               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.1.2019
            COM(2019) 33 final
            2019/0023(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumā (Patērētāju tiesību aizsardzība)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Ierosinātā Padomes lēmuma pielikumā pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta mērķis ir grozīt EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumu (Patērētāju tiesību aizsardzība), lai iekļautu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 4. februāra Direktīvu 2014/17/ES par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotajā Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošā ES politika tiek paplašināta, to attiecinot arī uz EEZ EBTA valstīm (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu).

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu.

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                  1
                par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma nosaka nostāju, kas par šādiem lēmumiem ir jāpieņem Savienības vārdā.

               Komisija sadarbībā ar EĀDD iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, lai Padome to pieņemtu kā Savienības nostāju. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               Process ES acquis iekļaušanai EEZ līgumā tiek veikts saskaņā ar Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību, kas apstiprina šo pieeju.

               •Proporcionalitāte

               Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav paredzams, ka Direktīvas 2014/17/ES iekļaušana EEZ līgumā ietekmēs budžetu.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               Galvenie pielāgojumi, kurus pieprasa EBTA

               Pamatojums un ierosinātais risinājums

               Direktīvas 5. panta 3. punkta b) apakšpunkta pielāgojums — b) pielāgojums

               Eiropas Banku iestādes (EBI) un EBTA Uzraudzības iestādes pilnvaru sadales dēļ ir ieviests pielāgojums, kas paredz iekļaut EBTA Uzraudzības iestādi to iestāžu sarakstā, ar kurām sadarbojas valsts iestādes.

               Direktīvas 12. panta 3. punkta un 27. panta 3. punkta pielāgojums — c) pielāgojums

               Saskaņā ar EEZ līguma 7. pantu EEZ EBTA valstīm saistoši ir tikai tie tiesību akti, kas ir iekļauti EEZ līgumā. Konkrētus direktīvā noteiktos pienākumus tādējādi var piemērot tikai no dienas, kad stājas spēkā Apvienotās komitejas lēmums, ar kuru tos iekļauj EEZ līgumā. Ar c) pielāgojumu tiek nodrošināts, ka attiecīgi 12. panta 3. punkta un 27. panta 3. punkta piemērošanas diena ir diena, kad direktīva stājas spēkā EEZ valstīs.

               Direktīvas 14. panta 5. punkta pielāgojums — d) pielāgojums

               Saskaņā ar EEZ līguma 7. pantu EEZ EBTA valstīm saistoši ir tikai tie tiesību akti, kas ir iekļauti EEZ līgumā. Konkrētus direktīvā noteiktos pienākumus tādējādi var piemērot tikai no dienas, kad stājas spēkā Apvienotās komitejas lēmums, ar kuru tos iekļauj EEZ līgumā. Ar d) pielāgojumu tiek nodrošināta izpratne, ka pārejas periodi, kas attiecas uz valsts noteikumiem, kurus piemēro pirms direktīvas stāšanās spēkā, EEZ kontekstā tiek piemēroti attiecībā pret direktīvas stāšanos spēkā EEZ valstīs.

               Direktīvas 26. panta 2. punkta pielāgojums — e) pielāgojums

               Lihtenšteinas nodokļu administrācijas dati liecina, ka Lihtenšteinā ik gadu notiek tikai 50 līdz 100 darījumu ar nekustamo īpašumu. Lai iegūtu uzticamus un jēgpilnus statistikas rezultātus par mājokļa īpašuma tirgu, kā tas paredzēts direktīvas 26. panta 2. punktā, vajadzētu daudz vairāk darījumu ar nekustamo īpašumu.

               Šajā situācijā statistiskā pārraudzība būtu pretrunā šādiem Eiropas Statistikas prakses kodeksa principiem:

               •4. princips. Statistikas iestādes apņemas nodrošināt kvalitāti;

               •7. princips. Kvalitatīvas statistikas pamatā ir pamatota metodoloģija;

               •12. princips. Eiropas statistika precīzi un ticami atspoguļo realitāti.

               Tādējādi ar e) pielāgojumu Lihtenšteina tiek atbrīvota no pienākuma nodrošināt atbilstīgu mājokļa īpašuma tirgus statistisko pārraudzību tās teritorijā saskaņā ar direktīvas 26. panta 2. punktu.

               Direktīvas 34. panta 2. un 4 punkta un 37. panta pielāgojums — f) un g) pielāgojums

               Sistēmā, kas izveidota ar EEZ līguma IX pielikuma 31.g punktu, kompetence pieņemt lēmumus, kas ir saistoši EBTA pīlārā saskaņā ar EBI regulas 19. pantu, ir piešķirtas EBTA Uzraudzības iestādei, taču lielāko daļu no uzraudzības tehniskajiem aspektiem attiecībā uz jautājumiem, kas skar EBTA valstis, veiks EBI. EBI būs arī kompetenta darboties kā vidutājs, kura lēmumi nav saistoši, saskaņā ar EBI regulas 19. panta 2. punktu.

               Ar f) un g) pielāgojumu tiek precizēts, ka atsauces uz EBI pilnvarām, kas noteiktas EBI regulas 19. pantā, attiecīgi direktīvas 34. panta 2. un 4. punktā un 37. pantā būtu jāsaprot kā atsauces EBTA Uzraudzības iestādes pilnvarām.

