title: Priekšlikums Padomes regula (EK) nr. …/.., ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumus, kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---                     EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                   Briselē, 6.11.2008
                                                   COM(2008) 701 galīgā redakcija
                                        Priekšlikums
                            PADOMES REGULA (EK) Nr. …/..,
   ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumus,
           kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam
                                    (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.    PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
       • Priekšlikuma pamatojums un mērķi
   110
       Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu
       (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav
       Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi procedūrā attiecībā uz Ķīnas
       Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importu izdarīti ar Padomes 2005. gada
       23. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (“pamatregula”).
       • Vispārīgais konteksts
   120
       Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar
       pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.
       • Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
   139
       Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu.
       • Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
   141
       Nav / nepiemēro / neattiecas
   2.    APSPRIEŠANĀS        AR    IEINTERESĒTAJĀM          PERSONĀM      UN     IETEKMES
         NOVĒRTĒJUMS
       • Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
   219
       Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas
       intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.
       • Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
   229
       Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
       • Ietekmes novērtējums
   230
       Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.
       Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet prasība, ka pasākumi
       nedrīkst būt pretrunā “Kopienas interesēm”, nozīmē, ka izmeklēšanā noteikti tiek
       veikts plašākas ietekmes novērtējums.
   3.    PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
       • Ierosināto pasākumu kopsavilkums
   305
       Komisija, 2007. gada 4. septembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā
LV                                             2                                              LV
 ---pagebreak---        Vēstnesī (“paziņojums par uzsākšanu”), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu
       attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importu Kopienā.
       Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad 2007. gada 23. jūlijā Eiropas Ķīmijas
       rūpniecības padome (CEFIC) iesniedza sūdzību Kopienas ražotāja vārdā, kas saražo
       lielāko daļu no Kopienā ražotās citronskābes, ar liecībām par dempingu un tā izraisītu
       būtisku kaitējumu.
       Komisija 2008. gada 3. jūnijā ar Regulu (EK) Nr. 488/2008 noteica antidempinga
       pagaidu maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam
       Kopienā.
       Pievienotais Komisijas priekšlikums Padomes regulai ietver galīgos secinājumus par
       dempingu, radīto kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm.
       Antidempinga komitejas 2008. gada 14. oktobra sanāksmē notika apspriešanās ar
       dalībvalstīm. 12 dalībvalstis atbalstīja ierosināto pieeju, 5 dalībvalstis bija pret un
       10 dalībvalstis atturējās.
       Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas publicējams Eiropas
       Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2008. gada 3. decembrī.
       • Juridiskais pamats
   310
       Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret
       importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā
       jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 23. decembra Regulu (EK)
       Nr. 2117/2005.
       • Subsidiaritātes princips
   329
       Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu
       nepiemēro.
       • Proporcionalitātes princips
       Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
   331
       Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.
   332
       Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma
       mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju
       un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu.
       • Juridisko instrumentu izvēle
   341
       Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
   342
       Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.
       Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.
LV                                              3                                              LV
 ---pagebreak---    4.   IETEKME UZ BUDŽETU
   409
       Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.
LV                                         4    LV
 ---pagebreak---                                                  Priekšlikums
                                   PADOMES REGULA (EK) Nr. …/..,
     ar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumus,
             kas noteikti Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importam
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret
   importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis1,
   (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. pantu,
   ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,
   tā kā:
                                           A. PAGAIDU PASĀKUMI
   (1)     Komisija 2007. gada 4. septembrī publicēja paziņojumu2 par antidempinga procedūras
           sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes citronskābes importu
           Kopienā. Komisija 2008. gada 3. jūnijā ar Regulu (EK) Nr. 488/20083 (“pagaidu
           regula”) ĶTR izcelsmes citronskābes importam piemēroja pagaidu antidempinga
           maksājumu.
   (2)     Jāpiebilst, ka procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome
           (CEFIC) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību kāda ražotāja vārdā, kas saražo
           lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 25 %, no Kopienā ražotās citronskābes.
   (3)     Kā minēts pagaidu regulas 14. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana notika
           no 2006. gada 1. jūlija līdz 2007. gada 30. jūnijam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).
           Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par
           laikposmu no 2004. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).
                                        B. TURPMĀKĀ PROCEDŪRA
   1
           OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L
           340, 23.12.2005., 17. lpp.).
   2
           OV C 205, 4.9.2007., 14. lpp.
   3
           OV L 143, 3.6.2008., 13. lpp.
LV                                                     5                                                     LV
 ---pagebreak---    (4) Pēc antidempinga pagaidu maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes citronskābei
       vairākas ieinteresētās personas rakstiski iesniedza savas piezīmes. Personām, kas to
       pieprasīja, sniedza iespēju tikt uzklausītām.
   (5) Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu
       galīgajiem secinājumiem. Komisija jo īpaši pastiprināja izmeklēšanu attiecībā uz
       aspektiem, kas interesē Kopienu. Šajā saistībā pēc pagaidu pasākumu noteikšanas
       vienu papildu pārbaudes apmeklējumu veica šāda citronskābes lietotāja telpās Eiropas
       Savienībā:
         –      Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Apvienotā Karaliste un
                Nowy Dwor, Polija.
         Turklāt, kā sīkāk paskaidrots tālāk 11. apsvērumā, pārbaudes apmeklējumus veica
         šādu ražotāju eksportētāju telpās:
         –      Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd. (Laiwu Taihe), Laiwu, Shandong province;
         –      Weifang Ensign Industry Co. Ltd. (Weifang Ensign), Changle, Shandong
                province.
   (6) Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz
       kuriem plānoja ieteikt galīgā antidempinga maksājuma piemērošanu ĶTR izcelsmes
       citronskābes importam un attiecīgo summu galīgo iekasēšanu, ko nodrošina ar pagaidu
       maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt
       piezīmes pēc minētās informācijas saņemšanas.
   (7) Tika ņemtas vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstveidā iesniegtās piezīmes, un
       vajadzības gadījumā secinājumus attiecīgi grozīja.
                                     C. LIETAS SĀKŠANA,
                ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS
   (8) Viens ražotājs eksportētājs vairākkārt atkārtoja prasību, ka sūdzības publiskā versija
       neietver prima facie pierādījumus par Kopienas rūpniecībai nodarīto būtisko
       kaitējumu, atturot ieinteresētās personas izmantot savas aizstāvības tiesības. Pēc šā
       ražotāja eksportētāja domām lietu nevajadzēja uzsākt, jo sūdzībā ietvertie pierādījumi
       nav pietiekami. Šajā saistībā jāatzīmē, ka sūdzības publiskā versija ietvēra visus
       būtiskos pierādījumus un nekonfidenciālus datu kopsavilkumus, kas tika iesniegti
       konfidenciāli, lai ieinteresētās personas varētu izmantot savas aizstāvības tiesības
       procedūras laikā. Tādēļ šis arguments ir noraidāms.
   (9) Dažas ieinteresētās personas izteica argumentus, ka attiecīgais ražojums pagaidu
       regulas 16. apsvēruma nozīmē un tam līdzīgais ražojums nav līdzīgi, kā konstatēts
       pagaidu regulas 18. apsvērumā, jo to fizikālās un ķīmiskās īpašības nav vienādas, un
       tos neizmanto vienādiem nolūkiem. Pēc šo ieinteresēto personu domām apgalvojums
       pagaidu regulas 18. apsvērumā neattiecas uz argumentiem, kas minēti izmeklēšanas
       laikā, un ir pretrunā ar Komisijas veikto korekciju cenu samazinājuma aprēķinos, kas
       saistīta ar noteiktu attiecīgā ražojuma daudzumu apstrādi, lai novērstu sacietēšanu, pēc
       tā ievešanas ES. Pirmkārt tiek minēts, ka izmeklēšana liecina, ka gan attiecīgo
       ražojumu, gan līdzīgo ražojumu izmanto vieniem un tiem pašiem galvenajiem
       nolūkiem, t.i., galvenokārt tīrīšanai mājsaimniecībās (trauku mazgājamajām mašīnām
LV                                              6                                               LV
 ---pagebreak---         paredzētajos līdzekļos, mazgāšanas līdzekļos, ūdens mīkstinātājos) un kā pārtikas un
        dzērienu piedevas, bet arī personīgai higiēnai/kosmētikas jomā. Pretenzija, ka daži
        lietotāji attiecīgo ražojumu nemaz neizmantos mazgāšanas līdzekļos, pārtikas un
        dzērienu ražošanā tā smaržas un/vai krāsas dēļ, nebija tālāk pamatota ar
        pierādījumiem. Izmeklēšana liecināja, ka tikai vienā pielietošanas jomā, t.i., farmācijas
        nozarē, tiek izmantota vienīgi Eiropā ražota citronskābe, un iemesls ir īpašā atbilstības
        testa izmaksas. Tā kā farmācijas nozare ir tikai neliela daļa no kopējās lietotāju
        komercdarbības, atbilstības testa izmantošana netika uzskatīta par ekonomiski
        attaisnojamu komercdarbības lēmumu. Otrkārt, nav pretrunu starp korekciju, kas tika
        veikta cenu samazinājuma aprēķinos, saistībā ar attiecīgā ražojuma daudzumiem, kam
        jānovērš sacietēšana pēc importēšanas, saskaņā ar pagaidu regulas 64. apsvērumu un
        konstatējumu, ka abi ražojumi ir līdzīgi, jo pietiek ar to, ka attiecīgajam ražojumam un
        līdzīgajam ražojumam ir vienādas ķīmiskās, fizikālās un tehniskās pamatīpašības un
        ka tiem ir vienāds pamatpielietojums, kā tas ir šajā gadījumā. Tālāk tiek minēts, ka
        sacietēšana kā tāda nenotiek saistībā ar Ķīnas ražojuma specifiskajām īpašībām, bet tā
        notiek, jo jebkurai citronskābei neatkarīgi no tās izcelsmes, tās ķīmiskā sastāva dēļ ir
        tendence sacietēt, ja to pakļauj mitrumam un temperatūras maiņām. Tā kā ir dabiski,
        ka tikai attiecīgais ražojums ilgāku laika periodu tiek pakļauts mitrumam un
        temperatūras maiņām tā transportēšanas laikā uz ES, tad šī problēma galvenokārt
        rodas attiecīgajam ražojumam, bet ne vienīgi tam. Tāpēc korekcijā vienkārši ir ņemts
        vērā tas, ka sacietēšanas novēršana rada papildu izmaksas galvenokārt attiecīgajam
        ražojumam, jo ražojuma daudzumiem, ko skārusi sacietēšana, vai nu novērš
        sacietēšanu (sadrupinot un sijājot vai pārvēršot šķidrumā sacietējušo ražojumu) pirms
        tā pārdošanas tālāk, vai pārdod to ar atlaidi. Tādējādi šī prasība ir noraidāma.
