				|

		52013PC0708

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par ES vidēja termiņa finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1. Ievads
Pēc tam, kad saskaņā ar
kopīgo ES un SVF Rumānijai paredzēto vidēja termiņa
finansiālās palīdzības programmu Eiropas Savienība
laikposmā no 2009. gada pavasara līdz 2011. gada pavasarim
izmaksāja 5 miljardus euro un SVF – 12,9 miljardus euro, Eiropas
Savienības Padome 2011. gada 12. maijā pieņēma
lēmumu turpināt piesardzības pasākumu programmu,
piešķirot Rumānijai ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību
maksimāli 1,4 miljardu euro apmērā[1]. Otrās programmas
(arī tā bija kopīga ES un SVF programma) ietvaros atbilstoši
tās piesardzības principa būtībai nedz Eiropas
Savienība, nedz SVF neizmaksāja līdzekļus.
Ņemot vērā atlikušos riskus
saistībā ar Rumānijas maksājumu bilanci, Rumānijas
iestādes 2013. gada 4. jūlijā lūdza trešo ES
vidēja termiņa finansiālās palīdzības programmu –
arī šoreiz kopā ar SVF rezerves vienošanos. Prognozējams, ka ES
un SVF palīdzība būs piesardzības pasākums, un nav
paredzams, ka tiks veiktas faktiskas izmaksas. Ekonomikas un finanšu komiteja
(EFK) 9. jūlijā reaģēja labvēlīgi uz šo
lūgumu un pilnvaroja Komisiju risināt sarunas par jaunu kopīgu
ES un SVF programmu par piesardzības pasākumiem.
Komisijas dienesti kopā ar SVF dienestu
darbiniekiem no 2013. gada 17. jūlija līdz
31. jūlijam Bukarestē veica kopīgu sarunu misiju. Dienestu
līmenī tika panākta vienošanās par jaunās programmas
noteikumiem un saturu. Ar jauno programmu tiktu turpināts atbalstīt
valdības ekonomikas programmu, kuras mērķis cita starpā ir
konsolidēt makroekonomisko, fiskālo un finanšu stabilitāti,
palielināt ekonomikas izturētspēju un izaugsmes potenciālu,
pastiprināt administratīvās spējas, reformēt
nodokļu administrēšanu un uzlabot valsts finanšu pārvaldību
un kontroli. Jaunās programmas darbības laiks būtu
24 mēneši, un tā aptvertu palīdzību piesardzības
pasākumu veidā no Eiropas Savienības maksimāli
2 miljardu euro apmērā un Starptautiskā Valūtas fonda
maksimāli 1,75 miljardu SDR apmērā (apmēram
2 miljardi euro), ko papildina rezerves vienošanās. Papildus tam
Pasaules Banka turpinās sniegt iepriekš norunāto atbalstu
891 miljona euro apmērā, no kura vēl jāizmaksā
514 miljoni euro.
2. Makroekonomiskās norises un
prognozes
Kopš 2011. gada Rumānija ir
sasniegusi pozitīvu ekonomikas izaugsmi. Jaunākā
attīstība liecina, ka 2013. gadā izaugsme būs
apmēram 2 %, t. i., nedaudz lielāka nekā Komisijas
pavasara prognozē paredzētie 1,6 %. Galvenie izaugsmes
dzinējspēki ir teicami eksporta rādītāji
(galvenokārt pateicoties autobūves nozarei un pakalpojumiem) un laba
raža. Tomēr šīs pozitīvās tendences apslēpj vāju
iekšzemes pieprasījumu, proti, 2013. gada pirmajā pusē
patēriņa līmenis ir palicis nemainīgs un ieguldījumi
ir samazinājušies.
Paredzams, ka nākotnē izaugsme
pakāpeniski palielināsies, jo strukturālās reformas
sāks dot rezultātus, ES līdzekļu apgūšana uzlabosies
un eksporta rādītāji, Eiropas ekonomikai atveseļojoties,
saglabāsies augstā līmenī. Pieņemot, ka raža būs
vidējā līmenī, ir paredzams, ka 2014. gadā izaugsme
nedaudz pārsniegs 2 %. Paredzams, ka iekšzemes pieprasījums
būs galvenais dzinējspēks izaugsmei, ko sekmēs
ieguldījumi un privātais patēriņš, savukārt neto
eksportam saskaņā ar prognozēm būs neliela negatīva
ietekme izaugsmes rādītājā, jo paredzams, ka imports
2014. gadā pieaugs spēcīgāka iekšzemes
pieprasījuma rezultātā.
Inflācijas līmenis, ko mēra ar
saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI), Rumānijā
2009.–2011. gadā saglabājās augsts, proti, aptuveni
6 %, taču 2012. gadā tas samazinājās līdz vidēji
3,4 %. Tomēr augšupvērstais cenu spiediens atkal
pastiprinājās 2012. gada beigās un 2013. gada
pirmajā pusē. Paredzams, ka 2013. gada otrajā pusē
inflācija samazināsies, pateicoties straujam pārtikas cenu
kritumam un bāzes efektu pārmaiņām, un līdz
2013. gada beigām tā būs zemāka par 3,5 %,
tādējādi iekļaujoties centrālās bankas
mērķdiapazonā (2,5 % ±1 procentu punkts).
2014. gadā ir paredzams turpmāks samazinājums.
3.
Publiskās finanses
Pēdējos gados Rumānija ir
sekmīgi konsolidējusi savas publiskās finanses, samazinot
budžeta deficītu no 9 % 2009. gadā līdz nedaudz zem
3 % 2012. gadā. Šis panākums ļāva Padomei
2013. gada 21. jūnijā atcelt pārmērīga
budžeta deficīta novēršanas procedūru Rumānijai. Jauna
programma atbalstītu valdības turpmākos fiskālās
konsolidācijas centienus, kuru mērķis ir līdz
2015. gadam sasniegt Rumānijas vidējā termiņa
mērķi (VTM), proti, strukturālo budžeta deficītu 1 %
apmērā no IKP. Iestādes joprojām ir
apņēmušās sasniegt iepriekšējās programmas
deficīta mērķi 2013. gadam, t. i., 2,4 % ENS
izteiksmē. 2014. gadā ir plānota turpmāka
konsolidācija atbilstoši Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP)
prasībām. Balstoties uz pašreizējiem rādītājiem,
Rumānija saskaņā ar savu atjaunināto konverģences
programmu 2013. gadam sasniegs 2 % deficīta mērķi ENS
izteiksmē.