               Direktīvas 43. panta pielāgojums — h) pielāgojums

               Saskaņā ar EEZ līguma 7. pantu EEZ EBTA valstīm saistoši ir tikai tie tiesību akti, kas ir iekļauti EEZ līgumā. Konkrētus direktīvā noteiktos pienākumus tādējādi var piemērot tikai no dienas, kad stājas spēkā Apvienotās komitejas lēmums, ar kuru tos iekļauj EEZ līgumā. Ar h) pielāgojumu tiek nodrošināta izpratne, ka direktīvas 43. pantā noteiktie pārejas periodi EEZ kontekstā tiek piemēroti attiecībā pret direktīvas stāšanos spēkā EEZ valstīs.

               2019/0023 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem
                  EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumā (Patērētāju tiesību aizsardzība)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  3
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var nolemt citstarp grozīt EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumu (Patērētāju tiesību aizsardzība).

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES
                  4
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX pielikums (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikums (Patērētāju tiesību aizsardzība).

               (5)Tādēļ nostājai, ko Savienība pieņem EEZ Apvienotajā komitejā, pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājai, kas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosinātajiem grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumā (Patērētāju tiesību aizsardzība), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (3)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.1.2019
            COM(2019) 33 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņemEEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma IX pielikumā (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumā (Patērētāju tiesību aizsardzība)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
                  Nr.

               (…),

               ar kuru groza EEZ līguma IX pielikumu (Finanšu pakalpojumi) un XIX pielikumu (Patērētāju tiesību aizsardzība)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā būtu jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010
                  1
               , kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp.

               (2)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma IX un XIX pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma IX pielikumu groza šādi:

               1.pielikuma 31.g punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1093/2010) pievieno šādu ievilkumu:

               “-32014 L 0017: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.), kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp.”;

               2.aiz 31.i punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1095/2010) iekļauj šādu punktu:

               “31.j.32014 L 0017: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) par patērētāju kredītlīgumiem saistībā ar mājokļa nekustamo īpašumu un ar ko groza Direktīvas 2008/48/EK un 2013/36/ES un Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.), kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp.

               Direktīvas noteikumus šajā līgumā lasa ar šādiem pielāgojumiem:

               a)neatkarīgi no šā līguma 1. protokola noteikumiem un ja šajā līgumā nav teikts citādi, termins “dalībvalsts(-is)” un “kompetentās iestādes” papildus tā nozīmei, kas sniegta direktīvā, ietver arī attiecīgi EBTA valstis un to kompetentās iestādes;

               b)direktīvas 5. panta 3. punkta b) apakšpunktā aiz vārdiem “Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi) (EBI)” iekļauj vārdus “vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestādi”;

               c)direktīvas 12. panta 3. punktā un 27. punkta 3. punktā vārdus “2014. gada 20. marta” attiecībā uz EBTA valstīm lasa: “dienas, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums]”;

               d)direktīvas 14. panta 5. punktā vārdus “2014. gada 20. marta” attiecībā uz EBTA valstīm lasa “dienas, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums]” un vārdus “līdz 2019. gada 21. martam” lasa: “piecus gadus pēc tam”;

               e)direktīvas 26. panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

               “Lihtenšteina ir atbrīvota no statistiskās pārraudzības, kas paredzēta 26. panta 2. punktā.”;

               f)direktīvas 34. panta 2. punktā un 4. punkta b) apakšpunktā vārdus “EBI var rīkoties” aizstāj ar vārdiem “EBI vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde var rīkoties”;

               g)direktīvas 37. pantā vārdus “EBI var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kuras tai piešķirtas ar minēto pantu, un jebkurš saistošs lēmums, ko EBI ir pieņēmusi” aizstāj ar vārdiem “EBI vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kuras tai piešķirtas ar minēto pantu, un jebkurš saistošs lēmums, ko EBI vai attiecīgā gadījumā EBTA Uzraudzības iestāde ir pieņēmusi”;

               h)direktīvas 43. pantā attiecībā uz EBTA valstīm vārdus “2016. gada 21. marta” un “2014. gada 20. marta” lasa “dienas, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums]” un vārdus “2017. gada 21. martam” lasa “pagājis viens gads no dienas, kad stājies spēkā EEZ Apvienotās komitejas … Lēmums Nr. … [šis lēmums].””

               2. pants

               EEZ līguma XIX pielikuma 7.h punktam (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/48/EK) pievieno šādu ievilkumu:

               “-32014 L 0017: Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/17/ES (2014. gada 4. februāris) (OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.), kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp.”;

               3. pants

               Direktīvas 2014/17/ES, kas labota ar OV L 246, 23.9.2015., 11. lpp., teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               5. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

                     (1)

                        OV L 60, 28.2.2014., 34. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālas prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.2.2019
            COM(2019) 110 final
            2019/0060(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saskaņā ar 54. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi
                  1
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm ārējo robežu pārvaldības jomā. Šajā sakarībā tā var veikt darbības pie ārējām robežām, iesaistot vienu vai vairākas dalībvalstis un kādu trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts vismaz vienai no minētajām dalībvalstīm, pēc vienošanās ar minēto kaimiņvalsti, tostarp minētās trešās valsts teritorijā.

               Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgums ietver visus aspektus, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības. Tajā jo īpaši nosaka operācijas apmēru un vienību dalībnieku civiltiesisko atbildību un kriminālatbildību, uzdevumus un pilnvaras. Ar statusa nolīgumu nodrošina, ka šo operāciju laikā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības.

               Pamatojoties uz Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, Eiropas Komisija ar Bosniju un Hercegovinu ir risinājusi sarunas attiecībā uz Nolīgumu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“statusa nolīgumu”), lai izveidotu tiesisko regulējumu, kas, izstrādājot operatīvos plānus, ļautu nekavējoties rīkoties, ja būs vajadzīga ātra reakcija. Lai gan migrācijas plūsmas šajā reģionā ir daudz mazākas nekā 2015. un 2016. gadā, organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo jauniem apstākļiem gan savus neatbilstīgu migrantu tirdzniecības maršrutus, gan arī metodes. Kopš 2018. gada sākuma Bosnija un Hercegovina ir saskārusies ar palielinātu migrantu pieplūdumu. Noslēdzot šādu statusa nolīgumu, Bosnijas un Hercegovinas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, daudz labāk spēs ātri reaģēt uz šādām norisēm.

               Pievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir juridisks instruments, kas vajadzīgs, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu.

               Komisija 2017. gada 16. oktobrī saņēma Padomes atļauju sākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu par statusa nolīgumu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Sarunas par statusa nolīgumu tika sāktas 2018. gada 9. jūlijā, un to otrā kārta notika 2018. gada 10. oktobrī. Statusa nolīgumu parafēja sarunu grupu vadītāji.

               Komisija uzskata, ka Padomes sarunu norādēs izvirzītie mērķi ir sasniegti un statusa nolīgums ir Savienībai pieņemams.

               Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.

               •Saskaņotība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pašlaik četrpadsmit dalībvalstīm ir spēkā divpusēji nolīgumi ar Bosniju un Hercegovinu. Tie ietver virkni tādu kopīgu pasākumu kā robežpārbaudes, novērošanu, patrulēšanu, atgriešanu utt. Starp Bosnijas un Hercegovinas Drošības ministriju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru jau ir izveidots darba režīms, kurā jo īpaši ir ietverta Bosnijas un Hercegovinas Drošības ministrijas robežpolicijas pārstāvju regulāra dalība Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētās kopīgās operācijās novērotāju statusā dalībvalstu teritorijā pēc vienošanās ar uzņēmēju dalībvalsti.

               •
                     Saskaņotība ar citām Savienības politikas jomām

               Eiropas programma migrācijas jomā
                  2
                balstās uz četriem pīlāriem. Viens no tiem ir robežu pārvaldība. Tas nozīmē, ka tiks labāk pārvaldītas ES ārējās robežas, jo īpaši solidarizējoties ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas pie ārējām robežām, un tiks uzlabota robežšķērsošanas efektivitāte. Pastiprināta Bosnijas un Hercegovinas robežkontrole pozitīvi ietekmēs arī ES ārējās robežas, īpaši Horvātijas ārējās robežas, kā arī Bosnijas un Hercegovinas robežas. Turpmāka drošības nostiprināšana pie ārējām robežām ir arī saskaņā ar Eiropas Drošības programmu
                  3
               .

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma Padomes lēmumam juridiskais pamats ir LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts saistībā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               Tas, kas Eiropas Savienība noslēdz statusa nolīgumu, ir skaidri paredzēts Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.

               Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienības ekskluzīvā kompetencē cita starpā ir noslēgt starptautisku nolīgumu, ja tā slēgšana ir paredzēta Savienības leģislatīvajā aktā. Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punkts paredz šāda statusa nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un attiecīgo trešo valsti. Tāpēc pievienotais nolīgums ar Bosniju un Hercegovinu ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               Lai noslēgtu šo nolīgumu saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu, ir nepieciešama Eiropas Parlamenta piekrišana.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Ņemot vērā to, ka organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo savus maršrutus un metodes neatbilstīgu migrantu tirdzniecībā, ir nepieciešama ES iesaistīšanās, lai uzlabotu kontroli pie Bosnijas un Hercegovinas robežām. Statusa nolīguma noslēgšana ir nepieciešama, lai Bosnijas un Hercegovinas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, varētu ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm. Tas pēkšņa neatbilstīgu migrantu pieplūduma gadījumā ļaus Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai izvietot Bosnijā un Hercegovinā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem ar Eiropas Parlamenta piekrišanu. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Sarunām par statusa nolīgumu ietekmes novērtējums nav bijis nepieciešams.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Tā kā šis būs jauns nolīgums, nav iespējams veikt esošo instrumentu izvērtējumu vai atbilstības pārbaudes.

               •Pamattiesības

                  Statusa nolīgumā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina, ka tiek aizsargātas to personu pamattiesības, kuras ietekmē to vienības dalībnieku darbības, kas ir iesaistīti Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētajā darbībā.

