				|

		52013PC0496

			Priekšlikums PADOMES REGULA par biorūpniecības kopuzņēmumu /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Vispārīgais konteksts
Viens no galvenajiem mērķiem
pētniecības un inovācijas pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020” 2014.–2020. gadam ir spēcināt Eiropas
rūpniecību, īstenojot pasākumus, ar ko atbalsta pētniecību
un inovāciju vairākās rūpniecības nozarēs. Proti,
pamatprogramma paredz veidot publiskā un privātā sektora
partnerības, kas palīdzēs risināt dažas galvenās
Eiropas problēmas.
Biorūpniecība Eiropas
Savienībā varētu būtiski palīdzēt sasniegt
mērķus, kas izvirzīti stratēģijā
“Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvās “Inovācijas
savienība”, “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un
“Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”. Tas norādīts
vairākās nesen pieņemtās ES politikas
iniciatīvās, piemēram, Eiropas inovācijas partnerībā
“Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”[1], Gudras specializācijas
stratēģijā dalībvalstīm un reģioniem[2], kā arī
septītās Kopienas vides rīcības programmas
priekšlikumā. Paziņojumā, kuru pieņēma 2012. gada
13. februārī[3]
un kurā ieskicēja Bioekonomikas stratēģiju Eiropai,
ierosināja Rīcības plāna ietvaros izveidot publiskā un
privātā sektora partnerību (PPP) biorūpniecībai
(“biorūpniecības PPP”). Komisijas paziņojumā, ar ko veicina
spēcīgāku Eiropas rūpniecību izaugsmei un ekonomikas
atveseļošanai[4],
atkārtoti uzsver nepieciešamību veidot biorūpniecības PPP,
proti, izveidot kopēju tehnoloģiju ierosmi (KTI), ņemot
vērā ES rūpniecības politiku; turklāt tas atbilst
Komisijas paziņojumam “Publiskā un privātā sektora
partnerības programmā “Apvārsnis 2020” — spēcīgs
instruments inovācijas un izaugsmes nodrošināšanai Eiropā”[5].
Arī
Reģionu komiteja atzinumā par Bioekonomikas stratēģiju
Eiropai[6],
ko pieņēma 2012. gada novembra nogalē, ir uzsvērusi
bioproduktu un bioresursu sabiedrības būtiskumu Eiropā.
Ņemot vērā plašākas ekonomikas un sociālās
ilgtspējas problēmas un sekas patērētājiem, Komisija
pašreiz no patērētāju skatupunkta veic pētījumu
biodegvielu jomā, iekļaujot šo pētījumu plašākā
pētījumā par degvielu tirgus funkcionēšanu[7].
Iemesli un mērķi
biorūpniecības kopējās tehnoloģiju ierosmes (KTI)
izveidei
Biorūpniecībā bioproduktu un
biodegvielu ražošanā izmanto atjaunojamus bioloģiskos resursus.
Parasti ražošana notiek biorafinēšanas iekārtās, un bieži vien
ražošanas pamatā ir bioprocesi. Tie palīdz radīt jaunas
vērtības ķēdes, sasaistot iepriekš nesaistītus
primāros ražotājus (un, piemēram, organisko atkritumu
apsaimniekotājus) un rūpniecības nozari, tādējādi
paverot jaunas iespējas plašam noteiktu tirgus dalībnieku lokam.
Aizvien lielāks skaits pārstrādes nozaru, piemēram,
ķīmijas, biodegvielas, celulozes un papīra, cukura un cietes
nozares, kā arī tehnoloģiju nodrošinātāji (jo
īpaši rūpniecības biotehnoloģiju un inženierijas jomā)
pauž interesi par daļēju vai pilnīgu pāreju uz
ilgtspējīgu atjaunojamu bioloģisko resursu un/vai produktu
izmantošanu.
Šajā kopējā tehnoloģiju
ierosmē galvenā uzmanība pievērsta augu pārtikā
nelietojamo daļu (piemēram, koksnes, lauksaimniecības un
mežsaimniecības atlieku) un bioloģiski noārdāmu atkritumu
pārvēršanai bioproduktos un biodegvielā. Pārtikā
nelietojamā augu daļa, ko mēdz dēvēt arī par
lignocelulozes materiālu, parasti nav viendabīga, kā arī
satur dažādu sarežģītu biomolekulu kopumu (proti, celulozi,
hemicelulozi un lignīnu). Lignocelulozes pārveidošanai nepieciešamo
tehnoloģiju uzskata par “modernāku” nekā pašreizējās
tehnoloģijas, ko izmanto augu pārtikā lietojamo daļu
pārvēršanai, un šo tehnoloģiju joprojām pilnveido.
Tāpēc ar tehnoloģiju saistītos gala produktus un procesus
dēvē par “moderniem”.
Biorūpniecība ir ES bioekonomikas
stūrakmens izaugsmes un darbavietu radīšanas ziņā. Lai gan
šobrīd bioprodukti un biodegviela nodrošina tikai aptuveni 3 % no
EUR 2 triljoniem gada apgrozījuma un mūsdienās Eiropas
bioekonomikas nozare rada tikai 1 % no 22 miljoniem darbavietu[8], uzskata, ka
biorūpniecība attīstīsies straujāk un
būtiskāk nekā tradicionālākas bioekonomikas nozares[9],[10]. Aprēķini no
dažādiem avotiem liecina:
·
līdz 2020. gadam biorafinēšanas
iekārtām biomasas vērtības ķēdes globālais
ieņēmumu potenciāls varētu pārsniegt
EUR 200 miljardus[11];
·
bioprocesu īpatsvars ķīmiskajā
rūpniecībā, kas sākts pēc pašu iniciatīvas,
visticamāk, palielināsies no mazāk nekā 2 %
2005. gadā līdz 25 % 2025. gadā[12];
·
līdz 2020. gadam ES ķīmisko
bioproduktu (tostarp bioplastmasas, biosmērvielu, biošķīdinātāju,
virsmaktīvo aģentu un ķīmisko izejvielu) ražošanas apjoms
pieaugs par 5,3 % gadā, nodrošinot tirgus vērtību
EUR 40 miljardu apmērā un radot 90 000 darbavietu
bioķīmijas rūpniecības nozarē vien[13];
·
līdz 2020. gadam gandrīz
75 miljardus litru bioetanola varētu ilgtspējīgi ražot par
salīdzinoši zemākām izmaksām, kas nodrošinātu aptuveni
EUR 15 miljardus papildu ieņēmumu lauksaimniecības
nozarē[14].
Lai izmantotu šo potenciālu, kā
arī nodrošinātu Eiropas biorūpniecības nozaru un to
vērtību ķēžu konkurētspēju pasaules tirgū,
ir jāpārvar virkne turpmāk minēto šķēršļu.
·
Biomasai nepieciešamās izejvielas ir
jāiegūst Eiropā, turklāt ilgtspējīgi un
neizraisot nejaušas negatīvas sekas, piemēram, bioloģiskās
daudzveidības zudumu, netiešas pārmaiņas zemes izmantojumā
(ILUC) vai negatīvu ietekmi uz pārtikas nodrošinājumu.
·
Dažādiem tirgus dalībniekiem, tostarp
lauksaimniecības un mežsaimniecības pārstāvjiem, kā
arī rūpniecības pārstāvjiem un atkritumu
apsaimniekotājiem ir jāveido sadarbība visās
vērtību ķēdēs, lai uzlabotu resursu izmantojuma
efektivitāti, novēršot pašreizējo sadrumstalotību un šo
nozaru izolētību.
·
Ir jāizstrādā jauni procesi šo
izejvielu nošķiršanai, priekšapstrādei un pārvēršanai
biomasas produktos un biodegvielā. Lai uzlabotu procesa efektivitāti
un optimizētu produkciju, īstenojot spēcīgus un
daudzpusīgus pētniecības pasākumus, vienlaikus ir
jātiecas ieviest virkni radikālu atšķirīgu
tehnoloģisko risinājumu (piemēram, fermentācijas procesus
pretstatā termoķīmiskiem procesiem).
·
Ir jāveic būtiski ieguldījumi, lai
proporcionāli palielinātu tehnoloģiju un infrastruktūru
nolūkā novērtēt radikāli atšķirīgu
tehnoloģisko risinājumu salīdzinošās vērtības un
jāapzina vislabākie risinājumi. Tas nozīmēs, ka tiks
modernizētas pašreizējās biorūpniecības nozares (piemēram,
celulozes un papīra ražošanas iekārtu, biodegvielas, cietes,
ķīmisko vielu nozares utt.) un tiks izveidoti jauni un
mērogojami integrēti biorafinēšanas modeļi.
·
Lai veiksmīgi ieviestu jaunus bioproduktus un
bioenerģiju/degvielu, ir nepieciešami standarti, marķēšanas un
sertifikācijas sistēmas, kā arī jāpanāk, ka
patērētāji tos pieņem. Produktu cenām ir atbilstoši
jāatspoguļo ārējie faktori un patērētājiem
ir jābūt spējīgiem pieņemt pamatotu lēmumu,
piemēram, pamatojoties uz informāciju par šo produktu
nodrošinātajiem ieguvumiem visā to aprites ciklā "no
šūpuļa līdz kapam".
Biorūpniecības vērtības
ķēdes (no primārās ražošanas, biorafinēšanas
iekārtām un rūpnieciskajiem lietotājiem līdz
patērētāju zīmoliem) ir sarežģītas, gluži
tāpat kā tehnoloģiju un inovācijas problēmas, kas ir
jānovērš, lai atraisītu to potenciālu sociāli
ekonomiskajā un vides jomā. Vienīgi spēcīga
stratēģiskā vīzija, rūpīgi veidota un definēta
pētniecības un inovācijas programma, kā arī
ilgtermiņa stabilas finansējuma saistības var vienā
programmā apvienot dažādās Eiropā pastāvošās
zināšanas un pieredzi ar mērķi panākt nepieciešamo progresu
un nodrošināt pietiekamu noteiktību un kritisko masu, lai
nodrošinātu būtiskus privātus ieguldījumus.
Mērķi ierosinātajai
biorūpniecības KTI ir šādi:
·
sekmēt resursu ziņā
efektīvāku un ilgtspējīgāku ekonomiku ar zemu
oglekļa dioksīda emisiju līmeni un uzlabot ekonomikas izaugsmi
un nodarbinātību, jo īpaši lauku rajonos, izveidojot ilgtspējīgu
un konkurētspējīgu biorūpniecību Eiropā, kuras
pamatā ir modernās biorafinēšanas iekārtas, kas
ilgtspējīgi iegūst biomasu, jo īpaši:
·
demonstrēt tehnoloģijas, kas no
Eiropā iegūtas biomasas dod iespēju ražot jaunus
ķīmisko vielu veidošanas elementus, jaunus materiālus un jaunus
patēriņa produktus, ar ko aizstāj nepieciešamību pēc
fosilā devuma;
·
izstrādāt
uzņēmējdarbības modeļus, kas ekonomikas tirgus
dalībniekus integrē vērtību ķēdē no biomasas
piegādes līdz biorafinēšanas iekārtām un līdz patērētājiem,
kuri izmanto biomateriālus, ķīmiskās vielas un degvielu,
tostarp veidojot jaunus pārnozaru starpsavienojumus un atbalstot
pārnozaru kopas; kā arī
·
izveidot pamata biorafinēšanas
rūpnīcas, kurās izmanto tehnoloģijas un
uzņēmējdarbības modeļus, kas paredzēti
biomateriāliem, ķīmiskām vielām un degvielai un kas
apliecina tādus uzlabojumus izmaksu un veikuma ziņā, kas
spēj konkurēt ar fosilām alternatīvām.
Pamatojoties uz iepriekšēju
pieredzi
Pēdējās desmitgadēs ES ir
finansējusi virkni projektu, kas veicina biorūpniecības
modernizāciju. ES pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju
izstrādei (FP) nodrošina gandrīz 6 % no kopējā
ES pētniecībai un izstrādei atvēlētā
ieguldījuma un 15 % no Eiropas publiski finansētajiem
pētniecības un izstrādes pasākumiem, kas finansēti
pārrobežu sadarbības ietvaros. Saskaņā ar FP7
īpašo programmu “Sadarbība” 2. tēmas “Pārtika,
lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija” ietvaros
pašreiz finansē 100 projektus biotehnoloģijas jomā ar ES
ieguldījumu aptuveni EUR 400 miljonu apmērā.
Ņemot vērā biorafinēšanas
iekārtu daudzveidīgumu, Pētniecības
ģenerāldirektorāts 2008. gadā izsludināja
kopīgu aicinājumu par biorafinēšanas iekārtām,
ietverot programmas “Sadarbība” četras tēmas (2. tēmu,
5. tēmu, 4. tēmu “Nanozinātne, nanotehnoloģijas,
materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas” un 6. tēmu
“Vide”). Finansējuma saņemšanai 2009. gadā tika
izvēlēti trīs sadarbības paraugprojekti (BIOCORE, EUROBIOREF
un SUPRABIO), kuru kopējais ES ieguldījums bija aptuveni
EUR 50 miljoni.
Pēdējo gadu pieredze apstiprina, ka
Eiropā ir spēcīga pētniecības bāze biorūpniecības
jomā un daži veiksmīgi biorafinēšanas iekārtu projekti gan
ES, gan reģionālā, gan valstu līmenī.
Finansēšanas mehānismi, ko
piemēro ES un reģionālā līmenī, jo īpaši
lieliem un integrētiem biorafinēšanas projektiem un
reģionālām bioekonomikas kopām, mudina rīkoties
pareizi, īstenojot vērtību ķēdes pieeju, kas aptver
pētniecību, demonstrējumu un ieviešanas darbības un veicina
pārrobežu sadarbību. Tomēr joprojām nav gūta
kritiskā masa, kas būtu pietiekama, lai Eiropā novērstu
sadrumstalotību un radītu integrētas biorūpniecības
vērtības ķēdes. Jebkura finansēšanas mehānisma
ietekme būtu vēl labāka, ja tie būtu iekļauti
integrētā ilgtermiņa stratēģijā
biorūpniecībai un ja demonstrējumiem un ieviešanas
darbībām būtu nodrošināts lielāks atbalsts.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Gatavojot šo KTI, informācija tika
iegūta no vairākiem avotiem.
·
Laikposmā no 2012. gada
21. septembra līdz 14. decembrim notika sabiedriskā
apspriešana par ierosināto biorūpniecības PPP un tās
ietvaros tika saņemtas 638 derīgas atbildes. 64,6 % respondentu
pārstāvēja privāto sektoru, 24,6 % —
akadēmiskās aprindas, 8,8 % — valsts sektoru, savukārt
2 % — nevalstiskās organizācijas. Atbildes sniedza 19 no 27
dalībvalstīm, un lielākā daļa atbilžu tika
saņemtas no Polijas, pēc kuras atbilžu skaita ziņā
nākamā bija Nīderlande, Vācija, Spānija, Francija,
Beļģija, Zviedrija, Somija, Itālija, Austrija,
Apvienotā Karaliste, Rumānija, Čehijas Republika,
Portugāle, Dānija, Īrija, Ungārija, Grieķija un
Slovākija. Gandrīz visi respondenti (94,3 %) aicināja
īstenot ES intervenci, un 86,9 % uzskatīja, ka PPP ir
visatbilstošākais mehānisms pētniecības un inovācijas
programmas īstenošanai biorūpniecības jomā
saskaņā ar programmu “Apvārsnis 2020”, un uzskatīja,
ka tādējādi tiktu nodrošināta pozitīva sociāli
ekonomiskā ietekme. Citi galvenie vēstījumi bija par
nepieciešamību stiprināt ES inovācijas, uzlabot
konkurētspēju un formulēt skaidrus intervences mērķus
biorūpniecībai. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti tika
izklāstīti un pārrunāti arī ieinteresēto pušu
sanāksmē 2013. gada 9. janvārī Briselē, un
šo sanāksmi apmeklēja 162 personas. Tiešsaistes
sabiedriskās apspriešanas vispusīgs ziņojums ir iekļauts
Ietekmes novērtējumā; paredzēts, ka drukātā
variantā to publicēs 2013. gada jūnijā.
