               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.7.2017
            COM(2017) 374 final
            2017/0156(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas ES un Turcijas Asociācijas padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz grozījumiem 2. protokolā EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               ES un Turcijas divpusējās tirdzniecības attiecības lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu jomā reglamentē 1963. gada 12. septembra Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju (“nolīgums”), un jo īpaši EK un Turcijas Asociācijas padomes 1998. gada 25. februāra Lēmums Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu. Saskaņā ar minēto Asociācijas padomes lēmumu Savienībai ir piešķirtas noteiktas koncesijas liellopu gaļas tarifa kvotu veidā. Patlaban ir spēkā divas liellopu gaļas tarifa kvotas: saldētas liellopu gaļas kvota 5000 tonnu apmērā un saldētas liellopu gaļas kvota 14 100 tonnu apmērā.

               Kopš Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/98 stāšanās spēkā ES liellopu gaļas un dzīvu dzīvnieku eksports ir bijis svārstīgs, un ir bijuši ilgstoši periodi, kuros Turcija to vispār aizliegusi. Lai atvieglotu kvotu pilnīgu izmantošanu un panāktu šo produktu tirdzniecības regulāru plūsmu, Turcija ir ierosinājusi abu liellopu gaļas kvotu aptvērumu paplašināt, iekļaujot svaigu un atdzesētu liellopu gaļu.

               Šāds grozījums ir Savienības interesēs, jo tas paplašinātu esošo koncesiju produktu aptvērumu, labāk atbilstu pieprasījumam Turcijas tirgū un nodrošinātu kvotu labāku izmantojumu, tātad arī regulāras tirdzniecības plūsmas. Turklāt svaigas un atdzesētas liellopu gaļas cena tirgū parasti ir augstāka. Plašākas šā grozījuma ilgtermiņa mērķis ir panākt to, ka tirdzniecības plūsma saskaņā ar kvotām ir regulāra un netiek ierobežota.

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Nolūkā veicināt liellopu gaļas eksportu uz Turciju šis priekšlikums paplašinās to liellopu gaļas produktu klāstu, kurus var eksportēt uz Turciju saskaņā ar abām minētajām kvotām.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar Savienības tirdzniecības politiku, kuras mērķis ir palielināt iespējas tirgoties ar trešām valstīm.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikums ir saskaņā ar Savienības politiku veicināt tirdzniecību starp dalībvalstīm un trešām valstīm un ar principu, ka Eiropas Savienībai būtu jāveicina tirdzniecības attīstība, arī pakāpeniski atceļot starptautiskās tirdzniecības ierobežojumus. Priekšlikuma mērķis ir uzlabot un atvieglot liellopu gaļas produktu tirdzniecību starp Savienību un Turciju.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Padomes lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmā daļa saistībā ar 218. panta 9. punktu un 35. pants Papildprotokolā Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju.

               •Subsidiaritāte

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. pantā kopējā tirdzniecības politika ir minēta kā viena no jomām, kas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Šī iniciatīva attiecas uz spēkā esoša tirdzniecības nolīguma īstenošanu.

               •Proporcionalitāte

                  Tika izskatīti visi racionālie politikas risinājumi, un par piemērotāko izvirzītā mērķa sasniegšanai tiek uzskatīts šis priekšlikums.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               ES un Turcijas Asociācijas padomes lēmums, ar ko groza 2. protokolu EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Komisija ir neoficiāli apspriedusies ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm, un tās ir izteikušas atbalstu priekšlikumam paplašināt pašreizējo kvotu produktu aptvērumu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Komisija ir sazinājusies ar ieinteresētajām personām, kas ir izteikušas viedokli par tirgus situāciju Turcijā.

               •Ietekmes novērtējums

                  Ietekmes novērtējums nav veikts, jo šis priekšlikums ir paredzēts, lai palīdzētu kāpināt un uzlabot liellopu gaļas produktu tirdzniecību ar Turciju, un šim nolūkam tiek izmantotas jau pastāvošas divpusējās tirdzniecības preferences. Priekšlikums neietekmē importu Savienībā, nedz arī piešķir jaunas tirdzniecības koncesijas trešām valstīm.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Paplašinot produktu aptvērumu, priekšlikums varētu palīdzēt maziem un vidējiem uzņēmumiem eksportēt liellopu gaļas produktus uz Turciju. Saskaņā ar kvotām drīkstēs eksportēt plašāku produktu klāstu, un tas veicinās kvotu pilnīgu izmantošanu un palielinās eksporta apjomus.

               •Pamattiesības

                  Šis priekšlikums neietekmē pamattiesības.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmēs Savienības budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Komisija turpinās uzraudzīt tirdzniecības plūsmas, lai izvērtētu, vai priekšlikums ir nodrošinājis pašreizējo kvotu labāku izmantojumu, un lai pārliecinātos, vai liellopu gaļas eksports uz Turciju netiek apgrūtināts.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

                  Neattiecas.