                  Noteikumi par pamattiesībām ir sīkāk paskaidroti 5. punktā “Citi elementi”.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Statusa nolīgumam kā tādam nav finansiālas ietekmes. Patiesībā izmaksas radīs reālā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību izvietošana, kas notiks, pamatojoties uz operatīvo plānu un attiecīgo dotāciju nolīgumu, un tās sedz no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras budžeta.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Komisija nodrošinās statusa nolīguma īstenošanas pienācīgu uzraudzību.

               Bosnija un Hercegovina un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kopā izvērtē katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, Bosnija un Hercegovina un dalībvalstis, kas piedalās konkrētā darbībā, katras darbības beigās sagatavo ziņojumu par to, kā piemēroti nolīguma noteikumi, tostarp noteikumi par personas datu apstrādi.

               •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Nolīguma piemērošanas joma

               Saskaņā ar šo nolīgumu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var izvietot Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības, kurām ir īstenošanas pilnvaras, Bosnijā un Hercegovinā veikt kopīgas operācijas un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumus. Lai gan šis nolīgums nepaplašina darbības jomu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi (“EK un Bosnijas un Hercegovinas atpakaļuzņemšanas nolīgums”)
                  4
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienībām, veicot īpašas atgriešanas darbības, ir atļauts palīdzēt Bosnijai un Hercegovinai identificēt personas, kuras jāuzņem atpakaļ Bosnijā un Hercegovinā saskaņā ar EK un Bosnijas un Hercegovinas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības Bosnijas un Hercegovinas teritorijā var izvietot tikai reģionos, kas robežojas ar ES ārējām robežām, un vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras tajās Bosnijas un Hercegovinas teritorijās, kuras norādītas operatīvajā plānā.

               Operatīvais plāns

               Pirms katras kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma aģentūrai un Bosnijai un Hercegovinai ir jāsaskaņo operatīvais plāns. Operatīvais plāns ir jāsaskaņo arī ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.

               Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus.

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               Parasti vienības dalībniekiem ir tiesības pildīt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām. Viņi ievēro Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktus.

               Bosnijas un Hercegovinas teritorijā vienības darbojas tikai saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas robežsargu vai citu policijas darbinieku norādījumiem un to klātbūtnē.

               Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki valkā savas uniformas, redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai Bosnijas un Hercegovinas valsts iestādes varētu tos nepārprotami identificēt, tie līdzi nēsā akreditācijas dokumentu.

               Vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar to piederības dalībvalsts tiesību aktiem un Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktiem. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija iepriekš informē aģentūru par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par to izmantošanas nosacījumiem. Aģentūra iepriekš iesniedz Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijai vienības dalībnieku dienesta ieroču sarakstu (ieroču veidu un sērijas numuru; munīcijas veidu un daudzumu).

               Vienības dalībnieki ar savas valsts un Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas piekrišanu, Bosnijas un Hercegovinas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktiem var pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku arī tās prombūtnes laikā.

               Bosnija un Hercegovina var pēc pieprasījuma paziņot attiecīgu informāciju, kas ietverta valsts datubāzēs, vienības dalībniekiem, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu operatīvos mērķus.

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               Attiecībā uz visām darbībām, kas veiktas, pildot oficiālas funkcijas (“pildot dienesta pienākumus”), vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju, bet šāda imunitāte uz tiem neattiecas par pārkāpumiem, kas izdarīti, “nepildot dienesta pienākumus”.

               Operatīvajā plānā ir precīzi norādītas darbības, uz kurām attiecas imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju.

               Gadījumā, ja tiek pausts pieņēmums par iespējamu noziedzīgu nodarījumu, ko izdarījuši vienības dalībnieki, aģentūras izpilddirektors pirms tiesvedības uzsākšanas tiesā bez kavēšanās apliecina, vai attiecīgā darbība ir veikta, pildot oficiālas funkcijas. Aģentūras izpilddirektors pieņem lēmumu pēc tam, kad ir rūpīgi pārbaudīts dalībvalsts kompetentās iestādes, kura ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citus attiecīgos dalībniekus, un Bosnijas un Hercegovinas kompetento iestāžu faktu izklāsts.

               Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.

               Līdzīgs regulējums attiecas uz vienības dalībnieku civiltiesisko un administratīvo atbildību.

               Dalībvalsts, kas ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku, var atcelt vienību dalībnieku imunitāti pret Bosnijas un Hercegovinas jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               Nolīgumā ir paredzēts mehānisms kaitējumu atlīdzināšanai. Šāda kompensācijas mehānisma pamatā ir 42. pants Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, atbildīga ir Bosnija un Hercegovina. Ja kaitējumu ir nodarījis iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai nepildot dienesta pienākumus, Bosnija un Hercegovina var pieprasīt aģentūras izpilddirektoram, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju. Ja aģentūras personāls nodara kaitējumu, Bosnija un Hercegovina var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk kriminālprocesu vai civilprocesu, kas nav saistīts ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, kas vajadzīgs to oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               Par aģentūrai sniegtajiem pakalpojumiem vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Bosnijā un Hercegovinā. Tie Bosnijā un Hercegovinā ir atbrīvoti arī no visu veidu nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai to dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Bosnijas un Hercegovinas.