·
Saistībā ar bioekonomikas
stratēģijas ieviešanu tika rīkoti vairāki pasākumi,
kas Ietekmes novērtējuma sagatavošanas posmā palīdzēja
uzturēt regulāru un plaša mēroga saziņu ar
ieinteresētajām pusēm. Viens no šiem pasākumiem bija
konference “Partnerība Bioekonomikai Eiropas reģionos”, kuru
2012. gada 12. oktobrī kopīgi rīkoja
Pētniecības ģenerāldirektorāts un Reģionu
komiteja. Konferencē tika sniegta informācija par PPP
“Biorūpniecība” potenciālu, un, norādot reģionālo
pasākumu piemērus, tika uzsvērti iespējamie bioekonomikas
partnerību ieguvumi. Reģionālās politikas
ģenerāldirektorāts konferences dalībniekus īpaši
informēja par gudras specializācijas stratēģiju, kas
ietilpst ES lauku attīstības politikā. Tajā pausts
ierosinājums attiecīgā gadījumā veikt
ieguldījumus bioekonomikā.
·
Vērā tika ņemti vairāki
pētījumi, kurus veica saistībā ar jautājumu par
bioekonomiku, bioproduktiem un biodegvielu.
·
Iepriekš minēto datu apkopošanā un
analizēšanā, kā arī Ietekmes novērtējuma
sagatavošanā Pētniecības ģenerāldirektorāts
pieaicināja personu grupu ar desmit ārējiem
vērtētājiem, kuriem bija zināšanas par attiecīgajiem
biorūpniecības vērtības ķēdes posmiem.
Ietekmes novērtējums
Atbalsts ierosinātajai regulai ir pausts
Komisijas ietekmes novērtējumā, kas ir pievienots priekšlikumam.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto pasākumu
kopsavilkums
Priekšlikums attiecas uz jautājumu par
biorūpniecības kopuzņēmuma izveidi (BBI kopuzņēmums)
atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD)
187. pantam kopējās tehnoloģiju ierosmes ieviešanai
biorūpniecības jomā (BBI KTI).
BBI
kopuzņēmums ir izveidojams uz laikposmu, kas beidzas 2024. gada
31. decembrī. Kopuzņēmuma galvenais birojs atradīsies
Briselē, Beļģijā.
Kopuzņēmumu dibinās Eiropas Savienība,
ko pārstāvēs Eiropas Komisija, un biorūpniecības
konsorcijs (BIC). BBI kopuzņēmuma pasākumus
kopīgi finansēs tā dibinātāji. Eiropas Komisija un BIC
vienlīdzīgās daļās segs BBI
kopuzņēmuma darbības izmaksas. Pētniecības un
demonstrējumu pasākumus finansēs no BIC dalībnieku
iemaksām naudas un beznaudas resursu izteiksmē (darbinieki,
aprīkojums, ātri patērējamie līdzekļi utt.),
kā arī no ES monetārajiem resursiem. Atbilstoši programmas
“Apvārsnis 2020” noteikumiem ES resursu apmērs būs
dažāds atkarībā no plānotā pasākuma veida.
BBI
kopuzņēmumam varēs pievienoties jauni biedri ar nosacījumu,
ka tie iegulda resursus izvirzīto mērķu sasniegšanai.
Komisijai būs tiesības Valdē,
un tā balsos kā industriālie BIC biedri.
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
LESD 187. pants.
Tiks piemēroti noteikumi, kas attiecas uz
dalību programmā "Apvārsnis 2020" un tās
pētījumu rezultātu izplatīšanu. Tomēr, ņemot
vērā ar šīs iniciatīvas darbību saistītās
īpašās vajadzības, ir vajadzīga atkāpe no šiem noteikumiem.
Tomēr šī konkrētā atkāpes šajā posmā
vēl nav iekļauta šajā priekšlikumā, lai neskartu
starpiestāžu apspriedes par piemērotu to pieņemšanas juridisko
pamatu/procedūras kārtību, kuras vēl joprojām
turpinās juridiskā darba kontekstā attiecībā uz Komisijas
priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kurā
izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (COM(2011) 0810 -
2011/0399 (COD). Konkrētā atkāpe tiks ieviesta
vēlākā posmā, ņemot vērā minēto
apspriežu rezultātus.
Atkāpe ļaus ierobežot tiesības
uz finansējuma pieejamību darbībām, kas nav inovācija
darbības, to piešķirot tikai tādām struktūrām
kā MVU vai vidējās un augstākās izglītības
iestādes, vienlaikus panākot optimālo sviras efekta līmeni
attiecībā uz privātajiem ieguldījumiem.
Subsidiaritāte un
proporcionalitāte
Priekšlikums attiecas uz jomu, kas nav ES
ekskluzīvā kompetencē, tāpēc piemēro
subsidiaritātes principu.
Turpmāk minēto iemeslu dēļ
priekšlikuma pamatā esošos politikas mērķus var sasniegt, tikai
īstenojot ES mēroga rīcību.
(1)
Šī lielā pētniecības un
inovācijas problēma ir sarežģīta un pastāv starpvalstu
mērogā, tāpēc visās nozarēs un pārrobežu
mērogā ir jāapkopo papildu zināšanas un finanšu resursi.
Neviena dalībvalsts, uzņēmums vai ieinteresētā persona
nevar šo problēmu atrisināt viena.
(2)
Vajadzīgais koordinēšanas pasākuma
un resursu apjoms ir tik liels, ka to reāli var nodrošināt tikai
Eiropas mērogā.
(3)
Ņemot vērā līdzīgas un
konkurējošas iniciatīvas, ko īsteno vai sāk citās
vadošajās valstīs (ASV, Brazīlijā, Ķīnā,
Kanādā), tikai plaša mēroga rīcība, ko īsteno
Eiropas mērogā, spēj pietiekami ieinteresēt
rūpniecības nozares veikt ieguldījumus Eiropā.
Saskaņā ar proporcionalitātes
principu šīs regulas noteikumi nepārsniedz izvirzīto
mērķu sasniegšanai nepieciešamās prasības.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātā regula būtiski
veicinās valsts un privātā sektora ieguldījumus
pētniecības un inovācijas pasākumos, kurus īsteno, lai
uzlabotu biorūpniecības konkurētspēju Eiropā un
radītu jaunas darbavietas, jo īpaši lauku teritorijās. BBI
KTI var nodrošināt privātus resursus un Savienības
līdzekļus tādā apmērā, kāds nav pieejams ar
tradicionāliem instrumentiem, kam nav stratēģiskas
ilgtermiņa pieejas attiecībā uz plānošanu un
finansēšanu. Kopuzņēmuma darbības laikā ikkatrs eiro
no ES finansējuma garantēs privātos līdzekļus EUR 2,8
apmērā.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Kopējais BBI kopuzņēmuma
budžets būs EUR 2000 miljoni (ieskaitot iemaksas naudā un
natūrā). Papildus tam nozare ir apņēmusies veikt EUR
1800 miljonu ieguldījumu lielu demonstrējumu un pamata
ražotņu izveidē, kas palīdzēs sasniegt šīs KTI
mērķus.
Maksimālais Eiropas Savienības
ieguldījums (tostarp EBTA) būs EUR 1000 miljoni[15], ko izmaksās no
programmas “Apvārsnis 2020” budžeta.
No sākuma BBI
kopuzņēmuma darbības izmaksas vienlīdzīgās
daļās segs ES un BIC. Kopuzņēmuma darbības
laikā administratīvās izmaksas nedrīkst pārsniegt
EUR 60 miljonus.
BBI
kopuzņēmuma īstenotos pētniecības un
demonstrējumu pasākumus, kuriem var saņemt
līdzfinansējumu saskaņā ar programmu
“Apvārsnis 2020”, kopīgi finansēs ES un BIC.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Pārskatīšana
ES nāks klajā ar gada ziņojumu
par BBI kopuzņēmuma progresu, kā arī līdz
2017. gada 31. decembrim sagatavos starpposma pārskatu.
Apstiprinājums par ES iemaksām ietilpst apstiprinājumā par
budžeta izpildi, ko Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma piešķir
Komisijai saskaņā ar LESD 319. pantā minēto
procedūru.
2013/0241 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
par biorūpniecības kopuzņēmumu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 187. pantu un
188. panta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[16],
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[17],
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 18. decembra Lēmumā (EK) Nr. 1982/2006 par
Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai,
tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem
(2007.–2013. gads)[18]
paredzēja kopējās tehnoloģiju ierosmes, kas bija
publiskās un privātās partnerības sākotnējā
forma.
(2)       Padomes 2006. gada
19. decembra Lēmums Nr. 2006/971/EK par Īpašo programmu
“Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu
pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un
demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013.)[19], noteica īpašas
publiskā un privātā sektora atbalstāmās
partnerības.
(3)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2013. gada [datums] Regulas (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido Pētniecības
un inovācijas programmu “Apvārsnis 2020”
(2014.–2020. gadam)[20],
mērķis ir radīt lielāku ietekmi uz pētniecību un
inovāciju, apvienojot pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un
privātā sektora līdzekļus publiskā un
privātā sektora partnerībās, kas izveidotas tajās
galvenajās jomās, kurās pētniecības un inovācijas
pasākumi var palīdzēt īstenot Savienības plašākos
mērķus konkurētspējas jomā un novērst sociālās
problēmas. Savienība šajās partnerībās var
iesaistīties, sniedzot finansiālu ieguldījumu
kopuzņēmumos, kas izveidoti, pamatojoties uz Līguma
187. pantu atbilstoši Lēmumam Nr. 1982/2006/EK.
(4)       Saskaņā ar Padomes
2013. gada [datums] Lēmumu (ES) Nr. .../2013, ar ko izveido
Īpašo programmu programmas “Apvārsnis 2020” ieviešanai
(2014.–2020. gadam)[21],
atbalstu var sniegt kopuzņēmumiem, ko dibina pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020” saskaņā ar minētajā
lēmumā izklāstītajiem noteikumiem.
(5)       Stratēģijā
“Eiropa 2020”[22]
ir uzvērta vajadzība izveidot labvēlīgākus
apstākļus ieguldījumiem zināšanās un
inovācijā, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un
iekļaujošu izaugsmi Savienībā. Šo stratēģiju ir
apstiprinājis gan Eiropas Parlaments, gan Padome.
(6)       Biorūpniecības
konsorcijs (turpmāk tekstā — BIC) sagatavoja perspektīvas
dokumentu un stratēģisko inovācijas un pētniecības programmu,
pamatojoties uz plašākām apspriedēm ar valsts un
privātām ieinteresētajām personām.
Stratēģiskajā inovācijas un pētniecības
programmā aprakstītas galvenās ar tehnoloģijām un
inovāciju saistītās problēmas, kas ir jānovērš,
lai izveidotu ilgtspējīgu un konkurētspējīgu
biorūpniecību Eiropā, un ir noteiktas pētniecības,
demonstrējumu un ieviešanas darbības, kas jāīsteno KTI
ietvaros biorūpniecības jomā.
(7)       BIC ir bezpeļņas
organizācija, kas tika izveidota, lai pārstāvētu nozaru
grupu, kura atbalsta biorūpniecības kopējo tehnoloģiju
ierosmi. Kopuzņēmuma biedri pārstāv visu
biovērtību ķēdi, un to veido lielās
rūpniecības nozares, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU),
reģionālās kopas, Eiropas tirdzniecības asociācijas un
Eiropas tehnoloģiju platformas. BIC mērķis ir nodrošināt un
veicināt biorūpniecības tehnoloģisko un saimniecisko
attīstību Eiropā. Dalībai kopuzņēmumā var
pieteikties jebkura ieinteresētā persona biovērtību
ķēdē. Biedriem piemēro atklātuma un
pārredzamības vispārējos principus, veicinot plašu nozares
pārstāvju iesaistīšanos.
(8)       Komisijas 2012. gada
13. februāra paziņojums “Inovācijas ilgtspējīgai
izaugsmei: Eiropas bioekonomika”[23],
jo īpaši tā rīcības plāns, aicina veidot publiskā
un privātā sektora partnerības, lai atbalstītu
ilgtspējīgas un konkurētspējīgas
biorūpniecības un vērtības ķēžu izveidi
Eiropā. Ņemot vērā virzību uz sabiedrību,
kurā naftu vairs neizmanto, Paziņojuma mērķis ir integrēt
tās nozares, kuras veiksmīgāk ražo un pārstrādā
biomasu, lai samērotu pārtikas nodrošinājumu ar dabas resursu
nepietiekamību, kā arī mērķus vides jomā ar
biomasas izmantojumu rūpnieciskām un enerģētikas
vajadzībām.
(9)       Komisijas 2012. gada
10. oktobra Paziņojums “Spēcīgāka Eiropas
rūpniecība izaugsmei un ekonomikas atveseļošana”[24] apstiprina biorūpniecības
stratēģisko nozīmi Eiropas turpmākajai
konkurētspējai, kā norādīts Komisijas 2007. gada
21. decembra Paziņojumā “Vadošā tirgus iniciatīva
Eiropai”[25],
un uzsver vajadzību īstenot biorūpniecības kopējo
tehnoloģiju ierosmi.
(10)     Biorūpniecība un
tās vērtību ķēde saskaras ar sarežģītām
un būtiskām tehnoloģijas un inovācijas problēmām.
Tā kā biorūpniecības nozare vēl tikai top, tai ir
jāapkopo tehniskās zināšanas un jānovērš problēma
saistībā ar ierobežotajiem publiski pieejamiem datiem par reālo
resursu pieejamību, lai veidotu ilgtspējīgas un
konkurētspējīgas vērtību ķēdes. Lai
atrisinātu šīs problēmas, koncentrēti un Eiropas
līmenī saskaņoti ir jārod kritiskā masa
attiecībā uz aktivitāti, izcilību un inovāciju
potenciālu.
(11)     Biorūpniecības
kopējā tehnoloģiju ierosme mazinās dažādās tirgus
kļūmes, kas kaitē privātam ieguldījumam
pirmskonkurences posma pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas
darbībās biorūpniecības jomā Eiropā. Proti, šai
ierosmei ir jānodrošina uzticamas biomasas piegādes pieejamība,
ņemot vērā citus konkurējošus sociālos un vides
pieprasījumus, un tai ir jāatbalsta moderno pārstrādes
tehnoloģiju, lielapjoma demonstrējumu pasākumu un politikas
instrumentu attīstība, tādējādi mazinot privāto
pētniecības un inovāciju ieguldījumu risku ilgtspējīgu
un konkurētspējīgu bioproduktu un biodegvielu
izstrādē.
