               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.12.2020
            COM(2020) 802 final
            2020/0354(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmēs saistībā ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmēs saistībā ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

               Nolīgums par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (“nolīgums”), ir pirmais saistošais starptautiskais nolīgums, kurš iecerēts, lai vērstos konkrēti pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

               Tā galvenais mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust NNN zveju, neļaujot NNN zvejā iesaistītiem kuģiem izmantot ostas un laist tirgū savas nozvejas. Tādējādi nolīgums padara šādu kuģu darbības turpināšanu mazāk pievilcīgu un vienlaikus bloķē NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nonākšanu valstu un starptautiskajos tirgos. Nolīguma patiesas īstenošanas galīgajā iznākumā tiks veicināta dzīvo jūras resursu un jūras ekosistēmu ilgtermiņa saglabāšanās un ilgtspējīga izmantošana. Nolīguma noteikumus piemēro zvejas kuģiem, kas vēlas ienākt tādas valsts ostā, kura nav to karoga valsts.

               Sarunas par nolīgumu tika risinātas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijā (FAO), kuras locekle ir arī Eiropas Savienība. Nolīgumu apstiprināja saskaņā ar FAO statūtu XIV panta 1. punktu, 2009. gada 22. novembrī FAO konferences trīsdesmit sestajā sesijā pieņemot Rezolūciju Nr. 12/2009. Tas stājās spēkā 2016. gada 5. jūnijā, un patlaban
                  1
                tajā ir 67 Puses.

               Eiropas Savienība viena no pirmajām 2011. gadā kļuva par nolīguma Pusi
                  2
               .

               2.2.Pušu sanāksme

               Saskaņā ar nolīgumu Pušu sanāksme ir lēmējstruktūra, kas sanāk reizi divos gados vai biežāk, ja tā šādi nolemj
                  3
               .

               Nolīguma 24. panta 2. punktā turklāt noteikts, ka četrus gadus pēc nolīguma stāšanās spēkā FAO sasauc Pušu sanāksmi, lai tajā pārskatītu un novērtētu to, cik rezultatīvi nolīgums sasniedz savus mērķus
                  4
               . Vajadzības gadījumā Puses pieņem lēmumu par turpmākām šādām sanāksmēm.

               Pušu īpašās sanāksmes var rīkot arī citā laikā, kādu Puses uzskata par vajadzīgu, vai pēc kādas Puses rakstiska pieprasījuma
                  5
               .

               2.3.Pušu sanāksmes lēmumi

               Pušu sanāksme ir pilnvarota pieņemt līgumslēdzējām pusēm saistošus pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

               Principā Puses lēmumus pēc būtības pieņem vienprātīgi, bet, ja priekšsēdētājs konstatē, ka visas iespējas panākt vienprātību ir izsmeltas, lēmumu pieņem ar vienkāršu nodoto balsu vairākumu
                  6
               .

               Pušu sanāksmju reglamenta grozījumus var pieņemt vienprātīgi, vai, ja vienprātību panākt nevar, lēmumu pieņem ar divu trešdaļu nodoto balsu vairākumu un ar noteikumu, ka šāds balsu vairākums atbilst vairāk nekā pusei no visām Pusēm
                  7
               . Savienībai ir līdzdalības tiesības un balsstiesības.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmēs, ierosināts noteikt saskaņā ar divpakāpju pieeju. Padomes lēmumā tiks izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai sanāksmei.

               Šī pieeja patlaban tiek ievērota arī reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) un nostājā, kas Savienības vārdā jāieņem minētajās sanāksmēs.

               Šajā lēmumā iestrādāti kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  8
               , un pārņemta ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 izveidotā Kopienas sistēma, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. Ņemta vērā Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  9
               , Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  10
               , Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 20. jūnija Regula (ES) 2019/1241 par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem
                  11
                un Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  12
               .

               Šajā lēmumā ņemtas vērā arī ES starptautiskās saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada 4. augusta Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (ANO Zivju krājumu nolīgums), Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1993. gada 24. novembra Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā (FAO atbilstības nolīgums) un citiem relevantiem daudzpusējiem nolīgumiem.

               Lēmums atspoguļo mērķus, kas izvirzīti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
                  13
                un saistītajos Padomes secinājumos, Padomes secinājumos par okeāniem un jūrām
                  14
               , Padomes secinājumos
                  15
                par Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība –– okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
                  16
               , arī saistībā ar sadarbību ar trešām valstīm nolīguma īstenošanā. Tajā ņemti vērā arī ES Jūras drošības stratēģijas
                  17
                un atbilstošā pārskatītā īstenošanas rīcības plāna
                  18
                NNN zvejas aspekti.

               Visbeidzot, iedvesmojoties no Komisijas zaļā kursa
                  19
               , lēmums paredz nulles tolerances pieeju attiecībā uz nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju –– šis mērķis ir atkārtoti apstiprināts Komisijas paziņojumos “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam”
                  20
                un “No lauka līdz galdam. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”
                  21
               .

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  22
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, konkrēti, ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju.

               Akti, ko Pušu sanāksme tiek aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie Pušu sanāksmes akti būs saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām un var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti:

               ·Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  23
               ;

               ·Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  24
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  25
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem;
                  26

               ·Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  27
               .

               Paredzētie akti tomēr nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2020/0354 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmēs saistībā ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) aizgādībā apspriesto Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (“nolīgums”), Savienība, būdama viena no nolīguma dalībniecēm, apstiprināja ar Padomes Lēmumu (ES) 2011/443
                  28
               . Nolīgums stājās spēkā 2016. gada 5. jūnijā.

               (2)Saskaņā ar nolīgumu Pušu sanāksme ir lēmējstruktūra, un tā ir pilnvarota pieņemt Pusēm saistošus pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. Pušu sanāksme notiek reizi divos gados vai biežāk, ja tā šādi nolemj.

               (3)Nolīguma 24. panta 2. punktā turklāt noteikts, ka četrus gadus pēc nolīguma stāšanās spēkā FAO sasauc Pušu sanāksmi, lai tajā pārskatītu un novērtētu to, cik rezultatīvi nolīgums sasniedz savus mērķus. Vajadzības gadījumā Puses pieņem lēmumu par turpmākām šādām sanāksmēm. Pušu īpašās sanāksmes var rīkot arī citā laikā, kādu Puses uzskata par vajadzīgu, vai pēc kādas Puses rakstiska pieprasījuma.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem nolīguma Pušu sanāksmēs, proti, nolīguma 24. panta 2. punktā paredzētajā pirmajā pārskata sanāksmē
                  29
                un trijās turpmākajās Pušu divgadu sanāksmēs un ar tām saistītajās starpsesiju sanāksmēs pēc minētās nostājas pieņemšanas, jo uz nolīguma pamata pieņemtie pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  30
                un (EK) Nr. 1224/2009
                  31
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  32
                un Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  33
               .

