Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0261

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi  /* COM/2006/0261 galīgā redakcija - CNS 2006/0090 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2.6.2006COM(2006) 261 galīgā redakcija2006/0090 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar šo priekšlikumu ir paredzēts grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004, lai pēc kopuzņēmuma GALILEO likvidēšanas Eiropas GNSS Uzraudzības iestāde varētu sekmīgi pabeigt programmas GALILEO izstrādes fāzi. |120 | Vispārējais konteksts 1) GALILEO programma GALILEO programmas nolūks ir ieviest pirmo vispasaules radionavigācijas un satelītu pozicionēšanas infrastruktūru, kas projektēta konkrēti civiliem mērķiem. Šo programmu vienlaikus raksturo tās tehnoloģiskā, politiskā, kā arī ekonomiskā dimensija. To veido četri secīgi posmi, kas raksturoti turpmāk. Definēšanas posmā no 1999. līdz 2001. gadam tika izstrādāta sistēmas vispārējā arhitektūra un noteikti pakalpojumi, kurus paredzēts sniegt. Izstrādes un apstiprināšanas posmā, kuram sākotnēji, kā paredzēts, vajadzēja ilgt no 2002. līdz 2005. gadam, ietilpst satelītu un sistēmas Zemes sastāvdaļu projektēšana, kā arī apstiprināšana orbītā. Izvēršanas posmā kas sākotnēji bija paredzēts no 2006. līdz 2007. gadam, notiek satelītu būve un to palaišana, kā arī pilnīga infrastruktūras Zemes daļas pabeigšana. Darbības posmā, kuru sākotnēji prognozēja no 2008. gada, ietilpst sistēmas pārvaldība, kā arī pastāvīga šīs sistēmas uzturēšana un pilnveidošana. 2) Uzraudzības iestādes Eiropas GNSS Uzraudzības iestādi (turpmāk tekstā „Uzraudzības iestādi”) izveidoja ar Padomes 2004. gada 12. jūlija Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi. Šīs iestādes uzdevums ir nodrošināt sabiedrisko interešu pārvaldību saistībā ar Eiropas satelītu radionavigācijas programmām EGNOS un GALILEO, kā arī pildīt vadības iestādes funkcijas GALILEO programmas izvēršanas un darbības posmos. Uzraudzības iestādes pienākumi ir izsmeļoši uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1321/2004 2. pantā. Attiecībā uz privātu sistēmas koncesijas īpašnieku tā ir piešķīrējiestāde, ar kuru viņš slēdz koncesijas līgumu. Ir īpaši jāatzīmē, ka abas šīs sistēmas — EGNOS un GALILEO — būs Uzraudzības iestādes īpašumā un ka īpašumtiesībām saglabāsies to publiskais raksturs: tikai izvēršanas un darbības fāzi piešķirs koncesijas īpašniekam uz divdesmit gadu laika posmu. Turklāt atbilstīgi minētās regulas 3. pantam Uzraudzības iestādei pieder visi materiālie un nemateriālie aktīvi, ko tai pēc attīstības fāzes pabeigšanas nodod kopuzņēmums GALILEO un ko koncesijas īpašnieks varētu radīt vai izstrādāt izvēršanas un darbības posma laikā. Uzraudzības iestādi pakāpeniski sāka veidot 2005. gada vasarā, un tai pilnībā jādarbojas 2006. gadā. 3) Kopuzņēmums GALILEO Kopuzņēmumu GALILEO izveidoja ar Padomes 2002. gada 21. maija Regulu (EK) Nr. 876/2002, pamatojoties uz Līguma 171. panta noteikumiem, lai sekmīgi pabeigtu programmas GALILEO izstrādes fāzi un sagatavotu turpmākos posmus. Kopuzņēmuma dibinātāji ir Eiropas Kopiena un Eiropas Kosmosa aģentūra. Kopuzņēmumam GALILEO ir divi pamata uzdevumi. Pirmkārt, šis uzņēmums vada un koordinē vajadzīgās pētniecības un izstrādes darbības. Šajā nolūkā kopuzņēmums ir noslēdzis vienošanos ar Eiropas Kosmosa aģentūru, kuras kompetencē ir nodota minēto pētniecības un izstrādes darbību īstenošana. Kopuzņēmums plāno darbības arī saistībā ar lietojumiem un pakalpojumiem, ko GALILEO varētu sniegt. Otrkārt, kopuzņēmums pārvalda sistēmas nākamā koncesijas īpašnieka izraudzīšanas procedūru. Izraudzītajam koncesijas īpašniekam ir pienākums koordinēt izvēršanas un darbības fāzes, sagādāt vajadzīgo privātkapitālu, kā arī nodrošināt, lai izvērstā darbība būtu komerciāli sekmīga. |130 | Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma darbības jomā 1) Kopuzņēmums GALILEO ir jālikvidē, un Uzraudzības iestādei ir jāpārņem tā darbība pirms programmas izstrādes fāzes beigām. Kopuzņēmumu GALILEO izveidoja, lai sekmīgi pabeigtu programmas izstrādes fāzi, un tā pastāvēšanas ilgums bija aprēķināts atbilstoši šīs fāzes ilgumam, ko sākotnēji paredzēja no 2002. līdz 2005. gadam ieskaitot. Tomēr pēc GALILEO programmas pašreizējās norises jāsecina, ka izstrādes fāze ātrāk par 2008. gada beigām netiks pabeigta, un tādēļ arī būtu attiecīgi jāpagarina kopuzņēmuma darbība. Tādējādi kopuzņēmumu pirms 2008. gada beigām nelikvidētu, kā rezultātā tas pastāvētu trīs gadus ilgāk, nekā sākotnēji paredzēts. Šāds kopuzņēmuma darbības pagarinājums vēl pēc 2006. gada ir nelietderīgs un dārgs, jo Uzraudzības iestāde 2006. gada laikā spēs pārņemt un vēlāk arī sekmīgi pabeigt visus pasākumus, ko pašlaik veic kopuzņēmums. Tas nozīmē nepamatotu struktūru un izmaksu pārklāšanos, kad izrādās, ka programmas izstrādes fāze izmaksās vairāk nekā sākotnēji paredzēts. Uzraudzības iestādei līdz 2006. gada beigām būs vajadzīgie līdzekļi, sevišķi personāls, lai pabeigtu kopuzņēmuma uzdevumu izpildi, tas ir, pabeigtu izstrādes fāzi un sagatavotu programmas nākamās fāzes. Lai Uzraudzības iestāde varētu optimāli pārņemt kopuzņēmuma pasākumus, ir vēlams, lai abas struktūras dažus mēnešus pastāvētu paralēli un lai Uzraudzības iestāde šajā laikā būtu cieši saistīta ar kopuzņēmuma darbību. Kopuzņēmums ir guvis pieredzi, un tam ir zināšanas, kas jānodod Uzraudzības iestādei. Tas īpaši attiecas uz sarunām par koncesijas līgumu, kuras kopuzņēmumam 2006. gada laikā jāturpina un jāpabeidz. Tādēļ ir jāparedz, ka kopuzņēmumu GALILEO 2006. gada 31. decembrī likvidēs un ka tā darbību 2006. gadā pakāpeniski pārņem Uzraudzības iestāde. Kopuzņēmuma darbībai ir jābūt pilnībā pārņemtai 2006. gada 31. decembrī. Uzraudzības iestādei pārņemot kopuzņēmuma darbību, tiks ietekmēts Kopienas 2006. gada budžets, jo Uzraudzības iestādei šā gada laikā būs jāveic ne tikai sākotnēji paredzētie darbi, bet arī papildu darbi. Tālab ir jāparedz budžeta palielinājums. Šāds palielinājums attiecas galvenokārt uz personāla izmaksām un uz izmaksām, kas saistītas ar personālu, ko steidzami būs jāpieņem darbā. Bet kopumā šis process, kad kopuzņēmuma darbību pārņem Uzraudzības iestāde, Kopienas finanses ietekmēs tikai nedaudz. Pēc 2006. gada darbības pārņemšana Kopienas budžetu neietekmēs vispār, jo 2007. un 2008. gadā Uzraudzības iestāde veiks tieši tos pašus pienākumus, ko kopuzņēmumam šā vai tā būtu bijis jāveic. Savukārt 2006. gadā paredzēto budžeta palielinājumu Uzraudzības iestādei lielā mērā kompensēs, samazinot kopuzņēmuma izmaksas sakarā ar to, ka tā darbību pārņem Uzraudzības iestāde. Šādi iegūtie kopuzņēmuma ietaupījumi būs daļa aktīvu, ko nodos Uzraudzības iestādes rīcībā izstrādes fāzes finansēšanai. 2) Regula (EK) Nr. 1321/2004 ir jāgroza, lai nodrošinātu GALILEO programmas nepārtrauktību un adekvātu kopuzņēmuma GALILEO darbības nodošanu Uzraudzības iestādei. Kā tas jau iepriekš tika minēts, Uzraudzības iestādi izveidoja, lai optimizētu GALILEO programmas izvēršanas un darbības fāzes, kamēr kopuzņēmums GALILEO no savas puses nodrošināja izstrādes fāzes pārvaldību. Tas jo īpaši ir akcentēts Regulas (EK) Nr. 1321/2004 5. un 6. apsvērumā. No tā ir jāsecina, ka izstrādes fāzes pārvaldība kopuzņēmuma vietā nav minēta kā viens no Uzraudzības iestādes uzdevumiem, kas izsmeļoši uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1321/2004 2. pantā. Šādos apstākļos, lai nodrošinātu GALILEO programmas izstrādes fāzes optimālu pabeigšanu arī pēc kopuzņēmuma GALILEO likvidēšanas, t.i., pēc 2006. gada 31. decembra, ir jāgroza minētais regulas 2. pants un Uzraudzības iestādes uzdevumos jāiekļauj arī tie uzdevumi, kas līdz kopuzņēmuma GALILEO likvidēšanai ir tā kompetencē. Šie uzdevumi ir formulēti Padomes Regulai (EK) Nr. 876/2002 pievienoto kopuzņēmuma statūtu 2., 3. un 4. pantā. Šajos uzdevumos konkrēti ietilpst sistēmas tehniskā izstrāde, noslēdzot līgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru, izstrādes fāzes izpildes pārraudzība, izvēršanas un darbības posmu sagatavošana, kā arī sarunas par koncesijas līgumu. Tādēļ, ja kopuzņēmuma Administratīvā valde pieņems šajā sakarā attiecīgu lēmumu, ir jāparedz arī iespēja Uzraudzības iestādes kompetencē iekļaut šā kopuzņēmuma statūtu 21. pantā minētās ar uzņēmuma likvidāciju saistītās darbības, kuras norisināsies pēc 2006. gada 