Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0518

Priekšlikums Padomes regula par dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu ievešanu no Krievijas Federācijas  /* COM/2007/0518 galīgā redakcija - ACC 2007/0190 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.9.2007COM(2007) 518 galīgā redakcija2007/0190 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULApar dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu ievešanu no Krievijas Federācijas(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKopienas un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumā (PSN) paredzēts, ka tirdzniecību ar noteiktiem tērauda izstrādājumiem reglamentē nolīgums starp iepriekšminētajām pusēm.Ir panākta vienošanās par jaunu nolīgumu, kurā ir noteikti daudzuma ierobežojumi noteiktu tērauda izstrādājumu ievešanai Kopienā, un to piemēros no nolīguma spēkā stāšanās dienas līdz 2008. gada 31. decembrim. Pēc tam to katru gadu pagarina automātiski. Nolīguma darbība tiks izbeigta, tiklīdz Krievija kļūs par PTO dalībvalsti.Šajā Padomes regulas priekšlikumā paredzēti vajadzīgie īstenošanas tiesību akti.2007/0190 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULApar dažu tādu ierobežojumu pārvaldību, kuri attiecas uz noteiktu tērauda izstrādājumu ievešanu no Krievijas FederācijasEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Partnerības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm un Krievijas Federāciju[1], turpmāk tekstā – „PSN”, stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī.(2) PSN 21. panta 1. punktā noteikts, ka tirdzniecību ar noteiktiem tērauda izstrādājumiem reglamentē minētā nolīguma III sadaļa, izņemot tās 15. pantu, un noteikumi nolīgumā par kvantitatīvo režīmu.(3) Eiropas Kopiena un Krievijas Federācija [ datums ] noslēdza šādu nolīgumu par tirdzniecību ar noteiktiem tērauda izstrādājumiem[2], turpmāk tekstā – „nolīgums.”(4) Ir jāparedz līdzekļi, ar ko Kopienā pārvaldīt nolīguma noteikumus, ņemot vērā pieredzi, kas gūta no agrākiem nolīgumiem, kuri attiecas uz līdzīgu režīmu.(5) Ir lietderīgi klasificēt attiecīgos izstrādājumus, pamatojoties uz kombinēto nomenklatūru (KN), kas izveidota ar Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu[3].(6) Ir jānodrošina attiecīgo izstrādājumu izcelsmes pārbaude, un šim nolūkam ir izstrādātas atbilstošas administratīvās sadarbības metodes.(7) Nolīguma efektīvas piemērošanas labad jāievieš prasība, ka ir vajadzīga Kopienas ievešanas atļauja, lai Kopienā attiecīgos izstrādājumus laistu brīvā apgrozībā, kā arī sistēma šādu Kopienas ievešanas atļauju izsniegšanas pārvaldīšanai.(8) Izstrādājumi, kas atrodas brīvā zonā vai ir importēti atbilstīgi pasākumiem, ar ko regulē muitas noliktavas, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (apturēšanas sistēma), nav jāatskaita no attiecīgo izstrādājumu daudzuma ierobežojumiem.(9) Lai nodrošinātu, ka daudzuma ierobežojumi netiek pārsniegti, ir jānosaka pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniegs ievešanas atļaujas, pirms nav saņemts iepriekšējs Komisijas apstiprinājums par to, ka attiecīgie daudzumi joprojām ir pieejami attiecīgā daudzuma ierobežojuma ietvaros.(10) Nolīgumā ir paredzēta sadarbības sistēma starp Krievijas Federāciju un Kopienu, lai novērstu nolīguma apiešanu, izmantojot pārkraušanu, maršruta maiņu vai citus līdzekļus. Jāievieš apspriežu procedūra, saskaņā ar kuru var panākt vienošanos ar attiecīgo valsti par līdzvērtīgu attiecīgā daudzuma ierobežojuma koriģēšanu, ja atklājas, ka nolīgums ir apiets. Krievijas Federācija ir piekritusi veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka visas korekcijas varētu ātri piemērot. Ja paredzētajā termiņā vienošanās netiek panākta, Kopienai jābūt iespējai piemērot līdzvērtīgas korekcijas, ja ir nepārprotami pierādījumi apiešanai.(11) No 2007. gada 1. janvāra to izstrādājumu ievešanai Kopienā, uz kuriem attiecas šī regula, ir vajadzīga ievešanas atļauja atbilstīgi Padomes 2006. gada 11. decembra Regulai (EK) Nr. 1872/2006 par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Krievijas Federāciju[4]. Nolīgumā ir noteikts, ka šādus ievedumus atskaita no daudzuma ierobežojumiem, kas šajā regulā noteikti 2007. gadam.(12) Tāpēc skaidrības labad Regula (EK) Nr. 1872/2006 ir jāaizstāj ar šo regulu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I nodaļaVispārīgi noteikumi1. pants1. Šī regula attiecas uz I pielikumā uzskaitīto Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda izstrādājumu ievedumiem Kopienā.2. Tērauda izstrādājumus klasificē izstrādājumu grupās, kā izklāstīts I pielikumā.3. Šā panta 1. punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem noteikumiem.4. Šā panta 1. punktā minēto izstrādājumu izcelsmes pārbaudes procedūras ir izklāstītas II un III nodaļā.2. pants1. Uz to izstrādājumu importu Kopienā, kuri uzskaitīti I pielikumā un kuru izcelsme ir Krievijas Federācijā, attiecas V pielikumā noteiktie gada daudzuma ierobežojumi. Lai Kopienā laistu brīvā apgrozībā I pielikumā uzskaitītos Krievijas Federācijas izcelsmes izstrādājumus, jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kura paraugs iekļauts II pielikumā, un ievešanas atļauja, ko saskaņā ar 4. panta noteikumiem izsniegušas dalībvalstu iestādes.Atļautos importa apjomus atskaita no tā gada daudzuma ierobežojumiem, kurā izstrādājumus nosūta no eksportētājvalsts.2. Lai nodrošinātu, ka daudzumi, par kuriem izsniegtas ievešanas atļaujas, nekad nepārsniegtu kopējos daudzuma ierobežojumus katrai izstrādājumu grupai, dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz ievešanas atļaujas tikai pēc Komisijas apstiprinājuma, ka šādi daudzumi vēl ir pieejami kopējo Kopienas daudzuma ierobežojumu ietvaros attiecīgajām tērauda izstrādājumu grupām un attiecīgajai piegādātājai valstij, par ko importētājs vai importētāji šīm iestādēm iesnieguši pieteikumus. Šīs regulas vajadzībām dalībvalstu kompetentās iestādes ir uzskaitītas IV pielikumā.3. No 2007. gada 1. janvāra to izstrādājumu importa apjomus, kuriem saskaņā ar Regulu Nr. (EK) 1872/2006 vajadzīga ievešanas atļauja, atskaita no attiecīgajiem 2007. gada ierobežojumiem, kas noteikti V pielikumā.4. Šīs regulas vajadzībām un no tās piemērošanas dienas par izstrādājumu nosūtīšanas dienu uzskata dienu, kurā preces iekrautas transportlīdzeklī, ar ko tās nosūta eksportam.3. pants1. Šīs regulas V pielikumā minētie daudzuma ierobežojumi neattiecas uz izstrādājumiem, kas novietoti brīvā zonā vai brīvā noliktavā, vai kas importēti saskaņā ar pasākumiem, kuri reglamentē muitas noliktavas, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (apturēšanas sistēma).2. Ja 1. punktā minētos izstrādājumus pēc tam laiž brīvā apgrozībā nemainītā veidā vai pēc apstrādes vai pārstrādes, piemēro 2. panta 2. punkta noteikumus, un šādi apgrozībā laistu izstrādājumu daudzumus atņem no attiecīgajiem V pielikumā noteiktajiem daudzuma ierobežojumiem.4. pants1. Piemērojot 2. panta 2. punktu, dalībvalstu kompetentās iestādes pirms ievešanas atļauju izsniegšanas paziņo Komisijai par pieprasīto ievešanas atļauju skaitu, pievienojot izvešanas atļauju oriģināleksemplārus, ko tās saņēmušas. Savukārt Komisija hronoloģiskā secībā, kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi, apstiprina, vai pieprasītais(-ie) izstrādājumu daudzums(-i) ir pieejams(-i) ievešanai.2. Paziņojumos Komisijai iekļautie pieprasījumi ir derīgi, ja tajos katrā gadījumā nepārprotami norādīta eksportētājvalsts, attiecīgā izstrādājuma grupa, ievedamais daudzums, ievešanas atļaujas numurs, kvotas gads, kā arī dalībvalsts, kurā izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā.3. Iespēju robežās Komisija dalībvalstu iestādēm apstiprina visu daudzumu katrai izstrādājumu grupai, kas norādīts pieprasījumos, par kuriem ir paziņots Komisijai. Turklāt gadījumos, kad paziņojumos iekļautie pieprasījumi pārsniedz noteiktos ierobežojumus, Komisija nekavējoties sazinās ar Krievijas Federācijas kompetentajām iestādēm, lai saņemtu paskaidrojumus un rastu ātru risinājumu.4. Dalībvalstu kompetentās iestādes tūlīt pēc attiecīgās informācijas saņemšanas ziņo Komisijai par daudzumiem, kas nav izmantoti ievešanas atļaujas derīguma termiņā. Šādus neizmantotus daudzumus automātiski pieskaita Kopienas kopējā daudzumu ierobežojuma atlikušajiem daudzumiem katrai izstrādājumu grupai.5. Šā panta 1. līdz 4. punktā minētos paziņojumus nosūta elektroniski, izmantojot šim nolūkam izveidotu vienotu sakaru tīklu, ja vien svarīgu tehnisku iemeslu dēļ nav īslaicīgi jāizmanto citi saziņas līdzekļi.6. Ievešanas atļaujas vai tām līdzvērtīgus dokumentus izsniedz atbilstīgi II nodaļas noteikumiem.7. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par katru izsniegtās ievešanas atļaujas vai līdzvērtīga dokumenta atsaukšanu gadījumos, kad attiecīgo izvešanas atļauju anulējušas vai atsaukušas Krievijas Federācijas kompetentās iestādes. Tomēr, ja Krievijas Federācijas kompetentās iestādes ir informējušas Komisiju vai dalībvalstu kompetentās iestādes par izvešanas atļauju anulēšanu vai atsaukšanu pēc tam, kad attiecīgie izstrādājumi ir importēti Kopienā, attiecīgos daudzumus atņem no tā gada daudzuma ierobežojumiem tajā gadā, kad izstrādājumus nosūtīja.5. pantsNolīguma 3. panta 3. un 4. punkta un 10. panta 1. punkta piemērošanas nolūkā Komisijai ar šo piešķir pilnvaras veikt vajadzīgās korekcijas.6. pants1. Ja pēc izmeklēšanām, kas veiktas saskaņā ar III nodaļā noteiktajām procedūrām, Komisija atklāj, ka tās rīcībā esoša informācija liecina, ka I pielikumā uzskaitītie Krievijas Federācijas izcelsmes izstrādājumi ir nosūtīti, pārsūtīti vai citādi ievesti Kopienā, apejot 2. pantā minētos daudzuma ierobežojumus, un ka ir jāveic vajadzīgās korekcijas, tā pieprasa sākt apspriedes, lai varētu panākt vienošanos par līdzvērtīgu attiecīgo daudzuma ierobežojumu koriģēšanu.2. Kamēr nav zināmi 1. punktā minēto apspriežu rezultāti, Komisija var lūgt Krievijas Federācijai veikt vajadzīgos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādās apspriedēs panāktos daudzuma ierobežojumu pielāgojumus var izpildīt tajā gadā, kad tika iesniegts pieprasījums apspriesties, vai arī nākamajā gadā, ja kārtējā gada daudzuma ierobežojumi ir izsmelti, kad ir nepārprotami pierādījumi apiešanai.3. Ja Kopiena un Krievijas Federācija nenonāk pie apmierinoša risinājuma un Komisija konstatē, ka ir nepārprotami pierādījumi apiešanai, tā no daudzuma ierobežojumiem atskaita līdzvērtīgu tādu izstrādājumu apjomu, kuru izcelsme ir Krievijas Federācijā.II nodaļaKārtība, kas piemērojama daudzuma ierobežojumu pārvaldībai1. iedaļaKLASIFIKĀCIJA7. pantsŠajā regulā minēto izstrādājumu klasifikācija balstās uz kombinēto nomenklatūru (KN), kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87.8. pantsMuitas kodeksa komitejas Tarifu un statistikas nomenklatūras nodaļa, kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87, pēc Komisijas vai kādas dalībvalsts iniciatīvas saskaņā ar minētās regulas noteikumiem nekavējoties pārbaudīs visus jautājumus par tādu izstrādājumu klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā, uz kuriem attiecas šī regula, lai tos klasificētu attiecīgajās izstrādājumu grupās.9. pantsKomisija informē Krievijas Federāciju par visām izmaiņām kombinētajā nomenklatūrā (KN) un TARIC kodos, kas skar izstrādājumus, uz kuriem attiecas šī regula, vismaz mēnesi pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā Kopienā.10. pantsKomisija informē Krievijas Federācijas kompetentās iestādes par visiem lēmumiem, kas pieņemti saskaņā Kopienā spēkā esošajām procedūrām attiecībā uz šajā regulā minēto izstrādājumu klasifikāciju ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc to pieņemšanas. Paziņojumā ir iekļauti šādi dati:a) attiecīgo izstrādājumu apraksts;b) attiecīgā izstrādājumu grupa, kombinētās nomenklatūras kods (KN kods) un TARIC kods;c) iemesli, kuru dēļ pieņemts lēmums.11. pants1. Ja no lēmuma par klasifikāciju, kurš pieņemts saskaņā ar Kopienā spēkā esošajām procedūrām, izriet, ka jāmaina klasifikācijas prakse vai izstrādājumu grupa kādam izstrādājumam, uz kuru attiecas šī regula, dalībvalstu kompetentās iestādes pirms lēmuma īstenošanas 30 dienu laikā no Komisijas paziņojuma dienas sniedz paziņojumu.2. Uz izstrādājumiem, ko nosūta pirms lēmuma piemērošanas dienas, attiecas iepriekšējā klasifikācijas prakse, ja attiecīgās preces ieved 60 dienu laikā no minētās dienas.12. pantsJa lēmums par klasifikāciju, kas pieņemts saskaņā ar spēkā esošajām Kopienas procedūrām, kas ir minētas 11. pantā, attiecas uz izstrādājumu grupu, kurai piemēro daudzuma ierobežojumus, Komisija vajadzības gadījumā nekavējoties sāk apspriedes saskaņā ar 9. pantu, lai panāktu vienošanos par visām korekcijām, kas jāveic atbilstīgi V pielikumā paredzētajiem daudzuma limitiem.13. pants1. Neskarot nekādus citus noteikumus šajā saistībā, ja dokumentos norādītā klasifikācija, kas vajadzīga, lai ievestu izstrādājumus, uz kuriem attiecas šī regula, atšķiras no tās dalībvalsts kompetento iestāžu noteiktās klasifikācijas, kurā tos ievedīs, uz minētajām precēm provizoriski attiecas ievešanas kārtība, ko saskaņā ar šīs regulas noteikumiem tām piemēro, pamatojoties uz iepriekšminēto iestāžu noteikto klasifikāciju.2. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par 1. punktā minētajiem gadījumiem, jo īpaši norādot šādus datus:a) attiecīgo izstrādājumu daudzumus;b) izstrādājumu grupu, kas norādīta ievešanas dokumentos, un kompetento iestāžu izmantoto izstrādājumu grupu;c) eksporta licences numuru un norādīto kategoriju.3. Dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz jaunu ievešanas atļauju tērauda izstrādājumiem, uz ko attiecas V pielikumā noteiktais Kopienas daudzuma ierobežojums pēc pārklasifikācijas, iekams tās saskaņā ar 4. pantā noteikto procedūru nav saņēmušas Komisijas apstiprinājumu, ka ievedamie daudzumi ir pieejami.4. Komisija paziņo attiecīgajām eksportētājvalstīm par šajā pantā minētajiem gadījumiem.14. pantsŠīs regulas 13. pantā minētajos gadījumos, kā arī tajos līdzīgos gadījumos, ko ierosina Krievijas Federācijas kompetentās iestādes, Komisija vajadzības gadījumā sāk apspriedes ar Krievijas Federāciju, lai panāktu vienošanos par galīgo klasifikāciju, kas piemērojama izstrādājumiem, attiecībā uz kuriem ir neatbilstības.15. pantsKomisija, vienojoties ar importētājas dalībvalsts vai importētāju dalībvalstu un ar Krievijas Federācijas kompetentajām iestādēm, 14. pantā minētajos gadījumos var noteikt galīgo klasifikāciju, kas piemērojama izstrādājumiem, attiecībā uz kuriem ir neatbilstības.16. pantsJa 13. pantā minētās neatbilstības nevar novērst atbilstīgi 14. pantam, Komisija saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2658/87 10. panta noteikumiem īsteno pasākumu, ar ko nosaka preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā.2. iedaļaDUBULTĀS KONTROLES SISTĒMA DAUDZUMA IEROBEŽOJUMU PĀRVALDĪBAI17. pants1. Krievijas Federācijas kompetentās iestādes izsniedz izvešanas atļauju par visiem tērauda izstrādājumu sūtījumiem, uz ko attiecas V pielikumā noteiktie daudzuma ierobežojumi, nepārsniedzot minētos ierobežojumus.2. Lai varētu izsniegt 20. pantā minēto ievešanas atļauju, importētājam jāuzrāda izvešanas atļaujas oriģināleksemplārs.18. pants1. Izvešanas atļaujai, kas izsniegta daudzuma ierobežojumu ietvaros, jāatbilst II pielikumā norādītajam paraugam, un, cita starpā, jāapliecina, ka minēto preču daudzums ir noteikts atbilstīgi attiecīgai izstrādājumu grupai noteiktajiem daudzuma ierobežojumiem.2. Katra izvešanas atļauja attiecas tikai uz vienu I pielikumā uzskaitīto izstrādājumu grupu.19. pantsIzvestos daudzumus atskaita no daudzuma ierobežojumiem, kas paredzēti gadam, kurā izstrādājumi, uz kuriem attiecas izvešanas atļauja, ir nosūtīti 2. panta 4. punkta nozīmē.20. pants1. Ja Komisija atbilstīgi regulas 4. pantam ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgo daudzuma ierobežojumu ietvaros, dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz ievešanas atļauju, vēlākais, desmit darba dienu laikā pēc tam, kad importētājs ir uzrādījis attiecīgās izvešanas atļaujas oriģināleksemplāru. Tas jāuzrāda ne vēlāk kā līdz nākamā gada 31. martam pēc to preču nosūtīšanas, uz kurām attiecas izvešanas atļauja. Ievešanas atļaujas izsniedz jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes, neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts ir norādīta eksporta licencē, ja vien Komisija saskaņā ar 4. pantā noteikto kārtību ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgo daudzuma ierobežojumu ietvaros.2. Ievešanas atļaujas ir derīgas četrus mēnešus no izsniegšanas dienas. Pēc importētāja pienācīgi pamatota pieprasījuma dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt [atļauju] derīguma termiņu vēl uz četriem mēnešiem, bet ne ilgāk.3. Ievešanas atļaujas sastāda atbilstīgi III pielikumā iekļautajam paraugam, un tās ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā.4. Deklarācijā vai pieprasījumā, ko importētājs iesniedzis, lai iegūtu ievešanas atļauju, ir iekļauti šādi dati:a) eksportētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;b) importētāja pilns vārds vai nosaukums un adrese;c) precīzs preču apraksts un TARIC kods(-i);d) preču izcelsmes valsts;e) nosūtītāja valsts;f) atbilstīgā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums;g) tīrais svars pēc KN pozīcijām;h) izstrādājuma CIF vērtība uz Kopienas robežas pēc KN pozīcijas;i) ja vajadzīgs, maksāšanas un piegādes diena un kravaszīmes un pirkuma līguma kopija;j) izvešanas atļaujas datums un numurs;k) visi iekšējie kodi, ko izmanto administratīvos nolūkos;l) datums un importētāja paraksts.5. Importētājam nav jāieved kopējais ievešanas atļaujā minētais daudzums vienā sūtījumā.6. Ievešanas atļauju ar elektronisko saziņas līdzekļu palīdzību var izsniegt tad, ja attiecīgajai muitas iestādei ir iespējas attiecīgajam dokumentam piekļūt datortīklā.21. pantsDalībvalstu kompetento iestāžu izsniegto ievešanas atļauju derīgumam un daudzumiem ir jāatbilst izvešanas atļauju derīgumam un daudzumiem, kas ir norādīti izvešanas atļaujās, ko ir izsniegušas Krievijas Federācijas kompetentās iestādes un uz kuru pamata izsniegtas ievešanas atļaujas.22. pantsIevešanas atļaujas vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz dalībvalstu kompetentās iestādes atbilstīgi 2. panta 2. punkta noteikumiem, nediskriminējot nevienu importētāju, kas ieved preces Kopienā, neatkarīgi no viņa reģistrācijas vietas Kopienā, ja vien tas netraucē ievērot citus nosacījumus, kas noteikti pašreiz spēkā esošajos tiesību aktos.23. pants1. Ja Komisija konstatē, ka Krievijas Federācijas izsniegtajās izvešanas atļaujās kopējais daudzums kādai noteiktai izstrādājumu grupai kādā no gadiem pārsniedz konkrētajai izstrādājumu grupai noteikto daudzuma ierobežojumu, tā nekavējoties informē kompetentās iestādes dalībvalstīs, lai pārtrauktu turpmāku ievešanas atļauju izsniegšanu. Šajā gadījumā Komisija nekavējoties sāk apspriedes.2. Dalībvalsts kompetentās iestādes nedrīkst izsniegt ievešanas atļaujas tādiem izstrādājumiem, kuru izcelsme ir Krievijas Federācijā un uz ko neattiecas izvešanas atļaujas, kas izsniegtas saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem.3. iedaļaKOPĪGI NOTEIKUMI24. pants1. Šīs regulas 17. pantā minētajai izvešanas atļaujai un 2. pantā minētajam izcelsmes sertifikātam var būt papildu eksemplāri, kas atbilstīgi apzīmēti. Šo dokumentu oriģināleksemplārus un kopijas sastāda angļu valodā.2. Ja 1. punktā minētos dokumentus aizpilda ar roku, ieraksti jāizdara ar pildspalvu un drukātiem burtiem.3. Izvešanas atļauju vai līdzvērtīgu dokumentu un izcelsmes sertifikātu izmērs ir 210 × 297 mm. Izmanto baltu atbilstīga izmēra rakstāmpapīru, kas nesatur koksnes masu un sver ne mazāk kā 25 g/m². Katrā dokumenta daļā jābūt iespiestam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acīm pamanāmus viltojumus ar mehāniskiem vai ķīmiskiem līdzekļiem.4. Dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar šīs regulas noteikumiem par derīgu ievešanas vajadzībām uzskata tikai oriģināleksemplāru.5. Katrai izvešanas atļaujai vai līdzvērtīgam dokumentam un izcelsmes sertifikātam ir iespiests vai neiespiests standartizēts sērijas numurs, pēc kura to iespējams identificēt.6. Numurā ir ietverti šādi elementi:-  divi burti, kas šādi apzīmē eksportētājvalsti:RU = Krievijas Federācija;-  divi burti, kas paredzētā galamērķa dalībvalsti apzīmē šādi:BE = BeļģijaBG = BulgārijaCZ = ČehijaDK = DānijaDE = VācijaEE = IgaunijaEL = GrieķijaES = SpānijaFR = FrancijaIE = ĪrijaIT = ItālijaCY = KipraLV = LatvijaLT = LietuvaLU = LuksemburgaHU = UngārijaMT = MaltaNL = NīderlandeAT = AustrijaPL = PolijaPT = PortugāleRO = RumānijaSI = SlovēnijaSK = SlovākijaFI = SomijaSE = ZviedrijaGB = Apvienotā Karaliste;-  viencipara skaitlis, kas norāda kvotu gadu pēc attiecīgā gada pēdējā cipara, piemēram, 2007. gadu norāda ar „7”;-  divciparu skaitlis, ar ko apzīmē izdevējiestādi eksportētājvalstī;-  secīgs piecciparu skaitlis no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.25. pantsIzvešanas atļauju un izcelsmes sertifikātu var izdot pēc tam, kad ir nosūtīti izstrādājumi, uz kuriem tie attiecas. Šādos gadījumos uz tiem ir uzraksts „izsniegts ar atpakaļejošu spēku”.26. pantsIzvešanas atļaujas vai izcelsmes sertifikāta zādzības, nozaudēšanas vai iznīcināšanas gadījumā eksportētājs var vērsties kompetentajā iestādē, kas izsniegusi dokumentu, lai, pamatojoties uz viņa rīcībā esošiem izvešanas dokumentiem, saņemtu tā dublikātu. Uz šādi izsniegtās atļaujas vai sertifikāta dublikāta ir atzīme „dublikāts”.Uz dublikāta ir atļaujas vai sertifikāta oriģināleksemplāra datums.4. iedaļaKOPIENAS IEVEŠANAS ATĻAUJA — VIENOTA VEIDLAPA27. pants1. Dalībvalstu kompetentās iestādes 20. pantā minēto ievešanas atļauju izsniegšanai izmanto veidlapas, kas atbilst III pielikumā iekļautajam ievešanas atļaujas paraugam.2. Ievešanas atļauju veidlapas un to izrakstus sagatavo divos eksemplāros, un vienu no tiem, uz kura ir norāde „Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs” un 1. numurs, izsniedz pieteikuma iesniedzējam, bet otrs, uz kura ir norāde „Izdevējas iestādes eksemplārs” un 2. numurs, paliek iestādē, kas izsniedz atļauju. Administratīviem mērķiem kompetentās iestādes 2. veidlapai var pievienot papildu eksemplārus.3. Veidlapas iespiež uz tāda balta papīra bez koksnes masas piemaisījumiem, kas paredzēts rakstīšanai un sver 55 līdz 65 g/m². Veidlapu izmēri ir 210 × 297 mm; attālumam starp rakstu rindiņām jābūt 4,24 mm (viena sestā daļa collas); precīzi jāievēro veidlapu izkārtojums. Pirmā eksemplāra, t.i. pašas atļaujas, abām pusēm fonā jābūt sarkanam drukātam gijošētam rakstam, lai varētu konstatēt visus mehāniskos vai ķīmiskos viltojumus.4. Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko izvēlējusies dalībvalsts, kurā tie reģistrēti. Pēdējā gadījumā katrā veidlapā jābūt atsaucei par dalībvalsts norīkojumu. Katrā veidlapā jānorāda iespiedēja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese, vai marķējums, pēc kura iespiedēju var identificēt.5. Izsniedzot ievešanas atļaujas vai to izrakstus, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes tiem piešķir izdošanas numuru. Ievešanas atļaujas numuru elektroniski paziņo Komisijai, izmantojot vienoto sakaru tīklu, kas izveidots saskaņā ar 4. pantu.6. Atļaujas un izrakstus aizpilda izdevējas dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām.7. Dokumenta 10. ailē kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda izstrādājumu grupu.8. Izdevējiestāžu un debitoriestāžu zīmes uz veidlapām jāuzliek ar zīmogu. Izdevējiestādes zīmogu var aizstāt ar perforējot iegūtu burtu vai skaitļu kombinācijas iespiedumu vai ar uzdruku uz atļaujas. Izdevējiestādes izmanto jebkādas pret viltojumiem drošas metodes, lai piešķirto daudzumu reģistrētu tā, ka nav iespējama skaitļu vai atsauču iestarpināšana.9. Atļaujas 1. un 2. eksemplāra otrā pusē ir aile, kurā muitas iestādes pēc ievešanas formalitāšu nokārtošanas var ierakstīt daudzumus, vai to var veikt kompetentās pārvaldes iestādes pēc izraksta izsniegšanas. Ja atļaujā vai tās izrakstā debetam paredzētā vieta ir nepietiekama, kompetentās iestādes var pievienot vienu vai vairākas papildlapas ar ailēm, kas atbilst ailēm atļaujas vai tās izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debitoriestādes uzspiež zīmogu tā, lai puse zīmoga būtu uz atļaujas vai izraksta, bet otra puse uz papildlapas. Ja ir vairāk nekā viena papildlapa, zīmogu līdzīgi uzspiež katrai lapai un iepriekšējai lapai.10. Kādā citā dalībvalstī izsniegtām ievešanas atļaujām un izrakstiem, kā arī veiktajiem ierakstiem un atzīmēm arī visās citās dalībvalstīs ir tāds pats juridisks spēks kā attiecīgajā dalībvalstī izsniegtiem dokumentiem, izdarītiem ierakstiem un atzīmēm.11. Attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes, ja tas ir nepieciešams, var pieprasīt atļaujas vai izrakstus pārtulkot attiecīgās dalībvalsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām.III nodaļaAdministratīvā sadarbība28. pantsKomisija paziņo dalībvalstu iestādēm to Krievijas Federācijas iestāžu nosaukumus un adreses, kuru kompetencē ir izdot izcelsmes sertifikātus un izvešanas atļaujas, pievienojot zīmogu paraugus, ko izmanto šīs iestādes.29. pants1. Turpmāk izcelsmes sertifikātu vai izvešanas atļauju pārbaudi veic izlases veidā vai arī tad, ja dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir pamatotas šaubas par izcelsmes sertifikāta vai izvešanas atļaujas autentiskumu vai informācijas pareizību attiecībā uz minēto izstrādājumu patieso izcelsmi.