri paredzēti jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, ir līdzīga pieeja, kas aprakstīta iepriekš, un ietver šādas darbības.

               –Mobilizācija un vispārīgi norādījumi. Detalizēta profila izveide ļaus jauniešiem tieši iesaistīties turpmākā izglītībā/apmācībā vai piedalīties īpašā ievadapmācībā, kuras mērķis ir veicināt pašapziņu un izpētīt intereses.

               –Apmācība. FOREM, kompetenču centri vai IFAPME nodrošinās dažāda veida īpašus apmācības kursus.

               –Individualizēta prasmju uzlabošana. Katram jaunietim, kas piedalās šajā pasākumā, tiks izstrādāts individuāls prasmju uzlabošanas plāns.

               –Pabalsti. Dalībnieki varēs saņemt arī darba meklēšanas, apmācības un mobilitātes pabalstus.

               19.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               20.Beļģijas iestādes ir sniegušas nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar koplīgumiem vai valsts tiesību aktiem. Tās ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               3.3.3.Paredzamais budžets

               21.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 3 040 069, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 2 972 669 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kā arī kontroles un ziņojumu sniegšanas pasākumiem EUR 67 400 apmērā.

               22.Kopējais pieprasītais EGF finansiālais ieguldījums ir EUR 1 824 041 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Paredzamais dalībnieku skaits

                        Paredzamās izmaksas par vienu dalībnieku (EUR
                           10
                        )

                        Paredzamās kopējās izmaksas (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Pārkvalificēšanās (Reconversion):

                        Atbalsts/ieteikumi/integrācija (Accompagnement/Orientation/Insertion)

                        488

                        2 849

                        1 390 089

                        Atbalsts darba meklēšanā (Dynamisation de la recherche d'emploi)

                        200

                        163

                        32 500

                        Apmācība (Formation)

                        Integrēta apmācība (Formations intégrées)

                        200

                        594

                        118 850

                        Uzņēmējdarbības veicināšana (Aide à la creation d'emploi)

                        Atbalsts uzņēmuma izveidei (Autocreation d'emploi individuelle)

                        300

                        117

                        35 000

                        Izpratnes veidošana par kolektīvajiem projektiem (Sensibilisation aux projets collectifs)

                        300

                        160

                        47 868

                        Dotācijas kolektīvajiem projektiem (Bourses de création de projets collectifs)

                        10

                        5 000

                        50 000

                        NEET: mobilizācija un vispārīgi norādījumi (Mobilisation et orientation)

                        300

                        3 350

                        1 004 896

                        NEET: integrēta apmācība (Formations intégrées)

                        100

                        850

                        85 000

                        NEET: individualizēta prasmju uzlabošana (Remédiation et mise à niveau)

                        50

                        1 300

                        65 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        2 829 203

                        (95,17 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Darba meklēšanas pabalsts (Allocations de recherche d'emploi)

                        488

                        153

                        74 844

                        Apmācības pabalsts (Allocations de formation)

                        200

                        62

                        12 372

                        NEET: darba meklēšanas pabalsts (allocations de recherche d'emploi)

                        150

                        125

                        18 750

                        NEET: mobilitātes pabalsts (allocations de formation)

                        150

                        125

                        18 750

                        NEET: apmācības pabalsts (allocations de formation)

                        100

                        125

                        12 500

                        Individualizētas prasmju uzlabošanas pabalsts (Allocations remédiation)

                        50

                        125

                        6 250

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        —

                        143 466

                        (4,83 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        —

                        1 500

                        2. Pārvaldība

                        —

                        8 000

                        3. Informācija un publicitāte

                        —

                        45 000

                        4. Kontrole un ziņojumu sniegšana

                        —

                        12 900

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        —

                        67 400

                        (2,22 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        —

                        3 040 069

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        —

                        1 824 041

               23.To darbību izmaksas, kuras tabulā iepriekš noteiktas kā darbības, kas veicamas saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Beļģija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               24.Beļģija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               3.3.4.Izdevumu atbilstības periods

               25.Beļģija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2015. gada 1. janvārī. Tāpēc par izdevumiem par 22. punktā minētajām darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālo ieguldījumu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 17. decembrim, izņemot izdevumus par izglītības vai apmācības kursiem, kuru ilgums ir divi gadi vai vairāk, par tiem ir tiesības saņemt finansiālo ieguldījumu līdz 2018. gada 17. jūnijam.