31. decembra. Turklāt 2. panta pašreizējā formulējumā nav skaidras norādes par pētniecības darbībām. Tomēr, lai definētu un sekmētu turpmāko satelītu radionavigācijas programmu izstrādi, kā arī lai sagatavotos nākamās paaudzes satelītu lietojumam, Uzraudzības iestādei programmas izstrādes, izvēršanas un darbības posmos nāksies uzņemties vai finansēt daudzas pētniecības iniciatīvas. Tādēļ 2. pantā ir skaidri jānorāda, ka Uzraudzības iestāde drīkst veikt visas pētniecības darbības Eiropas GNSS programmu sekmēšanai. Tādējādi šajā kompetencē jo īpaši ietilps tās darbības, kas veiktas kopīgo pētniecības un attīstības programmu satvarā. No iepriekš teiktā ir jāsecina, ka pašlaik spēkā esošajam Regulas (EK) Nr. 1321/2004 2. panta pirmajam punktam, kurā definēti Uzraudzības iestādes pienākumi, ir jāpievieno divas daļas, kas ir šādas: „k) lai pabeigtu GALILEO programmas izstrādes fāzi, Iestāde pirms kopuzņēmuma GALILEO pastāvēšanas beigām pārņem uzdevumus, kas tam uzticēti saskaņā ar kopuzņēmuma statūtu, kuri pievienoti Padomes Regulai (EK) Nr. 876/2002, 2., 3. un 4. pantu. Nepieciešamības gadījumā un pēc kopuzņēmuma GALILEO Administratīvās valdes lēmuma, Iestāde nodrošina kopuzņēmuma likvidācijas darbības pēc 2006. gada 31. decembra; l) Iestāde uzņemas visas pētniecības darbības, kuras ir lietderīgas Eiropas GNSS programmu attīstībai un sekmēšanai. ” Ja šādi grozījumi netiks izdarīti, juridiski programmas pastāvēšana būs apdraudēta, jo Uzraudzības iestādei nav pietiekama tiesiskā pamata, lai pārņemtu būtiskākās no darbībām, ko pašlaik veic kopuzņēmums, vai lai īstenotu vajadzīgās pētniecības darbības. Turklāt pašlaik spēkā esošais Padomes Regulas (EK) Nr. 1321/2004 3. panta pirmā punkta formulējums ir šāds: „Iestādei pieder visi materiālie un nemateriālie aktīvi, ko tai pēc attīstības fāzes pabeigšanas nodod GALILEO kopuzņēmums […]”. No tā izriet, ka Iestāde nevarētu kļūt par sistēmas īpašnieku pirms attīstības fāzes pabeigšanas, proti, pirms 2008. gada beigām, kas ir daudz vēlāk par iespējamo koncesijas līguma parakstīšanas datumu. Lai šis pants atbilstu iepriekš minētajiem regulas grozījumiem, šie noteikumi ir jāgroza tā, lai Uzraudzības iestāde, no vienas puses, pēc kopuzņēmuma GALILEO likvidēšanas kļūtu par to materiālo un nemateriālo aktīvu īpašnieku, kas radīti vai izstrādāti pirms šīs likvidācijas, un, no otras puses, lai Uzraudzības iestādei piederētu tie materiālie un nemateriālie aktīvi, kas radīti vai izstrādāti izstrādes fāzes gaitā pēc kopuzņēmuma likvidācijas. Turklāt, lai izvairītos no dažādas interpretācijas iespējām, divos aspektos ir jāpapildina šobrīd spēkā esošie 3. panta pirmā panta noteikumi. Tādēļ ir jāprecizē, ka tajos materiālajos un nemateriālajos aktīvos, ko koncesijas īpašnieks radījis vai izstrādājis programmas izvēršanas un darbības fāzēs, ietilpst arī tie materiālie un nemateriālie aktīvi, ko radījuši vai izstrādājuši tā apakšuzņēmēji vai uzņēmumi, kas atrodas koncesijas īpašnieka pakļautībā, vai arī šo uzņēmumu apakšuzņēmēji. Tāpat ir arī jāprecizē, ka aktīvu īpašumtiesībās ietilpst ražotāja tiesības, preču zīmju tiesības, kā arī visas pārējās intelektuālā īpašuma tiesības, kā tas definēts Regulas (EK) Nr. 772/2004 1. panta 1. punktā. Tādēļ 3. panta pirmo punktu ir jāaizstāj ar šādu punktu: „1. Pēc kopuzņēmuma GALILEO pastāvēšanas beigām, kā tas minēts statūtu 20. pantā, Iestāde kļūst par visu materiālo un nemateriālo aktīvu īpašnieci, kas radīti vai izstrādāti visas izstrādes fāzes gaitā, ieskaitot tos aktīvus, kas bija kopuzņēmuma GALILEO īpašumā atbilstīgi tā statūtu 6. pantam, kā arī tos, ko radīja vai izstrādāja Eiropas Kosmosa aģentūra un šīs aģentūras pilnvarotas struktūras, vai arī kopuzņēmums GALILEO attiecībā uz programmas izstrādes darbībām. Iestāde ir visu materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniece, ko koncesijas īpašnieks radījis vai izstrādājis programmas izvēršanas un darbības fāzē, tostarp arī tie aktīvi, ko radījuši vai izstrādājuši tā apakšuzņēmēji vai uzņēmumi, kas atrodas tā kontrolē, vai arī šo iepriekš minēto uzņēmumu apakšuzņēmēji. Īpašumtiesībās ietilpst visas intelektuālā īpašuma tiesības atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 772/2004 1. panta 1. punktā iekļautajai definīcijai, un jo īpaši tiesības uz preču zīmi.” |141 | Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Nepiemēro. |Ekspertu atzinumi un to izmantošana |229 | Ārējs atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Vienīgais risinājums ir grozīt regulu, lai panāktu vēlamo rezultātu. Šā procesa ietekme, Uzraudzības iestādei pārņemot kopuzņēmuma GALILEO darbības, nav liela, jo šīs darbības šā vai tā tiktu veiktas. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Kopuzņēmums GALILEO ir jālikvidē līdz 2006. gada 31. decembrim, un tā darbība ir jānodod Uzraudzības iestādes kompetencē. Lai šo nodomu īstenotu, ir jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi. |310 | Juridiskais pamats Līguma 308. pants. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes princips netiek piemērots. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. |331 | Neviens no ierosinātajiem grozījumiem nav lieks. |332 | Grozījumu rezultātā finanšu slogs nepieaug, jo papildus izdevumus, kas jāsedz Uzraudzības iestādei, šā vai tā būtu sedzis kopuzņēmums GALILEO. |Instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments ir regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo regulu var grozīt tikai ar regulu. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | Priekšlikumā ir paredzēts līdz GALILEO programmas izstrādes fāzes beigām palielināt Uzraudzības iestādes budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, vajadzēs atcelt dažus tiesību aktus. |Pārbaudes/pārskatīšanas/darbības beigšanas klauzula |533 | Priekšlikumā ietverta darbības beigšanas klauzula attiecībā uz visu tiesību aktu vai tā daļu, ja izpildīti iepriekš izstrādāti nosacījumi. |2006/0090 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidiEIROPAS SAVIENIBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:1.  Eiropas GNSS Uzraudzības iestādi (turpmāk – „Iestāde”) izveidoja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004[3], lai nodrošinātu sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas GNSS programmām un īstenotu Eiropas satelītu GNSS programmu vadību GALILEO programmas izvēršanas un darbības fāzē.2.  Iestādei uzticētie pienākumi ir izsmeļoši uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 1321/2004 2. pantā.3.  Kopuzņēmumu GALILEO izveidoja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 876/2002[4], lai sekmīgi pabeigtu GALILEO programmas izstrādes fāzi un sagatavotu turpmākās fāzes. No programmas pašreizējā stāvokļa jāsecina, ka izstrādes fāze netiks pabeigta pirms 2008. gada beigām.4.  Tā kā Iestāde 2006. gadā var pārņemt un sekmīgi pabeigt visas aktivitātes, kuras pašlaik veic kopuzņēmums GALILEO, kopuzņēmuma GALILEO pastāvēšanas pagarinājums līdz izstrādes fāzes beigām būtu nepamatots un pārāk dārgs. Šī iemesla dēļ kopuzņēmuma GALILEO pastāvēšanas izbeigšana un tā aktivitāšu nodošana Iestādei pirms programmas izstrādes fāzes beigām būs piemērota.5.  Katrā gadījumā izstrādes fāzes pārvaldība kopuzņēmuma GALILEO vietā nav minēta Regulas (EK) Nr. 1321/2004 2. pantā, kā viens no Iestādes uzdevumiem. Šo pienākumu vidū nav minētas arī pētniecības darbības vai darbs, ko Uzraudzības Iestādei būs jāuzņemas vai jāfinansē gan programmas izstrādes, gan izvēršanas un darbības fāzē.6.  Tādēļ, lai nodrošinātu GALILEO programmas nepārtrauktību un lai Iestāde varētu pienācīgi pārņemt kopuzņēmuma GALILEO aktivitātes, ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 1321/2004 2. pants. Būtu piemērots Iestādes pienākumus skaidri papildināt ar tiem pienākumiem, kas ir uzticēti kopuzņēmumam GALILEO līdz tā pastāvēšanas beigām, kā arī, nepieciešamības gadījumā un pēc kopuzņēmuma GALILEO Administratīvās valdes lēmuma, ar pienākumu nodrošināt kopuzņēmuma likvidācijas darbības pēc 2006. gada 31. decembra. Tāpat Iestādei ir nepieciešams uzticēt pienākumu uzņemties visas pētniecības darbības, kuras ir lietderīgas Eiropas GNSS programmu sekmēšanai.7.  