   (10) Ņemot vērā iepriekš teikto, tiek galīgi secināts, ka pamatregulas 1. panta 4. punkta
        nozīmē attiecīgais ražojums un citronskābe, kas ražota un pārdota analogā valstī,
        Kanādā, un Kopienas ražošanas nozares ražotais un Kopienas tirgū pārdotais ražojums
        ir līdzīgi ražojumi, un ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 15. līdz 17. apsvērums.
                                          D. DEMPINGS
          1.     Vispārīgi noteikumi
   (11) Izmeklēšanas pagaidu posmā tika veikta visu zināmo ražotāju eksportētāju tirgus
        ekonomikas režīma (“TER”)/atsevišķā režīma (“AR”) prasību izmeklēšana. Izlasē
        iekļāva tikai dažus ražotājus eksportētājus, un vienā uzņēmumā veica atsevišķu
        pārbaudi. Savās piezīmēs par pagaidu regulu vairākas personas izteica pretenzijas, ka
        šai pieejai ir daži trūkumi. Tāpēc jautājumu izskatīja vēlreiz, un, ņemot vērā arī to, ka
        tādu apstākļu dēļ kā, piemēram, pieejamie līdzekļi, varēja palielināt to uzņēmumu
        skaitu, kuros paspētu veikt izmeklēšanu, galu galā tika nolemts neveidot izlasi. Ņemot
        vērā to, ka pagaidu posmā katram uzņēmumam, kas sadarbojās, tika nodrošināts
        vismaz AR, katram no tiem būtu jānosaka individuāla maksājuma likme. Rezultātā
        trim uzņēmumiem, ko neiekļāva izlasē vai kas atsevišķi pārbaudīti pagaidu posmā,
        lūdza iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Taču tikai divi no šiem uzņēmumiem
        iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Trešais uzņēmums neiesniedza atbildes uz
        anketas jautājumiem, un tālāka izmeklēšana tajā nenotika.
          2. Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)
LV                                                7                                               LV
 ---pagebreak---    (12) Pagaidu regulas 27. apsvērumā minētais uzņēmums apgalvoja, ka šajā apsvērumā
        minētā subsīdija nav paredzēta attiecīgajam ražojumam un ka nomas maksas
        nemaksāšana ir izskaidrojama ar grupas uzņēmumu privātu vienošanos par peļņas
        kompensēšanu ar nomas maksu. Taču tādēļ, ka netika saņemti nekādi jauni dokumenti
        vai informācija par šo jautājumu un minētā nomas maksas iegrāmatošanas prakse
        kropļojoši ietekmē grāmatvedības datus, secinājumi attiecībā uz šo uzņēmumu paliek
        bez izmaiņām un ar šo tiek apstiprināti.
   (13) Pēc pagaidu informācijas nodošanas atklātībā viena uzņēmumu grupa, kas minēta
        pagaidu regulas 25. apsvērumā, paziņoja, ka tā ir saņēmusi aizdevumus, pamatojoties
        uz vienas bankas sīki izstrādātu finanšu analīzi, kas noteikusi augstu kredītreitingu.
        Taču tas, ka banka formāli veica analīzi un noteica augstu kredītreitingu, neizslēdz to,
        ka konkrētais uzņēmums sniedza garantijas citiem uzņēmumiem, neskatoties uz to, ka
        lielākā daļa no tā pamatlīdzekļiem bija ieķīlāti, ne arī to, ka aizdevumus, kas tika
        piešķirti konkrētajam uzņēmumam, piešķīra banka, kurai bija raksturīga valsts
        ietekme. Tāpēc secinājumi attiecībā uz šo uzņēmumu paliek bez izmaiņām un tiek
        apstiprināti.
   (14) Viens no uzņēmumiem, kas minēts pagaidu regulas 26. apsvērumā, apgalvoja, ka tam
        ir piemērots sods par to, ka tā lielākais akcionārs bija ieguvis zemes izmantošanas
        tiesības par labu cenu un pēc tam pamatoti tās pārvērtējis, ņemot vērā tirgus cenu
        izmaiņas. Taču milzīgo atšķirību starp iegādes cenu un novērtējumu pēc tam (1000-
        2000 %) nebija iespējams izskaidrot. Tā kā nav saņemti nekādi jauni dokumenti vai
        informācija par zemes izmantošanas tiesību iegūšanu un vēlāku pārvērtēšanu un ņemot
        vērā priekšrocības, ko uzņēmums saņēma, iegūstot aktīvus par cenām, kas ir
        ievērojami zemākas par tirgus vērtību, secinājumi attiecībā uz šo uzņēmumu paliek
        bez izmaiņām un tiek apstiprināti.
   (15) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par TER, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas
        25. līdz 30. apsvērums.
          3. Atsevišķs režīms (“AR”)
   (16) Pieci uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kam netika noteikts TER, atbilda visiem
        pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, un tiem tika noteikts AR.
        Viens uzņēmums, kam bija noteikts pagaidu AR, vairs tālāk nesadarbojās, un tāpēc
        AR galu galā netika noteikts (skatīt 11. un 34. apsvērumu).
          4. Normālā vērtība
   (17) Kā izskaidrots iepriekš 11. apsvērumā, pēc komentāriem par pagaidu regulu nolēma,
        ka netiks veidota izlase, un trīs uzņēmumiem, kurus neiekļāva izlasē vai atsevišķi
        nepārbaudīja pagaidu posmā, lūdza iesniegt atbildes uz anketas jautājumiem. Normālo
        vērtību noteica vienam no šiem uzņēmumiem (Laiwu Taihe), kas saņēma TER un kas
        iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem.
          4.1. Uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kas varēja saņemt TER
   (18) Tā kā vienīgais uzņēmums, kas varēja saņemt TER un ko izmeklēšanas pagaidu posmā
        pārbaudīja atsevišķi, neiesniedza nekādas piezīmes par normālo vērtību, tad ar šo tiek
        apstiprināti pagaidu regulas 35. līdz 39. apsvēruma konstatējumi.
LV                                               8                                               LV
 ---pagebreak---    (19) Attiecībā uz otru uzņēmumu, kas saņēma TER (Laiwu Taihe) un kurā pēc tam notika
        izmeklēšana to iemeslu dēļ, kas izskaidroti iepriekš 11. apsvērumā, pirmkārt
        pārbaudīja, vai uzņēmuma kopējie līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir
        reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Attiecīgā ražojuma pārdošanas
        apjomi vietējā tirgū bija nedaudz zem 5 % no līdzīgā ražojuma eksporta apjoma uz
        Kopienu. Taču šāds zemāks rādītājs tomēr ir pietiekami svarīgs, lai nodrošinātu
        pareizu salīdzinājumu, un līdzīgā ražojuma iekšzemes cenas tiek uzskatītas par
        reprezentatīvām, ņemot vērā arī konkrētā uzņēmuma kopējos vietējos pārdošanas
        apjomus. Tāpēc tos izmantoja, lai noteiktu normālo vērtību.
   (20) Par katru ražojuma veidu, ko uzņēmums Laiwu Taihe pārdevis eksportam uz Kopienu,
        noteica, vai vietējā tirgū pārdod tieši salīdzināmu ražojumu. Ražojumu veidus
        uzskatīja par tieši salīdzināmiem, ja tie piederēja pie viena un tā paša ražojuma veida
        (kas noteikts pēc ķīmiskā sastāva), bija salīdzināmi granulēti un iesaiņoti. Konstatēja,
        ka tikai viens ražojuma veids, ko pārdod eksportam uz Kopienu, ir tieši salīdzināms ar
        ražojuma veidu, kuru pārdeva vietējā tirgū.
   (21) Pēc tam pārbaudīja, vai šā ražojuma veida pārdošanas apjomus vietējā tirgū var
        uzskatīt par tādiem, kas iegūti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas
        2. panta 4. punktu. Konstatēja, ka IP laikā, tātad parastā tirdzniecības apritē, šā
        ražojuma veida pārdošanas apjomi vietējā tirgū neatkarīgiem patērētājiem bija
        rentabli.
   (22) Tā kā šā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoms bija 80 % vai mazāks par kopējo
        šā veida pārdošanas apjomu, normālās vērtības pamatā bija faktiskā iekšzemes cena,
        kas aprēķināta kā vidējā svērtā cena tikai no rentablajiem darījumiem ar šo veidu.
   (23) Tā kā uzņēmuma Laiwu Taihe iekšzemes cenas nevarēja izmantot citu ražojuma veidu
        normālās vērtības noteikšanai, normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas
        2. panta 3. punktu.
   (24) Aprēķinot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pārdošanas,
        vispārējo un administratīvo izmaksu un peļņas apmēri saskaņā ar pamatregulas
        2. panta 6. punkta pirmo apakšpunktu pamatoti ar faktiskajiem datiem par parastā
        tirdzniecības apritē notikušu līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu, ko veicis Laiwu
        Taihe.
          4.2. Uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kam nevarēja piešķirt TER
   (25) Savās piezīmēs par pagaidu regulu dažas personas apgalvoja, ka Kanāda nevarētu būt
        piemērota analogā valsts, ņemot vērā to, ka ASV nesen ir sākusi antidempinga
        procedūru pret citronskābi, kuras izcelsme cita starpā ir Kanādā. Tāpēc par alternatīvu
        analogo valsti noteica Taizemi. Taču analīze parādīja, ka, lai gan antidempinga
        pasākumi pret Kanādas izcelsmes citronskābi IP laikā nebija spēkā, IP laikā spēkā bija
        antidempinga pasākumi pret Taizemes izcelsmes citronskābi.          Pēdējos     minētos
        pasākumus piemēroja Indija, un tie sastāvēja no ievērojamiem antidempinga
        maksājumiem USD 374,36 par tonnu, kuri beidzās tikai 2007. gada augustā, t.i., divus
        mēnešus pēc IP beigām. Tāpēc, ņemot vērā arī tos argumentus, kas jau minēti pagaidu
        regulas 42. un 43. apsvērumā, un to, ka pēc šīs izmeklēšanas pabeigšanas vēl
        turpinājās ASV izmeklēšana par Kanādas izcelsmes citronskābi, tika secināts, ka nav
LV                                               9                                               LV
 ---pagebreak---         iemesla, kāpēc, nosakot analogo valsti, būtu jādod priekšroka Taizemei, nevis
        Kanādai.
   (26) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālā vērtība iepriekš
        11. apsvērumā minētajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem nepiešķīra TER, ir
        nosakāma, ņemot mērā analogās valsts cenas vai aprēķināto vērtību.
          5.    Eksporta cena
   (27) Divu uzņēmumu gadījumā, kuros pēc tam notika izmeklēšana iepriekš minētajā
        11. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ, eksporta cenu noteica pēc tās pašas metodikas,
        kas izskaidrota pagaidu regulas 45. līdz 47. apsvērumā.