               (5)Ņemot vērā vajadzību Savienības nostājā aptvert jaunākās izmaiņas, kuru pamatā ir relevanta informācija, kas iesniegta pirms Pušu sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu lojālas sadarbības principu būtu jānosaka kārtība, kas jāievēro, kad no gada uz gadu laikposmā, kas aptver nolīguma 24. panta 2. punktā paredzēto pirmo pārskata sanāksmi un trīs turpmākās Pušu divgadu sanāksmes un ar tām saistītās starpsesiju sanāksmes, tiek precizēta Savienības nostāja.

               (6)Nolīguma galvenais mērķis ir aizkavēt, novērst un izskaust nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, neļaujot NNN zvejā iesaistītiem kuģiem izmantot ostas un laist tirgū savas nozvejas. Tādējādi nolīgums padara šādu kuģu darbības turpināšanu mazāk pievilcīgu un vienlaikus bloķē NNN zvejā iegūtu zvejas produktu nonākšanu valstu un starptautiskajos tirgos.

               (7)NNN zveja ir viens no nopietnākajiem draudiem ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgai izmantošanai un pašos pamatos apdraud Savienības kopējās zivsaimniecības politikas un starptautiskos centienus veicināt okeānu labāku pārvaldību.

               (8)Nolīguma Pušu sanāksme atbild par tādu pasākumu pieņemšanu, kas paredzēti, lai nodrošinātu nolīguma īstenošanu un tādējādi arī dzīvo jūras resursu un jūras ekosistēmu ilgtermiņa saglabāšanos un ilgtspējīgu izmantošanu. Lai nodrošinātu nolīguma īstenošanu un veicinātu starptautisko sadarbību NNN zvejas jomā, Savienībai šajās sanāksmēs būtu jāuzņemas aktīva, iedarbīga un konstruktīva loma,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmēs saistībā ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, ir izklāstīta I pielikumā.

               Minētā nostāja ir noteikta uz laikposmu, kas aptver nolīguma 24. panta 2. punktā paredzēto pirmo pārskata sanāksmi un trīs turpmākās Pušu divgadu sanāksmes un ar tām saistītās starpsesiju sanāksmes.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem 1. panta otrajā daļā minētajās nolīguma Pušu sanāksmēs, no gada uz gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz nolīguma Pušu sanāksmei, kas ir nākamā pēc trešās divgadu sanāksmes, kas minēta 1. panta otrajā daļā.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                        Padomes vārdā ––

                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        2020. gada oktobrī.
                  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/
                  .

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2011/443 (2011. gada 20. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV L 191, 22.7.2011., 1. lpp.).

                     (3)

                        Pušu sanāksmju reglamenta 5.1. punkts.

                     (4)

                        Šai sanāksmei, kuras rīkotāja ir ES, bija jānotiek 2020. gadā, bet Covid-19 dēļ tā atlikta uz 2021. gadu.

                     (5)

                        Pušu sanāksmju reglamenta 5.2. punkts.

                     (6)

                        Pušu sanāksmju reglamenta 7.2. un 7.3. punkts.
                        Organizācijas vispārīgo noteikumu XVII.3(a) punkts.

                     (7)

                        Pušu sanāksmju reglamenta 13. punkts

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (9)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (10)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (11)

                        OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.

                     (12)

                        OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.

                     (13)

                        COM (2011) 424, 13.7.2011.

                     (14)

                        14249/19, 19.11.2019.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (16)

                        JOIN (2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (17)

                        Eiropas Savienības Padomes dok. 11205/14, 24.6.2014.

                     (18)

                        Eiropas Savienības Padomes dok. 10494/18, 26.6.2018.

                     (19)

                        COM (2019) 640 final, 11.12.2019.

                     (20)

                        COM (2020) 380 final, 20.5.2020.

                     (21)

                        COM (2020) 381 final, 20.5.2020.

                     (22)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (23)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (24)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (25)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (26)

                        OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.

                     (27)

                        OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.

                     (28)

                        Padomes Lēmums (ES) 2011/443 (2011. gada 20. jūnijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV L 191, 22.7.2011., 1. lpp.).

                     (29)

                        Patlaban plānota 2021. gada 31. maijā–4. jūnijā.

                     (30)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (31)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (32)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (33)

                        OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.12.2020
            COM(2020) 802 final
            PIELIKUMI
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmēs saistībā ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pušu sanāksmēs saistībā ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

                1. PRINCIPI

               Saistībā ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (“nolīgums”), Savienība cita starpā ievēro šādus principus:

               (a)nodrošina, ka uz nolīguma pamata pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar pašu nolīgumu, kā arī ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar starptautiskajām saistībām, kuras Savienība uzņēmusies saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS)
                  1
               , 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (UNFSA)
                  2
                un 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā
                  3
               ;

               (b)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus Savienība tiecas īstenot Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajā kopējā zivsaimniecības politikā, un saskaņā ar tās Savienības sistēmas noteikumiem, kas ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008 izveidota, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju;

               (c)rīkojas saskaņā ar Padomes 2012. gada 19. marta secinājumiem par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  4
                un ārējā dimensijā tiecas ievērot tos pašus principus un veicināt tos pašus zvejniecības pārvaldības un kontroles standartus, ko piemēro Savienības ūdeņos; veicina vienlīdzīgus konkurences apstākļus, cita starpā tādēļ, lai atbalstītu pārredzamu tirdzniecību ar zvejas produktiem un uz tiem attiecinātu stingri ievērojamus standartus, kuru izpilde savukārt tiek stingri kontrolēta; veicina iniciatīvas, kas palielina ostas valsts un karoga valsts nozīmi nelegālas, neregulētas un nereģistrētas (NNN) zvejas apkarošanā;

               (d)rīkojas saskaņā ar Padomes secinājumiem par okeāniem un jūrām
                  5
               , Padomes secinājumiem
                  6
                par Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība –– okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  7
               ” un veicina pasākumus, kas atbalsta un stiprina rezultatīvu nolīguma īstenošanu, tādējādi dodot ieguldījumu visās okeānu ilgtspējīgas pārvaldības dimensijās;

               (e)ievēro nulles tolerances pieeju attiecībā uz NNN zveju, jo īpaši ņemot vērā to, ka no Covid-19 izrietošie politiskie un sociālekonomiskie apstākļi var būt radījuši vidi, kas negodīgiem dalībniekiem atvieglo NNN zvejas īstenošanu vai tirdzniecību ar NNN nozvejām, un tāpēc vēl jo vairāk ir nepieciešams veikt radikālus pasākumus saskaņā ar nolīgumu.