Turklāt, lai nodrošinātu saskaņotību, ir jāparedz, ka Iestāde kopuzņēmuma GALILEO pastāvēšanas beigās un nevis izstrādes fāzes beigās kļūst par kopuzņēmumam GALILEO piederošo materiālo un nemateriālo aktīvu īpašnieci. Līdztekus ir arī jāparedz, ka Uzraudzības iestādes īpašumā nonāk arī visi tie materiālie un nemateriālie aktīvi, kas tiks radīti vai izstrādāti izstrādes posmā pēc kopuzņēmuma pastāvēšanas beigām.8.  Turklāt, lai izvairītos no iespējas, ka Regulas EK Nr. 1321/2004 noteikumus varētu interpretēt dažādi, ir jāprecizē, ka tajos materiālajos un nemateriālajos aktīvos, ko koncesijas īpašnieks radījis vai izstrādājis programmas izvēršanas un darbības fāzēs, ietilpst arī tie aktīvi, ko radījuši vai izstrādājuši tā apakšuzņēmēji vai uzņēmumi, kas atrodas tā kontrolē, vai arī to apakšuzņēmēji. Tāpat ir arī jāprecizē, ka aktīvu īpašumtiesībās ietilpst tiesības uz preču zīmi, kā arī visas pārējās intelektuālā īpašuma tiesības, kā tas definēts Komisijas 2004. gada 27. aprīļa Regulas (EK) Nr. 772/2004 par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu tehnoloģijas nodošanas nolīgumu kategorijām[5] 1. panta 1. punktā.9.  Tālab Regula (EK) Nr. 1321/2004 ir jāgroza,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1321/2004 groza šādi.1) 2. panta 1. punktā pievieno šādu k) un l) apakšpunktu:„k) lai pabeigtu GALILEO programmas izstrādes fāzi, Iestāde pirms kopuzņēmuma GALILEO pastāvēšanas beigām pārņem uzdevumus, kas tam uzticēti saskaņā ar kopuzņēmuma statūtu, kuri pievienoti Padomes Regulai (EK) Nr. 876/2002(*), 2., 3. un 4. pantu. Nepieciešamības gadījumā un pēc kopuzņēmuma GALILEO Administratīvās valdes lēmuma, Iestāde nodrošina kopuzņēmuma likvidācijas darbības pēc 2006. gada 31. decembra;l) Iestāde uzņemas visas pētniecības darbības, kuras ir lietderīgas Eiropas GNSS programmu attīstībai un veicināšanai.____________________(*) OV L 138, 28.5.2002, 1. lpp.”2) 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Pēc kopuzņēmuma GALILEO pastāvēšanas beigām, kā tas minēts tā statūtu 20. pantā, Iestāde kļūst par visu materiālo un nemateriālo aktīvu īpašnieci, kas radīti vai izstrādāti visas izstrādes fāzes gaitā, ieskaitot tos aktīvus, kas bija kopuzņēmuma GALILEO īpašumā atbilstīgi tā statūtu 6. pantam, kā arī tos, ko radīja vai izstrādāja Eiropas Kosmosa aģentūra un šīs aģentūras pilnvarotas struktūras, vai arī kopuzņēmums GALILEO attiecībā uz programmas izstrādes darbībām.Iestāde ir visu materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniece, ko koncesijas īpašnieks radījis vai izstrādājis programmas izvēršanas un darbības fāzē, tostarp arī tie aktīvi, ko radījuši vai izstrādājuši tā apakšuzņēmēji vai uzņēmumi, kas atrodas tā kontrolē, vai arī šo iepriekš minēto uzņēmumu apakšuzņēmēji.Īpašumtiesībās ietilpst visas intelektuālā īpašuma tiesības atbilstīgi Komisijas Regulas (EK) Nr. 772/2004(*) 1. panta 1. punktā iekļautajai definīcijai, un jo īpaši tiesības uz preču zīmi.____________________(*) OV L 123, 27.4.2004, 11. lpp.”2. pantsŠī regula stājas spēkā [divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs[…]TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSPolitikas joma(-s): ENERĢĒTIKA UN TRANSPORTS Darbības veids(-i): GALILEO programmas izstrādes un apstiprināšanas fāze |DARBīBAS NOSAUKUMS: PRIEKšLIKUMS PADOMES REGULA AR KO GROZA REGULU (EK) NR. 1321/2004 PAR EIROPAS SATELīTU RADIONAVIGāCIJAS PROGRAMMU VADīBAS STRUKTūRU IZVEIDI |1. BUDŽETA POZĪCIJA(-S)+NOSAUKUMS(-I)060209/01060209/022. KOPĒJIE SKAITLISKIE RĀDĪTĀJI2.1. Darbībai paredzētais budžets: 82 miljoni euro2.2. Piemērošanas laiksDarbības laiks nav ierobežots (ikgadēji ieguldījumi)2.3. Daudzgadu izdevumu tāmea) Saistību apropriāciju/maksājumu apropriāciju (finanšu intervences) plānsmiljonos euroNeobligātie izdevumi | Diferencētie | NĒ | NĒ | NĒ | NR. 3 |4. JURIDISKAIS PAMATSPadomes Regula (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības struktūru izveidi5. APRAKSTS UN PAMATOJUMS5.1. Kopienas iniciatīvas nepieciešamība5.1.1. Sasniedzamie mērķiLai nodrošinātu GALILEO programmas nepārtrauktību un lai Uzraudzības iestāde varētu attiecīgi pārņemt kopuzņēmuma GALILEO darbību, ir jāgroza Regula (EK) Nr. 1321/2004, ar kuru ir izveidota Uzraudzības iestāde.5.1.2. Pasākumi, kas veikti saistībā ar iepriekšēju vērtēšanuPriekšlikums sagatavots pēc daudzkārtējām apspriedēm, ko risinājušas visas GALILEO programmā iesaistītās personas, un ņemot vērā labvēlīgo atzinumu, ko tās sniegušas (Kopuzņēmuma administratīvā valde, Uzraudzības iestādes administratīvā valde).5.2. Paredzētie pasākumi un budžeta iesaistes kārtībaUzraudzības iestādei pārņemot kopuzņēmuma GALILEO darbību, šādas pārņemšanas ietekme uz budžetu galvenokārt būs saistīta ar Uzraudzības iestādes darba izmaksas, jo šai iestādei būs jāveic papildu pienākumi 2006. gadā, kā arī turpmākajos gados. Tādēļ ir paredzēts šīs iestādes budžeta palielinājums.5.3. Īstenošanas kārtībaUzraudzības iestādes juridiskais statuss ļauj tai rīkoties savu uzdevumu izpildē kā juridiskai personai. Uzraudzības iestāde pildīs tās uzdevumus, ievērojot tās regulā izklāstītos noteikumus un procedūras.6. FINANSIĀLĀS SEKAS6.1. Darbības kopējo izmaksu aprēķina veids (to noteiks BUDG ĢD un ADMIN ĢD)Uzraudzības iestādes gada izmaksas segs ar Kopienas piešķīrumiem.Izdevumus var iedalīt šādi:Personāla izmaksasBudžeta priekšlikumā ir paredzēts 45 darbinieku personāls, kuru darbā pieņems pakāpeniski[6] laikā no 2006. līdz 2009. gadam. Uzraudzības iestādē 2006. gada beigās būs jau 39 darbinieki. Šādu aplēšu pamats ir salīdzinājums ar kopuzņēmuma GALILEO darbību.Personāla izmaksu aprēķina pamats ir gada izmaksas saistībā ar šādu kategoriju darbiniekiem: A*14, A*13, A*11, A*10, A*9,A*8, A*7, A*6, B*6, B*3, C*5,et C*2. Lielākajai daļai A pakāpes darbinieku tiek prasīts augsts tādu tehnisko zināšanu līmenis, kas vajadzīgas, lai Uzraudzības iestāde varētu veikt savas funkcijas.TABULA: Cilvēkresursu aplēses |PAKĀPES | A | B | C | KOPĀ |Uzraudzības iestādes direktors | 1 | 1 |Zinātnieki | 37 | 37 |Administrācijas darbinieki | 2 | 5 | 7 |KOPĀ | 38 | 2 | 5 | 45 |Personāla kopējās gada izmaksas aprēķina, ņemot vērā Eiropas Komisijas personāla vidējās izmaksas, kas ir, proti, 0,108 miljoni euro gadā. Maksājumi saistībā ar pieņemšanu darbā, ēku uzturēšanu un saistītās administratīvās izmaksas šajās izmaksās neietilpst.Aprīkojuma izmaksasAttiecībā uz 2006. gadu ir paredzēts, ka izdevumi par kustama īpašuma iegādi un ar to saistītās izmaksas, kā arī izdevumi par datoriekārtām būs aptuveni 600 000 euro. Lai segtu izdevumus par citām papildu vajadzībām, ir paredzēts piešķirt 200 000 euro gadā.Darbības izmaksasŠajās izmaksās ietilpst izdevumi par sanāksmju organizēšanu, pētījumi, maksa par tulkojumiem un publikācijām un sabiedrisko attiecību izmaksas. Atbilstīgi pirmajām aplēsēm darbības izmaksas 2006. gadā būs 3,2 miljoni euro, 3,1 miljons euro 2007. gadā, 4,1 miljons euro 2008. gadā, 4,3 miljoni euro 2009. gadā, 5,4 miljoni euro 2010. gadā un 6,4 miljoni euro — 2011., 2012. un 2013. gadā.Komandējumu izmaksasLai pildītu savus pienākumus, Uzraudzības iestādei vajadzēs organizēt braucienus gan ES teritorijā, gan ārpus tās (transporta un uzturēšanās izdevumi). Komandējumu izdevumiem paredzētais budžets ir 200 000 euro pirmajos trīs gados un 300 000 euro turpmākajos gados. Šie aprēķini ir veikti, ņemot vērā faktiskās vidējās izmaksas saistībā ar komandējumiem TREN ģenerāldirektorātā.6.2. Darbības izmaksu sadalījums pozīcijāsSaistību apropriācijas euro (pašreizējās cenās)2006. gadsun turpmākie gadi |8 |8 |9 |10 |11 |12 |12 |12 | |Kopā |8 |8 |9 |10 |11 |12 |12 |12 | | 7. UZRAUDZĪBA UN IZVĒRTĒŠANA7.1. Uzraudzības sistēmaRegulas 14. pants attiecas uz Uzraudzības iestādei uzticēto līdzekļu pārvaldības pārbaudēm, ko veic Komisija iekšējais revidents – Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) – un Revīzijas palāta.7.2. Plānotā novērtējuma pasākumi un noriseAr 5. pantu ir izveidota Uzraudzības iestādes administratīvā valde, kas veic 6. pantā uzskaitītos pienākumus, kuri jo īpaši ir saistīti ar šādiem jautājumiem:gada darba programmas izstrāde,gada budžeta izstrāde,finanšu regula.8. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMISkat. iepriekš 7.1. punktu.[1] OV C […], […]., […]. lpp.[2] OV C […], […]., […]. lpp.[3] OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.[4] OV L 138, 28.5.2002., 1. lpp.[5] OV L 123, 27.4.2004, 11. lpp.[6] Darbiniekus pieņems darbā kā pagaidu darbiniekus atbilstoši Komisijas personālam piemērojamajiem noteikumiem.