Šādos gadījumos Kopienas kompetentās iestādes nosūta Krievijas Federācijas kompetentajām iestādēm izcelsmes sertifikātu vai izvešanas atļauju, vai šo dokumentu kopiju, attiecīgā gadījumā norādot izmeklēšanas oficiālos vai objektīvos iemeslus. Ja ir iesniegts rēķins, šādu rēķinu vai tā kopiju pievieno izcelsmes sertifikātam vai eksporta licencei, vai šo dokumentu kopijām. Kompetentās iestādes pārsūta arī visu sniegto informāciju, norādot, ka izcelsmes sertifikātā vai izvešanas atļaujā sniegtie dati ir neprecīzi.2. Šā panta 1. punkta noteikumi attiecas arī uz turpmākām izcelsmes deklarāciju pārbaudēm.3. Saskaņā ar 1. punktu veikto turpmāko pārbaužu rezultātus, vēlākais, trīs mēnešu laikā paziņo Kopienas kompetentajām iestādēm. Sniegtajā informācijā norāda, vai apstrīdētais sertifikāts, atļauja vai deklarācija attiecas uz faktiski izvestām precēm un vai šīs preces var izvest uz Kopienu saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem. Kopienas kompetentās iestādes var arī pieprasīt visu to dokumentu kopijas, kas vajadzīgi, lai pilnībā konstatētu faktus, tostarp jo īpaši preču izcelsmi.4. Ja šādās pārbaudēs atklājas izcelsmes deklarāciju ļaunprātīga izmantošana vai nopietni pārkāpumi, attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par šo faktu. Komisija šo informāciju paziņo pārējām dalībvalstīm5. Šajā pantā minētās procedūras izlases veida izmantošana nerada šķēršļus minēto izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā.30. pants1. Ja 29. pantā minētā pārbaudes procedūra vai Kopienas kompetentajām iestādēm pieejamā informācija liecina, ka ir pārkāpti šīs nodaļas noteikumi, minētās iestādes pieprasa Krievijas Federācijai veikt attiecīgu izmeklēšanu vai organizēt šādu izmeklēšanu attiecībā uz darbībām, kas ir vai, iespējams, ir pretrunā šīs nodaļas noteikumiem. Šādas izmeklēšanas rezultātus paziņo Kopienas kompetentajām iestādēm kopā ar visu citu attiecīgo informāciju, kas ļauj noteikt preču patieso izcelsmi.2. Veicot darbības saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem, Kopienas kompetentās iestādes var sniegt Krievijas Federācijas kompetentajām iestādēm visu informāciju, kas uzskatāma par noderīgu, lai novērstu šīs nodaļas noteikumu pārkāpšanu.3. Ja konstatē, ka šīs nodaļas noteikumi ir pārkāpti, Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu šādu pārkāpumu atkārtošanos.31. pantsKomisija koordinē dalībvalstu kompetento iestāžu rīcību saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem. Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par savu rīcību un tās rezultātiem.IV nodaļaNobeiguma noteikumi32. pantsAr šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1872/2006.33. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [datums]Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSSA Plakani velmējumi |SA1. Ruļļi | SA2. Biezās plātnes | 7209 17 90 00 | 7212 10 10 00 |7209 18 10 00 | 7212 10 90 11 | 7219 35 10 00 |7208 10 00 00 | 7208 40 00 10 | 7209 18 91 00 | 7212 20 00 11 | 7219 35 90 00 |7208 25 00 00 | 7209 18 99 00 | 7212 30 00 11 |7208 26 00 00 | 7208 51 20 10 | 7209 25 00 00 | 7212 40 20 10 |7208 27 00 00 | 7208 51 20 91 | 7209 26 10 00 | 7212 40 20 91 | 7225 40 12 90 |7208 36 00 00 | 7208 51 20 93 | 7209 26 90 00 | 7212 40 80 11 | 7225 40 90 00 |7208 51 20 97 | 7209 27 10 00 | 7212 50 20 11 |7208 37 00 10 | 7208 51 20 98 | 7209 27 90 00 | 7212 50 30 11 | SA4. Leģēti izstrādājumi |7208 37 00 90 | 7208 51 91 10 | 7209 28 10 00 | 7212 50 40 11 |7208 38 00 10 | 7208 51 91 90 | 7209 28 90 00 | 7212 50 61 11 | 7226 20 00 10 |7208 38 00 90 | 7208 51 98 10 | 7209 90 00 10 | 7212 50 69 11 | 7226 91 20 00 |7208 39 00 10 | 7208 51 98 91 | 7212 50 90 13 | 7226 91 91 00 |7208 39 00 90 | 7208 51 98 99 | 7210 11 00 10 |7211 14 00 10 | 7208 52 91 10 | 7210 12 20 10 | 7212 60 00 11 | 7226 91 99 00 |7211 19 00 10 | 7208 52 91 90 | 7210 12 80 10 | 7212 60 00 91 | 7226 99 00 10 |7219 11 00 00 | 7208 52 10 00 | 7210 20 00 10 |7219 12 10 00 | 7208 52 99 00 | 7210 30 00 10 | 7219 21 10 00 | SA5. Leģētas „quarto” plātnes |7219 12 90 00 | 7208 53 10 00 | 7210 41 00 10 | 7219 21 90 00 |7219 13 10 00 | 7210 49 00 10 | 7219 22 10 00 | 7225 40 12 30 |7219 13 90 00 | 7211 13 00 00 | 7210 50 00 10 | 7219 22 90 00 |7219 14 10 00 | 7210 61 00 10 | 7219 23 00 00 | 7225 40 40 00 |7219 14 90 00 | SA3. Citi plakani velmējumi | 7210 69 00 10 |7225 20 00 10 | 7210 70 10 10 | 7219 24 00 00 | 7225 40 60 00 |7225 30 10 00 | 7208 40 00 90 | 7210 70 80 10 | 7219 31 00 00 | 7225 99 00 10 |7225 30 90 00 | 7208 53 90 00 | 7210 90 30 10 |7208 54 00 00 | 7210 90 40 10 | SA6. Leģētas auksti velmētas loksnes un loksnes ar pārklājumu |7210 90 80 91 | 7219 32 10 00 |7208 90 00 10 | 7219 32 90 00 | 7225 50 00 00 |7211 14 00 90 | 7225 91 00 10 |7209 15 00 00 | 7211 19 00 90 | 7219 33 10 00 | 7225 92 00 10 |7211 23 30 91 | 7219 33 90 00 | 7226 92 00 10 |7209 16 10 00 | 7211 23 80 91 |7209 16 90 00 | 7211 29 00 10 | 7219 34 10 00 |7209 17 10 00 | 7211 90 00 11 | 7219 34 90 00 |SB Profila izstrādājumi |SB1. Profili | SB3. Citi profila izstrādājumi |7207 19 80 10 | 7207 19 12 10 | 7218 99 20 00 | 7228 80 00 10 |7207 20 80 10 | 7207 19 12 91 | 7228 80 00 90 |7207 19 12 99 | 7222 11 11 00 |7216 31 10 10 | 7207 20 52 00 | 7222 11 19 00 | 7301 10 00 00 |7216 31 10 90 | 7222 11 81 10 |7216 31 90 00 | 7222 11 81 90 |7222 11 89 10 |7216 32 11 00 | 7214 20 00 00 | 7222 11 89 90 |7216 32 19 00 | 7214 30 00 00 | 7222 19 10 00 |7216 32 91 00 | 7214 91 10 00 | 7222 19 90 00 |7216 32 99 00 | 7214 91 90 00 | 7222 30 97 10 |7216 33 10 00 | 7214 99 10 00 | 7222 40 10 00 |7216 33 90 00 | 7214 99 31 00 | 7222 40 90 10 |7214 99 39 00 | 7224 90 02 89 |SB2. Velmētas stieples | 7214 99 50 00 |7214 99 71 10 | 7224 90 31 00 |7213 10 00 00 | 7214 99 71 90 | 7224 90 38 00 |7213 20 00 00 | 7214 99 79 10 |7213 91 10 00 | 7214 99 79 90 | 7228 10 20 00 |7213 91 20 00 | 7214 99 95 10 |7213 91 41 00 | 7214 99 95 90 | 7228 20 10 10 |7213 91 49 00 | 7228 20 10 91 |7213 91 70 00 | 7215 90 00 10 | 7228 20 91 10 |7213 91 90 00 | 7228 20 91 90 |7213 99 10 00 | 7216 10 00 00 | 7228 30 20 00 |7213 99 90 00 | 7216 21 00 00 | 7228 30 41 00 |7216 22 00 00 | 7228 30 49 00 |7221 00 10 00 | 7216 40 10 00 | 7228 30 61 00 |7221 00 90 00 | 7216 40 90 00 | 7228 30 69 00 |7216 50 10 00 | 7228 30 70 00 |7227 10 00 00 | 7228 30 89 00 |7227 20 00 00 | 7216 50 91 00 | 7228 60 20 10 |7227 90 10 00 | 7216 50 99 00 | 7228 60 80 10 |7227 90 50 00 | 7216 99 00 10 | 7228 70 10 00 |7227 90 95 00 | 7228 70 90 10 |II PIELIKUMSEXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |EXPORT LICENCE(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |EXPORT LICENCE (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 TARIC code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above have been charged against the quantitative limit established for the year shown in box No 3 in respect of the Product group shown in box No 4 by the provisions regulating trade in certain steel products with the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | ORIGINAL | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |CERTIFICATE OF ORIGIN(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. | 1 Exporter (name, full address, country) | COPY | 2 No |3 Year | 4 Product group |CERTIFICATE OF ORIGIN (for certain steel products) |5 Consignee (name, full address, country) |6 Country of origin | 7 Country of destination |8 Place and date of shipment – means of transport | 9 Supplementary details |10 Description of goods – manufacturer | 11 CN code | 12 Quantity(1) | 13 Fob value(2) |14 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY I, the undersigned, certify that the goods described above originated in the country shown in box No 6, in accordance with the provisions in force in the European Community. |15 Competent authority (name, full address, country) | At …………………………………. on ……………………………………… (Signature) (Stamp) |III PIELIKUMSEiropas Kopienas ievešanas atļauja1 | 1. Saņēmējs (vārds, uzvārds vai nosaukums, pilna adrese, valsts, PVN maksātāja numurs) | 2. Izsniegšanas numurs |Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs | 3. Gads |4. Par izsniegšanu atbildīgā iestāde (nosaukums, adrese un tālruņa numurs) |5. Deklarētājs / pilnvarotais pārstāvis (pēc vajadzības) (vārds, uzvārds vai nosaukums un pilna adrese) | 6. Izcelsmes valsts (un ģeonomenklatūras kods) |7. Sūtītāja valsts (un ģeonomenklatūras kods) |1 | 8. Derīguma termiņa beigu datums |9. Preču apraksts | 10. TARIC kods |11. Kvotu vienībās izteiktais daudzums |12. Nodrošinājums/galvojums (ja vajadzīgs) |13. Papildu ziņas |14. Kompetentās iestādes atzīme Datums: …………………………………. (Paraksts) (Zīmogs) |15. PIEŠĶĪRUMI Pieejamos daudzumus norāda 17. slejas 1. daļā, bet piešķirtos daudzumus – 2. daļā. |16. Neto daudzums (tīrais svars vai cita mērvienība, kas norāda vienību) | 19. Muitas dokuments (veids un numurs) vai izraksta numurs un piešķīruma datums | 20. Nosaukums, dalībvalsts, zīmogs un piešķīrējiestādes pārstāvja paraksts |17. Ar cipariem | 18. Piešķirtais daudzums vārdiem |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Šeit pievieno papildu lapas |Eiropas Kopienas ievešanas atļauja2 | 1. Saņēmējs (vārds, uzvārds vai nosaukums, pilna adrese, valsts, PVN maksātāja numurs) | 2. Izsniegšanas numurs |Izdevējiestādes eksemplārs | 3. Gads |4. Par izsniegšanu atbildīgā iestāde (nosaukums, adrese un tālruņa numurs) |5. Deklarētājs / pilnvarotais pārstāvis (pēc vajadzības) (vārds, uzvārds vai nosaukums un pilna adrese) | 6. Izcelsmes valsts (un ģeonomenklatūras kods) |7. Sūtītāja valsts (un ģeonomenklatūras kods) |2 | 8. Derīguma termiņa beigu datums |9. Preču apraksts | 10. TARIC kods |11. Kvotu vienībās izteiktais daudzums |12. Nodrošinājums/galvojums (ja vajadzīgs) |13. Papildu ziņas |14. Kompetentās iestādes atzīme Datums: …………………………………. (Paraksts) (Zīmogs) |15. PIEŠĶĪRUMI Pieejamos daudzumus norāda 17. slejas 1. daļā, bet piešķirtos daudzumus – 2. daļā. |16. Neto daudzums (tīrais svars vai cita mērvienība, kas norāda vienību) | 19. Muitas dokuments (veids un numurs) vai izraksta numurs un piešķīruma datums | 20. Nosaukums, dalībvalsts, zīmogs un piešķīrējiestādes pārstāvja paraksts |17. Cipariem | 18. Piešķirtais daudzums vārdiem |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |1. |2. |Šeit pievieno papildu lapas. |IV PIELIKUMSLISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTESSEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮLISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDERLISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATENPÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRIΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝKOMPETENTO VALSTS IESTĀŽU SARAKSTSLISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTESELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALIVALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTSATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠASAZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJALISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALILIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIESLISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCHLISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTESZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOVSEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOVLUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTAFÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETERBELGIQUE/BELGIË Service public Fédéral Economie, P.M.E., Classes Moyennes & Energie Direction générale Potentiel économique Service Licences Rue de Louvain 44 B-1000 Bruxelles Fakss: +32-2-5486570 | БЪЛГАРИЯ Министерство на икономиката и енергетиката Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол“ ул. „Славянска“ № 8 1052 София Факс: +35929815041 Fakss: +35929804710 +35929883654 |Federale Overheidsdienst Economie, K.M.O., Middenstand & Energie Algemene Directie Economisch potentieel Dienst Vergunningen Leuvenseweg 44 B-1000 Brussel Fakss: +32-2-5486570 | ČESKÁ REPUBLIKA Ministerstvo průmyslu a obchodu Licenční správa Na Františku 32 CZ-110 15 Praha 1 Fakss: + 420-22421 21 33 |DANMARK Erhvervs- og Byggestyrelsen Økonomi- og Erhvervsministeriet Langelinie Allé 17 DK-2100 København Ø Fakss: + 45-35-46 60 01 | FRANCE Ministère de l'Economie des Finances et de l'Industrie Direction Générale des Entreprises Sous-direction des Biens de Consommation Bureau Textile-Importations Le Bervil, 12 rue Villiot F-75572 Paris Cedex 12 Fakss: + 33-1- 53 44 91 81 |DEUTSCHLAND Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) Frankfurter Strasse 29-35 D-65760 Eschborn 1 Fakss: + 49-6196-90 88 00 | ITALIA Ministero delle Attivita Produttive Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi Viale America 341 I-00144 Roma Fakss: +39-6-59 93 22 35 / 59 93 26 36 |EESTI Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium Harju 11 EE-15072 Tallinn Fakss: + 372-6313 660 | KYPROS Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού Υπηρεσία Εμπορίου Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 CY-1421 Λευκωσία Φαξ: + 357-22-37 51 20 |IRELAND Department of Enterprise, Trade and Employment Import/ Export Licensing, Block C Earlsfort Centre Hatch Street IE-Dublin 2 Fakss: + 353-1-631 25 62 | LATVIJA Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija Brīvības iela 55 LV – 1519 Rīga Fakss: + 371-728 08 82 |ΕΛΛΑΣ Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών Κορνάρου 1 GR-105 63 Αθήνα Fakss: + 301-328 60 94 | LIETUVA Lietuvos Respublikos ūkio ministerija Prekybos departamentas Gedimino pr. 38/2 LT- 01104 Vilnius Fakss: + 370-5-26 23 974 |ESPAÑA Ministerio de Industria, Turismo y Comercio Secretaría General de Comercio Exterior Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales Paseo de la Castellana 162 E- 28046 Madrid Fakss: + 34-91-349 38 31 | LUXEMBOURG Ministère de l'Economie et du Commerce extérieur Office des licences BP 113 L-2011 Luxembourg Fakss: + 352-46 61 38 |MAGYARORSZÁG Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal Margit krt. 85. HU-1024 Budapest Fakss: + 36-1-336 73 02 | ROMÂNIA Ministerul pentru Întreprinderi Mici şi Mijlocii, Comerţ, Turism şi Profesii Liberale Direcţia Generală Politici Comerciale Str. Ion Câmpineanu, nr. 16 Bucureşti, sector 1 Cod poştal 010036 Tālr.: 0040.21.315.00.81, Fax: 0040.21.315.04.54; e-pasts: clc@dce.gov.ro |MALTA Diviżjoni għall -Kummerċ Servizzi Kummerċjali Lascaris MT-Valletta CMR02 Fakss: + 356-25-69 02 99 | SLOVENIJA Ministrstvo za finance Carinska uprava Republike Slovenije Carinski urad Jesenice Spodnji plavž 6C SI-4270 Jesenice Fakss: + 386-4-297 44 56 |NEDERLAND Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer Postbus 30003, Engelse Kamp 2 NL-9700 RD Groningen Fakss: + 31-50-523 23 41 | SLOVENSKO Odbor obchodnej politiky Ministerstvo hospodárstva Mierová 19 SK-827 15 Bratislava 212 Fakss: + 421-2-48 54 31 16 |ÖSTERREICH Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit Aussenwirtschaftsadministration Abteilung C2/2 Stubenring 1 A-1011 Wien Fakss: + 43-1-7 11 00/ 83 86 | SUOMI Tullihallitus PL 512 FI-00101 Helsinki Fakss: + 358-20-492 28 52 Tullstyrelsen PB 512 FI-00101 Helsingfors Fakss: + 358-20-492 28 52 |POLSKA Ministerstwo Gospodarki Społecznej Plac Trzech Krzyży 3/5 PL- 00-507 Warszawa Fakss: + 48-22-693 40 21 / 693 40 22 | SVERIGE Kommerskollegium Box 6803 S-11386 Stockholm Fakss: + 46-8-30 67 59 |PORTUGAL Ministério das Finanças Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa PT- 1140-060 Lisboa Fakss: + 351-218 814 261 | UNITED KINGDOM Department of Trade and Industry Import Licensing Branch Queensway House - West Precinct Billingham UK-TS23 2NF Fakss: + 44-1642-36 42 69 |V PIELIKUMSDAUDZUMA IEROBEŽOJUMI(tonnas)Izstrādājumi | 2007. gads | 2008. gads |SA. Plakanie velmējumi |SA1. Ruļļi | 1 042 090 | 1 035 000 |SA2. Biezās plātnes | 270 820 | 275 000 |SA3. Citi plakani velvējumi | 565 770 | 595 000 |SA4. Leģēti izstrādājumi | 94 860 | 105 000 |SA5. Leģētas quarto loksnes | 20 460 | 25 000 |SA6. Leģētas auksti velmētas loksnes un loksnes ar pārklājumu | 105 000 | 110 000 |SB. Profila izstrādājumi |SB1. Profili | 55 800 | 55 000 |SB2. Velmētas stieples | 275 000 | 324 000 |SB3. Citi profila izstrādājumi | 474 200 | 507 000 |Piezīme: SA un SB ir izstrādājumu kategorijas; SA1 līdz SA6 un SB1 līdz SB3 ir izstrādājumu grupas.[1] OV L 327, 28.11.1997., 3. lpp.[2] Sk. šā Oficiālā Vēstneša … lpp.[3] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1758/2006 (OV L 335, 1.12.2006., 1. lpp.).[4] OV L 360, 19.12.2006., 41. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0092

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 527/2003, ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams, izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesi  /* COM/2007/0092 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 9.3.2007COM(2007) 92 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 527/2003, ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams, izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesi(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSTrešo valstu izcelsmes vīnus, kuru gatavošanā izmantota Kopienas noteikumos neatļauta vīndarības prakse, nedrīkst piedāvāt tiešam patēriņam pārtikā Kopienā, izņemot, ja par atkāpi nolemj Padome. Atkāpes pieņemšanas procedūra ir paredzēta Regulas (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju 45. panta 2. punktā. Tomēr saskaņā ar Argentīnā pieņemto vīndarības praksi, ko apstiprinājusi Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija, bet kura ir aizliegta Eiropas Savienībā, Argentīnas izcelsmes vīniem skābuma koriģēšanai ir atļauts pievienot ābolskābi.Patlaban starp Kopienu, ko pārstāv Komisija, un Mercosur , kuras dalībvalsts ir Argentīnas Republika, norisinās vispārējas sarunas par abu pušu attiecīgās vīndarības prakses atzīšanu, lai noslēgtu nolīgumu par vīna tirdzniecību. Sarunas tika sāktas 2002. gadā un joprojām turpinās. Šajā nolīgumā jāparedz pastāvīga iespēja Argentīnai izmantot minēto vīndarības praksi. Lai paustu Komisijas labvēlīgo un konstruktīvo attieksmi, risinot šīs sarunas, un lai novērstu jebkādus iespējamos tirdzniecības traucējumus, minētās vīndarības prakses provizoriska atzīšana, kas ir ļoti svarīga attiecībā uz atsevišķiem Argentīnas [izcelsmes] vīniem, jāpagarina līdz laikam, kad stājas spēkā šo sarunu rezultātā noslēgtais nolīgums, un ne ilgāk kā līdz 2008. gada 31. decembrim.Komisija ierosina atļaut pievienot ābolskābi vīnos, ko Kopienā ieved no Argentīnas, līdz laikam, kad beigsies patlaban notiekošās sarunas starp Kopienu un Mercosur , kuras dalībvalsts ir Argentīna, lai noslēgtu nolīgumu par vīnu tirdzniecību.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 527/2003, ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams, izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju[1] un jo īpaši tās 45. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Izdarot atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1493/1999 45. panta 1. punkta, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 527/2003[2] atļauj ievest Kopienā Argentīnā ražotus vīnus, kuru gatavošanā izmantoti Kopienas noteikumos neparedzēti vīndarības procesi, jo īpaši ābolskābes pievienošana. Minētā atļauja zaudēja spēku 2006. gada 31. decembrī.(2) Ābolskābes izmantošana ir vīndarības prakse, ko apstiprinājusi Starptautiskā vīnkopības un vīna organizācija (OIV).(3) Patlaban norisinās sarunas starp Kopienu, ko pārstāv Komisija, un Mercosur , kuras dalībvalsts ir Argentīna, lai noslēgtu nolīgumu par vīna tirdzniecību. Minētās sarunas jo īpaši attiecas uz abu pušu attiecīgo vīndarības praksi, kā arī uz ģeogrāfisko norāžu aizsardzību.(4) Līdz dienai, kad stāsies spēkā jaunais Kopienas un Mercosur nolīgums par vīna tirdzniecību, ar kuru tiek abpusēji atzīta katras puses vīndarības prakse un tādējādi atvieglota Argentīnas izcelsmes vīnu ievešana Kopienā, kam pievienota ābolskābe, attiecīgā vīndarības prakse attiecībā uz Argentīnas izcelsmes vīniem jāatļauj līdz dienai, kad minētais nolīgums stāsies spēkā, un ne vēlāk kā 2008. gada 31. decembrī.(5) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 527/2003,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 527/2003 1. panta 1. punkta otrajā daļā datumu „2006. gada 31. decembris” aizstāj ar datumu „2008. gada 31. decembris”2. pantsŠī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, …Padomes vārdā —priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS |1. | ATTIECĪGĀS BUDŽETA POZĪCIJAS: 05 02 09 10. nodaļa – Lauksaimniecības nodokļi | APROPRIĀCIJAS: LR 2007: 1487 milj. EUR APB 2007: 1 486,9 milj.EUR |2. | PASĀKUMA NOSAUKUMS: Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 527/2003, ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams, izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesi. |3. | JURIDISKAIS PAMATS: Padomes Regulas (EK) Nr. 1493/1999 45. panta 2. punkts |4. | PASĀKUMA MĒRĶI: līdz 2008. gada 31. decembrim pagarināt atkāpi attiecībā uz Argentīnas [izcelsmes] vīniem. |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 MĒNEŠU PERIODS (milj. EUR) | KĀRTĒJAIS 2007. FINANŠU GADS (milj. EUR) | NĀKOŠAIS 2008. FINANŠU GADS (milj. EUR) |5.0 | IZDEVUMI, KO SEDZ – NO EK BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS / INTERVENCES PASĀKUMI) – NO VALSTU BUDŽETA – CITI | p.m. | p.m. | p.m. |5.1 | IEŅĒMUMI – EK PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) – NO DALĪBVALSTĪM | – | – | – |2009 | 2010 | 2011 | 2012 |5.0.1 | PAREDZĒTIE IZDEVUMI | – | – | – | – |5.1.1 | PAREDZĒTIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – |5.2 | APRĒĶINU METODE: – |6.0 | VAI IR IESPĒJAMS FINANSĒJUMS NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS ATTIECĪGAJĀ ŠĀ GADA BUDŽETA NODAĻĀ? | JĀ/NĒ |6.1 | VAI IR IESPĒJAMS FINANSĒJUMS, PĀRSKAITOT LĪDZEKĻUS NO VIENAS ŠĀ GADA BUDŽETA NODAĻAS UZ CITU? | JĀ/NĒ |6.2 | VAI IR VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ/NĒ |6.3 | VAI IR JĀIERAKSTA APROPRIĀCIJAS NĀKAMAJOS BUDŽETOS? | JĀ/NĒ |NOVĒROJUMI: Pasākuma mērķis ir pagarināt atkāpes termiņu, lai atļautu Argentīnai ievest Kopienā savus vīnus. Šis pasākums var ietekmēt Kopienas izdevumus tāpēc, ka tirgū būs papildu vīna daudzums. Tomēr šo ietekmi nav iespējams izvērtēt. Datu trūkuma dēļ nav iespējams aprēķināt ieņēmumus. |[1] OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2165/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 1. lpp.).[2] OV L 78, 25.3.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1912/2005 (OV L 307, 25.11.2005., 1. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0650