               Bosnijas un Hercegovinas iestādes ļauj ievest un izvest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem.

               Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamatotas aizdomas, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskām vajadzībām, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Bosnijā un Hercegovinā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus.

               Bosnijas kompetentās iestādes vienības dalībniekiem, kas ir liecinieki, var uzlikt par pienākumu sniegt pierādījumus, pilnībā ievērojot noteikumus par imunitāti pret krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju.

               Akreditācijas dokuments

               Lai Bosnijas un Hercegovinas iestādes varētu identificēt vienības dalībniekus, aģentūra, sadarbojoties ar Bosniju un Hercegovinu, vienības dalībniekiem izsniedz akreditācijas dokumentu, kas apliecina šā dokumenta turētāja tiesības pildīt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kuras tam piešķirtas ar šo nolīgumu un operatīvo plānu. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot Bosnijā un Hercegovinā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas; darbības beigās to nodod aģentūrai.

               Pamattiesības

               Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Visi pasākumi, kas skar šīs pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               Katrai Pusei ir jābūt sūdzību mehānismam, ar kura palīdzību izskatīt pieņēmumus par pamattiesību pārkāpumiem, ko izdarījis tās personāls. Aģentūra ir izveidojusi Regulas (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 72. pantā minēto sūdzību mehānismu, un tādējādi tā izpilda šo pienākumu. Bosnijas un Hercegovinas ombuds (Bosnijas un Hercegovinas Cilvēktiesību ombuda iestāde) varētu izskatīt šādus pieņēmumus par pārkāpumiem, izņemot gadījumus, ja Bosnija un Hercegovina nolemj izveidot mehānismu, kurš ir īpaši paredzēts tam, lai izskatītu sūdzības, kas iesniegtas saskaņā ar šo nolīgumu.

               Personas datu apstrāde

               Vienības dalībnieki apstrādā personas datus, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami aģentūrai un ES dalībvalstīm. Personas datu apstrāde, ko veic Bosnijas un Hercegovinas iestādes, notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Bosnijas un Hercegovinas iestādes katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par vienības dalībnieku veikto personas datu apstrādi. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram, kā arī Bosnijas un Hercegovinas kompetentajām iestādēm. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības inspektors sniedz ziņojumu aģentūras izpilddirektoram.

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               Gan aģentūra, gan Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var apturēt vai izbeigt darbību, ja tās uzskata, ka otra Puse neievēro nolīguma noteikumus vai operatīvo plānu.

               Domstarpības un interpretācija

               Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas pārstāvji un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas ir kaimiņos Bosnijai un Hercegovinai.

               Ja jautājums nav atrisināts iepriekš, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp Bosniju un Hercegovinu un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura ir kaimiņos Bosnijai un Hercegovinai.

               Kopīgās deklarācijas

               Abas Puses ņem vērā, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra palīdzēs Bosnijai un Hercegovinai efektīvi kontrolēt tās robežu ar ikvienu valsti, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, izmantojot citus līdzekļus, kuri nav Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību, kam ir īstenošanas pilnvaras, izvietošana.

               Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā ir atspoguļota Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas ciešā iesaistīšanās Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               2019/0060 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu),

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  5
               ,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1624
                  6
                54. panta 4. punktā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības ir izvietotas trešā valstī, lai veiktu darbības, kurās vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Minētajam nolīgumam būtu jāietver visi aspekti, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības.

               (2)Saskaņā ar Padomes [...] Lēmumu 2019/XXX Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“nolīgums”) [...] parakstīja [...], ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (3)Atbilstīgi nolīgumam Bosnijas un Hercegovinas teritorijā saskaņā ar operatīvo plānu var ātri izvietot Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības un reaģēt uz notiekošajām izmaiņām migrācijas plūsmās piekrastes maršrutā, kā arī sniegt palīdzību ārējo robežu pārvaldībā un cīņā pret neatbilstīgu migrantu tirdzniecību.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  7
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  8
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)Tādēļ nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“nolīgums”).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā veikt nolīguma 11. panta 2. punktā paredzēto paziņošanu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties minētā nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        OV L 334, 19.12.2007., 66. lpp.

                     (5)

                        OV C , lpp.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.2.2019
            COM(2019) 110 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un BOSNIJA UN HERCEGOVINA,

               turpmāk “Puses”,

               TĀ KĀ var rasties situācijas, kurās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, (turpmāk “aģentūra”) kā Eiropas Savienības struktūra koordinē operatīvo sadarbību starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Bosniju un Hercegovinu, tostarp Bosnijas un Hercegovinas teritorijā,

               TĀ KĀ būtu jāizveido tiesiskais regulējums statusa nolīguma veidā attiecībā uz situācijām, kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras Bosnijas un Hercegovinas teritorijā,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai visās darbībās Bosnijas un Hercegovinas teritorijā būtu pilnībā jāievēro pamattiesības,

               UZSVEROT, ka šis nolīgums neietekmē Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas tiesības, pienākumus un atbildību, kas izriet no nolīguma starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas bez atļaujas,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. pants

               Nolīguma piemērošanas joma

               1.Šis nolīgums ietver aspektus, kas nepieciešami Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbību veikšanai, kuras varētu norisināties Bosnijas un Hercegovinas teritorijā un attiecībā uz kurām Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktiem.