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0035

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.1.2009COM(2009) 35 galīgā redakcija2009/0010 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomāPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums ir izstrādāts, reaģējot uz Eiropas ekonomikas straujo lejupslīdi finanšu krīzes rezultātā un uz Kopienas energoapgādes drošības nepilnībām, kuras kļuvušas redzamas gāzes krīzes apstākļos. Ar to tiek īstenots Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns (COM (2008) 800), kuru 2008. gada 11.-12. decembrī apstiprināja Eiropadome. Kopā ar priekšlikumiem platjoslas infrastruktūras un lauku attīstības jomās tajā jo īpaši ņemta vērā Eiropadomes prasība nākt klajā ar sīki izstrādātu un sabalansētu pasākumu sarakstu.-  Vispārējs kontekstsReālajā ekonomikā finanšu krīze sāka izpausties 2008. gada rudenī. Gāzes krīze sākās 2008. gada decembrī, Kopienai nesaņemot Krievijā ražotās gāzes piegādes. Parādot, ka energotīklu starpsavienojumi Eiropā ir nepietiekami, gan ekonomikas krīze, gan gāzes krīze rada strukturālas problēmas Eiropas ekonomikai un mazina Eiropas iedzīvotāju labklājību. Ir nepieciešams un patlaban tiek izstrādāts visaptverošs ekonomikas atveseļošanas plāns. Šis priekšlikums radīt finansiālus stimulus enerģētikas nozares galvenajām jomām ir minētā plāna būtiska sastāvdaļa.-  Pašreizējie noteikumi priekšlikuma jomāEiropas komunikāciju tīklu programmas enerģētikas infrastruktūras daļai ir jādarbojas kā katalizatoram, kas veicinātu pārrobežu gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu izbūvi; šāds mērķis ir izvirzīts arī vienai no trim šā priekšlikuma apakšprogrammām. Šajā regulā noteiktais projektu saraksts papildina pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6.septembra Lēmums Nr. 1364/2006/EK).-  Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiemPriekšlikuma mērķis ir sniegt atbalstu projektiem enerģētikas politikas jomā, kas ir galvenā daļa no plašāka ES mērķa — veicināt ekonomikas izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību. Priekšlikums atbilst ES enerģētikas politikas mērķiem, kas izklāstīti Otrajā stratēģiskajā enerģētikas pārskatā, jo īpaši tāpēc, ka tā īstenošana palīdzēs palielināt energoapgādes drošību un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.Izraugoties projektus, Komisija ir ņēmusi vērā vairākus kritērijus, jo īpaši projektu izstrādes pakāpi, adekvātu ģeogrāfisko līdzsvaru, Eiropas intereses, kā arī Eiropas pievienoto vērtību un tehnoloģiju attīstību. Visi šie kritēriji atbilst enerģētikas politikai, kuru EK ir izstrādājusi iepriekšējo gadu laikā, kā arī pašreizējai situācijai saistībā ar šābrīža finanšu plāniem. Domājams, ka šī pieeja tiks atbalstīta nākotnes finanšu plānos.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmŅemot vērā ekonomiskās krīzes radīto problēmu risināšanas steidzamību, ir jārīkojas pēc iespējas drīzāk, tādējādi dodot signālu ieguldītājiem. Tas nozīmē, ka apspriešanās procesam nav bijis laika.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaPieaicinātu ekspertu atzinumi netika izmantoti.-  Ietekmes novērtējumsŅemot vērā ekonomiskās krīzes radīto problēmu risināšanas steidzamību, ir jārīkojas pēc iespējas drīzāk, saskaņā ar Eiropadomes atzinumiem.Tas nozīmē, ka izstrādāt ietekmes novērtējumu nav bijis laika.3. Priekšlikuma juridiskie aspekti-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsIr ierosināts 2009. un 2010. gadā īstenot ieguldījumu pasākumu programmu ar apakšprogrammām šādās jomās:- gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projekti (finansējums: 1750 miljoni euro);- jūras vēja enerģijas ražošanas projekti (500 miljoni euro);- oglekļa uztveršana un uzglabāšana (1250 miljoni euro).-  Juridiskais pamatsJuridiskais pamats būs Līguma 156. pants gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projektu apakšprogrammai un 175. pants pārējām apakšprogrammām.-  Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes princips ir piemērojams, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē.Priekšlikuma mērķus dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt turpmāk norādīto iemeslu dēļ.-  Lai saskaņoti un efektīvi reaģētu uz ekonomikas krīzi, ir vajadzīga kopīga ES mēroga ieguldījumu koncepcija, kas aptvertu gan ES, gan atsevišķu valstu resursus.-  Daudzi no regulā minētajiem projektiem, jo īpaši jūras vēja enerģijas un energotīklu starpsavienojumu apakšprogrammu projekti, ir starptautiska rakstura.-  Starpsavienojumu veicināšana, enerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursu avotiem un oglekļa uztveršana un uzglabāšana nesen ir apstiprināti par Eiropas Savienības kopīgu mērķi.-  Visas apakšprogrammas, jo īpaši oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas apakšprogramma, ir izstrādātas tā, lai maksimāli palielinātu to atkārtošanas iespējas dalībvalstīs.-  Dalībvalstīm darbojoties tikai atsevišķi, tiktu kavēta saskaņotas pieejas piemērošana. Starptautiskas nozīmes projektu pabeigšana ir būtiska Eiropas Savienības mērķu sasniegšanai.Ar Kopienas rīcību priekšlikuma mērķus būtu vieglāk sasniegt turpmāk norādīto iemeslu dēļ.-  ES mēroga darbība ļaus sasniegt šos mērķus.-  ES mēroga darbība var papildināt atsevišķu valstu veikto darbību, lai sasniegtu Eiropas Savienības vispārējos mērķus, tādējādi ņemot vērā ekonomikas krīzes un ar energoapgādes drošību saistīto problēmu starptautisko raksturu.-  Priekšlikums attiecas tikai uz šādiem projektiem.Tāpēc priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.-  Tā kā priekšlikumā paredzēts izveidot finansiālās palīdzības programmu, tas var būt tikai regulas priekšlikums.-  Finansiālais apgrūtinājums ir proporcionāls mērķim radīt Eiropas ekonomikai lielus stimulus un risināt energoapgādes drošības problēmas.-  Administratīvo slogu līdz minimumam samazina lēmums koncentrēties uz dažiem liela mēroga projektiem.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātie juridiskie instrumenti: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ.-  Tā kā priekšlikumā paredzēts izveidot finansiālās palīdzības programmu, tas var būt tikai regulas priekšlikums.4. Ietekme uz budžetuFinansējums 3500 miljonu euro apmērā ir piešķirams kopā trim apakšprogrammām; 1500 miljoni euro paredzēti 2009. gadam un 2000 miljoni euro 2010. gadam.Lielākā daļa maksājumu tiks veikta no 2009. līdz 2012. gadam; pēdējie maksājumi, jo īpaši oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem, ir plānoti 2014./2015. gadam.2009/0010 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. pantu un 175. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4],tā kā:(1) Eiropas ekonomika piedzīvo strauju lejupslīdi finanšu krīzes rezultātā.(2) Tajā pašā laikā ir skaidrs, ka Eiropas ekonomikas spēcīgums ilgtermiņā un tās ilgtspējība ir atkarīgi no tā, vai ekonomika tiks pielāgota, ņemot vērā energoapgādes drošības prasības un nepieciešamību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šis secinājums ir vēl jo svarīgāks, pieaugot bažām par uzticamu gāzes piegāžu nodrošināšanu.(3) Ņemot vērā šos apsvērumus, Eiropadome 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē[5] apstiprināja Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu[6], kurā izklāstīts, kā dalībvalstis un Eiropas Savienība var saskaņot savu politiku un radīt jaunus stimulus Eiropas ekonomikai, orientējot tos uz Kopienas ilgtermiņa mērķu sasniegšanu.(4) Šā plāna svarīga daļa bija priekšlikums palielināt Kopienas izdevumus noteiktās stratēģiskās nozarēs, lai mazinātu ieguldītāju neuzticēšanos un palīdzētu sagatavot ceļu uz spēcīgāku ekonomiku nākotnē. Eiropadome lūdza Komisiju iesniegt sarakstu ar konkrētiem projektiem, ievērojot adekvātu ģeogrāfisko līdzsvaru, lai palielinātu ieguldījumus, jo īpaši infrastruktūras projektu izstrādē.(5) Īpaši svarīgi ir finansēt pasākumus, kas piedāvā ātru risinājumu problēmām gan saistībā ar ekonomikas krīzi, gan ar Kopienas steidzamām vajadzībām pēc enerģijas.(6) Lai ieguldījumiem būtu reāla un būtiska ietekme, tiem jābūt koncentrētiem uz dažām konkrētām nozarēm. Tām jābūt nozarēm,a) kurās pasākumi dos būtisku ieguldījumu energoapgādes drošības un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā;b) kurās ir lieli, rūpīgi izstrādāti projekti, kas nodrošina ievērojamu finansiālās palīdzības summu efektīvu un lietderīgu izmantošanu un veicina būtisku ieguldījumu summu piesaistīšanu no citiem avotiem, tostarp no Eiropas Investīciju bankas, unc) kurās Eiropas mēroga darbība var radīt pievienoto vērtību.Šiem kritērijiem atbilst gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu, jūras vēja enerģijas ražošanas un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas nozares.(7) Problēmas saistībā ar gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumiem ir parādījušās pēdējo gadu laikā. Nesenās gāzes krīzes (2006. un 2009. gada ziemā) un naftas cenu pieaugums līdz 2008. gada vidum parādīja, cik neaizsargāta šajā ziņā ir Eiropa. Pašmāju energoresursu — gāzes un naftas — krājumi izsīkst, tādējādi Eiropa energoapgādes jomā arvien vairāk kļūst atkarīga no importa. Tāpēc enerģētikas infrastruktūrai būs izšķiroša nozīme.(8) Tomēr pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze nelabvēlīgi ietekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu. Dažos svarīgos — tostarp Kopienas nozīmes — projektos nepietiekamo līdzekļu dēļ, iespējams, gaidāma būtiska īstenošanas kavēšanās. Tāpēc būtu nepieciešama nekavējoša rīcība, lai atbalstītu ieguldījumus energotīklu starpsavienojumos. Tā kā šādu projektu izstrādei un īstenošanai vajadzīgs ievērojams laiks, ir svarīgi, lai Kopiena nekavējoties veiktu ieguldījumus šādā infrastruktūrā un tādējādi varētu paātrināt tādu projektu izstrādi, kuriem ir īpaši liela nozīme energoapgādes drošībai Kopienā. Tam būs ārkārtīgi svarīga nozīme, nodrošinot Kopienas energoapgādes drošību par konkurētspējīgām cenām, kad ekonomika būs atveseļojusies un pasaulē pieaugs pieprasījums pēc enerģijas.(8.a) No enerģētikas infrastruktūras projektiem ir jāizraugās projekti, kuri ir vissvarīgākie iekšējā enerģijas tirgus darbībai un energoapgādes drošībai un kuri veicinātu arī ekonomikas atveseļošanos.(9) Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un jūras vēja enerģijas ražošanu šī regula pamatojas uz Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu[7], kurā aicināts izstrādāt kopīgu stratēģisku plānu pētījumiem un jauninājumiem enerģētikas jomā saskaņā ar ES enerģētikas politikas mērķiem, vienlaikus apņemoties izstrādāt sešas Eiropas rūpniecības iniciatīvas, jo īpaši abās minētajās jomās. 2008. gada 16. oktobra sanāksmē[8] Eiropadome aicināja Komisiju būtiski paātrināt tehnoloģiju plāna īstenošanu. Ar šo programmu tiek uzsākta oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas un jūras vēja enerģijas ražošanas projektu finansēšana, neskarot sešu rūpniecības iniciatīvu turpmāko izstrādi enerģētikas demonstrējumu projektu jomā, kā īsumā izklāstīts Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā.(10) Lai šai regulai būtu tūlītēja ietekme ekonomikas krīzes radīto problēmu risināšanā, tajā jāiekļauj saraksts ar projektiem, kuriem drīkst nekavējoties piešķirt finansiālu atbalstu, ja tie atbilst efektivitātes un lietderīguma kritērijiem un noteiktajiem finansējuma ierobežojumiem.(11) Attiecībā uz gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projektiem šis saraksts tiek sastādīts atbilstīgi projektu ieguldījumam energoapgādes drošības un dažādošanas mērķu sasniegšanā, kas noteikti nesenajā Otrajā Enerģētikas stratēģiskajā pārskatā[9] un kurus apstiprinājis Eiropas Parlaments un Padome[10]. Projektus izraugās, ja ar tiem tiek īstenotas minētajā pārskatā noteiktās prioritātes, ja tie ir pietiekamā mērā izstrādāti un sniedz ieguldījumu šādās jomās:a) energoapgādes un energoresursu avotu drošība un dažādošana;b) tīkla jaudas optimizēšana un iekšējā enerģijas tirgus integrācija, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu posmiem;c) tīkla attīstība, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, mazinot Kopienas mazāk attīstīto un salu reģionu izolētību;d) atjaunojamu energoresursu avotu piesaistīšana;e) savstarpēji savienoto tīklu drošība, uzticamība un savstarpējā izmantojamība unf) dalībvalstu solidaritāte.