(12)     Kopējai tehnoloģiju
ierosmei biorūpniecības jomā ir jāizpaužas kā
publiskā un privātā sektora partnerībai, kuras
mērķis ir palielināt ieguldījumu ilgtspējīgas
biorūpniecības nozares attīstībai Eiropā. Tai ir
jānodrošina vides un sociāli ekonomiskie ieguvumi Eiropas
pilsoņiem, jāuzlabo Eiropas konkurētspēja un
jāpalīdz izveidot tādu Eiropu, kas ir galvenā tirgus
dalībniece moderno bioproduktu un biodegvielu pētniecības,
demonstrējumu un ieviešanas jomā.
(13)     Mērķis
saistībā ar kopējo tehnoloģiju ierosmi
biorūpniecības jomā ir ieviest tādu pētniecības
un inovācijas pasākumu programmu Eiropā, kas novērtēs
to atjaunojamu bioloģisko resursu pieejamību, kurus var izmantot
biomateriālu ražošanai, un, pamatojoties uz to, atbalstīs
ilgtspējīgu biovērtības ķēžu izveidi. Šie
pasākumi jāveic, sadarbojoties visās biovērtību
ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām,
tostarp primārās ražošanas un pārstrādes nozarēm,
patērētāju zīmoliem, MVU, pētniecības un
tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām.
(14)     Ņemot vērā
biorūpniecības KTI izvirzīto mērķu apjomu un
mērogu, mobilizējamo finanšu un tehnisko resursu apjomu, kā
arī vajadzību nodrošināt resursu un finansējuma
efektīvu koordināciju un sinerģiju, ir vajadzīga
Savienības iesaistīšanās. Tāpēc
kopuzņēmumam, kas paredzēts, lai īstenotu
biorūpniecības kopējo tehnoloģiju ierosmi (turpmāk
tekstā BBI kopuzņēmums), jāpiešķir juridiskas personas
statuss.
(15)     BBI kopuzņēmuma
mērķis ir jāsasniedz, atbalstot pētniecības un
inovācijas pasākumus, apvienojot publiskā un privātā
sektora līdzekļus. Tāpēc BBI kopuzņēmuma uzdevums
ir izsludināt aicinājumus iesniegt priekšlikumus
pētniecības, demonstrējumu un ieviešanas darbību atbalstam.

(16)     Lai gūtu maksimālu
ietekmi, BBI kopuzņēmumam ir jānodrošina cieša sinerģija ar
citām Savienības programmām, piemēram,
izglītības, vides, konkurētspējas un MVU jomā, kā
arī jānodrošina sinerģija ar Kohēzijas politikas
līdzekļiem un Lauku attīstības politiku, kas jo īpaši
var palīdzēt stiprināt valstu un reģionu
pētniecības un inovācijas spējas, ņemot vērā
gudras specializācijas stratēģijas.
(17)     BBI kopuzņēmuma
dibinātāji ir Savienība un BIC.
(18)     Noteikumi par BBI kopuzņēmuma
organizāciju un darbību ir jāparedz BBI kopuzņēmuma
statūtos, kas ir daļa no šīs regulas.
(19)     Rakstiski BIC ir
apstiprinājis apņemšanos īstenot pētniecības
pasākumus BBI kopuzņēmuma jomās tādas struktūras
ietvaros, kas ir rūpīgi pielāgota publiskā un
privātā sektora partnerības būtībai. BIC var
pievienoties šīs regulas pielikumā iekļautajiem Statūtiem,
parakstot apstiprinājuma vēstuli.
(20)     Lai īstenotu
izvirzītos mērķus, BBI kopuzņēmuma finanšu atbalsts
galvenokārt izpaužas kā dotācijas biedriem pēc tam, kad ir
izsludināts atklāts un konkurētspējīgs aicinājums
iesniegt priekšlikumus.
(21)     Privāto biedru iemaksas
nedrīkst attiecināt tikai uz BBI kopuzņēmuma
administratīvajām izmaksām un uz līdzfinansējumu, kas
nepieciešams, lai īstenotu BBI kopuzņēmuma atbalstītos
pētniecības un inovācijas pasākumus.
(22)     Privāto biedru iemaksas
jāattiecina arī uz papildu pasākumiem, kas veicami
privātajiem biedriem, kā norādīts papildu rīcības
plānā; lai gūtu atbilstošu pārskatu par radīto
ietekmi, šiem papildu pasākumiem ir jānorāda uz iemaksām
biorūpniecības plašākā kopējā tehnoloģiju
ierosmē.
(23)     Dalībai BBI
kopuzņēmuma finansētos netiešos pasākumos ir jāatbilst
Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada [datums] Regulai (ES)
Nr. .../2013, ar ko paredz noteikumus par dalību un informācijas
izplatīšanu pētniecības un inovācijas pamatprogrammā
“Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gadam)[26].
(24)     Savienības
finansiālais ieguldījums BBI kopuzņēmumā ir
jāpārvalda saskaņā ar pamatotiem finanšu
pārvaldības principiem un atbilstoši attiecīgajiem noteikumiem
par netiešu pārvaldību, kas izklāstīti Regulā (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 un Komisijas 2012. gada 29. oktobra
Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 piemērošanas noteikumiem[27].
(25)     Saskaņā ar šo regulu
Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijas ir
jāveic, pēc iespējas samazinot administratīvo slogu
atbilstoši Regulai (ES) Nr. .../2013 [Pamatprogramma
“Apvārsnis 2020”].
(26)     Savienības un
pārējo BBI kopuzņēmuma biedru finanšu intereses ir
jāaizsargā, īstenojot proporcionālus pasākumus
visā izdevumu ciklā, tostarp nodrošinot pārkāpumu
novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi
izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu,
kā arī attiecīgā gadījumā administratīvos un
finanšu sodus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
(27)     Komisijas iekšējam
revidentam būtu jābūt tādām pašām pilnvarām
attiecībā uz BBI kopuzņēmumu kā attiecībā uz
Komisiju.
(28)     Saskaņā ar
Līguma 287. panta 1. punktu Savienības izveidoto
struktūrvienību, biroju vai aģentūru izveides akts var
liegt Revīzijas palātai pārbaudīt šo
struktūrvienību, biroju vai aģentūru ieņēmumu un
izdevumu pārskatus. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 60. panta 5. punktu Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 209. pantā minēto struktūrvienību
pārskatus pārbauda neatkarīga revīzijas struktūra, kas
cita starpā sniedz atzinumu par pārskatā sniegtās
informācijas ticamību, kā arī pamatā esošo
darījumu likumīgumu un pareizību. BBI kopuzņēmuma
pārskatus Revīziju palāta nepārbauda, lai novērstu
divkāršu pārskatu pārbaudi.
(29)     Lai veicinātu BBI kopuzņēmuma
izveidi, Komisijai ir jāuzņemas atbildība par tā
izveidošanu un sākotnējo darbību, līdz tas ir
spējīgs darboties, lai pats izpildītu savu budžetu.
(30)     Saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā izvirzīto
subsidiaritātes un proporcionalitātes principu dalībvalstis
nevar pietiekami plaši sasniegt BBI kopuzņēmuma mērķus
rūpnieciskās pētniecības un inovācijas
stiprināšanai visā Savienībā, tāpēc, lai neveiktu
divkāršu darbu, saglabātu kritisko masu un nodrošinātu optimālu
valsts finansējuma izmantojumu, šos mērķus var labāk
sasniegt Savienības mērogā; šī regula ietver
obligātās prasības izvirzītā mērķa
sasniegšanai un ir samērīga ar mērķa īstenošanai nepieciešamiem
nosacījumiem.
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:
1. pants
Izveide
1.           Lai īstenotu
biorūpniecības jomā sākto kopējo tehnoloģiju
ierosmi, uz laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz
2024. gada 31. decembrim tiek dibināts kopuzņēmums
Līguma 187. panta izpratnē (turpmāk tekstā — “BBI kopuzņēmums”).
2.           BBI
kopuzņēmums ir struktūrvienība, kurai uzticēts īstenot
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012[28] 209. pantā
minēto publiskā un privātā sektora partnerību.
3.           BBI
kopuzņēmumam ir juridiskas personas statuss. Visās
dalībvalstīs tam ir visplašākā tiesībspēja, ko šo
valstu tiesību akti paredz juridiskām personām. Proti, tā
var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā
arī būt par pusi tiesas procesos.
4.           BBI kopuzņēmuma
galvenais birojs atrodas Briselē, Beļģijā.
5.           BBI
kopuzņēmuma statūti atrodami pielikumā.
2. pants
Mērķi
BBI kopuzņēmuma
mērķi ir šādi:
(a)
sekmēt tās Eiropas Parlamenta un Padomes
2013. gada [datums] Regulas (ES) Nr. .../2013 īstenošanu, ar ko
izveido pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, jo īpaši Padomes
2013. gada [datums] Lēmuma Nr. .../2013/ES tās daļas
īstenošanu, ar ko izveido programmas “Apvārsnis 2020” Īpašo
programmu;
(b)
sekmēt biorūpniecības
kopējās tehnoloģiju ierosmes mērķu sasniegšanu
attiecībā uz resursu ziņā efektīvāku un
ilgtspējīgāku ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju
līmeni un lielāku ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, jo
īpaši lauku rajonos, izveidojot ilgtspējīgu un
konkurētspējīgu biorūpniecību Eiropā, kā
pamatā ir modernas biorafinēšanas iekārtas, kuras ilgtspējīgi
iegūst biomasu, jo īpaši:
(c)
demonstrēt tehnoloģijas, kas no
Eiropā iegūtas biomasas dod iespēju ražot jaunus
ķīmisko vielu veidošanas elementus, jaunus materiālus un jaunus
patēriņa produktus, ar ko aizstāj nepieciešamību pēc
fosilā devuma;
(d)
izstrādāt
uzņēmējdarbības modeļus, kas ekonomikas tirgus
dalībniekus integrē visā vērtību ķēdē
no biomasas piegādes līdz biorafinēšanas iekārtām un
līdz patērētājiem, kuri izmanto biomateriālus,
ķīmiskās vielas un degvielu, tostarp veidojot jaunus
pārnozaru starpsavienojumus un atbalstot pārnozaru kopas; kā
arī
(e)
izveidot pamata biorafinēšanas rūpnīcas,
kurās izmanto tehnoloģijas un uzņēmējdarbības
modeļus, kas paredzēti biomateriāliem, ķīmiskām
vielām un degvielai un kas apliecina tādus uzlabojumus izmaksu un
veikuma ziņā, kuri spēj konkurēt ar fosilām
alternatīvām.
3. pants
Savienības finansiālais ieguldījums
1.           Maksimālais
Savienības ieguldījums, tostarp EBTA apropriācijas, BBI
kopuzņēmumam administratīvo un darbības izmaksu segšanai ir
EUR 1000 miljoni. Ieguldījumu izmaksā no Savienības
vispārējā budžeta apropriācijas, kas piešķirta
programmas “Apvārsnis 2020” Īpašajai programmai, ar kuru ievieš
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” saskaņā ar Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 attiecīgajiem 58. panta 1. punkta
c) apakšpunkta iv) punktā, 60. pantā un
61. pantā minētajiem noteikumiem par struktūrvienībām,
kuras norādītas iepriekš minētās regulas
209. pantā.
2.           Savienības
finansiālā ieguldījuma kārtību nosaka
deleģēšanas nolīgums un ikgadējais finanšu
pārskaitījuma nolīgums, ko noslēdz BBI kopuzņēmums
un Savienības vārdā Komisija.
3.           Deleģēšanas
nolīgumā, kas minēts šā panta 2. punktā, nosaka
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 3. punktā,
kā arī 60. un 61. pantā un Komisijas
Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantā
minētos elementus, kā arī cita starpā turpmāk
minēto:
a)      prasības BBI kopuzņēmuma
ieguldījumiem saistībā ar attiecīgiem darbības
rezultātu rādītājiem, kas minēti Lēmuma Nr.
.../ES II pielikumā [Īpašā programma, ar ko ievieš
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”];
b)      prasības BBI kopuzņēmuma
ieguldījumiem, ņemot vērā Lēmuma Nr. .../ES [Īpašā
programma, ar ko ievieš pamatprogrammu Apvārsnis 2020”]
II pielikumā minēto uzraudzību;
c)      īpašus darbības rezultātu
rādītājus, kas saistīti ar BBI kopuzņēmuma
darbību;
d)      pasākumus saistībā ar
tās informācijas sniegšanu, kas nepieciešama, lai nodrošinātu,
ka Komisija spēj izpildīt savus izplatīšanas un ziņošanas
pienākumus;
e)      cilvēkresursu izmantojumu un
pārmaiņas tajā, jo īpaši funkciju grupas pieņemšanu
darbā, pakāpi un kategoriju, pārklasifikācijas uzdevumu un
visas darbinieku skaita pārmaiņas.
4. pants
To biedru iemaksas, kas nav Savienība
1.           Tie BBI
kopuzņēmuma biedri, kas nav Savienība, veic vai to papildu
vienībām paredz kopējo ieguldījumu, kas ir vismaz
EUR 2800 miljoni 1. pantā norādītajam laikposmam.
2.           Panta 1. punktā
minētais ieguldījums ir:
(a)
iemaksas BBI kopuzņēmumā,
kā minēts pielikumā iekļauto Statūtu 12. panta
2. punktā, 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā un
12. panta 3. punkta c) apakšpunktā;
(b)
iemaksas natūrā vismaz EUR 1800
miljonu apmērā 1. pantā minētajā laikposmā;
šīs iemaksas veic visi biedri, izņemot Savienību, vai to
sastāvā esošie tiesību subjekti, un tās ir izmaksas, kas
šiem biedriem ir jāsedz, īstenojot papildu pasākumus ārpus BBI
kopuzņēmuma darba plānā paredzētā, palīdzot
īstenot BBI kopējās tehnoloģiju ierosmes
mērķus. Atbalstu minēto izmaksu segšanai var sniegt no
citām Savienības finansēšanas programmām saskaņā
ar piemērojamajiem noteikumiem un procedūrām. Šādos
gadījumos Savienības finansējums neaizstāj
ieguldījumus natūrā, ko sniedz biedri, kuri nav Savienība,
vai to sastāvā esošie tiesību subjekti.
Lai segtu izmaksas, kas
minētas b) apakšpunktā, BBI kopuzņēmums
nedrīkst saņemt finanšu atbalstu. Attiecīgos pasākumus
paredz gada papildu pasākumu plānā, kurā norāda šo
iemaksu aplēstās vērtības.
3.           BBI kopuzņēmuma
biedri, izņemot Savienība, katru gadu līdz
31. janvārim informē BBI kopuzņēmuma valdi par
2. punktā minēto iepriekšējā finanšu gadā veikto
iemaksu apmēru.
4.           Lai izvērtētu
2. punkta b) apakšpunktā, kā arī pielikumā
iekļauto Statūtu 12. panta 3. punkta
c) apakšpunktā minēto iemaksu apmēru, izmaksas nosaka
atbilstoši attiecīgo struktūrvienību parastajai izmaksu
aprēķināšanas praksei un piemērojamiem tās valsts
grāmatvedības standartiem, kurā struktūrvienība ir
dibināta, kā arī piemērojamiem starptautiskajiem
grāmatvedības standartiem / starptautiskajiem finanšu pārskatu
standartiem. Izmaksas apstiprina neatkarīga ārēja revīzija,
ko norīkojusi attiecīgā struktūrvienība. BBI kopuzņēmums
pārbauda iemaksu izvērtējumu. Neskaidrību
gadījumā BBI kopuzņēmums veic izvērtējuma revīziju.