Jūlijā notikušās sarunu misijas
gaitā tika panākta vienošanās par gada vidū veicamiem
budžeta labojumiem, ļaujot īstenot dažus pārnesumus
ieņēmumu un izdevumu jomā, vienlaikus saglabājot
kopējo deficīta mērķi 2013. gadam 2,3 %
apmērā naudas izteiksmē un 2,4 % apmērā ENS
izteiksmē. Pārskatītajā budžetā ir paredzēti
mazāki ieņēmumi un mazāki iekšzemes
kapitālieguldījumi, samazinātas rezerves korekcijām
saistībā ar ES līdzekļiem un samazināti
pārskaitījumi uz citām valsts pārvaldes struktūrvienībām.
Attiecībā uz 2014. gada budžetu iestādes izvērtē
iespējas palielināt ieņēmumus – galvenokārt ar
bāzes paplašināšanas palīdzību. Izdevumu jomā
svarīgs uzdevums ir sākt ieviest vienoto atalgojuma likumu, par ko
vienošanās tika panākta saskaņā ar pirmo programmu.
Tā kā vajadzīgā
fiskālā konsolidācija lielākoties ir sasniegta, jaunās
programmas ietvaros galvenā uzmanība tiks veltīta
fiskālās pārvaldības uzlabošanai. Šīs programmas
mērķis būs pastiprināt fiskālo sistēmu, lai
nodrošinātu tās atbilstību fiskālā pakta
prasībām, kā arī panākt vairākus citus
fiskālās stratēģijas satura un budžeta izstrādes
procesa pārredzamības uzlabojumus. Šajā nolūkā
būs jāuzlabo ikgadējā un vidējā termiņa
kapitāla budžeta izstrāde, jāpabeidz saistību kontroles
sistēma (jaunu parādu nepieļaušanai) un jāuzlabo
nodokļu administrēšana, lai panāktu nodokļu efektīvāku
iekasēšanu.
4. Norises finanšu tirgos un banku
nozarē
Kopš 2012. gada vasaras situācija
finanšu tirgos ir ievērojami uzlabojusies, jo ir uzlabojies
globālā tirgus noskaņojums un gada beigās
stabilizējās valsts iekšējā politiskā situācija.
Situācija kopumā attīstījās tāpat kā
līdzīgā situācijā esošās valstīs
reģionā, un 2013. gada pirmajā pusē tā bija
relatīvi labvēlīga. Attiecībā uz Rumānijas 5 gadu
valsts parāda vērtspapīriem kredītriska mijmaiņas
darījumu starpības samazinājās no gandrīz 500
bāzes punktiem 2012. gada maijā līdz zem 200 bāzes punktiem
2013. gada janvārī, un tās turas aptuveni 200 bāzes
punktu līmenī kopš 2013. gada jūnija beigām. Pēc
nopietniem zaudējumiem 2012. gada maijā akciju tirgus indekss
BET līdz 2012. gada beigām atguvās; kopš tā laika tas
ir bijis svārstīgs, tomēr līdz 2013. gada septembra
beigām ir pieaudzis par 10 %.
Neraugoties uz aktīvu vērtību
samazināšanās pieaugošo tendenci (2013. gada jūnijā
ieņēmumus nenesošo aizdevumu attiecība sasniedza 20,3 %),
banku nozares kapitalizācijas līmenis saglabājās
apmierinošā līmenī (kapitāla pietiekamības
rādītājs jūnijā bija 14,7 %). Ar
ieņēmumus nenesošo aizdevumu pieaugumu saistītie riski tika
mazināti ar piesardzīgu pieeju uzkrājumu veidošanai
bezcerīgiem parādiem, tomēr uzkrājumi turpina ierobežot
rentabilitāti (pašu kapitāla atdeve H1 2013. gadā
sasniedza 6 % pēc 3 gadiem, kuros bija zaudējumi).
Centrālā banka turpina turpina cieši uzraudzīt bankas, kuru
mātesuzņēmumi atrodas vājākajās eurozonas
valstīs, un tās ir saglabājušas pietiekamas kapitāla
rezerves. Kipras krīzes negatīvā ietekme tika mazināta ar
līgumu par Kipras bankas Rumānijas filiāles vietējās
depozītu bāzes pārvedumu uz Marfin banku, kas ir Laiki
grupas meitasuzņēmums, ārzemju banku aizņemto
līdzekļu īpatsvara samazināšanu un
mātesuzņēmumu banku finansējuma samazināšanu
(-14,6 % kopš 2012. gada decembra, kaut arī šie procesi ir
saskanīgi ar situācijas attīstību reģionā un
kopumā tiek veikti organizēti, tomēr ir nepieciešama
uzraudzības iestāžu cieša uzmanība.
5. Maksājumu
bilance un ārējās finansēšanas prasības
Paredzams, ka Rumānijai
paredzētajā programmas darbības laikā (24 mēneši)
saglabāsies pilna pieeja valsts parādzīmju tirgiem, ja vien
neiestāsies nelabvēlīgi ārējie apstākļi. CDS
starpības ir sasniegušas zemāko līmeni kopš 2010. gada.
Paredzams, ka tekošā konta deficīts samazināsies no aptuveni
4 % no IKP 2012. gadā līdz aptuveni 2 %
2013. gadā, galvenokārt pateicoties tirdzniecības deficīta
samazinājumam.
Saskaņā ar bāzes scenāriju
tuvāko divu gadu laikā nevajadzētu iestāties valsts vai
ārējā finansējuma trūkumam. Tomēr Rumānija
vēl aizvien ir pakļauta valūtas maiņas
svārstīgumam un svārstībām starptautiskajos
kapitāla tirgos. Nelabvēlīga scenārija gadījumā
varētu būt apgrūtināta tekošā konta finansēšana
un piekļuve valsts parādzīmju tirgiem. Šādā
gadījumā pirmais aizsardzības pasākums būtu Valsts
kases naudas rezerves (aptuveni 6 mēnešu finansējuma
vajadzībām) un mazākā mērā – RVB
starptautiskās rezerves. Ja Rumānija saskarsies ar ilgstošām un
smagām finansēšanas grūtībām, tiks aktivizēta
piesardzības pasākumu programma un pieejamie līdzekļi (2
miljardi euro no ES, izmaksājami divās 1 miljarda euro
lielās daļās, un līdz 2 miljardiem euro no SVF rezerves
vienošanās) ļaus segt valsts finanšu un budžeta saistības. Jaunā
programma ļaus arī pārliecināt finanšu tirgus, ka
Rumānija ir apņēmusies īstenot vērienīgu
ekonomisko reformu plānu.
6. ES atbalsts saskaņā ar
maksājumu bilances palīdzības mehānismu kā daļa
no starptautiskā atbalsta
Ņemot vērā joprojām
nestabilo situāciju un riskus attiecībā uz maksājumu
bilanci un ar nosacījumu, ka Rumānijas iestādes ir
apņēmušās īstenot fiskālo, finanšu un strukturālo
korekciju programmu, Komisija, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju
(EFK), 2013. gada 3. oktobrī ieteica Padomei pieņemt
lēmumu piešķirt Rumānijai turpmāku savstarpējo
palīdzību, kas paredzēta Līguma (LESD)
143. pantā. Rumānijas valdībai jāīsteno
ekonomiskā programma, lai mazinātu atlikušos nestabilitātes
faktorus un mazinātu draudus maksājumu bilances ilgtspējībai,
un tai ir jāizveido nepieciešamā kapacitāte ekonomisko politiku
izstrādei un īstenošanai bez starptautiskās
palīdzības.