               2.Šo nolīgumu piemēro tikai Bosnijas un Hercegovinas teritorijā.

               3.Ne šis nolīgums, ne arī darbības, ko tā īstenošanai veic Puses vai kas tiek veiktas to vārdā, tostarp operatīvo plānu izstrādāšana vai līdzdalība pārrobežu operācijās, nekādā veidā neietekmē Eiropas Savienības dalībvalstu un Bosnijas un Hercegovinas attiecīgo teritoriju statusu un delimitāciju, uz kuru attiecas starptautiskie tiesību akti.

               2. pants

               Definīcijas

               Nolīgumā piemēro šādas definīcijas:

               (1)“darbība” ir kopīga operācija, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums vai atgriešanas operācija;

               (2)“kopīga operācija” ir darbība, kuras mērķis ir apkarot nelegālo imigrāciju vai pārrobežu noziedzību vai arī pastiprināt tehnisko un operatīvo palīdzību pie Bosnijas un Hercegovinas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti un kura norisinās Bosnijas un Hercegovinas teritorijā;

               (3)“ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums” ir darbība, kuras mērķis ir ātri reaģēt situācijā, kad pastāv konkrētas un nesamērīgi lielas problēmas pie Bosnijas un Hercegovinas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, un kura uz ierobežotu laiku norisinās Bosnijas un Hercegovinas teritorijā;

               (4)“atgriešanas operācija” ir operācija, kuru koordinē aģentūra, kurā ir iesaistīts vienas vai vairāku dalībvalstu sniegts tehniskais un operatīvais atbalsts un kuras laikā atgriežamās personas no vienas vai vairākām dalībvalstīm piespiedu kārtā vai brīvprātīgi tiek atgrieztas Bosnijā un Hercegovinā saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi;

               (5)“robežkontrole” ir personu kontrole, ko neatkarīgi no visiem pārējiem apsvērumiem veic pie robežas, reaģējot vienīgi uz nodomu šķērsot šo robežu vai šās robežas šķērsošanu, un kas ietver robežpārbaudes pie robežšķērsošanas vietām un robežuzraudzību starp robežšķērsošanas vietām;

               (6)“vienības dalībnieks” ir vai nu aģentūras darbinieks, vai robežsargu vienības dalībnieks no iesaistītajām dalībvalstīm, tostarp robežsargi, kurus dalībvalstis norīkojušas uz aģentūru un kuri jāizvieto darbības laikā; tas var būt cits attiecīgs darbinieks, kura funkcijas tiks definētas operatīvajā plānā. Vietējos darbiniekus neuzskata par vienības dalībniekiem;

               (7)“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

               (8)“piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras robežsargs vai cits attiecīgs darbinieks ir vienības dalībnieks;

               (9)“personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; “identificējama persona” ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;

               (10)“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas piedalās darbībā Bosnijā un Hercegovinā, nodrošinot tehnisko aprīkojumu, robežsargus un citus attiecīgus darbiniekus, kas izvietoti kā daļa no vienības;

               (11)“aģentūra” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi.

               3. pants

               Operatīvais plāns

               Katrai kopīgajai operācijai un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumam aģentūra, cieši konsultējoties ar Bosnijas un Hercegovinas kompetentajām iestādēm, izstrādā operatīvo plānu. Par plānu, kam ir piekritusi dalībvalsts vai dalībvalstis, kuras robežojas ar operācijas norises vietu, vienojas aģentūra un Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija. Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, operācijas koncepciju, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Eiropas Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus. Kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējumu veic kopīgi ar Bosniju un Hercegovinu un aģentūru.

               4. pants

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               1.Vienības dalībniekiem ir tiesības pildīt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām.

               2.Vienības dalībnieki ievēro Bosnijas un Hercegovinas normatīvos aktus.

               3.Vienības dalībnieki var pildīt uzdevumus un īstenot pilnvaras Bosnijas un Hercegovinas teritorijā tikai saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas vai citu attiecīgu darbinieku norādījumiem un parasti tikai viņu klātbūtnē, izņemot ārkārtas apstākļus, kas norādīti operatīvajā plānā. Bosnija un Hercegovina vienībai vajadzības gadījumā dod norādījumus saskaņā ar operatīvo plānu. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var atļaut vienības dalībniekiem rīkoties tās vārdā atbilstoši operatīvajā plānā paredzētajiem izņēmuma gadījumiem.

               Aģentūra ar sava koordinatora palīdzību var paziņot Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijai savu viedokli par vienībai sniegtajiem norādījumiem. Tādā gadījumā Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija ņem vērā šo viedokli un pēc iespējas to ievēro.

               4.Vienības dalībnieki, pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, valkā savas uniformas. Vienības dalībnieki pie uniformas nēsā arī redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai Bosnijas un Hercegovinas valsts iestādes varētu identificēt vienības dalībniekus, viņi vienmēr nēsā līdzi 6. pantā minēto akreditācijas dokumentu.