   (28) Tā kā neviens uzņēmums neiesniedza nekādas piezīmes par eksporta cenām, ar šo tiek
        apstiprināti konstatējumi, kas minēti pagaidu regulas 45. līdz 47. apsvērumā.
          6.    Salīdzinājums
   (29) Savās piezīmēs par pagaidu regulu un par galīgi paziņoto informāciju viena
        uzņēmumu grupa apstrīdēja kāda tirgotāja veiktu abstraktas komisijas maksas
        ieturēšanu par pārdošanas apjomu ĶTR, ņemot vērā to, ka tirgotājs bija grupas
        neatņemama daļa. Tomēr konstatēja, ka tirdzniecības uzņēmums patiešām darbojās kā
        neatkarīgs tirgotājs un ka abu uzņēmumu attiecības ekonomiskajā ziņā ir kā
        galvenajam uzņēmumam un tā pārstāvim. Konstatēja, ka tirgotājs tirgoja ne tikai
        saistīto uzņēmumu ražotos ražojumus, bet arī ražojumus, ko ražojuši neatkarīgi
        ražotāji. Turklāt minētais uzņēmums pārdeva arī tieši nesaistītiem klientiem. Tāpēc
        prasību noraidīja, un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu veica
        korekciju, ievērojot pārdošanas, vispārīgās un administratīvās izmaksas un nesaistīto
        importētāju peļņu.
   (30) Savās piezīmēs par pagaidu regulu viens ražotājs eksportētājs ierosināja neņemt vērā
        izmaksas par valūtas maiņu, jo saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta
        j) apakšpunktu eksportētājiem ir jādod 60 dienas, lai atspoguļotu ilgstošas valūtas
        kursa izmaiņas izmeklēšanas perioda laikā. Šī prasība bija pieņemama, un ražotāja
        eksportētāja dempinga starpību atbilstīgi koriģēja.
   (31) Pagaidu regulā samazināja eksporta cenu saistībā ar neatmaksājamo PVN, ko saskaņā
        ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu piemēro eksporta pārdošanas
        apjomiem. Viens ražotājs eksportētājs savās piezīmēs par pagaidu regulu izteica
        prasību neveikt šādu eksporta cenas korekciju, jo pamatregulas 2. panta 10. punkta
        b) apakšpunkts attiecas tikai uz normālo vērtību. Ir atzīts, ka pamatregulas 2. panta
        10. punkta b) apakšpunktā paredzētā korekcija attiecas tikai uz normālās vērtības
        aprēķināšanu. Faktiski uz iepriekš minēto eksporta cenas samazināšanu attiecas
        pamatregulas 2. panta 10. punkta k) apakšpunkts, un tā jāveic saskaņā ar minēto
        apakšpunktu. Pārbaudot šo prasību, tika atklāts, ka, aprēķinot korekcijas konkrētajam
        uzņēmumam, ir pieļauta pārrakstīšanās kļūda un ka tā pati kļūda ir pieļauta attiecībā uz
        citiem uzņēmumiem. Šīs neprecizitātes izlaboja, un to rezultātā nedaudz samazinājās
        šiem uzņēmumiem iepriekš aprēķinātās dempinga starpības.
LV                                             10                                                LV
 ---pagebreak---    (32) Pārbaudot iepriekšējā apsvērumā minēto prasību, atklāja, ka viena uzņēmuma
        gadījumā, kuram bija noteikts atsevišķs režīms, nav izdarīta nepieciešamā korekcija.
        To izlaboja, un rezultātā dempinga starpība šim uzņēmumam nedaudz pieauga.
   (33) Tā kā netika iesniegtas nekādas citas piezīmes par salīdzināšanu, bez izmaiņām, kas
        norādītas iepriekš 30., 31. un 32. apsvērumā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas
        48. līdz 50. apsvērums.
          7.    Dempinga starpība
   (34) To divu uzņēmumu gadījumā, kuros notika tālāka izmeklēšana iepriekš minētajā
        11. apsvērumā izskaidroto iemeslu dēļ, dempinga starpību noteica, izmantojot to pašu
        metodiku, kas izskaidrota pagaidu regulas 51. apsvērumā. Viens uzņēmums, kurš
        nesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un kurā nenotika tālāka izmeklēšana, kā
        paskaidrots iepriekš 11. apsvērumā, tika uzskatīts par tādu, kas nesadarbojas, un
        saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi balstās uz pieejamajiem
        faktiem. Šajā gadījumā, ņemot vērā pagaidu regulas 19. apsvērumā minēto augsto
        sadarbības līmeni, uzņēmumam noteica no visiem uzņēmumiem vislielāko dempinga
        starpību.
   (35) Dempinga starpības visiem uzņēmumiem, kuros pagaidu posmā jau bija notikusi
        atsevišķa izmeklēšana, pārrēķināja, lai izlabotu iepriekš 30., 31. un 32. apsvērumā
        minētās neprecizitātes. Šis pārrēķins radīja dempinga starpību nelielas korekcijas.
   (36) Tā kā netika iesniegts neviens jauns dokuments, ar šo apstiprina pagaidu regulas
        53. apsvēruma secinājumus, kas attiecas uz sadarbības līmeni.
   (37) Tādējādi galīgās dempinga starpības, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz
        Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.
                                                                               Galīgā dempinga
                                     Uzņēmums
                                                                                starpība
         Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd                                           58,1 %
         DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd                                                19,1 %
         RZBC Co. Ltd                                                              59,8 %
         RZBC (Juxian) Co. Ltd                                                     59,8 %
         TTCA Co., Ltd                                                             57,1 %
         Yixing Union Biochemical Co. Ltd                                          55,7 %
         Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd                                           6,6 %
         Weifang Ensign Industry Co. Ltd                                           53,5 %
         Visi pārējie uzņēmumi                                                     59,8 %
LV                                              11                                             LV
 ---pagebreak---                                       E.       KAITĒJUMS
          1.    Kopienas ražošana un Kopienas ražošanas nozare
   (38) Dažas ieinteresētās personas paziņoja, ka uzņēmums S.A. Citrique Belge N.V. pēc IP
        pārtrauca ražošanu un tikai nodarbojās ar attiecīgā ražojuma, ko importē no saistīta
        uzņēmuma Ķīnā (DSM Wuxi), pārdošanu, apgalvojot, ka uzņēmums Citrique Belge
        nav Kopienas ražošanas nozares daļa. Šis apgalvojums tomēr nav pamatots ar
        pierādījumiem, un no uzņēmuma Citrique Belge iesniegtajiem datiem secināms, ka
        uzņēmums turpināja ražošanu.
   (39) Viena ieinteresētā persona sūdzējās arī, ka pagaidu regulas 56. apsvērumā ir uzrādīts
        tikai uzņēmuma Citrique Belge importēto ražojumu klāsts no saistītā Ķīnas ražotāja IP
        laikā. Šī persona pieprasīja, lai tiktu uzrādīti visi Kopienas ražošanas nozares importa
        virzieni no saistītiem un nesaistītiem uzņēmumiem par visu attiecīgo periodu, jo
        importa apjomi ir nozīmīgs faktors, lai novērtētu Kopienas ražošanu un rezultātā
        izdarītu slēdzienu par kaitējumu. Izmeklēšana patiešām liecināja, ka visa attiecīgā
        perioda laikā Kopienas ražošanas nozares importa apjomi bija nenozīmīgi, t.i., 1 %
        līdz 6 % no ražošanas apjoma — šī amplitūda tiek minēta konfidencialitātes
        apsvērumu dēļ. Tāpēc arguments ir noraidāms, un ar šo galīgi apstiprina pagaidu
        regulas 55. līdz 58. apsvērumu.
          2.    Kopienas patēriņš
   (40) Tā kā par Kopienas patēriņu nav saņemta jauna un pamatota informācija, ar šo
        apstiprina pagaidu regulas 59. un 60. apsvērumu.
          3.    Imports no attiecīgās valsts
          a) Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa, importa cenas
   (41) Attiecībā uz importa apjomiem, tirgus daļu un cenām nav atrasta vai saņemta jauna un
        pamatota informācija, tāpēc un arī tādēļ, ka ieinteresētās personas nav iesniegušas
        nekādas prasības vai argumentus par attiecīgā importa apjomu un cenām, ar šo
        apstiprina pagaidu regulas 61. līdz 63. apsvērumu.
          b) Cenu samazinājums
   (42) Izmeklēšanas pagaidu posmā, lai salīdzinātu attiecīgo ražojumu un Kopienas
        ražošanas nozares ražoto citronskābi tajā pašā tirdzniecības līmenī, cenu
        samazinājuma aprēķinā veica korekciju nesaistītu importētāju uzcenojumam (tostarp
        pārdošanas, vispārīgajām un administratīvajām izmaksām) un turklāt veica korekciju
        īpašajām apstrādes izmaksām, kas rodas importētājiem uz Kopienu, lai pirms
        tālākpārdošanas novērstu noteiktu attiecīgā ražojuma daudzumu sacietēšanu. Taču
        saistībā ar datu par tirdzniecības korekciju līmeņa nelielo izlabošanu aprēķināja
        vidējās svērtās cenas samazināto starpību un konstatēja, ka 17,42 % ir samazināti līdz
        16,54 %.
   (43) Pēc galīgās informācijas paziņošanas viens Kopienas ražotājs iebilda, ka korekcijas
        jāveic arī attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares tirdzniecības posmiem, proti, jāņem
        vērā pārdevumi, izmantojot starpniekus. Šajā ziņā jāmin, ka pirms attiecīgā ražojuma
LV                                               12                                              LV
 ---pagebreak---         Kopienas ražošanas nozares cenu salīdzināšanas ar importa cenām tika veikta
        korekcija, ņemot vērā tirdzniecības posmus.
   (44) Tas pats Kopienas ražotājs turklāt pieprasīja korekciju, kas saistīta ar izmaksām, kuras
        radušās, noteiktiem attiecīgā ražojuma daudzumiem piemērojot īpašo sacietēšanas
        novēršanas apstrādi, attiecināt arī uz līdzīgo ražojumu. Tomēr šo prasību nepamatoja
        ar sīkāku informāciju par konkrētām izmaksām, kas radušās Kopienas ražotājam, un
        tādēļ tā nebija pieņemama. Tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 64. apsvērumu.
          4. Stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē
          a) Vispārējais stāvoklis
   (45) Dažas ieinteresētās personas izvirzīja pretenziju, ka Komisija nav rūpīgi izanalizējusi
        visus kaitējuma rādītājus, un tāpēc nav konstatēta īsta un pilnīga saikne starp Kopienas
        ražošanas nozares stāvokli un Ķīnas importu. Jo īpaši tika apgalvots, ka nav novērtētas
        dažu kaitējuma rādītāju labvēlīgas izmaiņas. Jāatzīmē, ka pat, ja dažu kaitējuma
        rādītāju izmaiņas ir labvēlīgas, kas tika apstiprināts pagaidu regulas 79. apsvērumā,
        kopējā aina norāda uz Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos.