Turklāt Komisija, pēc
apspriešanās EFK, iesaka Padomei pieņemt lēmumu par ES
vidēja termiņa finansiālās palīdzības
piešķiršanu Rumānijai piesardzības pasākumu veidā
līdz EUR 2 miljardu apmērā, lai atbalstītu
Rumānijas maksājumu bilances ilgtspējību. Pieprasījumu aktivizēt Savienības
finansiālās palīdzības piesardzības pasākumus un
maksājumus var iesniegt līdz 2015. gada 30. septembrim.
7. Jaunās programmas
svarīgākie elementi
Ar jauno finanšu palīdzību
piesardzības pasākumu veidā tiktu turpināts atbalstīt
valdības ekonomikas programmu, kuras mērķis cita starpā ir
konsolidēt makroekonomisko, fiskālo un finanšu stabilitāti,
palielināt ekonomikas izturētspēju un izaugsmes potenciālu,
pastiprināt administratīvās spējas, reformēt
nodokļu administrēšanu un uzlabot valsts finanšu pārvaldību
un kontroli. Komisija ar Rumānijas iestādēm noslēgs
saprašanās memorandu (SM) par konkrētiem ekonomikas politikas
nosacījumiem. Tajā tiks saglabāti abu iepriekšējo programmu
sasniegumi un ietverti vēl neizpildītie nosacījumi no otrās
programmas.
A: Fiskālā konsolidācija
Pēc pārmērīga budžeta
deficīta novēršanas Rumānijai ir jāsamazina
strukturālais budžeta deficīts saskaņā ar Stabilitātes
un izaugsmes pakta (SIP) prasībām, līdz tā būs
sasniegusi vidējā termiņa mērķi, proti,
strukturālo valsts budžeta deficītu 1 % apmērā no IKP
līdz 2015. gadam, un spēs to saglabāt arī
turpmāk. Turklāt programmā tiks turpināti centieni
novērst valdības kavēto maksājumu uzkrāšanos gan
centrālās valdības, gan pašvaldību līmenī.
Publiskā sektora algām ir jāsaglabā ilgtspējīgs
līmenis, ierobežojot algu pieaugumu un darbinieku skaitu publiskajā
sektorā.
B: Fiskālā pārvaldība
un strukturālās fiskālās reformas
Lai stabilizētu fiskālo
konsolidāciju, programma paredz turpmāku fiskālās
pārvaldības sistēmas nostiprināšanu. Fiskālā
pakta īstenošana ir būtiski svarīga šajā aspektā, un
daudzgadu budžeta plānošanas uzlabojumi nodrošinās ilgtspējīgāku
fiskālo politiku.
SVF un Pasaules Banka sniegs valdībai
plašu tehnisko palīdzību publisko finanšu vadības un kontroles
jomā. Saistību kontroles sistēmas īstenošana, ko veiks
pakāpeniski vairākos posmos, palīdzēs nodrošināt
kavēto maksājumu samazināšanu un kontroli. Veselības
aprūpes nozarē tiks nostiprināti budžeta kontroles
mehānismi, uzlabojot ziņošanas un uzraudzības sistēmas, jo
īpaši attiecībā uz slimnīcām un izdevumiem par
zālēm, lai novērstu kavētu maksājumu atkārtotu
uzkrāšanos. Lai paplašinātu valsts izaugsmes potenciālu, tiks
nostiprināta publisko ieguldījumu prioritāšu noteikšana.
C: Valsts parāda pārvaldība
Varas iestādes veiks nepieciešamos
pasākumus, lai uzlabotu valsts parāda pārvaldību ar
mērķi samazināt finansēšanas izdevumus un riskus un
pagarināt valsts parādzīmju vidējo termiņu.
D: Finanšu nozares regulējums un
uzraudzība
Finanšu nozarē varas iestādes
turpinās uzlabot banku noregulējuma sistēmu un tiesību
aktus par noguldījumu garantiju sistēmu, grozot aktus GO 39/1996 un
GEO 99/2006. Lai paātrinātu bilances attīrīšanas procesu,
Rumānijas Valsts banka (RVB) kopā ar Rumānijas Banku
asociāciju precizēja aizdevumu norakstīšanai piemērojamos
noteikumus un sagatavos vispusīgu analītisku apskatu par aktīvu
kvalitāti banku nozarē. Lai plašāk attīstītu
kapitāla tirgu un dažādotu banku finansējuma avotus, varas
iestādes grozīs tiesību aktus, kas regulē segtās
obligācijas. Kredītu disciplīnas saglabāšana un debitoru
bezrūpīgas rīcības riska nepieļaušana ievērojami
veicinās finanšu stabilitātes stiprināšanu.
Tādējādi valdība turpinās atturēties no tādu
likumdošanas iniciatīvu pieņemšanas (piemēram, personu
maksātnespējas likums) un tādu parādu piedziņas likuma
noteikumu sekmēšanas, kas apdraudētu kredītu disciplīnu.
Varas iestādes veiks plašas apspriedes ar visām
ieinteresētajām personām, ņemot vērā arī RVB
pabeigto ietekmes novērtējumu, par jaunajiem noteikumiem
saistībā ar negodīgām atrunām civilprocesa piemērošanas
likumā; tās nodrošinās, ka lietas par negodīgām
atrunām tiek izskatītas augstāka līmeņa tiesās
vienā specializētā tiesā, un veiks citus nepieciešamos
pasākumus, lai nodrošinātu šo noteikumu konsekventu ievērošanu.
Lai nostiprinātu ar bankām nesaistīto finanšu tirgu
uzraudzību un veicinātu patērētāju aizsardzību,
varas iestādes nodrošinās, ka tiesību akti par integrēto
ārpusbanku finanšu regulatoru (Finanšu uzraudzības iestādi) tiks
grozīti tā, lai tie atbilstu starptautiski atzītai
labākajai praksei.
E: Strukturālās reformas
Strukturālo reformu mērķis ir
uzlabot tirgus darbību, paaugstināt izturētspēju pret
ārējiem satricinājumiem un nostiprināt Rumānijas
ilgtermiņa izaugsmes potenciālu. Strukturālo reformu plāns
šajā programmā ir daļa no plašāka plāna, kas
izklāstīts Rumānijas valsts reformu programmā un kurā
ir ņemti vērā Rumānijai domātie ieteikumi Eiropas
pusgada kontekstā.