               5.Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar piederības dalībvalsts un Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktiem. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija pirms vienības dalībnieku izvietošanas informē aģentūru par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par to izmantošanas nosacījumiem. Aģentūra iepriekš iesniedz Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijai sarakstu par vienības dalībnieku dienesta ieročiem, proti, informāciju par ieroču veidu un sērijas numuru, kā arī par munīcijas veidu un daudzumu.

               6.Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībniekiem ar piederības dalībvalsts un Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas piekrišanu Bosnijas un Hercegovinas robežsargu vai citu robežpolicijas darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas tiesībām ir atļauts pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Saskaņā ar attiecīgajiem 4. panta 3. punktā paredzētajiem noteikumiem Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku, ja Bosnijas un Hercegovinas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku nav klāt.

               7.Bosnija un Hercegovina pēc vienības dalībnieku pieprasījuma var sniegt datus, kas ietverti valsts datubāzēs, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu operatīvajā plānā noteiktos operatīvos mērķus. Datus izmanto atbilstoši Personas datu aizsardzības likumam un Klasificētas informācijas aizsardzības likumam.

               5. pants

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               1. Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, kuri pieļauti saskaņā ar 7. punktu.

               2. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Gadījumā, ja pastāv pieņēmums, ka vienības dalībnieks ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu, nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un Bosnijas un Hercegovinas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas rīkojas bez kavēšanās un apliecina, vai attiecīgā darbība veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros. Kamēr tiek gaidīts aģentūras izpilddirektora apliecinājums, aģentūra un piederības dalībvalsts atturas no jebkuriem pasākumiem, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic Bosnijas un Hercegovinas kompetentās iestādes.

               Ja darbība veikta, pildot oficiālās funkcijas, vienības dalībniekam ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               3.Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros. Ja kāda tiesa ierosina civiltiesvedību pret vienības dalībniekiem, par to nekavējoties paziņo aģentūras izpilddirektoram un piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un Bosnijas un Hercegovinas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas rīkojas bez kavēšanās un tiesai apliecina, vai vienības dalībnieki ir veikuši attiecīgo darbību, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Ja darbība veikta, pildot oficiālās funkcijas, vienības dalībniekam ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               4.Piederības dalībvalsts vajadzības gadījumā var atcelt vienības dalībnieku imunitāti pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               5.Vienības dalībniekiem, kas ir liecinieki, Bosnijas un Hercegovinas kompetentās iestādes, pilnībā ievērojot 2. un 3. punktā paredzētos noteikumus, var uzlikt pienākumu sniegt liecības saskaņā a Bosnijas un Hercegovinas procesuālajiem noteikumiem.

               6.Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros, Bosnija un Hercegovina ir atbildīga par jebkuru kaitējumu.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Bosnija un Hercegovina ar izpilddirektora starpniecību var pieprasīt, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja vienības dalībnieks, kurš ir aģentūras darbinieks, darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Bosnija un Hercegovina var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Ja Bosnijā un Hercegovinā kaitējums radies force majeure dēļ, ne Bosnija un Hercegovina, ne iesaistītā dalībvalsts, ne aģentūra nenes nekādu atbildību.

               7.Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk kriminālprocesu vai civilprocesu, kas nav saistīts ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, par ko aģentūras izpilddirektors apliecina, ka tas ir vajadzīgs minētā personāla oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt, izpildot tiesas spriedumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               8.Vienības dalībnieku imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas jurisdikciju neatbrīvo tos no attiecīgo piederības dalībvalstu jurisdikcijas.

               9.Attiecībā uz vienības dalībnieku sniegtiem pakalpojumiem aģentūrai vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Bosnijā un Hercegovinā.

               10.Vienības dalībnieki Bosnijā un Hercegovinā ir atbrīvoti no visu veidu nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai piederības dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Bosnijas un Hercegovinas.

               11.Bosnija un Hercegovina saskaņā ar normatīvajiem aktiem, ko tā var pieņemt, ļauj ievest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un maksājumiem, ko piemēro preču importam un kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem. Bosnija un Hercegovina atļauj arī šādu priekšmetu eksportu.

               12.Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamatotas aizdomas, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskām vajadzībām, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Bosnijā un Hercegovinā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               6. pants

               Akreditācijas dokuments

               1.Aģentūra sadarbībā ar Bosniju un Hercegovinu katram vienības dalībniekam izsniedz dokumentu Bosnijas un Hercegovinas oficiālajā(-ajās) valodā(-ās) un vienā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām, lai Bosnijas un Hercegovinas valsts iestādes varētu identificēt vienības dalībnieku un lai pierādītu šāda dokumenta turētāja tiesības pildīt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kas minētas šā nolīguma 4. pantā un operatīvajā plānā. Dokumentā ir iekļauti šādi dati par dalībnieku: vārds, uzvārds un valstspiederība; dienesta pakāpe vai amata nosaukums; nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā un uzdevumi, kurus viņam atļauts pildīt izvietošanas laikā, un atļaujas izsniegšanas datums un derīguma termiņš.

               2.Derīgs akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot un uzturēties Bosnijā un Hercegovinā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.

               3.Akreditācijas dokumentu darbības beigās nodod aģentūrai.