               2. ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība cenšas izvērst tālāk uzskaitītās darbības un ievirzes un veicināt to pieņemšanu, lai nodrošinātu vispārēju dalību nolīgumā un rezultatīvu nolīguma īstenošanu, un tādēļ:

               (a)nodrošina saskaņotību ar citām Savienības rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, vide, tirdzniecība, nodarbinātība, attīstība, pētniecība un inovācija un tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitikām, kuras Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm;

               (b)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) un reģionālo zivsaimniecības struktūru (RFB) paraugpraksi, un veicina šo organizāciju un nolīguma darbības koordinēšanu;

               (c)atbalsta globālu spēju attīstīšanas programmu pieņemšanu, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm sagatavoties nolīguma īstenošanai vai īstenot to, vienlaikus vajadzības gadījumā nodrošinot minēto programmu papildināmību ar palīdzību trešām valstīm, ko Savienība sniedz saistībā ar NNN zvejas apkarošanu;

               (d)veicina pasākumus, kas pēc vajadzības stiprina nolīguma un citu pasaules un reģionālo organizāciju sadarbību attiecīgo pilnvaru robežās, kā arī –– ja tas ir vēlams un piemērojams –– sadarbību ar valstīm, kas nav nolīguma Puses;

               (e)atbalsta pasākumus, ar kuriem veicina to, ka nolīgumu ratificē valstis, kas nav nolīguma Puses: tas darāms arī ar pasaules mēroga informētības palielināšanas un spēju veidošanas palīdzību, lai nodrošinātu, ka valstis saprot gan nolīguma priekšrocības, gan tā īstenošanas prasības gadījumā, ja tās kļūtu par nolīguma Pusēm;

               (f)atbalsta pasākumus, ar kuriem izstrādā un veicina tādu instrumentu (tehnoloģiju, informācijas apmaiņas sistēmu, reģistru u. c.) izmantošanu, kas atbalsta un atvieglo nolīguma īstenošanu, un nodrošina, ka tie ir saderīgi ar instrumentiem, kas Savienībā izstrādāti līdzīgiem mērķiem;

               (g)atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir nolīguma īstenošanas labad stiprināt pārredzamību, dialogu un sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, kuru vidū ir arī, bet ne tikai zvejnieki, zvejniecības nozare, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, zinātnieki un akadēmiskās aprindas, kā arī attiecīgā gadījumā atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir minēto personu iesaistīšanos un līdzdalību nolīguma īstenošanas darbā uzlabot saskaņā ar citos daudzpusējos nolīgumos pieņemto parasto praksi.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā no gada uz gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem Pušu sanāksmēs saistībā ar Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju

               Pirms katras nolīguma Pušu sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras nolīguma Pušu sanāksmes Padomei, lai tā varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja nolīguma Pušu sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.

                     (2)

                        OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.

                     (3)

                        OV L 177, 16.7.1996., 26. lpp.

                     (4)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (5)

                        14249/19, 19.11.2019.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (7)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.12.2020
            COM(2020) 801 final
            2020/0355(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai, gatavojoties Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos izpildinstitūcijas 41. sesijai, Eiropas Savienības vārdā iesniegtu izpildinstitūcijas lēmuma priekšlikumu par tādu korekciju veikšanas metodiku, kas atspoguļo Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas, un par nostāju, kas minētajā sesijā ieņemama Eiropas Savienības vārdā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis Padomes lēmuma priekšlikums ir par to, lai Eiropas Savienības vārdā iesniegtu priekšlikumu par izpildinstitūcijas lēmumu attiecībā uz metodiku, atbilstīgi kurai saskaņā ar Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (“Gaisa konvencija”) II pielikuma 2.–6. tabulu 2012. gadā grozītajā Protokolā par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu (“Gēteborgas protokols”) koriģē, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas. Priekšlikums par izpildinstitūcijas lēmumu tiks iesniegts, gatavojoties Gaisa konvencijas izpildinstitūcijas 41. sesijai.

               Šis Padomes lēmuma priekšlikums aptver arī Eiropas Savienības nostāju sarunās par izpildinstitūcijas lēmumu attiecībā uz citu pušu apsvērumiem par ES iesniegto priekšlikumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Gaisa konvencija un Gēteborgas protokols (grozīts 2012. gadā)

               Gaisa konvencija, kas pieņemta 1979. gadā, ir progresīvākais reģionālais vides nolīgums, kas pievēršas gaisa kvalitātei un gaisa piesārņojumam.

               Saskaņā ar Gaisa konvenciju vienošanās par sākotnējo Gēteborgas protokolu tika panākta 1999. gada novembrī. 2012. gadā Gēteborgas protokols tika grozīts. Grozītā redakcija stājās spēkā 2019. gada 7. oktobrī. Grozītais protokols veido pamatu emisiju samazināšanas saistībām laikposmā no 2020. gada līdz 2029. gadam atbilstīgi Direktīvai (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu, ar kuru atcēla Direktīvu 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju.

               Eiropas Savienība ir Gaisa konvencijas
                  1
                un 2012. gadā grozītā Gēteborgas protokola puse
                  2
               . Visas dalībvalstis ir Gaisa konvencijas puses; 21 dalībvalsts ir sākotnējā Gēteborgas protokola puse
                  3
               , bet Gēteborgas protokola 2012. gada grozījumus līdz šim akceptējušas 17 dalībvalstis
                  4
               .

               2.2.Gaisa konvencijas izpildinstitūcija

               Izpildinstitūcija ir Gaisa konvencijas pārvaldības struktūra, un to veido konvencijas pušu pārstāvji. Saskaņā ar Gaisa konvencijas 10. pantu izpildinstitūcija pārskata Gaisa konvencijas un tās protokolu īstenošanu un attīstību.

               Izpildinstitūcija cenšas savus lēmumus pieņemt pēc vienprātības principa
                  5
               .

               2.3.Izpildinstitūcijas paredzētais akts

               Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm jāiesniedz priekšlikums par izpildinstitūcijas lēmumu, ar ko nosaka metodiku, atbilstīgi kurai 2012. gadā grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulu koriģē, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir nodrošināt, lai grozītā protokola ietvertā atbilstības pārskatīšana notiktu, pamatojoties uz pareiziem skaitļiem par Eiropas Savienību. II pielikuma 2.–6. tabulā ir uzskaitīti dalībvalstu 2005. gada emisiju līmeņi (pamatlīmenis) un valstu emisiju samazināšanas saistības no 2020. gada un turpmākajos gados katram piesārņotājam (sēra dioksīdam, slāpekļa oksīdiem, amonjakam, gaistošajiem organiskajiem savienojumiem un smalkajām daļiņām). Visās tabulās iekļauta arī rinda, kurā norādītas ES kopsummas (ES dalībvalstu pamatlīmeņu summa emisiju kilotonnās 2005. gadā un ES dalībvalstu emisiju samazināšanas saistību summa, kas izteikta kā kopējās % izmaiņas salīdzinājumā ar ES dalībvalstu pamatlīmeņu summu). Patlaban ES rādītājs šajās tabulās ir ES-27 summa (2013. g.), un tas atspoguļo Eiropas Savienības dalībvalstu sastāvu protokola grozīšanas laikā 2012. gadā. Tāpēc II pielikums ir jākoriģē.

               Kā 36. sesijā secināja izpildinstitūcija, pašreizējos noteikumos vēl nav paredzēta metodika šim konkrētajam tehniskās korekcijas gadījumam. Līdzīgs izpildinstitūcijas lēmums par iespēju koriģēt Eiropas Savienības maksimāli pieļaujamo emisiju sākotnējā Gēteborgas protokolā tika pieņemts 2017. gadā
                  6
               , pēc izpildinstitūcijas pieprasījuma tās 36. sesijā ņemot vērā Eiropas Savienības priekšlikumu. Tā kā grozītais Gēteborgas protokols tolaik vēl nebija stājies spēkā, izpildinstitūcijas 2017. gada lēmums uz to neattiecās.

