               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2021
            COM(2021) 89 final
            2021/0049(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Savienības dalību Eiropas Metroloģijas partnerībā, ko kopīgi sākušas vairākas dalībvalstis
            {SEC(2021) 91 final} - {SWD(2021) 35 final} - {SWD(2021) 36 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Jaunās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” (2021.–2027. gads) mērķis ir panākt lielāku ietekmi uz pētniecību un inovāciju, ar Eiropas partnerību starpniecību piesaistot papildu privātos un publiskos līdzekļus kopīgu ieguldījumu veidā. Šīs partnerības ir paredzētas jomās, kurās šāds resursu tvērums un apjoms pētniecībā un inovācijā ir pamatots ar nepieciešamību palīdzēt sasniegt Savienības prioritātes, kas izvirzītas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, jo īpaši tās 2. pīlārā “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja”.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) [XXX]
                  1
                (“Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula”) 8. pantā ir paredzēts, ka institucionalizētas Eiropas partnerības, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 185. un 187. pantu, “ir īstenojamas vienīgi tad, ja ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām, tostarp cita veida Eiropas partnerībām, nav iespējams sasniegt attiecīgos mērķus vai panākt vajadzīgo ietekmi un ja tā ir pamatota izvēle no ilgtermiņa perspektīvas, ņemot vērā arī integrācijas augsto līmeni”.

               Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā likumdevēji arī noteica astoņas prioritārās jomas iespējamām institucionalizētām Eiropas partnerībām, kas pamatotas uz LESD 185. vai 187. pantu. Attiecīgi par kandidātēm tika noteiktas 12 iniciatīvas, par kurām tika veikts saskaņots ietekmes novērtējums
                  2
               .

               Likumdevēji atzina metroloģiju par vienu no šādām prioritārajām jomām Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulā, tāpēc tika sagatavots šis priekšlikums par Eiropas Metroloģijas partnerību. Tā pamatā ir atziņas, kas gūtas no Eiropas Metroloģijas pētniecības programmas (EMRP) un Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmas (EMPIR). Tomēr šī iniciatīva paredz jaunu partnerību jaunu problēmu risināšanai. Tā nav paredzēta tikai kā iepriekšēju programmu turpinājums.

               Priekšlikums attiecas uz Eiropas Savienības dalību Eiropas metroloģijas programmā, ko sākušas vairākas dalībvalstis. Metroloģija ir zinātniska mērījumu pētīšana. Tā ir viens no galvenajiem faktoriem, kas veicina ekonomisko un sociālo aktivitāti, un tāpēc tā ir sabiedrisks labums. Patlaban metroloģijas pētniecības programmām trūkst ietekmes ES līmenī darbību sadrumstalotības un dalībvalstu centienu dublēšanās dēļ.

               Vienlaikus Eiropa izjūt palielinātu globālo konkurenci metroloģijā, kas izpaužas ieguldījumu apjomā un mērķēšanā, kā arī ilgtermiņa finansiālajās saistībās attiecībā uz metroloģijas mērķu sasniegšanu. Pēdējā desmitgadē ASV, Ķīna un Indija ir palielinājušas savus ieguldījumus metroloģijā attiecīgi par 60 %, 50 % un 52 %. Šajā laikposmā ieguldījumi Eiropas institūtos saglabājās samērā nemainīgi un nebija atbilstoši jaunām un arvien svarīgākām pētniecības jomām. Nepietiekamais ieguldījumu līmenis Eiropā apvienojumā ar metroloģijas spēju sadrumstalotību ir izraisījis situāciju, kurā centieni ir pārlieku izkliedēti un bez stratēģiska virziena. Iepriekšējās ES līmenī finansētās programmas, proti, EMRP un EMPIR, ir apliecinājušas spēju mazināt šo sadrumstalotību un arī līdzfinansē darbības, kas attiecas uz jaunām metroloģijas spējām un kopīgām prioritātēm.

               Pēdējos gados ieguldījumi ārpus ES ir turpinājušies. ASV Nacionālajam standartu un tehnoloģijas institūtam (NIST), kas ir valsts nacionālais metroloģijas institūts, 2018. un 2019. gadā kopējais gada budžets bija 724,5 miljoni USD. Kā vērā ņemamas darbības var minēt speciālu programmu attiecībā uz izpētes mērījumu zinātnēm (“laboratoriju programma”) ar gada budžetu, kas pārsniedz 60 miljonus USD, un pētniecības programmu fundamentāliem mērījumiem, ietverot kvantu zinātni, kuras gada budžets ir lielāks par 160 miljoniem USD. Saskaņā ar jaunāko pieejamo informāciju Nacionālajam metroloģijas institūtam (NIM) Ķīnā 2018. gadā darbības budžets bija 180 miljoni EUR. Turklāt Ķīna laikposmā no 2016. līdz 2019. gadam īstenoja mērķorientētu metroloģijas pētniecības programmu ar finansējumu aptuveni 65 miljoni EUR un finansēja 160 kopdarbības pētniecības projektus visā Ķīnā. Salīdzinājumam — PTB, kas ir valsts metroloģijas institūts (VMI) Vācijā un lielākais Eiropā, kopējais gada darbības budžets ir 200 miljoni EUR, un tas lielākoties ir vērsts nevis uz pētniecību, bet uz metroloģijas pakalpojumiem rūpniecībai un sabiedrībai.

               Mūsu globālie konkurenti šos stratēģiskos ieguldījumus veic, jo palielinās vajadzība pēc metroloģijas risinājumiem, kas vērsti uz topošām tehnoloģijām un jaunu produktu izstrādi. Turklāt, ņemot vērā, ka palielinās sabiedrības problēmas, kuru risināšanai ir vajadzīgi uzticami standarti un noteikumi, ir steidzami jānovērš tas, ka metroloģija nav pietiekami integrēta inovācijas sistēmā Eiropas līmenī.

               Lai saglabātu konkurētspējīgu Eiropas vadošo lomu topošu tehnoloģiju un jaunu produktu izstrādes jomā un uz nākotni vērstas pieejas nodrošināšanā attiecībā uz uzticamiem standartiem un noteikumiem, kuros ir ņemtas vērā paredzamās sabiedrības problēmas
                  3
               , ir svarīgi, lai Eiropas metroloģijas iniciatīva nodrošinātu, ka līdz 2030. gadam metroloģijas risinājumi Eiropā vismaz tikpat labi kā galveno pasaules mēroga dalībnieku risinājumi spēj sniegt pasaules klases metroloģijas pakalpojumus attiecībā uz esošajām sarežģītajām problēmām mērījumu jomā un jaunām tehnoloģijām. Tas būtu jāpanāk, izveidojot specializētus Eiropas mēroga tīklus, kas apvieno resursus, lai sasniegtu spēju kritisko masu. Šiem metroloģijas risinājumiem būtu jāatbalsta jaunu inovatīvu produktu un pakalpojumu pārdošana, pieņemot un izmantojot svarīgas topošas tehnoloģijas. Risinājumiem arī būtu jāveicina tādu īpašu standartu un noteikumu efektīva izstrāde un īstenošana, kuri ir pamatā publiskajai politikai, kas vērsta uz sabiedrības problēmu risināšanu.

               Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Tā kā metroloģija ir veicinošs faktors visās zinātnes un tehnoloģiju jomās, metroloģijas spēju uzlabojumi var paātrināt zinātnes sasniegumus un norises rūpniecībā, lai palīdzētu risināt problēmas, kas saistītas, piemēram, ar veselību, vidi, klimata pārmaiņām, sociālo aizsardzību un kultūras mantojumu. Tāpēc jebkurai turpmākai Eiropas metroloģijas iniciatīvai, kas attiecas uz kopīgu pētniecību un inovāciju, būtu jārada un jāizmanto saikne ar vairākām citām iniciatīvām pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” un ārpus tās.

               Pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” metroloģija ir būtiska pētniecības un inovācijas darbībām, ko finansē atbilstoši programmas kopai “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss”, jo stabili, precīzi mērījumi, ko nodrošina metroloģija, sniedz kritisku ieguldījumu dažādos ražošanas sektoros, jo īpaši augstas pievienotās vērtības produktu, piemēram, aviācijas un kosmosa, augstas veiktspējas IKT un kosmosa aprīkojuma un zāļu, augstas precizitātes ražošanā.

               Tomēr stabilu, precīzu mērījumu izmantošana neaprobežojas tikai ar minēto, tāpēc Eiropas Metroloģijas partnerība ir būtiska plašam citu Eiropas pētniecības un inovācijas politikas jomu un iniciatīvu klāstam, tostarp publiskā un privātā sektora partnerībām. Tā, piemēram, ir būtiska viedo elektrotīklu ekspluatācijai. Metroloģija ir svarīga arī, lai nodrošinātu precīzus mērījumus veselības diagnostikā un veselības aprūpes nodrošināšanā.

               Plašākā kontekstā pastāv papildināmība ar Eiropas partnerībām, kas paredzētas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” attiecībā uz:

               ·digitāli intensīvām nozarēm, piemēram, “Made in Europe”, kas attiecas uz diskrēto ražošanu;

               ·CO2 emisiju un vispārējā gaisa piesārņojuma uzraudzību partnerībās “Pārkārtošanās uz tīru enerģiju” un “Processes4Planet”;

               ·svarīgām digitālajām tehnoloģijām; viedajiem tīkliem un pakalpojumiem; mākslīgo intelektu, datiem un robotiku;

               ·nulles emisiju autotransporta (2Zero) nodrošināšanu, drošu un automatizētu autotransportu, ko panāk ar satīklotu braukšanu, un Tīras aviācijas partnerību.

               ·Būtu arī jāizveido sinerģija ar iniciatīvu inovatīvas veselības aprūpes jomā un partnerību plaša mēroga inovācijai un veselības sistēmu pārveidošanai digitālā un novecojošā sabiedrībā. Ņemot vērā tās transversālo raksturu, topošajai Eiropas Metroloģijas partnerībai būtu arī jāpalīdz īstenot turpmākus pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzdevumus. Tai būtu arī jāattīsta saiknes ar topošo Eiropas atvērtās zinātnes mākoņa partnerību.

               Ārpus pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, lai atbalstītu metroloģijas risinājumu izvēršanu, tiks izveidota papildināmība ar citām Eiropas programmām, piemēram, ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, programmu “Digitālā Eiropa” un vides programmu “LIFE”. Jauna vadības grupa pārraudzīs saiknes un saziņas efektivitāti starp Metroloģijas partnerību un pārējām attiecīgajām programmām.

               Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Eiropas metroloģijas iniciatīva sniegs plašu ieguldījumu citos Savienības politikas virzienos ārpus pētniecības un inovācijas. Metroloģijas risinājumi kā veicinošs faktors dažādās nozarēs un disciplīnās skar visas sešas Komisijas noteiktās prioritātes, kā parādīts nākamajā tabulā.

               Tabula. Metroloģijas loma Komisijas prioritātēs

                        Prioritāte

                        Metroloģijas lomas piemēri

                        Eiropas zaļais kurss

                        Nodrošina rādītājus klimatneitralitātes panākšanai

                        Ekonomika cilvēku labā

                        Inovatīvi un precīzāki mērinstrumenti ir veiksmīga vēža apkarošanas plāna neatņemama daļa

                        Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

                        Ļoti liela nozīme standartu noteikšanā 5G tīkliem un digitālajiem pakalpojumiem

                        Atbalsts mūsu eiropeiskajai dzīvesziņai

                        Ir būtiska, lai nodrošinātu uzticēšanos pilnvērtīgi funkcionējošai Šengenas zonai un tādējādi nostiprinātu Eiropas pieeju muitas risku pārvaldībai

                        Spēcīgāka Eiropa pasaules arēnā

                        Sniedz atbalstu Eiropai kā standartu noteicējai, kas vada spēcīgu un atvērtu godīgas tirdzniecības programmu un funkcionējošu emisiju tirdzniecības sistēmu

                        Jauns impulss Eiropas demokrātijai

                        Nodrošina standartus, lai aizsargātu Eiropu pret slēptu ārēju iejaukšanos

               Metroloģija nodrošina, ka tad, kad tiek veikti mērījumi, tie ir izsekojami līdz starptautiski saskaņotām definīcijām un standartiem. Tas ir pamats valstu un starptautiskām metroloģijas sistēmām, kas rada precīzus un uzticamus mērījumus, kurus izmanto par pamatu daudzām saimnieciskām darbībām un sabiedriskajiem pakalpojumiem un kuri aptver visu iekšējo tirgu ekonomikā, kas darbojas cilvēku labā. Tas attiecas uz patēriņa produktu drošumu, kā arī finanšu pakalpojumiem, kur metroloģija ļauj katru finanšu darījumu precīzi apzīmogot ar laika zīmogu, lai sniegtu izsekojamus pierādījumus par darījumu un nodrošinātu atbilstību Eiropas finanšu noteikumiem.