Šo projektu īstenošanai būs nepieciešama valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu apņemšanās paātrināt administratīvās procedūras un atļauju piešķiršanu. Bez šādas paātrināšanas daudzi projekti atbalstu noteiktajā termiņā nesaņems.(12) Attiecībā uz jūras vēja enerģijas ražošanu sarakstā ir iekļauti projekti, kuri, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Eiropas Vēja enerģijas tehnoloģiju platformas dalībniekiem, no rūpniecības nozares un citiem avotiem, ir uzskatāmi par apstiprinātiem un gataviem īstenošanai, kuri ir novatoriski un vienlaikus balstīti uz vispāratzītām idejām, kuru īstenošanu iespējams paātrināt ar finansiāliem stimuliem, projekti ar pārrobežu nozīmi, liela mēroga un tādi projekti, kuri spēj nodemonstrēt, kā efektīvi plašāk izmantojami tehnoloģiju sasniegumu rezultāti, ņemot vērā Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā apstiprinātos mērķus un struktūras. Finansiālais atbalsts jānovirza tādiem projektiem, kuru izstrāde 2009. un 2010. gadā varētu būtiski pavirzīties uz priekšu.(13) Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu saraksts jāsastāda, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta ieinteresētajām personām, kas darbojas Forumā par fosilajiem kurināmajiem, no Fosilā kurināmā bezemisiju spēkstaciju tehnoloģiju platformas dalībniekiem un no citiem avotiem. Finansiālais atbalsts jānovirza tādiem projektiem, kuru izstrāde 2009. un 2010. gadā varētu būtiski pavirzīties uz priekšu.(14) Projekta gatavības pakāpe jānovērtē, pamatojoties uz to, vai tajā paredzēta labi izstrādāta un īstenojama spēkstacijas koncepcija, tostarp attiecībā uz tās oglekļa uztveršanas komponentu, kā arī labi izstrādāta un īstenojama CO2 transporta un uzglabāšanas koncepcija, un vai vietējās pārvaldes iestādes ir paudušas skaidru apņemšanos projektu atbalstīt. Projektiem būs jānodemonstrē arī tas, kā tiks efektīvi plašāk izmantoti tehnoloģiju sasniegumu rezultāti un kā tie paātrinās Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā noteikto mērķu sasniegšanu.(15) Atbalstāmie projekti būs jāizvēlas no atbilstīgajiem projektiem, inter alia nodrošinot to, ka katra dalībvalsts neatbalsta vairāk kā vienu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektu, lai tādējādi tiktu pētīti dažādi ģeoloģiskie uzglabāšanas apstākļi un tiktu atbalstīts mērķis veicināt ekonomikas atveseļošanos visā Eiropā.(16) Kopienas finansējums nedrīkstētu nevajadzīgi izkropļot konkurenci vai iekšējā tirgus darbību, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par trešo pušu piekļuvi un iespējamajiem izņēmumiem no attiecībā uz trešo pušu piekļuvi. Piešķirot līdzekļus papildus Kopienas finansējumam, jāievēro valsts atbalsta noteikumi.Neatkarīgi no tā formas Kopienas finansiālais atbalsts jāpiešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[11] ("Finanšu regula"), un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[12], izņemot, ja šīs regulas noteikumi skaidri atšķiras no minēto regulu noteikumiem.(17) Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi un Kopienas steidzamās vajadzības pēc enerģijas, kā arī šīs regulas detalizētību, finansiālo atbalstu, atkāpjoties no Finanšu regulas 75. panta 2. punktā un 110. pantā noteiktā, var piešķirt bez darba programmas vai cita veida finanšu lēmumu iepriekšējas pieņemšanas.(18) Saskaņā ar Finanšu regulas 160.a pantu ārkārtas apstākļos ir pieļaujama iespēja atkārtoti darīt pieejamas saistību apropriācijas, kuras atceltas tāpēc, ka projekts pilnībā vai daļēji nav ticis īstenots. Tomēr šis noteikums attiecas tikai uz izpētes projektiem. Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo regulu paredzētais budžets tiek izmantots lietderīgi un veicina tās mērķu sasniegšanu, šai iespējai jābūt pieļaujamai arī saistībā ar šīs regulas īstenošanu.(19) Īstenojot atbilstīgi šai regulai finansētās darbības, ir jāaizsargā Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes, atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, un – ja pārkāpumi ir konstatēti – nosakot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[13], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[14], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[15].(20) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — ekonomikas atveseļošanu Kopienā, energoapgādes drošības prasību apmierināšanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, palielinot izdevumus noteiktās stratēģiskās nozarēs, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka, ņemot vērā šīs regulas darbības jomu, kā arī izraudzīto nozaru un projektu raksturu, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.(21) Ņemot vērā apakšprogrammās aptverto jautājumu raksturu, Komisijai, izraugoties piedāvājumus finansēšanai un nosakot saskaņā katrai apakšprogrammai piešķiramās finansējuma summas, jāsaņem palīdzība no dažādām komitejām.(22) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[16].(23) Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi un Kopienas steidzamās vajadzības pēc enerģijas, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties pēc tās publicēšanas,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I NODAĻA IEVADA NOTEIKUMI1. pantsPriekšmetsAr šo regulu izveido finanšu instrumentu „Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai”, turpmāk tekstā — „EEPEA”, lai enerģētikas jomā Kopienā izstrādātu tādus projektus, kuri sekmē ekonomikas atjaunošanu, energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu.Tajā noteiktas apakšprogrammas, lai sasniegtu minētos mērķus šādās jomās:a) gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumi;b) jūras vēja enerģija, kā arīc) oglekļa uztveršana un uzglabāšana.Programmā noteikti projekti, kurus finansēs katrā apakšprogrammā, un izklāstīti kritēriji tādu darbību apzināšanai un īstenošanai, ar kurām realizēs minētos projektus.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) „oglekļa uztveršana un uzglabāšana” ir viens no klimata pārmaiņu samazināšanas veidiem, kas ietver oglekļa dioksīda (CO2) uztveršanu no enerģijas ražošanas iekārtām, tā transportēšanu uz uzglabāšanas vietām un iepildīšanu piemērotos ģeoloģiskos veidojumos pastāvīgai uzglabāšanai;b) „attaisnotās izmaksas” — nozīme definēta Regulā (EK) Nr. 2342/2002;c) „gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumi” ir:(i) visas augstsprieguma līnijas, izņemot sadales tīkla līnijas, un zemūdens posmi, ja šādu infrastruktūru izmanto starpreģionālai vai starptautiskai pārvadei vai savienojumam;(ii) viss aprīkojums vai iekārtas, kas ir būtiskas, lai attiecīgā sistēma varētu pareizi darboties, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas;(iii) augstspiediena gāzes cauruļvadi, izņemot sadales tīklu cauruļvadus;(iv) pazemes uzglabāšanas iekārtas, kas savienotas ar (iii) apakšpunktā minētajiem augstspiediena gāzes cauruļvadiem;(v) sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas iekārtas; kā arī(vi) viss aprīkojums vai iekārtas, kas ir būtiskas, lai attiecīgā sistēma varētu pareizi darboties, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas;d) „projekta daļa” ir visas darbības, kas ir finansiāli, tehniski vai laikā neatkarīgas un veicina projekta pabeigšanu;e) „ieguldījumu posms” ir tāds projekta posms, kurā veic būvniecību un rodas kapitāla izmaksas;f) „jūras vēja enerģija” ir elektroenerģija, ko ražo ar turbīnu dzinējiem, kurus darbina vējš un kuri atrodas jūrā — tuvu vai tālu no krasta;g) „plānošanas posms” ir tāds projekta posms pirms ieguldījumu posma, kurā tiek sagatavota projekta īstenošana, vajadzības gadījumā tiek veikts īstenojamības novērtējums, iepriekšēji un tehniski pētījumi, kā arī iegūtas licences un pilnvaras.3. pantsBudžets1. Finanšu piešķīrums EEPEA īstenošanai 2009. un 2010. gadam ir 3 500 miljoni euro, ko sadala šādi:a) starpsavienojumu projekti gāzes un elektroenerģijas jomā: EUR 1 750 milj.;b) jūras vēja enerģijas projekti: EUR 500 milj.;c) oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projekti: EUR 1 250 milj.2. Saistību apropriācijas, kas atbilst tādam saistību apjomam, kurš atcelts tāpēc, ka projekti, kuriem šāds apjoms bija paredzēts, netika īstenoti vai tos īstenoja tikai daļēji, izņēmuma gadījumos un kad tas ir pietiekami pamatoti, ir no jauna pieejamas 2010. un 2011. gadā, ja tas ir svarīgi EEPEA mērķu sasniegšanai.3. Šā panta 2. punkta nolūkā Komisija katra finanšu gada sākumā pārbauda visus atbrīvojumus no saistībām, kas izdarīti iepriekšējā finanšu gadā, un, ņemot vērā pieprasījumus, novērtē, vai vajadzīgs apropriācijas no jauna darīt pieejamas. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija var iesniegt attiecīgus priekšlikumus budžeta lēmējinstitūcijai līdz katra finanšu gada 15. februārim, norādot katram budžeta postenim iemeslus, kāpēc apropriācijas ir no jauna darītas pieejamas.4. Budžeta lēmējinstitūcija sešu nedēļu laikā pieņem lēmumu par Komisijas priekšlikumiem. Ja šajā laikā nav pieņemts lēmums, priekšlikumi uzskatāmi par apstiprinātiem.5. Saistību apropriācijas, kuras no jauna padarītas pieejamas, nevar pārnest uz nākamo finanšu gadu. Juridiskas saistības, kas attiecas uz saistību apropriācijām, kuras ir no jauna darītas pieejamas, noslēdz līdz n gada 31. decembrim. N gada beigās no jauna pieejamo saistību apropriāciju neizlietoto atlikumu atbildīgais kredītrīkotājs atceļ pavisam.II NODAĻAAPAKŠPROGRAMMAS1. iedaļaGāzes un elektroenerģijas TīKLU STARPSAVIENOJUMI4. PANTS MēRķIKopiena sekmē starpsavienojumu projektus gāzes un elektroenerģijas jomā, kuriem ir vislielākā pievienotā vērtība Kopienā un kuri veicina šādu mērķu sasniegšanu:a) energoavotu un energoapgādes diversifikācija un drošība;b) energotīkla jaudas optimizācija un iekšējā enerģētikas tirgus integrācija, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu posmu;c) tīkla attīstība, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, samazinot Kopienas mazāk labvēlīgo un salu reģionu izolētību;d) atjaunojamo enerģijas avotu piesaistīšana; kā arīe) savstarpēji savienoto enerģētikas tīklu drošība, uzticamība un savstarpēja izmantojamība.5. pants PrioritātesInstrumentu EEPEA izmantos Kopienā īpaši nozīmīgu enerģētikas tīklu steidzamai pielāgošanai un attīstīšanai, lai atbalstītu iekšējā enerģētikas tirgus darbību, un, jo īpaši, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar energoapgādes pārtraukumiem, drošību un diversifikāciju, kā arī lai pārvarētu šķēršļus vides, tehniskajā un finanšu jomā. Vajadzīgs īpašs Kopienas atbalsts, lai intensīvāk attīstītu enerģētikas tīklus un paātrinātu to būvniecību.6. pants Projektu sarakstsPielikuma A daļā ir sniegts projektu saraksts, kuri atbilst 5. pantā izklāstītajām prioritātēm.7. pantsKopienas finansiālās palīdzības piešķiršana1. EEPEA finansiālo palīdzību (turpmāk – „EEPEA finansējums”) starpsavienojumu projektiem gāzes un elektroenerģijas jomā piešķir darbībām, ar kurām īsteno pielikuma A daļā minētos projektus vai to daļas.2. Komisija aicina iesniegt priekšlikumus, lai apzinātu 1. punktā minētās darbības, un novērtē, vai šādi priekšlikumi atbilst 8. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem, kā arī 9. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem. Komisija informē saņēmējus par piešķiramo EEPEA finansējuma apjomu.8. pantsTiesības uz atbalstu1. Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot pielikuma A daļā minētos projektus, nepārsniedzot turpat noteikto EEPEA finansējuma maksimālo apjomu.2. Priekšlikumus var iesniegt:a) viena vai vairākas dalībvalstis, rīkojoties kopīgi;b) viens vai vairāki publiskā vai privātā sektora uzņēmumi vai iestādes, rīkojoties kopīgi, ar tās (to) dalībvalsts(-u) piekrišanu, kura(-s) ir tieši saistīta(-s) ar attiecīgo projektu;c) viena vai vairākas starptautiskas organizācijas, rīkojoties kopīgi, ar to visu dalībvalstu piekrišanu, kuras ir tieši saistītas ar attiecīgo projektu; vaid) kopuzņēmums, ar visu dalībvalstu piekrišanu, kuras ir tieši saistītas ar attiecīgo projektu.3. Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav atbilstīgi.9. pantsAtlases un piešķiršanas kritēriji1. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus:a) pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;b) finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgās darbības ieguldījumu posmam.2. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus:a) gatavība, jo īpaši attiecībā uz spēju sākt darbu drīzumā un ieguldīt līdzekļus līdz 2010. gada beigām;b) tas, kādā apjomā līdzekļu trūkums aizkavē darbības īstenošanu;c) tas, kādā apjomā EEPEA finansējums stimulēs publiskā un privātā sektora finansējumu;d) sociālekonomiskā ietekme;e) ietekme uz vidi;f) ieguldījums energotīkla vienmērīgā darbībā un savstarpējā izmantojamībā, kā arī tā jaudas optimizācijā;g) ieguldījums pakalpojumu kvalitātes, drošības un drošuma uzlabošanā;h) dalībvalstu apstiprināta apņemšanās turpināt īstenot projektu, jo īpaši attiecībā uz 12. panta 2. punktā minētajām procedūrām un procesiem.10. pantsFinansēšanas nosacījumi1. EEPEA finansējums sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem vai trešām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu.2. EEPEA finansējums nepārsniedz 50 % no attaisnotajām izmaksām.11. pantsInstrumenti1. Pēc tam, kad publicēts 7. panta 2. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru, veic priekšlikumu atlasi, kuriem paredzēts piešķirt finansējumu, un nosaka EEPEA finansējuma apjomu. Komisija precizē priekšlikumu īstenošanas nosacījumus un metodes.2. EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem.12. pantsDalībvalstu finansiālā atbildība1. Dalībvalstis veic projektu tehnisko uzraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina to izdevumu apjomu un atbilstību šai regulai, kuri radušies saistībā ar projektiem vai projektu daļām. Dalībvalstis var prasīt Komisijas piedalīšanos pārbaudēs uz vietas.2. Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu, un jo īpaši iesniedz tai aprakstu par kontroles, pārvaldības un uzraudzības sistēmām, kas izveidotas, lai nodrošinātu projektu sekmīgu pabeigšanu un attiecīgo izdevumu likumību un pareizību.2. iedaļaJūras vēja enerģijas projekti13. PANTS EEPEA FINANSēJUMA PIEšķIRšANA1. EEPEA finansējumu jūras vēja enerģijas projektiem piešķir pēc tam, kad publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par darbībām, ar kurām īsteno pielikuma B daļā minētos projektus.2. Komisija aicina iesniegt priekšlikumus par 1. punktā minēto darbību īstenošanu, un novērtē, vai šādi priekšlikumi atbilst 14. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem, kā arī 15. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem.3. Komisija informē saņēmējus par piešķiramo EEPEA finansējuma apjomu.14. pantsTiesības uz atbalstu1. Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot pielikuma B daļā minētos projektus, nepārsniedzot turpat noteikto EEPEA finansējuma maksimālo apjomu, un ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:a) projekta grafiks ietver apjomīgus kapitālizdevumus 2009. un 2010. gadā;b) projektu vada komercuzņēmums.2. Priekšlikumus var iesniegt viens vai vairāki uzņēmumi, rīkojoties kopīgi.3. Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav atbilstīgi.15. pantsAtlases un piešķiršanas kritēriji1. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 13. panta 1. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus:a) pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;b) finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgā projekta ieguldījumu posmam.2. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 13. panta 1. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus:a) tas, kādā apjomā projekts uzlabo vai palielina tādu iekārtu un infrastruktūru mērogu, kuru būvniecība jau ir uzsākta vai tiek plānota;b) tas, kādā apjomā projektā iekārtu un infrastruktūru būvniecība reālā un rūpnieciskā mērogā, un tas, cik lielā mērā tas attiecas uz:(i) vēja ražotas elektroenerģijas mainīguma balansēšanu, izmantojot integrējošas sistēmas,(ii) liela mēroga uzglabāšanas sistēmām,(iii) vēja enerģijas parku kā virtuālo elektrostaciju (vairāk nekā 1 GW) pārvaldību,(iv) turbīnām, kas novietotas tālāk no krasta vai dziļākos ūdeņos (20 līdz 50 m), nekā to nosaka pašreizējais standarts,(v) jauniem apakšstruktūru projektiem, vai(vi) montāžas, uzstādīšanas, ekspluatācijas, ekspluatācijas pārtraukšanas procesiem un to testēšanu ilglaicīgos projektos;c) projekta inovatīvi parametri un tas, kā tas demonstrēs šo parametru īstenošanu;d) attiecīgā projekta ietekme un ieguldījums Kopienas jūras vēja energosistēmā, tostarp tā atkārtošanas potenciāls;e) atbalsta saņēmēju izteiktā apņemšanās projekta tehnoloģiskos sasniegumus darīt zināmus citiem Eiropas uzņēmumiem atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar mērķiem un struktūrām, kuras noteiktas Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā.16. pantsFinansēšanas nosacījumi1. EEPEA finansējums sedz ar projektu būvniecību un izveidi saistītās izmaksas.2. EEPEA finansējums nepārsniedz 50 % no 1. punktā minētajām izmaksām. Kopienas un valsts finansējuma iespējama uzkrāšana nerada pārmērīgu kompensāciju.17. pantsInstrumenti1. Pēc tam, kad publicēts 13. panta 1. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru, veic priekšlikumu atlasi, kuriem paredzēts piešķirt EEPEA finansējumu, un nosaka finansējuma apjomu. Komisija precizē priekšlikumu īstenošanas nosacījumus un metodes.2. EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz piešķīrumu nolīgumiem.3. iedaļaOglekļa uztveršana un uzglabāšana18. PANTS EEPEA FINANSēJUMA PIEšķIRšANA1. EEPEA finansējumu, kas paredzēts oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem, piešķir darbībām, ar kurām īsteno pielikuma C daļā minētos projektus.2. Komisija aicina iesniegt priekšlikumus par 1. punktā minēto darbību veikšanu, un novērtē, vai minētie priekšlikumi atbilst 19. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem, kā arī 20. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem.3. Ja vairāki priekšlikumi projektiem, kuri īstenojami vienā un tajā pašā dalībvalstī, atbilst 19. pantā noteiktajiem atbilstības kritērijiem un 20. panta 1. punktā noteiktajiem atlases kritērijiem, Komisija, pamatojoties uz 20. panta 2. punktā minētajiem piešķiršanas kritērijiem, no šādiem priekšlikumiem izvēlas ne vairāk kā vienu priekšlikumu katrā dalībvalstī, kam piešķir EEPEA finansējumu.4. EEPEA finansējumu piešķir ne vairāk kā 5 projektiem. Finansējums vienam projektam nepārsniedz EUR 250 milj.5. Komisija informē saņēmējus par piešķiramo EEPEA finansējuma apjomu.19. pantsTiesības uz atbalstu1. Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot projektus, kuri uzskaitīti pielikuma C daļā, un ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:a) projektos pierādīts, ka tiem ir kapacitāte, lai uztvertu vismaz 85 % CO2 enerģijas ražošanas iekārtās, kuru elektroenerģijas jauda ir vismaz 300 MW vai tās ekvivalents, kā arī spēja transportēt un ģeoloģiski droši uzglabāt CO2 pazemes krātuvēs;b) projekta grafiks paredz apjomīgus kapitālizdevumus 2009. un 2010. gadā;c) projekta īstenotāji vienojas par saistošu deklarāciju attiecībā uz to, ka vispārīgas zināšanas, kuras iegūst demonstrācijas iekārtas izmantošanas gaitā, tie darīs pieejamas plašākām nozares aprindām un sniegs ieguldījumu Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā[17].2. Priekšlikumus iesniedz viens vai vairāki uzņēmumi, rīkojoties kopīgi.3. Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav atbilstīgi.20. pantsAtlases un piešķiršanas kritēriji1. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus:a) pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība;b) finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgā projekta ieguldījumu posmam;c) skaidrība par to, kādas atļaujas vajadzīgas attiecīgā projekta būvniecībai un darbībai ierosinātajā teritorijā(-s), kā arī stratēģija minēto atļauju iegūšanai.2. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus:a) pieprasītais finansējums par tonnu samazināmā CO2 pirmajos 5 darbības gados (īpatsvars — 40 %);b) attiecīgā projekta sarežģītība un novitāte, tostarp ar to saistītās pētniecības darbības, kā arī atbalsta saņēmēju izteiktā apņēmība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši ar Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā noteiktajiem mērķiem un struktūrām darīt zināmus citiem Eiropas uzņēmējiem attiecīgajā projektā iegūtos tehniskos rezultātus (īpatsvars — 40 %);d) pārvaldības plāna pareizība un piemērotība, tostarp attiecībā uz tajā ietverto zinātnisko, inženierzinātnisko un tehnisko informāciju un datiem, kā arī ierosinātā koncepta gatavība panākt projekta darbību līdz 2015. gada 31. decembrim (īpatsvars — 20 %).21. pantsFinansēšanas nosacījumiEEPEA finansējums sedz attiecīgā projekta ieguldījumu posma elementu izmaksas, kuras attiecas tikai uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu, ņemot vērā iespējamos saimnieciskos ieguvumus. Tas nepārsniedz 80 % no kopējām attaisnotajām ieguldījumu izmaksām.22. pantsInstrumenti1. Pēc tam, kad publicēts 18. panta 2. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto procedūru: izvēlas priekšlikumus, kuriem piešķir EEPEA finansējumu, un nosaka piešķiramā EEPEA finansējuma apjomu. Komisija precizē noteikumus un metodes attiecīgo priekšlikumu īstenošanai.2. EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz piešķīrumu nolīgumiem.III NODAĻAKOPĪGI NOTEIKUMI23. pantsCits EEPEA finansējums un instrumenti1. Daļu no Kopienas finansējuma, kas paredzēts pielikumā uzskaitītajiem projektiem, var novirzīt Eiropas Investīciju bankas resursu attiecīgajam instrumentam. Šāds ieguldījums nepārsniedz EUR 500 milj.Kopienas atbildība attiecībā uz aizdevumu garantiju instrumentu vai citu finanšu instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nepārsniedz Kopienas ieguldījuma summu instrumentā, un nevar radīt nekādas citas saistības pret Eiropas Savienības vispārējo budžetu.2. 3.Komisija, rīkojoties saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto procedūru, lemj par EEPEA finansējuma apjomu, ko piešķir minētajam instrumentam. Komisija un Eiropas Investīciju banka paraksta saprašanās memorandu, kurā precizē minētā lēmuma īstenošanas nosacījumus un metodes.24. pantsPlānošanas un īstenošanas noteikumi1. Atkāpjoties no Finanšu regulas 75. panta 2. punkta un 110. panta, uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus tieši izsaka Komisija, ņemot vērā šīs regulas 3. panta 1. punktā minētās finansiālās iespējas un regulas II nodaļā izklāstītos atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus.2. EEPEA finansējums sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem, kas atbildīgi par projekta īstenošanu. Izdevumus var uzskatīt par atbilstīgiem, sākot no 31. pantā minētās dienas.3. PVN nav atbilstīgas izmaksas, izņemot neatgūstamo PVN.4. Atbilstīgi šai regulai finansētos projektus un darbības īsteno saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, un tajos ņem vērā Kopienas attiecīgos politikas virzienus, jo īpaši tos, kuri attiecas uz konkurenci, tostarp piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu, vides aizsardzību, veselību, ilgtspējīgu attīstību un publisko iepirkumu.25. pantsRezerveLīdz 0,1 % no šajā regulā noteiktā finansējuma rezervē īstenošanai un Komisijas novērtējumam.26. pants Dalībvalstu vispārēji pienākumi1. Saskaņā ar tām noteiktajiem pienākumiem dalībvalstis dara visu iespējamo, lai īstenotu projektus, kuriem piešķirts EEPEA finansējums. Tās jo īpaši pieliek pūles, lai paātrinātu administratīvās procedūras, kā arī pilnvaru piešķiršanas, licencēšanas un sertifikācijas procedūras, kuras jāizpilda projektu iesniedzējiem.2. Dalībvalstis līdz katra gada 31. martam paziņo Komisijai par iepriekšējā gadā saskaņā ar 1. punktu veiktajiem pasākumiem.27. pantsEiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzība1. Kad tiek veiktas saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais „pārkāpums” ir jebkurš Kopienas tiesību aktu noteikumu pārkāpums vai līgumsaistību neizpilde, ko izraisa kāda uzņēmēja darbība vai bezdarbība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus.3. Visi ar šo regulu saistītie izpildes pasākumi paredz jo īpaši uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā, revīzijas uz vietas.IV NODAĻA ĪSTENOŠANAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI28. pantsKomitejas1. Komisijai palīdz šādas komitejas:a) oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem — komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmuma 2006/971/EK 8. pantu[18];b) jūras vēja enerģijas projektiem — komiteja, kas izveidota ar Lēmuma 2006/971/EK 8. pantu;c) starpsavienojumu projektiem gāzes un elektroenerģijas jomā — komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 680/2007 15. pantu.2. Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir viens mēnesis.29. pantsNovērtēšana1. Komisija veic EEPEA novērtējumu, lai izvērtētu apropriāciju izmantošanas efektivitāti un programmas devumu Kopienas enerģētikas politikas mērķu sasniegšanā.2. Komisija var prasīt, lai atbalsta saņēmēja dalībvalsts iesniedz īpašu novērtējumu par projektiem, kas finansēti atbilstīgi šīs regulas II nodaļas 1. iedaļai, vai — attiecīgā gadījumā — sniedz Komisijai informāciju un palīdzību, kas vajadzīga šādu projektu izvērtēšanai.3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējumu par EEPEA sasniegtajiem rezultātiem.30. pantsInformācija Eiropas Parlamentam un PadomeiKomisija uzrauga šīs regulas īstenošanu. Ik gadu, iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par programmas īstenošanu.31. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājsPIELIKUMS Atbilstīgie projektiA. STARPSAVIENOJUMI1. Gāzes starpsavienojumiProjekts | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums (miljonos EUR) |Gāzes tranzīta dienvidu koridors NABUCCO[19] ITGI – Poseidon | Austrija, Ungārija, Bulgārija, Vācija, Rumānija Itālija, Grieķija | 250 100 |Baltijas starpsavienojums Skanled | Polija, Dānija, Zviedrija | 150 |SDG tīkls Sašķidrinātās dabasgāzes termināls Polijas piekrastē Świnoujście ostā | Polija | 80 |Centrālā un Dienvidaustrumeiropa Starpsavienojums Slovākija-Ungārija (Velky Krtis – Balassaqyarmat) Gāzes pārvades sistēma Slovēnijā starp Austrijas robežu un Ļubļanu (izņemot Rogatec-Kidričevo posmu) Starpsavienojums Bulgārija-Grieķija (Haskovo-Komotini) Gāzes starpsavienojums Rumānija-Ungārija Gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšana Čehijas mezglā Infrastruktūra un aprīkojums, lai nodrošinātu gāzes plūsmu rietumu-austrumu virzienā īslaicīga padeves pārtraukuma gadījumā | Slovākija-Ungārija Slovēnija Bulgārija, Grieķija Rumānija, Ungārija Čehijas Republika Visas dalībvalstis | 25 40 20 30 25 20 |Vidusjūras reģions Francijas gāzes tīkla nostiprināšana uz ass Āfrika-Spānija-Francija | Francija | 150 |Ziemeļjūras apgabals Cauruļvads Vācija-Beļģija-Apvienotā Karaliste Savienojums Francija-Beļģija | Beļģija Francija, Beļģija | 35 100 |KOPĀ | 1025 |2. Elektroenerģijas starpsavienojumiProjekts | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums (miljonos EUR) |Baltijas starpsavienojums Estlink-2 Starpsavienojums Zviedrija-Baltijas valstis un tīkla nostiprināšana Baltijas valstīs | Igaunija, Somija Zviedrija, Latvija, Lietuva | 100 175 |Centrālā un Dienvidaustrumeiropa Halle/Saale – Schweinfurt | Vācija | 50 |Vidusjūras reģions Starpsavienojuma Portugāle-Spānija nostiprināšana Starpsavienojums Francija-Spānija (Baixas – Sta Llogaia) Jauns 380 kV maiņstrāvas zemūdens kabelis starp Sicīliju un kontinentālo Itāliju (Sorgente – Rizziconi) | Portugāle Francija, Spānija Itālija | 30 150 100 |Ziemeļjūras apgabals Starpsavienojums Īrijas Republika-Velsa | Īrija, AK | 100 |KOPĀ | 705 |3. Projekti mazās salāsIniciatīvas mazās izolētās salās | Kipra, Malta | 20 |B. JŪRAS VĒJA ENERĢIJAS PROJEKTIProjekts | Jauda | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums (miljonos EUR) |1) Jūras vēja enerģijas integrācija elektrotīklā |1.1.Baltic I un II - Kriegers Flak I, II, III Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana. Finansējums paredzēts, lai nodrošinātu papildu izmaksas kopīga starpsavienojuma risinājumam. | 1.5 GW | Dānija, Zviedrija, Vācija, Polija | 150 |1.2. Ziemeļjūras tīkls Jūras vēja energotīkla modulāra izstrāde, virtuālās jūras elektrostacijas demonstrējumi | 1 GW | Apvienotā Karaliste, Nīderlande, Vācija, Īrija, Dānija | 150 |2) Jaunas turbīnas, struktūras un sastāvdaļas, ražošanas jaudas optimizācija |2.1 Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana. Jaunu 6-7 MW turbīnu un inovatīvu struktūru izmantošana, kas novietotas tālu no krasta (līdz 100 km) dziļākos ūdeņos (līdz 40 m) | 0.5 GW | Vācija, Polija | 150 |2.2 Aberdīnas jūras vēja enerģijas parks (Eiropas testēšanas centrs) Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana, lieljaudas (multimegavatu) turbīnu testēšana. Inovatīvu struktūru un apakšstruktūru izstrāde, tostarp jūras vēja enerģijas ražošanas iekārtu ražošanas jaudas uzlabošana. Var paredzēt 100 megavatu jaudas palielinājumu. | 0.25 GW | AK | 40 |2.3 Thornton Bank Izstrādes posmā esošā projekta attīstīšana. Projekta Downvind izstrādē iegūtās pieredzes izmantošana (līdzfinansēts saskaņā ar Sesto pamatprogrammu); Downvind iekārtu turbīnu paplašināšana (5 MW) dziļākos ūdeņos (līdz 30 m) ar nelielu vizuālo ietekmi uz ainavu (redzamība līdz 30 km). | 90MW | Beļģija | 10 |KOPĀ | 500 |C. OGLEKĻA UZTVERŠANAS UN UZGLABĀŠANAS PROJEKTIProjekta nosaukums/ teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums (miljonos EUR) | Kurināmais | Jauda | Uztveršanas tehnoloģija | Uzglabāšanas koncepts |Huerth | Vācija | 250 | Akmeņogles | 450 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Sālsūdens nesējslānī |Jaenschwalde | Akmeņogles | 500 MW | Oxyfuel tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs |Eemshaven | Nīderlande | 250 | Akmeņogles | 1200 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Naftas/gāzes atradnēs |Rotterdam | Akmeņogles | 1080 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs |Rotterdam | Akmeņogles | 800 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs |Belchatow | Polija | 250 | Akmeņogles | 858 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī |Compostella | Spānija (ar Portugāli) | 250 | Akmeņogles | 500 MW | Oxyfuel tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī |Kingsnorth | AK | 250 | Akmeņogles | 800 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnes |Longannet | Akmeņogles | 3390 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī |Tilbury | Akmeņogles | 1600 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnes |Hatfield (Yorkshire) | Akmeņogles | 900 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Naftas/gāzes atradnēs |KOPĀ 1250 |TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSŠo dokumentu pievieno kā paskaidrojuma raksta papildinājumu. Tāpēc, neietekmējot finanšu pārskata saprotamību, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā minēto informāciju. Pirms šā pārskata aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajiem norādījumiem un skaidrojumiem par turpmākajiem punktiem.1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSEiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā.2. ABM/ABB (budžeta līdzekļu vadība vai sadale pa darbības jomām)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:06: Enerģētika un transports06 09: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex-BA pozīcijas)), norādot nosaukumu06 09 01: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam: energotīkli06 09 02: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam: oglekļa uztveršana un uzglabāšana06 09 03: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam: jūras vēja energotīklu sistēma Eiropā06 01 04 13: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam: administratīvās pārvaldības izdevumi3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsSākums: 2009. gads. Beigas: 2010. gads.3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas )Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |06 09 01 | Fakult. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | 1a |06 09 02 | Fakult. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | 1a |06 09 03 | Fakult. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | 1a |06 01 04 13 | Fakult. | Nedif. | JĀ | NĒ | NĒ | 1a |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānāx Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[20] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemx Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasŠis priekšlikums ir izstrādāts, reaģējot uz Eiropas ekonomikas straujo lejupslīdi finanšu krīzes un gāzes ziemas krīzes rezultātā. Ar to tiek īstenots Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns (COM (2008) 800), kuru Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11.–12. decembra sanāksmē.Reālajā ekonomikā finanšu krīze sāka izpausties 2008. gada rudenī. Gāzes krīze sākās 2008. gada decembrī, Kopienai nesaņemot Krievijā ražotās gāzes piegādes. Gan ekonomikas krīze, gan gāzes krīze rada strukturālas problēmas Eiropas ekonomikai. Ir nepieciešams un patlaban tiek izstrādāts visaptverošs ekonomikas atveseļošanas plāns; šis priekšlikums radīt finansiālus stimulus enerģētikas nozares galvenajām jomām ir minētā plāna būtiska sastāvdaļa.Komisija jau ir iesniegusi priekšlikumu pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, lai 1.a pozīcijā paredzētu papildu līdzekļus, ievērojot kopējās summas, kas noteiktas Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[22]. Ņemot vērā pirmās apspriedes ar budžeta lēmējinstitūciju, Komisija patlaban ierosina līdzekļus, kas 2008. gadā netika izmantoti saskaņā ar 2. pozīcijā noteikto maksimālo apjomu, pārnest 1.a pozīcijā, lai ierosinātajiem enerģētikas jomas projektiem nodrošinātu 3,5 miljardus euro (1,5 miljards euro 2009. gadā un 2 miljardi euro 2010. gadā).– Lai nekavējoties sniegtu ieguldījumu ekonomikas krīzes risināšanā, projektiem jābūt apstiprinātiem tuvākajā laikā.– Tādēļ jau šajā regulā ir jāsniedz tādu projektu saraksts, kuriem varētu piešķirt finansiālu atbalstu, ievērojot lietderības un efektivitātes kritērijus, kā arī attiecīgā budžeta ierobežojumus.– Oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektu saraksts jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no personām, kas darbojas Forumā par fosilajiem kurināmajiem, no Fosilā kurināmā bezemisiju spēkstaciju tehnoloģiju platformas dalībniekiem un no citiem avotiem. Šajā sarakstā finansiālais atbalsts jānovirza tādiem projektiem, kuru īstenošana var sākties 2009. un 2010. gadā, savukārt pārējie projekti iekļaujami rezerves sarakstā. Projekta gatavības pakāpe jānovērtē, pamatojoties uz to, vai tajā paredzēta labi izstrādāta un īstenojama spēkstacijas koncepcija, tostarp attiecībā uz tās oglekļa uztveršanas komponentu, kā arī labi izstrādāta un īstenojama CO2 transporta un uzglabāšanas koncepcija, un vai vietējās pārvaldes iestādes ir paudušas skaidru apņemšanos projektu atbalstīt. Lai veicinātu projektu ātrāku izstrādi, ir jānodrošina katram projektam ne vairāk kā 250 miljardus euro. Lai to panāktu, ir jāatlasa projekti, kuri gatavi īstenošanai 2009./2010. gadā. Atbalstāmie projekti būs jāizvēlas, inter alia nodrošinot to, ka katra dalībvalsts neatbalsta vairāk kā vienu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektu, lai tādējādi tiktu pētīti dažādi ģeoloģiskie uzglabāšanas apstākļi un tiktu atbalstīts mērķis veicināt ekonomikas atveseļošanos visā Eiropā.Attiecībā uz jūras vēja enerģijas ražošanu sarakstā jāiekļauj tikai tie projekti, kuri gatavi īstenošanai, projekti, kuru īstenošanu iespējams paātrināt ar finansiāliem stimuliem, projekti ar pārrobežu nozīmi, liela mēroga projekti.Attiecībā uz gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projektiem šis saraksts tiek sastādīts atbilstīgi projektu ieguldījumam energoapgādes drošības un diversifikācijas mērķu sasniegšanā, kas noteikti nesenajā Otrajā Enerģētikas stratēģiskajā pārskatā un kurus apstiprinājis Eiropas Parlaments un Padome.