               Izpildinstitūcijas lēmumu par metodiku, atbilstīgi kurai pielāgo Eiropas Savienības rādītājus grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā, vēlams pieņemt izpildinstitūcijas provizoriskajā papildsesijā 2021. gada maijā un, vēlākais, izpildinstitūcijas sesijā 2021. gada decembrī, lai tabulu korekciju varētu pieprasīt pirms pirmā 2020. gada datu atbilstības pārskata sākuma (paredzams, ka tas būs 2022. gada otrajā ceturksnī).

               Paredzēto aktu piemēros no izpildinstitūcijas lēmuma pieņemšanas dienas. Paredzētais akts pēc pieņemšanas ļaus Eiropas Savienībai iesniegt vajadzīgos tehniskos atjauninājumus, lai atspoguļotu Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas. Dalībvalstu sastāva izmaiņas atspoguļojošo korekciju iesniegšanu Gaisa konvencijas sekretariātam Eiropas Savienības vārdā veiks Komisija.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Eiropas Savienībai jāiesniedz priekšlikums par lēmumu, kas jāpieņem Gaisa konvencijas izpildinstitūcijai (sk. priekšlikuma projektu I pielikumā).

               Šā priekšlikuma mērķis ir pieņemt metodiku, kas ļautu tehniski koriģēt grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā iekļautos Eiropas Savienības emisiju pamatlīmeņus un emisiju samazināšanas saistības, lai nodrošinātu, ka šajās tabulās iekļautie Eiropas Savienības rādītāji pareizi atspoguļo dalībvalstu emisiju pamatlīmeņu un emisiju samazināšanas saistību summu, ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas. Iespēja koriģēt šīs tabulas konkrētā situācijā, kad mainās Eiropas Savienības dalībvalstu sastāvs, ir vajadzīga, lai pareizi veiktu Eiropas Savienības saistību atbilstības pārskatīšanu atbilstīgi grozītajam Gēteborgas protokolam.

               Ja cita konvencijas puse ierosinātajā izpildinstitūcijas lēmumā ierosina redakcionālas izmaiņas, ar kurām varētu sasniegt tādus pašus mērķus, kādi izvirzīti Eiropas Savienības priekšlikumā, Eiropas Savienība šādus priekšlikumus principā varētu atbalstīt.

               Priekšlikumi koriģēt valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju vai dalībvalstu emisiju samazināšanas saistības (politiskā ietekme) netiks atbalstīti, taču tiks atsevišķi apspriesti, jo īpaši saistībā ar pašreizējo grozītā Gēteborgas protokola pārskatīšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Izpildinstitūcija ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Gaisa konvenciju.

               Akts, ko izpildinstitūcija tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstīgi grozītā Gēteborgas protokola 13. panta 5. punktam būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza ne Gaisa konvencijā, ne Gēteborgas protokolā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Eiropas Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Neattiecas.

               2020/0355 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai, gatavojoties Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos izpildinstitūcijas 41. sesijai, Eiropas Savienības vārdā iesniegtu izpildinstitūcijas lēmuma priekšlikumu par tādu korekciju veikšanas metodiku, kas atspoguļo Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas, un par nostāju, kas minētajā sesijā ieņemama Eiropas Savienības vārdā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)2019. gada 7. oktobrī stājās spēkā grozītais Protokols par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu (“grozītais Gēteborgas protokols”) redakcijā, kas 2012. gadā pieņemta Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos (“Gaisa konvencija”) satvarā un ko Eiropas Savienība apstiprinājusi ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1757.

               (2)Saskaņā ar Gaisa konvencijas 10. pantu izpildinstitūcija pārskata Gaisa konvencijas un tās protokolu īstenošanu un attīstību un var pieņemt lēmumus, kas vajadzīgi, lai precizētu šo protokolu īstenošanu.

               (3)Gaisa konvencijas izpildinstitūcijas 36. sesijā konvencijas puses aicināja Eiropas Savienību un tās dalībvalstis ierosināt metodiku, atbilstīgi kurai sākotnējā Gēteborgas protokola (1999. gadā pieņemtās redakcijas) II pielikuma 1. tabulā iekļauto Eiropas Savienības maksimāli pieļaujamo emisiju koriģēt, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas.

               (4)Eiropas Savienības un tās dalībvalstu ierosinātais lēmums
                  8
                vēlāk tika pieņemts Gaisa konvencijas izpildinstitūcijas 37. sesijā.

               (5)Metodika, atbilstīgi kurai koriģēt grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā iekļautos Eiropas Savienības rādītājus, tādējādi ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas, ir nepieciešama arī tādēļ, lai Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas varētu pareizi atspoguļot pārskatā par to, kā Eiropas Savienība pilda grozītā Gēteborgas protokola uzliktās saistības. Tas neattiecas uz valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju vai valstu emisiju samazināšanas saistību koriģēšanu tajās pašās tabulās.

               (6)Izpildinstitūcija koriģēšanas metodiku ir pieņēmusi, un minēto metodiku īstenojošās korekcijas, kas vajadzīgas, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas kopš grozītā Gēteborgas protokola pieņemšanas, Komisijai Eiropas Savienības vārdā būtu jāiesniedz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretāram un līdzīgā veidā jāiesniedz visas korekcijas, kas kļūs vajadzīgas saistībā ar turpmākām Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņām.

               (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem izpildinstitūcijā, jo izpildinstitūcijas lēmums Eiropas Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.
                     Gaisa konvencijas izpildinstitūcijas 41. sesijā Eiropas Savienība par mērķi izvirza noteikt metodiku, kas ļautu koriģēt grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā iekļautos Eiropas Savienības emisiju pamatlīmeņus un emisiju samazināšanas saistības un tādējādi nodrošināt, ka minētajās tabulās iekļautie Eiropas Savienības rādītāji var tikt koriģēti, lai pareizi atspoguļotu dalībvalstu emisiju pamatlīmeņu un emisiju samazināšanas saistību kopējo summu, ņemot vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas.

               2.
                     Gatavojoties Gaisa konvencijas izpildinstitūcijas 41. sesijai un lai sasniegtu 1. punktā izvirzīto mērķi, Eiropas Savienība iesniedz šā lēmuma pielikumā pievienoto priekšlikumu par vajadzīgo korekciju veikšanas metodiku.

               3.
                     Minēto priekšlikumu Komisija Eiropas Savienības vārdā dara zināmu konvencijas sekretariātam.

               2. pants

               Eiropas Savienība var atbalstīt citu konvencijas pušu ierosinātos grozījumus, ja tie palīdz sasniegt 1. pantā nosauktos Eiropas Savienības mērķus.