               Lai veicinātu Eiropas gatavību digitālajam laikmetam, valstu metroloģijas institūtu un norīkoto institūtu spējas mūsdienīgi veikt precīzus mērījumus ļaus sniegt modernus digitālos pakalpojumus, kā arī izmantot visas topošās digitālās tehnoloģijas, piemēram kvantu tehnoloģiju vai mākslīgo intelektu.

               Lai sasniegtu klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, būs vajadzīgas pārliecinošas mērījumu spējas tālizpētes (piemēram, Zemes novērojumu), vides un enerģētikas jomā. Konkrētāk, visas Eiropas zaļā kursa politikas jomas ir tieši saistītas ar metroloģijas izaicinājumiem. Precīzu un izsekojamu mērījumu veikšanas spējas ļauj veikt spēcīgu vides monitoringu attiecībā uz klimata stāvokli. Tās arī atbalsta vides noteikumu efektīvu izstrādi un izpildi, nodrošinot uzticamus datus par klimata mainīgajiem lielumiem, kas ir vajadzīgi Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām īstenošanā, un vides parametriem, piemēram, gaisa un ūdens kvalitāti.

               Mērījumu zinātnei enerģētikas jomā, piemēram, būs svarīga loma pārejas uz atjaunojamās enerģijas veidiem veicināšanā. Mazoglekļa nākotnē svarīgi būs izprast klimata pārmaiņu apjomu, laikposmu un ietekmi. Šim nolūkam ir vajadzīgs precīzs un uzticams visu klimata mainīgo lielumu monitorings ilgos laikposmos, lai noteiktu un izprastu klimata tendences.

               Turklāt uz metroloģiju būtu jābalsta mērķim piemēroti vides noteikumi, piemēram, par ūdens vai gaisa piesārņojumu, tostarp uzraudzība un izpildes panākšana. Papildus enerģētikai un videi arī tādām zaļā kursa politikas jomām kā ilgtspējīga rūpniecība, ilgtspējīga mobilitāte un bioloģiskā daudzveidība būs vajadzīga moderna un spējīga metroloģijas sistēma.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Juridiskais pamats

               Eiropas metroloģijas iniciatīvas priekšlikuma pamatā ir LESD 185. pants, kas attiecas uz Eiropas Savienības dalību pētniecības un attīstības programmās, kuras sākušas vairākas dalībvalstis, tostarp dalību struktūrās, kas radītas, lai īstenotu šīs programmas.

               Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Tā kā priekšlikums nav Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē, piemērojams subsidiaritātes princips. Subsidiaritāte tiek nodrošināta, par priekšlikuma pamatu izmantojot LESD 185. pantu, kas skaidri paredz Savienības dalību pētniecības programmās, kuras sākušas vairākas dalībvalstis.

               Dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus, jo metroloģijas apmēra un sarežģītības dēļ ir vajadzīgi ieguldījumi, kas pārsniedz valstu metroloģijas institūtu pamatpētniecības budžetus. Progresīvu metroloģijas risinājumu pētniecībai un attīstībai nepieciešamā izcilība sniedzas tālu pāri valstu robežām, un tāpēc to nevar sasniegt tikai valsts līmenī. Bez kritiskās masas, kuru nodrošina konsekventa pieeja Eiropas līmenī, pastāv augsts pasākumu dublēšanas risks, kā rezultātā palielinātos izmaksas un samazinātos ietekme.

                  Līdzšinējais ES līmeņa atbalsts ir apliecinājis iespējas veicināt metroloģijas pētniecības centienu augsta līmeņa integrāciju visā Eiropā. Līdz šim integrāciju ir virzījusi augšupēja sadarbība projektu līmenī. Ņemot vērā tās augošo nozīmi topošu tehnoloģiju veicināšanā un reaģēšanā uz sabiedrības problēmām, ir vajadzīga stratēģiskāka pieeja metroloģijas centienu integrācijai, lai nostiprinātu pētniecības virzieniskumu. Attiecīgi ES līmeņa rīcība, kas tiks īstenota ar Eiropas metroloģijas iniciatīvas starpniecību, pievienoto vērtību dos tādējādi, ka tiks izstrādāta un īstenota programmatiskāka pieeja, kas vērsta uz metroloģijas pētniecību jomās, kuras kļūst tehnoloģiski un sociāli svarīgas.

               Proporcionalitāte

               LESD 185. pantā Savienība tiek aicināta, “vienojoties ar attiecīgām dalībvalstīm, (..) paredzēt iespēju piedalīties pētniecības un attīstības programmās, ko sākušas vairākas dalībvalstis, tostarp iespēju piedalīties struktūrās, kas radītas, lai īstenotu šīs programmas”.

               Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo dalībvalstis būs atbildīgas par to kopīgās programmas izstrādi un visiem darbības aspektiem. Speciālā īstenošanas struktūra — Valstu metroloģijas institūtu Eiropas apvienība (EURAMET) — iepriekšējās Eiropas līmeņa metroloģijas iniciatīvās (EMRP un EMPIR) jau ir apliecinājusi, ka tā var īstenot programmu efektīvi un lietderīgi. Savienība sniegs stimulus koordinācijas uzlabošanai, nodrošinās sinerģiju ar ES politiku un pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm un ieguldījumu to īstenošanā, uzraudzīs programmas īstenošanu un nodrošinās ES finanšu interešu aizsardzību.

               Eiropas metroloģijas iniciatīvas ex ante ietekmes novērtējumā ir secināts, ka LESD 185. pants ir vispiemērotākais pamats mērķa sasniegšanai. Tas ir sīkāk izklāstīts ietekmes novērtējuma
                  4
                6. iedaļā, kur norādīts, ka uz LESD 185. panta izveidota iniciatīva tiek vērtēta visaugstāk no efektivitātes un konsekvences viedokļa un izmaksu ziņā ir tikpat lietderīga kā pamatscenārijs, proti, pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus.

               Attiecīgi ietekmes novērtējuma 6.4. apakšiedaļā ir apstiprināts, ka šāda veida partnerība radītu stabilu satvaru, nodrošinot partneru apņemšanos sasniegt ilgtermiņa mērķus. Tā arī nodrošinātu pamatu stratēģiskai pieejai attiecībā uz metroloģijas turpmāko attīstību Eiropā un šajā saistībā būtu pietiekami elastīga, lai vadības grupa varētu sniegt lejupējus norādījumus un lai iniciatīvu varētu mērķorientēti īstenot, izmantojot specializētus tīklus.

               Turklāt ietekmes novērtējumā ir noteikts, ka, veicinot stratēģisku ilgtermiņa pieeju un mērķorientētu īstenošanu, šāda veida partnerība veicinātu rūpniecības dalībnieku un citu galalietotāju saistību uzņemšanos un līdzdalību, galu galā novedot pie metroloģijas risinājumu pārņemšanas. Šī stratēģiskā pieeja un mērķorientētā īstenošana apvienojumā ar palielinātu rūpniecības dalībnieku un citu galalietotāju līdzdalību rādītu ceļu uz daudz spējīgāku metroloģijas sistēmu, kas būtu viena no vadošajām sistēmām pasaules līmenī.

               Juridiskā instrumenta izvēle

               Ierosinātās Eiropas metroloģijas iniciatīvas pamatā būs LESD 185. pants. Starpposma izvērtējuma secinājumi un variantu analīze ietekmes novērtējumā ir apliecinājuši, ka 185. pants ir vispiemērotākais līdzeklis Eiropas metroloģijas iniciatīvas mērķu sasniegšanai. Šis secinājums atbilst secinājumiem, kas izdarīti par iepriekšējām programmām (EMRP un EMPIR). LESD 188. panta 2. punktā ir noteikts, ka attiecībā uz šāda veida instrumentu, kas izveidots saskaņā ar 185. pantu, Eiropas Parlamentam un Padomei ir jāpieņem lēmums.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Ex post izvērtējumi

               Neatkarīga ārēju ekspertu grupa 2017. gadā veica starpposma izvērtējumu par EMPIR — metroloģijas iniciatīvu, kas izveidota atbilstoši LESD 185. pantam.

                  Izvērtējumā tika apstiprināts, ka EMPIR programma ir guvusi labus panākumus lielākās daļas programmas mērķu sasniegšanā un ir paredzams, ka tā palielinās apgrozījumu Eiropā, izmantojot attīstītās tehnoloģijas.

                  Izvērtējumā tika ieteikts veidot jaunu Eiropas līmeņa partnerību, balstoties uz trīs ieteikumiem. Pirmkārt, būtu jānostiprina stratēģiskais komponents. Valstu metroloģijas institūtiem būtu jāsadarbojas ar citām ieinteresēto personu kopienām, lai attīstītu “metroloģijas vērtības ķēdes”, kas var atbalstīt vienoto tirgu. Izvērtējumā šā ieteikuma īstenošanai netika ieteikta centralizētas Eiropas struktūras izveide. Tajā tika dota priekšroka augšupējai pieejai attiecībā uz metroloģijas darbībām, kas balstīta uz saskaņotiem Eiropas līmeņa mērķiem. Šo iemeslu dēļ izvērtējumā tika ieteikts, ka iespējamā nākamajā partnerībā būtu jāietver Eiropas “izcilības centri”, kas veidoti kā tīkli (“Eiropas metroloģijas tīkli”), lai padziļinātu metroloģijas spēju risināt būtiskas sabiedrības problēmas.

                  Otrkārt, ārējo ieinteresēto personu, piemēram, universitāšu un rūpniecības dalībnieku, lomai vairs nebūtu jāaprobežojas tikai ar dalību projektos, kurus atlasa pēc uzaicinājumiem. Tā vietā tiem turpmāk būtu vairāk jāiesaistās programmu izstrādē, un tiem vajadzētu būt vairāk iespējām piedalīties projektos.

                  Trešais ieteikums bija programmu īstenošanā proaktīvi pievērsties metroloģijas lietojumiem jaunās zinātnes jomās un vairāk koncentrēties uz sabiedrības problēmu risināšanu.

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Komisija rīkoja atklātu sabiedrisko apspriešanos ar ieinteresētajām personām par turpmāku Eiropas metroloģijas iniciatīvu
                  5
               . Tiešsaistes sabiedriskajā apspriešanā savu viedokli pauda 225 respondenti. No tiem 50 % norādīja, ka ir akadēmiķi/pētnieki, 16 % — ES pilsoņi, 14 % — uzņēmumi/uzņēmējsabiedrības, un 12 % — publiskas iestādes. Atlikušie 8 % bija uzņēmumu apvienības, nevalstiskas organizācijas un personas, kuras nav ES pilsoņi.

               Respondenti pauda savu viedokli par metroloģijas pētniecības nozīmi, norādīja uz Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmas problēmām un novērtēja vairākus iespējamus politikas risinājumus. Apspriešanā tika uzsvērtas vairākas problēmas, tostarp nepietiekama rūpnieciskā izmantošana, valstu metroloģijas institūtu (VMI) sadarbības ar plašākām zinātnieku aprindām trūkums, spēju atšķirības starp ES dalībvalstīm, nepietiekama pētnieku mobilitāte valstu metroloģijas institūtos un sadarbības ar Eiropas standartizācijas organizācijām trūkums.

               Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Sagatavojot priekšlikumu par Eiropas metroloģijas iniciatīvu, Komisija sadarbojās ar plašu ārējo ekspertu loku. Pieejas mērķis bija izmantot analīzi no neatkarīga ārēja pētījuma, to papildinot ar sanāksmēm un intervijām ar galvenajām ieinteresētajām personām, kā arī rakstveida atsauksmēm.

                  Šajā saistībā Komisija uzdeva veikt ārēju pētījumu, kurā aptvertas visas institucionalizētās kandidātpartnerības, tostarp metroloģijas partnerība
                     6
                  , un plaši izmantoja pētījuma analīzi un konstatējumus priekšlikuma par metroloģiju sagatavošanā.

                  Vienlaikus Komisija visu 2019. gadu rīkoja sanāksmes un veica intervijas ar EURAMET e.V un citiem metroloģijas ekspertiem.

                  Komisija 2019. gada novembrī arī rīkoja konsultatīvu darbsemināru ar dalībvalstu ekspertiem. Vēlāk, 2020. gada martā, notika rakstiska apspriešanās ar valstu ministrijām, kas atbild par metroloģiju
                     7
                  .

               Ietekmes novērtējums

                  Ietekmes novērtējuma ziņojums par ierosināto metroloģijas iniciatīvu tika pabeigts 2020. gada jūnijā (SWD(2021) 36).