        Ražojumu, ražošanas jaudas, jaudas izmantošanas, pārdošanas apjomu un cenas par
        vienību līmeņu viduvējie uzlabojumi, kā arī pieaugusī rentabilitāte, ko apraksta
        pagaidu regulas 76. apsvērumā, atspoguļo Kopienas ražotāju centienus attiecīgajā
        periodā palikt konkurētspējīgiem un gūt labumu no pieaugušā patēriņa. Taču, kā
        redzams pagaidu regulas 68. apsvērumā, par spīti šiem centieniem Kopienas ražošanas
        nozare ir zaudējusi 5 procentu punktus (t.i., tirgus daļa ir samazinājusies no 54 % līdz
        49 %) no savas tirgus daļas, kuru lielākoties pārņēmis imports no Ķīnas par zemām
        dempinga cenām. Kā situāciju pasliktinošs faktors minēts arī tas, ka Kopienas
        ražošanas nozare būtu varējusi cerēt iegūt kādu daļu no tās tirgus daļas, kas piederēja
        tiem trim Kopienas citronskābes ražotājiem, kuri beidza savu darbību 2004. gadā.
        Tomēr, tieši pretēji, Kopienas ražošanas nozare nespēja pārņemt ne šo trīs slēgto EK
        ražotāju klientus, ne gūt labumu no pieaugušā patēriņa. Šis būtiskais tirgus daļas
        zaudējums kopā ar acīmredzami sliktākiem finanšu rādītājiem, t.i., rentabilitāti,
        ieguldījumu ienesīgumu un naudas plūsmu, rāda, ka attiecīgajā periodā Kopienas
        ražošanas nozares vispārējais stāvoklis pasliktinājās un IP laikā bija vissliktākais.
        Turklāt krājumu samazinājumu šajā gadījumā nevar novērtēt kā Kopienas ražošanas
        nozares stāvokļa pozitīvu attīstību, jo to nevar uzskatīt par nozīmīgu rādītāju, ņemot
        vērā ražojuma raksturu, kas nepieļauj ilglaicīgu uzglabāšanu.
          b) Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu
   (46) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka ieguldījumi šajā jomā nav pastāvīgi, bet
        pastāv noteikti ieguldījumu cikli. Lai gan pat normālos tirgus apstākļos noteikti nevar
        sagaidīt, ka būtiski ieguldījumi būtu jāveic katru gadu, tas, ka visā periodā neviens no
        diviem atlikušajiem Kopienas ražotājiem nav veicis būtiskus ieguldījumus, tiek
        uzskatīts par zīmi tam, ka zemā rentabilitāte (kas 2006. gadā pārvērtās par
        zaudējumiem) neļāva veikt būtiskus ieguldījumus. Tādēļ uzskata, ka šajā gadījumā
        ieguldījums ir īpaši nozīmīgs kaitējuma rādītājs.
   (47) Visbeidzot, jāapsver Kopienas ražotāju spēja palielināt kapitālu. Šajā saistībā
        izmeklēšana liecināja, ka abiem Kopienas ražotājiem saistībā ar citronskābes
        ražošanas komercdarbības vides pasliktināšanos ir grūtības piesaistīt kapitālu.
LV                                              13                                               LV
 ---pagebreak---    (48) Viena ieinteresētā persona minēja, ka sūdzības iesniedzējs vismaz spēja piesaistīt
        kapitālu attiecībā uz citiem ražojumiem, jo 2007. gada februārī tas paziņoja par jaunas
        glikozes rūpnīcas celtniecību. Šajā saistībā ir minēts, ka izmeklēšanas ietvars attiecas
        tikai uz spēju piesaistīt kapitālu saistībā ar konkrēto ražojumu, t.i., citronskābi, ko,
        šķiet, ir negatīvi ietekmējis Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis.
   (49) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināts pagaidu regulas 72. apsvērumā
        minētais secinājums par Kopienas ražošanas nozares ieguldījumu.
          c) Rentabilitāte un ieguldījumu ienesīgums
   (50) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu regulas 73. apsvērumā izklāstītie
        konstatējumus nevarētu saskaņot ar abu Kopienas ražotāju kontiem, proti, neviens no
        kontiem neuzrādītu minētās ārkārtējās pārstrukturēšanas izmaksas. Šajā saistībā ir
        minēts, ka attiecīgajā periodā viena Kopienas ražotāja ārkārtas rezultātu lielā mērā
        ietekmēja pārstrukturēšanas pasākumi, kas atspoguļojās kontos vai nu kā izmaksas, vai
        kā ieņēmumi atkarībā no tā, vai tie attiecas uz uzkrājumu papildināšanu vai
        atbrīvošanos no tiem, un no nodevām, kas maksātas mātes uzņēmumam Šveicē. Tāpēc
        tika uzskatīts par atbilstošāku par pamatu kaitējuma analīzei izmantot darbības
        rezultātu, nevis tīro peļņu.
   (51) Tā pati persona apgalvoja, ka tas sods par rīcību, kas vērsta pret konkurenci, ko
        2005. gadā piemēroja abiem Kopienas ražotāju mātes uzņēmumiem, iespējams, bija
        ietekmējis Kopienas ražošanas nozares peļņas stāvokli. Jebkāda no soda naudas
        radusies ietekme (gan uzkrājumu papildināšana, gan atbrīvošanās no tiem) ir
        iegrāmatota kā ārkārtas rezultāts. Kā minēts iepriekšējā apsvērumā, darbības rezultātu
        šajā procesā izmantoja kā kaitējuma rādītāju. Tādējādi naudas sods, ko piemēroja
        Kopienas ražotājiem, nebūtu varējis ietekmēt peļņas stāvokli, kurš tika izmantots
        kaitējuma analīzē. Turklāt jāpiebilst, ka no 2006. gada līdz IP perioda beigām
        Kopienas rūpniecības nozarei bija zaudējumi. Tāpēc pagaidu regulā minētās tendences
        ar šo tiek galīgi apstiprinātas.
   (52) Vairākas ieinteresētās personas norādīja uz zināmu neatbilstību starp tendenci attiecībā
        uz rentabilitāti un ieguldījumu ienesīgumu. Patiesi, pretēji rentabilitātei, kas tika
        noteikta, darbības peļņu no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem patērētājiem
        izsakot kā procentus no šo pārdošanas apjomu apgrozījuma, ieguldījumu ienesīgumu
        aprēķināja kā tīro peļņu procentos no ieguldījumu tīrās bilances vērtības. Lai saglabātu
        konsekvenci visu kaitējumu rādītāju aprēķinos, ieguldījumu ienesīguma aprēķinu
        pārskatīja, pamatojoties uz darbības peļņu procentos no ieguldījumu tīrās bilances
        vērtības. Pārskatītie skaitļi ir šādi.
                                        2004          2005           2006               IP
          Kopējo ieguldījumu             100           148            -147            -207
         ienesīgums (indekss)
   (53) Ar šo apstiprina, ka pārskatīto skaitļu virzības tendence bija tā pati, un tāpēc tie
        nemainīja secinājumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 74. apsvērumā un kuru ar šo
        apstiprina.
          5. Secinājums par cēloņsakarību
LV                                              14                                               LV
 ---pagebreak---    (54) Tā kā par ražojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu, vienības pārdošanas cenu,
        krājumiem, naudas plūsmu, nodarbinātību, produktivitāti, algām un dempinga
        starpības lielumu nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, ar šo
        galīgi apstiprina pagaidu regulas 66. līdz 71., 73. un 75. līdz 78. apsvērumu. Turklāt
        attiecībā uz ieguldījumu ienesīgumu minētie pārskatītie skaitļi neietekmē tendences,
        kas izklāstītas pagaidu regulas 73. un 74. apsvērumā. Tādējādi, ņemot vērā finanšu
        rādītājus, kas nepārprotami pasliktinās, piemēram, rentabilitāti, ieguldījumu
        ienesīgumu un naudas plūsmu savienojumā ar ievērojamu tirgus daļas zaudēšanu, ar šo
        tiek galīgi apstiprināts pagaidu regulas 81. apsvērumā izklāstītais secinājums par to, ka
        Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.
                                   F.     CĒLOŅSAKARĪBA
          1. Importa par dempinga cenām ietekme
   (55) Kā minēts iepriekš 42. apsvērumā, galīgi secināja, ka vidējās cenas importam no ĶTR
        IP laikā bija zemākas nekā vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas. Pēc nelielas
        aprēķinu pārskatīšanas konstatēja, ka vidējais cenu pazeminājums ir 16,54 %. Šis
        nelielais cenu pazeminājums nevar ietekmēt secinājumus par importa par dempinga
        cenām ietekmi, kas izklāstīti pagaidu regulas 83. līdz 85. apsvērumā un ar šo tiek
        apstiprināti.
          2. Citu faktoru ietekme
          a) Pašizraisīts kaitējums
   (56) Daži importētāji apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare kaitējumu sev nodarīja pati,
        un to izraisīja stratēģija “cena, nevis apjoms”, proti, pievēršanās vienīgi augstākās
        kvalitātes tirgus segmentam, neražojot un nepārdodot zemākās kvalitātes ražojumu.
        Pēc šo pašu importētāju teiktā sekas bija tādas, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja
        gūt labumu no pieaugušā pieprasījuma pēc zemākas kvalitātes citronskābes un tāpēc
        zaudēja tirgus daļu un pasliktināja savu finanšu situāciju. Tomēr izmeklēšana liecināja,
        ka attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu pamatā izmanto vieniem mērķiem un ka tie
        galvenokārt konkurē vienos un tajos pašos segmentos (skatīt 9. apsvērumu), izņemot
        vienu tirgus nišu, kas veido nelielu daļu no Eiropas citronskābes tirgus daļas, kuru līdz
        šim apgādāja vienīgi Kopienas ražošanas nozare. Izmeklēšanā patiešām konstatēja, ka
        Kopienas ražošanas nozare darbojas zemākas kvalitātes tirgus segmentā. Tādēļ šis
        arguments ir noraidāms.
   (57) Turklāt dažas ieinteresētās personas to, ka attiecīgajā periodā, proti, tajos gados, kad
        Kopienas rūpniecība sasniedza labākus rezultātus, t.i., 2004.—2005. gadā, netika
        veikti ieguldījumi, uzskatīja par faktoru, kas veicināja tirgus daļas zaudēšanu un
        rezultātā tā situācijas pasliktināšanos. Izmeklēšana liecināja, ka Kopienas ražošanas
        nozare nestrādāja ar pilnu jaudu un ka attiecīgajā periodā tās jaudas izlietojums bija
        stabils. Tāpēc lielāka pieprasījuma gadījumā būtu bijis iespējams nedaudz palielināt
        ražošanas apjomus bez papildu ieguldījumiem. Turklāt, ņemot vērā to, ka attiecīgajā
        periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte bija nepietiekama, t.i., mazāka par
        plānoto peļņu, un pat izvērtās negatīva, par ekonomiski attaisnojamu uzskata
        komercdarbības lēmumu neieguldīt ievērojamas summas līdzīga ražojuma ražošanā.