Valstij piederošo uzņēmumu
pārstrukturēšana, tostarp privatizācija, tiks
paātrināta, lai mazinātu riskus valsts vispārējam
budžetam no uzkrātiem kavētiem maksājumiem un darbības
zaudējumiem un vienlaikus paaugstinātu šo uzņēmumu
darbības finansiālo dzīvotspēju. Varas iestādes veiks
pasākumus, lai stiprinātu valstij piederošo uzņēmumu
korporatīvo pārvaldību, tostarp finanšu nozarē.
Enerģētikas nozarē tiks
īstenoti vēl nerealizētie pasākumi, par kuriem bija
panākta vienošanās abās iepriekšējās programmās,
un vienlaikus tiks īstenoti plāni par gāzes un elektrības
tirgus liberalizāciju.
Uzņēmējdarbības vides
uzlabošana un finansējuma saņemšanas atvieglošana maziem un
vidējiem uzņēmumiem (MVU) ir vēl viens programmas
strukturālo reformu plāna stūrakmeņiem. Programmas
mērķis ir mazināt MVU administratīvo slogu, sekmēt to
piekļuvi banku un akciju kapitālam, mazināt tiesisko
nenoteiktību, uzlabojot zemes un īpašuma reģistrāciju un
atbalstot MVU, kas vēlas darboties ārvalstīs. Turklāt
programmā ir paredzēts atbalsts intelektuālā īpašuma
tiesību sistēmas reformai, jo īpaši attiecībā uz
patentiem, nolūkā piesaistīt ārzemju tiešos
ieguldījumus pētniecības un inovācijas pasākumiem.
Darba tirgū programma atbalsta
2010. gada pensiju reformas pabeigšanu, vienādojot pensijas vecumu
vīriešiem un sievietēm.
Papildus iepriekš aprakstītajām
plašajām pasākumu jomām, kas paredz valsts pārvaldes
efektivitātes uzlabošanu programmas īstenošanai kritiskajās
jomās, Rumānijas iestādes tiek aicinātas reizi sešos
mēnešos ziņot Ekonomikas un finanšu komitejai (EFK) un Ekonomikas
politikas komitejai (EPK) par panākumiem šajā jomā.
F: Monetārā politika
Monetārā politika arī
turpmāk būs virzīta uz cenu stabilitāti nolūkā
noturēt inflāciju Rumānijas valsts bankas mērķa
diapazonā (2,5 % ±1 procentu punkts).
2013/0338 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS
par ES vidēja termiņa
finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai piesardzības
pasākumu veidā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2002. gada
18. februāra Regulu (EK) Nr. 332/2002[2],
ar ko izveido vidēja termiņa finansiālās
palīdzības mehānismu attiecībā uz dalībvalstu maksājumu
bilancēm, un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju
(EFK),
tā kā:
(1)       Saskaņā ar
Lēmumu 2013/xxx/ES[3]
Padome ir nolēmusi piešķirt Rumānijai savstarpēju
palīdzību.
(2)       Vidēja termiņa
finansiālās palīdzības sniegšanu Rumānijai
piesardzības pasākumu veidā dalībvalstīm
paredzētā maksājumu bilances mehānisma ietvaros ir
piemērota pašreizējos apstākļos, kad nestabilas
kapitāla plūsmas jo īpaši skar jaunietekmes tirgus, pastāv
riski makroekonomiskajam scenārijam un vēl aizvien ir vājās
vietas banku nozarē. Kaut arī pašreizējos tirgus
apstākļos Rumānija neplāno pieprasīt maksājumu
daļu izmaksu, sagaidāms, ka palīdzība piesardzības
pasākumu veidā palīdzēs konsolidēt makroekonomisko,
budžeta un finanšu stabilitāti un, īstenojot strukturālās
reformas, palielinās Rumānijas ekonomikas izturētspēju un
izaugsmes potenciālu.
(3)       Ja materializēsies
negatīvie riski, Rumānija, iespējams, nevarēs segt savas
ārējā finansējuma vajadzības no pieejamiem
līdzekļu avotiem. Šie riski ir saistīti, cita starpā, ar
ārējā parāda un finanšu nozares nozīmīgu
savstarpējo ietekmi, augsto negatīvo neto ieguldījumu
pozīciju un ietekmi no nelabvēlīgiem notikumiem eurozonā.
Šādā stresa scenārijā atlikušās finansējuma
vajadzības, iespējams, būs jāsedz, aktivizējot ES
finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā.
(4)       Ir piemēroti
piešķirt Rumānijai ES atbalstu piesardzības pasākumu
veidā līdz EUR 2 miljardu apmērā atbilstīgi
Savienības vidēja termiņa finansiālās
palīdzības mehānismam attiecībā uz dalībvalstu
maksājumu bilancēm, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr.
332/2002. Šī palīdzība būtu jāsniedz apvienojumā
ar SVF atbalstu rezerves vienošanās kontekstā (SBA) par summu
SDR 1751,34 miljoni (aptuveni 2 miljardi euro, 170 % no Rumānijas SVF
kvotas), kas apstiprināts 2013. gada 27. septembrī un kuru varas
iestādes arī uzskatīs par piesardzības pasākumu.
Pasaules Banka darīs pieejamu 1 miljardu euro atbilstīgi savai
attīstības aizdevumu programmai (DPL) ar atliktas izmantošanas
iespēju (deferred drawdown option – DDO), kas būs
spēkā līdz 2015. gada jūnijam. Papildus tam Pasaules
Banka turpinās sniegt iepriekš norunāto atbalstu 891 miljona
euro apmērā, no kura vēl jāizmaksā 514 miljoni
euro.
(5)       Palīdzība būtu
jāpārvalda Komisijai, kas pēc apspriešanās ar EFK vienosies
ar Rumānijas iestādēm par konkrētajiem ekonomikas politikas
nosacījumiem, kas saistīti ar finansiālo palīdzību
piesardzības pasākumu veidā. Šie nosacījumi būtu
jāparedz saprašanās memorandā.
(6)       Ņemot vērā ar
palīdzību saistītos piesardzības pasākumus,
Rumānija nelūgs Savienības aizdevuma daļas izmaksu, ja vien
tai neradīsies grūtības saistībā ar savu
kārtējo maksājumu vai kapitāla kustības bilanci. Ja
Rumānija lūgs Komisijai finansējumu, Komisija pēc
apspriešanās ar EFK lems par programmas aktivizēšanu un par
šādas aizdevuma daļas summu un izmaksas laiku. Detalizēti
finanšu noteikumi, kas saistīti ar potenciālām izmaksām,
tiks noteikti Piesardzības aizdevumu mehānisma nolīgumā (PLFA).