                  Regulējuma kontroles padome (RKP) 2020. gada 15. jūlijā sniedza labvēlīgu atzinumu par ietekmes novērtējuma ziņojumu (SEC(2021) 91). Savā atzinumā RKP izvirzīja šādas prasības:

               1) saistībā ar mērķi attīstīt transnacionālus metroloģijas tīklus ziņojumā ir paskaidrots, ka noteiktā brīdī (līdz 2030. gadam) partnerība vairs nebūs nepieciešama. Ziņojumā būtu jāprecizē, kāpēc tas ir iekļauts ietekmes novērtējuma ziņojumā un kā tas saistās ar pašreizējo iniciatīvu, kas aptver finansēšanas laikposmu līdz 2027. gadam. Ja tiek apstiprināts, ka partnerība vairs nebūs nepieciešama, ziņojumā būtu precīzāk jāpaskaidro, kā pašreiz ierosinātajai partnerībai būtu jāpalīdz radīt nepieciešamos nosacījumus tās izbeigšanai nākotnē;

               2) ziņojumā būtu labāk jāpaskaidro, kā privātā sektora dalībnieki tiks iesaistīti vēlamajā publiskā sektora partnerībā. Tajā būtu jāprecizē stimuli to iesaistei;

               3) ziņojumā varētu būt noderīgi sniegt plašāku paskaidrojošu informāciju par valstu metroloģijas pētniecības struktūrām un to, kā tās darbojas.

                  Ietekmes novērtējumā ir aplūkoti tālāk aprakstītie varianti.

                  Pamatscenārijs ir situācija bez partnerības un tikai ar tradicionāliem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus atbilstīgi pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”. Šajā gadījumā tiktu slēgta pašreizējās 185. panta īstenošanas struktūras darbība, izbeidzot notiekošos EMPIR projektus 2023. gadā, kas nozīmētu likvidāciju un pārtraukšanas sociālās izmaksas.

                  Saskaņā ar 1. variantu tiktu izveidota līdzfinansēta Eiropas partnerība. Šāda partnerība atvieglotu VMI resursu apvienošanu, bet tā radītu lielu risku, ka partnerība kļūs par “slēgtu klubu”, atturot akadēmisko aprindu pārstāvjus no iesaistīšanās.

                  Saskaņā ar 2. variantu tiktu izveidota institucionalizēta Eiropas partnerība (LESD 185. pants). Šādas iniciatīvas pamatā būtu progress, kas gūts esošajā institucionalizētajā Eiropas partnerībā EMPIR, paplašinot Eiropas metroloģijas tīklu sarakstu ar papildu tīkliem, kas vērsti uz jaunām mērķjomām. Tajā tiktu iesaistīti dalībnieki no plašākas metroloģijas vērtības ķēdes, tostarp valstu ministrijas, standartizācijas iestādes, regulatori, rūpniecības dalībnieki, galalietotāji un patērētāji. No pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” saņemtā ES finansējuma līmenis būtu augstāks salīdzinājumā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, jo būtu vajadzīgi resursi, lai kompensētu programmas paplašināto darbības jomu.

                  Ietekmes novērtējuma ziņojumā tika secināts, ka 2. variants ir vēlamais variants. Tas atbilst sabiedriskās apspriešanas rezultātiem, jo apspriešanā 62 % respondentu atbalstīja institucionalizētu partnerību kā vēlamo variantu jaunajai metroloģijas iniciatīvai. Visas četras lielākās respondentu apakšgrupas (akadēmiskās aprindas, uzņēmumi/uzņēmējsabiedrības, ES pilsoņi un publisko iestāžu pārstāvji) piekrita, un nebija nevienas mazākuma grupas, kas atbalstītu atšķirīgu variantu.

                  Ierosinātās iniciatīvas radītajiem ekonomiskajiem ieguvumiem ir gan tiešs, gan netiešs komponents. Tiešais komponents ir palielināta instrumentu un saistīto pakalpojumu pārdošana rūpniecībā. Tas tiek lēsts 50 miljonu EUR apmērā gadā. Turklāt mērķim veicināt inovāciju stratēģiskās lietojuma jomās netieši ir papildu ilgtermiņa sviras efekts uz pārdošanu. Sociālie un vidiskie ieguvumi ir tieši saistīti ar specializētajiem metroloģijas tīkliem. Tīkli nodrošina īpašus metroloģijas risinājumus visām ieinteresētajām personām visā metroloģijas vērtības ķēdē, tostarp rūpniecībai, galalietotājiem un pilsoņiem.

               Vienkāršošana

               Priekšlikumā būs paredzēta publisko iestāžu un struktūru (ES vai valstu) un privātpersonu administratīvo procedūru vienkāršošana.

               ES strādās tieši ar īpaši izveidoto Eiropas metroloģijas iniciatīvas īstenošanas struktūru, kas būs atbildīga par ES ieguldījuma piešķiršanu un uzraudzību un ziņošanu par tā izmantošanu.

               Pamattiesības

                  Ierosinātais lēmums pamattiesību aizsardzību neietekmē.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Tiesību akta finanšu pārskatā, kas tiek iesniegts kopā ar šo lēmumu, ir izklāstīta paredzamā ietekme uz budžetu. Savienības maksimālais finansiālais ieguldījums Metroloģijas partnerībā, tostarp EBTA apropriācijas, visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības laikā būs 300 miljoni EUR pašreizējās cenās.

               Noteikumiem šajā lēmumā un iemaksu nolīgumā, kas jānoslēdz starp Komisiju un īpašo īstenošanas struktūru (EURAMET e.V.), jānodrošina ES finanšu interešu aizsardzība.

               5.CITI ELEMENTI

               Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Iniciatīva tiks īstenota, pamatojoties uz stratēģisku pētniecības un inovācijas programmu, kas saskaņota ar valstu partneriem iniciatīvā.

               Iniciatīvas darbības rezultāti tiks uzraudzīti, sagatavojot gada pārskatus, ko apstiprinās Eiropas Komisija. Šajā procesā tiks ziņots par panākumiem saistībā ar galvenajiem darbības rādītājiem un citiem pasākumiem, kas izklāstīti stratēģiskajā pētniecības un inovācijas programmā.

                  Priekšlikums ietver pārskatīšanas klauzulu, kurā noteikts, ka starpposma izvērtēšana jāveic ne vēlāk kā 2025. gadā un galīgā izvērtēšana ne vēlāk kā 2030. gadā.

               Eiropas Ekonomikas zona

               Ierosinātais lēmums skar EEZ jautājumu, un tāpēc tas būtu jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. Tomēr, lai nodrošinātu papildināmību ar trešām valstīm, attiecīgā noteikumā ir paredzēta to dalība.

               Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Ierosinātā lēmuma 1. pantā ir noteikts pašreizējais un iespējamais turpmākais ģeogrāfiskais tvērums Eiropas Metroloģijas partnerībai.

                  Lēmuma 2. pantā ir uzsvērta saikne ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu un ir noteikts šādas partnerības mērķis šajā kontekstā. Tajā ir arī noteikti vispārīgie un konkrētie mērķi, kas nākotnes partnerībai būtu jāievēro un jāsasniedz.

                  Lēmuma 3. un 4. pantā ir noteikts finansiālais ieguldījums, ko Eiropas Savienība piešķirs EURAMET no ES budžeta.

                  Lēmuma 5., 6. un 7. pantā ir izklāstīti pienākumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis un citas iesaistītās valstis var sniegt ieguldījumu topošajā partnerībā. Tajos ir precizēts, ka iesaistītajām valstīm būtu ne tikai jānodrošina ES ieguldījumam līdzvērtīgs ieguldījums, bet arī jāfinansē citas attiecīgas darbības, piemēram, nākotnes Eiropas metroloģijas tīkli.

                  Lēmuma 8. pantā ir precizēti dalības noteikumi, attiecībā uz kuriem pienācīgi pamatotos gadījumos var noteikt atkāpi no pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” noteikumiem; tajā ir arī noteiktas minimālās garantijas, lai nodrošinātu turpmāku uzaicinājumu lielāku atvērtību, piemēram, tiesībām koordinēt projektus nākotnē šajā partnerībā vajadzētu būt ne tikai valstu metroloģijas institūtiem, bet arī citām ieinteresētajām personām.

                  Lēmuma 9. pantā ir noteikts satvars īstenošanas nolīgumiem starp Eiropas Komisiju un EURAMET. Lēmuma 10. pants ļauj Eiropas Komisijai rīkoties, ja iesaistītās valstis neizpilda savas saistības, kas pamatojas uz šo lēmumu. Lēmuma 11. un 12. pantā ir paredzēti aizsardzības pasākumi Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzībai.

                  Lēmuma 13.–17. pantā ir noteikts jauns satvars partnerības pārvaldībai nākotnē. Lai gan šīs partnerības izveide galvenokārt ir EURAMET uzdevums, Komisija ierosina izveidot ārēju vadības grupu, ko kopīgi vada Komisijas un dalībvalsts pārstāvis; grupai būtu jārada stimuls, lai jaunā partnerība vairāk atbilstu lietotāju vajadzībām un nostiprinātu savu ietekmi uz rūpniecību, regulējumu un standartu noteikšanu. Grupā būtu arī jāiekļauj pārstāvji no citām Eiropas partnerībām ar privātiem partneriem.

                  Tāpat kā attiecībā uz citām institucionālām partnerībām, 18. pantā ir ierosināts starpposma un galīgais izvērtējums atbilstoši labāka regulējuma principiem. Lēmuma 19.–21. panta mērķis ir nodrošināt netraucētu topošās Eiropas partnerības darbību.

               2021/0049 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Savienības dalību Eiropas Metroloģijas partnerībā, ko kopīgi sākušas vairākas dalībvalstis

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 185. pantu un 188. panta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  8
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Lai sasniegtu vislielāko iespējamo Savienības finansējuma ietekmi un visefektīvāko ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX]
                  9
                tika izveidota pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, tas ir, politiskais un tiesiskais regulējums Eiropas partnerībām ar privātā un/vai publiskā sektora partneriem. Eiropas partnerības ir nozīmīgs pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” politikas pieejas elements. Tās tiek izveidotas, lai īstenotu Savienības prioritātes, uz kurām vērsta pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”, un nodrošinātu skaidru ietekmi Savienībai un tās iedzīvotājiem, kuru var efektīvāk sasniegt nevis Savienība viena pati, bet gan partnerībā, īstenojot stratēģisku redzējumu, kas partneriem ir kopīgs un ko tie apņemas īstenot.

               (2)Jo īpaši ir paredzams, ka Eiropas partnerībām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” pīlārā “Globālās problēmas un Eiropas rūpniecības konkurētspēja” būs svarīga nozīme stratēģisko mērķu sasniegšanā, proti, virzības uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un pārejas uz zaļu un digitālu Eiropu paātrināšanā un atveseļošanās veicināšanā
                  10
               . Eiropas partnerībām ir svarīga nozīme tādu sarežģītu pārrobežu jautājumu risināšanā, kuriem vajadzīga integrēta pieeja. Tās nodrošina iespēju pievērsties ar pārveidi saistītajām, sistēmiskajām un tirgus nepilnībām, apvienojot plašu dalībnieku loku no vērtības ķēdēm un rūpniecības ekosistēmām, lai virzītos uz kopēja redzējuma īstenošanu un to pārvērstu konkrētos ceļvežos un koordinētā darbību īstenošanā. Turklāt tās ļauj mērķtiecīgi vērst centienus un resursus uz kopējām prioritātēm, lai risinātu sarežģītās problēmas, kas gaidāmas nākotnē.

               (3)Lai īstenotu prioritātes un panāktu ietekmi, Eiropas partnerības būtu jāveido, plaši iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas visā Eiropā, tostarp rūpniecības nozari, pētniecības organizācijas, struktūras, kurām uzticēta sabiedriska pakalpojuma sniegšana vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī, un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, fondus, kas atbalsta un/vai veic pētniecību un inovāciju. Šīm Eiropas partnerībām arī vajadzētu būt vienam no pasākumiem sadarbības nostiprināšanai starp privātā un/vai publiskā sektora partneriem starptautiskā līmenī, arī apvienojot pētniecības un inovācijas programmas un pārrobežu ieguldījumus pētniecībā un inovācijā, dodot kopēju labumu cilvēkiem un uzņēmējdarbībai.

               (4)Saskaņā ar Regulā (ES) XXX noteiktajiem mērķiem jebkurai dalībvalstij un jebkurai pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētajai valstij vajadzētu būt tiesībām piedalīties Eiropas Metroloģijas partnerībā (“Metroloģijas partnerība”). Lai nodrošinātu papildināmību Eiropas Ekonomikas zonā un ar citām kaimiņvalstīm, citām trešām valstīm vajadzētu būt iespējai piedalīties Metroloģijas partnerībā, ar iesaistīto valstu piekrišanu noslēdzot attiecīgu starptautisku nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību ar Savienību.

               (5)Ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” ir ieviesta stratēģiskāka, saskaņotāka un vairāk uz ietekmi vērsta pieeja Eiropas partnerībām, izmantojot atziņas, kas gūtas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” starpposma izvērtējumā. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas mērķis ir efektīvāk izmantot institucionalizētas Eiropas partnerības, jo īpaši, pievēršoties skaidriem mērķiem, rezultātiem un ietekmei, ko var sasniegt līdz 2030. gadam, un nodrošinot skaidru ieguldījumu saistītajās Savienības politikas prioritātēs un rīcībpolitikās. Ciešai sadarbībai un sinerģijai ar citām attiecīgām iniciatīvām Savienības, valstu un reģionālā līmenī, jo īpaši ar citām Eiropas partnerībām, būs svarīga nozīme lielākas ietekmes panākšanā un rezultātu izmantošanas nodrošināšanā.