               3. pants

               Atkarībā no Gaisa konvencijas izpildinstitūcijas 41. sesijas gaitas Eiropas Savienības pārstāvji, koordinācijas sanāksmēs uz vietas apspriedušies ar dalībvalstīm, var vienoties par 1. un 2. pantā minētās nostājas precizēšanu bez jauna Padomes lēmuma.

               4. pants

               Kad Gaisa konvencijas izpildinstitūcija koriģēšanas metodiku ir pieņēmusi, Komisija Savienības vārdā iesniedz vajadzīgās minēto metodiku īstenojošās korekcijas.

               5. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 81/462/EEK (1981. gada 11. jūnijs) par Konvencijas par tāldarbīgu pārrobežu gaisa piesārņojumu noslēgšanu (OV L 171, 27.6.1981., 11.–24. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums 2003/507/EK (2003. gada 13. jūnijs) par Eiropas Kopienas pievienošanos protokolam par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas pievienots 1979. gada konvencijai par pārrobežu gaisa piesārņojumu (OV L 179, 17.7.2003., 0001.–0002. lpp.); Padomes Lēmums (ES) 2017/1757 (2017. gada 17. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā pieņemtu grozījumu 1979. gada Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos 1999. gada Protokolā par paskābināšanas, eitrofikācijas un piezemes ozona līmeņa samazināšanu (OV L 248, 27.9.2017., 3.–75. lpp.).

                     (3)

                        Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Horvātija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija (ratifikācijas statuss 2020. gada 1. oktobrī).

                     (4)

                        Bulgārija, Čehija, Dānija, Horvātija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Somija, Spānija, Vācija un Zviedrija (ratifikācijas statuss 2020. gada 1. oktobrī).

                     (5)

                        29. noteikums Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos izpildinstitūcijas sesiju reglamentā, kas pieņemts ar Lēmumu 2010/19 un grozīts ar Lēmumu 2013/1.

                     (6)

                        Izpildinstitūcijas Lēmums 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf
                  .

                     (7)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        Gaisa konvencijas izpildinstitūcijas Lēmums 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf
                  .

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.12.2020
            COM(2020) 801 final
            PIELIKUMS
            Priekšlikums
            Padomes lēmums
            par to, lai, gatavojoties Konvencijas par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos izpildinstitūcijas 41. sesijai, Eiropas Savienības vārdā iesniegtu izpildinstitūcijas lēmuma priekšlikumu par tādu korekciju veikšanas metodiku, kas atspoguļo Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas, un par nostāju, kas minētajā sesijā ieņemama Eiropas Savienības vārdā

               Eiropas Savienības priekšlikums par izpildinstitūcijas lēmumu saskaņā ar Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos: metodika, atbilstīgi kurai II pielikuma 2.–6. tabulu 2012. gadā grozītajā Protokolā par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu (“Gēteborgas protokols”) koriģē, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas.

               Lēmuma projekts par 2012. gadā grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma korekcijām, kas vajadzīgas, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas

               Izpildinstitūcija,

               atgādinot lēmumus 2013/14 un 2016/4 par to, kā Eiropas Savienība ievēro Protokolu par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu (“Gēteborgas protokols”),

               norādot, ka grozītā Gēteborgas protokola 13. panta 2. punktā ir paredzēta procedūra, atbilstīgi kādai puses ierosina koriģēt Gēteborgas protokola II pielikumā uzskaitītās emisiju samazināšanas saistības, bet metodika, kas izklāstīta izpildinstitūcijas lēmumos 2012/3 un 2012/12 par korekcijām, neattiecas uz šo emisiju samazināšanas saistību korekciju, kas vajadzīga, lai atspoguļotu Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas,

               atgādinot lēmumu 2017/3, kuru, atbildot uz konvencijas pušu pieprasījumu izpildinstitūcijas 36. sesijā (ECE/EB.AIR/137), pēc Eiropas Savienības un tās dalībvalstu priekšlikuma pieņēma par korekcijām atbilstīgi Protokolam par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu, kas vajadzīgas, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības dalībvalstu sastāva izmaiņas,

               atzinīgi novērtējot to, ka 2012. gadā grozītais Protokols par acidifikācijas, eitrofikācijas un piezemes ozona samazināšanu (“Gēteborgas protokols”) ir stājies spēkā 2019. gada 7. oktobrī,

               1.nolemj saskaņā ar grozītā Gēteborgas protokola 13. panta 2. punktu izveidot metodiku, atbilstīgi kurai gadījumā, ja mainās Eiropas Savienības dalībvalstu sastāvs, grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā Eiropas Savienībai uzskaitītos emisiju pamatlīmeņus un emisiju samazināšanas saistības koriģē turpmāk aprakstītajā veidā:

               -Eiropas Savienības emisijas pamatlīmenis katram piesārņotājam, kas grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā izteikts 2005. gada emisiju līmeņos kilotonnās, ir Eiropas Savienības dalībvalstu emisiju pamatlīmeņu summa katram piesārņotājam, ņemot vērā jebkuru pievienošanos Eiropas Savienībai vai izstāšanos no tās,

               -grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā attiecībā uz Eiropas Savienību iekļautās emisiju samazināšanas saistības katram piesārņotājam ir Eiropas Savienības dalībvalstu emisiju samazināšanas saistību summa, ko aprēķina, a) piemērojot grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā noteiktajiem katras Eiropas Savienības dalībvalsts 2005. gada emisiju līmeņiem tajās pašās tabulās noteiktās katras Eiropas Savienības dalībvalsts emisiju samazināšanas saistības 2020. gadam un b) izsakot a) apakšpunktā minēto rezultātu summu procentos no Eiropas Savienības dalībvalstu 2005. gada emisiju līmeņu summas,

               -atbilstīgi šai metodikai 2005. gada emisiju līmeņi ir tie, kas uzskaitīti grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā, ja vien konkrētam parakstītājam vai pusei 2005. gada emisiju līmeņi II pielikumā nav noteikti; tādā gadījumā izmanto pēdējās ziņotās 2005. gada emisijas. Emisiju samazināšanas saistības 2020. gadam un turpmākiem gadiem ir tās saistības, kas uzskaitītas grozītā Gēteborgas protokola II pielikuma 2.–6. tabulā, ja vien konkrētam parakstītājam vai pusei emisiju samazināšanas saistības 2020. gadam un turpmākiem gadiem II pielikumā nav noteiktas; tādā gadījumā Eiropas Savienība šo informāciju rakstveidā iesniedz Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretāram,

               2.nolemj, ka Eiropas Savienība pēc iepriekš minētās metodikas noteiktās korekcijas var rakstveidā iesniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas izpildsekretāram, kurš informēšanas nolūkā šīs korekcijas dara zināmas visām pusēm.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.12.2020
            COM(2020) 814 final
            2020/0357(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit ceturtajā sesijā jāpauž Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas 64. sesijā jāpauž Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti ANO 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un ANO 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām. Ir paredzēts, ka Narkotisko vielu komisijas 64. sesija notiks 2021. gada 12.–16. aprīlī.2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1. ANO 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām

               Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu (“Konvencija par narkotiskajām vielām”)
                  1
               , mērķis ir starptautiski saskaņotas rīcības ceļā apkarot narkomāniju. Pastāv divi iejaukšanās un kontroles veidi, kas viens otru papildina. Pirmkārt, tās nolūks ir ierobežot narkotisko vielu glabāšanu, lietošanu, tirdzniecību, izplatīšanu, importu, eksportu, izgatavošanu un ražošanu, atļaujot to tikai medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem. Otrkārt, starptautiskas sadarbības ietvaros, kuras nolūks ir kavēt un atturēt narkotiku tirgotājus, tiks apkarota nelegāla narkotiku tirdzniecība.