(7)       Finansiālā palīdzība
piesardzības pasākumu veidā tiks sniegta, lai veicinātu
valdības ekonomikas programmas veiksmīgu īstenošanu un
tādējādi atbalstītu Rumānijas maksājumu bilances
ilgtspējību,
IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
1. pants
1.           Savienība piešķir
Rumānijai vidēja termiņa finansiālu palīdzību
piesardzības pasākumu veidā, kuras maksimālais apjoms ir
EUR 2 miljardi. Ja mehānisms tiek aktivizēts un tiek veiktas
izmaksas, palīdzību piešķir kā aizdevumu ar maksimālo
vidējo dzēšanas termiņu astoņi gadi.
2.           Pieprasījumu
aktivizēt Savienības finansiālās palīdzības
piesardzības pasākumus un maksājumus var iesniegt līdz
2015. gada 30. septembrim.
2. pants
1.           Šo palīdzību
Komisija pārvalda tā, lai tā atbilstu Rumānijas
saistībām un Padomes ieteikumiem, jo īpaši saistībā ar
Valsts reformu programmas īstenošanu un Rumānijas Konverģences
programmas ikgadējo atjaunināšanu.
2.           Komisija pēc
apspriešanās ar EFK vienojas ar Rumānijas iestādēm par
īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem, kas saistīti ar
finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu veidā,
kā to paredz 3. panta 3. punkts. Šos nosacījumus paredz
Saprašanās memorandā (SM) atbilstīgi 1. punktā
minētajām saistībām un ieteikumiem. Komisija nosaka
sīkākus finanšu noteikumus PLFA.
3.           Sadarbībā ar EFK
Komisija regulāri pārbauda, vai tiek ievēroti ekonomikas
politikas nosacījumi, kas saistīti ar šo palīdzību.
3. pants
1.           Komisija pārbauda
Savienības finansiālās palīdzības piesardzības
pasākumu veidā aktivizēšanu pēc Komisijai iesniegta
rakstiska Rumānijas lūguma. Pēc apspriešanās ar EFK Komisija
lemj, vai palīdzības aktivizēšana un lūgums veikt izmaksas
saskaņā ar palīdzību ir pamatots, un lemj par šādu
izmaksu summu un laiku. Ja finansiālā palīdzība tiek
aktivizēta, līdzekļus drīkst izmaksāt ne vairāk
kā divās daļās. Katru maksājumu drīkst izmaksāt
kā vienu maksājumu vai vairākās daļās.
2.           Pēc palīdzības
aktivizēšanas lēmumu par Savienības aizdevuma vai tā
daļas izmaksu pieņem Komisija pēc EFK atzinuma saņemšanas.
3.           Jebkāda izmaksa tiek
veikta, ja apmierinoši tiek izpildīta Rumānijas valdības
ekonomikas programma, kas jāiekļauj Rumānijas KP un VRP, un jo
īpaši, ja tiek izpildīti specifiskie ekonomikas politikas
nosacījumi, kas paredzēti SM, tostarp šādi:
(a)
budžetu pieņemšana un politiku īstenošana
atbilstoši fiskālās konsolidācijas plānam, kas izriet no
Rumānijas saistībām saskaņā ar Stabilitātes un
izaugsmes paktu, nolūkā sasniegt Rumānijas vidējā
termiņa mērķi līdz 2015. gadam un noturēt to
arī turpmāk;
(b)
pilnībā ievērot visus
pasākumus, par kuriem bija vienošanās abās
iepriekšējās programmās, un īstenot visus vēl
neizpildītos nosacījumus;
(c)
vēl vairāk nostiprināt
fiskālās pārvaldības sistēmu, tostarp īstenojot
Līguma par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību EMS
(Fiskālais pakts) 3. pantu, lai nodrošinātu, ka
fiskālā konsolidācija ir labi nostabilizēta. Īpaša
uzmanība jāpievērš daudzgadu budžeta plānošanas
nostiprināšanas, efektīvas saistību kontroles sistēmas
īstenošanai, nodokļu iekasēšanas uzlabošanai un kapitāla
budžeta izstrādes uzlabošanai;
(d)
laikus īstenot rīcības plānus,
kas pieņemti, reaģējot uz konstatējumiem PB
2010.–2011. gadā sagatavotajos darbības pārskatos, un
izveidotu centrālu īstenošanas struktūru, lai uzlabotu politiku
prioritāšu noteikšanu valdības līmenī;
(e)
nokārtot kavētos maksājumus un
nostiprināt budžeta kontroles mehānismus veselības aprūpes
nozarē, uzlabojot ziņošanas un uzraudzības sistēmas;
(f)
īstenot stratēģisku
rīcības plānu, racionalizējot slimnīcu struktūru
un paplašinot primārās veselības aprūpes darbības jomu
nolūkā uzlabot rezultātus veselības aprūpes jomā;
(g)
uzlabot valsts parāda pārvaldību,
lai mazinātu riskus un konsolidētu un pagarinātu valsts
parāda ienesīguma līkni;
(h)
turpināt nostiprināt banku
noregulējuma sistēmu, centrālās bankas rīcības
plānus ārkārtas gadījumiem un ieguldījumu garantiju
fonda korporatīvo pārvaldību, kā arī īstenot
pasākumus, kas paātrinātu banku bilanču
attīrīšanu un kredītdisciplīnas nostiprināšanu banku
nozarē;
(i)
pielāgot tiesību aktus par Finanšu
uzraudzības iestādi starptautiski atzītai labākajai
praksei, lai nostiprinātu ar bankām nesaistīto finanšu tirgu
uzraudzību;
(j)
pārstrukturēt valstij piederošos
uzņēmumus, tostarp pārdot to kapitāla daļas, un
stiprināt valstij piederošo uzņēmumu korporatīvo
pārvaldību;
(k)
turpmāka to pasākumu īstenošana,
kuru mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi,
samazinot administratīvo slogu maziem un vidējiem
uzņēmumiem (MVU), un atvieglot MVU piekļuvi finansējumam.
4.           Ja tas nepieciešams aizdevuma
finansēšanai, ir pieļaujams izmantot piesardzīgus procentu
likmju mijmaiņas darījumus ar partneriem, kuriem ir
visaugstākā kredītu kvalitāte. Komisija informē EFK
par aizņēmumu iespējamu refinansēšanu vai finanšu
nosacījumu pārstrukturēšanu.
4. pants
Šis lēmums stājas spēkā
tā paziņošanas dienā.
5. pants
Šis lēmums ir adresēts
Rumānijai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PĀRSKATS PAR IETEKMI UZ BUDŽETU
(sal. iekšējo
noteikumu 16. pantu)
POLITIKAS JOMA: SADAĻA 01 — EKONOMIKA
UN FINANSES
DARBĪBA: FINANŠU OPERĀCIJAS UN
INSTRUMENTI
1.           PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:
ATTIECĪGĀ BUDŽETA POZĪCIJA UN SADAĻA
Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko
piešķir ES vidēja termiņa finansiālo palīdzību
Rumānijai piesardzības pasākumu veidā saistībā ar
Ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko piešķir savstarpēju
palīdzību Rumānijai.