5.           Komisija ir tiesīga
pārtraukt, proporcionāli samazināt vai atlikt Savienības
finansiālo ieguldījumu BBI kopuzņēmumā vai sākt
pielikumā iekļauto Statūtu 20. panta 2. punktā
minēto likvidācijas procedūru, ja uzņēmuma biedri vai
to papildu struktūrvienības neveic 2. punktā
minētās iemaksas vai veic daļēji vai novēloti.
5. pants
Finanšu noteikumi
BBI
kopuzņēmums pieņem īpašus finanšu noteikumus
saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
209. pantu un Regulas (ES) Nr. ... [Deleģētā regula
par PPP finanšu regulas modeli].
6. pants
Darbinieki
1.           BBI kopuzņēmuma
darbiniekiem piemēro Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un
Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtību, kā minēts Padomes Regulā (EEK, Euratom,
EOTK) Nr. 259/68[29],
kā arī noteikumos, kas pieņemti pēc Savienības
iestāžu vienošanās, ar kuru piemēro Civildienesta noteikumus un
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību.
2.           Attiecībā uz BBI
kopuzņēmuma darbiniekiem valde īsteno pilnvaras, ko
Civildienesta noteikumi piešķir iestādei, kura ieceļ amatā,
un ko Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība
piešķir iestādei, kura ir pilnvarota slēgt darba līgumus
(turpmāk tekstā — “iecēlējiestādes pilnvaras”).
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
110. pantu valde pieņem lēmumu, kura pamatā ir Civildienesta
noteikumu 2. panta 1. punkts un Pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtības 6. pants, attiecīgās
iecēlējiestādes pilnvaras deleģējot izpilddirektoram
un definējot nosacījumus šāda pilnvaru deleģējuma
apturēšanai. Izpilddirektors ir pilnvarots šīs pilnvaras
deleģēt tālāk.
Īpašos izņēmuma gadījumos
valde, pieņemot attiecīgu lēmumu, var uz laiku apturēt
iecēlējiestādes pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram
un izpilddirektora pastarpināti deleģētās pilnvaras un
izpildīt tās pati vai deleģēt kādam no saviem
locekļiem vai kopuzņēmuma darbiniekam, kas nav izpilddirektors.
3.           Valde pieņem
piemērotus Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus
saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu.
4.           Darbinieku resursus nosaka BBI
kopuzņēmuma darbinieku štatu sarakstā, norādot pagaidu
darbinieku skaitu, atsevišķi pēc funkcijas grupas un pēc
pakāpes, kā arī līgumdarbinieku skaitu, kas izteikti pilnas
slodzes ekvivalentos, saskaņā ar uzņēmuma gada budžetu.
5.           BBI
kopuzņēmuma personālu veido pagaidu darbinieki un
līgumdarbinieki.
6.           Visas personāla izmaksas
sedz BBI kopuzņēmums.
7. pants
Norīkoti valstu eksperti un stažieri
1.           BBI
kopuzņēmumā var izmantot tādu norīkotu valstu ekspertu
un stažieru pakalpojumus, kas nav pastāvīgi kopuzņēmuma
darbinieki. Norīkotu valstu ekspertu skaitu, kas izteikts pilnas slodzes
ekvivalentos, iekļauj šīs regulas 6. panta 4. punktā
minētajā informācijā par darbiniekiem saskaņā ar
gada budžetu.
2.           Valde pieņem
lēmumu, ar ko paredz noteikumus valstu ekspertu norīkošanai
darbā BBI kopuzņēmumā, kā arī noteikumus
par stažieru nodarbināšanu.
8. pants
Privilēģijas un imunitāte
Uz BBI kopuzņēmumu un tā
darbiniekiem attiecas Protokols par privilēģijām un
imunitāti Eiropas Savienībā.
9. pants
BBI kopuzņēmuma atbildība
1.           BBI
kopuzņēmuma līgumisko atbildību reglamentē
attiecīgie līguma noteikumi un tiesību akti, ko piemēro
konkrētajam nolīgumam, lēmumam vai līgumam.
2.           Attiecībā uz
ārpuslīgumisku atbildību saskaņā ar dalībvalstu
tiesību aktu vispārējiem principiem BBI
kopuzņēmums atlīdzina visus zaudējumus, ko radījis
tā personāls, pildot savus pienākumus.
3.           Visus BBI
kopuzņēmuma veiktus maksājumus attiecībā uz 1. un
2. punktā minēto atbildību un ar to saistītās
izmaksas un izdevumus uzskata par BBI kopuzņēmuma izdevumiem,
un tos sedz no BBI kopuzņēmuma līdzekļiem.
4.           Pats BBI
kopuzņēmums ir atbildīgs par tā saistību izpildi.
10. pants
Tiesas jurisdikcija un piemērojamie tiesību
akti
1.           Tiesai ir jurisdikcija
atbilstoši Līguma noteikumiem, kā arī šādos gadījumos:
(a)
biedru strīdos saistībā ar šīs
regulas priekšmetu;
(b)
lietās saskaņā ar
šķīrējklauzulām, kas iekļautas BBI kopuzņēmuma
noslēgtos nolīgumos, lēmumos vai līgumos;
(c)
strīdos, kas saistīti ar
kompensāciju par zaudējumiem, kurus radījis BBI
kopuzņēmuma personāls, pildot savus pienākumus;
(d)
strīdos starp BBI kopuzņēmumu
un tā ierēdņiem, ciktāl tas attiecas un atbilst
noteikumiem, kuri izklāstīti Eiropas Savienības Civildienesta
noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtībā.
2.           Visos citos gadījumos,
uz kuriem neattiecas šī regula vai citi Savienības tiesību akti,
piemēro tās valsts tiesību aktus, kurā atrodas BBI
kopuzņēmuma galvenais birojs.
11. pants
Novērtēšana
1.           Komisija veic BBI
kopuzņēmuma starpposma novērtējumu līdz
2017. gada 31. decembrim. Līdz 2018. gada 30. jūnijam
Komisija novērtējuma secinājumus un savus atzinumus dara
zināmus Eiropas Parlamentam un Padomei.
2.           Pamatojoties uz
1. punktā minēta starpposma novērtējuma
secinājumiem, Komisija var rīkoties saskaņā ar
4. panta 5. punktu vai īstenot citu atbilstošu pasākumu.
3.           Sešu mēnešu laikā
pēc BBI kopuzņēmuma likvidēšanas, tomēr ne
vēlāk kā divus gadus pēc pielikumā iekļauto
Statūtu 20. punktā minētā likvidācijas procesa
sākšanas Komisija veic BBI kopuzņēmuma nobeiguma
novērtējumu. Nobeiguma novērtējuma rezultātus iesniedz
Eiropas Parlamentam un Padomei.
12. pants
Atbrīvojums no atbildības par budžeta
izpildi
1.           Atbrīvojums no
atbildības par budžeta izpildi saistībā ar Savienības
ieguldījumu BBI kopuzņēmumā ir daļa no
atbrīvojuma, ko Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma ir
piešķīris Komisijai saskaņā ar Līguma 319. pantu.
2.           BBI
kopuzņēmums pilnīgi sadarbojas ar iestādēm, kas
piedalās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, un
attiecīgā gadījumā nodrošina nepieciešamo papildinformāciju.
Šajā saistībā kopuzņēmumu var lūgt
piedalīties sanāksmēs ar attiecīgajām
iestādēm vai struktūrām, kā arī lūgt
palīdzēt Komisijas deleģētajam pilnvarotajam darbiniekam.
13. pants
Ex-post revīzijas
1.           Ar netiešiem pasākumiem
saistīto izdevumu ex-post revīziju veic BBI
kopuzņēmums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ...
[Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 23. pantu pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” netiešo pasākumu ietvaros.
2.           Lai nodrošinātu
konsekvenci, Komisija var lemt par 1. punktā minētās
revīzijas veikšanu.
14. pants
Biedru finanšu interešu aizsardzība
1.           Neskarot pielikumā
iekļauto Statūtu 16. punkta 4. apakšpunkta prasības, BBI
kopuzņēmums piešķir Komisijas darbiniekiem un citām
Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas
palātai piekļuvi uzņēmuma teritorijai, telpām un visai
revīzijas veikšanai nepieciešamajai informācijai, tostarp
elektroniskā formātā.
2.           Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un
apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām,
kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija
Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas
Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[30],
un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko
Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret
krāpšanu un citām nelikumībām[31], lai noteiktu, vai ir notikusi
krāpšana, korupcija vai kāda cita nelikumīga darbība, kas
ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar nolīgumu
vai lēmumu, vai līgumu, kuru finansē saskaņā ar šo
regulu.
3.           Neskarot 1. un
2. punkta prasības, līgumos, nolīgumos un lēmumos, kas
pieņemti saistībā ar šīs regulas īstenošanu,
iekļauj noteikumus, ar kuriem nepārprotami pilnvaro Komisiju, BBI
kopuzņēmumu, Revīzijas palātu un OLAF veikt šādas
revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši to kompetencei.
4.           BBI
kopuzņēmums nodrošina savu biedru finanšu interešu adekvātu
aizsardzību, veicot vai uzdodot veikt atbilstīgu iekšējo un
ārējo kontroli.
5.           BBI
kopuzņēmums pievienojas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas
1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par OLAF
veiktām iekšējām izmeklēšanām[32]. BBI
kopuzņēmums pieņem vajadzīgos pasākumus, lai
atvieglotu OLAF veiktas iekšējas izmeklēšanas.
15. pants
Konfidencialitāte
Neskarot 16. panta prasības, BBI
kopuzņēmums nodrošina tādas konfidenciālas
informācijas aizsardzību, kuras izpaušana varētu kaitēt
kopuzņēmuma biedru vai BBI kopuzņēmuma pasākumu
dalībnieku interesēm.
16. pants
Pārredzamība
1.           BBI kopuzņēmuma
rīcībā esošiem dokumentiem piemēro Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas
Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem[33].
2.           BBI
kopuzņēmuma valde var pieņemt praktiskus pasākumus Regulas
(EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.
3.           Neskarot 10. panta
prasības, lēmumi, ko BBI kopuzņēmums ir
pieņēmis atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1049/2001
8. pantam, var būt tiesībsargam iesniegtas sūdzības
priekšmets atbilstoši Līguma 228. panta noteikumiem.
17. pants
Noteikumi par dalību un informācijas
izplatīšanu
Pasākumiem, ko finansē BBI
kopuzņēmums, piemēro Regulu (ES) Nr. ... [Noteikumi par
dalību un informācijas izplatīšanu programmā
Apvārsnis 2020]. Saskaņā ar iepriekš minēto regulu BBI
kopuzņēmumu uzskata par finansēšanas iestādi, un tas nodrošina
finanšu palīdzību netiešiem pasākumiem, kā minēts
pielikumā iekļauto Statūtu 1. punktā.
18. pants
Uzņēmējvalsts atbalsts
BBI kopuzņēmums
un valsts, kurā atrodas tā galvenais birojs, var noslēgt
administratīvu nolīgumu, vienojoties par privilēģijām un
imunitāti, kā arī citu atbalstu, ko attiecīgā valsts
nodrošina BBI kopuzņēmumam.
19. pants
Sākotnējā rīcība
1.           Komisija uzņemas
atbildību par BBI kopuzņēmuma izveidošanu un
sākotnējo darbību, līdz tas ir spējīgs darboties,
lai pats izpildītu savu budžetu. Saskaņā ar Savienības
tiesību aktiem Komisija visus nepieciešamos pasākumus īsteno
sadarbībā ar pārējiem biedriem un iesaistot BBI
kopuzņēmuma kompetentās struktūrvienības.
2.           Šajā nolūkā:
(a)
Komisija, līdz brīdim, kad
izpilddirektors sāk pildīt tā pienākumus pēc tam, kad
valde ir iecēlusi to amatā saskaņā ar pielikuma
8. punktu, var iecelt Komisijas ierēdni, kurš rīkojas
izpilddirektora vietā un pilda tā pienākumus un kuram var
palīdzēt ierobežots Komisijas ierēdņu skaits;
(b)
atkāpjoties no šīs regulas 6. panta
2. punkta prasībām, pagaidu direktoram ir
iecēlējiestādes pilnvaras;
(c)
Komisija var nozīmēt ierobežotu pagaidu
ierēdņu skaitu.
3.           Pagaidu izpilddirektors var
atļaut veikt visus maksājumus, ko sedz ar apropriācijām,
kuras iekļautas BBI kopuzņēmuma gada budžetā, ja to
ir apstiprinājusi valde, un var parakstīt nolīgumus,
pieņemt lēmumus un slēgt līgumus, tostarp pēc BBI
kopuzņēmuma štatu saraksta pieņemšanas — arī darba
līgumus.
4.           Saskaņā ar BBI
kopuzņēmuma izpilddirektoru un saņemot valdes
apstiprinājumu pagaidu izpilddirektors nosaka datumu, kurā BBI
kopuzņēmums spēj izpildīt savu budžetu. Sākot ar to
datumu, Komisija atturas uzņemties saistības un veikt maksājumus
BBI kopuzņēmuma pasākumu īstenošanai.
20. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
BBI
KOPUZŅĒMUMA STATŪTI
1.
Uzdevumi
BBI
kopuzņēmums veic šādus uzdevumus:
(a)
nodrošina kopējās tehnoloģiju
ierosmes sākšanu biorūpniecības jomā, kā arī
šādas ierosmes ilgtspējīgu pārvaldību;
(b)
mobilizē vajadzīgos publiskā un
privātā sektora resursus;
(c)
sāk un izveido ciešu un ilgtermiņa
sadarbību ar Savienību, nozari un citām
ieinteresētajām personām;
(d)
nodrošina biorūpniecības
kopējās tehnoloģiju ierosmes efektivitāti;
(e)
sasniedz pētniecības pasākumu
kritisko masu ilgtermiņa programmu sākšanai;
(f)
uzrauga virzību uz BBI
kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu;
(g)
nodrošina finansiālu atbalstu
pētniecības un inovācijas netiešajiem pasākumiem,
galvenokārt piešķirot dotācijas;
(h)
īsteno informēšanas, saziņas,
izmantošanas un izplatīšanas pasākumus, piemērojot mutatis
mutandis noteikumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. .../2013
[Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”] 22. pantā;
(i)
veic citus uzdevumus, kas nepieciešami, lai
īstenotu šīs regulas 2. pantā izklāstītos
mērķus.
2. Biedri
1.           BBI
kopuzņēmuma biedri ir:
(a)
Savienība, kuru pārstāv Komisija,
(b)
pēc šo statūtu pieņemšanas un
nodrošinot apstiprinājuma vēstuli — biorūpniecības
konsorcijs Aisbl (turpmāk tekstā — “BIC”) —, kas ir saskaņā
ar Beļģijas tiesību aktiem izveidota bezpeļņas
organizācija (reģistrācijas numurs: 0521-857-822), kuras
pastāvīgais birojs atrodas Briselē, Beļģijā.