               Ar ANO 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”)
                  2
                ir izveidota starptautiska sistēma psihotropo vielu kontrolei. Tas tika darīts, reaģējot uz narkotisko vielu dažādošanos un izplatīšanos, un ar to tika ieviesti kontroles pasākumi attiecībā uz virkni sintētisku narkotisko vielu atbilstīgi to potenciālam novest pie narkomānijas, no vienas puses, un to ārstnieciskajai vērtībai, no otras puses.

               Visas ES dalībvalstis ir konvencijas puses, bet Savienība nav.

               2.2.Narkotisko vielu komisija

               Narkotisko vielu komisija ir ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes komisija, un tās funkcijas un pilnvaras citstarp ir izklāstītas abās konvencijās. Tā sastāv no 53 ANO dalībvalstīm, ko ievēlējusi ANO Ekonomikas un sociālo lietu padome. 2021. gada martā 12 dalībvalstis ir Narkotisko vielu komisijas locekles ar tiesībām balsot
                  3
               . Savienībai Narkotisko vielu komisijā ir novērotājas statuss.

               2.3.Plānotais Narkotisko vielu komisijas akts

               Narkotisko vielu komisija, pamatojoties uz ieteikumiem, ko tai sniedz Pasaules Veselības organizācija (PVO), kuru konsultē tās ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos, regulāri groza vielu sarakstu, kas pievienots konvencijām.

               PVO ir ieteikusi ANO ģenerālsekretāram konvenciju sarakstos iekļaut astoņas no vienpadsmit vielām, ko bija kritiski izvērtējusi PVO Ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos.

               Narkotisko vielu komisija savā 64. sesijā, kas notiks Vīnē 2021. gada 12.–16. aprīlī, tiek aicināta pieņemt lēmumus par šo vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti konvencijām.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē Savienības tiesību aktu narkotiku kontroles jomā darbības jomu visās dalībvalstīs. Padomes 2004. gada 25. oktobra Pamatlēmuma 2004/757/TI, ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā
                  4
                (“Pamatlēmums”), 1. panta 1. punktā noteikts, ka Pamatlēmumā “narkotiskā viela” ir viela, uz kuru attiecas Konvencija par narkotiskajām vielām vai Konvencija par psihotropajām vielām, un ikviena no Pamatlēmuma pielikumā uzskaitītajām vielām. Tāpēc Pamatlēmums attiecas uz vielām, kas uzskaitītas sarakstos, kuri pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti minētajām konvencijām, tieši ietekmē ES kopīgos noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. panta nozīmē. Tas nav atkarīgs no tā, vai Savienībā attiecīgajai vielai jau ir noteikti kontroles pasākumi
                  5
               .

               Uz vienu no vienpadsmit vielām, kuras izvērtēja Ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos, attiecas kontroles pasākumi Savienības mērogā. Uz izotonitazēnu ir attiecināta Padomes Pamatlēmumā 2004/757/TI
                  6
                noteiktā “narkotiskās vielas” definīcija. Vienu vielu — MDMB-4ēn-PINACA — intensīvi uzrauga Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs; par to ir sagatavots arī riska novērtējuma ziņojums. Pārējās 9 vielas uzrauga Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs.

               Komisijas priekšlikumā Savienības kopējai nostājai ierosināts atbalstīt PVO ieteikumus, jo tie atbilst pašreizējām zinātnes atziņām. Attiecībā uz jaunajām psihoaktīvajām vielām šo vielu iekļaušanu konvenciju sarakstos pamato arī informācija, kas pieejama Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra Eiropas jauno narkotisko vielu datubāzē.

               Ir nepieciešams, ka Padome nosaka Savienības nostāju Narkotisko vielu komisijas sanāksmei, kad tā tiek lūgta pieņemt lēmumu par vielu iekļaušanu sarakstā. Dalībvalstīm, kas būs Narkotisko vielu komisijas locekles 2021. gada martā, šajā komisijā kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, būtu jāpauž šī nostāja, ņemot vērā ierobežojumus, kuri saistīti ar Savienības novērotājas statusu. Lai arī Savienība nav šo konvenciju dalībniece, tai tomēr ir ekskluzīva kompetence šajā jomā.

               Tādēļ Komisija iesniedz Savienības nostājas priekšlikumu, kas dalībvalstīm, kuras 2021. gada martā būs Narkotisko vielu komisijas locekles, jāpauž Eiropas Savienības vārdā Narkotisko vielu komisijas 64. sesijā par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Šī ir piektā reize, kad Komisija iesniedz šādu Savienības nostājas priekšlikumu
                  7
               . Padome ir apstiprinājusi Savienības nostājas
                  8
               , un tas ir ļāvis Eiropas Savienībai iepriekšējās Narkotisko vielu komisijas sanāksmēs paust vienotu viedokli par vielu iekļaušanu starptautiskajos sarakstos, jo dalībvalstis, kuras ir Narkotisko vielu komisijas locekles, balsojumā ir atbalstījušas to, ka saskaņā ar ieņemto Savienības nostāju vielas iekļauj sarakstos.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  9
               . Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  10
               .

               Narkotisko vielu komisija ir “ar nolīgumu izveidota struktūra” minētā panta nozīmē, jo tā ir struktūra, kuru ir izveidojusi ANO Ekonomikas un sociālo lietu padome, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas institūcija, un kurai ir uzticēti konkrēti uzdevumi saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām.

               Narkotisko vielu komisijas lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstā ir “lēmumi ar juridiskām sekām” LESD 218. panta 9. punkta nozīmē. Saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām Narkotisko vielu komisijas lēmumi automātiski kļūst saistoši, ja viena no pusēm noteiktajā termiņā lēmumu nav nosūtījusi pārskatīšanai ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomē
                  11
               . ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes lēmumi šajā jautājumā ir galīgi. Arī Narkotisko vielu komisijas lēmumiem par vielu iekļaušanu sarakstos ir juridiskas sekas attiecībā uz ES tiesību sistēmu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ņemot vērā to, ka tie spēj būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI. Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē šā ES tiesību instrumenta darbības jomu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja.

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību.

               Tādējādi ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 83. panta 1. punkts, kas nelegālu narkotiku tirdzniecību nosaka par vienu no noziegumiem ar pārrobežu dimensiju un pilnvaro Eiropas Parlamentu un Padomi paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai nelegālas narkotiku tirdzniecības jomā.