01 04 01 01 Eiropas
Savienības garantija ES aizdevumiem, kas paredzēti
maksājumu bilances atbalstam.
2.           JURIDISKAIS PAMATS:
LESD 143. pants, LESD 352. pants,
Padomes Regula Nr. 332/2002.
3.           FINANŠU GADA
VISPĀRĒJIE RĀDĪTĀJI (EURO)
Šis postenis ir Eiropas Savienības
nodrošinātu garantiju struktūra. Tas ļauj Komisijai apkalpot
parādus (pamatsummu, procentus un citus izdevumus) debitoru (šajā
gadījumā Rumānijas) saistību nepildīšanas
gadījumā.
Budžeta iegrāmatojums („p.m.”), kas
atspoguļo budžeta garantiju, tiks izmantots vienīgi tad, ja garantija
faktiski tiks pieprasīta. Parasti budžeta garantija netiek
pieprasīta.
3.a – Pašreizējais gads
Neattiecas
   ||   || SA
 Sākotnējā finanšu gada apropriācija (budžets) ||   ||
 Pārvietojumi ||   ||
 Papildu apropriācija ||   ||
 Apropriācijas kopā ||   ||
 Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai ||   ||
 Pieejamais atlikums ||   ||
 Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa ||   ||
3.b – Pārnestās summas
Neattiecas
   ||   || SA
 Pārnestās summas ||   ||
 Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai ||   ||
 Pieejamais atlikums ||   ||
 Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa ||   ||
3.c – Nākamais finanšu gads
Neattiecas
   ||   || SA
 Sākotnējā finanšu gada apropriācija (budžets) ||   || p. m.
 Pārvietojumi ||   ||
 Papildu apropriācija ||   ||
 Apropriācijas kopā ||   ||
 Apropriācijas, kas jau rezervētas citai darba programmai ||   ||
 Pieejamais atlikums ||   ||
 Ierosinātajam pasākumam piešķirtā summa ||   || p. m.
4.           DARBĪBAS APRAKSTS
Ierosinātā ES vidēja termiņa
finansiālā palīdzība piesardzības pasākumu
veidā Rumānijai, ja tā tiks aktivizēta, ir ES aizdevums
līdz EUR 2 miljardu apmērā (ko finansēs no ES
aizņēmumiem starptautiskajos kapitāla tirgos vai finanšu
iestādēs). To sniegs starptautisko finansēšanas pasākumu
kontekstā, īpaši SVF aizdevuma SDR 1,75 miljardu
apmērā (aptuveni EUR 2 miljardi) kontekstā, ko
atbalsta rezerves vienošanās. Pasaules Banka darīs pieejamu 1
miljardu euro atbilstīgi savai attīstības aizdevumu programmai
(DPL) ar atliktas izmantošanas iespēju (deferred drawdown option – DDO).
Papildus tam Pasaules Banka turpinās sniegt iepriekš norunāto
atbalstu 891 miljona euro apmērā, no kura vēl
jāizmaksā 514 miljoni euro. Rumānijai piešķirtā
ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība
piesardzības pasākumu veidā ir paredzēta, lai novērstu
atlikušos riskus attiecībā uz Rumānijas maksājumu bilances
ilgtspējību; kaut arī tekošā konta deficīts
nepārprotami ir samazinājies, kapitāla plūsmu svārstības
var radīt riskus tā finansēšanai. Palīdzība
piesardzības pasākumu veidā turpinās arī sniegt
atbalstu valdības ekonomiskajai programmai, kuras mērķi cita
starpā ir konsolidēt makroekonomisko, fiskālo un finansiālo
stabilitāti, paplašināt administratīvo kapacitāti,
reformēt nodokļu pārvaldību, uzlabot valsts finanšu
vadību un kontroli un paaugstināt Rumānijas ekonomikas
izturētspēju un izaugsmes potenciālu. Visbeidzot, šī
palīdzība — kuru, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju,
pārvalda Komisija — ir veids, kā veicināt Rumānijas
ekonomiskās politikas atbilstību Rumānijas saistībām
ES kontekstā un atbilstību Padomes ieteikumiem, jo īpaši
attiecībā uz Valsts reformu programmas un Konverģences
programmas izpildi.
ES līdzekļus, kas piesaistīti kapitāla
tirgos vai no finanšu iestādēm, lai piešķirtu aizdevumu
Rumānijai, ja Rumānija to lūgs un Komisija būs devusi
pozitīvu novērtējumu šādam lūgumam pēc
apspriešanās ar EFK, sedz ES garantija. Aizdevums ir iegūts
kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm. Aizdevumu, kurus
varētu piešķirt Rumānijai, pamatsumma būs līdz
EUR 2 miljardu apmērā.
ES sniegtās garantijas struktūra dos
iespēju Komisijai apkalpot šo parādu, ja Rumānija nepildīs
savas saistības.
Lai izpildītu savas saistības, Komisija
pagaidu kārtā šo parādu var apkalpot, izmantojot savus skaidras
naudas līdzekļus. Šādā gadījumā
jāpiemēro Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK,
Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK,
Euratom, par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu, 12. pants
(OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.).
5.           PIEŅEMTĀ
APRĒĶINU METODE
Neattiecas.
6.           MAKSĀJUMU GRAFIKS
(EURO)
Neattiecas.
 Pozīcija || Apropriācijas || Maksājumi
   ||   ||   || N gads || n+1 gads || n+2 gads || n+3 gads || Turpmākie finanšu gadi
   || N gads ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || n+1 gads ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || N gads ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || n+1 gads ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Kopā ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Uz pirmo programmu attiecās Padomes
Lēmums 2009/459/EK un uz otro programmu – Padomes
Lēmums 2011/288/ES.
[2]               OV L 53, 23.2.2002., 1. lpp.
[3]               Skatīt šā Oficiālā Vēstneša
XX. lpp.


				|

		52014PC0622

			Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko Igaunijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta a) apakšpunkta, 168. panta un 168.a panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Saskaņā ar 395. panta 1. punktu 2006.
gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo
pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (turpmāk
„PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar
vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij
piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no
minētās direktīvas noteikumiem ar nolūku vienkāršot
PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu
nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu
maksāšanas.
Vēstulē, kas 2014. gada 26.
maijā reģistrēta Komisijā, Igaunija lūdza atļauju
piemērot pasākumu, ar kuru atkāpjas no vispārīgajiem
principiem, kas reglamentē tiesības atskaitīt priekšnodokli
attiecībā uz vieglajiem automobiļiem. Saskaņā ar PVN
direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2014. gada 11. jūnija
vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par
Igaunijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 12. jūnija
vēstulē paziņoja Igaunijai, ka tās rīcībā ir
visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai
izvērtētu pieprasījumu.