Priekšlikums Padomes regula par desmitā Eiropas Attīstības fonda īstenošanu  /* COM/2006/0650 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.10.2006COM(2006) 650 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULApar desmitā Eiropas Attīstības fonda īstenošanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropadome 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē nolēma, ka laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam ģeogrāfisko sadarbību ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm ir jāturpina finansēt no starpvaldību Eiropas Attīstības fonda (EAF). Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji apstiprināja, ka šim nolūkam rezervētā summa 22 682 miljonu euro apmērā ir paredzēta arī sadarbībai ar aizjūras zemēm un teritorijām (AZT), uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa, un atbalsta izdevumiem, kas ir tieši saistīti ar EAF īstenošanu.ĀKK un EK Ministru padome, tiekoties Portmorsbijā 2006. gada 2. jūnijā, pieņēma lēmumu par daudzgadu finanšu shēmu 2008. -2013. gadam sadarbībai saskaņā ar ĀAK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā. Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome 2006. gada 17. jūlija sanāksmē parakstīja Iekšējo nolīgumu par Kopienas atbalsta finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2008. -2013. gadam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu AZT. Komisija gatavo priekšlikumu, lai attiecīgi grozītu Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumu 2001/822/EK par AZT asociāciju ar EK.Ar 2006. gada 17. jūlijā parakstīto Iekšējo nolīgumu izveidoja 10. EAF, kas attiecas uz ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK un AZT laikposmā no 2008. gada līdz 2013. gadam. Ar Iekšējo nolīgumu precizē dažādās 10. EAF finanšu dotācijas un dalībvalstu iemaksu sadalījumu, izveido dalībvalstu pārstāvju komiteju Komisijā (EAF komiteja) un līdzīgu komiteju Eiropas Investīciju bankā (EIB), lai pārvaldītu ieguldījumu mehānismu, kuru finansē no EAF (IM komiteja), nosakot tajās balsu sadalījumu un noteikumu par kvalificētu balsu vairākumu.Iekšējā nolīgumā ir paredzēts arī tas, ka Padome ar vienbalsīgu lēmumu pieņem īstenošanas regulu 10. EAF, kā arī tas, ka Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem finanšu regulu 10. EAF, abos gadījumos pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un pēc konsultēšanās ar EIB, kā arī – attiecībā uz finanšu regulu – ar Revīzijas palātu.Attiecībā uz īstenošanas regulu Iekšējā nolīgumā ir noteikts, ka tajā ir jāietver attiecīgas izmaiņas un uzlabojumi plānošanas procedūrā un lēmumu pieņemšanas procedūrā, salīdzinot ar 9. EAF, kā arī pēc iespējas jāsaskaņo Kopienas un EAF procedūras, tostarp līdzfinansēšanas aspekti, un jāievieš konkrētas pārvaldības procedūras miera mehānismam.Komisija sagatavo priekšlikumu 10. EAF finanšu regulai, ko iesniegs Padomei turpmāko mēnešu laikā. Pašreizējais 10. EAF īstenošanas regulas priekšlikums attiecas uz plānošanas procedūru un lēmumu pieņemšanas procedūru, kas saskaņā ar 9. EAF bija ietvertas Iekšējā nolīgumā. Risinot šos jautājumus tūlītēji atsevišķā regulā, kuru nav nepieciešams ratificēt, varētu novērst turpmāku kavēšanos, uzsākot Iekšējā nolīguma ratificēšanas procesu, vienlaikus ļaujot Komisijai iesniegt priekšlikumu īstenošanas noteikumiem, kas vairāk atbilst procedūrām, kuras ierosinātas saistībā ar Kopienas budžeta finansēto sadarbību.Pašreizējā priekšlikumā pēc iespējas ir atspoguļota Padomes kopējā nostāja attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 23. oktobrī pieņemtās regulas par attīstības sadarbības ( DCI ) un ekonomiskās sadarbības finansēšanas instrumenta izveidi pieņemšanu. Salīdzinot ar 9. EAZ, galvenās izmaiņas un uzlabojumi ir šādi.-  EAF pārvaldes komiteja pievērš lielāku uzmanību stratēģiskiem jautājumiem un uzraudzībai. Galvenās izmaiņas šajā jomā ir tādas, ka tiek aizstāta prakse, saskaņā ar ko EAF komitejai atzinuma sniegšanai tika iesniegti individuāli finansējuma priekšlikumi, turpmāk paredzot, ka atzinuma sniegšanai iesniedz gada rīcības programmas. Gada rīcības programmās ir sīki izklāstīti izvirzītie mērķi, intervences jomas, paredzamie rezultāti, pārvaldības procedūras un kopējais paredzētais finansējuma apjoms, kā arī finansējamo darbību apraksts un norāde par summām un īstenošanas grafiku attiecībā uz katru darbību. Šāda pieeja ļauj īstenot konsekventāku īstenošanas pieeju, nodrošinot pastāvīgu mijiedarbību starp sākotnējo daudzgadu stratēģijas dokumentu un tā atspoguļojumu gada atbildes stratēģijās. Turklāt tā nodrošina plānotāku īstenošanas pieeju un tādējādi arī vienmērīgāku un vienkāršāku īstenošanas ciklu.-  Stratēģijas dokumentiem, atbalsta piešķīrumiem un indikatīvajām programmām, kā arī visiem to grozījumiem, kas izdarīti saistībā ar periodiskām vai ad hoc pārbaudēm, ir nepieciešams iepriekšējs EAF komitejas atzinums – tāpat kā attiecībā uz visiem īpašajiem pasākumiem, kuru izmaksas pārsniedz 10 miljonus euro.-  Informatīvos nolūkos un apspriešanai EAF komitejai tiks iesniegti atbalsta piešķiršanas kritēriji, īpaši pasākumi, kuru izmaksas nepārsniedz 10 miljonus euro, un dažādi uzraudzības un novērtējuma ziņojumi. Gada pārskatus un darbības rezultātu pārskatu, ko sagatavo, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, 2010. gadā iesniegs Padomei. Pamatojoties uz minēto, Padome vienbalsīgi pieņems visus lēmumus par pilnīgu vai daļēju to līdzekļu atbrīvošanu, kas atcelti pēc2007. gada 31. decembra no iepriekšējiem EAF.-  Līdzfinansēšanas struktūras izveide, kas tiks sīkāk iztirzāta finanšu regulā.-  Īpašas pārvaldības procedūras miera mehānismam.-  Lielākas reģionālās sadarbības iespējas, tajā skaitā arī starp ĀKK un Kopienas attālākajiem reģioniem, nosakot kopējas prioritātes un īpašus līdzekļus, kā arī pastiprinot vispārējas intereses projektu izvēles koordināciju, tostarp mobilizējot tehnisko palīdzību, kā arī iesaistot programmu uzraudzības komitejas, kurās ir dažādas ieinteresētās personas.-  Īpaša uzmanība jāpievērš dalībvalstu un citu finansētāju un ieinteresēto personu sadarbības principam, kā arī subsidiaritātes principam un tematisko programmu un ģeogrāfiskās sadarbības komplementaritātei, saskaņā ar ko attiecīgos gadījumos atbalstu, ko finansē no Kopienas budžeta līdzekļiem (piemēram, cukura protokola valstis un tematiskās programmas), integrēs ģeogrāfiskās stratēģijas dokumentos.-  Plānotas pieejas ieviešana ĀKK finansēšanā.PriekšlikumsPADOMES REGULApar desmitā Eiropas Attīstības fonda īstenošanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (še turpmāk „ĀKK valstis”) grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā[1] Kotonū (Beninā), kas pārskatīts ar 2005. gada 25. jūnija nolīgumu, ko parakstīja Luksemburgā[2] (še turpmāk „ĀKK un EK nolīgums”),ņemot vērā Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK–EK Partnerattiecību nolīgumam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa (še turpmāk „Iekšējais nolīgums”), ko Padome pieņēma 2006. gada 17. jūlijā, un jo īpaši tā 10. panta 1. punktu[3],ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas atzinumu[5],tā kā:(1) Ar ĀKK un EK Ministru padomes 2006. gada 2. jūnija Lēmumu Nr. 1/2006 precizē daudzgadu finanšu shēmu 2008. – 2013. gadam un ĀKK un EK nolīgumam pievieno jaunu Ib pielikumu[6].(2) Ar Iekšējo nolīgumu nosaka dažādās 10. Eiropas Attīstības fonda (še turpmāk „10. EAF”) finanšu dotācijas un iemaksu sadalījumu, kā arī iemaksas 10. EAF, izveido dalībvalstu pārstāvju komiteju Komisijā (še turpmāk „EAF komiteja”) un ieguldījumu mehānisma komiteju Eiropas Investīciju bankā (še turpmāk „IM komiteja”), kā arī nosaka balsu sadalījumu un noteikumu par kvalificētu balsu vairākumu minētajās komitejās.(3) Ar Iekšējo nolīgumu nosaka kopējo Kopienas atbalsta apjomu ĀKK valstīm (izņemot Dienvidāfrikas Republiku) un aizjūras zemēm un teritorijām (še turpmāk „AZT”) sešu gadu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam; un šis apjoms ir 22 682 miljoni euro no 10. EAF, kurā iemaksas veic dalībvalstis. No 10. EAF summas, kas noteikta ar Iekšējo nolīgumu, 21 966 miljonus euro piešķir ĀKK valstīm, kā norādīts daudzgadu finanšu shēmā 2008. -2013. gadam, kas minēta ĀKK un EK nolīguma Ib pielikumā, 286 miljonus euro piešķir AZT un 430 miljonus euro piešķir Komisijai atbalsta izdevumiem, kas saistīti ar Komisijas veikto EAF plānošanu un īstenošanu.(4) Pasākumus, uz kuriem attiecas Padomes 1996. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 1257/96 par humāno palīdzību[7] un kas saskaņā ar minēto regulu var pretendēt uz finansējuma saņemšanu, tikai ārkārtas apstākļos finansē no 10. EAF, ja šāda palīdzība ir vajadzīga, lai nodrošinātu sadarbības turpināšanu krīzes stāvokļa pārtraukšanai, panākot stabilus apstākļus attīstībai, un to nevar finansēt no Kopienas budžeta.(5) Pasākumus, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regula (EK) Nr. […] par humāno palīdzību, ar ko ievieš stabilitātes instrumentu, un kas saskaņā ar minēto regulu var pretendēt uz finansējuma saņemšanu, ir jāfinansē no EAF tikai tad, ja nepieciešams nodrošināt sadarbības turpināšanu krīzes stāvokļa pārtraukšanai, panākot stabilus apstākļus attīstībai. Padome 2006. gada 11. aprīlī apstiprināja principu finansēt Āfrikas Miera mehānismu, izmantojot 10. EAF, par summu līdz 300 miljoniem euro, kas paredzēta sākotnējam laikposmam no 2008. gada līdz 2010. gadam.(6) ĀKK cukura protokola valstis, uz kurām attiecas Kopienas cukura reforma, izmantos papildu pasākumus, kurus finansē saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulu (EK) Nr. […], ar ko ievieš finansēšanas instrumentu sadarbībai attīstības jomā ( DCI )[8]. ĀKK būs pieejama arī Kopienas palīdzība saistībā ar tematiskajām programmām, kas noteiktas DCI un Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulā (EK) Nr. […], ar ko ievieš finansēšanas instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai[9]. Minētās tematiskās programmas nodrošina pievienoto vērtību saskaņā ar EAF finansētajām ģeogrāfiskajām programmām, ir saskanīgas ar tām, kā arī atbalsta un papildina minētās ģeogrāfiskās programmas.(7) ĀKK un EK nolīguma 28. pantā ir uzsvērta ĀKK, AZT un Kopienas attālāko reģionu reģionālās sadarbības nozīme.(8) Padomes 2005. gada 30. maija Lēmumā 2005/446/EK noteikts datums – 2007. gada 31. decembris[10] –, pēc kura Komisijas pārvaldītos 9. EAF līdzekļus, Eiropas Investīciju bankas (še turpmāk „EIB”) pārvaldītās procentu subsīdijas un ieņēmumus no procentiem par šīm apropriācijām vairs nevar piesaistīt. Šo datumu vajadzības gadījumā var pārskatīt.(9) Lai īstenotu EAF, ir jānosaka atbalsta plānošanas, pārbaudes un apstiprināšanas procedūra, kā arī jānosaka sīki izstrādāti noteikumi atbalsta izlietošanas uzraudzībai. Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2006. gada 17. jūlijā pieņēma lēmumu par Iekšējā nolīguma par Kopienas palīdzības finansēšanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK nolīgumam un par finansiālas palīdzības piešķiršanu AZT, uz ko attiecas EK Līguma ceturtā daļa[11], provizorisku piemērošanu, lai pieņemtu īstenošanas regulu un finanšu regulu un lai cita starpā izveidotu EAF komiteju un IM komiteju.(10) Padome 2004. gada 24. novembrī pieņēma secinājumus par ES ārējo darbību efektivitāti, tostarp turpmāku komplementaritātes un saskaņošanas stiprināšanu starp Kopienu un dalībvalstīm sadarbībai attīstības jomā. Padome 2005. gada 24. maijā apņēmās savlaicīgi īstenot un uzraudzīt Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un ES īpašās saistības, ko pieņēma Parīzes forumā, kas norisinājās no 2005. gada 28. februāra līdz 2005. gada 2. martam. Padome 2006. gada 11. aprīlī pieņēma secinājumus par kopīgo plānošanas sistēmu ES un citiem ieinteresētajiem finansētājiem.