               2017/0156 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas ES un Turcijas Asociācijas padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz grozījumiem 2. protokolā EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju
                  1
               , tiecas veicināt nepārtrauktu un līdzsvarotu Savienības un Turcijas tirdzniecības un ekonomisko attiecību stiprināšanu un izveido Asociācijas padomi ar mērķi nodrošināt asociācijas īstenošanu un pakāpenisku attīstību.

               (2)Ar EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/98
                  2
                ir izveidots lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīms. Minētā lēmuma 2. protokolā ir detalizēta informācija par preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu importam Turcijā, arī par saldētas liellopu gaļas importa preferenciālo režīmu.

               (3)Savienība un Turcija ir apspriedušās un vienojušās grozīt preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes liellopu gaļas importam Turcijā, ar mērķi paplašināt Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumā noteikto pašreizējo tarifa kvotu aptvērumu, iekļaujot svaigu un atdzesētu liellopu gaļu.

               (4)Saskaņā ar 35. pantu Papildprotokolā Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju
                  3
               , tā preferenciālā režīma tvērumu, kuru viena otrai piešķīrušas Savienība un Turcija, var grozīt ar Asociācijas padomes lēmumu.

               (5)Tāpēc Savienības nostājai ES un Turcijas Asociācijas padomē būtu jāpamatojas uz šim lēmumam pievienoto lēmuma projektu.

               (6)Tā kā ar Asociācijas padomes lēmumu tiks grozīts nolīgums, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (7)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu Savienība Asociācijas padomē ir jāpārstāv Komisijai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas ES un Turcijas Asociācijas padomē Eiropas Savienībai jāieņem attiecībā uz grozījumu 2. protokolā EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto ES un Turcijas Asociācijas padomes lēmuma projektu.

               2. pants

               Pēc Asociācijas padomes lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju, parakstīts Ankarā 1963. gada 12. septembrī (OV 217, 29.12.1964., 3687. lpp.).

                     (2)
                  EK un Turcijas Asociācijas padomes 1998. gada 25. februāra Lēmums Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu (98/223/EK) (OV L 86, 20.3.1998., 1. lpp.).

                     (3)
                  1970. gada 23. novembrī parakstītais papildprotokols un finanšu protokols, kurš pievienots Nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju un paredz pasākumus, kas pieņemami to spēkā stāšanās nolūkā (OV L 293, 29.12.1972., 3. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.7.2017
            COM(2017) 374 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas ES un Turcijas Asociācijas padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz grozījumiem 2. protokolā EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu

               PIELIKUMS

               Projekts
                  ES UN TURCIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. ....

                  (....),

                  ar ko groza 2. protokolu Lēmumam Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu

               ES UN TURCIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

               ņemot vērā Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju
                  1
               ,

               ņemot vērā 1970. gada 23. novembrī parakstīto papildprotokolu un finanšu protokolu, kurš pievienots Nolīgumam par asociācijas izveidi starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Turciju un paredz pasākumus, kas pieņemami to spēkā stāšanās nolūkā
                  2
               , un jo īpaši tā 35. pantu,

               tā kā:

               (1)Ar EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmumu Nr. 1/98
                  3
                ir izveidots preferenciālais režīms, kas piemērojams lauksaimniecības produktu tirdzniecībai starp Savienību un Turciju. Minētā lēmuma 2. protokolā ir detalizēta informācija par preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes lauksaimniecības produktu importam Turcijā, arī par saldētas liellopu gaļas importa preferenciālo režīmu.

               (2)Savienība un Turcija ir apspriedušās un vienojušās grozīt preferenciālo režīmu, kas piemērojams Savienības izcelsmes liellopu gaļas importam Turcijā, ar mērķi Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumā noteikto pašreizējo tarifa kvotu aptvērumu paplašināt, iekļaujot svaigu un atdzesētu liellopu gaļu.

               (3)Tādēļ EK un Turcijas Asociācijas padomes Lēmuma Nr. 1/98 2. protokols būtu attiecīgi jāgroza,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (vieta) ..........,

                  priekšsēdētājs

                  ES un Turcijas Asociācijas padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

               Pielikums

               Lēmuma Nr. 1/98 2. protokola pielikumā ierakstus par KN kodu 0202 20 aizstāj ar šādiem:

                        “KN kods

                        Apraksts

                        Vislielākās labvēlības nodokļa samazinājums (%)

                        Tarifa kvota (tīrsvara tonnas)

                        0201 20,

                        0202 20

                        Svaiga vai atdzesēta, vai saldēta liellopu gaļa, citādi neatkauloti izcirtņi

                        samazinājums 50 % apmērā; nodokļa maksimālā likme 30 %

                        5 000

                        0201 20,

                        0202 20

                        Svaiga vai atdzesēta, vai saldēta liellopu gaļa, citādi neatkauloti izcirtņi

                        samazinājums 30 % apmērā; nodokļa maksimālā likme 43 %

                        14 100”

                     (1)
                  OV 217, 29.12.1964., 3687. lpp.