Vispārīgais konteksts
PVN Direktīvas 168. un 168.a pantā
noteikts, ka nodokļu maksātājam ir tiesības atskaitīt
PVN, kas maksājams par pirkumiem, kurus izmanto ar nodokli apliekamiem
darījumiem. Tās pašas direktīvas 26. panta 1. punkta
a) apakšpunktā noteikts, ka preču, kas ir saimnieciskās
darbības aktīvu daļa, izmantošanu privātām
vajadzībām uzskata par pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību,
ja PVN par šīm precēm ir bijis atskaitāms. Šāda
sistēma ļauj atgūt sākotnēji atskaitīto PVN
saistībā ar izmantošanu privātām vajadzībām.
Vieglo automobiļu gadījumā šo
sistēmu piemērot ir sarežģīti, jo īpaši
tādēļ, ka ir grūti nošķirt izmantošanu
privātām vajadzībām no izmantošanas saimnieciskajai darbībai.
Ja uzskaite pastāv, tā rada papildu slogu uzņēmumiem un
administrācijai, saistībā ar tās uzturēšanu un
pārbaudīšanu, pat ja Igaunija izmantotu PVN direktīvas 168.a pantā
ietverto iespēju attiecībā uz uzņēmuma
automobiļiem atskaitāmo izdevumu summu ierobežot līdz
proporcijai, kura atbilst nodokļa maksātāja ar saimniecisko
darbību saistītajam faktiskajam izmantojumam.
Tādēļ Igaunija ir
pieprasījusi atļauju ierobežot atskaitīšanas tiesības,
nosakot konkrētu procentuālo apjomu, un savukārt atbrīvot
uzņēmumus no pienākuma nodokļu aprēķināšanas
nolūkā veikt uzskaiti attiecībā uz izmantošanu
privātām vajadzībām. Tādējādi visām
iesaistītajām pusēm tiks vienkāršota sistēma un
arī novērsta nodokļu nemaksāšana vai izvairīšanās
no nodokļu maksāšanas nepareizas uzskaites rezultātā.
Pamatojoties uz Igaunijas sniegto
informāciju, izrādās, ka vidēji 50 % gadījumu
uzņēmumu vieglos automobiļus izmanto privātām
vajadzībām. Tādēļ procentuālais ierobežojums
būtu jānosaka 50 % apmērā.
Jaunā sistēma attieksies uz visiem
vieglajiem automobiļiem, kuriem papildus vadītāja sēdvietai
ir ne vairāk kā astoņas sēdvietas, kuru masa
nepārsniedz 3500 kilogramus un kurus izmanto ne tikai saimnieciskās
darbības vajadzībām. Tomēr atskaitīšanas tiesību
ierobežojumu neattiecinātu uz automobiļiem, ko izmanto dažiem
konkrētiem nolūkiem, un tiem piemērotu parastos noteikumus:
atkārtotai pārdošanai, īrei vai līzingam paredzēti
automobiļi, pasažieru pārvadājumiem izmantoti automobiļi
(piemēram, taksometri); braukšanas apmācībām izmantoti
automobiļi.
Atkāpe būtu jānosaka uz laiku
līdz 2017. gada 31. decembrim, lai varētu
izvērtēt, vai 50 % ierobežojums joprojām atbilst
reālajai proporcijai starp izmantojumu saimnieciskajai darbībai un
citu izmantojumu. Lūgums pagarināt atkāpes piemērošanas
periodu jānosūta Komisijai līdz 2017. gada 31. martam,
pievienojot ziņojumu, kurā ietverts izvērtējums par
piemēroto procentuālo daļu.
Spēkā esošie noteikumi
priekšlikuma jomā
Līdzīgas atkāpes
saistībā ar atskaitīšanas tiesībām ir piešķirtas
citām dalībvalstīm.
PVN direktīvas 176. pantā noteikts,
ka Padome lems, uz kuriem izdevumiem neattiecas PVN atskaitīšana.
Līdz tam dalībvalstīm atļauts saglabāt visus
izņēmumus, kas bija spēkā 1979. gada 1. janvārī.
Tādējādi ir vairāki „nogaidoši” noteikumi, ar ko ierobežo
tiesības atskaitīt nodokļus attiecībā uz vieglajiem
automobiļiem.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Neattiecas.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
Ietekmes novērtējums
Lēmuma priekšlikuma primārais
mērķis ir vienkāršot PVN iekasēšanu saistībā ar
vieglajiem automobiļiem, ko daļēji izmanto vajadzībām,
kuras nav saistītas ar saimniecisko darbību, un tādēļ
tam, iespējams, ir pozitīva ietekme. Turklāt vienlaikus tiek
novērsta nodokļu nemaksāšana nepareizas uzskaites
rezultātā.
Tomēr, ņemot vērā
atkāpes šauro darbības jomu un īso piemērošanas laikposmu,
šāda ietekme jebkurā gadījumā būs ierobežota.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Atļauja Igaunijai ierobežot
atskaitīšanas tiesības līdz 50 % no PVN, kas samaksāts
par izdevumiem saistībā ar tādiem uzņēmumu vieglajiem
automobiļiem, ko izmanto ne tikai saimnieciskās darbības
vajadzībām. Ja piemēro minēto atskaitīšanas tiesību
ierobežojumu, nodokļa maksātāju atbrīvo no pienākuma
veikt PVN uzskaiti par automobiļa izmantošanu privātām
vajadzībām.
Juridiskais pamats
PVN direktīvas 395. pants.
Subsidiaritātes princips
Vadoties pēc PVN direktīvas normas,
kura ir šā priekšlikuma pamats, priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā
kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko
piešķir dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un tas
neuzliek nekādus pienākumus.
Ņemot vērā atkāpes
ierobežoto darbības jomu, īpašais pasākums ir samērīgs
ar vēlamo mērķi.
Juridisko instrumentu izvēle
Saskaņā ar PVN direktīvas 395.
pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujama
vienīgi ar Padomes atļauju, ko tā ar vienprātīgu
lēmumu pieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Turklāt Padomes
lēmums ir vispiemērotākais juridiskais instruments, jo to var
adresēt atsevišķām dalībvalstīm.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības
budžetu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Priekšlikumā ir iekļauta
turpināmības klauzula.
2014/0288 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,
ar ko Igaunijas Republikai atļauj
ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 26. panta 1. punkta
a) apakšpunkta, 168. panta un 168.a panta Direktīvā 2006/112/EK
par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada 28.
novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās
vērtības nodokļa sistēmu[1]
un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Vēstulē, kas 2014.
gada 26. maijā reģistrēta Komisijā, Igaunija lūdza
atļauju piemērot atkāpi no Direktīvā 2006/112/EK
paredzētā noteikuma par tiesībām atskaitīt
priekšnodokli attiecībā uz vieglajiem automobiļiem.