               4.3.Valstu atšķirīgās nostājas

               Dānijai ir saistošs Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI, kuru piemēro līdz 2018. gada 21. novembrim un kura 1. pantā ir noteikts, ka “narkotiskā viela” ir ikviena no vielām, uz kurām attiecas vai nu Konvencija par narkotiskajām vielām, vai Konvencija par psihotropajām vielām.

               Tā kā Narkotisko vielu komisijas lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstos ietekmē tos kopīgos noteikumus nelegālās narkotiku tirdzniecības jomā, kuri ir saistoši Dānijai, tad Dānija piedalās tā Padomes lēmuma pieņemšanā, ar ko nosaka nostāju, kura jāapstiprina Savienības vārdā, pieņemot šādus lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstā.

               4.4.Secinājumi

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 83. panta 1. punkts saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē budžetu.

               2020/0357 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit ceturtajā sesijā jāpauž Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 83. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu
                  12
                (“Konvencija par narkotiskajām vielām”), stājās spēkā 1975. gada 8. augustā.

               (2)Ievērojot Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. pantu, Narkotisko vielu komisija var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos. Izmaiņas sarakstos tā var veikt tikai saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumiem, taču tā var arī nolemt, ka PVO ieteiktās izmaiņas neveiks.

               (3)ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”)
                  13
                stājās spēkā 1976. gada 16. augustā.

               (4)Ievērojot Konvencijas par psihotropajām vielām 2. pantu, Narkotisko vielu komisija, pamatojoties uz PVO ieteikumiem, var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos vai svītrošanu no tiem. Tai ir plaša rīcības brīvība ņemt vērā ekonomiskos, sociālos, juridiskos, administratīvos un citus faktorus, taču tā nevar rīkoties patvaļīgi.

               (5)Izmaiņas abu konvenciju sarakstos tieši ietekmē narkotisko vielu kontroles sfērā pieņemto Savienības tiesību aktu darbības jomu. Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI
                  14
                attiecas uz vielām, kas uzskaitītas minēto konvenciju sarakstos. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti minētajām konvencijām, tieši ietekmē Savienības kopīgos noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 2. panta nozīmē.

               (6)Narkotisko vielu komisijai tās sešdesmit ceturtajā sesijā, kas provizoriski plānota 2021. gada 12.–16. aprīlī Vīnē, jāpieņem lēmumi par 8 jaunu vielu iekļaušanu ANO konvenciju sarakstos.

               (7)Savienība nav Konvencijas par narkotiskajām vielām un Konvencijas par psihotropajām vielām dalībniece. Tai ir novērotājas statuss bez balsstiesībām Narkotisko vielu komisijā, kuras locekles ar tiesībām balsot 2021. gada martā būs divpadsmit dalībvalstis
                  15
               . Tāpēc ir nepieciešams, lai Padome pilnvarotu dalībvalstis paust Savienības nostāju par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām, jo lēmumi par jaunu vielu iekļaušanu konvenciju sarakstos ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               (8)PVO ir ieteikusi iekļaut vienu jaunu vielu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, četras jaunas vielas Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā un trīs jaunas vielas Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā.

               (9)Visas vielas, ko ir izvērtējusi PVO ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos (“ekspertu komiteja”) un ko PVO ir ieteikusi iekļaut sarakstos, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga kā jaunas psihoaktīvas vielas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1920/2006 noteikumiem
                  16
               .

               (10)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka izotonitazēns (ķīmiskais nosaukums: N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoksi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etānamins) ir sintētisks opioīdu analgētiskais līdzeklis, kas ir ļoti radniecisks etonitazēnam un klonitazēnam, kuri abi tiek starptautiski kontrolēti saskaņā ar 1961. gada Konvenciju par narkotiskajām vielām. Izotonitazēnam nav ārstniecisku pielietojumu, un par to nav saņemta zāļu tirdzniecības atļauja. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka izotonitazēnu lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tas var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic izotonitazēnu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (11)Ar Komisijas deleģēto direktīvu
                  17
                uz izotonitazēnu ir attiecināta Padomes Pamatlēmumā 2004/757/TI noteiktā “narkotiskās vielas” definīcija.

               (12)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut izotonitazēnu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (13)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka MDMB-4ēn-PINACA (ķīmiskais nosaukums: metil-3,3-dimetil-2-(1-(pent-4-ēn-1-il)-1H-indazol-3-karboksamīd)butanoāts) ir sintētisks kanabinoīds. Vielai MDMB-4ēn-PINACA nav ārstniecisku pielietojumu, un par to nav saņemta zāļu tirdzniecības atļauja. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka vielu MDMB-4ēn-PINACA lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic vielu MDMB-4ēn-PINACA iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (14)Viela MDMB-4ēn-PINACA ir konstatēta 20 dalībvalstīs, un 14 dalībvalstīs tai ir noteikti kontroles pasākumi. Tā tiek saistīta ar deviņiem nāves gadījumiem un ar 11 intoksikācijas gadījumiem. Par vielu MDMB-4ēn-PINACA pašlaik tiek veikta detalizēta izmeklēšana, kuras rezultātā Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs sagatavos riska novērtējuma ziņojumu.

               (15)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut vielu MDMB-4ēn-PINACA Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (16)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka CUMYL-PeGACLONE (ķīmiskais nosaukums: 2-(1-metil-1-fenil-etil)-5-pentil-pirido[4,3-b]indol-1-ons) ir sintētisks kanabinoīds. Šķiet, ka viela CUMYL-PeGACLONE nav licencēta ārstnieciskiem pielietojumiem un nav saņēmusi zāļu tirdzniecības atļauju. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka vielu CUMYL-PeGACLONE lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic vielu CUMYL-PeGACLONE iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (17)Viela CUMYL-PeGACLONE ir konstatēta vienpadsmit dalībvalstīs, un vismaz piecās dalībvalstīs tai ir noteikti kontroles pasākumi. Tā tiek saistīta ar vismaz trim nāves gadījumiem un ir konstatēta sešos bioloģiskajos paraugos, kas saistīti ar nopietniem nevēlamiem notikumiem.

               (18)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut vielu CUMYL-PeGACLONE Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (19)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka flubromazolāms (ķīmiskais nosaukums: 8-brom-6-(2-fluorfenil)-1-metil-4H-[1,2,4]-triazol-[4,3-a]-[1,4]-benzodiazepīns) ir benzodiazepīna tipa viela. Flubromazolāmam ir pētītas tā anksiolītiskās īpašības un samazināti sedatīvie, hipnozes un ataksijas blakusefekti, taču šķiet, ka tas nav licencēts ārstnieciskiem pielietojumiem un nav saņēmis zāļu tirdzniecības atļauju. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka flubromazolāmu lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tas var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic flubromazolāmu iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā.

               (20)Flubromazolāms ir konstatēts 15 dalībvalstīs, un vismaz septiņās dalībvalstīs tam ir noteikti kontroles pasākumi. Tas tiek saistīts ar diviem nāves gadījumiem un septiņiem intoksikācijas gadījumiem; tas ir konstatēts arī 44 bioloģiskajos paraugos, kas saistīti ar nāves gadījumiem.