                     (2)
                  OV L 293, 29.12.1972., 3. lpp.

                     (3)
                  EK un Turcijas Asociācijas padomes 1998. gada 25. februāra Lēmums Nr. 1/98 par lauksaimniecības produktu tirdzniecības režīmu (98/223/EK) (OV L 86, 20.3.1998., 1. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0391

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ)  /* COM/2009/0391 galīgā redakcija - COD 2009/0110 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.7.2009COM(2009) 391, galīgā redakcija2009/0110 (COD)VI sējumsPriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ)ê 1692/96/EKII PIELIKUMSKRITĒRIJI UN SPECIFIKĀCIJAS KOPĒJAS IEINTERESĒTĪBAS PROJEKTIEM[1]2. iedaļa | : | Ceļu tīkls |3. iedaļa | : | Dzelzceļa tīkls |4. iedaļa | : | Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas |5. iedaļa | : | Jūras ostas |6. iedaļa | : | Lidostas |7. iedaļa | : | Kombinētā transporta tīkls |8. iedaļa | : | Kuģošanas informācijas un vadības tīkls |9. iedaļa | : | Gaisa satiksmes vadības tīkls |10. iedaļa | : | Vietas noteikšanas un navigācijas tīkls |2. IEDAļACeļu tīklsPapildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar:A. Tīkla attīstīšanu, un jo īpaši:-  autoceļu paplašināšanu vai ceļu modernizāciju,-  apvedceļu vai šoseju loku izbūvi vai pilnīgošanu,-  valstu tīklu savietojamības palielināšanu.B. Satiksmes vadības un lietotāju informēšanas sistēmu attīstību, jo īpaši:-  telemātikas infrastruktūru izveidošanu satiksmes datu iegūšanai,-  satiksmes informācijas centru un satiksmes kontroles centru attīstīšanu, kā arī datu apmaiņu starp dažādu valstu satiksmes informācijas centriem,-  ceļu informācijas dienestu, jo īpaši RDS-TCM sistēmas[2] izveidošanu,-  telemātikas infrastruktūru tehnisko savietojamību.3. IEDAļADzelzceļa tīklsPapildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar:-  Eiropas dzelzceļa sistēmu savstarpējo savietojamību,-  savienojuma iespējām ar citu transporta veidu tīkliem.4. IEDAļAIekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostasê 1346/2001/EK 1. panta 6. punkta a) apakšpunkts (pielāgots)Iekšējās ostasKopējās ieinteresētības projektiem jāattiecas vienīgi uz tādu infrastruktūru, kas ir izmantojama visiem lietotājiem bez diskriminācijas.Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem satiksmes mezgliem un iekšējām ostām, kopējas ieinteresētības projekti ietver sevī jebkādu infrastruktūras projektu, kas atbilst vienai vai vairākām šādām kategorijām:1. piekļuve ostai no ūdensceļiem;2. ostas infrastruktūra ostas teritorijā;3. citas transporta infrastruktūras ostas teritorijā;4. citas transporta infrastruktūras, kas savieno ostu ar citiem Eiropas tīkla elementiem.Jebkurš projekts, kas attiecas uz šādu darbu, ir uzskatāms par kopējas ieinteresētības projektu: tādas transporta sistēmas elementu, kas vispārēji pieejama visiem transporta lietotājiem ostā, un savienojumu ar valsts vai starptautisko transporta tīklu būve un remonts Ö Cita Õ starpā, šeit ietilpst zemes ierīcība un uzturēšana komerciāliem un citiem ar ostu saistītiem mērķiem, ceļu un sliežu ceļu mezglu būve un remonts, piebrauktuvju un citu ostas akvatorijas zonu izbūve un uzturēšana, ieskaitot bagarēšanu, un navigācijas palīdzības un satiksmes vadības, saziņas un informēšanas sistēmu būve un remonts ostā un piekļuves maršrutos.ê 1692/96/EKSatiksmes vadībaKopējas ieinteresētības projektos konkrēti ietilpst:-  signalizācijas un vadības sistēma kuģiem, jo īpaši tādiem, kas pārvadā bīstamas vai piesārņojošas kravas,-  avārijas un iekšējo ūdensceļu drošības sakaru sistēmas.