(2)       Komisija 2014. gada 11.
jūnija vēstulē informēja pārējās
dalībvalstis par Igaunijas pieprasījumu. Komisija 2014. gada 12.
jūnija vēstulē paziņoja Igaunijai, ka tās
rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par
vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.
(3)       Direktīvas 2006/112/EK 168.
un 168.a pantā ir noteiktas nodokļa maksātāja tiesības
atskaitīt pievienotās vērtības nodokli (turpmāk
„PVN”), kas maksājams par precēm un pakalpojumiem, ko tas saņēmis
izmantošanai ar nodokli apliekamos darījumos.   Minētās
direktīvas 26. panta 1. punkta a) apakšpunktā
paredzēta prasība uzskaitīt PVN, ja saimnieciskās
darbības aktīvus izmanto ar saimniecisko darbību
nesaistītām vajadzībām.
(4)       Bieži vien ir
sarežģīti precīzi identificēt izmantošanu ar saimniecisko
darbību nesaistītām vajadzībām, un, pat ja tas ir
iespējams, attiecīgā metode bieži vien ir apgrūtinoša.
Atbilstīgi pieprasītajai atļaujai vieglajiem automobiļiem,
kurus izmanto ne tikai saimnieciskajai darbībai, PVN apmēru, ko ir
tiesības atskaitīt saistībā ar izdevumiem, ar dažiem
izņēmumiem nosaka kā fiksētu procentu likmi. Pamatojoties
uz pašlaik pieejamo informāciju, Igaunijas iestādes uzskata 50 %
likmi par pamatotu. Lai novērstu nodokļa dubultu uzlikšanu,
vienlaicīgi jāaptur prasība veikt PVN uzskaiti
attiecībā uz vieglo automobiļu izmantošanu ar saimniecisko
darbību nesaistītām vajadzībām, ja uz to attiecas ar
šo lēmumu atļautais ierobežojums. Ar šo vienkāršošanas
pasākumu zūd vajadzība pēc uzskaites par uzņēmuma
automobiļu izmantošanu privātām vajadzībām un
vienlaicīgi tiek novērsta nodokļu nemaksāšana nepareizas
uzskaites rezultātā.
(5)       Atskaitīšanas
tiesību ierobežojums saskaņā ar pieprasīto atļauju
būtu jāattiecina uz PVN, kas maksājams par konkrētu vieglo
automobiļu pirkumu, līzingu, iegādi Kopienas iekšienē,
importēšanu un ar to saistītiem izdevumiem, tai skaitā degvielas
iegādi.
(6)       Pieprasītā
atļauja būtu jāpiemēro vienīgi attiecībā uz
vieglajiem automobiļiem, kuru maksimālā pieļaujamā
masa nepārsniedz 3500 kilogramus un kuriem papildus
vadītāja sēdvietai ir ne vairāk kā astoņas
sēdvietas, jo tādus automobiļus, kuru maksimālā
pieļaujamā masa pārsniedz 3500 kilogramus un kuriem
papildus vadītāja sēdvietai ir vairāk kā astoņas
sēdvietas, to veida vai saimnieciskās darbības, kurai tos
izmanto, veida dēļ maz izmanto citiem nolūkiem, kas nav
saimnieciskā darbība. Būtu jāpievieno arī sīki
izstrādāts to vieglo automobiļu saraksts, kas ir izslēdzami
no minētās atļaujas darbības jomas, pamatojoties uz to
īpašo izmantojumu.
(7)       Atļauja būtu
jāpiešķir uz laiku līdz 2017. gada 31. decembrim, lai
ļautu pārbaudīt piemērotās atkāpes
nepieciešamību un efektivitāti, kā arī proporcionālo
sadalījumu starp izmantojumu saimnieciskajai darbībai un citu
izmantojumu, kas ir tās pamats.
(8)       Ja Igaunija uzskatīs, ka
ir nepieciešams turpmāks pagarinājums, kas pārsniedz 2017. gada
termiņu, tai ne vēlāk kā 2017. gada 31. martā
būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums, kurā ietverts
piemērotā procentuālā ierobežojuma novērtējums,
kopā ar pagarinājuma lūgumu.
(9)       Atkāpei būs vien
nenozīmīga ietekme uz galapatēriņa posmā
iekasētajiem kopējiem nodokļa ieņēmumiem, un tai
nebūs nelabvēlīgas ietekmes uz Savienības pašu resursiem,
ko veido iekasētais PVN,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK
168. un 168.a panta, Igaunijai atļauj līdz 50 % ierobežot
tiesības atskaitīt pievienotās vērtības nodokli
(turpmāk „PVN”), kas maksājams par izdevumiem saistībā ar
vieglajiem automobiļiem, kurus izmanto ne tikai saimnieciskajai
darbībai.
2. pants
Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK
26. panta 1. punkta a) apakšpunkta, Igaunija vieglā automobiļa
izmantošanu ar saimniecisko darbību nesaistītām
vajadzībām neuzskata par pakalpojumu sniegšanu par
atlīdzību, ja minētais automobilis ir nodokļu
maksātāja saimnieciskās darbības aktīvu daļa un
ja uz minēto automobili attiecas saskaņā ar šā lēmuma 1. pantu
atļautais ierobežojums.
3. pants
Šā lēmuma 1. pantā
minētie izdevumi aptver vieglo automobiļu, kurus izmanto ne tikai
saimnieciskajai darbībai, pirkumu, līzingu, iegādi Kopienas
iekšienē un importēšanu, kā arī izdevumus, kas
saistīti ar šādu automobiļu tehnisko apkopi, remontu un
degvielu.
4. pants
Šo lēmumu piemēro tikai vieglajiem
automobiļiem, kuru maksimālā pieļaujamā masa
nepārsniedz 3500 kilogramus un kuros papildus autovadītāja
sēdvietai ir ne vairāk kā astoņas sēdvietas.
5. pants
Šā lēmuma 1. un 2. pantu
nepiemēro šādu kategoriju vieglajiem automobiļiem:
a) atkārtotai pārdošanai, īrei
vai līzingam paredzētiem automobiļiem;
b) automobiļiem, ko izmanto pasažieru
pārvadājumiem par atlīdzību, tostarp taksometra
pakalpojumiem;
c) automobiļiem, ko izmanto braukšanas
apmācībām.
6. pants
Šis lēmums ir spēkā līdz 2017.
gada 31. decembrim. Pieprasījumu pagarināt šajā
lēmumā paredzētās atļaujas termiņu Komisijai
jāiesniedz līdz 2017. gada 30. martam, un tam
jāpievieno ziņojums ar izvērtējumu par 1. punktā
noteikto procentuālo daļu.
7. pants
Šis lēmums ir adresēts Igaunijas
Republikai.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.