(11) Padome un Padomē sanākušie dalībvalstu valdību pārstāvji, Eiropas Parlaments un Komisija pieņēma kopīgu paziņojumu par Eiropas Savienības attīstības politiku[12],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I SADAĻAPLĀNOŠANA1. pantsVispārīgs plānošanas pamats1. Ģeogrāfiskās sadarbības ar ĀKK valstīm un reģioniem plānošanu saistībā ar 10. EAF finansē, pamatojoties uz pamata principiem un vērtībām, kā izklāstīts ĀKK un EK nolīguma vispārīgajos noteikumos, attīstības mērķiem, un sadarbības stratēģijām, kā izklāstīts Līguma XX sadaļā un tā 178. pantā, ĀKK un EK nolīgumā un Eiropas Savienības 2005. gada 22. decembra politiskajā paziņojumā par attīstību.2. Palīdzības, ko sniedz ĀKK valstīm, plānošanas procesu īsteno Komisija saskaņā ar ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 1. līdz 14. pantu.3. Plānošana šim nolūkam cita starpā ir:a) valsts atbalsta stratēģiju un reģionālā atbalsta stratēģiju sagatavošana un izstrāde, pamatojoties uz valsts vai reģiona vidēja termiņa attīstības mērķiem un stratēģijām;b) skaidra Kopienas norāde par indikatīvo plānojamo finanšu piešķīrumu, kuru var saņemt valstis un reģioni 10. EAF sešu gadu laikposmā;c) daudzgadu indikatīvās programmas sagatavošana un pieņemšana valsts un reģionālā atbalsta stratēģiju īstenošanai;d) pārskatīšanas process attiecībā uz valsts un reģionālā atbalsta stratēģijām, daudzgadu indikatīvajām programmām un tām piešķirto līdzekļu apjomu.4. Papildus valsts un reģionālā atbalsta stratēģijām ĀKK iekšējā atbalsta stratēģiju un saistīto daudzgadu indikatīvo programmu sagatavo un izstrādā, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti ĀKK iekšējo politikas jomu sistēmai, ievērojot komplementaritātes, subsidiaritātes principus un ģeogrāfisko piemērošanas jomu, kas izriet no ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 12. panta.5. Izņēmuma gadījumos, kas minēti ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 3. panta 4. punktā un 4. panta 5. punktā, ja valstīm nav pieejami atbilstoši plānojami līdzekļi un/vai tiek kavēta valsts kredītrīkotāja pienākumu izpilde, Kopiena noteiks īpašus noteikumus, kā minēts šīs regulas 3. panta 7. punktā.2. pantsLīdzekļu piešķiršana1. Plānošanas procesu sākumā Komisija, balstoties uz vajadzībām un izpildes kritērijiem, kas identificēti ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 3., 9. un 12. pantā, nosaka daudzgadu indikatīvo līdzekļu sadalījumu katrai ĀKK valstij un reģionam un ĀKK iekšējām dotācijām, kas ir plānošanas procesa pamatā, nepārsniedzot Iekšējā nolīguma 2. pantā noteiktās robežas. Minētie kritēriji ir standarta kritēriji; tie ir objektīvi un pārskatāmi.2. Attiecībā uz valsts indikatīvo dotācijas piešķīrumu līdzekļi ietver plānojamo summu un summu neparedzētām vajadzībām, kā norādīts ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā.3. Metodi, ko izmanto, lai piemērotu vispārīgos kritērijus līdzekļu piešķiršanai, nosaka, pamatojoties uz dalībvalstu un Komisijas viedokļu apmaiņu EAF pārvaldības komitejā (še turpmāk „EAF komiteja”), kas minēta 10. panta 1. punktā. Konsolidētie valsts un reģionālā atbalsta piešķīrumi atbilst summām, kas izklāstītas Iekšējā nolīguma 2. pantā. Tos integrē valsts un reģionālajās atbalsta stratēģijās un daudzgadu indikatīvajās programmās, un Komisija tos pieņem saskaņā ar pārvaldības procedūru, kā izklāstīts 10. panta 4. punktā. Komisija saskaņā ar 10. panta 4. punktā izklāstītajām pārvaldības procedūrām apstiprina arī līdzekļus, kas rezervēti īpašām rīcības programmām un atbalstam, kā minēts 3. panta 7. punktā.3. pantsAtbalsta stratēģijas dokumenti un daudzgadu plānošana1. Partnerības valstu un reģionu atbalsta stratēģijas dokumenti (še turpmāk „stratēģijas dokumenti”) attiecas uz laikposmu, kas nav ilgāks par laikposmu, uz ko attiecas 10. EAF, un to mērķis ir nodrošināt konsekventu sistēmu Kopienas un attiecīgo partnerības valstu un reģionu sadarbībai, atbilstību vispārējam mērķim un darbības jomai, ĀKK un EK nolīguma mērķiem un principiem. Stratēģijas dokuments attiecas ne tikai uz sadarbību attīstības jomā, ko finansē no EAF, bet arī uz visiem pārējiem Kopienas instrumentiem, kas ietekmē partnerības valsti vai reģionu, ņemot vērā Kopienas mērķus attīstības jomā un cenšoties nodrošināt konsekvenci attiecībā uz pārējām Kopienas ārējās darbības jomām.a) Atbalsta stratēģiju sagatavošanas un īstenošanas pamatā ir atbalsta efektivitātes principi.b) Izņemot 1. panta 5. punktā noteiktos apstākļus, stratēģijas dokumenti ir balstīti uz dialogu ar partnerības valsti vai reģionu, lai nodrošinātu to, ka attiecīgā valsts vai reģions uzņemas pietiekamu atbildību par procesu, un veicinātu konsekvenci un atbalstu attiecībā uz valsts un reģionālajām attīstības stratēģijām, jo īpaši tām, kas paredzētas nabadzības mazināšanai. Īpaša uzmanība jāpievērš kopīgiem vajadzību un izpildes novērtējumiem, nozaru analīzei un prioritātēm.c) Pārējās ieinteresētās personas, tostarp vietējo nevalstisko dalībnieku pārstāvjus un attiecīgā gadījumā vietējās iestādes iesaista pēc iespējas agrākā plānošanas procesa posmā.d) Komisija un dalībvalstis savstarpēji konsultējas, lai īstenotu attiecīgās valsts vai reģiona stāvokļa kopīgu analīzi un nodrošinātu to, ka to sadarbības pasākumi ir savstarpēji papildinoši. Ja iespējams, tie cenšas īstenot kopēju plānošanu. Šāda koordinēšana joprojām būs pieejama citiem finansētājiem, un EIB tajā tiks iesaistīta jautājumos, kas attiecas uz tās kompetences jomām un darbībām, tostarp attiecībā uz ieguldījumu mehānismu.2. Izņemot gadījumos, kas minēti 1. panta 5. punktā, daudzgadu indikatīvās programmas sastāda, pamatojoties uz attiecīgajiem stratēģiskajiem dokumentiem, un tās nosaka, vienojoties ar attiecīgo valsti vai reģionu. Daudzgadu indikatīvajās programmās ietver:a) prioritārās jomas, kas izvēlētas Kopienas finansējuma piešķiršanai, vispārīgos mērķus, paredzamo ietekmi un vispārīgas politiskās saistības;b) norādes par finanšu piešķiršanu gan kopumā, gan sadalījumā pa prioritārām jomām. Finanšu piešķiršanu pa prioritārajām jomām attiecīgā gadījumā var norādīt sērijveidīgi. Kopienas palīdzību koncentrē noteiktam skaitam prioritāru nozaru jomu, un nodrošina komplementaritāti attiecībā uz darbībām, ko finansē ĀKK valsts, dalībvalstis un citi finansētāji;c) katrai prioritātei īpašus mērķus un nozaru politikas saistības un vispiemērotākos pasākumus un darbības šo mērķu un uzdevumu īstenošanai. Indikatīvajā programmā raksturo arī paredzamo ietekmi un iekļauj arī darbības rādītājus un sektorpolitikas saistības, kā arī īstenošanas grafiku, tostarp saistības un līdzekļu izmaksu;d) līdzekļus, kas paredzēti programmām un projektiem jomās, kas nav prioritārās jomas, un, ja iespējams, šo darbību plašus izklāstus, kā arī norādes par līdzekļiem, kuri jāizvieto katram no šiem elementiem. Minētais var ietvert prioritātes un īpašus līdzekļus ar mērķi stiprināt sadarbību ar Kopienas attālākajiem reģioniem, AZT vai kaimiņos esošajām partnerības valstīm un reģioniem, kā minēts šīs regulas 9. pantā, kā arī modalitātes šo vispārējas intereses projektu noteikšanai un izvēles koordinēšanai;e) to nevalstisko dalībnieku veidu, kas ir tiesīgi saņemt finansējumu, un, ja iespējams, piešķiramos līdzekļus un atbalstāmo darbību veidu.3. Stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās ir jāņem vērā pasākumi un programmas, par kuriem var saņemt finansējumu no cita EAF vai Kopienas instrumentiem, un jānovērš to dublēšanās. Īpaša uzmanība ir jāpievērš valsts, reģionālo un ĀKK iekšējā atbalsta stratēģiju mijiedarbībai, kā arī komplementaritātei un subsidiaritātei attiecībā uz Kopienas instrumentiem, jo īpaši [Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulu (EK) Nr. […], ar ko ievieš finansēšanas instrumentu sadarbībai attīstības jomā], [Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulu (EK) Nr. […], ar ko ievieš finansēšanas instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai], [Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulu Nr. (EK) […], ar ko ievieš stabilitātes instrumentu] un Regulu (EK) Nr. 1257/96. Daudzgadu pielāgošanās stratēģijas ĀKK cukura protokola valstīm, kas paredzētas instrumentā sadarbībai attīstības jomā, integrē valstu stratēģijas dokumentos.4. Ikvienu stratēģijas dokumentu, tostarp tā daudzgadu indikatīvo programmu, izklāsta vienotā dokumentā, kas ir balstīts uz kopīgu sistēmu un principiem attiecībā uz kopīgu daudzgadu plānošanu, ko Padome pieņēma 2006. gada 11. aprīlī.5. Vienotos stratēģijas dokumentus, kas minēti 4 punktā, un daudzgadu indikatīvās programmas pieņem Komisija saskaņā ar 10. panta 4. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru.6. Pēc tam vienotos stratēģijas dokumentus, tostarp daudzgadu indikatīvās programmas, kopīgi vienojoties, pieņem Komisija un attiecīgā ĀKK valsts vai reģions, un pēc to pieņemšanas tie ir saistoši gan Kopienai, gan attiecīgajai valstij vai reģionam. Valstis, kas nav parakstījušas stratēģijas dokumentu, joprojām ir tiesīgas saņemt finansējumu no dotācijām neparedzētām vajadzībām, kas minētas ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā.7. Noteikumi, kas minēti šīs regulas 1. panta 5. punktā, var būt īpašu rīcības programmu veidā, aizstājot atbalsta stratēģiju, ja partnerības valstī nav izveidota valdība, kas paziņotu daudzgadu paredzamo līdzekļu sadalījumu vai sagatavotu atbalsta stratēģiju, vai tie var būt tāda īpaša atbalsta veidā, ko finansē no apropriācijām neparedzētām vajadzībām, kā minēts ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā, ja daudzgadu paredzamais līdzekļu sadalījums ir paziņots, bet nav parakstīts stratēģijas dokuments un/vai partnerības valsts kredītrīkotājs nevar veikt savus pienākumus. Minētajām īpašajām rīcības programmām un atbalstam ir jāatbilst iepriekšējos punktos noteiktajam, un tajos jāievēro īpašie apsvērumi, kas minēti šīs regulas 4. panta 4. punkta c) apakšpunktā. Komisija tos pieņem saskaņā ar pārvaldības procedūru, kas izklāstīta šīs regulas 10. panta 4. punktā.4. pantsPārskatīšana1. Stratēģijas dokumentus un daudzgadu indikatīvās programmas, kā arī īpašās rīcības programmas un atbalstu, kā minēts 3. panta 7. punktā, iesniedz gada darbības pārskatīšanai, termiņa vidusposma un termiņa beigu pārskatīšanai un, ja vajadzīgs, ad hoc pārskatīšanai.2. Termiņa vidusposma un termiņa beigu pārskatīšana ir plānošanas procesa neatņemama daļa, un tajā novērtē stratēģijas dokumentu, tostarp cukura protokola valstu daudzgadu pielāgošanās stratēģijas, un visas pārējās programmas, ko finansē, izmantojot 3. panta 3. punktā minētos Kopienas instrumentus, kā arī daudzgadu indikatīvo programmu saistībā ar aktuālajām vajadzībām un rezultātiem. Pārskatos pēc iespējas iekļauj Kopienas sadarbības attīstības jomā ietekmes novērtējumu saistībā ar atbalsta stratēģijā izklāstītajiem mērķiem un rādītājiem. Pēc tam, kad ir pabeigta termiņa vidusposma un termiņa beigu pārskatīšana:a) atbalsta stratēģijas un daudzgadu indikatīvās programmas var pielāgot, ja pārskatīšana liecina par īpašām problēmām, vai saistībā ar izmaiņām apstākļos;b) valsts un reģionālo daudzgadu indikatīvo piešķīrumu var palielināt vai samazināt atkarībā no esošajām vajadzībām un snieguma.3. Gada darbības pārskatīšanā novērtē tikai daudzgadu indikatīvo programmu īstenošanas līmeni. Jaunu vai īpašu vajadzību gadījumā, piemēram, tādu, kas rodas saistībā ar pēckrīzes stāvokli vai izciliem rezultātiem, kad daudzgadu indikatīvais piešķīrums ir pilnībā piesaistīts un var uzņemt papildu finansējumu saistībā ar efektīvu nabadzības mazināšanas politiku un pareizu finanšu vadību, daudzgadu indikatīvo piešķīrumu var palielināt pēc gada darbības pārbaužu pabeigšanas.4. Ad hoc pārskatīšanu var veikt pēc attiecīgās ĀKK valsts vai Komisijas pieprasījuma, ja radušās jaunas vai īpašas vajadzības vai izcilu rezultātu gadījumos, kā minēts šā panta 2. punktā, vai ārkārtas apstākļos, kā minēts ĀKK un EK nolīguma 72. un 73. pantā attiecībā uz humāno un ārkārtas palīdzību. Par īpašas steidzamības gadījumiem var uzskatīt pēkšņas un neparedzamas nopietnas ārkārtas humānas, ekonomiskas un sociālas grūtības, ko rada dabas katastrofas, cilvēka izraisītas krīzes, piemēram, karš, un citi konflikti, pēckonflikta situācijas, draudi demokrātijai, tiesiskumam, cilvēktiesībām vai pamatbrīvībām, vai ārkārtas apstākļiem ar līdzvērtīgu ietekmi.a) Pēc ad hoc pārskatīšanas pabeigšanas var ierosināt šīs regulas 7. pantā minētos īpašos pasākumus. Ja vajadzīgs, daudzgadu indikatīvās programmas vai īpašās rīcības programmas piešķīrumu var palielināt, nepārsniedzot to pieejamo līdzekļu robežas, kas izklāstīti Iekšējā nolīguma 2. pantā. Ja stratēģijas dokuments nav parakstīts, īpašo atbalstu var finansēt no dotācijas neparedzētām vajadzībām, kas minēta šīs regulas 1. panta 5. punktā.b) Pasākumi atbilst citiem Kopienas instrumentiem un papildina tos, jo īpaši stabilitātes instrumentu un humānās palīdzības instrumentu, kas minēts 3. panta 