               26.Beļģijai pirmie administratīvie izdevumi par EGF īstenošanu radās 2015. gada 1. janvārī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņojumu sniegšanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2015. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 17. jūnijam.

               3.3.5.Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem

               27.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avoti ir Valonijas nodarbinātības dienests (FOREM) un Valonijas reģions.

               28.Beļģija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, par kuriem tā saņem EGF finansiālo ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               3.3.6.Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālajām iestādēm

               29.Beļģija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem, uzņēmumiem un valsts nodarbinātības dienestiem. Šīs ieinteresētās personas uzraudzības komitejā cieši uzraudzīs ierosināto pasākumu īstenošanu.

               3.4.Pārvaldības un kontroles sistēmas

               30.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Beļģija paziņoja Komisijai, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas struktūras, kuras ir atbildīgas par Eiropas Sociālo fondu (ESF).

               3.5.Attiecīgās dalībvalsts uzņemtās saistības

               31.Beļģija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātajām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               4.1.Budžeta priekšlikums

               32.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  11
               .

               33.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti EGF regulas 13. panta 1. punktā, un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 1 824 041 apmērā, kas atbilst 60 % no ierosināto darbību kopējām izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               34.Ierosināto lēmumu izmantot EGF kopīgi pieņems Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  12
               .

               4.2.Saistītie tiesību akti

               35.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 1 824 041 apmērā.

               36.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stāsies spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņems ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Beļģijas pieteikums – EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  13
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  14
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 546/2009, vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  15
                12. pantā.

               (3)Beļģija 2015. gada 17. decembrī iesniedza pieteikumu EGF/2015/012 BE/Hainaut Machinery, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 28. nodaļā “Citur neklasificētu iekārtu, mehānismu un darba mašīnu ražošana” NUTS 2. līmeņa reģionā Eno (Hainaut) (BE32) Beļģijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktam. Minētais pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. panta prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktu Beļģija nolēma sniegt EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus arī 300 jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) .

               (5)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 4. panta 2. punktu Beļģijas pieteikumu uzskata par pieņemamu, jo darbinieku atlaišanai ir būtiska ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo un valsts ekonomiku.

               (6)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 824 041 apmērā saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu.

               (7)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu izmanto, lai piešķirtu EUR 1 824 041 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)
                  OFF-Highway Research, Annual Review and a Forecast to 2014, 2010. gada aprīlis.

                     (7)
                  SPF Economie, Classes moyennes et Energie, Enquête sur les forces de travail, 2015.

                     (8)
                  Valonijas nodarbinātības dienests.

                     (9)
                  IFAPME (Institut wallon de Formation en Alternance et des indépendants et Petites et Moyennes Entreprises) ir publiska mācību iestāde, kas nodrošina ar nodarbošanos saistītu duālo apmācību, kurā ietilpst māceklība un īpaši kursi MVU vadītājiem.

                     (10)
                  Uz dalībnieku skaitu un kopējām izmaksām balstītas aptuvenās vērtības.

                     (11)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (12)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (13)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (14)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (15)
                  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.3.2017
            COM(2017) 154 final
            2017/0070(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Starptautiskajā Graudu padomē par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Kopiena noslēdza 1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju (turpmāk „Konvencija”) ar Padomes Lēmumu 96/88/EK
                     1
                   ar termiņu līdz 1998. gada 30. jūnijam; kopš tā laika šis termiņš ir ticis regulāri pagarināts. Ikreiz Konvencija tiek pagarināta uz laikposmu, kas nav ilgāks par diviem gadiem. Pēdējoreiz to ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2015.  gada jūnijā, un tā ir spēkā līdz 2017. gada 30. jūnijam. Savienības interesēs ir vēlreiz pagarināt Konvencijas termiņu uz laikposmu līdz diviem gadiem.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir panākt, lai Padome Komisiju pilnvarotu Starptautiskajā Graudu padomē Savienības vārdā balsot par Konvencijas termiņa pagarināšanu līdz 2019. gada 30. jūnijam. Oficiāls lēmums par Konvencijas termiņa pagarināšanu sagaidāms Starptautiskās Graudu padomes 45. sanāksmē, kas notiks 2017. gada 5. jūnijā.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Neattiecas.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants un 218. panta 9. punkts.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Samērīgums

                  Neattiecas.