               (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 555/2014/ES
                  11
                Savienība nolēma veikt Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR) finansiālu ieguldījumu, kas ir atbilstīgs iesaistīto valstu ieguldījumam, bet nepārsniedz 300 000 000 EUR, ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1291/2013
                  12
                izveidotās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas 2014.–2020. gadam (“Apvārsnis 2020”) darbības laikā. EMPIR vidusposma izvērtējumā, kas veikts 2017. gada jūlijā, tika ierosināta jauna iniciatīva.

               (7)Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāsaista ar iesaistīto valstu oficiālu apņemšanos nodrošināt finansiālu ieguldījumu Metroloģijas partnerības īstenošanā un ar šīs apņemšanās izpildi. No iesaistīto valstu ieguldījuma būtu jāsedz arī administratīvās izmaksas, nepārsniedzot 5 % no Metroloģijas partnerības budžeta. Iesaistītajām valstīm būtu jāapņemas vajadzības gadījumā palielināt savu ieguldījumu Metroloģijas partnerībā un šim nolūkam būtu jāparedz iespēja sniegt rezerves finansējumu, lai nodrošinātu to spēju finansēt savas valstu subjektus, valsts metroloģijas institūtus (VMI) un norīkotos institūtus (NI), kas piedalās Metroloģijas partnerības darbībās. Lai būtu iespējams kopīgi īstenot Metroloģijas partnerību, ir vajadzīga īstenošanas struktūra. Savienības finansiālais ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu un attiecīgajiem netiešas pārvaldības noteikumiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046
                  13
               .

               (8)Būtu jāizveido Metroloģijas partnerība. Šāda partnerība būtu efektīvāka salīdzinājumā ar tradicionāliem uzaicinājumiem vai līdzfinansētu partnerību atbilstīgi darba programmām, kuras sagatavo visu saistīto pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” 2. pīlāra kopu ietvaros.

               (9)Šā lēmuma mērķis ir Savienības dalība Metroloģijas partnerībā, lai atbalstītu tās vispārējos mērķus. Ņemot vērā metroloģijas prasību apmēru un sarežģītību, ir vajadzīgi ieguldījumi, kas pārsniedz VMI un NI pamatpētniecības budžetus. Progresīvu metroloģijas risinājumu pētniecībai un attīstībai nepieciešamā izcilība sniedzas tālu pāri valstu robežām, un tāpēc to nevar sasniegt tikai valsts līmenī. Tā kā šā lēmuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet var labāk sasniegt Savienības līmenī, integrējot valstu centienus saskaņotā Eiropas pieejā, apvienojot sadrumstalotas valstu pētniecības programmas, palīdzot izstrādāt vienotas pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un izveidojot dalībnieku un vajadzīgo ieguldījumu kritisko masu, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               (10)Metroloģijas partnerība, kas saskaņota ar Komisijas politiskajām prioritātēm (tādām kā Eiropas zaļais kurss, “ekonomika cilvēku labā” un “digitālajam laikmetam gatava Eiropa”), būtu jāīsteno desmit gadu laikposmā (no 2021. līdz 2031. gadam). Programmā būtu jāiekļauj jaunas darbības, kādu nav pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” EMPIR iniciatīvā, jo īpaši tādu Eiropas metroloģijas tīklu izveide, kuri reaģēs uz steidzami risināmām sabiedrības problēmām un metroloģijas vajadzībām, ko rada topošās tehnoloģijas. Metroloģijas spējai, ko nodrošina ar šādiem tīkliem, vajadzētu būt līdzvērtīgai pārējām pasaulē vadošajām metroloģijas sistēmām un salīdzināmai ar tām, apliecinot pasaules klases izcilību. Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” īstenošanas laikā būtu jāizsludina uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus Metroloģijas partnerības ietvaros.

               (11)Metroloģijas partnerības darbībām būtu jāatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” mērķiem un pētniecības un inovācijas prioritātēm un vispārīgajiem principiem un nosacījumiem, kas noteikti Regulas (ES) [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] XXX. pantā.

               (12)Būtu jānosaka maksimālais apjoms Savienības finansiālajai dalībai Metroloģijas partnerībā visā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbības laikā. Šā maksimālā apjoma robežās Savienības ieguldījumam vajadzētu tiekties uz apjomu, kāds ir iesaistīto valstu ieguldījumam Metroloģijas partnerībā, lai panāktu spēcīgu sviras efektu un nodrošinātu iesaistīto valstu programmu spēcīgāku integrāciju.

               (13)Saskaņā ar Regulas (ES) [XXX] [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] XX. pantu pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” vispārējais mērķis ir nodrošināt zinātnē un pētniecībā veikto Savienības ieguldījumu zinātnisko, ekonomisko un sociālo ietekmi, lai tādējādi stiprinātu Savienības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi un veicinātu tās konkurētspēju, cita starpā tās rūpniecībā, īstenot Savienības stratēģiskās prioritātes un palīdzēt risināt globālas problēmas, tostarp sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, ievērojot principus, kas noteikti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemtajā Parīzes nolīgumā.

               (14)Iesaistītās valstis ir vienojušās par īstenošanas struktūru priekštecīgajām iniciatīvām — Eiropas metroloģijas pētniecības programmai (EMRP) un EMPIR. 2007. gadā kā šāda struktūra tika izveidota EURAMET e.V. (EURAMET) — Eiropas reģionālā metroloģijas organizācija, bezpeļņas apvienība, kas darbojas saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem. EURAMET ir arī uzdevumi un pienākumi, kas saistīti ar metroloģijas saskaņošanu plašākā Eiropas un pasaules mērogā. Par EURAMET dalībniekiem var kļūt visi Eiropas VMI, bet NI — par asociētajiem dalībniekiem. Dalība EURAMET nav atkarīga no tā, vai valstī ir metroloģijas pētniecības programmas. Tā kā saskaņā ar EMPIR vidusposma izvērtējuma ziņojumu pārvaldības struktūra EURAMET ir izrādījusies efektīva un ļoti kvalitatīva EMRP un EMPIR īstenošanā, EURAMET būtu jāizmanto arī Metroloģijas partnerības īstenošanai. Tāpēc EURAMET būtu jāpārvalda Savienības finansiālais ieguldījums.

               (15)Lai sasniegtu Metroloģijas partnerības mērķus, EURAMET būtu jāsniedz finansiāls atbalsts galvenokārt dotāciju veidā to darbību dalībniekiem, kas izraudzītas EURAMET līmenī. Minētās darbības būtu jāizraugās pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, par kuriem atbild EURAMET. Sarindojumam vajadzētu būt saistošam attiecībā uz priekšlikumu izraudzīšanos un finansējuma piešķiršanu no Savienības finansiālā ieguldījuma un no iesaistīto valstu finansiālā ieguldījuma attiecīgajiem pētniecības projektiem un saistītajām darbībām. Arī darbībām, ko finansē no iesaistīto valstu ieguldījumiem Eiropas metroloģijas tīklos, vajadzētu būt EURAMET atbildībā.

               (16)Uz līdzdalību netiešajās darbībās, ko finansē Metroloģijas partnerība, attiecas Padomes Regula (ES) XXX
                  14
                [pētniecības pamatprogramma “Apvārsnis Eiropa”]. Tomēr, ņemot vērā Metroloģijas partnerības īpašās darbības vajadzības, jo īpaši vajadzību izveidot un pārvaldīt topošos Eiropas metroloģijas tīklus un veicināt iesaistīto valstu pienācīgu finansiālo līdzdalību, vajadzētu būt iespējai vajadzības gadījumā paredzēt koordinatora lomas ierobežojumu priekšlikumā, to piešķirot tikai iesaistīto valstu VMI un NI.

               (17)Iesaistīto valstu ieguldījumi būtu jānodrošina, izmantojot VMI un NI institucionālo finansējumu. Ļoti dažādajām pamatā esošajām darbībām būtu jāveicina Metroloģijas partnerības mērķu sasniegšana, un tās būtu jāizklāsta gada darba plānos, norādot saiknes ar darbības izmaksām un izdevumiem. Cita starpā no ieguldījumiem būtu jāsedz to pakalpojumu izmaksas, kuri tieši nodrošina kalibrāciju, un citu līdz starptautiskajai mērvienību sistēmai izsekojamu pakalpojumu izmaksas. Iesaistīto valstu ieguldījumiem būtu jāietver arī finansiāls ieguldījums Metroloģijas partnerības administratīvo izmaksu segšanā.

               (18)Lai nodrošinātu programmas pārredzamību un pieejamību, Metroloģijas partnerības uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus būtu jāpublicē arī vienotajā dalībnieku portālā, kā arī izmantojot citus pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” elektroniskos izplatīšanas līdzekļus, ko pārvalda Komisija.

               (19)Finansēšanas modeļa darbība attiecībā uz Savienības un ārpussavienības finansējuma atbilstības principu būtu atkārtoti jānovērtē Metroloģijas partnerības starpposma izvērtēšanas laikā, lai pārliecinātos, ka tiek ievērots atbilstības princips attiecībā uz iesaistīto valstu finansiālajiem ieguldījumiem.

               (20)Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, konstatēšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanu un — vajadzības gadījumā — administratīvus un finansiālus sodus.

               (21)Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisijai vajadzētu būt tiesīgai samazināt, apturēt vai izbeigt Savienības finansiālo ieguldījumu, ja Metroloģijas partnerību īsteno neatbilstoši, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā nesniedz vai sniedz daļēji vai novēloti. Šīs tiesības būtu jāparedz iemaksu nolīgumā, kas jānoslēdz starp Savienību un EURAMET.

               (22)Vienkāršošanas nolūkā būtu jāsamazina visu pušu administratīvais slogs. Būtu jāizvairās no dubultām revīzijām un nesamērīgi liela skaita dokumentu un ziņojumu. Veicot revīzijas, attiecīgā gadījumā būtu jāņem vērā valstu programmu specifika. Saskaņā ar šo lēmumu piešķirto Savienības līdzekļu saņēmēju revīzijām būtu jānodrošina administratīvā sloga samazināšana saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

               (23)Pēc Komisijas, Eiropas Parlamenta, Padomes vai Revīzijas Palātas pieprasījuma EURAMET un iesaistītajām valstīm būtu jāiesniedz jebkura informācija, kas Komisijai jāiekļauj ziņojumos par Metroloģijas partnerības izvērtēšanu.

               (24)Komisijai ne vēlāk kā 2025. gadā būtu jāveic starpposma izvērtēšana, kurā īpaši novērtē Metroloģijas partnerības kvalitāti un efektivitāti un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, un ne vēlāk kā 2030. gadā būtu jāveic galīgā izvērtēšana, un būtu jāsagatavo ziņojums par minētajiem izvērtējumiem,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Dalība Eiropas Metroloģijas partnerībā

               1.Savienība piedalās Eiropas Metroloģijas partnerībā (“Metroloģijas partnerība”) — institucionalizētā partnerībā, kas minēta Regulas (ES) (..) [“Apvārsnis Eiropa”] 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā un ko kopīgi īsteno Austrija, Beļģija, [Bosnija un Hercegovina], Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Itālija, Īrija, Lietuva, Nīderlande, [Norvēģija], Polija, Portugāle, Rumānija, [Serbija], Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, [Šveice, Turcija,] Ungārija, Vācija un Zviedrija (“iesaistītās valstis”), — saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.

               2.Jebkura dalībvalsts, kas nav kāda no 1. punktā norādītajām, un jebkura cita pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts var piedalīties Metroloģijas partnerībā ar noteikumu, ka tā atbilst 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam. Šā lēmuma nolūkos to uzskata par iesaistīto valsti.

               3.Jebkura trešā valsts, kas nav pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” asociētā valsts, var piedalīties Metroloģijas partnerībā ar nosacījumu, ka tā noslēdz ar Savienību starptautisku nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kurā izklāstīti noteikumi tās dalībai Metroloģijas partnerībā, un ka tā saņem Metroloģijas partnerības komitejas apstiprinājumu, kas minēts 13. panta 3. punkta f) apakšpunktā. Ja tā atbilst šiem nosacījumiem, to uzskata par iesaistīto valsti šā lēmuma nolūkos.

               2. pants

               Metroloģijas partnerības mērķi

               1.Metroloģijas partnerība sniedz ieguldījumu Regulas (ES) (..) [XXX] [“Apvārsnis Eiropa”], un jo īpaši tās 3. panta, īstenošanā.