3. Pārmaiņas
dalībā
1.           Jebkura juridiska persona,
kas tieši vai netieši atbalsta pētniecību un inovāciju
kādā dalībvalstī vai pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” asociētajā valstī, var iesniegt
pieteikumu, lai kļūtu par BBI kopuzņēmuma biedru, ja
attiecīgā juridiskā persona veic 12. punktā
minētās iemaksas BBI kopuzņēmuma mērķu
īstenošanai, kas izklāstīti šīs regulas 2. pantā,
un pieņem BBI kopuzņēmuma statūtus.
2.           Katru jaunas BBI
kopuzņēmuma dalības pieteikumu adresē valdei, un
pieteikumam pievieno priekšlikumu pieņemt 5. punktā minētās
valdes sastāvu.
3.           Valde izvērtē
pieteikumu, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja
atbilstību un potenciālo pievienoto vērtību, ko tas
varētu dot BBI kopuzņēmuma mērķu sasniegšanai.
Tad valde lemj par pieteikumu.
4.           Ikviens biedrs var
pārtraukt dalību BBI kopuzņēmumā. Dalības
pārtraukšana neatgriezeniski stājas spējā sešus mēnešu
pēc attiecīga paziņojuma citiem biedriem. Pēc tam bijušais
biedrs ir atbrīvots no visām saistībām, izņemot
tām, kuras BBI kopuzņēmums ir apstiprinājis vai
uzņēmies pirms dalības pārtraukšanas.
5.           Dalību BBI
kopuzņēmumā nevar nodot trešai personai bez valdes
iepriekšējas piekrišanas.
6.           BBI
kopuzņēmums, mainoties biedru sastāvam, saskaņā ar šo
punktu savā tīmekļa vietnē nekavējoties publicē
atjauninātu BBI kopuzņēmuma biedru sarakstu, norādot
arī datumu, kurā pārmaiņas stājas spēkā.
4. BBI
kopuzņēmuma organizācija
1.           BBI
kopuzņēmumam ir šādas struktūrvienības:
(a)
valde;
(b)
izpilddirektors;
(c)
Zinātniskā komiteja;
(d)
valstu pārstāvju grupa.
2.           Zinātniskā komiteja
un valstu pārstāvju grupa ir BBI kopuzņēmuma
konsultatīvās struktūrvienības.
5. Valdes
sastāvs
1.           Valdes sastāvs ir
šāds:
–
pieci Komisijas pārstāvji;
–
pieci privāto biedru pārstāvji, no
kuriem vismaz viens ir vidējā vai mazā uzņēmuma
pārstāvis.
6. Valdes
funkcija
1.           Komisijai ir 50 %
balsstiesību. Komisijas balss nav dalāma. Privātajiem biedriem
ir vienāds balsu skaits. Biedri dara visu iespējamo, lai panāktu
vienprātību. Ja vienprātību nav iespējams panākt,
valde pieņem lēmumus vismaz ar 75 % balsu vairākumu, ieskaitot
arī to biedru balsis, kuri balsošanā nepiedalās.
2.           Valde ievēl
priekšsēdētāju uz diviem gadiem.
3.           Valde divas reizes gadā
rīko kārtējās sēdes. Tā var rīkot
ārkārtas sēdes pēc Komisijas vai privāto biedru
pārstāvju vairākuma pieprasījuma vai pēc priekšsēdētāja
pieprasījuma. Valdes sēdes sasauc valdes
priekšsēdētājs, un tās parasti notiek BBI
kopuzņēmuma galvenajā birojā.
Izpilddirektoram ir tiesības piedalīties
apspriedēs, bet viņam nav balsstiesību.
Valstu pārstāvju grupas
priekšsēdētājam ir tiesības piedalīties valdes
sēdēs novērotāja statusā.
Atsevišķos gadījumos valde var
aicināt novērotāju statusā sēdē piedalīties
citas personas, jo īpaši Savienības reģionālo iestāžu
pārstāvjus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus.
Biedru pārstāvji nav personiski
atbildīgi par darbībām, ko viņi valdē veikuši kā
pārstāvji.
Valde pieņem savu reglamentu.
7. Valdes
uzdevumi
1.           Valdei ir vispārēja
atbildība par stratēģisko virzību un BBI
kopuzņēmuma darbībām, un tā uzrauga pasākumu
īstenošanu;
2.           Valde veic šādus uzdevumus:
(a)
novērtē, pieņem vai noraida jaunas
dalības pieteikumu saskaņā ar Statūtu 3. punktu;
(b)
pieņem lēmumus par to BBI
kopuzņēmuma biedru dalības pārtraukšanu, kuri nepilda savus
pienākumus;
(c)
pieņem BBI kopuzņēmuma
finanšu noteikumus saskaņā ar šīs regulas 5. pantu;
(d)
apstiprina BBI kopuzņēmuma gada
budžetu, tostarp štatu plānu, norādot pagaidu darbinieku skaitu
pēc funkciju grupas un pēc pakāpes, kā arī
līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu, izsakot pilnas
slodzes ekvivalentā;
(e)
īsteno darbinieku
iecēlējiestādes pilnvaras atbilstoši šīs regulas
6. panta 2. punktam;
(f)
ieceļ amatā izpilddirektoru, kā
arī atlaiž to no darba, pagarina tā pilnvaru laiku, nodrošina tam
vadību un uzauga tā veikumu;
(g)
pēc izpilddirektora ieteikuma apstiprina
organizatorisko struktūru programmas birojam, kas norādīts
Statūtu 9. punkta 5. apakšpunktā;
(h)
pieņem gada darba plānu un
atbilstīgo izdevumu aplēses, kā pēc apspriedēm ar
Zinātnisko komiteju un valstu pārstāvju grupu ierosinājis
izpilddirektors;
(i)
apstiprina šīs regulas 4. panta
2. punkta b) apakšpunktā minēto papildu pasākumu gada
plānu, pamatojoties uz privāto biedru ierosinājumu un
attiecīgā gadījumā pēc apspriedēm ar ad hoc
konsultatīvo grupu;
(j)
apstiprina gada pārskatus;
(k)
apstiprina gada darbības ziņojumus,
tostarp atbilstīgos izdevumus;
(l)
attiecīgi organizē BBI
kopuzņēmuma iekšējās revīzijas struktūras
izveidošanu;
(m)
apstiprina aicinājumus, kā arī
attiecīgā gadījumā saistītos noteikumus iesniegšanas,
izvērtēšanas, atlases, piešķiršanas un pārbaudes
procedūrām;
(n)
apstiprina to pasākumu sarakstu, kuriem
piešķirts finansējums;
(o)
pēc izpilddirektora ieteikuma
izstrādā BBI kopuzņēmuma saziņas politiku;
(p)
attiecīgā gadījumā
izstrādā īstenošanas noteikumus saskaņā ar šīs
regulas 6. panta 3. punktu;
(q)
attiecīgā gadījumā
izstrādā noteikumus par valstu ekspertu norīkošanu BBI
kopuzņēmumā un par stažieru pakalpojumu izmantošanu
saskaņā ar šīs regulas 7. pantu;
(r)
attiecīgā gadījumā izveido
konsultatīvās grupas, kas darbojas papildus BBI
kopuzņēmuma struktūrvienībām;
(s)
attiecīgā gadījumā iesniedz
Komisijai jebkura BBI kopuzņēmuma biedra ierosinātu
lūgumu grozīt šo regulu;
(t)
uzņemas atbildību par uzdevumiem, kas nav
piešķirti kādai konkrētai BBI kopuzņēmuma
struktūrvienībai, bet ko valde kādai no tām var
piešķirt.
8. Izpilddirektora
iecelšana amatā, atlaišana vai pilnvaru termiņa pagarināšana
1.           No Komisijas ierosināto
kandidātu saraksta pēc atklātas un pārredzamas atlases
procedūras izpilddirektoru ieceļ valde. Komisija vajadzības
gadījumā iesaista atlases procedūrā citu BBI
kopuzņēmuma biedru pārstāvjus.
Atlases procedūras iepriekšējas
atlases posmā īpaši jānodrošina atbilstoša citu BBI
kopuzņēmuma biedru pārstāvība. Tāpēc valdes
uzdevumā BBI kopuzņēmuma biedri no privātā
sektora, savā starpā vienojoties, ieceļ pārstāvi un
novērotāju.
2.           Izpilddirektors ir
personāla darbinieks, un viņu iesaista kā BBI
kopuzņēmuma pagaidu darbinieku atbilstoši Savienības
pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
2. panta a) apakšpunktam.
Lai ar izpilddirektoru noslēgtu līgumu, BBI
kopuzņēmumu pārstāv valdes priekšsēdētājs.
3.           Izpilddirektora amata
pilnvaru termiņš ir trīs gadi. Šā perioda beigās valde,
vajadzības gadījumā piesaistot citus BBI
kopuzņēmuma biedrus, novērtē izpilddirektora veikumu,
kā arī BBI kopuzņēmuma turpmākos uzdevumus un
problēmas.
4.           Valde, rīkojoties
pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā
3. punktā minētais novērtējums, var vienu reizi
pagarināt izpilddirektora pilnvaru termiņu par ne vairāk kā
četriem gadiem.
5.           Izpilddirektors, kura
pilnvaru laiks ir pagarināts, kopējā termiņa beigās
nedrīkst piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu
amatu.
6.           Izpilddirektoru var atlaist
tikai ar valdes lēmumu, kura rīkojas pēc priekšlikuma, ko
izteikusi Komisija, vajadzības gadījumā piesaistot citus BBI
kopuzņēmuma privātā sektora biedrus.
9. Izpilddirektora
uzdevumi
1.           Izpilddirektors ir
galvenā izpildpersona, kas ir atbildīga par BBI
kopuzņēmuma ikdienas pārvaldību saskaņā ar valdes
lēmumiem.
2.           Izpilddirektors ir BBI
kopuzņēmuma juridiskais pārstāvis. Viņš ir
atbildīgs valdes priekšā.
3.           Izpilddirektors ir atbildīgs
par BBI kopuzņēmuma budžeta izpildi.
4.           Izpilddirektors
neatkarīgi veic šādus uzdevumus:
(a)
sagatavo un pieņemšanai valdē iesniedz
gada budžeta projektu, tostarp atbilstošo štatu plānu, norādot
pagaidu darbinieku skaitu katrā pakāpē un funkciju grupā,
kā arī līgumdarbinieku un norīkoto valstu ekspertu skaitu,
izsakot to pilnas slodzes ekvivalentā;
(b)
sagatavo un pieņemšanai valdē iesniedz
gada darba plānu un attiecīgās izdevumu aplēses;
(c)
apstiprināšanai valdē iesniedz gada
pārskatus;
(d)
sagatavo un pieņemšanai valdē iesniedz
gada darbības ziņojumu, tostarp attiecīgos izdevumus;
(e)
apstiprināšanai valdē iesniedz
finansējuma saņemšanai atlasīto pasākumus sarakstu;
(f)
paraksta atsevišķus nolīgumus vai
lēmumus;
(g)
paraksta iepirkuma līgumus;
(h)
īsteno BBI kopuzņēmuma
saziņas politiku;
(i)
organizē, virza un uzrauga darbības un BBI
kopuzņēmuma darbiniekus, ņemot vērā Valdes
deleģētos ierobežojumus, kas minēti šīs regulas
6. panta 2. punktā;
(j)
izveido lietderīgu un efektīvu
iekšējās kontroles sistēmu un nodrošina tās darbību,
kā arī informē valdi par būtiskām
pārmaiņām sistēmā;
(k)
nodrošina, ka tiek veikts riska
novērtējums un riska pārvaldība;
(l)
veic citus pasākumus, kas nepieciešami BBI
kopuzņēmuma progresa veicināšanai virzībā uz tā
mērķu īstenošanu;
(m)
veic citus uzdevumus, ko valde ir uzticējusi
vai deleģējusi izpilddirektoram.
5.           Izpilddirektors izveido
programmas biroju, lai uz savu atbildību izpildītu visus
pasākumus saskaņā ar šo regulu. Programmas biroju veido BBI
kopuzņēmuma darbinieki, un tas pilda šādus uzdevumus:
(a)
nodrošina atbalstu atbilstošas
grāmatvedības sistēmas izveidei un pārvaldībai
saskaņā ar BBI kopuzņēmuma finanšu noteikumiem;
(b)
pārvalda aicinājumus, kā
paredzēts gada rīcības plānā, kā arī
administrē nolīgumus vai lēmumus, tostarp to koordināciju;
(c)
nodrošina biedriem un citām BBI
kopuzņēmuma struktūrvienībām visu nepieciešamo
informāciju un atbalstu to pienākumu izpildei, kā arī
reaģēšanai uz īpašiem lūgumiem;
(d)
pilda BBI kopuzņēmuma
struktūrvienību sekretariāta uzdevumu un sniedz atbalstu
ikvienai padomdevējai grupai, ko izveidojusi valde.
10. Zinātniskā
komiteja
1.           Zinātniskajā
komitejā ir ne vairāk kā desmit locekļu. Tā no
locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju.
2.           Locekļu vidū ir
nodrošināta pasaules mēroga atzītu ekspertu līdzsvarota
pārstāvība no akadēmiskajām aprindām, nozares,
maziem un vidējiem uzņēmumiem, nevalstiskām
organizācijām, kā arī regulatīvām
iestādēm. Visiem kopā zinātniskās komitejas
locekļiem ir nepieciešamā zinātniskā kompetence un
zināšanas, kas aptver tehnikas jomas, kuras ir vajadzīgas, lai BBI
kopuzņēmumam sniegtu zinātniski pamatotus ieteikumus.
3.           Valde nosaka īpašus
kritērijus un procedūru zinātniskās komitejas locekļu
atlasei un ieceļ tās locekļus. Valde izvērtē BBI
valstu pārstāvju grupas ieteiktos potenciālos kandidātus.
4.           Zinātniskā komiteja
veic šādus uzdevumus:
(a)
sniedz ieteikumus par zinātniskajām
prioritātēm, kas jāņem vērā gada darba
plānos;
(b)
sniedz ieteikumus par zinātniskajiem
sasniegumiem, kas izklāstīti gada darbības ziņojumā.
5.           Zinātniskās
komitejas locekļi tiekas vismaz reizi gadā. Sanāksmes sasauc
komitejas priekšsēdētājs.
6.           Ar
priekšsēdētāja piekrišanu zinātniskā komiteja var
uzaicināt citas personas piedalīties komitejas sanāksmē.
7.           Zinātniskā komiteja
pieņem savu reglamentu.
11. Valstu
pārstāvju grupa
1.           BBI valstu
pārstāvju grupā ir pa vienam pārstāvim no katras
dalībvalsts un katras Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
asociētās valsts. Tā no locekļu vidus ievēl
priekšsēdētāju.
2.           Valstu pārstāvju
grupas locekļi tiekas vismaz reizi gadā. Sanāksmes sasauc grupas
priekšsēdētājs. Sanāksmēs piedalās
izpilddirektors un valdes priekšsēdētājs vai viņu
pārstāvji.
Valstu pārstāvju grupas
priekšsēdētājs var uzaicināt citas personas
piedalīties sanāksmē novērotāju statusā, jo
īpaši tas attiecas uz Savienības reģionālo iestāžu pārstāvjiem,
pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem vai MVU asociāciju
pārstāvjiem.
3.           Valstu pārstāvju
grupa īpaši pārskata informāciju un sniedz atzinumu šādos
jautājumos:
(a)
programmas progresu attiecībā uz BBI
kopuzņēmumu un tā mērķu sasniegšanu;
(b)
stratēģisku mērķu
atjaunināšanu;
(c)
saikni ar pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”;
(d)
gada darba plāniem;
(e)
MVU iesaistīšanu.