        Tādējādi šis arguments nav pārliecinošs un ir noraidāms.
LV                                              15                                                LV
 ---pagebreak---           b)      Izejmateriālu cenu pieaugums, pieaugošās enerģijas cenas
   (58) Gandrīz visas ieinteresētās personas vairākkārt atkārtoja apgalvojumus, ka jebkurš
        konstatētais kaitējums varētu būt bijis radies saistībā ar cukura tirgus reformu un tai
        sekojošo ražošanas kompensāciju likvidēšanu 2006. gadā un/vai ar pieaugošajām
        enerģijas cenām.
   (59) Viena ieinteresētā persona minēja, ka viena Kopienas ražotāja 2007. gada pārskatā ir
        minēts, ka izejmateriālu pieejamība ir ierobežota saistībā ar Eiropas režīmu attiecībā
        uz cukuru, kura rezultātā ir cēlušās izmaksas. Šajā saistībā ir jāpiebilst, ka minētais
        Kopienas ražotājs kā pamatizejvielu neizmanto cukuru, bet gan melases sīrupu, un, kā
        izskaidrots pagaidu regulas 89. apsvērumā, tāpēc tam nekad nav maksāta ražošanas
        kompensācija. Taču izmaksu pieaugums melases sīrupam nebija nozīmīgs, bet
        atbilstošs cukura cenu pieaugumam pasaules tirgū. Attiecībā uz otra Kopienas ražotāja
        situāciju, kas sīkāk bija aprakstīta pagaidu regulas 90. līdz 94. apsvērumā, netika
        saņemta jauna vai pamatota informācija vai argumenti. Ar šo tiek apstiprināts
        vispārīgais secinājums, kas izklāstīts 93. apsvērumā, ka cukura tirgus reforma
        neietekmēja Kopienas ražošanas nozares izmaksu stāvokli lielā mērā.
   (60) Tā pati ieinteresētā persona apgalvoja, ka patiešām varētu būt bijusi saikne starp
        cukura cenām un biodegvielas ražošanu, jo tas ir apstiprināts Komisijas pētījumā
        "Pārtikas cenu krīzes iemesli".4 Šajā saistībā ir jāpiebilst, ka Komisijai, kā jau minēts
        pagaidu regulas 98. apsvērumā, bija piekļuve datiem par abu Kopienas ražotāju
        izmaksām, un tāpēc tā varēja izanalizēt abu Kopienas ražotāju citronskābes ražošanā
        izmantoto izejmateriālu konkrētās izmaksas. Tāpēc tika analizēta un, novērtējot ES
        cukura tirgus reformu un biodegvielas ražošanas pieaugumu, ņemta vērā jebkāda
        saistība starp cukura cenām un biodegvielas ražošanu. Pamatojoties uz to, varētu
        secināt, un ar šo tiek galīgi apstiprināts, ka šie faktori neietekmēja Kopienas ražošanas
        nozares konstatēto un ciesto kaitējumu lielā mērā.
   (61) Turklāt jāmin, ka nekāds izmaksu pieaugums saistībā ar melases sīrupu, cukuru vai
        glikozi, vai arī enerģiju, kas tika atzīts pagaidu regulā (skatīt 93. un 96. apsvērumu)
        nav kaitējuma avots Kopienas ražošanas nozarei, jo normālā tirgus situācijā Kopienas
        ražošanas nozare būtu varējusi vismaz daļēji novirzīt šīs pieaugušās izmaksas saviem
        patērētājiem. Taču izmeklēšana liecināja, ka arvien pieaug importa apjoms par
        dempinga cenām, kas ievērojami samazina Kopienas ražošanas nozares cenas.
        Tādējādi, kā minēts pagaidu regulas 84. apsvērumā, ir notikusi cenu samazināšanās,
        un Kopienas ražošanas nozare varētu vienīgi nedaudz novirzīt savu izmaksu
        pieaugumu saviem patērētājiem, kā rezultātā pasliktinātos tās finanšu situācija un
        turklāt tiktu zaudēta tirgus daļa.
   (62) Visbeidzot, ir jāpiemin, ka izmeklēšana parādīja, ka ir pieaugušas arī Ķīnas izmaksas
        saistībā ar citronskābes ražošanu. Tomēr šo pieaugušo izmaksu dēļ nav
        paaugstinājušās pārdošanas cenas, tieši pretēji, attiecīgajā periodā pārdošanas cenas
        pat samazinājās par vienu vienību — par 6 procenta punktiem, kā minēts pagaidu
        regulas 63. apsvērumā.
   4
        Eiropas     Komisija     "Pārtikas    cenu     krīzes   iemesli:    cukurs", 2008. gada 20. maijs,
        http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspevct/foodprice/sugar_en.pdf.
LV                                                     16                                                  LV
 ---pagebreak---    (63) Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, prasības ir noraidāmas, un 88. līdz 99. apsvērums
        ar šo tiek galīgi apstiprināts.
          c)     Kopienas ražošanas nozares cenu kartelis
   (64) Dažas ieinteresētās personas vairākkārt apgalvoja, ka Eiropas ražotāju piedzīvotais
        tirgus daļas zaudējums bija pašu izraisīts saistībā ar citronskābes karteli (1991.—
        1995. gads), kurā piedalījās gan sūdzības iesniedzējs, gan otrs Eiropas ražotājs, un kas
        radās saistībā ar Ķīnas citronskābes importa apjoma pieaugumu. Šis apgalvojums
        netika tālāk pamatots un tāpēc neietekmēja secinājumu, kas izteikts pagaidu regulas
        100. apsvērumā, ka liels importa par dempinga cenām apjoma pieaugums sākās
        vairākus gadus pēc tam, kad kartelis jau bija beidzis pastāvēt.
   (65) Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek galīgi secināts, ka pret konkurenci vērsto
        pasākumu, kuros piedalījās Kopienas ražošanas nozare, sekas neveicināja Kopienas
        ražošanas nozares ciestā būtiskā kaitējuma rašanos.
          d)     Valūtas svārstības
   (66) Dažas ieinteresētās personas vairākkārt apgalvoja, ka Ķīnas ražotās citronskābes cenu
        pazemināšanās IP laikā iemesli lielā mērā bija nelabvēlīgais USD/EUR valūtas maiņas
        kurss, tas, ka pasaules tirgos citronskābes cenas parasti nosaka USD, un grūtības
        pielāgot cenas, par kurām parasti vienojas reizi gadā, jaunai valūtas situācijai.
   (67) Jāatgādina, ka pagaidu regulas 104. apsvērumā jebkādu valūtas svārstību ietekme tiek
        uzskatīta par nenozīmīgu, jo, pat ja USD devalvācija pret EUR laika posmā no
        2004. gada līdz IP beigām, kas pēc provizorisko aprēķinu saskaņošanas bija 4,97 %,
        tiktu pilnīgi ignorēta, joprojām būtu novērojams samazinājums par vairāk nekā 10 %.
   (68) Rezultātā tiek galīgi apstiprināts, ka EUR vērtības pieaugums attiecībā pret USD
        nebija tāds, lai noliegtu cēloņsakarību starp konstatēto kaitējumu Kopienas ražošanas
        nozarei un attiecīgo importu, un tāpēc prasība ir noraidāma.
          3.     Secinājums par cēloņsakarību
   (69) Tā kā nav saņemta jauna un pamatota informācija vai argumenti, ar šo apstiprina
        pagaidu regulas 82. līdz 110. apsvērumu.
   (70) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek apstiprināts pagaidu secinājums, ka starp Kopienas
        ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu un Ķīnas importu par dempinga cenām
        pastāv cēloņsakarība.
                                 G.     KOPIENAS INTERESES
          1.     Pēc izmeklēšanas perioda notikušās izmaiņas
   (71) No dažiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, kā arī ražotājiem eksportētājiem
        un importētājiem, kas sadarbojās, tika saņemtas piezīmes par nepieciešamību ņemt
        vērā atsevišķas būtiskas izmaiņas, kuras notikušas pēc IP. Jāatzīmē, ka saskaņā ar
        pamatregulas 6. panta 1. punktu parasti neņem vērā to informāciju par dempingu un
        kaitējumu, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda. Taču, ņemot vērā
        izklāstu pagaidu regulas 119. un 129. apsvērumā, izņēmuma kārtā tika uzskatīts par
LV                                              17                                               LV
 ---pagebreak---         vajadzīgu apkopot datus un informāciju, kas attiecas uz laika periodu pēc 2007. gada
        jūnija līdz 2008. gada jūlijam.
   (72) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nebūtu vajadzīga,
        jo pēc IP Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte sasniedza augstu līmeni saistībā ar
        ievērojami pieaugušām cenām un, ka tirgus pats noregulējās. IP laikā bija pierādījumi
        par dempingu un kaitējumu, un šis kaitējums lielā mērā izveidojās saistībā ar importa
        par dempinga cenām radīto cenu samazinājumu. Statistika par importu liecina, ka
        vidējais Ķīnas pārdošanas cenu pieaugums pēc IP ir tikai 12 %. Salīdzinājumā ar
        samazināšanās līmeni par 16,54 % IP laikā šis pieaugums acīmredzami nav
        pietiekams, jo tas neļautu Kopienas ražošanas nozarei palielināt tās pārdošanas cenu
        līdz noturīgam līmenim, neriskējot zaudēt vairāk klientu, ja netiek ieviesti
        antidempinga pasākumi. Attiecībā uz Kopienas ražošanas nozares cenu līmeni tika
        konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir izdevies mēreni palielināt cenas no
        2008. gada pirmā ceturkšņa, kas, šķiet, ir uzlabojis Kopienas ražošanas nozares
        finanšu situāciju. Tomēr šie cenu pieaugumi ir ciešā savlaicīgā saistībā ar šā procesa
        sākšanu, un tāpēc šķiet, ka Kopienas ražošanas nozares situācija, iespējams, ir
        uzlabojusies saistībā ar potenciālajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz importu
        no ĶTR. Tādējādi tika secināts, ka tā nebija tirgus pašregulācija vai arī pašregulācija
        bija nepietiekama, lai uzskatītu pasākumu izmantošanu par nevajadzīgu. Tādējādi
        arguments ir noraidāms.