               2.Neskarot 1. punktu, Metroloģijas partnerība ar partneru līdzdalību un apņemšanos pētniecības un inovācijas darbību programmas izstrādē un īstenošanā tiecas sasniegt šādus vispārīgos mērķus:

               (a)attīstīt ilgtspējīgu koordinētu metroloģijas sistēmu Eiropas līmenī;

               (b)nodrošināt, ka novatori savās ekosistēmās tieši izmanto mūsdienīgas metroloģijas spējas;

               (c)palielināt metroloģijas ietekmi uz sabiedrības problēmu risināšanu saistībā ar rīcībpolitiku, standartu un noteikumu īstenošanu, lai padarītu tos piemērotus paredzētajam mērķim.

               3.Īstenojot 2. punktā noteiktos vispārīgos mērķus, Metroloģijas partnerība īsteno šādus konkrētos mērķus:

               (a)līdz 2030. gadam attīstīt jaunas pētniecības spējas, kas ir integrētas jaunu Eiropas metroloģijas tīklu satvarā un kas kalibrācijas un mērījumu iespēju ziņā nodrošina vismaz tādus pašus rezultātus kā vadošie metroloģijas institūti ārpus iesaistītajām valstīm;

               (b)līdz 2030. gadam atbalstīt jaunu inovatīvu produktu un pakalpojumu pārdošanu, jaunās metroloģijas spējas izmantojot un pieņemot svarīgās topošajās tehnoloģijās;

               (c)līdz 2030. gadam sniegt pilnīgu un efektīvu ieguldījumu tādu īpašu standartu un noteikumu izstrādē un īstenošanā, kuri ir pamatā publiskajai politikai, kas vērsta uz sabiedrības problēmu risināšanu.

               3. pants

               Savienības finansiālais ieguldījums Metroloģijas partnerībā

               1.Savienības finansiālais ieguldījums Metroloģijas partnerībā, ieskaitot Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas apropriācijas un trešo valstu apropriācijas, nepārsniedz iesaistīto valstu ieguldījumus Metroloģijas partnerībā. Savienības finansiālais ieguldījums ir līdz 300 miljoniem EUR, un tas atbilst 1. panta 1. punktā minēto iesaistīto valstu ieguldījumiem.

               2.Aprēķinot Savienības finansiālo ieguldījumu, neņem vērā iesaistīto valstu ieguldījumus administratīvo izmaksu segšanā, kas pārsniedz 5 % no kopējiem ieguldījumiem Metroloģijas partnerībā.

               3.Savienības finansiālo ieguldījumu maksā no apropriācijām Savienības vispārējā budžetā, kas piešķirtas attiecīgajām daļām īpašajā programmā, ar kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” un kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu [XXX]
                  15
               , ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”.

               4.EURAMET e.V. (EURAMET) izmanto Savienības finansiālo ieguldījumu, lai finansētu 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētās darbības.

               5.Savienības finansiālo ieguldījumu neizmanto, lai segtu Metroloģijas partnerības administratīvās izmaksas.

               4. pants

               Savienības finansiālā ieguldījuma nosacījumi

               1.Savienības finansiālo ieguldījumu sniedz, ja ir izpildīti visi šie nosacījumi:

               (a)iesaistītās valstis pierāda, ka Metroloģijas partnerība ir izveidota saskaņā ar šo lēmumu;

               (b)iesaistītās valstis vai iesaistīto valstu izraudzītie valsts metroloģijas institūti (VMI) izraugās EURAMET par struktūru, kas atbild par Metroloģijas partnerības īstenošanu un par Savienības finansiālā ieguldījuma saņemšanu, piešķiršanu un uzraudzību;

               (c)katra iesaistītā valsts uzņemas saistības sniegt ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā un paredzēt iespēju sniegt rezerves finansējumu 50 % apmērā no saistību summas;

               (d)EURAMET pierāda savu spēju īstenot Metroloģijas partnerību, tostarp saņemt, piešķirt un uzraudzīt Savienības finansiālo ieguldījumu Savienības budžeta netiešās pārvaldības ietvaros saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. un 154. pantu;

               (e)ir izveidots Metroloģijas partnerības pārvaldības modelis saskaņā ar šā lēmuma 13.–16. pantu.

               2.Metroloģijas partnerības īstenošanas laikā Savienības finansiālo ieguldījumu sniedz, ja ir izpildīti vēl arī šādi nosacījumi:

               (a)EURAMET ir īstenojusi Metroloģijas partnerības darbības, kas izklāstītas 6. pantā, atbilstoši 2. pantā noteiktajiem mērķiem;

               (b)tiek uzturēts piemērots un efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar 13.–16. pantu;

               (c)EURAMET izpilda ziņojumu sniegšanas prasības, kas noteiktas Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 155. pantā;

               (d)ir izpildītas saistības, kas minētas šā panta 1. punkta c) apakšpunktā.

               5. pants

               Iesaistīto valstu ieguldījums Metroloģijas partnerībā

               1.Iesaistītās valstis, kas norādītas 1. panta 1. punktā, sniedz — vai nodrošina, ka to valsts finansēšanas struktūras sniedz — finansiālu ieguldījumu vai ieguldījumu natūrā vismaz 363 miljonu EUR apmērā laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2031. gada 31. decembrim. Daļa iesaistīto valstu ieguldījumu ir finansiāli ieguldījumi.

               2.Iesaistīto valstu ieguldījumus veido:

               (a)finansiāli ieguldījumi vai ieguldījumi natūrā 6. panta 1. punktā minētajās īstenošanas darbībās un

               (b)finansiāli ieguldījumi vai ieguldījumi natūrā visu EURAMET administratīvo izmaksu segšanai.

               3.No 2. punkta a) apakšpunktā minētajiem finansiālajiem ieguldījumiem vai ieguldījumiem natūrā sedz izmaksas, kas iesaistītajām valstīm rodas, īstenojot 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās darbības, atskaitot visu Savienības tiešo vai netiešo finansiālo ieguldījumu šo izmaksu segšanā.

               4.No 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem finansiālajiem ieguldījumiem vai ieguldījumiem natūrā sedz izmaksas, kas iesaistītajām valstīm rodas saistībā ar EURAMET administratīvajām izmaksām partnerības īstenošanā.

               5.Lai novērtētu 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētos ieguldījumus natūrā, izmaksas nosaka saskaņā ar iesaistītajās valstīs vai attiecīgajās valsts finansēšanas struktūrās parasti izmantoto grāmatvedības praksi, saskaņā ar tās iesaistītās valsts piemērojamajiem grāmatvedības standartiem, kurā ir izveidotas attiecīgās valsts finansēšanas struktūras, kā arī saskaņā ar piemērojamajiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem un starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Izmaksas apstiprina neatkarīgs revidents, ko iecēlušas iesaistītās valstis vai attiecīgās valsts finansēšanas struktūras. Ja apstiprināšanas gaitā rodas kādas neskaidrības, EURAMET var verificēt vērtēšanas metodi. Ja neskaidrības saglabājas, EURAMET var revidēt vērtēšanas metodi.

               6.Šā panta 2. punktā minētos ieguldījumus, ko uzskata par iesaistīto valstu ieguldījumiem, veic pēc gada darba programmas pieņemšanas.  Ja gada darba programmu pieņem 6. panta 3. punktā minētajā pārskata gadā, 2. punkta b) apakšpunktā minētie ieguldījumi, ko uzskata par gada darba programmā iekļautiem iesaistīto valstu ieguldījumiem, var ietvert ieguldījumus, kas ir veikti no attiecīgā gada 1. janvāra. Izņēmuma gadījumā 2. punkta b) apakšpunktā minētos ieguldījumus, kas veikti pēc Metroloģijas partnerības lēmuma spēkā stāšanās dienas, var ieskaitīt kā iesaistīto valstu ieguldījumus, ja tie ir iekļauti Metroloģijas partnerības pirmajā gada darba programmā.

               6. pants

               EURAMET darbības

               1.Metroloģijas partnerība atbalsta plašu pētniecības un inovācijas darbību klāstu, īstenojot:

               (a)netiešas darbības Regulas (ES) [XXX] [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] 2. panta 25. punkta nozīmē, kuras saskaņā ar šā lēmuma 7. pantu finansē EURAMET — galvenokārt dotāciju veidā, izsludinot atklātus transnacionālus konkursa uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, ko organizē EURAMET, un kuras ietver:

               –i) zinātniski tehniskas darbības, kas veicina fundamentālo zinātnisko metroloģiju, kura veido pamatu visiem nākamajiem pasākumiem, tostarp lietišķajiem metroloģijas pētījumiem un izstrādei un ar metroloģiju saistītiem pakalpojumiem;

               –ii) metroloģijas pētniecību, kuras mērķis ir nodrošināt risinājumus sabiedrības problēmām, koncentrējoties uz ieguldījumiem enerģētikas, veselības un klimata jomā, un attīstīt konkrētos Eiropas metroloģijas tīklos projektus, kas risina šīs problēmas;

               –iii) pētniecību, kuras mērķis ir izstrādāt jaunus mērinstrumentus, lai rūpniecībā tiktu pārņemtas metroloģijas tehnoloģijas un tādējādi tiktu stimulēta inovācija rūpniecībā;

               –iv) metroloģijas pētniecību un izstrādi pirms standartizācijas un tās laikā, lai sniegtu ieguldījumu politikas īstenošanā un noteikumos un paātrinātu inovatīvu produktu un pakalpojumu ieviešanu tirgū;

               (b)darbības, kuras iesaistītās valstis finansē bez 3. pantā minētā Savienības finansiālā ieguldījuma un kuras ir metroloģijas spēju veidošanas darbības dažādos tehnoloģiju līmeņos, un kuru mērķis ir izveidot līdzsvarotu un integrētu metroloģijas sistēmu iesaistītajās valstīs, lai tās varētu attīstīt savas zinātniskās un tehniskās spējas metroloģijā, un kuras ietver darbības, kas nav izraudzītas a) apakšpunktā aprakstītajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, un kuras izklāstītas gada darba programmās, tostarp:

               –i) darbības, kas veiktas atbilstīgi iesaistīto valstu programmām, piemēram, transnacionālus projektus, kas veicina Eiropas metroloģijas tīklā un EURAMET tehniskajās komitejās noteikto prioritāšu īstenošanu;

               –ii) darbības metroloģijas pētniecības rezultātu izplatīšanai un izmantošanai;

               –iii) darbības, kas ir vērstas tieši uz metroloģijas institūtiem, kuriem nav zinātnisko spēju vai tās ir ierobežotas, palīdzot tiem izmantot citas Savienības, valstu vai reģionālās programmas apmācībai un mobilitātei, pārrobežu sadarbībai vai ieguldījumiem metroloģijas infrastruktūrā;

               –iv) ārējas rezultātu izplatīšanas un zināšanu nodošanas darbību organizēšanu, lai popularizētu Metroloģijas partnerību un maksimāli palielinātu tās ietekmi.

               2.Pirms tematu noteikšanas katram uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, EURAMET aicina personas vai organizācijas no metroloģijas pētniecības aprindām un metroloģijas vispārējās vērtības ķēdes ieteikt iespējamos pētniecības tematus.

               7. pants

               Gada darba programma

               1.Metroloģijas partnerību īsteno, pamatojoties uz gada darba programmām, kas aptver darbības, kuras veicamas laikposmā no konkrēta gada (“pārskata gads”) 1. janvāra līdz 31. decembrim.

               2.EURAMET pieņem gada darba programmas līdz pārskata gada 31. martam, pirms tam saņemot Komisijas apstiprinājumu. Pieņemot gada darba programmas, gan EURAMET, gan Komisija rīkojas bez nepamatotas kavēšanās. EURAMET nodrošina, lai gada darba programma būtu publiski pieejama.

               3.Darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, var sākt tikai pārskata gadā un tikai pēc konkrētā gada darba programmas pieņemšanas.

               4.EURAMET var finansēt darbības tikai tad, ja tās ir izklāstītas gada darba programmā. Gada darba programmā nošķir darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, darbības, kas minētas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, un EURAMET administratīvās izmaksas. Gada darba programmā iekļauj to atbilstošās izdevumu aplēses un budžetu, kas tiek piešķirts darbībām, kuras finansē ar 3. pantā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu, un darbībām, ko finansē iesaistītās valstis bez šāda Savienības finansiālā ieguldījuma. Gada darba programmā ietver arī 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minēto iesaistīto valstu ieguldījumu natūrā paredzamo vērtību.

               5.Grozītajās gada darba programmās pārskata gadam un gada darba programmās turpmākajiem pārskata gadiem ņem vērā rezultātus, kas gūti iepriekšējos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Tajās mēģina novērst to, ka tiek nepietiekami aptverti zinātniskie temati, jo īpaši tie, kuriem sākotnēji pievērsās 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās darbībās, kas nevarēja tikt pienācīgi finansētas.

               6.Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas pamatojas uz attiecīgajām gada darba programmām, izsludina līdz 2027. gada 31. decembrim. Pienācīgi pamatotos gadījumos tos var izsludināt līdz 2028. gada 31. decembrim.