4.           Valstu pārstāvju
grupa sniedz arī informāciju BBI kopuzņēmumam un
darbojas kā tā saskarne šādos jautājumos:
(a)
attiecīgo valstu vai reģionālo
pētniecības un inovācijas programmu statuss un potenciālo
sadarbības jomu apzināšana, tostarp atbilstīgu tehnoloģiju
ieviešana;
(b)
konkrēti pasākumi, ko valstu vai
reģionālā mērogā veic saistībā ar
informācijas izplatīšanas pasākumiem,
mērķtiecīgiem tehniskiem semināriem un saziņas
pasākumiem;
(c)
īpaši pasākumi, ko valstu vai
reģionālā mērogā veic saistībā ar ieviešanas
darbībām attiecībā uz kopējo tehnoloģiju ierosmi
biorūpniecībai.
5.           Valstu pārstāvju
grupa pēc savas iniciatīvas var sniegt ieteikumus BBI
kopuzņēmumam par tehniskiem, finansiāliem un ar
pārvaldību saistītiem jautājumiem, jo īpaši tad, ja
šie jautājumi skar valstu vai reģionu intereses.
BBI
kopuzņēmums informē valstu pārstāvju grupu par
turpmākiem pasākumiem pēc tādu ieteikumu saņemšanas.
6.           Valstu pārstāvju
grupa pieņem savu reglamentu.
12. Finansējuma
avoti
1.           BBI
kopuzņēmumu kopīgi finansē Savienība un
pārējie biedri, kas nav Savienība, vai to papildu
struktūrvienības; to dara, sniedzot finansiālu ieguldījumu,
kas atbilst izmaksām, kuras šīm struktūrvienībām ir
jāsedz, īstenojot netiešus pasākumus, kas nav
atlīdzināmi no BBI kopuzņēmuma budžeta.
2.           BBI
kopuzņēmuma administratīvās izmaksas nepārsniedz
EUR 60 miljonus, un tās sedz, sniedzot finansiālu
ieguldījumu, kas vienlīdzīgi sadalīts gada ietvaros starp
Savienību un tiem biedriem, kas nav Savienība. Ja administratīvo
izmaksu segšanai paredzētā ieguldījuma daļa netiek
izmantota, to var atvēlēt BBI kopuzņēmuma
darbības izmaksu segšanai.
3.           BBI
kopuzņēmuma darbības izmaksas sedz:
(a)
Savienības finansiālais ieguldījums;
(b)
to biedru finansiālais ieguldījums, kas
nav Savienība;
(c)
iemaksas natūrā, ko veic biedri, kuri nav
Savienība, vai to papildu struktūrvienības un ko veido izmaksas,
kuras biedriem ir jāsedz, īstenojot netiešus pasākumus,
atskaitot BBI kopuzņēmuma ieguldījumu un jebkuru citu Savienības
ieguldījumu šo izmaksu segšanai.
4.           Biedriem, kas nav
Savienība, 3. punkta b) apakšpunktā minētais
finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai ir vismaz
EUR 182,50 miljoni šīs regulas 1. pantā minētajam
laikposmam.
5.           BBI
kopuzņēmuma budžetu papildina šādu iemaksu nodrošinātie
līdzekļi:
(a)
biedru finansiālais ieguldījums
administratīvo izmaksu segšanai;
(b)
biedru finansiālais ieguldījums
darbības izmaksu segšanai;
(c)
visi BBI kopuzņēmuma gūtie
ieņēmumi;
(d)
cits finansiālais ieguldījums,
līdzekļi un ieņēmumi.
Visus procentus no biedru veiktajiem
ieguldījumiem, ko saņēmis BBI kopuzņēmums,
uzskata par tā ieņēmumiem.
6.           Visus BBI
kopuzņēmuma līdzekļus un tā pasākumus izmanto,
lai sasniegtu šīs regulas 2. pantā noteiktos mērķus.
7.           BBI kopuzņēmumam
pieder visi līdzekļi, ko tas radījis vai kas tam nodoti šīs
regulas 2. pantā paredzēto mērķu sasniegšanai.
8.           Ja vien BBI
kopuzņēmumu nelikvidē saskaņā ar Statūtu
20. punktu, BBI kopuzņēmuma biedriem līdzekļu
atlikumu neizmaksā.
13. Finanšu
saistības
BBI
kopuzņēmuma finanšu saistības nepārsniedz tā
budžetā pieejamo vai tā biedru atvēlēto finanšu
līdzekļu apjomu.
14. Finanšu
gads
Finanšu gads ilgst no 1. janvāra
līdz 31. decembrim.
15. Darbības
un finanšu plānošana
1.           Izpilddirektors
pieņemšanai valdē iesniedz gada darba plāna projektu,
iekļaujot tajā sīki izstrādātu pētniecības
un inovācijas pasākumu plānu, administratīvos
pasākumus, kā arī attiecīgās izdevumu aplēses nākamajam
gadam. Darba plāna projektā iekļauj arī to ieguldījumu
aplēsto vērtību, kas veicami saskaņā ar šo
Statūtu 12. punkta 3. apakšpunkta c) punktu.
2.           Gada darba plānu
konkrētajam gadam pieņem līdz iepriekšējā gada
beigām. Gada darba plānu dara pieejamu atklātībai.
3.           Izpilddirektors sagatavo gada
budžeta projektu nākamajam gadam un iesniedz to valdē
pieņemšanai.
4.           Gada budžetu konkrētajam
gadam valde pieņem līdz iepriekšējā gada beigām.
5.           Gada budžetu pielāgo,
ņemot vērā Savienības budžetā noteiktā
Savienības ieguldījuma apjomu.
16. Informēšana
par darbībām un finansēm
1.           Izpilddirektors katru gadu
ziņo valdei par savu pienākumu izpildi saskaņā ar BBI kopuzņēmuma
finanšu noteikumiem.
Līdz katra gada
15. februārim izpilddirektors apstiprināšanai valdē
iesniedz gada darbības ziņojumu par BBI kopuzņēmuma
gūto progresu iepriekšējā kalendārajā gadā, jo
īpaši saistībā ar konkrētā gada darba plānu.
Šajā ziņojumā cita starpā iekļauj informāciju
par:
(a)
veiktajiem pētniecības, inovācijas
un citiem pasākumiem un atbilstīgajiem izdevumiem;
(b)
iesniegtajiem pasākumiem, tostarp nodrošinot
sadalījumu atbilstoši biedru veidam, ieskaitot MVU, un atbilstoši valstij;
(c)
pasākumiem, kuriem ir piešķirts
finansējums, tostarp nodrošinot sadalījumu atbilstoši biedru veidam,
ieskaitot MVU, un atbilstoši valstij, kā arī norādot BBI
kopuzņēmuma ieguldījumus individuālajiem biedriem un
pasākumiem.
2.           Pēc valdes
apstiprinājuma gada darbības ziņojumu dara pieejamu
atklātībai.
3.           Katru gadu BBI
kopuzņēmums informē Komisiju atbilstoši Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 60. panta 5. punktam.
4.           BBI kopuzņēmuma
pārskatus pārbauda neatkarīga revīzijas struktūra,
kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta
5. punktā.
Revīzijas palāta BBI
kopuzņēmuma pārskatus nepārbauda.
17. Iekšējā
revīzija
Komisijas iekšējam revidentam ir
tādas pašas pilnvaras attiecībā uz BBI
kopuzņēmumu kā attiecībā uz Komisiju.
18. Biedru
atbildība un apdrošināšana
1.           Biedru finansiālā
atbildība par BBI kopuzņēmuma parādiem
nepārsniedz iemaksas, ko viņi veikuši administratīvo izmaksu
segšanai.
2.           BBI
kopuzņēmums noslēdz un uztur spēkā pienācīgu
apdrošināšanas līgumu.
19. Interešu
konflikts
1.           Īstenojot
pasākumus, BBI kopuzņēmums, tā struktūras un
darbinieki izvairās no jebkāda interešu konflikta.
2.           BBI
kopuzņēmuma valde var pieņemt noteikumus interešu konflikta
novēršanai un pārvaldībai attiecībā uz
kopuzņēmuma biedriem, struktūrvienībām un
darbiniekiem. Šajos noteikumos iestrādā atbilstošus nosacījumus,
lai novērstu to biedru pārstāvju interešu konfliktu, kuri
darbojas arī valdē.
20. Likvidācija
1.           Beidzoties šīs regulas
1. pantā noteiktajam termiņam, BBI kopuzņēmumu
likvidē.
2.           Likvidācijas
procedūru sāk automātiski, ja Komisija vai visi privātie
biedri pārtrauc dalību BBI kopuzņēmumā.
3.           Lai īstenotu BBI
kopuzņēmuma likvidācijas procesu, Valde ieceļ vienu vai
vairākus likvidatorus, kas izpilda Valdes lēmumus.
4.           Ja BBI
kopuzņēmumu likvidē, tā aktīvus izmanto, lai segtu
kopuzņēmuma atbildību un ar likvidāciju saistītās
izmaksas. Pārpalikumu likvidācijas brīdī sadala starp
biedriem proporcionāli to faktiskajam finansiālajam ieguldījumam
BBI kopuzņēmumā. Šādu Savienībai atdotu
pārpalikumu atgriež Savienības budžetā.
5.           Izveido ad hoc
procedūru, lai nodrošinātu jebkura BBI kopuzņēmuma
slēgtā nolīguma vai pieņemtā lēmuma atbilstošu
pārvaldību, kā arī jebkura tāda iepirkuma līguma
pārvaldību, kura ilgums pārsniedz kopuzņēmuma ilgumu.
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums Padomes regulai par
biorūpniecības kopuzņēmumu
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[34]
Politikas joma: Pētniecības un
inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”
Darbība: Sabiedrības
problēmjautājumi “Nodrošinājums ar pārtiku,
ilgtspējīga lauksaimniecība, jūras zinātniskā un
tehniskā pētniecība, un bioekonomika” un Industriālā līderība
“Galvenās pamattehnoloģijas (BIOKET)”
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
X       Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz
jaunu darbību
¨      Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/
sagatavošanas darbību[35]

¨      Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
pagarināšanu
¨      Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas
pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Izveidot BBI kopuzņēmumu kā
jaunu publiskā un privātā sektora partnerības shēmu
starp Komisiju un nozari pētniecības un inovācijas
finansēšanai.
Izsludināt aicinājumus iesniegt
priekšlikumus konkursa kārtībā, veikt projektu
novērtēšanu un atlasi, nozarei līdzfinansējot
izraudzītos kopīgos pētniecības projektus, kas tiek
īstenoti kādā dalībvalstī vai kādā no
programmas “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm
sadarbībā ar akadēmisku izglītības iestāžu
pārstāvjiem, MVU un citiem partneriem, kas saņem BBI
kopuzņēmuma finansējumu.
1.4.2.     Konkrētie
mērķi(s) un attiecīgā(s) ABM/ABB darbība(s)
(a)
Demonstrēt tehnoloģijas, kas no
Eiropā iegūtas biomasas dod iespēju ražot jaunus
ķīmisko vielu veidošanas elementus, jaunus materiālus un jaunus
patēriņa produktus, ar ko aizstāj nepieciešamību pēc
fosilā devuma;
(b)
Izstrādāt
uzņēmējdarbības modeļus, kas ekonomikas tirgus
dalībniekus integrē visā vērtību ķēdē
no biomasas piegādes līdz biorafinēšanas iekārtām un līdz
patērētājiem, kuri izmanto biomateriālus,
ķīmiskās vielas un degvielu, tostarp veidojot jaunus pārnozaru
starpsavienojumus un atbalstot pārnozaru kopas; un
(c)
Izveidot pamata biorafinēšanas
rūpnīcas, kurās izmanto tehnoloģijas un
uzņēmējdarbības modeļus, kas paredzēti
biomateriāliem, ķīmiskām vielām un degvielai un kas
apliecina tādus uzlabojumus izmaksu un veikuma ziņā, kuri
spēj konkurēt ar fosilām alternatīvām.
Attiecīgā(s) ABM/ABB darbības
(a)
Uzraudzīt un turpmāk pārbaudīt
to projektu finansiālos un zinātniskos aspektus, par kuriem ir
noslēgts dotāciju nolīgums ar BBI kopuzņēmumu;
(b)
Izsludināt aicinājumus iesniegt
priekšlikumus attiecībā uz BBI kopuzņēmuma
darbībām;
(c)
Izveidot un īstenot visas BBI
kopuzņēmuma procedūras;
(d)
Organizēt BBI kopuzņēmuma
rezultātu izplatīšanas pasākumus;
(e)
Organizēt jebkuras darbības, kas
saistītas ar BBI kopuzņēmumu.
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Būtisks palielinājums privātajos
pētniecības ieguldījumos, nodrošinot:
–
piecus jaunus veidošanas elementus
ķīmijas rūpniecībai līdz 2020. gadam;
–
piecdesmit jaunus biomateriālus līdz
2020. gadam;
–
piecas pamata biorafinēšanas
rūpnīcas līdz 2020. gadam.
Īsāks laiks tirdzniecībai,
nodrošinot:
–
trīsdesmit jaunus patēriņa produktus
līdz 2020. gadam;
–
desmit jaunas biovērtību ķēdes
līdz 2020. gadam.
–
plaša MVU dalība.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Lai pārbaudītu BBI
kopuzņēmuma īstenošanu, tiks izveidots kvantitatīvu un
kvalitatīvu darbības rezultātu rādītāju kopums (KPI,
galvenie darbības rādītāji). Ar šiem galvenajiem
darbības rezultātu rādītājiem mērīs
kopuzņēmuma ietekmi uz ES konkurētspēju un
pētniecības vidi biorūpniecības un atjaunojamu resursu
rūpniecības jomā. Kvantitatīvos rādītājus
salīdzinoši un sistemātiski noteiks plašā mērogā,
savukārt kvalitatīvā pieeja tiks īstenota, veicot
gadījumu izpēti un tehnisko revīziju. Lai palīdzētu
novērtēt papildu ietekmi kopuzņēmuma dzīves
ciklā, galvenie darbības rezultātu rādītāji ir
jānovērtē, ņemot vērā pašreizējo stāvokli
gados pirms kopuzņēmuma izveides.
Kopuzņēmuma rezultāti tiks
nepārtraukti novērtēti, tos salīdzinot ar objektīvi
pārbaudāmu rādītāju kopumu, ieskaitot šādus
rādītājus:
–
publiskā (EK un cita) un privātā
finansējuma uzraudzību;
–
papildināmības turpmāku uzraudzību;
–
projektu atlasi un finansējuma
piešķiršanu;
–
tehnisko uzraudzību attiecībā pret
rūpīgi noteiktiem īpašās programmas mērķiem;
–
grafika ievērošanu;
–
kvantificētu uzraudzību
attiecībā uz izplatīšanos tirgū mērķa sektoros;
–
MVU dalības un jaunāko dalībvalstu
dalības pakāpi;
–
ilgtspējības rādītājus.