          2.     Kopienas ražošanas nozares intereses
   (73) Tā kā par Kopienas ražošanas nozares interesēm nav saņemta jauna un pamatota
        informācija vai argumenti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 112. līdz 115. apsvērumā
        izdarīto secinājumu par Kopienas ražošanas nozares interesēm.
          3. Konkurence un piegādes drošība
   (74) Visieinteresētākās personas vairākkārt atkārtoja, ka pasākumu piemērošana ievērojami
        samazinātu konkurenci Eiropas tirgū un tirgū radītu dipolu situāciju. Tomēr tiek
        uzskatīts, ka, ņemot vērā spēcīgo tirgus pozīciju, ko pēdējos gados ir ieguvuši Ķīnas
        ražotāji eksportētāji, pasākumu piemērošana neliks tiem aiziet no Kopienas tirgus, bet
        gan vienīgi atjaunos vienādas iespējas, lai ļautu Kopienas ražošanas nozarei un Ķīnas
        ražotājiem eksportētājiem konkurēt pēc vienādiem nosacījumiem. Turklāt saprātīgs
        cenu palielinājums Kopienas tirgū varētu patiešām piesaistīt lielāku importa apjomu
        no citām trešām valstīm, kuras pašas nodarbojas ar ražošanu, piemēram, Izraēla un
        Dienvidamerikas valstis, kuras, iespējams, bija maz ieinteresētas eksportēt uz tirgu ar
        zemākām cenām.
   (75) No otras puses, ja antidempinga pasākumi nebūtu piemēroti, nevar izslēgt, ka
        Kopienas ražošanas nozarei būtu bijis jāpārtrauc sava ražošanas darbība šajā
        konkrētajā jomā, kas novestu pie pretējā scenārija, t.i., Ķīnas importa dominēšanas.
   (76) Visieinteresētākās personas apgalvoja arī, ka, ja Ķīnas imports būtu apturēts saistībā ar
        pasākumu ieviešanu, būtu apdraudēta piegādes drošība, jo Kopienas ražošanas nozare
        nevar apmierināt pieprasījumu ES tirgū pat tad, ja abi ražotāji izmantotu 100 % no
        savas ražošanas jaudas. To pasliktinātu tas, ka tiek prognozēts, ka pieprasījums pēc
LV                                             18                                                 LV
 ---pagebreak---         citronskābes pat palielināsies, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
        Nr. 648/2004 par mazgāšanas līdzekļiem (“mazgāšanas līdzekļu regula”)5. Minētajā
        regulā Komisija apņemas veikt pārbaudi attiecībā uz fosfātu izmantošanu mazgāšanas
        līdzekļos un, pamatojoties uz rezultātiem, iesniegt priekšlikumu atbilstīgai rīcībai.
        Pildot šīs saistības, Komisija iesniedza ziņojumu, bet vēl nepiedāvāja nekādas
        darbības. Taču pat tad, ja fosfātus pilnībā izņemtu no mazgāšanas līdzekļu ražošanas,
        to galvenie aizvietotāji ir zeolīti, un citronskābe — mazāk.
   (77) Turklāt vairāki fakti ir pretrunā pieņēmumam, ka Ķīnas imports patiešām būtu
        apturēts.
          –     Statistika par importu liecināja, ka divpadsmit mēnešu laikā pēc IP Ķīnas
                importa apjoms palielinājās par 17 %, turpretim pēc pagaidu pasākumu
                piemērošanas tas saglabājās nozīmīgā līmenī, kas, šķiet, ir pietiekami, lai
                garantētu piegādes drošību ES.
          –     Izmeklēšana uzrādīja zināmu ražošanas jaudas pārpalikumu dažiem ražotājiem
                eksportētājiem Ķīnā, kas norāda uz to, ka Ķīnas imports uz ES tirgu
                neapstāsies, jo īpaši, ja ASV antidempinga izmeklēšanas ietvaros ASV
                piemērotu pasākumus pret ĶTR.
   (78) Turklāt Kopienas ražošanas nozare paziņoja, ka veiks atbilstīgus pasākumus, lai
        palielinātu savu ražošanas jaudu. Sūdzības iesniedzējs paziņoja par savas ražošanas
        jaudas ievērojamu palielināšanu. Saskaņā ar paziņojumu presei 2008. gada jūlijā, šīm
        papildu jaudām būtu jābūt pilnībā pieejamām no 2009. gada vidus, pirmajam
        pieaugumam esot pieejamam jau 2009. gada janvārī. Tam patiešām vajadzētu veicināt
        pieprasījuma apmierināšanu ES. Turklāt jāpiebilst, ka otrs Kopienas ražotājs
        2008. gada augustā paziņoja, ka līdz 2009. gada pirmajam ceturksnim tas slēgs savu
        ražotni Ķīnā un tas koncentrēs uzmanību uz ražotni Kopienā.
   (79) Turklāt pievilcīgāks cenu līmenis ES tirgū, iespējams, palielinās importa apjomu no
        trešām valstīm, un ar šiem alternatīvajiem avotiem, šķiet, ka piegāde tiks labāk
        nodrošināta nekā tad, ja lietotāji būtu atkarīgi tikai no Ķīnas citronskābes. Divpadsmit
        mēnešu laikā pēc IP, piemēram, importa apjomi no Izraēlas palielinājās par 30 %.
   (80) Tāpēc šķiet, ka pasākumu piemērošana neizstumtu Ķīnas ražotājus eksportētājus no
        tirgus, bet drīzāk atjaunotu vienādas iespējas, kas nodrošinātu alternatīvus piegādes
        avotus.
          3.    Nesaistīto importētāju intereses
   (81) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka izlasē iekļauti lielākie importētāji Eiropā,
        tādējādi Komisijai trūkst informācijas par maksājumu ietekmi uz uzņēmumu
        vairākumu — maziem un vidējiem importētājiem. Taču neviena persona neiesniedza
        iebildumus pret izvēlēto izlasi, un tāpēc uzskata, ka izlase pārstāv visus importētājus.
   (82) Ņemot vērā to, ka citronskābe vidēji rada tikai 1 % no importētāja kopējiem
        ieņēmumiem, paredzams, ka antidempinga maksājuma ietekme uzņēmumu kopējos
        rezultātos nebūs tik jūtama.
   5
        OV L 104, 8.4.2004., 1.—35. lpp.
LV                                                 19                                            LV
 ---pagebreak---    (83) Tā kā papildu piezīmes no importētājiem nav saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu
        regulas 116. līdz 120. apsvērumā izdarītos secinājumus.
          4.    Lietotāju intereses
   (84) Pēc pagaidu posma Komisija pastiprināja izmeklēšanu par pasākumu iespējamo
        ietekmi uz lietotājiem. Šajā saistībā no lietotājiem un valstu asociācijām tika pieprasīta
        papildu informācija un viena Kopienas lietotāja telpās tika veikta papildu pārbaude.
   (85) Saņemtā informācija apstiprina pagaidu secinājumu, kura pamatā, kā minēts pagaidu
        regulas 121. un 122. apsvērumā, ir lietotāju nepilnīgas atbildes uz anketas
        jautājumiem, ka citronskābes īpatsvars lietotāju kopējās ražošanas izmaksās ir
        salīdzinoši viduvējs. Kaut arī citronskābes izmaksu īpatsvars lietotāju ražošanas
        izmaksās ir atkarīgs no konkrētā ražojuma, tomēr tika konstatēts, ka tas parasti ir
        robežās no mazāk kā 1 % līdz 20 %. Ar iepriekš minēto papildu informāciju arī
        apstiprināja pagaidu secinājumu, ka maksājumam, kas sasniedz cenu samazinājuma
        starpības līmeni, ir tikai ļoti ierobežota ietekme uz lietotāju, kas sadarbojas, ražošanas
        izmaksām. Pēc galīgās informācijas paziņošanas divi galvenie citronskābes
        rūpnieciskie lietotāji iebilda, ka citronskābe vairāku to ražojumu sastāvā ir lielā
        daudzumā, tādēļ maksājumi tos ietekmēs būtiski. Pirmkārt jāpiebilst, ka citronskābi
        dažādās proporcijās izmanto plašā abu lietotāju ražojumu klāstā. Otrkārt, pamatojoties
        uz iesniegtajiem datiem, nevar pierādīt, ka minētie lietotāji lielākoties pārdod tādus
        ražojumus, kuros citronskābes izmaksas ir ievērojamas. Visbeidzot, nekāda papildu
        informācija šā argumenta pierādīšanai netika iesniegta. Tādēļ šis arguments nav
        pieņemams.
          5.    Secinājums par Kopienas interesēm
   (86) Šī papildu analīze par Kopienas importētāju un lietotāju interesēm nav izmainījusi
        pagaidu secinājumus šajā jomā. Pat tad, ja dažos gadījumos slogs pilnībā skars
        importētāju/lietotāju, jebkāda negatīva finansiālā ietekme uz lietotāju jebkurā
        gadījumā būs nenozīmīga. Pamatojoties uz to, jāuzskata, ka pagaidu regulā iekļautie
        secinājumi par Kopienas interesēm nav jāgroza. Tā kā nav saņemtas citas piezīmes, šie
        secinājumi tādēļ tiek galīgi apstiprināti.
                                    H. GALĪGIE PASĀKUMI
          1. Kaitējuma novēršanas līmenis
   (87) Vairākas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidām izmantoto peļņas normas līmeni
        un apgalvoja, ka 9 % peļņa ir pārmērīga, argumentējot, ka Kopienas ražošanas nozare
        attiecīgajā periodā reāli nekad nav sasniegusi šādu peļņas līmeni. Ir apstiprināts, ka
        patiešām tikai viens Kopienas ražotājs sasniedza šādu peļņas līmeni tad, kad nebija
        dempinga, t.i., 2001. gadā, turpretim otrs to nav sasniedzis. Metodika, ko izmantoja,
        lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni, tāpēc tika atkārtoti pārbaudīta, un tika
        uzskatīts par piemērotāku par peļņas normu izmantot to vidējo svērto peļņas normu,
        kuru abi Eiropas ražotāji sasniedza 2001. gadā, t.i., 6 %.
   (88) Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka Kopienas ražošanas nozare gadījumā, ja
        nebūtu importa par dempinga cenām, varētu pamatoti plānot gūt peļņas normu 6 %
LV                                               20                                                LV
 ---pagebreak---         apmērā pirms nodokļu nomaksas, tādēļ šo peļņas normu izmantoja galīgajos
        secinājumos.
   (89) Ķīnas importa cenas par IP salīdzināja ar cenu, kas nerada kaitējumu, līdzīgajam
        ražojumam, ko Kopienas ražošanas nozare tirgo Kopienas tirgū. Cenu, kas nerada
        kaitējumu, ieguva, koriģējot Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenu, lai
        atspoguļotu pielāgoto peļņas normu. Starpība, kas izrietēja no šā salīdzinājuma,
        izteikta procentos no kopējās CIF vērtības, katram uzņēmumam bija no 8,3 % līdz
        42,7 %, t.i., mazāk nekā konstatētā dempinga starpība, izņemot vienu uzņēmumu.