               7.EURAMET uzrauga visu gada darba programmā ietverto darbību īstenošanu un katru gadu ziņo par to Komisijai.

               8.Ikvienā paziņojumā vai publikācijā, kas attiecas uz Metroloģijas partnerības darbībām un darbībām, kuras veic sadarbībā ar Metroloģijas partnerību, neatkarīgi no tā, vai tos īsteno EURAMET, iesaistītā valsts vai tās finansēšanas struktūras, vai darbības dalībnieki, iekļauj vai pievieno norādi, ka tās līdzfinansē Metroloģijas partnerība pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros.

               8. pants

               Dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumi

               1.EURAMET uzskata par finansēšanas struktūru Regulas (ES) [XXX] [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] 2. panta 13. punkta nozīmē, un tā sniedz finansiālu atbalstu netiešajām darbībām, kas minētas šā lēmuma 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, saskaņā ar Regulas (ES) [XXX] 6. panta 2. punktu.

               2.Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 13. panta 1. punktu pienācīgi pamatotos gadījumos gada darba programmā var paredzēt koordinatora lomas ierobežojumu netiešajās darbībās, to piešķirot tikai iesaistīto valstu VMI un NI, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti mērķi un iesaistīto valstu ieguldījuma mērķvērtības.

               3.EURAMET nodrošina pienācīgu mijiedarbību ar VMI un NI 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajās netiešajās darbībās saskaņā ar attiecīgās valsts iestādes norīkojumu. EURAMET arī sekmē un atbalsta citu subjektu dalību visos uzaicinājumos.

               9. pants

               Nolīgumi starp Savienību un EURAMET

               Ja vien tiek nodrošināts līdzvērtīgs Savienības finanšu interešu aizsardzības līmenis, EURAMET tiek uzticēta Savienības ieguldījuma īstenošana saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 62. panta 3. punktu un 154. pantu.

               10. pants

               Savienības finansiālā ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana

               1.Ja Metroloģijas partnerība neizpilda nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiek uzticēts Savienības finansiālais ieguldījums, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt 3. pantā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu.

               2.Ja iesaistītās valstis nesniedz vai sniedz tikai daļēju ieguldījumu Metroloģijas partnerības finansēšanā vai neievēro 5. pantā minētos termiņus attiecībā uz ieguldījumiem, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt 3. pantā minēto Savienības finansiālo ieguldījumu. Komisijas lēmums nekavē to attiecināmo izmaksu atlīdzināšanu, kas iesaistītajām valstīm jau radušās, pirms lēmums izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības finansiālo ieguldījumu tiek paziņots Metroloģijas partnerībai.

               11. pants

               Ex post revīzijas

               1.EURAMET veic 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto netiešo darbību izdevumu ex post revīzijas saskaņā ar Regulas (ES) [XXX] [] [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] 48. pantu.

               2.Komisija var nolemt pati veikt 1. punktā minētās revīzijas. Šādos gadījumos Komisija to dara saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem, jo īpaši saskaņā ar Regulas (ES) [XXX] [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] 48. panta 3. punktu un Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 127. pantu.

               12. pants

               Savienības finanšu interešu aizsardzība

               1.Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus sodus.

               2.Īstenojot Metroloģijas partnerību, iesaistītās valstis veic leģislatīvus, regulatīvus, administratīvus un citus Savienības finanšu interešu aizsardzībai nepieciešamus pasākumus, jo īpaši, lai nodrošinātu Savienībai maksājamo summu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2018/1046.

               3.EURAMET piešķir Komisijas darbiniekiem un citām Komisijas pilnvarotām personām, kā arī Revīzijas palātai piekļuvi saviem objektiem, telpām un visai informācijai, tostarp informācijai elektroniskā formātā, kas vajadzīga revīziju veikšanai.

               4.Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013
                  16
                un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96
                  17
               , Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu, vai saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses.

               5.Eiropas Prokuratūra (EPPO) var veikt izmeklēšanu saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas paredzēti Padomes Regulā (ES) 2017/1939
                  18
               , lai izmeklētu noziedzīgus nodarījumus, kas skar Savienības finanšu intereses, kā noteikts minētās regulas 4. pantā.

               6.Neskarot 3., 4. un 5. punktu, nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, ietver noteikumus, kas nepārprotami nosaka Komisijas, EURAMET, Revīzijas palātas, EPPO un OLAF pilnvaras atbilstoši to kompetencei veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un izmeklēšanu.

               13. pants

               Metroloģijas partnerības pārvaldība

               1.Struktūras, kas pārvalda Metroloģijas partnerību, ir vismaz šādas:

               (a)Metroloģijas partnerības komiteja;

               (b)vadības grupa;

               (c)EURAMET sekretariāts.

               14. pants

               Metroloģijas partnerības komiteja

               1.Metroloģijas partnerības komiteja pārvalda Metroloģijas partnerību, lai nodrošinātu, ka īstenotā Metroloģijas partnerība sasniedz savus mērķus.

               2.Metroloģijas partnerības komitejas sastāvā ir EURAMET dalībnieku pārstāvji no visām iesaistītajām valstīm. Balsu sadalījumu aprēķina, pamatojoties uz valstu saistībām, saskaņā ar saistību kvadrātsaknes noteikumu.

               3.Metroloģijas partnerības komiteja jo īpaši:

               (a)pieņem lēmumus par stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu;

               (b)pieņem lēmumus par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu un izvērtējuma pārskatīšanas procedūru;

               (c)pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas un apspriešanās ar 15. pantā minēto vadības grupu pieņem gada darba programmu;

               (d)pieņem lēmumus par to projektu atlasi, kas finansējami saskaņā ar sarindojumiem pēc 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus izvērtējumiem;

               (e)uzrauga finansēto projektu norisi;

               (f)apstiprina jebkuras ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” nesaistītas trešās valsts dalību Metroloģijas partnerībā ar nosacījumu, ka attiecīgā trešā valsts ir noslēgusi ar Savienību starptautisku nolīgumu, kas minēts 1. panta 3. punktā.

               4.Komisijai ir novērotājas statuss Metroloģijas partnerības komitejas sanāksmēs. Tomēr, lai Metroloģijas partnerības komiteja pieņemtu gada darba programmu, ir vajadzīga iepriekšēja Komisijas piekrišana. Metroloģijas partnerības komiteja uzaicina Komisiju uz savām sanāksmēm un nosūta Komisijai visus attiecīgos dokumentus. Komisija var piedalīties Metroloģijas partnerības komitejā notiekošajās apspriedēs.

               5.Metroloģijas partnerības komiteja ievēlē savu priekšsēdētāju un vietnieku saskaņā ar 2. punktā izskaidroto balsu sadalījumu. Metroloģijas partnerības komitejas priekšsēdētājs pārstāv EURAMET ar Metroloģijas partnerību saistītos jautājumos.

               15. pants

               Vadības grupa

               1.Komisija izveido vadības grupu. Vadības grupa ir Metroloģijas partnerības padomdevēja struktūra, un tā konsultē Metroloģijas partnerību par jaunajām prioritātēm metroloģijas pētniecībā Eiropas līmenī. Tā jo īpaši:

               (a)apzina topošas tehnoloģijas un tirgus, kuros metroloģijas pētniecība nākotnē varētu kļūt būtiska;

               (b)apzina pētniecības jomas, kas veicina netraucētu vienotā tirgus darbību un sniedz ieguldījumu attiecīgos noteikumos un standartos;

               (c)konsultē Metroloģijas partnerību par prioritātēm tās turpmākām darba programmām.

               2.Vadības grupas sastāvā ir 12 locekļi:

               (a)4 pārstāvji no Eiropas standartu noteicējiem un regulatoriem, kurus ieceļ EURAMET;

               (b)5 pārstāvji no dažādām Eiropas partnerībām, kas izveidotas saskaņā ar Regulu (ES) [XXX] [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula], privātajiem partneriem pārstāvot rūpniecību. Komisija norīko pārstāvjus atklāti un pārredzami;

               (c)EURAMET priekšsēdētājs;

               (d)1 pārstāvis, ko ieceļ Komisija, un 1 valsts ministrijas pārstāvis, kas nav EURAMET pārstāvēta valsts metroloģijas institūta darbinieks. Ministrijas pārstāvis būtu jāieceļ Metroloģijas partnerības komitejai.

               3.Vismaz 50 % no 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem locekļiem nomaina rotācijas kārtībā vēlākais pēc 18. panta 1. punktā minētā starpposma izvērtējuma.

               4.Vadības grupu kopīgi vada 2. punkta d) apakšpunktā minētie pārstāvji.

               16. pants

               EURAMET sekretariāts

               1.EURAMET sekretariāts, kas sniedz vispārēju administratīvu atbalstu EURAMET, uztur Metroloģijas partnerības bankas kontus.

               2.EURAMET sekretariātā izveido vadības atbalsta vienību, un tā ir atbildīga par Metroloģijas partnerības īstenošanu un ikdienas vadību.

                17. pants

               Informācijas paziņošana

               1.Pēc Komisijas pieprasījuma EURAMET sniedz Komisijai visu informāciju, kas vajadzīga 18. pantā minēto izvērtējuma ziņojumu sagatavošanai.

               2.Iesaistītās valstis ar EURAMET starpniecību sniedz Komisijai visu informāciju, ko par Metroloģijas partnerības finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta.

               3.Komisija ietver 2. punktā minēto informāciju 18. punktā minētajos izvērtējumos.

               18. pants

               Izvērtēšana

               1.Komisija pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izvērtējumu ietvaros, kā minēts Regulas (ES) (..) [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula] 47. pantā, veic Metroloģijas partnerības starpposma izvērtēšanu un galīgo izvērtēšanu.

               2.Izvērtējumos noskaidro, kā Metroloģijas partnerība izpilda savu uzdevumu un mērķus, un tajos aptver visas Metroloģijas partnerības darbības un izvērtē tās Eiropas pievienoto vērtību, efektivitāti, lietderīgumu, tostarp tās atvērtību un pārredzamību, īstenoto darbību būtiskumu un to saskaņotību un/vai papildināmību ar attiecīgām reģionālām, valstu vai Savienības rīcībpolitikām, tostarp sinerģiju ar citām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” daļām (piemēram, uzdevumiem, kopām vai tematiskajām/īpašajām programmām). Izvērtējumos ņem vērā ieinteresēto personu viedokļus gan Eiropas, gan valstu līmenī un attiecīgā gadījumā iekļauj novērtējumu par iepriekšējo iniciatīvu ilgtermiņa zinātnisko, sociālo, ekonomisko un tehnoloģisko ietekmi. Tajos attiecīgā gadījumā iekļauj novērtējumu par visefektīvāko politikas intervences veidu jebkādai turpmākai rīcībai, kā arī Metroloģijas partnerības iespējamas atjaunošanas būtiskumu un saskanību, ņemot vērā vispārējās politikas prioritātes un pētniecības un inovācijas atbalsta vidi, tostarp situāciju salīdzinājumā ar citām iniciatīvām, ko atbalsta ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” starpniecību.

               19. pants

               Piekļuve rezultātiem un informācijai par priekšlikumiem

               1.EURAMET nodrošina Komisijai piekļuvi visai informācijai, kas saistīta ar tās finansētajām netiešajām darbībām. Šāda informācija ietver to saņēmēju rezultātus, kuri piedalās Metroloģijas partnerības netiešajās darbībās, vai jebkādu citu informāciju, ko uzskata par vajadzīgu Savienības rīcībpolitiku vai programmu izstrādei, īstenošanai, uzraudzībai un izvērtēšanai. Šādas piekļuves tiesības attiecas tikai uz nekomerciālu un ar konkurenci nesaistītu izmantošanu, un tās ir saskanīgas ar piemērojamiem konfidencialitātes noteikumiem.

               2.Lai varētu izstrādāt, īstenot, uzraudzīt un izvērtēt Savienības rīcībpolitikas vai programmas, EURAMET sniedz Komisijai informāciju, kas iekļauta iesniegtajos priekšlikumos.

               20. pants

               Konfidencialitāte

               Neskarot 17. pantu, EURAMET nodrošina tādas konfidenciālas informācijas aizsardzību, kuras izpaušana ārpus Savienības iestādēm un citām Savienības struktūrām, birojiem vai aģentūrām varētu kaitēt tās dalībnieku vai Metroloģijas partnerības darbībās iesaistīto dalībnieku interesēm. Šāda konfidenciāla informācija cita starpā ietver personas, komerciālu, sensitīvu neklasificētu un klasificētu informāciju.

               21. pants

               Interešu konflikts

               1.EURAMET, tās struktūras un darbinieki un Metroloģijas partnerības struktūras savu darbību īstenošanā izvairās no jebkāda interešu konflikta.