               7. pants

               Pamattiesības

               1.Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimtes identitātes dēļ. Visi pasākumi, ko darbinieki veic, pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, un kas skar pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               2.Ikvienai Pusei ir sūdzību mehānisms, kas vajadzīgs, lai izskatītu pieņēmumus par pamattiesību pārkāpumiem, ko tās personāls varētu būt veicis, pildot savas oficiālās funkcijas tādas kopīgas operācijas, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma vai atgriešanas operācijas ietvaros, uz kuru attiecas šis nolīgums.

               8. pants

               Personas datu apstrāde

               1.Personas datu apstrādi veic tikai tad, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi ar šā nolīguma īstenošanu, ko veic Bosnija un Hercegovina, aģentūra vai iesaistītās dalībvalstis.

               2.Personas datu apstrādi Bosnija un Hercegovina veic saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               3.Uz personas datu apstrādi administratīvos nolūkos, ko veic aģentūra un iesaistītā(-ās) dalībvalsts(-is), tostarp nosūtot personas datus uz Bosniju un Hercegovinu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI, un aģentūras pieņemtie pasākumi Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai, kā tie minēti Regulas (ES) 2016/1624 45. panta 2. punktā.

               4.Gadījumā, ja apstrāde ietver personas datu nosūtīšanu, dalībvalstis un aģentūra personas datu nosūtīšanas brīdī uz Bosniju un Hercegovinu norāda ikvienu vispārīgu vai konkrētu ierobežojumu piekļuvei šiem datiem vai to izmantošanai, tostarp attiecībā uz pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu nosūtīšanas, tad tās attiecīgi informē Bosniju un Hercegovinu.

               5.Personas datus, kas darbības laikā savākti administratīvos nolūkos, aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina var apstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem.

               6.Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par šā panta 1.–5. punkta piemērošanu. Šo ziņojumu nosūta Bosnijas un Hercegovinas kompetentajām iestādēm, aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības amatpersonai. Viņi sniedz ziņojumu aģentūras izpilddirektoram.

               9. pants

               Darbības apturēšana vai izbeigšana

               1.Ja Bosnija un Hercegovina neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, aģentūras izpilddirektors darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to rakstiski ir informējis Bosnijas un Hercegovinas robežpoliciju. Tas varētu attiekties uz gadījumiem, kad, piemēram, vienībai sniegtās instrukcijas neatbilst operatīvajam plānam.

               Izpilddirektors informē Bosnijas un Hercegovinas robežpoliciju par attiecīgajiem iemesliem.

               2.Ja aģentūra vai jebkura iesaistītā dalībvalsts neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi aģentūru. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija informē aģentūru par attiecīgajiem iemesliem.

               3.Aģentūras izpilddirektors vai Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var apturēt vai izbeigt darbību jo īpaši gadījumos, kad tiek pārkāptas pamattiesības, netiek ievērots neizraidīšanas princips vai datu aizsardzības noteikumi.

               4.Darbības izbeigšana neietekmē tiesības un pienākumus, kas rodas, piemērojot šo nolīgumu vai operatīvo plānu pirms šādas izbeigšanas.

               10. pants

               Domstarpības un interpretācija

               1. Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas pārstāvji un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar ikvienu dalībvalsti, kas ir kaimiņos Bosnijai un Hercegovinai.

               2. Ja jautājums nav atrisināts iepriekš saskaņā ar 1. punktu, domstarpības par šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju izšķir tikai sarunu ceļā starp Bosniju un Hercegovinu un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura ir kaimiņos Bosnijai un Hercegovinai.

               11. pants

               Nolīguma stāšanās spēkā, darbības laiks, apturēšana un izbeigšana

               1. Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā, kad sākas otrais mēnesis pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas šā panta 1. punktā minētās iekšējās juridiskās procedūras.

               3. Šis nolīgums ir spēkā nenoteiktu laiku. Nolīgumu var izbeigt vai apturēt, Pusēm rakstiski vienojoties vai vienpusēji pēc jebkuras Puses iniciatīvas. Šādā gadījumā Puse, kas vēlas to izbeigt vai apturēt, par to rakstiski paziņo otrai Pusei ar diplomātisko kanālu starpniecību. Nolīguma darbība tiek izbeigta otrā mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas mēnesim.

               4. Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, nosūta Eiropas Savienības gadījumā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Bosnijas un Hercegovinas gadījumā Bosnijas un Hercegovinas Ārlietu ministrijai.

               Vieta: …, datums: ….

               Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, bosniešu un serbu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Ja ir neatbilstība starp autentisko valodu redakcijām, tad ņem vērā redakciju angļu valodā.

               Paraksts:

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas Puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ievērojot 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Bosnija un Hercegovina, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 2. PANTA 2. PUNKTU UN 2. PANTA 3. PUNKTU

               Līgumslēdzējas Puses ņem vērā, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var palīdzēt Bosnijai un Hercegovinai efektīvi kontrolēt savu robežu ar jebkuru valsti, kas nav Eiropas Savienības dalībniece, izmantojot citus līdzekļus, kuri nav Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību, kam ir īstenošanas pilnvaras, izvietošana, piemēram, spēju veidošanu, mācības, riska analīzi, ekspertu bez īstenošanas pilnvarām izvietošanu pie robežšķērsošanas vietām.