3. punktā.c) Ja partnerības valstis vai partnerības valstu grupas ir tieši iesaistītas krīzes vai pēckrīzes situācijā vai tās ietekmē krīzes vai pēckrīzes situācija, daudzgadu plānošanā īpašu uzmanību velta palīdzības, rehabilitācijas un attīstības koordinācijas pastiprināšanai, lai palīdzētu tām īstenot pāreju no ārkārtas situācijas uz attīstības posmu; to valstu un reģionu programmās, ko regulāri skar dabas katastrofas, paredz sagatavotību katastrofām un to novēršanu.5. Ja rodas jaunas vajadzības, kā minēts VI Kopīgajā deklarācijā, atsaucoties uz ĀKK un EK nolīguma IV pielikuma 12. panta 2. punktu attiecībā uz ĀKK iekšējo sadarbību, ĀKK iekšējā plānojamā piešķīruma palielinājumu var finansēt no ĀKK iekšējām rezervēm, nepārsniedzot vispārējus ierobežojumus, kas izklāstīti Iekšējā nolīguma 2. panta b) punktā.6. Gada termiņa vidusposma un termiņa beigu pārskatīšanu veic ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, kas pārstāvētas attiecīgajā ĀKK valstī vai reģionā. Procesā konsultējas ar reprezentatīvajiem valsts vai reģionālajiem nevalstiskajiem dalībniekiem. Ar EIB apspriežas par jautājumiem, kas saistīti ar tās darbībām un ar ieguldījumu mehānisma darbībām.7. Visas atbalsta stratēģijas un/vai līdzekļu piešķiršanas izmaiņas, kas rodas šī panta 1. līdz 4. pantā minētās pārskatīšanas rezultātā, pieņem Komisija saskaņā ar pārvaldības procedūru, kas izklāstīta šīs regulas 10. panta 4. punktā. Pēc tam papildinājumus vienotajiem stratēģijas dokumentiem, tostarp daudzgadu indikatīvajām programmām un īpašajām rīcības programmām, kopīgi vienojoties, pieņem Komisija un attiecīgā ĀKK valsts vai reģions, un pēc to pieņemšanas tie ir saistoši gan Kopienai, gan attiecīgajai valstij vai reģionam.II SADAĻAĪSTENOŠANA5. pantsVispārīgs īstenošanas pamats1. ĀKK valstīm un reģioniem sniegtās un Komisijas saskaņā ar ĀKK un EK nolīgumu pārvaldītās palīdzības īstenošanu veic saskaņā ar minētā nolīguma IV pielikumu un finanšu regulu, kas minēta Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punktā.2. Neskarot ĀKK un EK nolīguma 11.b, 96. un 97. pantu, ja partnerības valsts neievēro svarīgākos elementus un pamatelementu, kas noteikti minētā nolīguma 9. pantā, un ja pēc apspriedēm ar partnerības valsti nav panākts abām pusēm pieņemams risinājums vai apspriedes tiek noraidītas, vai īpašas steidzamības gadījumos Padome, rīkojoties ar kvalificētu balsu vairākumu, kas noteikts Iekšējā nolīguma 8. pantā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, var veikt pienācīgus pasākumus attiecībā uz jebkādu palīdzību, ko sniedz partnerības valstij saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2008. -2013. gadam. Šādi pasākumi var būt pilnīga vai daļēja palīdzības pārtraukšana.6. pantsGada rīcības programmu pieņemšana1. Komisija pieņem gada rīcības programmas, pamatojoties uz 3. pantā minētajiem stratēģijas dokumentiem un daudzgadu indikatīvajām programmām.Izņēmuma gadījumā, piemēram, ja gada rīcības programma vēl nav pieņemta, Komisija var, pamatojoties uz stratēģijas dokumentiem un daudzgadu indikatīvajām programmām, pieņemt pasākumus, kas nav paredzēti daudzgadu rīcības programmā, ievērojot tādus pašus noteikumus un procedūras.2. Ikgadējās rīcības programmās sīki izklāsta izvirzītos mērķus, intervences jomas, paredzamos rezultātus, pārvaldības procedūras un kopējo plānotā finansējuma apjomu. Tās ietver finansējamo darbību aprakstu, norādes par katrai darbībai piešķirto finansējuma apjomu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Mērķiem jābūt izmērāmiem, un jābūt noteiktiem to īstenošanas termiņiem.3. Komisija pieņem gada rīcības programmas saskaņā ar 10. panta 4. punktā izklāstītajām pārvaldības procedūrām. Visas daudzgadu rīcības programmu izmaiņas pieņem saskaņā ar 7. panta 4. punktu.4. Saskaņā ar pārvaldības procedūru, kas minēta šīs regulas 10. panta 4. punktā, Komisija pieņem īpašas rīcības programmas atbalsta pasākumiem, kas minēti Iekšējā nolīguma 6. panta 2. punktā un uz kuriem neattiecas daudzgadu indikatīvās programmas. Visas izmaiņas rīcības programmās atbalsta izdevumiem pieņem saskaņā ar šīs regulas 7. panta 4. punktu.7. pantsĪpašu pasākumu pieņemšana1. Šīs regulas 4. panta 3. punktā minētajos gadījumos, kad finansējumu nevar piešķirt saskaņā ar stabilitātes instrumentu vai instrumentu humānajai palīdzībai, kas minēts šīs regulas 3. panta 3. punktā, Komisija var pieņemt īpašus pasākumus, kas nav paredzēti stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās.2. Attiecībā uz īpašajiem pasākumiem detalizēti izklāsta izvirzītos mērķus, intervences jomas, paredzamos rezultātus, pārvaldības procedūras un kopējo finansējuma apjomu. Tajos ietver finansējamo darbību aprakstu, norādes par katrai darbībai piešķirto finansējuma apjomu un indikatīvu to īstenošanas grafiku. Tajos ietver to darbības rādītāju veida definīciju, kas būs jāuzrauga, īstenojot īpašo pasākumu.3. Ja šādu pasākumu izmaksas pārsniedz 10 miljonus euro, Komisija tos pieņem saskaņā ar pārvaldības procedūru, kas minēta 10. panta 4. punktā. Attiecībā uz īpašajiem pasākumiem, kuru izmaksas nepārsniedz 10 miljonus euro, Komisija informē EAF komiteju mēneša laikā pēc to pieņemšanas.4. Īpašo pasākumu grozījumus, piemēram, tādus, ar kuriem veic tehniskus labojumus, pagarinot īstenošanas periodu, no jauna piešķirot līdzekļus prognozētajā budžetā vai palielinot vai samazinot budžeta apjomu par mazāk nekā 20% no sākotnējā budžeta apjoma, nav nepieciešams pieņemt saskaņā ar pārvaldības procedūru, kas minēta 10. panta 4. punktā, ja šādi grozījumi neietekmē sākotnējos mērķus, kas izklāstīti Komisijas lēmumā.8. pantsLīdzfinansējums un dalībvalstu papildu iemaksas1. Līdzfinansējums rodas, ja projektu vai programmu finansē no dažādiem avotiem.a) Paralēla kopfinansējuma gadījumā projektu vai programmu sadala vairākās skaidri nodalāmās daļās, kuras finansē dažādi partneri, nodrošinot kopfinansējumu tā, lai vienmēr var noteikt finansējuma gala lietojumu.b) Kopfinansējuma gadījumos kopējās projekta vai programmas izmaksas tiek sadalītas starp partneriem, kuri nodrošina kopfinansējumu, un līdzekļus apvieno kopējā fondā tā, lai katrai noteiktai darbībai, kas tiek veikta kā projekta vai programmas daļa, atvēlētā finansējuma avotu nevarētu noteikt.2. Ja Komisija piedalās kopīgā līdzfinansēšanā, īstenošanas noteikumi, kas reglamentē šādus līdzekļus, tostarp tādu administratīvo izdevumu segšana, kas rodas struktūrai, kas ir atbildīga par kopējā fondā esošo līdzekļu pārvaldību, nosaka finansēšanas nolīgumā saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, ko sīki izklāsta Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punktā minētajā finanšu regulā.a) Ja Komisija saņem un pārvalda līdzekļus, pārstāvot:i) dalībvalstis un to reģionālās un vietējās iestādes, jo īpaši sabiedriskās un radniecīgas aģentūras;ii) citas finansētājas valstis, jo īpaši to sabiedriskās un radniecīgas aģentūras;iii) starptautiskas organizācijas, tostarp reģionālas organizācijas un jo īpaši starptautiskas un reģionālas finanšu iestādes,kopīgu pasākumu veikšanai šādus līdzekļus uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Iekšējā nolīguma 9. panta 2. punktā minēto finanšu regulu, un tos kā piešķirtos ieņēmumus integrē gada rīcības programmās.b) Ja Komisija uztic 2. panta a) punktā minētajām struktūrām līdzekļus valsts iestādes uzdevumu un jo īpaši EAF īstenošanas uzdevumu finansēšanai, šādu līdzfinansējumu norāda un pienācīgi pamato gada rīcības programmās, kā arī pilnībā nodrošina EAF iemaksas pārskatāmību.3. Ja EIB ir noteikts pārvaldīt kopīgo līdzfinansējumu, īstenošanas noteikumi, kas reglamentē šādus līdzekļus, tostarp EIB administratīvo izdevumu segšanu, izstrādā, ievērojot EIB statūtus un iekšējos noteikumus.4. Dalībvalstis pēc savas iniciatīvas var arī veikt Komisijai vai EIB brīvprātīgas iemaksas, kas pārsniedz Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktās iemaksas, lai palīdzētu sasniegt ĀKK un EK nolīguma mērķus veidā, kas nav saistīts ar līdzfinansēšanu. Īstenošanas noteikumi, kas reglamentē šādus līdzekļus, tostarp intervences sistēma, kurā tiek veiktas brīvprātīgas iemaksas, īpaši mērķi, paredzētie rezultāti un darbības rādītāji, kā arī tādu administratīvo izdevumu atlīdzināšana, kas radušies Komisijai vai EIB, pārvaldot minētās iemaksas, nosaka divpusējos nolīgumos par iemaksu veikšanu. Komisijai uzticētās brīvprātīgās iemaksas uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Iekšējā nolīguma 10. panta 2. punktā minēto Finanšu regulu, un tos kā piešķirtos ieņēmumus integrē gada rīcības programmās un pārskatīšanas procesā.5. Dalībvalstis, kas uztic Komisijai vai EIB papildu brīvprātīgās iemaksas, lai palīdzētu sasniegt ĀKK un EK nolīguma mērķus, iepriekš informē Padomi par šīm iemaksām. Visas gada rīcības programmu vai atbalsta stratēģiju izmaiņas, kas rodas saistībā ar minētajām brīvprātīgajām iemaksām, piemēram, saistībā ar jaunas iniciatīvas uzsākšanu, kas balstīta uz jaunām vai īpašām vajadzībām, kā minēts 4. panta 2. un 3. punktā, pieņem Komisija saskaņā ar 10. panta 4. punktā izklāstīto pārvaldības procedūru.9. pantsTrešās valsts vai reģiona līdzdalībaLai nodrošinātu Kopienas palīdzības konsekvenci un efektivitāti, Komisija var nolemt, ka valstis, kas nav ĀKK jaunattīstības valstis, un reģionālās integrācijas struktūras ar ĀKK līdzdalību, kuras veicina reģionālu sadarbību un integrāciju un ir tiesīgas saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes] […] Regulu (EK) Nr. […], ar ko ievieš finansēšanas instrumentu sadarbībai attīstības jomā], [Eiropas Parlamenta un Padomes] […] Regulu (EK) Nr. […][13], ar ko ievieš Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu], AZT, kas ir tiesīgas saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar Padomes Lēmumu 2001/822/EK[14] par AZT asociēšanu ar Eiropas Kopienu reģioniem, un Kopienas attālākie reģioni ir tiesīgi saņemt līdzekļus, kas minēti Iekšējā nolīguma 1. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) daļā, ja attiecīgais projekts vai programma ir reģionāls vai pārrobežu projekts vai programma. Šādu finansējumu var paredzēt stratēģijas dokumentos un daudzgadu indikatīvajās programmās, kā arī īpašajos pasākumos, kas minēti šīs regulas 7. pantā. Šos noteikumus integrē gada rīcības programmās.III SADAĻALĒMUMU PIEŅEMŠANAS PROCEDŪRAS10. pantsEAF komitejas pienākumi1. Komisijā ir izveidota EAF komiteja tiem 10. EAF līdzekļiem, kurus pārvalda Komisija. EAF komiteja pieņem lēmumus saskaņā ar balsošanas noteikumiem, kas pieņemti Iekšējā nolīguma 8. pantā.2. EAF komiteja sniedz savu atzinumu par būtiskiem jautājumiem, kas attiecas uz sadarbību attīstības jomā valsts, reģionālā un ĀKK iekšējā līmenī, ko finansē no 10. EAF un citiem Kopienas līdzekļiem, kas minēti 3. panta 3. punktā.3. Komisijas uzdevumi attiecas uz diviem līmeņiem:a) Kopienas atbalsta plānošana saskaņā ar 10. EAF un plānošanas pārskatīšana, galveno uzmanību jo īpaši veltot valsts, reģionālām un ĀKK iekšējām stratēģijām;b) Kopienas atbalsta, tostarp gada rīcības programmu, nozaru aspektu, transversālu tēmu un jomas līmeņa saskaņošanas darbību īstenošanas uzraudzība.4. Ja EAF komitejai lūdz sniegt atzinumu, Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. EAF komiteja sniedz atzinumu termiņā, kuru priekšsēdētājs var noteikt atbilstīgi jautājuma steidzamībai, bet kas nepārsniedz 30 dienu laikposmu. EIB piedalās viedokļu apmaiņā. Atzinumu sniedz ar kvalificētu balsu vairākumu, kas paredzēts Iekšējā nolīguma 8. panta 3. punktā, pamatojoties uz dalībvalstu balsu vērtējumu, kā izklāstīts Iekšējā nolīguma 8. panta 2. punktā.Pēc EAF komitejas atzinuma Komisija veic pasākumus, ko piemēro nekavējoties. Tomēr, ja šie pasākumi neatbilst EAF komitejas atzinumam, Komisija tos tūlīt paziņo Padomei. Tādā gadījumā Komisija var atlikt pieņemto pasākumu piemērošanu uz laiku, kas nepārsniedz 30 dienas no šāda paziņojuma dienas. Padome ar tādu pašu kvalificētu balstu vairākumu kā EAF komiteja var pieņemt atšķirīgu lēmumu minētajā laikposmā.5. Komiteja pārbauda arī Kopienas atbalsta un dalībvalstu atbalsta konsekvenci un komplementaritāti. Lai nodrošinātu sadarbības darbību pārskatāmību un konsekvenci