               2.EURAMET pieņem noteikumus par interešu konfliktu novēršanu, izvairīšanos no tiem un to pārvaldību attiecībā uz EURAMET darbiniekiem, dalībniekiem un citām personām, kuras strādā Metroloģijas partnerības komitejā un pārējās EURAMET un Metroloģijas partnerības struktūrās vai grupās, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 154. panta 4. punkta d) apakšpunktu.

               22. pants

               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               23. pants

               Adresāti

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —

                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs

                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķi

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Aplēstā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Aplēstā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Savienības dalību Eiropas Metroloģijas partnerībā, ko kopīgi sākušas vairākas dalībvalstis

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma (programmu kopums)

                  Darbība: “Apvārsnis Eiropa”

                  4. kopa: Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               ☑ jaunu darbību

               ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību
                  19

               ◻ esošas darbības pagarināšanu

               ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību

               1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

                  Iniciatīvai ir trīs galvenie mērķi: zinātniskais, ekonomikas un sociālais mērķis. Zinātniskais mērķis ir attīstīt ilgtspējīgu koordinētu pasaules klases metroloģijas sistēmu Eiropas līmenī. Ekonomiskais mērķis ir nodrošināt, ka novatori savās ekosistēmās tieši izmanto mūsdienīgas metroloģijas spējas. Sociālais mērķis ir palielināt metroloģijas ietekmi uz sabiedrības problēmu risināšanu saistībā ar rīcībpolitiku, standartu un noteikumu īstenošanu, lai tie būtu piemēroti paredzētajam mērķim.

                  Paredzams, ka iniciatīva sāks darboties 2021. gada otrajā vai trešajā ceturksnī (atkarībā no datuma, kad Padome un Eiropas Parlaments pieņems tās pamataktu).

                  Iniciatīvas galvenā darbība ir atbalsts kopdarbības pētniecības darbībām starp metroloģijas institūtiem un ārējām metroloģijas jomas ieinteresētajām personām. Lai nodrošinātu stabilu uzaicinājumu budžetu 2023.–2026. gadam, 2021. un 2022. uzaicinājumu gadā noritēs sākotnējs budžeta palielināšanas posms. Pēdējā uzaicinājumu gadā, proti, 2027. gadā, ir paredzēts samazināt uzaicinājumu budžetu, lai to pakāpeniski izbeigtu. Tajā pašā laikā valstu finansējums nodrošina līdzekļus Eiropas metroloģijas tīklu izveidei stratēģiskās, tehnoloģiskās un sabiedrības jomās. Pirmie tīkli tiek veidoti no iniciatīvas sākuma, un katrā īstenošanas gadā, iespējams, tiks izveidoti jauni tīkli.

                  Līdz 2030. gadam tiks sasniegti visi vispārīgie un konkrētie mērķi un par tiem būs veikts ex post izvērtējums.

               1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Eiropas līmeņa rīcības pamatojums (ex ante)

                  Iniciatīvas risināto problēmu būtība un apmērs ir tāds, ka saskaņota ES līmeņa rīcība būs piemērotāka nekā atsevišķu dalībvalstu izstrādātas iniciatīvas. Tas ļaus labāk saskaņot un koordinēt centienus un izvairīties no dublēšanās.

                  Galvenais iemesls, kāpēc Savienība veic finansiālo ieguldījumu iniciatīvā, ir iespēja finansēt transnacionālas pētniecības darbības, kas tieši vērstas uz kopīgām stratēģiskām prioritātēm metroloģijas jomā. Ar 185. panta iniciatīvu arī tiek nodrošināta ilgtermiņa juridiskā noteiktība par institucionālo finansējumu, kuru apņemas sniegt Savienība, kā arī institucionālo finansējumu, kas pieejams valstu līmenī.

                  Sagaidāmā Savienības pievienotā vērtība (ex post)

                  ES iesaiste ļauj gūt apjomradītus ietaupījumus un konsolidēt metroloģijas pētniecības spēju. ES iesaiste arī nodrošinās valstu resursu piesaisti, lai radītu tādu Eiropas metroloģijas spēju, kas ir piemērota kopēju sabiedrības problēmu risināšanai un tehnoloģiju pārkārtošanai atbilstoši vienotā tirgus vajadzībām.

                  Šie jautājumi ir plašāk aplūkoti šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma dokumentā.

               1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Panākot valstu metroloģijas centienu ievērojamu integrācijas līmeni, ES darbība Septītajā pamatprogrammā un pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” ir ļāvusi Eiropai kļūt par pasaules līderi daudzās metroloģijas jomās. Tā kā metroloģijas pētniecības kā topošu tehnoloģiju veicinātājas nozīme arvien palielinās, citi pasaules reģioni būtiski palielina savus ieguldījumus metroloģijā un iegulda tos stratēģiski. Tāpēc šajā posmā ir vajadzīga ES rīcība, lai turpinātu aizsākto integrāciju nolūkā panākt, ka tā darbojas visā metroloģijas vērtības ķēdē un tādējādi palielina metroloģijas jomas ieinteresēto personu, tostarp regulatoru un standartu noteicēju, rūpniecības dalībnieku un sabiedrisko galalietotāju, kā arī iedzīvotāju, līdzdalību. Tas ir neizbēgami vajadzīgs, lai sasniegtu integrētas metroloģijas pētniecības ilgtermiņa ilgtspēju Eiropā.

                  Lai sasniegtu ilgtspēju, ir ļoti svarīgi, ka šāda ES rīcība tagad tiek saglabāta. Pretējā gadījumā, kā norādīts 2017. gada vidusposma izvērtējumā, metroloģijas centieni Eiropā var atkal kļūt sadrumstaloti, spēju veidošana mazākos valstu metroloģijas institūtos (VMI) var tikt traucēta, kamēr lielāki VMI noslēdz divpusējus nolīgumus ar partneriem citos pasaules reģionos, tādējādi kaitējot Eiropas tehnoloģiskajai suverenitātei.

               1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Saskaņā ar Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulu visām Eiropas partnerībām ir jānodrošina koordinācija un/vai kopīgas darbības ar citām attiecīgām pētniecības un inovācijas iniciatīvām, lai garantētu optimālu savstarpējās saiknes līmeni un nodrošinātu efektīvu sinerģiju.

                  Būtu jāizveido spēcīga sinerģija ar pārējām Eiropas partnerībām, kas ir cieši saistītas ar lietojumiem, kuros plaši izmanto mērījumus. Turklāt 185. panta instruments ļauj netraucēti integrēt valstu finansējuma programmas, kas ir saskaņotas ar valstu prioritātēm metroloģijas jomā.

                  Tas jo īpaši saskanēs ar citiem instrumentiem, kas tiek izmantoti Eiropas prioritātēm “digitālajam laikmetam gatava Eiropa”, “ekonomika cilvēku labā” un “Eiropas zaļais kurss”, un spēs sadarboties ar visām programmām un darbībām ierosinātajā pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa”, tostarp visās 2. pīlāra “Globālās problēmas un rūpniecības konkurētspēja” kopās.

                  Sinerģijas un sadarbības uzraudzība tiks veikta, sagatavojot gada darbības pārskatu.

               1.5.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☑ Ierobežots ilgums

               –☑
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [1.1.]2021.–[31.12.]2031.

               –☑
                     Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām — no 2021. līdz 2027. gadam, uz maksājumu apropriācijām — no 2022. līdz 2032. gadam.

               ◻ Beztermiņa

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.6.Paredzētie pārvaldības veidi
                  20

               ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ☑ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –☑ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  EURAMET ir apvienība (Eingetragener Verein, e.V.), kas darbojas saskaņā ar Vācijas tiesību aktiem, un dalībvalstis un citas Eiropas valstis tai kā Eiropas reģionālajai metroloģijas organizācijai ir uzticējušas pārstāvēt tās. Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā tiks sniegts, izmantojot šo organizāciju.

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

                  Atbilstoši Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulai partnerība pieņem uzraudzības sistēmu, kas atbilst Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 45. pantā un III un V pielikumā izklāstītajām prasībām un papildina to pašu vienoto datubāzi, ko pārējie pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” komponenti. Ziņošanas un uzraudzības sistēma nodrošina būtiskos pārvaldības un īstenošanas datus (tostarp mikrodatus individuālu subjektu līmenī), lai varētu novērtēt progresu atbilstoši galvenajiem ietekmes ceļiem (arī progresu ES prioritāšu īstenošanā) un partnerības kritērijiem. Partnerība ziņo par īpašiem rādītājiem (uz kuriem neattiecas galvenie ietekmes ceļi), kas ļauj novērtēt īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermiņā panākto progresu partnerības redzējuma un to konkrēto un darbības mērķu īstenošanā, kuri noteikti regulā, ar ko izveido partnerību, tostarp noteikto līdz 2030. gadam sasniedzamo mērķrādītāju īstenošanā. Rādītāji, datu avoti un metodikas ļauj laika griezumā novērtēt sasniegumus, progresu ietekmes panākšanā, tostarp ES politikas mērķu sasniegšanā, un noteikt iespējamās vajadzības pēc korektīviem pasākumiem. Tai būtu jāņem vērā gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi dati, jānosaka atbildība par datu vākšanu un jāizklāsta konkrētas pieejas reālistiska pamatscenārija, mērķrādītāju un/vai etalonrādītāju izstrādei, lai attiecīgā gadījumā noteiktu progresu, arī ievērojot pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietekmes pieeju. Visu savākto informāciju sniedz gandrīz reāllaikā Komisijas dienestiem, pamatojoties uz kopējiem datu modeļiem, un to ievada vienotā datubāzē, kā norādīts Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regulas 45. pantā. Šajā nolūkā ievieš atbilstošas ziņošanas sistēmas, kas palīdz nodrošināt nepārtrauktu un pārredzamu ziņošanu, arī par atvēlētajiem un faktiski veiktajiem finansiālajiem ieguldījumiem un ieguldījumiem natūrā, redzamību un pozīciju starptautiskajā kontekstā, ietekmi uz privātā sektora ieguldījumu riskiem, kas saistīti ar pētniecību un inovāciju. Ziņošanai būtu jāatbilst pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” standarta ziņošanas prasībām. Ziņošanas sistēmu izstrādē stratēģiskās koordinācijas procesa kontekstā iesaista arī dalībvalstis un partnerības pārstāvjus, lai nodrošinātu ziņošanas un uzraudzības centienu sinhronizāciju un koordināciju, arī attiecībā uz datu vākšanas un ziņošanas uzdevumu sadalījumu. Ziņošanas sistēma projektu līmenī ietver sīku informāciju par finansētajiem projektiem, to rezultātiem, to izkliedi un izmantošanu galvenajās mērķgrupās un par vispārējo nozīmīgumu zinātnei, ekonomikai, sabiedrībai un/vai videi atbilstīgi projektu mērķiem un mērķa ietekmei. Tas būtu jāpapildina ar attiecīgiem datiem par partnerības pievienoto vērtību un ietekmi Eiropas, valstu un reģionālā līmenī. Jānodrošina piemērots mehānisms datu kopīgošanai ar kopējām pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzraudzības un ziņošanas datubāzēm.

                  Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim veiks iniciatīvas starpposma izvērtēšanu un līdz 2025. gada 30. jūnijam paziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par tās secinājumiem, papildinot tos ar savām piezīmēm. Sešu mēnešu laikā pēc iniciatīvas pabeigšanas, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc lēmuma pieņemšanas par tās izbeigšanu Komisija veiks iniciatīvas galīgo izvērtēšanu. Galīgā izvērtējuma rezultātus iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.

                  EURAMET katru gadu līdz 15. februārim iesniegs Komisijai apstiprināšanai gada darbības pārskatu par partnerības gūto progresu iepriekšējā kalendārajā gadā, jo īpaši atsaucoties uz minētā gada darba plānu. Ziņojumā iekļaus informāciju par veikto pētniecību, inovāciju un citām darbībām, kā arī attiecīgajiem izdevumiem, iesniegtajiem priekšlikumiem sadalījumā pa dalībnieku veidiem un valstīm, finansējumam atlasītajām netiešajām darbībām sadalījumā pa dalībnieku veidiem un valstīm, norādot Savienības ieguldījumu individuālos dalībniekos un darbībās.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Pamatota ir netieša pārvaldība, jo Eiropas Metroloģijas partnerība ir publiskā sektora partnerība, kurā daļu finansējuma nodrošina kā iesaistīto valstu ieguldījumus natūrā.

                  Katru gadu tiks pieņemts lēmums par ieguldījumu Eiropas Metroloģijas partnerībā, ņemot vērā ES budžetu, kas pieņemts par konkrēto gadu.

                  Starp Eiropas Komisiju un EURAMET noslēgtā deleģēšanas nolīgumā tiks norādīts, ka attiecībā uz uzdevumiem, kas jāveic katru gadu, Komisija samaksās ieguldījumu, kad ar EURAMET būs noslēgts nolīgums par līdzekļu nodošanu. Pirms deleģēšanas nolīguma noslēgšanas būtu jāveic EURAMET ex ante novērtējums, lai novērtētu tās iekšējās kontroles sistēmu un finanšu pārvaldību.