ê 1346/2001/EK 1. panta 6. punkta b) apakšpunkts (pielāgots)5. IEDAļAJūras ostas1. Vispārīgi nosacījumi kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz jūras ostām tīklāKopējās ieinteresētības projektiem jāattiecas vienīgi uz tādu infrastruktūru, kas ir atvērta visiem lietotājiem nediskriminējošā veidā.Jebkurš projekts, kas attiecas uz šādu darbu, ir uzskatāms par kopējas ieinteresētības projektu: tādas transporta sistēmas elementu, kas vispārēji pieejama visiem transporta lietotājiem ostā, un savienojumu ar valsts vai starptautisko transporta tīklu būve un remonts Ö Cita Õ starpā, šeit ietilpst zemes ierīcība un uzturēšana komerciāliem un citiem ar ostu saistītiem mērķiem, ceļu un sliežu ceļu mezglu būve un remonts, piebrauktuvju un citu ostas akvatorijas zonu izbūve un uzturēšana, ieskaitot bagarēšanu, un navigācijas palīdzības un satiksmes vadības, saziņas un informēšanas sistēmu būve un remonts ostā un piekļuves maršrutos.2. Specifikācijas kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz jūras ostu tīkluJebkurš projekts, kas atbilst še turpmāk uzskaitītajām specifikācijām, tiek atzīts par kopējas ieinteresētības projektu:Projekta specifikācijas | Ostas kategorija |I. Īso jūras braucienu veicināšana |Infrastruktūra, kas vajadzīga, lai attīstītu īsos braucienus jūras satiksmē un jūras un upju satiksmē | Projekti attiecas uz A kategorijas ostām |II. Piekļuve ostām |Piekļuve ostām no jūras vai iekšējā ūdensceļa | Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām |Pastāvīga piekļuve ostām Baltijas jūrā, kas atrodas uz 60° ziemeļu platuma un tālāk, ieskaitot kapitālizdevumus ledus laušanas darbiem ziemā | Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām |Piekļuves no sauszemes izveide vai pilnīgošana, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem | Projekti attiecas uz A kategorijas ostām |Piekļuves no sauszemes attīstīšana, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem | Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām |III. Ostas infrastruktūra ostas teritorijā |Ostas infrastruktūras attīstīšana, lai kāpinātu transporta veidu kopdarbības efektivitāti | Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām |Ostas infrastruktūras modernizācija, jo īpaši ostās uz salām un nomaļos un nošķirtos reģionos | Projekti attiecas uz C kategorijas ostām |Vadības un informēšanas sistēmu attīstīšana un uzstādīšana, kā, piemēram, EDI (elektroniskā datu apmaiņa) un citas programmējamas kravu un pasažieru pārvadājumu vadības sistēmas, izmantojot integrētās tehnoloģijas | Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām |Ostas iekārtu izveide atkritumu uzņemšanai | Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām. |ê 1692/96/EK6. IEDAļALidostasI. Kritēriji kopējas ieinteresētības lidostāmKopējas ieinteresētības lidostām jāatbilst vienam vai vairākiem šādiem satiksmes mezglu kritērijiem:1. Starptautiskajos satiksmes mezglos ietilpst:-  visas lidostas vai lidostu sistēmas[3], kuru kopējais satiksmes apjoms gadā nav mazāks kā:-  5 000 000 pasažieru pārvadājumu mīnus 10 %,vai-  100 000 komerciālo aviopārvadājumu,vai-  150 000 tonnu kravas caurlaidspēja,vai-  1 000 000 ārpuskopienas pasažieru pārvadājumu;vai-  jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu starptautisku satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā.2. Kopienas satiksmes mezglos ietilpst:-  visas lidostas vai lidostu sistēmas ar ikgadējo satiksmes apjomu:-  no 1 000 000 mīnus 10 % līdz 4 499 999 pasažieru pārvadājumiem,vai-  no 50 000 līdz 149 999 tonnām kravas caurlaidspējas,vai-  no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem vismaz 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi,vai-  no 300 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, un kas neatrodas Eiropas kontinentālajā daļā un no kura līdz tuvākajam starptautiskās satiksmes mezglam ir vairāk nekā 500 km;vai-  jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu Kopienas satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā.3. Reģionālās satiksmes mezglos un piekļuves punktos ietilpst visas lidostas-  ar ikgadējo satiksmes apjomu no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem mazāk nekā 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi,vai-  ar ikgadējo satiksmes apjomu no 250 000 mīnus 10 % līdz 499 999 pasažieru pārvadājumiem,vai-  ar ikgadējo satiksmes apjomu no 10 000 līdz 49 999 tonnām kravu caurlaidspējas,vai-  kas atrodas uz dalībvalsts salas,vai-  kas atrodas nošķirtā Kopienas sauszemes reģionā un kur komercpārvadājumus veic lidaparāti, kuru maksimālā pacelšanās masa pārsniedz 10 tonnas.Lidosta atrodas nošķirtā reģionā, ja tā atrodas tālāk nekā 100 km rādiusā no tuvākā starptautiskās satiksmes vai Kopienas satiksmes mezgla. Izņēmuma kārtā šo attālumu var samazināt līdz 75 km, ņemot vērā sarežģītu piekļuvi sakarā ar ģeogrāfisko izvietojumu vai iekšzemes transporta infrastruktūras slikto kvalitāti.II. Specifikācijas kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz lidostu tīkluVisi projekti var būt kopējas ieinteresētības projekti, ja tie atbilst šādām specifikācijām:Projekta specifikācijas | Satiksmes mezgla veids, uz ko tas pamatā attiecas[4] |I. Esošas lidostas jaudas optimizācija |1. pasākums — Esošās jaudas optimizācija lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas | Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts |2. pasākums — Lidostas drošības un aizsargātības pilnveidošana | Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts |3. pasākums — Esošo infrastruktūru pielāgošana, kas vajadzīga sakarā ar iekšējā tirgus izveidi un jo īpaši sakarā ar pasākumiem, kas regulē personu brīvu pārvietošanos Savienībā | Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts |II. Jaunu lidostas jaudu attīstīšana |4. pasākums — tādas infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, kas nosaka lidostas jaudu lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas | Starptautiskais Kopienas |5. pasākums — Jaunas lidostas būve, lai aizstātu esošu lidostu vai lidostu sistēmu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā | Starptautiskais Kopienas |III. Aizsardzības pilnīgošana pret traucējumiem, ko rada lidostas darbība |6. pasākums — Ekoloģiskās atbilstības pilnīgošana attiecībā uz troksni un lidostas notekūdeņu attīrīšanu | Starptautiskais Kopienas |IV. Piekļuves lidostai pilnīgošana vai attīstīšana |7. pasākums — Lidostas un piekļuves infrastruktūras savstarpējo saskares punktu pilnīgošana vai attīstīšana | Starptautiskais Kopienas |8. pasākums — Savstarpēja savienojuma iespēju ar citiem transporta tīkliem, jo īpaši ar dzelzceļa tīklu, pilnīgošana un attīstīšana | Starptautiskais Kopienas |7. IEDAļAKombinētā transporta tīklsPapildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem savienojumiem, kopējas ieinteresētības projekti ietver sevī jebkādu projektu, kas attiecas uz:-  dzelzceļa vai iekšējo ūdensceļu infrastruktūru izbūvi vai modernizāciju, lai jauktie kravu pārvadājumi būtu tehniski realizējami un ekonomiski dzīvotspējīgi,ê 1346/2001/EK 1. panta 6. punkta c) apakšpunkts-  pārkraušanas centru būve vai attīstīšana iekšzemes transporta veidiem, ieskaitot pārkraušanas iekārtas uzstādīšanu terminālā ar attiecīgo infrastruktūru,-  ostas teritoriju pielāgošana, ļaujot attīstīt vai pilnveidot kombinēto transportu starp jūras transporta un dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu vai autotransportu,ê 1692/96/EK-  dzelzceļa transporta iekārtām, kas īpaši pielāgotas kombinētajam transportam, ja tas vajadzīgs sakarā ar infrastruktūras īpašībām, cita starpā attiecībā uz šādas infrastruktūras pielāgošanas iespējamām izmaksām un atkarībā no tā, lai šādas