          2.    Galīgie pasākumi
   (90) Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību
        un Kopienas interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, jāpiemēro
        galīgs antidempinga maksājums zemākās konstatētās dempinga un kaitējuma starpības
        līmenī saskaņā ar mazāka nodokļa noteikumu. Visos gadījumos, izņemot vienu,
        maksājumu likmi attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī.
   (91) Pamatojoties uz iepriekš minēto, galīgajiem maksājumiem vajadzētu būt šādiem.
                     Ražotājs eksportētājs              Ieteiktais antidempinga maksājums
          Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd                                       35,7 %
          DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd                                             8,3 %
          RZBC Co.                                                              36,8 %
          RZBC (Juxian) Co. Ltd.                                                36,8 %
          TTCA Co., Ltd                                                         42,7 %
          Yixing Union Biochemical                                              32,6 %
          Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd                                       6,6 %
          Weifang Ensign Industry Co. Ltd                                       33,8 %
          Visi pārējie uzņēmumi                                                 42,7 %
          3.    Pasākumu veids
   (92) Izmeklēšanas laikā seši ražotāji eksportētāji ĶTR piedāvāja pieņemamas cenu saistības
        saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.
   (93) Šie saistību piedāvājumi tika pieņemti ar Komisijas Lēmumu [IEVIETOT]6. Padome
        atzīst, ka šie saistību piedāvājumi novērš dempinga kaitīgo ietekmi un pietiekamā
        mērā ierobežo pasākumu apiešanas risku.
   6
LV                                             21                                             LV
 ---pagebreak---    (94)  Lai Komisija un muitas iestādes arī turpmāk varētu efektīvi uzraudzīt, kā uzņēmumi
         pilda saistības, kad attiecīgajai muitas iestādei tiek iesniegta prasība par laišanu brīvā
         apgrozībā, atbrīvojumu no antidempinga maksājuma piešķir ar nosacījumu, ka i) tiek
         uzrādīts faktūrrēķins, kurā iekļauti vismaz pielikumā norādītie dati un pielikumā
         paredzētā deklarācija; ii) tos ražojuši, transportējuši un rēķinu izrakstījuši tieši minētie
         uzņēmumi pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā, kā arī un iii) muitā deklarētās
         un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam aprakstam. Ja šie
         nosacījumi nav izpildīti, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, iekasē
         atbilstošu antidempinga maksājumu.
   (95)  Ja pēc saistību neizpildes Komisija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu atsauc
         savu piekrišanu saistībām, atsaucoties uz konkrētiem darījumiem, un paziņo attiecīgos
         rēķinus par nederīgiem, pieņemot deklarāciju par šo darījumu laišanu brīvā apgrozībā,
         rodas muitas parāds.
   (96)  Importētājiem jāzina, ka muitas parāds ir normāls tirdzniecības risks, kas pieņemot
         deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā, kā aprakstīts [IEVIETOT]. un
         [IEVIETOT]. apsvērumā, var rasties arī tad, ja Komisija ir apstiprinājusi tā ražotāja
         piedāvātās saistības, no kura šie importētāji tieši vai netieši ir pirkuši savas preces.
   (97)  Atbilstoši pamatregulas 14. panta 7. punktam muitas iestādēm nekavējoties jāinformē
         Komisija katrreiz, kad ir konstatētas saistību neizpildes pazīmes.
   (98)  Iepriekš minēto iemeslu dēļ ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības Komisija
         uzskata par pieņemamām, un attiecīgie uzņēmumi ir informēti par būtiskajiem
         faktiem, apsvērumiem un pienākumiem, pamatojoties uz kuriem, saistības ir
         pieņemtas.
   (99)  Ja saistības tiek pārkāptas vai atsauktas, vai ja Komisija atsauc saistību pieņemšanu,
         antidempinga maksājumu, ko Padome piemērojusi saskaņā ar pamatregulas 9. panta
         4. punktu, automātiski piemēro saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu.
                    I. PAGAIDU MAKSĀJUMA GALĪGĀ IEKASĒŠANA
   (100) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpības apmēru un Kopienas ražošanas nozarei
         nodarītā kaitējuma līmeni, uzskata, ka galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar
         pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu, ievērojot noteikto galīgo
         maksājumu summu. Tā kā galīgā maksājuma likmes ir mazākas par pagaidu
         maksājuma likmēm, atmaksā pagaidu iekasētās summas, kas pārsniedz galīgo
         antidempinga maksājuma likmi,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                              1. pants
   1.      Ar šo nosaka antidempinga galīgo maksājumu par Ķīnas Tautas Republikas
           izcelsmes citronskābes un trinātrija citrāta dihidrāta importu, ko klasificē ar KN kodu
           2918 14 00 un ex 2918 15 00 (TARIC kods 2918 15 00 10).
   2.      Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā izklāstīto
           turpmāk minēto uzņēmumu izgatavotajiem ražojumiem, ko piemēro CIF cenai līdz
           Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.
LV                                                22                                                  LV
 ---pagebreak---                                                                        Antidempin       TARIC
                                                                            ga          papildu
                                                                        maksājums        kods
    Uzņēmums                                                               ( %)
    Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - N° 73, Daqing Road,                  35,7          A874
    Bengbu City 233010, Anhui province, ĶTR.
    DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge,              8,3          A875
    Wuxi 214024, Jiangsu province, ĶTR.
    RZBC Co., Ltd - N° 9 Xinghai West Road, Rizhao, Shandong               36,8          A876
    province, ĶTR.
    RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wing, Chenyang North Road, Ju              36,8          A877
    County, Rizhao, Shandong province, ĶTR.
    TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City,                 42,7          A878
    Shandong province, ĶTR.
    Yixing Union Biochemical Co., Ltd – Economic Development               32,6          A879
    Zone Yixing City 214203, Jiangsu province, ĶTR.
    Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No. 106 Luzhong Large                 6,6          A880
    East Street, Laiwu, Shandong province, ĶTR.
    Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road,             33,8          A882
    Changle City, Shandong province, ĶTR.
    Visi pārējie uzņēmumi                                                  42,7          A999
   3.       Neskarot pirmajā punktā izklāstīto, galīgo antidempinga maksājumu nepiemēro
            importam, kas laists brīvā apgrozībā saskaņā ar 2. pantu.
   4.       Ja vien nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas
            maksājumiem.
                                              2. pants
   1.       Importētos ražojumus, kas deklarēti laišanai brīvā apgrozībā, par kuriem rēķinus
            izrakstījuši uzņēmumi, kuru saistības ir apstiprinājusi Komisija un kuru saraksts dots
            Komisijas Lēmumā [2008/…./EK], kuru ik pa laikam groza, atbrīvo no galīgā
            antidempinga maksājuma, ko piemēro saskaņā ar 1. pantu, ar nosacījumu, ka:
            –     tos ražojuši, transportējuši un rēķinu izrakstījuši tieši minētie uzņēmumi
                  pirmajam neatkarīgajam klientam Kopienā un
            –     šādam importam ir pievienots saistību rēķins, kas ir faktūrrēķins, kurā ir
                  vismaz informācija un deklarācija, kas paredzētas šīs regulas pielikumā, un
LV                                               23                                                LV
 ---pagebreak---              –    ja muitā deklarētās un uzrādītās preces precīzi atbilst saistību rēķinā sniegtajam
                  aprakstam.
   2.        Muitas parāds rodas, pieņemot deklarāciju par laišanu brīvā apgrozībā:
             –    ja attiecībā uz 1. punktā minēto importu konstatē, ka viens vai vairāki šajā
                  punktā paredzētie nosacījumi netiek pildīti vai
             –    ja saskaņā ar pamatregulas 8. panta 9. punktu Komisija, atsaucoties uz
                  konkrētiem darījumiem, ar regulu vai lēmumu atsauc savu piekrišanu saistībām
                  un paziņo, ka attiecīgie saistību rēķini nav derīgi.
                                                3. pants
   Summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu saskaņā ar Komisijas Regulu
   (EK) Nr. 488/2008 par Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes citronskābes importu, tiek galīgi
   iekasētas atbilstoši galīgā maksājuma likmei, kas noteikta 1. pantā. Pagaidu iekasētās
   summas, kas pārsniedz galīgā maksājuma apmēru, tiek atmaksātas.
                                                4. pants
   Šī regula stājas spēkā nākošajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, […]
                                                 Padomes vārdā —
                                                 priekšsēdētājs
                                                 […]
LV                                                 24                                                LV
 ---pagebreak---                                               PIELIKUMS
   Faktūrrēķinā, ko pievieno precēm, kuras uzņēmumi pārdod Kopienā un uz kurām attiecas
   saistības, norāda šādu informāciju:
   1.        Virsraksts "FAKTŪRRĒĶINS,             KO    PIEVIENO     PRECĒM,       UZ      KURĀM
             ATTIECAS SAISTĪBAS".
   2.        Tā uzņēmuma nosaukums, kurš izrakstījis faktūrrēķinu.
   3.        Faktūrrēķina numurs.
   4.        Faktūrrēķina izdošanas datums.
   5.        TARIC papildu kods, saskaņā ar kuru rēķinā minētās preces muitojamas uz Kopienas
             robežas.
   6.        Precīzs preču apraksts, tostarp:
             –      ražojuma koda numurs (RKN), ko izmanto saistību mērķiem,
             –      skaidri formulēts attiecīgajam RKN atbilstošo preču apraksts,
             –      uzņēmuma ražojuma kods (URK),
             –      Taric kods,
             –      daudzums (jānorāda tonnās).
   7.        Pārdošanas noteikumu apraksts, tostarp:
             –      cena par tonnu,
             –      piemērojamie samaksas noteikumi,
             –      piemērojamie piegādes noteikumi,
             –      kopējās atlaides.
   8.        Tā uzņēmuma nosaukums, kas darbojas kā importētājs Kopienā un kam uzņēmums
             tieši izdod faktūrrēķinu, kurš pievienots precēm, uz kurām attiecas saistības.
   9.        Uzņēmuma tās amatpersonas vārds, kas izsniegusi faktūrrēķinu un šādu parakstītu
             deklarāciju:
             “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka preču, uz kurām attiecas šis rēķins, pārdošana
             tiešam eksportam uz Eiropas Kopienu tiek veikta, ievērojot darbības jomu un
             saskaņā ar saistību noteikumiem, ko piedāvājis [UZŅĒMUMS], un ko pieņēmusi
             Eiropas Komisija ar [Lēmumu 2008/XXXX/EK]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās
             ziņas ir pilnīgas un pareizas.”