               (21)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut flubromazolāmu Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā.

               (22)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka klonazolāms (dēvēts arī par klonitrazolāmu; ķīmiskais nosaukums: 6-(2-hlorfenil)-1-metil-8-nitro-4H-[1,2,4]triazol[4,3-a][1,4]benzodiazepīns) ir benzodiazepīna tipa viela. Šķiet, ka klonazolāms nav licencēts ārstnieciskiem pielietojumiem un nav saņēmis zāļu tirdzniecības atļauju. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka klonazolāmu lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tas var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic klonazolāmu iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā.

               (23)Klonazolāms ir konstatēts 15 dalībvalstīs, un vismaz četrās dalībvalstīs tam ir noteikti kontroles pasākumi. Tas tiek saistīts ar diviem nāves gadījumiem un pieciem intoksikācijas gadījumiem.

               (24)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut klonazolāmu Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā.

               (25)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka diklazepāms (dēvēts arī par Ro 5-3448; ķīmiskais nosaukums: 7-hlor-5-(2-hlorfenil)-1-metil-1,3-dihidro-2H-1,4-benzodiazepīn-2-ons) ir benzodiazepīna tipa viela. Šķiet, ka diklazepāms nav licencēts ārstnieciskiem pielietojumiem un nav saņēmis zāļu tirdzniecības atļauju. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka diklazepāmu lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tas var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic diklazepāmu iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā.

               (26)Diklazepāms ir konstatēts 16 dalībvalstīs, un vismaz astoņās dalībvalstīs tam ir noteikti kontroles pasākumi. Tas tiek saistīts ar diviem nāves gadījumiem; tas ir konstatēts arī 8 bioloģiskajos paraugos, kas saistīti ar nāves gadījumiem.

               (27)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut diklazepāmu Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā.

               (28)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka 3-MeO-PCP (ķīmiskais nosaukums: 1-[1-(3-metoksifenil)cikloheksil]piperidīns) ir disociatīva tipa viela. Šķiet, ka viela 3-MeO-PCP nav licencēta ārstnieciskiem pielietojumiem un nav saņēmusi zāļu tirdzniecības atļauju. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka vielu 3-MeO-PCP lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tā var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic vielu 3-MeO-PCP iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (29)Viela 3-MeO-PCP ir konstatēta 18 dalībvalstīs, un vismaz astoņās dalībvalstīs tai ir noteikti kontroles pasākumi. Tā tiek saistīta ar vismaz septiņiem nāves gadījumiem un pieciem intoksikācijas gadījumiem; tā ir konstatēta arī 18 bioloģiskajos paraugos, kas saistīti ar nopietniem nevēlamiem notikumiem.

               (30)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut vielu 3-MeO-PCP Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (31)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka difenidīns (ķīmiskais nosaukums: 1-(1,2-difeniletil)piperidīns) ir disociatīva tipa viela. Šķiet, ka difenidīns nav licencēts ārstnieciskiem pielietojumiem un nav saņēmis zāļu tirdzniecības atļauju. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka difenidīnu lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tas var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic difenidīnu iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (32)Difenidīns ir konstatēts 17 dalībvalstīs, un vismaz astoņās dalībvalstīs tam ir noteikti kontroles pasākumi. Tas tiek saistīts ar vismaz diviem intoksikācijas gadījumiem un ir konstatēts piecos bioloģiskajos paraugos, kas saistīti ar nopietniem nevēlamiem notikumiem.

               (33)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut difenidīnu Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (34)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Narkotisko vielu komisijā, jo lēmumi par astoņu vielu iekļaušanu dažādos sarakstos varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Pamatlēmumu 2004/757/TI.

               (35)Savienības nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               (36)Pamatlēmums 2004/757/TI, kuru piemēroja līdz 2018. gada 21. novembrim, ir saistošs Dānijai, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (37)Pamatlēmums 2004/757/TI ir saistošs Īrijai, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Narkotisko vielu komisijas sešdesmit ceturtajā sesijā 2021. gada 12.–16. aprīlī, kad minētā struktūra tiek sasaukta, lai pieņemtu lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                        Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        United Nations Treaty Series, vol. 978, No. 14152.

                     (2)

                        United Nations Treaty Series, vol. 1019, No. 14956.

                     (3)

                        Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Horvātija, Itālija, Nīderlande, Polija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

                     (4)

                        OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp., kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. novembra Direktīvu (ES) 2017/2103, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI, lai narkotiskās vielas definīcijā iekļautu jaunas psihoaktīvas vielas, un atceļ Padomes Lēmumu 2005/387/TI (OV L 305, 21.11.2017., 12. lpp.).

                     (5)

                        Sk. Pamatlēmuma pielikumu.

                     (6)

                        Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2020/1687 (2020. gada 2. septembris), ar kuru attiecībā uz jaunās psihoaktīvās vielas N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoksi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etānamīna (izotonitazēna) iekļaušanu “narkotiskās vielas” definīcijā groza Padomes Pamatlēmuma 2004/757/TI pielikumu (OV L 379, 13.11.2020., 55. lpp.).

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final.

                     (8)

                        Ieņemtas Padomē attiecīgi 2017. gada 7. martā, 2018. gada 27. februārī, 2019. gada 5. martā un 2020. gada 11. februārī.

                     (9)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (10)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (11)

                        Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. panta 7. punkts; Konvencijas par psihotropajām vielām 2. panta 7. punkts.

                     (12)

                        United Nations Treaty Series, vol. 978, No. 14152.

                     (13)

                        United Nations Treaty Series, vol. 1019, No. 14956.

                     (14)

                        Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā (OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.).

                     (15)

                        Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Horvātija, Itālija, Nīderlande, Polija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

                     (16)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1920/2006 (2006. gada 12. decembris) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.).

                     (17)

                        Komisijas Deleģētā direktīva (ES) 2020/1687 (2020. gada 2. septembris), ar kuru attiecībā uz jaunās psihoaktīvās vielas N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoksi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etānamīna (izotonitazēna) iekļaušanu “narkotiskās vielas” definīcijā groza Padomes Pamatlēmuma 2004/757/TI pielikumu, C(2020) 5897 final (OV L 379, 13.11.2020., 55. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.12.2020
            COM(2020) 814 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit ceturtajā sesijā jāpauž Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               PIELIKUMS

               Nostāja, kas dalībvalstīm, kuras ir Narkotisko vielu komisijas locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs attiecībā uz izmaiņām vielu kontroles darbības jomā, jāpauž Narkotisko vielu komisijas sešdesmit ceturtajā sesijā 2021. gada 12. –16. aprīlī:

               (1)izotonitazēns ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā;

               (2)MDMB-4ēn-PINACA ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā;

               (3)CUMYL-PeGACLONE ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā;

               (4)flubromazolāms ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā;

               (5)klonazolāms ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā;

               (6)diklazepāms ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām IV sarakstā;

               (7)3-MeO-PCP ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā;

               (8)difenidīns ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.