               •Instrumenta izvēle

                  Neattiecas.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Konvencijas termiņa pagarināšana nozīmē, ka ES turpinās veikt ieguldījumu Starptautiskās Graudu padomes administratīvajā budžetā, šim nolīgumam aptverot gan 1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju, gan Pārtikas palīdzības konvenciju. Šāds ieguldījums ir paredzēts ES budžeta pozīcijā 05 06 01 (Starptautiskie lauksaimniecības nolīgumi).

               5.CITI ELEMENTI

                  Neattiecas.

               2017/0070 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Starptautiskajā Graudu padomē par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 96/88/EK
                  2
                1995. gada Graudu tirdzniecības konvencija tika noslēgta uz trim gadiem, un tās termiņš ticis regulāri pagarināts uz turpmākiem divu gadu laikposmiem. Pēdējoreiz Konvencijas termiņu ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2015. gada jūnijā, un tā būs spēkā līdz 2017. gada 30. jūnijam. Savienības interesēs ir atkārtoti pagarināt Konvencijas termiņu.

               (2)Tāpēc Komisija, kas pārstāv Savienību Starptautiskajā Graudu padomē, būtu jāpilnvaro balsot par šādu pagarinājumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē, ir balsot par 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa turpmāku pagarināšanu uz laikposmu līdz diviem gadiem no 2017. gada 1. jūlija.

               Ar šo Komisija tiek pilnvarota paust šo nostāju Starptautiskajā Graudu padomē.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                        FINANŠU PĀRSKATS

                        FinancSt/17/
                        MK/ig/350345

                        6.221.2017.1

                        agri.ddg3.g.4(2017)613693

                        DATUMS: 19.1.2017.

                        1.

                        BUDŽETA POZĪCIJA

                        05 06. nodaļa — POLITIKAS JOMAS “LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA” STARPTAUTISKIE ASPEKTI

                        05 06 01 – Starptautiskie lauksaimniecības nolīgumi

                        APROPRIĀCIJAS

                        B2017 8 105 849 EUR

                        2.

                        NOSAUKUMS

                        Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu

                        .

                        JURIDISKAIS PAMATS: Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

                        4.

                        MĒRĶI

                        Pagarināt esošo Graudu tirdzniecības konvencijas termiņu vēl par diviem gadiem (1.7.2017.–30.6.2019.).

                        5.

                        FINANSIĀLĀ IETEKME

                        12 MĒNEŠU PERIODS

                           (miljonos EUR)

                        KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS

                        2017

                        (miljonos EUR)

                        NĀKAMAIS FINANŠU GADS

                        2018

                        (miljonos EUR)

                        5.0.

                        IZDEVUMI

                        -
                              KO SEDZ NO ES BUDŽETA
                           (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES PASĀKUMI)

                        -
                              VALSTU IESTĀDES

                        -
                              CITI

                        0,49

                        0,41

                        5.1.

                        IEŅĒMUMI

                        -
                              ES PAŠU RESURSI
                           (NODEVAS/MUITAS NODOKĻI)

                        -
                              VALSTS

                        2019

                        5.0.1.

                        PAREDZAMIE IZDEVUMI

                        0,42

                        5.1.1.

                        PAREDZAMIE IEŅĒMUMI

                        5.2.

                        APRĒĶINA METODE: aplēsts, balstoties uz pieņēmumu par ES balsu skaitu (mainās katru gadu), par paredzamo summu, kas būs jāmaksā par vienu balsi GBP.

                        6.0.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ?

                        JĀ

                        6.1.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS?

                        6.2.

                        VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS?

                        6.3.

                        VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS?

                        JĀ

                        PIEZĪMES

                        Faktiski samaksātā summa var mainīties atkarībā no galīgā balsu skaita, ko ES saņem, maksājamās summas par vienu balsi GBP un EUR/GBP maiņas kursa.

                     (1)
                  OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.

                     (2)
                  Padomes 1995. gada 19. decembra Lēmums 96/88/EK, ar ko Eiropas Kopiena apstiprina Graudu tirdzniecības konvenciju un Pārtikas atbalsta konvenciju, kas veido 1995. gada Starptautisko līgumu par graudiem (OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.).