Starpposmā Komisijas uzdevumā
kopuzņēmumu novērtēs neatkarīgi eksperti. Šajā
novērtējumā tiks ņemta vērā kopuzņēmuma
darbības kvalitāte un efektivitāte un tā rezultāti
mērķu sasniegšanā, kā arī tiks ieteikts veikt
jebkādus vajadzīgos programmas pielāgojumus un vajadzības
gadījumā apsvērt izejas stratēģiju.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Izveidot kopuzņēmumu kā jaunu
Komisijas un nozares partnerības struktūru pētniecības un
inovācijas finansēšanai.
Izsludināt aicinājumus konkursa
kārtībā iesniegt priekšlikumus, novērtēt un
atlasīt projektus, ja nozare līdzfinansē atlasītos
sadarbības pētniecības projektus.
Uzraudzīt un turpmāk pārbaudīt
to projektu finansiālos un zinātniskos aspektus, par kuriem ir
noslēgts dotāciju nolīgums ar BBI kopuzņēmumu.
Izveidot un īstenot visas BBI
kopuzņēmuma procedūras, tostarp finanšu revīziju.
Organizēt BBI kopuzņēmuma
rezultātu izplatīšanas un saziņas pasākumus.
Organizēt jebkuras darbības, kas
saistītas ar BBI kopuzņēmumu.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Lai attīstītu biorūpniecību,
ir jāīsteno ES līmenī koordinēta pieeja, jo šādas
rūpniecības vērtības ķēžu izveidei ir
jāsasaista tās ieinteresētās personas, kas
pārstāv jomas ar spēcīgu lauksaimniecības un
mežsaimniecības nozari, ar tām ieinteresētajām
personām, kurām ir spēcīgu tehnoloģiju un
rūpniecības bāze. Iespējams, šādas vērtību
ķēdes neatradīsies vienā reģionā vai
dalībvalstī, un tas var radīt papildu sarežģījumus
pašreizējiem sarežģītiem scenārijiem.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Vairākas maza apjoma dalībvalstu vai
reģionu iniciatīvas ir pierādījušas, ka veiksmīga
bioekonomikas attīstība lielā mērā ir atkarīga no
efektīvas starpvalstu sadarbības. Par to liecina aizvien lielāks
sadarbības projektu skaits starp valstu un reģionālām
bioekonomikas kopām, piemēram, starp IAR un Wagralim
vai CLIB2021 un BE-BASIC. Lai gan šie sadarbības projekti
reģionu starpā, kā arī šīs kopas sākotnēji šķiet
daudzsološas, tās bieži vien ietekmē finansējuma
līmeņa un finansēšanas noteikumu atšķirības.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Iespējams, gan programmas
“Apvārsnis 2020”, gan struktūrfondu virzībā
pastāv saderība pētniecības un tehnoloģiju
attīstības pasākumu atbalstam, jo īpaši saistībā
ar inovācijām. Ir jāizvērtē dažādie jaunie
tiesiskie regulējumi, plānošanas mehānismi un pieejas
attiecībā uz dalību. Iespējams, starp finansēšanas
pasākumiem atbilstoši programmai “Apvārsnis 2020” un dalībvalstu
un reģionu līdzekļiem pastāv sinerģija. Tā
kā PPP ir galvenais instruments pētniecības un inovācijas
pasākumu sasaistei ar reģionālām kopām, kas
organizētas atbilstoši gudras specializācijas stratēģijai,
tas var būt nozīmīgs aspekts, lai veicinātu šo
finansēšanas avotu apvienošanu un pasākumu efektivitātes
palielināšanu. Izvēršanas vajadzībām sinerģiju var
arī apsvērt, lai piekļūtu jauniem finanšu instrumentiem,
piemēram, Eiropas Investīciju bankas Riska dalīšanas finansējuma
mehānismam.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
X       Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

X       Priekšlikums/iniciatīva
spēkā no 2014. gada 1. janvāra līdz
2024. gada 31. decembrim.
X       Saistību apropriācijās
izteikta finansiālā ietekme no 2014. gada 1. janvāra
līdz 2020. gada 31. decembrim.
X       Maksājumu apropriācijās
izteikta finansiālā ietekme no 2014. gada 1. janvāra
līdz 2024. gada 31. decembrim.
¨      Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
Īstenošana ar sākšanas periodu no
GGGG gada līdz GGGG gadam;
pēc kuras turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētais
pārvaldības veids (-i)[36]
¨      Tieša pārvaldība, ko Komisija īsteno ar
¨      izpildaģentūrām
¨      dalītu pārvaldību ar dalībvalstīm
X       netieša pārvaldība, budžeta
izpildes pienākumus uzticot:
¨      starptautiskām organizācijām vai to
aģentūrām (jāprecizē);
¨      Eiropas Investīciju Banku;
X       iestādēm, kuras
norādītas FR 209. pantā;
¨      publisko tiesību subjektiem;
¨      struktūrām, uz kurām attiecas
privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja
misiju, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas;
¨      struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts
privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un
privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz
pietiekamas finanšu garantijas;
¨      personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un
kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
BBI
kopuzņēmumu uzraudzīs, izmantojot starpniecību un atbilstoši
Statūtu 6. un 16. punkta prasībām.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Iekšējās kontroles
sistēma
Komisija
ar deleģētās atbildīgās personas starpniecību
nodrošinās, ka noteikumi, kas piemērojami BBI
kopuzņēmumam, pilnīgi atbilst Finanšu Regulas 60.
un 61. pantā izklāstītajām prasībām. BBI
KTI kopuzņēmuma uzraudzības pasākumi, tostarp Valdes
dalība, un ziņošanas pasākumi nodrošinās, ka Komisijas
dienesti var izpildīt pārskatatbildības prasības pret
Kolēģiju un budžeta iestādi.
Iekšējā
kontroles sistēmai attiecībā uz BBI KTI
kopuzņēmumu pamatā būs šādi elementi:
-
iekšējās kontroles standartu ieviešana, nodrošinot vismaz Komisijas
garantijām līdzvērtīgas garantijas;
-
procedūras vislabāko projektu atlase, veicot neatkarīgu
novērtēšanu, un to pārvēršana juridiskos instrumentos;
-
projektu un līgumu pārvaldība visā ikviena projekta
darbības termiņā;
-
ex-ante pārbaudes attiecībā uz pilnīgi visām
prasībām, tostarp revīzijas sertifikātu saņemšanu un
izmaksu metodoloģiju ex-ante sertificēšanu;
-
tādas ex-post revīzijas attiecībā uz prasību
izlasi, kas ietilpst programmas “Apvārsnis 2020” ex-post
revīzijās;
-
un projektu rezultātu zinātniska izvērtēšana.
Tiks
paredzēti vairāki pasākumi, lai novērstu interešu konflikta
objektīvu risku BBI KTI kopuzņēmumā, īpaši
nodrošinot Komisijai un partneriem no rūpniecības nozares
vienlīdzīgas balsstiesības Valdē, pamatojot valdes
direktora atlasi ar Komisijas priekšlikumu, nodrošinot personāla
neatkarību, dodot iespēju neatkarīgiem ekspertiem veikt
novērtējumu, pamatojoties uz publicētiem atlases
kritērijiem, vienlaikus nodrošinot apelācijas procedūras
mehānismus un pilnīgi paziņojot par visām interesēm.
Ētisko un organizatorisko vērtību noteikšana būs viens no
KTI kopuzņēmuma galvenajiem uzdevumiem, un to uzraudzīs
Komisija.
2.2.2.     Kontroles izmaksas un ieguvumi
Komisijas
iekšējam revidentam ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz
kopuzņēmumu kā attiecībā uz Komisiju. Turklāt
Valde var attiecīgi organizēt kopuzņēmuma
iekšējās revīzijas struktūras izveidi. BBI KTI kopuzņēmuma
izpilddirektora kā pilnvarotā darbinieka uzdevums ir ieviest rentablu
iekšējās kontroles un pārvaldības sistēmu. Par
pieņemto iekšējās kontroles sistēmu izpilddirektors
informē Komisiju.
Komisija
uzraudzīs neatbilstības risku, īstenojot pašas izstrādāto
ziņošanas sistēmu, kā arī ņemot vērā BBI KTI
Eiropas Savienības finansējuma saņēmēju ex-post revīziju
rezultātus, kas ir daļa no ex-post revīzijām, kuras
attiecas uz visu programmu “Apvārsnis 2020”.
Izveidotajā
kontroles sistēmā ir jāņem vērā tas, ka ES
līdzekļu saņēmēji un likumdevēja iestāde
īpaši smagi izjūt to, ka kontroles slogs, pieļaujot 2 %
kļūdas robežu, ir kļuvis pārāk liels. Tas
savukārt var mazināt Savienības pētniecības programmas
pievilcīgumu un tādējādi nelabvēlīgi
ietekmēt Savienības pētniecību un inovāciju.
Kā
secināts Eiropadomes 2011. gada 4. februāra
sanāksmē: “Ir ļoti svarīgi vienkāršot ES instrumentus,
kas paredzēti pētniecības, attīstības un
inovācijas stiprināšanai, lai tos varētu pilnīgāk
izmantot vislabākie zinātnieki un visnovatoriskākie
uzņēmumi, tostarp attiecīgām iestādēm vienojoties
par jaunu līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli, kā arī
starp riska uzņemšanos un izvairīšanos no riska.” (Sk. EUCO 2/1/11 REV1,
Brisele, 2011. gada 8. marts).
Eiropas
Parlaments savā 2010. gada 11. novembra rezolūcijā (P7_TA(2010)0401) par pētniecības
pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu īpaši atbalsta
paaugstinātu kļūdu risku pētījumu finansējumam un
“pauž bažas par to, ka pašreizējā FP7
pārvaldības sistēma un prakse pārāk vērsta uz kontroli,
tādējādi nelietderīgi izmantojot resursus, samazinot
dalībnieku skaitu un pētniecības iespēju pievilcību;
ar bažām atzīmē, ka pašreizējā pārvaldības
sistēma, kas paredz “nulles riska pielaidi”, šķiet, izvairās no
riska faktoriem, nevis pārvalda tos”.
Tāpēc
ieinteresētās personas un iestādes piekrīt, ka papildus
kļūdu likmei ir jāizvērtē viss mērķu un
interešu klāsts, jo īpaši veiksmīga Pētniecības
politika, starptautiskā konkurētspēja un zinātniskā
izcilība. Tomēr ir acīmredzami nepieciešams efektīvi un
lietderīgi pārvaldīt budžetu un novērst krāpšanu un
resursu izšķērdēšanu.
Kā
norādīts iepriekš, Komisija uzraudzīs neatbilstības risku,
īstenojot pašas izstrādāto ziņošanas sistēmu, kā
arī ņemot vērā BBI KTI Eiropas Savienības
finansējuma saņēmēju ex-post revīziju
rezultātus, kas ir daļa no ex-post revīzijām, kuras
attiecas uz visu programmu “Apvārsnis 2020”.
2.2.3.     Paredzamais neatbilstības
riska līmenis
Kā
Komisija izsludinājusi programmas “Apvārsnis 2020” tiesību
akta finanšu pārskatā, tās galīgais mērķis
joprojām ir sasniegt tādu atlikušās kļūdas
koeficientu, kas ir mazāks nekā 2 % no kopējiem izdevumiem
visā programmas darbības termiņā, un tāpēc
tā ir ieviesusi vairākus vienkāršošanas pasākumus.
Tomēr ir jāizvērtē citi iepriekš minētie
mērķi, kā arī kontroļu izmaksas.
Tā
kā noteikumi dalībai BBI KTI kopuzņēmumā
būtībā ir tādi paši kā tie, kurus izmantos Komisija,
un līdzekļu saņēmējiem ir līdzīgs riska
profils kā Komisijas līdzekļu saņēmējiem, var
paredzēt, ka kļūdu robeža būs līdzīga tai, ko Komisija
noteikusi programmai “Apvārsnis 2020”, proti, nodrošināt
pamatotu pārliecību par to, ka kļūda visā daudzgadu
izdevumu periodā ir 2–5 % robežās, izvirzot galīgo
mērķi nodrošināt kļūdas atlikušo līmeni daudzgadu
programmas noslēgumā pēc iespējas tuvāku 2 %,
tiklīdz vērā ir ņemta revīziju, koriģējumu
un atveseļošanās pasākumu finansiālā ietekme.
Sīkākai
informācijai par paredzamo kļūdu robežu attiecībā uz
dalībniekiem skatīt programmas “Apvārsnis 2020”
tiesību akta finanšu pārskatā.
2.3.        Krāpšanas un pārkāpumu
apkarošanas pasākumi
Komisija
nodrošinās, ka BBI KTI kopuzņēmumam piemēro
procedūras, ko īsteno, lai novērstu krāpšanu visos
pārvaldības procesa posmos. Attiecībā uz priekšlikumiem
programmai “Apvārsnis 2020” ir veikta pārbaude, lai noskaidrotu,
ciktāl ir iespējama krāpšana, un tās ietekmes
novērtējums. Kopumā ierosinātajiem pasākumiem
vajadzētu labvēlīgi ietekmēt krāpšanas apkarošanu, jo
īpaši liekot lielāku uzsvaru uz revīziju, kas tiek veikta,
pamatojoties uz risku, un nostiprinot zinātnisko izvērtēšanu un
kontroli.
Komisija
veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka,
īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības,
tiek aizsargātas Savienības finansiālās intereses,
piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un
citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas
pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot
nepamatoti izmaksātās summas un vajadzības gadījumā
piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.
Komisija
nodrošinās spēcīgu sadarbību ar tās dienestiem no BBI
KTI kopuzņēmuma jautājumos par krāpšanu un
pārkāpumiem.
Revīzijas
palātai ir revīzijas pilnvaras, pamatojoties uz dokumentiem un uz
vietas veiktajām pārbaudēm, attiecībā uz visiem
dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem un
apakšuzņēmējiem, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši
Savienības finansējumu.
Eiropas
Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt inspekcijas un
pārbaudes uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz
kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā
ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām
procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju
nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz
Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai
jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē
Savienības finansiālās intereses.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·
No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Izdevumu kategorija 1A — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta izpratnē
 1A || 08 02 07 32 – Sabiedrības problēmjautājumi – KTI BBI || Dif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
Biorūpniecības kopuzņēmuma
saistību un maksājumu apropriāciju gada budžetu finansē:
- 08.020201 Līderība
nanotehnoloģijās, modernajos materiālos,
biotehnoloģijās un modernajā ražošanā un apstrādē:
15%
- 08.020302 Pārtikas
nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības
attīstība, jūras zinātniskā un tehniskā
pētniecība un bioekonomika: 85%
Tabulā parādīts gada
finansiālais ieguldījums katrā budžeta pozīcijā.