un uzlabotu Kopienas pasākumu un divpusējā atbalsta komplementaritāti, Komisija gada rīcības programmu sagatavošanā pēc iespējas iesaista valstīs un reģionos pārstāvētās dalībvalstis. Savukārt visas dalībvalstis regulāri informē Komisiju par sadarbības pasākumiem, ko tās veic vai ir paredzējušas veikt katrā konkrētā valstī vai reģionā.6. Pēc tam, kad Padome pieņem principus Āfrikas Miera mehānisma finansēšanai no 10. EAF kā instrumenta papildus līdzekļiem, kuri pieejami no Kopienas budžeta, lai Āfrikas Savienība varētu uzņemties vadību un atbildību attiecībā uz Āfrikas darba kārtību saistībā ar miera un drošības jautājumiem un sniegtu atbalstu Āfrikas organizācijām (Āfrikas Savienībai, kā arī apakšreģionālajām organizācijām, kas darbojas Āfrikas Savienības uzdevumā) efektīvu miera atbalsta operāciju sagatavošanā, plānošanā un īstenošanā, ĀKK iekšējā indikatīvajā programmā rezervē finansējumu Āfrikas Miera mehānismam. Piemēro īpašu pārvaldības procedūru.a) Pēc Āfrikas Savienības pieprasījuma, ko apstiprinājusi ĀKK Vēstnieku komiteja, sagatavo rīcības programmu, kas attiecas uz sākotnējo laikposmu no 2008. līdz 2010. gadam. Novērtēšanu sāk 2010. gadā, pārskatot Āfrikas Miera mehānismu, kā arī alternatīvu turpmāku finansēšanas, tostarp kopējās ārpolitikas un drošības politikas finansēšanas, avotu iespējas. Šajā rīcības programmā norāda paredzētos mērķus, iespējamo intervences pasākumu jomu un veidu un īstenošanas noteikumus, tostarp saskaņotu formu pamatdokumentiem un pieprasījumiem, kā arī ziņošanai.b) Šo rīcības programmu apspriež attiecīgā(-s) Padomes sagatavošanas darba grupa(-s) un apstiprina Padomes Politikas un drošības komiteja, pirms to pieņem Komisija saskaņā ar 10. panta 4. punktā izklāstītajām pārvaldības procedūrām.c) Komisija un Āfrikas Savienība pēc tam noslēdz finansēšanas līgumu, kas pēc tā pieņemšanas ir saistošs Kopienai un Āfrikas Savienībai.d) Katru intervences pasākumu, kas īstenojams saskaņā ar finansēšanas līgumu, iepriekš apstiprina Padomes Politikas un drošības komiteja.e) Komisija katru gadu pēc EAF komitejas pieprasījuma informatīvos nolūkos sagatavo EAF komitejai darbības pārskatu par līdzekļu izmantojumu.11. pantsIeguldījumu mehānisma komiteja1. Komiteja (še turpmāk „IM komiteja”), kurā ir dalībvalstu valdību pārstāvji un Komisijas pārstāvis, izveido EIB pakļautībā.a) Katra valdība ieceļ vienu pārstāvi un vienu ieceltu aizstājēju. Komisija tāpat darbojas attiecībā uz tās pārstāvi. Lai saglabātu nepārtrauktību, IM komitejas priekšsēdētāju ievēl IM komitejas locekļi no sava vidus uz divu gadu laikposmu. EIB nodrošina komitejas sekretariātu un palīgdienestus. Balso tikai IM komitejas locekļi, ko iecēlušas dalībvalstis, vai to aizstājēji.b) Padome ar vienbalsīgu lēmumu pieņem IM komitejas reglamentu, pamatojoties uz priekšlikumu, ko sastādījusi EIB pēc apspriešanās ar Komisiju.c) IM komiteja pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. Balsu sadalījums ir tāds, kā noteikts Iekšējā nolīguma 8. pantā.d) IM komiteja tiekas vismaz četras reizes gadā. Papildu sanāksmes sasauc pēc EIB vai Komitejas locekļu pieprasījuma, kā izklāstīts reglamentā.2. IM komiteja apstiprina:a) pamatnostādnes par ieguldījumu mehānisma īstenošanu, tā attīstības ietekmes novērtējuma sistēmu un priekšlikumus to pārskatīšanai;b) mehānisma ieguldījumu stratēģijas un uzņēmējdarbības plānus, tostarp darbības rādītājus, pamatojoties uz ĀKK un EK nolīguma mērķiem un Kopienas attīstības politikas vispārējiem principiem;c) ieguldījumu mehānisma gada pārskatus;d) visus vispārējās politikas dokumentus, tostarp novērtējuma ziņojumus, kuri attiecas uz ieguldījumu mehānismu.3. Turklāt IM komiteja sniedz atzinumu par:a) priekšlikumiem piešķirt procentu subsīdijas saskaņā ar ĀKK un EK nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punktu un 4. panta 2. punktu. Minētajos gadījumos Komiteja sniedz atzinumu arī par tādas procentu subsīdijas izmantošanu;b) priekšlikumiem par IM ieguldījumu jebkurā projektā, par ko Komisija sniegusi negatīvu atzinumu;c) citiem priekšlikumiem saistībā ar ieguldījumu mehānismu, pamatojoties uz vispārīgajiem principiem, kuri noteikti darbības pamatnostādnēs.Turklāt EIB pārvaldes iestādes var dažkārt pieprasīt, lai IM komiteja sniedz atzinumu par visiem finansējuma priekšlikumiem vai noteiktām finansējuma priekšlikumu kategorijām.4. EIB pienākums ir savlaicīgi iesniegt IM komitejai visus jautājumus, kam vajadzīgs IM komitejas apstiprinājums vai atzinums, kā paredzēts šā panta 1. un 2. punktā. Jebkuru priekšlikumu, ko iesniedz komitejai atzinumam, sastāda saskaņā ar attiecīgajiem kritērijiem un principiem, kas izklāstīti darbības pamatnostādnēs.5. EIB un Komisija cieši sadarbojas un attiecīgā gadījumā saskaņo savas attiecīgās operācijas. Proti:(i) EIB kopīgi ar Komisiju sagatavo vai pārskata pamatnostādnes par 2. panta a) punktā minētā ieguldījuma mehānisma īstenošanu;ii) EIB iepriekš pieprasa Komisijas atzinumu par ieguldījuma stratēģijām, uzņēmējdarbības plāniem un vispārējās politikas dokumentiem;iii) projekta novērtēšanas posmā EIB pieprasa Komisijas atzinumu par valsts sektora vai finanšu sektora projektu atbilstību attiecīgajai valsts sadarbības stratēģijai vai reģionālās sadarbības stratēģijai, vai attiecīgā gadījumā – ieguldījuma mehānisma vispārīgajiem mērķiem;iv) projekta novērtēšanas posmā EIB lūdz arī Komisijas piekrišanu par jebkuru priekšlikumu, kas iesniegts IM komitejai par procentu subsīdiju, kas attiecas uz tā atbilstību ĀKK un EK nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punktam un 4. panta 2. punktam un kritērijiem, kas noteikti ieguldījumu mehānisma darbības pamatnostādnēs.Uzskata, ka Komisija ir sniegusi labvēlīgu atzinumu vai ir piekritusi priekšlikumam, ja tā nesniedz negatīvu atzinumu par minēto priekšlikumu divu nedēļu laikā pēc priekšlikuma iesniegšanas. Attiecībā uz atzinumiem finanšu vai valsts sektora projektiem, kā arī vienošanos par procentu likmju subsīdijām Komisija var pieprasīt, lai tai iesniedz galīgo projekta priekšlikumu apstiprināšanai divas nedēļas pirms tā nosūtīšanas IM komitejai.6. EIB neveic nevienu 2. punktā minēto darbību, ja IM komiteja nav sniegusi labvēlīgu atzinumu.Pēc IM komitejas labvēlīga atzinuma saņemšanas EIB lemj par priekšlikumu saskaņā ar savām procedūrām. Jo īpaši, ņemot vērā jaunus apstākļus, tā var nolemt nevirzīt priekšlikumu tālāk. EIB regulāri informē IM komiteju un Komisiju par gadījumiem, kad tā nolemj neturpināt lietu.Par aizdevumiem no saviem līdzekļiem un par IM ieguldījumiem, par ko netiek prasīts IM komitejas atzinums, EIB lemj saskaņā ar savām procedūrām un – mehānisma gadījumā –saskaņā ar pamatnostādnēm un ieguldījumu stratēģijām, ko apstiprinājusi IM komiteja.Neatkarīgi no IM komitejas negatīva atzinuma par priekšlikumu piešķirt procentu subsīdiju EIB var turpināt lietu ar konkrēto aizdevumu bez procentu subsīdijas guvuma. EIB regulāri informē IM komiteju un Komisiju par katru gadījumu, kad tā tādējādi nolemj turpināt lietu.EIB, ievērojot darbības pamatnostādnēs noteiktos nosacījumus, un ar nosacījumu, ka konkrētā aizdevuma vai ieguldījumu mehānisma ieguldījuma būtiskais mērķis paliek nemainīgs, var nolemt grozīt ieguldījumu mehānisma aizdevuma vai ieguldījuma, par ko IM komiteja sniegusi labvēlīgu atzinumu saskaņā ar 2. punktu, vai jebkura aizdevuma, par ko komiteja sniegusi labvēlīgu atzinumu par procentu subsīdijām, noteikumus. Jo īpaši EIB var nolemt palielināt aizdevuma vai ieguldījumu mehānisma ieguldījuma summu līdz pat 20%.Tāda palielinājuma rezultātā attiecībā uz projektiem ar procentu subsīdijām, kas minētas ĀKK un EK nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā, var proporcionāli pieaugt procentu subsīdijas vērtība. EIB regulāri informē IM komiteju un Komisiju par katru gadījumu, kad tā tādējādi nolemj turpināt lietu. Par projektiem, uz ko attiecas ĀKK un EK nolīguma II pielikuma 2. panta 7. punkta b) apakšpunkts, ja tiek pieprasīts subsīdijas vērtības palielinājums, tad IM komitejai pieprasīs sniegt atzinumu, pirms EIB turpina lietu.7. EIB pārvalda ieguldījumu mehānisma ieguldījumus un visus līdzekļus, kas ir minētā ieguldījumu mehānisma kontā saskaņā ar nolīguma mērķiem. Tā jo īpaši var piedalīties to juridisko personu pārvaldības un uzraudzības struktūrās, kurās veikti ieguldījumi, izmantojot ieguldījumu mehānismu, un var ierobežot, īstenot un grozīt tiesības, kas saistītas ar ieguldījumu mehānismu.IV SADAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI12. pantsUzraudzības un ziņošanas prasības attiecībā uzEAF palīdzības izpildes gaitu1. Komisija un EIB nodrošinās ciešu saskaņošanu un sadarbību, nodrošinot Kopienas atbalstu ĀKK valstīm. Komisija un EIB katra savas kompetences robežās uzrauga, kā finansējuma saņēmēji izmanto EAF palīdzību.2. EIB regulāri informē Komisiju par to projektu īstenošanu, kas tiek finansēti no tās pārvaldītajiem EAF līdzekļiem, atbilstoši ieguldījuma mehānisma darbības pamatnostādnēs noteiktajām procedūrām.3. Komisija pārbauda 10. EAF īstenošanā paveikto darbu un iesniedz Padomei gada pārskatu par īstenošanu un rezultātiem, un, ja iespējams, par būtiskākajiem ieguvumiem un ietekmi saistībā ar palīdzību. Šo pārskatu nosūta arī Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. Gada pārskatā ir jābūt informācijai attiecībā uz iepriekšējo gadu par finansētajiem pasākumiem, uzraudzības un novērtēšanas rezultātiem, attiecīgo partneru līdzdalību un budžeta saistību un maksājumu īstenošanu sadalījumā pa valstīm, reģioniem un sadarbības jomām. Tajā novērtē palīdzības rezultātus, pēc iespējas izmantojot īpašus un izmērāmus rādītājus attiecībā uz tās nozīmību ĀKK un EK nolīguma mērķu sasniegšanā. Īpašu uzmanību velta sociālajām jomām un paveiktajam saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu. Līdzīgā veidā EIB sniegs IM komitejai informāciju par attīstības gaitu saistībā ar ieguldījumu mehānisma mērķiem. Saskaņā ar ĀKK un EK nolīguma II pielikuma 6.b pantu ieguldījumu mehānisma vispārējos darbības rezultātus kopīgi pārskata 10. EAF termiņa vidusposmā un nobeigumā.4. Komisija 2010. gadā iesniedz Padomei priekšlikumu par vispārējo veicamo darbības rezultātu pārskatu. Šajā pārskatā novērtē finansiālo stāvokli un jo īpaši saistību un izmaksu realizācijas pakāpi, kā arī kvalitāti, jo īpaši rezultātus un ietekmi, ko nosaka, izvērtējot paveikto saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu.13. pantsNovērtēšana1. Komisija un EIB katra savas kompetences robežās attiecīgā gadījumā sadarbībā ar dalībvalstu ekspertiem regulāri novērtē ģeogrāfisko un tematisko politiku un programmu un nozares politiku īstenošanas rezultātus un plānošanas efektivitāti, nepieciešamības gadījumā izmantojot neatkarīgus ārējus vērtējumus, lai noskaidrotu, vai ir sasniegti mērķi, un varētu formulēt ieteikumus turpmāko darbību uzlabošanai. Īpašu uzmanību velta tam, lai nodrošinātu Kopienas attīstības politikas saskaņotību, kā arī sociālajām jomām un paveiktajam saistībā ar Tūkstošgades mērķu sasniegšanu.2. Komisija informatīvos nolūkos nosūta savus valsts un reģionālos novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un EAF komitejai. Dalībvalstis var pieprasīt, lai EAF komitejā tiktu apspriesti konkrēti novērtējumi. Rezultātus izmanto, izstrādājot programmu un piešķirot līdzekļus.3. Komisija sniegtās Kopienas palīdzības novērtēšanas posmā iesaista attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp nevalstiskā sektora pārstāvjus.14. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Tā ir piemērojama tikpat ilgi kā Iekšējais nolīgums.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.[2] OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.[3] OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.[4] [...][5] [...][6] OV L 247, 9.9.2006., 22. lpp.[7] OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp. Regula, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[8] OV L […], […], […]. lpp.[9] OV L […], […], […]. lpp.[10] OV L 156, 18.6.2005., 19. lpp.[11] OV L 247, 9.9.2006., 30. lpp.[12] OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.[13] OV L […], […], […]. lpp.[14] OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.