                  Komisija nodrošinās, ka noteikumi, kas piemērojami Eiropas Metroloģijas partnerībai, pilnībā atbilst Finanšu regulas prasībām.

                  Uzraudzības kārtība, tostarp Savienības uzraudzība pār partnerības pārvaldību, kā arī ziņošanas kārtība nodrošinās, ka Komisijas dienesti var izpildīt prasības attiecībā uz pārskatatbildību gan pret kolēģiju, gan pret budžeta lēmējinstitūciju.

                  EURAMET iekšējās kontroles sistēma Eiropas Metroloģijas partnerības īstenošanai ir balstīta uz šādiem elementiem:

                  •
                        tādu iekšējās kontroles standartu īstenošana, kuri piedāvā garantijas, kas ir vismaz līdzvērtīgas Komisijas garantijām;

                  •
                        procedūras vislabāko projektu atlasei neatkarīgas izvērtēšanas rezultātā un to pārvēršanai juridiskos instrumentos;

                  •
                        projektu un līgumu pārvaldība visā ikviena projekta darbības termiņā;

                  •
                        ex ante pārbaudes attiecībā uz pilnīgi visām prasībām, tostarp revīzijas apliecinājumu saņemšana un izmaksu metodoloģiju ex ante sertificēšana;

                  •
                        ex post revīzija attiecībā uz prasību izlasi pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ex post revīzijas ietvaros;

                  •
                        projektu rezultātu zinātniska izvērtēšana.

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  1)
                        Specializētās īstenošanas struktūras EURAMET spēja pārvaldīt Savienības budžetu un aizsargāt ES finanšu intereses.

                  Kontroles metode būs atbilstoša prasībām, kas noteiktas ES finanšu noteikumos, un jo īpaši prasībai, lai Komisija saglabā tiesības izbeigt, samazināt vai apturēt savu ieguldījumu, ja īstenošana ir nepieņemama vai nepienācīga.

                  2)
                        Iesaistīto valstu spēja finansēt savus ieguldījumus programmā.

                  ES līdzekļus var piešķirt tikai pēc pierādījumu saņemšanas par valstu finansiālajām saistībām gan ikgadēja finansēšanas nolīguma līmenī, gan to maksājumu līmenī, kurus saņems valstu dalībnieki projektos. Paredzēta vēl viena garantija — ES finansējums nevar pārsniegt 50 % no kopējā programmai sniegtā publiskā finansējuma, un ar ES finansējumu nevar segt administratīvos izdevumus.

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

                  Tā kā Metroloģijas partnerībai piemērojamie pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” dalības noteikumi ir līdzīgi tiem, kādus Komisija izmantos savā darba programmā, un tās finansējuma saņēmējiem ir līdzīgs riska profils kā Komisijas finansējuma saņēmējiem, var gaidīt, ka kļūdas robeža būs līdzīga tai, ko Komisija paredzējusi pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa”, t. i., tāda, lai sniegtu pamatotu pārliecību, ka kļūdu risks visā daudzgadu izdevumu periodā ir 2–5 % robežās gadā, cenšoties galu galā panākt, ka daudzgadu programmu noslēgumā, pēc tam, kad ir ņemta vērā visu veikto revīzijas pasākumu, korekciju un nepamatoti izmaksāto summu atmaksāšanas pasākumu finansiālā ietekme, atlikušais kļūdu īpatsvars pēc iespējas pietuvojas 2 %.

                  Pilnīgu informāciju par kļūdu īpatsvaru, kāds paredzams attiecībā uz dalībniekiem, skatīt tiesību akta finanšu pārskatā par pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

                  Komisija nodrošinās, ka Eiropas Metroloģijas partnerība piemēro krāpšanas novēršanas procedūras visos pārvaldības procesa posmos.

                  Priekšlikumiem, kas sagatavoti pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, ir veikta pārbaude, lai noskaidrotu, ciktāl ir iespējama krāpšana, un ir sagatavots to ietekmes novērtējums. Kopumā ierosinātajiem pasākumiem, jo īpaši lielāka uzsvara likšanai uz revīziju, kas tiek veikta, pamatojoties uz risku, un pastiprinātai zinātniskajai izvērtēšanai un kontrolei, būtu labvēlīgi jāietekmē krāpšanas apkarošana.

                  Komisija nodrošinās, ka tiek veikti piemēroti pasākumi, lai garantētu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finanšu intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus sodus.

                  Īstenojot pašreizējo 185. panta EMPIR iniciatīvu, EURAMET jau sadarbojas ar Komisijas dienestiem jautājumos, kas saistīti ar krāpšanu un pārkāpumiem. Komisija nodrošinās, ka šī sadarbība turpinās un tiek nostiprināta.

                  Revīzijas palātai ir pilnvaras, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, darbuzņēmējus un apakšuzņēmējus, kas ir saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar programmu.

                  Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes un apskates uz vietas attiecībā uz uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, atbilstīgi Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai konstatētu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finanšu intereses saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai ar ES finansējumu saistītu līgumu.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija un jaunas ierosinātās budžeta izdevumu pozīcijas

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Type of
                        veids

                        Iemaksas

                        1. izdevumu kategorija

                        Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija — “Apvārsnis Eiropa”

                        Dif./nedif.
                           21

                        no EBTA valstīm
                           22

                        no kandidātvalstīm
                           23

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas [21. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē

                        1

                        01 02 02 40 — kopa “Digitālā joma, rūpniecība un kosmoss”

                        Dif.

                        JĀ

                        JĀ

                        JĀ

                        JĀ

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        1

                        Izdevumu kategorija “Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija”

                        “Apvārsnis Eiropa”

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        Darbības apropriācijas (sadalījumā pa budžeta pozīcijām atbilstoši 3.1. punktam)

                        Saistības

                        (1)

                        26,000

                        43,000

                        51,000

                        51,000

                        47,000

                        43,000

                        39,000

                        300,000

                        Maksājumi

                        (2)

                        0

                        11,700

                        31,050

                        44,900

                        50,200

                        49,200

                        45,600

                        67,350

                        300,000

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no programmas piešķīrumiem
                           24

                        Saistības = maksājumi

                        (3)

                         0,381

                         0,389

                         0,396

                         0,405

                         0,413

                         0,420

                         0,430

                         —

                         2,834

                        KOPĀ apropriācijas — programmas piešķīrums

                        Saistības

                        =1+3

                        26,381

                        43,389

                        51,396

                        51,405

                        47,413

                        43,420

                        39,430

                        302,834

                        Maksājumi

                        =2+3

                         0,381

                         12,089

                        31,446

                        45,305

                        50,613

                        49,620

                        46,030

                        67,350

                         302,834

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        7

                        “Administratīvie izdevumi”

               Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu, kas vispirms jānoformē

                  tiesību akta finanšu pārskata pielikumā

               , kurš starpdienestu konsultāciju vajadzībām tiek augšupielādēts sistēmā DECIDE.

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        Cilvēkresursi

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        0

                        Citi administratīvie izdevumi

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        0

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        0

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        KOPĀ apropriācijas
                        visās daudzgadu finanšu shēmas
                        IZDEVUMU KATEGORIJĀS

                        Saistības

                        26,381

                        43,389

                        51,396

                        51,405

                        47,413

                        43,420

                        39,430

                        302,834

                        Maksājumi

                         0,381

                         12,089

                        31,446

                        45,305

                        50,613

                        49,620

                        46,030

                        67,350

                         302,834

               3.2.2.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               –☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        starpsumma

                        Ārpus Daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           25

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Starpsumma
                        ārpus Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

                        0

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.2.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi.

               –☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi
                  26
               :

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        Gads

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības

                        Delegācijas

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Pētniecība

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE) — AC, AL, END, INT un JED
                           27

                        7. izdevumu kategorija

                        Finansēts no daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        — galvenajā mītnē

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        — delegācijās

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Finansēts no programmas piešķīruma
                           28

                        — galvenajā mītnē

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        — delegācijās

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Pētniecība

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Cits (precizēt)

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        KOPĀ

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

                        2,5

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Programmas uzraudzībai un politikas norādījumiem (PO un LO) un izvērtēšanas/pārvaldības administratīvajiem uzdevumiem un pienākumiem, kas jāveic Komisijai.

                        Ārštata darbinieki

                        n/p

               3.2.3.Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –◻
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –☑
                     paredz trešo personu sniegtu līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:

               Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        KOPĀ

                        Iesaistītās valstis

                        31,000

                        52,000

                        62,000

                        62,000

                        57,000

                        52,000

                        47,000

                        363,000

                        KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas

                        31,000

                        52,000

                        62,000

                        62,000

                        57,000

                        52,000

                        47,000

                        363,000

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               pašu resursus

               citus ieņēmumus

               Atzīmējiet, ja ieņēmumi ir piešķirti izdevumu pozīcijām ◻

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           29

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        …………. pants

               Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.

               […]

               Citas piezīmes (piemēram, metode/formula, ko izmanto, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem, vai jebkura cita informācija).

               […]

                     (1)

                        Regula (ES) (..) [Pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” regula].

                     (2)

                        Saskaņotais ietekmes novērtējums tika veikts tikai par 12 iniciatīvām, jo par vienu iniciatīvu, kas attiecas uz augstas veiktspējas datošanu, ietekmes novērtējums tika veikts jau 2017. gadā (SEC(2018) 47).

                     (3)

                        Eiropas Komisijas 2020. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojumā ir norādīts, ka tagad ES “ir jāstiprina tālredzīgas alianses, lai turpinātu veidot starptautiskas normas un standartus tādā veidā, kas atspoguļo Eiropas vērtības un intereses”, 2020. gada stratēģiskās prognozēšanas ziņojums “Iezīmējam kursu uz noturīgāku Eiropu”, 15. lpp.

                     (4)

                        Atsauce uz ietekmes novērtējumu par Eiropas Metroloģijas partnerību.

                     (5)

                        Atklātā sabiedriskā apspriešana notika no 2019. gada septembra līdz novembrim.

                     (6)

                        Technopolis Group (2020. gads), Impact Assessment Study for Institutionalised European Partnerships under Horizon Europe, nobeiguma ziņojums, pētījums Eiropas Komisijai, Pētniecības un inovācijas ĢD.

                     (7)

                        Komisija apspriedās ar ekspertiem no ES un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) dalībvalstu ministrijām, kas vadīja savas valsts nacionālo metroloģijas programmu. No 32 valstīm atsauksmes sniedza 20 valstis, no kurām 16 skaidri pauda atbalstu metroloģijas iniciatīvas turpināšanai institucionalizētas partnerības veidā, un nebija neviena viedokļa, kurā būtu pausti iebildumi pret šo ideju. Kopumā 89 % respondentu uzskatīja, ka metroloģija ir būtiska to pētniecības organizācijām, tostarp universitātēm, savukārt 86 % uzskatīja, ka tā ir būtiska valsts politikai un prioritātēm.

                     (8)

                        OV C (..), (..), (..). lpp.

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula [XXX] ([datums]) par pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” izveidi (OV C (..), (..), (..). lpp.). [Ievietojiet pilnu atsauci.]

                     (10)

                        Eiropas Komisija (2018. gads), Horizon Europe Impact Assessment, SWD(2018) 307.

                     (11)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 555/2014/ES (2014. gada 15. maijs) par Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 169, 7.6.2014., 2. lpp.).

                     (12)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK (OV L 347, 20.12.2013., 104. lpp.).

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

                     (14)

                        Padomes Regula (ES) XXX (..), (OV (..), (..), (..). lpp.).

                     (15)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums [XXX], ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (OV C (..), (..), (..). lpp.). [Ievietojiet pilnu atsauci.]

                     (16)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

                     (17)

                        Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

                     (18)

                        Padomes Regula (ES) 2017/1939 (2017. gada 12. oktobris), ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei (OV L 283, 31.10.2017., 1. lpp.).

                     (19)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (20)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (21)

                        Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (22)

                        EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (23)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (24)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. Aptver pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” darbību pārvaldību. FTE izmaksas nosaka, pamatojoties uz vidējām gada izmaksām, kas izmantojamas no 2021. gada pastāvīgo darbinieku algām (0,127 EUR) un citām administratīvām izmaksām (0,025 EUR), kuras minētas kā ēku un IT izmaksas netiešās pētniecības darbiniekiem. Attiecībā uz laikposmu no 2022. līdz 2027. gadam ir piemērota gada indeksācija 2 % apmērā. Norāde uz personāla vajadzībām Komisijas ģenerāldirektorātiem ir orientējoša un nesaistoša.

                     (25)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (26)

                        Norāde uz personāla vajadzībām Komisijas ģenerāldirektorātiem ir orientējoša un nesaistoša.

                     (27)

                        AC — līgumdarbinieki, AL — vietējie darbinieki, END — valstu norīkotie eksperti, INT — aģentūru darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās.

                     (28)

                        Ārštata darbiniekiem paredzētā maksimālā summa, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                     (29)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.