EUR miljonos
(līdz trim zīmēm aiz komata)
 Budžeta pozīcija || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || kopā
 08.020201 Līderība nanotehnoloģijās, modernajos materiālos, biotehnoloģijās un modernajā ražošanā un apstrādē || 7,793 || 30,314 || 24,411 || 20,768 || 21,318 || 21,529 || 23,867 || 150,000
 08.020302 Pārtikas nodrošinājuma uzlabošana, ilgtspējīgas lauksaimniecības attīstība, jūras zinātniskā un tehniskā pētniecība un bioekonomika || 44,162 || 171,782 || 138,332 || 117,685 || 120,803 || 121,998 || 135,238 || 850,000
 Kopā || 51,955 || 202,096 || 162,743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 1,000,000
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1A || Izdevumu kategorija 1A — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai Budžeta pozīcija 08 02 07 32 Sabiedrības problēmjautājumi – KTI BBI
EUR miljonos
(līdz trim zīmēm aiz komata)
 BBI kopuzņēmums ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gads || KOPĀ
 1. sadaļa — personāla izdevumi || Saistības || (1) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,.678 || 0,691 || 0,705 || 3,745 || 0 || 7,632
 Maksājumi || (2) || 0,498 || 0,651 || 0,664 || 0,678 || 0,691 || 0,705 || 0,719 || 3,026 || 7,632
 2. sadaļa – infrastruktūras un darbības izdevumi || Saistības || (1a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 2,36 || 0 || 12,368
 Maksājumi || (2a) || 1,457 || 1,445 || 1,579 || 1,775 || 1,930 || 1,822 || 1,.292 || 1,068 || 12,368
 3. sadaļa — darbības izdevumi || Saistības || (3a) ||   50,000 ||   200,000 ||   160,500 ||   136,000 ||   139,500 ||   141,.000 ||   153,000 || 0 || 980,000
 Maksājumi || (3b) ||   0 ||   130,000 ||   94,660 ||   95,680 ||   106,996 ||   119,776 ||   216,444 || 216,444 || 980,000
 KOPĀ apropriācijas BBI kopuzņēmumam || Saistības || =1+1a +3a || 51,955 || 202,096 || 162,.743 || 138,453 || 142,121 || 143,527 || 159,105 || 0 || 1000,000
 Maksājumi || =2+2a +3b || 1,955 || 132,096 || 96,903 || 98,133 || 109,617 || 122,303 || 218,455 || 220,538 || 1000,000
Biorūpniecības kopuzņēmuma
pamatā ir izmaksu dalīšana ar nozari.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1A || ‘“Administratīvie izdevumi”
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gads || KOPĀ
 ĢD: PTA ||   ||
  Cilvēkresursi || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ ĢD PTA || Apropriācijas || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. || 2,917
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,393 || 0,400 || 0,408 || 0,417 || 0,425 || 0,433 || 0,441 || p.m. ||     2,917
   ||   ||   || 2014.  gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gadā || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1-5 IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 52,348 || 202,496 || 163,151 || 138,870 || 142,546 || 143,960 || 159,546 ||   || 1002,917
 Maksājumi || 2,348 || 132,496 || 97,311 || 98,550 || 110,042 || 122,736 || 218,896 || 220,538 || 1002,917
3.2.2.     Aprēķinātā
ietekme uz BBI kopuzņēmuma apropriācijām
¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības
apropriācijas
X         Priekšlikums/iniciatīva paredz
izmantot darbības apropriācijas šādā veidā:
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   || 2014. gads   || 2015. gads   || 2016. gads   || 2017. gads   || 2018. gads   || 2019. gads   || 2020.–2024. gads   || KOPĀ
   ||   ||   ||   ||
 Rezultātu veids[37]   || Vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[38] Proporcionāli palielināt un apstiprināt pilnībā jaunus ķīmisko vielu veidošanas elementus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts: pieci jauni ķīmisko vielu veidošanas elementi || Veidošanas elementi || 30,000 ||   ||   22,000 ||   ||   75,000 ||   ||   57,500 ||   ||   52,000 ||   ||   50,000 ||   ||   50,000 ||   ||   83,000 || 389,500
 Starpsumma – 1. konkrētais mērķis ||   ||   22,000 ||   ||   75,000 ||   ||   57,500 ||   ||   52,000 ||   ||   50,000 ||   ||   50,000 ||   ||   83,000 || 389,500
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 Izstrādāt jaunus biomateriālus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts piecdesmit jauni biomateriāli   || Materiāli || 2,500 ||   || 9,000 ||   ||   35,000 ||   ||   36,500 ||   ||   24,000 ||   ||   27,000 ||   ||   29,500 ||   ||   36,000 ||   197,000
 Starpsumma – 2. konkrētais mērķis   ||   || 9,000 ||   ||   35,000 ||   ||   36,500 ||   ||   24,000 ||   ||   27,000 ||   ||   29,500 ||   ||   36,000 ||   197,000
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 Piedāvāt jaunus patēriņa produktus, kas ir tuvi tirgum ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts trīsdesmit jauni patēriņa produkti || Produkti || 2,500 ||   ||   10,000 ||   ||   21,500 ||   ||   21,500 ||   ||   15,500 ||   ||   17,500 ||   ||   19,000 ||   ||   31,500 ||   136,500
 Starpsumma – 3. konkrētais mērķis   ||   ||   10,000 ||   ||   21,500 ||   ||   21,500 ||   ||   15,500 ||   ||   17,500 ||   ||   19,000 ||   ||   31,500 ||   136,500
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 4 Izveidot pamata biorafinēšanas rūpnīcas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts: piecas pamata biorafinēšanas rūpnīcas || rafinēšanas rūpnīcas || 25,000 ||   ||   19,000 ||   ||   70,000 ||   ||   47,000 ||   ||   51,000 ||   ||   53,000 ||   ||   51,000 ||   ||   65,000 ||   356,000 ||
 Starpsumma – 4. konkrētais mērķis   ||   ||   19,000 ||   ||   70,000 ||   ||   47,000 ||   ||   51,000 ||   ||   53,000 ||   ||   51,000 ||   ||   65,000 ||   356,000 ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 5 Izveidot jaunas bioresursu vērtību ķēdes ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts desmit jaunas biovērtību ķēdes || Biovērtību ķēdes || 4,000 ||   ||   7,500 ||   ||   16,000 ||   ||   15,500 ||   ||   11,000 ||   ||   9,500 ||   ||   9,000 ||   ||   15,000 ||   83,500 ||
 Starpsumma – 5. konkrētais mērķis   ||   ||   7,500 ||   ||   16,000 ||   ||   15,500 ||   ||   11,000 ||   ||   9,500 ||   ||   9,000 ||   ||   15,000 ||   83,500 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   67,500 ||   217,500 ||   178,000 ||   153,500 ||   157,000 ||   158,500 ||   230,500 ||   1162,500 ||
ES iemaksas darbības izmaksu segšanai ir
EUR 980 miljoni.
3.2.3.     Aprēķinātā
ietekme uz cilvēkresursiem
3.2.3.1.  Kopsavilkums par BBI
kopuzņēmumu
¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot
administratīvas apropriācijas
X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot
administratīvās apropriācijas, kā norādīts
turpmāk:
Personāla skaits
(pilnas slodzes ekvivalents)[39]
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024. gads*
 Ierēdņi (AD kategorijas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Ierēdņi (AST kategorijas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Līgumdarbinieki || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 Pagaidu darbinieki ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Valstu norīkotie eksperti ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
* Ja KTI netiek
atjaunota, darbinieku skaitu attiecīgi samazina pakāpeniskas
darbības pārtraukšanas periodā (pēc 2020. gada),
ņemot vērā finansiālās saistības. Šajā
tabulā redzams maksimālais scenārijs.
EUR miljonos (līdz trim zīmēm
aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023. gads || 2024.gads
 Ierēdņi (AD kategorijas) || 0.216 || 0.220 || 0.224 || 0.229 || 0.233 || 0.238 || 0.243 || 0.247 || 0.252 || 0.257 || 0.263
 Ierēdņi (AST kategorijas) || 0.216 || 0.220 || 0.224 || 0.229 || 0.233 || 0.238 || 0.243 || 0.247 || 0.252 || 0.257 || 0.263
 Līgumdarbinieki || 0.564 || 0.863 || 0.880 || 0.898 || 0.916 || 0.934 || 0.953 || 0.972 || 0.991 || 1.011 || 1.031
 Pagaidu darbinieki ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Valstu norīkotie eksperti ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0.996 || 1.303 || 1.328 || 1.356 || 1.382 || 1.410 || 1.439 || 1.466 || 1.495 || 1.525 || 1.557
3.2.3.2.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības atbildīgajam ĢD (DG PTA)
-           Priekšlikums/iniciatīva
neparedz cilvēkresursu izmantošanu.
X         Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu, kā norādīts turpmāk:
Paredzamais apjoms izsakāms skaitļos

   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu)[40]:
 XX 01 02 01 (CA, SNE, INT no “kopējā finansējuma” apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [41]   || - galvenajā mītnē[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT— tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
*
Personāla skaitu laikposmam pēc 2020. gada noteiks
vēlāk.
Cilvēkresursu vajadzības tiks
nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau
ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā
un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada
budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un
ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Atbilstoši BBI kopuzņēmuma Statūtu 4. un 6. punktam
 Ārštata darbinieki || Nav attiecināms
Izmaksu aprēķinu apraksts pilnas
slodzes ekvivalentam jāiekļauj pielikuma 3. iedaļā.
Paredzamās cilvēkresursu
vajadzības BBI kopuzņēmumam[43]
¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu
izmantošanu .
X         Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu, kā norādīts turpmāk.
a. Paredzamās cilvēkresursu
vajadzības, kas jāfinansē no apropriācijām
saskaņā ar Daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
Paredzamais apjoms izsakāms skaitļos
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (pagaidu darbinieki)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   08 02 07 32 – Sabiedrības problēmjautājumi – KTI BBI ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ierēdņi (AD kategorijas)   || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Ierēdņi (AST kategorijas) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu)[44]
   08 02 07 32 – Sabiedrības problēmjautājumi – KTI BBI   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 TA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 CA || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
* attiecībā
uz 2021.-2024. gadu, sk. 3.2.3.1. tabulu.
Veicamo uzdevumu apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Atbilstoši BBI kopuzņēmuma Statūtu 4. un 6. punktam.
 Ārštata darbinieki || Atbilstoši BBI kopuzņēmuma Statūtu 4. un 6. punktam.
Izmaksu aprēķinu apraksts pilnas
slodzes ekvivalentam jāiekļauj pielikuma 3. iedaļā.
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
X         Priekšlikums/iniciatīva atbilst
pašreizējai daudzgadu finanšu shēmai (DFS 2014.–2020. gadam).
¨         Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu
finanšu shēmā.
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
¨         Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata
daudzgadu finanšu shēma[45].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu .
X Priekšlikums/iniciatīva paredz
šādu līdzfinansējumu:
Apropriācijas EUR miljonos (līdz trim
zīmēm aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020.–2024. gads || Kopā
 Norāda līdzfinansējuma iestādi – iemaksas skaidrā naudā administratīvo izmaksu segšanai ||   1,955 ||   2,096 ||   2,243 ||   2,453 ||   2,621 ||   2,527 ||   6,105 || 20,000
 Norāda līdzfinansējuma iestādi – iemaksas skaidrā naudā darbības izmaksu segšanai* ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   17,500 ||   77,500 ||   182,500
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas ||   19,455 ||   19,596 ||   19,743 ||   19,953 ||   20,121 ||   20,027 ||   83,605 ||   202,500
Iemaksas skaidrā naudā ietver vismaz
EUR 182.5 miljonus no nozares darbības izmaksu segšanai.
Kopējais
iemaksu apjoms no biedriem, kas nav Savienība, noteikts Padomes Regulas
par BBI kopuzņēmumu 4. pantā.
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
X         Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus.
[1]               COM(2012) 79.
[2]               Reģionālās politikas
ģenerāldirektorāts (2012. gads) Connecting Smart and
Sustainable Growth through Smart Specialisation: A practical guide for ERDF
managing authorities (Gudras un ilgtspējīgas izaugsmes sasaiste,
īstenojot gudru specializāciju. Praktisks ceļvedis ERAF
vadības iestādēm).
[3]               COM(2012) 60.

[4]               COM(2012) 582.
[5]               COM(2013) [...]
[6]               CDR 1112/2012.
[7]               Šis pētījums (ko publicēs 2013. gada
nogalē) pēta patērētāju spēju pieņemt
pamatotu lēmumu, ņemot vērā patērētāju
izpratni un informācijas pārredzamību. Gaidāms, ka tiks
sniegti ieteikumi, lai uzlabotu degvielas marķēšanu sūkņos
un saskaņotu to visās ES dalībvalstīs.
Pētījumā skatīts arī jautājums par dažādu
degvielu un to mazumtirgotāju pieejamību, kā arī par
mazumtirdzniecības cenām.
[8]               COM(2012) 60
un SWD(2012) 11.
[9]               ESAO
(2009. gads) The bioeconomy to 2030: Designing a Policy Agenda (Bioekonomika
2030. gadam. Politikas programmas izstrāde).
[10]             Festel G.
(2011. gads) Prezentācija 4. Ikgadējā Eiropas
forumā rūpniecības biotehnoloģijai un bioekonomikai,
Amsterdamā, 2011. gada 20. oktobrī.
[11]             WEF (2010. gads), The future of Industrial
Biorefineries (Rūpniecisko biorafinēšanas iekārtu
nākotne).
[12]             ESAO (2009. gads) The bioeconomy to 2030:
Designing a Policy Agenda (Bioekonomika 2030. gadam. Politikas programmas
izstrāde).
[13]             COM(2012) 582.

[14]             Bloomberg New Energy Finance (2010. gads) Next
generation ethanol and biochemicals: What’s in it for Europe. (Nākamās
paaudzes etanols un bioķīmiskās vielas. Kāds Eiropai no
tā labums?).
[15]             Pašreizējo cenu līmenī.
[16]             OV... [EP atzinums].
[17]             OV... [EESK atzinums].
[18]             OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.
[19]             OV L 400, 30.12.2006.,
86. lpp.
[20]             OV... [H2020, FP].
[21]             OV... [H2020, SP].
[22]             COM(2010) 2020 galīgā
redakcija.
[23]             COM(2012) 60.
[24]             COM(2012) 582 galīgā
redakcija.
[25]             COM(2007) 860 galīgā
redakcija.
[26]             OV... [H2020, RfP].
[27]             OV L 362, 31.12.2012.,
1. lpp.
[28]             OV L 298, 26.10.2012.,
1. lpp.
[29]             OV 56, 4.3.1968,
1. lpp.
[30]             OV L 136, 31.5.1999.,
1. lpp.
[31]             OV L 292, 15.11.1996.,
2.–5. lpp.
[32]             OV L 136, 31.5.1999.,
15. lpp.
[33]             OV L 145, 31.5.2001.,
43. lpp.
[34]             ABM — budžeta vadība pa
darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[35]             Kā paredzēts Finanšu
regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai
b) apakšpunktā.
[36]             Skaidrojumus par
pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē:
http://www.cc.cec/budg/man/budhmanag/budgmanag_en.html.
[37]             Rezultāti ir attiecīgie
produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[38]             Konkrētie mērķi,
kas norādīti 1.4.2. punktā.
[39]             Ja PPP struktūrvienības
ir izveidotas saskaņā ar Finanšu regulas 209. pantu, šī
iedaļa paredzēta vienīgi informatīviem mērķiem.
[40]             CA —
līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu
norīkotie eksperti, INT — aģentūras darbinieki.
[41]             Saskaņā ar
robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko
finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām “BA”
pozīcijām).
[42]             Galvenokārt
struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku
attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF).
[43]             Ja PPP struktūrvienības
ir izveidotas saskaņā ar Finanšu regulas 209. pantu, šī
iedaļa paredzēta vienīgi informatīviem mērķiem.
[44]             CA —
līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu
norīkotie eksperti, INT — aģentūras darbinieki.
[45]             Skatīt Iestāžu nolīguma
19. un 24. punktu.