LV                                                 25                                               LV


title: Projekts Padomes regula ar kuru Šveices Konfederācijai ir noteiktas dažas koncesijas vairākiem apstrādātiem lauksaimniecības produktiem Kopienas tarifu kvotu formā  (iesniegusi Komisija)

text:
                  EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                   Briselē, 13.8.2004
                                                   COM(2004) 558 galīgā redakcija
                                                   2004/0189 (ACC)
                                          Projekts
                                 PADOMES REGULA
   ar kuru Šveices Konfederācijai ir noteiktas dažas koncesijas vairākiem apstrādātiem
               lauksaimniecības produktiem Kopienas tarifu kvotu formā
                                   (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                     PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Ņemot vērā Pievienošanās protokola 6. panta 1. punktu, Čehijas Republikā, Igaunijā, Kiprā,
   Latvijā, Lietuvā, Ungārijā, Maltā, Polijā, Slovēnijā un Slovākijā no 2004. gada 1. maija ir tieši
   piemērojami Kopienas un Šveices Konfederācijas 1972. gada 22. jūlijā noslēgtā preferenču
   līguma noteikumi. Pievienojoties Eiropas Savienībai, jaunajām dalībvalstīm bija jāatsakās no
   jebkuriem preferenču līgumiem, kas iepriekš bija noslēgti starp šīm valstīm un Šveices
   Konfederāciju. Šīs vienošanās paredzēja īpašas koncesijas dažiem apstrādātiem
   lauksaimniecības produktiem. 2004. gada 19. maija «samitā» Kopiena un Šveices
   Konfederācija noslēdza vienošanos, ar kuru divpusējās preferences starp Šveices
   Konfederāciju un jaunajām dalībvalstīm no 2004. gada 1. maija tiktu iekļautas abu pušu
   tirdzniecības preferencēs. Vienošanās projekts, kurā atkārtoti uzskaitītas šīs koncesijas, tika
   parakstīts 2004. gada 25. jūnijā.
   Tā kā pasākumi, par kuriem apspriedās Kopiena un Šveices Konfederācija, nevar tikt
   piemēroti no 2004. gada 1. maija, Kopiena uzņemas veikt situācijas noregulēšanai vajadzīgās
   darbības.
   Tāpēc ir jāveic autonomi pārejas pasākumi, kas ļautu ievērot apstrādāto lauksaimniecības
   produktu maiņas režīmus, kādi ir bijuši starp jaunajām dalībvalstīm un iesaistītajām trešām
   valstīm.
   Šiem pasākumiem nevajadzētu ietekmēt sarunu rezultātu, lai noslēgtu pievienojamos
   protokolus un lai tie tiktu pieņemti tikai ar skaidru nosacījumu, ka iesaistītā trešā valsts pēc
   abpusējības principa veic līdzvērtīgus autonomus pasākumus. Kopienai šo pasākumu ietvaros
   ir jāatver tarifa kvotas 280 t produktu ar kodu CN 2106 9092, šīs kvotas tiktu pievienotas jau
   esošajām šo produktu tarifu kvotām. Tirdzniecības apjoms, kas ir mazāks par 100 tonnām,
   netiek ņemts vērā.
   Šveices Konfederācija no savas puses ir politiski apņēmusies pieņemt autonomos pārejas
   pasākumus attiecībā uz dažiem apstrādātiem lauksaimniecības produktiem ar atpakaļejošu
   likuma spēku no 2004. gada 1. maija.
LV                                                 2                                                 LV
 ---pagebreak---                                                            2004/0189 (ACC)
                                                Projekts
                                        PADOMES REGULA
     ar kuru Šveices Konfederācijai ir noteiktas dažas koncesijas vairākiem apstrādātiem
                    lauksaimniecības produktiem Kopienas tarifu kvotu formā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un it īpaši tā 133. pantu,
   ņemot vērā Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas,
   Polijas, Slovēnijas un Slovākijas Pievienošanās protokolu un it īpaši tā 6. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   Tā kā:
   (1)     pašreizējās preferenču vienošanās, kas noslēgta ar Regulu (EEK) Nr. 2840/721,
           ietvaros starp Kopienu un Šveices Konfederāciju, šai valstij tika piešķirta koncesija
           viena veida apstrādātiem lauksaimniecības produktiem;
   (2)     pēc Čehijas Republikas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas,
           Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienošanās minētā koncesija ir jāpieņem, ievērojot
           maiņas režīmus, kas bija spēkā [tirdzniecībai ar] apstrādātiem lauksaimniecības
           produktiem starp šīm desmit valstīm no vienas puses un Šveici no otras puses;
   (3)     šādā nolūkā 2004. gada 25. jūnijā tika noslēgtas sarunas, parakstot vienošanos, kas
           paredz iepriekšminētās labvēlīgas [tirdzniecības] vienošanās adaptāciju, kas izriet no
           Eiropas Savienības paplašināšanās;
   (4)     tomēr, ņemot vērā pārāk īso termiņu, šī vienošnās nevarēja stāties spēkā 2004. gada
           1. maijā, un tāpēc Kopienai ir jāveic nepieciešamie pasākumi, lai novērstu šo situāciju;
   (5)     šiem pasākumiem ir jāizpaužas kā autonomai Kopienas tarifa kvotai, kurā ietvertas
           parastās preferenciālās tarifu koncesijas, ko piemēro Čehija, Igaunija, Kipra, Latvija,
           Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija;
   (6)     vienam un tam pašam produktam saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2232/20032
           2004. gadā tika atvērta tarifa kvota ar kārtas numuru 09 0914.
   (7)     Šveices Konfederācija ir apņēmusies, ievērojot savstarpīgumu, no 2004. gada 1. maija
           veikt autonomus pasākumus par labu Kopienai,
   1
           OV L 300, 19.12.1972.
   2
           OV L 339, 24.12.2003.
LV                                                  3                                               LV
 ---pagebreak---    IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                                1. pants
   No 2004. gada 1. maija līdz 31. decembrim Šveicē ražotās preces, kas minētas I pielikumā,
   tiek pakļautas atvērtai tarifu kvotai saskaņā ar tajā izklāstītajiem noteikumiem.
                                                2. pants
   Pirmajā pantā minēto kvotu pārvalda Komisija saskaņā ar 1993.3 gada 2. jūlija Komisijas
   Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu.
                                                3. pants
   Šī Regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī”.
   To piemēro no 2004. gada 1. maija.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē,
                                                 Padomes vārdā -
                                                 priekšsēdētājs
   3
           OV L 253, 11.10.1993.
LV                                                  4                                        LV
 ---pagebreak---                                              I PIELIKUMS
                      ATVĒRTĀS TARIFU PREFERENČU KVOTAS
   Kārtas   KN kods                 Preču apraksts                 Autonomā   Piemēroja   Autonomā
     Nr.                                                              kvota        mā       kvota
                                                                                nodokļa
                                                                                likme
                                                                        No                Nākamais
                                                                    1.05.2004               gads
                                                                       līdz
                                                                   31.12.2004
   09.0914 2106 90 92  Pārtikas/citi izstrādājumi, kuros nav piena    187 t   atbrīvojums  1309 t
                       taukvielu, saharozes, izoglikozes,
                       glikozes, cietes, graudu cietes vai kura
                       satur mazāk nekā 1,5 svara % piena
                       taukvielu, mazāk nekā 5% saharozes vai
                       izoglikozes, mazāk nekā 5% glikozes vai
                       cietes, vai graudu cietes.
LV                                                    5                                            LV
 ---pagebreak---                                                                                ENTR F4
                     FINANŠU PĀRSKATS
                                                                                GADS: 15.06.2004
   1.     BUDŽETA POZĪCIJA:                                                                APROPRIĀCIJAS:
          12. sadaļa – 120. pants
   2.     PASĀKUMA NOSAUKUMS:
          Projekts Padomes Regulai (EK), ar kuru Šveices Konfederācijai ir noteiktas dažas koncesijas vairākiem
          apstrādātiem lauksaimniecības produktiem Kopienas tarifu kvotu formā
   3.     JURIDISKAIS PAMATOJUMS:
          133. pants – Pievienošanās protokola 6. panta 1. punkts
   4.     PASĀKUMA MĒRĶI:
          Pārejas pasākumu ieviešana, lai varētu ņemt vērā divpusējo preferenču tirdzniecības režīmu, kas
          pastāvēja starp jaunajām dalībvalstīm un Šveici apstrādātu lauksaimniecības produktu jomā.
   5.     FINANSIĀLĀS SEKAS                                  12 MĒNEŠU PAŠREIZĒJAIS               NĀKAMAIS
                                                               PERIODS       2004. FINANŠU          (2005.)
                                                                                GADS             FINANŠU
                                                              (milj. EUR)       (milj. EUR)          GADS
                                                                                (milj. EUR)
   5.0    IZDEVUMI, KO SEDZ:
          -        NO EK BUDŽETA
          (ATMAKSĀJUMI/INTERVENCES)
          -        NO DALĪBVALSTU BUDŽETA
          -        NO CITĀM JOMĀM
   5.1    IEŅĒMUMI                                               -0,20             - 0,13            -0,90
          -        EK PAŠU LĪDZEKĻI
          (MAKSĀJUMI/MUITAS NODOKĻI)
          -        VALSTS MĒROGĀ / pasākumu neto
          ietekme
                                                                n+2         n+3           n+4           n+5
   5.0.1 PAREDZĒTIE IZDEVUMI
   5.1.1 PAREDZĒTIE IEŅĒMUMI
   5.2    APRĒĶINU METODE:
          2004. gadam vidējā vērtība 187 tonnas minētā produkta importam no Šveices, kods 2106 9092, ko
          sareizina ar vislielākās labvēlības režīma nodokļa procentuālo koeficientu 12,8%, kuru piemēro trešām
          valstīm, sareizinot ar 75%, lai noteiktu pasākumu neto ietekmi. Tarifu kvotas nākamajam finanšu
          gadam: 12 mēneši jeb 280t + 1029t = 1309t.
   6.0    VAI IR IESPĒJAMS FINANSĒJUMS NO APROPRIĀCIJĀM, KAS
          IERAKSTĪTAS ATTIECĪGAJĀ ŠĪ GADA BUDŽETA NODAĻĀ?                                               NĒ
   6.1    VAI IR IESPĒJAMS FINANSĒJUMS, PĀRSKAITOT LĪDZEKĻUS NO VIENAS
          ŠĪ GADA BUDŽETA NODAĻAS UZ CITU?                                                              NĒ
   6.2    VAI IR VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS?                                                             NĒ
   6.3    VAI IR JĀIERAKSTA APROPRIĀCIJAS NĀKAMAJOS BUDŽETOS?                                           NĒ
   KOMENTĀRI:
   2004. gadam ir atvērtas 8/12 no ikgadējām saskaņotajām kvotām.
LV                                                         6                                                    LV