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaEnerģētika ir kļuvusi par vienu no galvenajiem tematiem Eiropā. Eiropas Savienība decembrī pieņēma virkni nozīmīgu lēmumu attiecībā uz enerģētikas nākotni Eiropā, nosakot šādus mērķus: virzīt enerģētikas nozari uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, panākt to, lai Eiropas enerģijas avotu struktūrā lielāko daļu veidotu atjaunojamās enerģijas avoti, risināt Eiropā enerģijas pieprasījuma problēmas, izmantojot energoefektivitātes iespējas.Šādas izmaiņas prasa nozīmīgu saistību uzņemšanos un lielus kapitālieguldījumus. Tomēr, ja pašlaik netiks veikti papildu pasākumi, ekonomikas krīze var iekavēt šos kapitālieguldījumus. Kredītresursu apsīkums tieši ietekmē izmaiņu attīstības tempu Eiropā. Šī problēma apdraud tehnoloģisko progresu, un šodien pieļautie kavējumi nākotnē izraisīs augstākas cenas. Šā iemesla dēļ Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā sevišķi tiek uzvērta nepieciešamība nodrošināt stratēģiskus ieguldījumus un stimulēt ekonomiku saskaņā ar skaidri noteiktiem stratēģiskiem mērķiem.Lai ieguldījumiem būtu reāla un būtiska ietekme, tiem jābūt koncentrētiem uz dažām konkrētām nozarēm. Tām jābūt nozarēm, kurās Eiropas mēroga darbība var radīt pievienoto vērtību; kurās ir lieli, rūpīgi izstrādāti projekti, kas nodrošina ievērojamu finansiālās palīdzības summu izmantošanu; kurās pasākumi dos būtisku ieguldījumu energoapgādes drošības un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā. Šiem kritērijiem atbilst gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu, jūras vēja enerģijas ražošanas un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas nozares.Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un jūras vēja enerģijas ražošanu šī regula pamatojas uz Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu, kurš aicina izstrādāt Eiropas rūpniecības iniciatīvas minētajās jomās. Eiropadome 2008. gada 16. oktobra sanāksmē aicināja Komisiju būtiski paātrināt tehnoloģiju plāna īstenošanu.Problēmas saistībā ar gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumiem ir parādījušās pēdējo gadu laikā. Nesenās gāzes krīzes (2006. un 2009. gada ziemā) un naftas cenu pieaugums līdz 2008. gada vidum parādīja, cik neaizsargāta šajā ziņā ir Eiropa. Pašmāju energoresursu — gāzes un naftas — krājumi izsīkst, tādējādi Eiropa energoapgādes jomā arvien vairāk kļūst atkarīga no importa. Tāpēc enerģētikas infrastruktūrai būs izšķiroša nozīme. Tomēr pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze nelabvēlīgi ietekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu. Dažos svarīgos — tostarp Kopienas nozīmes — projektos nepietiekamo līdzekļu dēļ, iespējams, gaidāma būtiska īstenošanas kavēšanās. Tāpēc ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai atbalstītu ieguldījumus energotīklu starpsavienojumos. Tā kā šādu projektu izstrādei un īstenošanai vajadzīgs ievērojams laiks, ir svarīgi, lai Kopiena nekavējoties veiktu ieguldījumus šādā infrastruktūrā un tādējādi varētu paātrināt tādu projektu izstrādi, kuriem ir īpaši liela nozīme energoapgādes drošībai Eiropas Savienībā. Ir ļoti svarīgi, lai tad, kad ekonomika būs atveseļojusies un pasaulē pieaugs pieprasījums pēc enerģijas, Eiropas Savienība būtu labāk sagatavota un varētu nodrošināt energoapgādes drošību.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji(a) Veicināt ES klimata pārmaiņu mērķu izpildi, veicot būtiskus pasākumus saistībā ar Eiropadomes noteikto uzdevumu (12 demonstrējumu spēkstaciju celtniecība un darbības uzsākšana līdz 2015. gadam), lai līdz 2020. gadam nodrošinātu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju komerciālu dzīvotspēju;(b) izveidot Eiropā mūsdienīgu un pilnībā integrētu jūras vēja enerģijas tīklu sistēmu, kura būtiski pastiprinās vēja enerģijas nozares ieguldījumu ES atjaunojamās enerģijas nozares mērķu sasniegšanā un nostiprinās Eiropas rūpniecības attīstību vēja enerģijas ražošanas jomā;(c) pielāgot un attīstīt energotīklus, lai sekmētu iekšējā enerģētikas tirgus darbību, jo īpaši novēršot problemātisko posmu trūkumus, risinot energoapgādes drošības un diversifikācijas jautājumus un pārvarot ar vidi saistītas problēmas, kā arī tehniskās un finansiālās grūtības.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši):Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[23].Pārvalda centralizētiX Pārvaldību īsteno tieši, to veic KomisijaPārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējotizpildaģentūrāmKopienu izveidotām iestādēm, kā minēts Finanšu regulas 185. pantādalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumuPārvalda dalīti vai decentralizētikopā ar dalībvalstīmkopā ar trešām valstīmPārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaSubsīdiju piešķiršana šiem darbības veidiem pamatosies uz Eiropas Kopienu standarta mērķfinansējuma līgumu. Šā līguma dažādi pārraudzības, informācijas un revīzijas noteikumi būs spēkā pilnībā.It īpaši starpsavienojumu projektu gadījumā dalībvalstis veic projektu tehnisko uzraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina to izdevumu patiesumu un atbilstību, kuri radušies attiecībā uz projektiem vai projektu daļām. Dalībvalstis var lūgt Komisiju piedalīties pārbaudēs uz vietas.Dalībvalstis ziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas veikti, lai paātrinātu administratīvo kārtību un atļauju, licenču un sertifikātu piešķiršanas procedūras, kas jāievēro starpsavienojumu projektu virzītājiem, jo īpaši sniedzot tiem kontroles, pārvaldības un pārraudzības sistēmu aprakstu, kas sagatavots, lai nodrošinātu projektu sekmīgu izpildi.6.2. Novērtēšana6.2.1. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma/retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Komisija veic programmas novērtējumu, lai izvērtētu tās devumu Kopienas enerģētikas politikas mērķu sasniegšanā un apropriāciju izmantošanas efektivitāti.Komisija var prasīt, lai finansējuma saņēmēja dalībvalsts iesniedz īpašu novērtējumu par projektiem, kas finansēti atbilstīgi šīs regulas 2. nodaļas 3. iedaļai, vai — attiecīgā gadījumā — sniedz Komisijai informāciju un palīdzību, kas vajadzīga šādu projektu novērtēšanai.Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējuma ziņojumu par programmā sasniegtajiem rezultātiem.6.2.2. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsNepiemēro.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi-  Tā kā attiecībā uz visām darbībām ir paredzēti standarta mērķfinansējuma līgumi, uz tiem attieksies vispārpiemērojamie krāpšanas apkarošanas pasākumi.-  Rezultāti būs skaidri uzskatāmi un izmērāmi visiem darbības veidiem. Subsīdiju veidi būs vienkārši — izdevumiem saistībā ar ieguldījumiem un attiecīgo operāciju izmaksām. Šos posteņus var rūpīgi pārbaudīt, turklāt projektos ir iegūti pietiekami materiāli un zināšanas, lai veiktu uz informāciju balstītu krāpšanas riska novērtējumu.-  Visos projektos ir iespējamas pārbaudes uz vietas.-  Atkarībā no projektu sarežģītības pakāpes īpaši pārraudzības uzdevumi var tikt uzticēti attiecīgi apmācītiem darbiniekiem vai ārējiem konsultantiem.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos euro (3 zīmes aiz komata)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[25] (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 |B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 |Personāls, ko finansē[26] atbilstoši XX 01 02. pantam | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 |Pārējais personāls, ko finansē[27] atbilstoši XX 01 04/05. pantam |TOTAL | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts-  Programmas noteikšana un koordinācija-  Projektu finanšu pārvaldība-  Projektu pārraudzība-  Pārstāvēt Komisiju Programmas komitejā un iesniegt tai pasākumus, kas veicami komitoloģijas procedūras gadījumā-  Organizēt starpdienestu apspriedes Komisijā-  Stratēģiskie novērtējumi8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus.8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumimiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014. un turpmākie gadi | KOPĀ |— iekšējais (intra muros) |— ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 1,2 | 1,2 | 2,4 |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu2009. un turpmākie gadi: 7 ierēdņi (122 000 euro 1 ierēdnim gadā) un 3 ārštata darbinieki: 2 GFIV (62 500 euro gadā), 1 GFII (34 500 euro gadā)2010. un turpmākie gadi: 15 ierēdņi (122 000 euro 1 ierēdnim gadā) un 7 ārštata darbinieki: 4 GFIV (62 500 euro gadā), 2 GFII (34 500 euro gadā) un NVE (51 000 euro gadā)Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu, ko var dot vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru, ievērojot budžeta ierobežojumus.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014. un turpmākie gadi | TOTAL |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[28] | 0,108 | 0,108 | 0,216 |XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 |XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāKomandējumi: 100 000 euro vienam projekta veidamViena komiteja vienam tematam gadā = 4*27*1000 euro=108 000 euroUzraudzības pasākumu konsultanti no 2011. gada: 250 000 euro gadā0,5 FTE (konsultanti) uzraudzības sistēmai: 60 000 euro gadāAdministratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu, ko var piešķirt vadošajam ģenerāldirektorātam saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru, ievērojot budžeta ierobežojumus.[1] OV C […], […], […]. lpp. [jāievieto pilnīgas atsauces!][2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV C […], […], […]. lpp.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] Prezidentūras secinājumi Eiropadomes sanāksmē Briselē 2008. gada 11.-12. decembrī, 17271/08, 9. punkts.[6] COM(2008) 800.[7] "Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns) — Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni" (COM (2007) 723).[8] 2008. gada 16. decembra Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumi, [precīza atsauce].[9] COM(2008) 781.[10] [atsauces][11] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[12] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.[13] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[14] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[15] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.[16] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[17] COM(2007) 723.[18] OV L 162, 22.6.2007.[19] Šo atbalstu var piešķirt kopā ar Eiropas Investīciju bankas atbalstu.[20] Skatīt 19. un 21.– 23. punktu Iestāžu 2007. gada 17. maija nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[21] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[22] COM (2008) 859, galīgā redakcija, 10.12.2008.[23] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[24] Kā aprakstīts 5.3. iedaļā.[25] Attiecīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[26] Attiecīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[27] Attiecīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[28] Tiesību akta projektā paredzētā koordinācijas grupa un komiteja.