iekārtas būtu saistītas ar minēto infrastruktūru un attiecīgie pārvadātāji varētu tiem piekļūt bez diskriminācijas.8. IEDAļAKuģošanas informācijas un vadības tīklsKopējas ieinteresētības projekti ir jebkuri projekti, kas:-  attiecas uz Kopienas kuģošanas drošības politikuvai-  ar kuriem paredzēts īstenot starptautiskās konvencijas un Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) rezolūcijas kuģošanas drošības jomā, un kas attiecas uz:-  Kopienas ziņošanas sistēmas ieviešanu par kuģiem, kas dodas un Kopienas ostām vai izbrauc no tām, vai šķērso Kopienas piekrastes ūdeņus, ar elektroniskās datu apmaiņas palīdzību, ieskaitot arī datu pārraidi starp kuģiem un sauszemes iekārtām ar uztvērējraidītājiem, īpašu uzmanību veltot EDI (elektroniskās datu apmaiņas) sistēmām, ieskaitot saderīgas saskarnes,-  LORAN-C sauszemes radionavigācijas kanālu izveidi un pilnīgošanu,-  krasta un ostu kuģošanas vadības un informācijas sistēmu (VTS) un to savstarpējās savietojamības attīstīšanu vai pilnīgošanu, ņemot vērā drošāku un efektīvāku kuģošanas uzraudzību un vadību, jo īpaši satekās un noslogotos vai ekoloģiski jutīgos rajonos,-  instrumentu attīstību labākai izpratnei par satiksmi: satiksmes plūsmu un kuģu avāriju datu bāzes, Eiropas pastāvīgās satiksmes novērošanas (EPTO) instrumenta izveide satiksmes plūsmu analīzei,-  infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, lai turpinātu ieviest Vispasaules jūras avāriju un drošības sistēmu (GDMSS) ,-  telemātiskās datu apmaiņas sistēmu pilnīgošana saistībā ar kuģu valsts kontroli ostās.9. IEDAļAGaisa satiksmes vadības tīklsKopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkuri projekti, kuru rezultātā pieaug sistēmas jauda un optimizējas tās izmantošana, kas ir daļa no dažādo valstu satiksmes mezglu iekārtu un procedūru saskaņošanas un integrēšanas modeļa un atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, kurus nosaka Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) un Eiropas kompetentās iestādes, pirmkārt ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības organizāciju (EUROCONTROL) .Šādi projekti attiecas uz:-  pētījumiem par to, kā dažādie lietotāji vislabāk var izmantot gaisa telpu, un konsekventas un efektīvas maršrutu sistēmas izveidi,-  gaisa satiksmes plānošanu un vadību, kas veicina piedāvājuma atbilstību pieprasījumam un optimāli izmanto pieejamās kontroles jaudas,-  iekārtu un procedūru saskaņošanai nepieciešamā darba izpēti, lai integrētu dažādos pakalpojumu sniedzējus, jo īpaši ievērojot Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) pieņemtās pamatnostādnes,-  sistēmas produktivitātes uzlabošanu, jo īpaši izmantojot automātisko vadības palīdzību un potenciālo konfliktu atklāšanas un risināšanas sistēmas,-  ieguldījumu gaisa satiksmes kontrolei nepieciešamo sakaru, navigācijas un uzraudzības līdzekļu uzstādīšanā, ieskaitot jaunu tehnoloģiju, jo īpaši pavadoņu un ciparu datu tīklu, veicināšanu, ja tā rezultātā veidojas atbilstība kopējām Eiropas specifikācijām.10. IEDAļAVietas noteikšanas un navigācijas tīklsKopējas ieinteresētības projektos ietilpst projekti, kas attiecas uz kāda komponenta izveidi turpmākajā Eiropas Radionavigācijas plānā vai globālajā pavadoņos bāzētajā vietas noteikšanas un navigācijas sistēmā, kas veido daļu no šādas struktūras:-  kontroles centrs, kas sastāv no datu apstrādes un kontroles sistēmas,-  zemes navigācijas staciju tīkls,-  kosmosa segments, ko veido pavadoņi, kas ļauj pārraidīt navigācijas signālus,-  uzraudzības staciju tīkls._____________ê 884/2004/EK 1. panta 15. punkta 2. apakšpunkts un II pielikumsIII PIELIKUMSPRIORITĀRIE PROJEKTI, KUROS DARBS SĀKSIES PIRMS 2010. GADA1. Berlīnes-Veronas/Milānas-Boloņas-Neapoles-Mesīnas-Palermo dzelzceļa ass-  Halle/Leipciga-Nirnberga (2015. gads)-  Nirnberga-Minhene (2006. gads)-  Minhene-Kūfšteina (2015. gads)-  Kūfšteina-Insbruka (2009. gads)-  Brenneras tunelis (2015. gads), pārrobežas posms-  Verona-Neapole (2007. gads)-  Milāna-Boloņa (2006. gads)-  Dzelzceļa/autotransporta tilts pār Mesīnas-Palermo šaurumu (2015. gads)2. Parīzes-Briseles-Ķelnes-Amsterdamas-Londonas ātrgaitas dzelzceļa ass-  Lamanša tunelis-Londona (2007. gads)-  Brisele-Lježa-Ķelne (2007. gads)-  Brisele-Roterdama-Amsterdama (2007. gads)[5]3. Dienvidrietumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa ass-  Lisabona/Portu-Madride (2011. gads)[6]-  Madride-Barselona (2005. gads)-  Barselona-Figerasa-Perpiņāna (2008. gads)-  Perpiņāna-Monpelje (2015. gads)-  Monpelje-Nima (2010. gads)-  Madride-Vitorija-Inina/Andē (2010. gads)-  Inina/Andē-Daksa, pārrobežas posms (2010. gads)-  Daksa-Bordo (2020. gads)-  Bordo-Tūra (2015. gads)4. Austrumu ātrgaitas dzelzceļa ass-  Parīze-Bodrkūra (2007. gads)-  Meca-Luksemburga (2007. gads)-  Zārbrikene-Manheima (2007. gads)5. Betīves līnija (2007. gads)6. Lionas-Triestes-Divačas/Koperas-Divačas-Ļubļanas-Budapeštas-Ukrainas robežas dzelzceļa ass[7]-  Liona-Senžandemorjēna (2015. gads)-  Monsenī tunelis (2015.-2017. gads), pārrobežas posms-  Busolēno-Turīna (2011. gads)-  Turīna-Venēcija (2010. gads)-  Venēcija-Dienvidronki-Trieste-Divača (2015. gads)-  Kopera-Divača-Ļubļana (2015. gads)-  Ļubļana-Budapešta (2015. gads)7. Igumenicas/Patru-Atēnu-Sofijas-Budapeštas automaģistrāles ass-  Via Egnatia (2006. gads)-  Pathe (2008. gads)-  Sofijas-Kulatas-Grieķijas/Bulgārijas robežas automaģistrāle (2010. gads), ar Promahonu-Kulatu kā pārrobežas posmu-  Nedlakas-Sibiu automaģistrāle (atzarojums virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2007. gads)8. Portugāles/Spānijas-pārējās Eiropas vairākveidu transporta ass[8]-  Lakoruņas-Lisabonas-Sinišas dzelzceļa līnija (2010. gads)-  Lisabonas-Vaļadolidas dzelzceļa līnija (2010. gads)-  Lisabonas-Faru dzelzceļa līnija (2004. gads)-  Lisabonas-Vaļadolidas automaģistrāle (2010. gads)-  Lakoruņas-Lisabonas automaģistrāle (2003. gads)-  Seviļas-Lisabonas automaģistrāle (pabeigta 2001. gadā)-  jaunā Lisabonas lidosta (2015. gads)9. Korkas-Dublinas-Belfāstas-Strenrāras dzelzceļa ass (2001. gads)[9]10. Malpensa (pabeigts 2001. gadā)[10]11. Zunda pastāvīgais savienojums (pabeigts 2000. gadā)[11]12. Ziemeļu trīsstūra dzelzceļa/autoceļu ass-  autoceļu un dzelzceļa projekti Zviedrijā (2010. gads)[12]-  Helsinku-Turku automaģistrāle (2010. gads)-  Keravas-Lahti dzelzceļa līnija (2006. gads)-  Helsinku-Vālimā automaģistrāle (2015. gads)-  Helsinku-Vainikalas (Krievijas robeža) dzelzceļa līnija (2014. gads)13. Apvienotās Karalistes/Īrijas/Beniluksa autoceļu ass (2010. gads)14. Rietumkrasta galvenā līnija (2007. gads)15. “ Galileo ” (2008. gads)16. Sinišas-Madrides-Parīzes kravu pārvadāšanas dzelzceļa ass-  jauna lielas caurlaides spējas dzelzceļa ass pāri Pirenejiem-  Sinišas-Badahosas dzelzceļa līnija (2010. gads)-  Alhesirasas-Bobadiļas dzelzceļa līnija (2010. gads)17. Parīzes-Strasbūras-Štutgartes-Vīnes-Bratislavas dzelzceļa ass-  Bodrkūra-Strasbūra-Štutgarte (2015. gads) ar Kēlas tiltu kā pārrobežas posmu-  Štutgarte-Ulma (2012. gads)-  Minhene-Zalcburga (2015. gads), pārrobežas posms-  Zalcburga-Vīne (2012. gads)-  Vīne-Bratislava (2010. gads), pārrobežas posms18. Reinas/Māsas-Mainas-Donavas iekšējo ūdeņu ass[13]-  Reina-Māsa (2019. gads) ar Lanē slūžām kā pārrobežas posmu-  Filshofene-Štraubinga (2013. gads)-  Vīne-Bratislava (2015. gads), pārrobežas posms-  Palkovičova-Mohāča (2014. gads)-  Sastrēgumi Rumānijā un Bulgārijā (2011. gads)19. Ātrgaitas dzelzceļa savstarpējā savietojamība Ibērijas pussalā-  Madride-Andalūzija (2010. gads)-  Ziemeļaustrumi (2010. gads)-  Madride-Levante un Vidusjūra (2010. gads)-  Ziemeļu/ziemeļrietumu koridors, ieskaitot Vigo-Portu (2010. gads)-  Estremadūra (2010. gads)20. Fēmarnbelta dzelzceļa ass-  Fēmarnbelta pastāvīgais dzelzceļa/autoceļu savienojums (2014. gads)-  dzelzceļa līnija iebraukšanai Dānijā no Zunda puses (2015. gads)-  dzelzceļa līnija iebraukšanai Vācijā no Hamburgas puses (2015. gads)-  Hannoveres-Hamburgas/Brēmenes dzelzceļa līnija (2015. gads)21. Jūras transporta maģistrālesVispārējo interešu projekti, kas norādīti saskaņā ar 13. pantu un attiecas uz šādām jūras transporta maģistrālēm:-  Baltijas jūras maģistrāle (savieno dalībvalstis Baltijas telpā ar dalībvalstīm Viduseiropā un Rietumeiropā, ieskaitot maršrutu caur Ziemeļjūru/Baltijas jūras kanālu (Ķīles kanālu) (2010. gads),-  Rietumeiropas jūras transporta maģistrāle (no Portugāles un Spānijas caur Atlantijas loku uz Ziemeļjūru un Īrijas jūru) (2010. gads),-  Dienvidaustrumu Eiropas jūras transporta maģistrāle (savieno Adrijas jūru ar Jonijas jūru un Vidusjūras austrumiem, iekļaujot Kipru) (2010. gads)-  Dienvidrietumu Eiropas (Vidusjūras rietumu) jūras transporta maģistrāle, kas savieno Spāniju, Franciju, Itāliju un iekļauj Maltu un savieno ar Dienvidaustrumu Eiropas jūras transporta maģistrāli (2010. gads)[14].22. Atēnu-Sofijas-Budapeštas-Vīnes-Prāgas-Nirnbergas/Drēzdenes dzelzceļa ass[15]-  Grieķijas/Bulgārijas robežas-Kulatas-Sofijas-Vidinas/Kalafatas dzelzceļa līnija (2015. gads)-  Kurtičas-Brašovas dzelzceļa līnija (virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2010. gads)-  Budapeštas-Vīnes dzelzceļa līnija (2010. gads), pārrobežas posms-  Bržeclavas-Prāgas-Nirnbergas dzelzceļa līnija (2010. gads) ar Nirnbergu-Prāgu kā pārrobežas posmu-  Prāgas-Lincas dzelzceļa ass (2016. gads)23. Gdaņskas-Varšavas-Brno/Bratislavas-Vīnes dzelzceļa ass[16]-  Gdaņskas-Varšavas-Katovices dzelzceļa līnija (2015. gads)-  Katovices-Bržeclavas dzelzceļa līnija (2010. gads)-  Katovices-Žilinas-Nove Mesto n.V. dzelzceļa līnija (2010. gads)24. Lionas/Dženovas-Bāzeles-Duisburgas-Roterdamas/Antverpenes dzelzceļa ass-  Liona-Milūza-Mīlheima ar Milūzu-Mīlheimu kā pārrobežas posmu (2018. gads)[17]-  Dženova-Milāna/Novāra-Šveices robeža (2013. gads)-  Bāzele-Karlsrūe (2015. gads)-  Frankfurte-Manheima (2012. gads)-  Duisburga-Emeriha (2009. gads)[18]-  “Dzelzs Reina”, Reita-Antverpene, pārrobežas posms (2010. gads)25. Gdaņskas-Brno/Bratislavas-Vīnes automaģistrāles ass[19]-  Gdaņskas-Katovices automaģistrāle (2010. gads)-  Katovices-Brno/Žilinas automaģistrāle (2010. gads), pārrobežas posms-  Brno-Vīnes automaģistrāle (2009. gads), pārrobežu posms26. Īrijas/Apvienotās Karalistes/kontinentālās Eiropas dzelzceļa/autoceļu ass-  dzelzceļa/autoceļu ass, kas savieno Dublinu ar ziemeļiem (Belfāsta-Lārna) un dienvidiem (Korka) (2010. gads)[20]-  Hallas-Liverpūles dzelzceļa/autoceļu ass (2015. gads)-  Feliksstovas-Nanītonas dzelzceļa līnija (2011. gads)-  Krū-Holihedas dzelzceļa līnija (2008. gads)27. “ Rail Baltica ” Varšavas-Kauņas-Rīgas-Tallinas-Helsinku dzelzceļa ass-  Varšava-Kauņa (2010. gads)-  Kauņa-Rīga (2014. gads)-  Rīga-Tallina (2016. gads)28. “ Eurocaprail ”uz Briseles-Luksemburgas-Strasbūras dzelzceļa ass-  Brisele-Luksemburga-Strasbūra (2012. gads)29. Jonijas/Adrijas kombinētā transporta koridora dzelzceļa ass-  Kozani-Kalambaka-Igumenica (2012. gads)-  Janina-Antirio-Rio-Kalamata (2014. gads)30. Sēnas-Šeldas iekšējais ūdensceļšKuģošanas apstākļu uzlabošana posmos Delmona-Gente (2012.-2014.-2016. gads) un Kompjeņa-Kambrē (2012.-2014.-2016. gads)Darbu pabeigšanas datums, kas saskaņots iepriekš, ir norādīts iekavās. Darbu pabeigšanas datumi projektiem Nr. 1-20 un Nr. 30 un informācija par posmiem ir tāda, kāda norādīta Augstākā līmeņa grupas ziņojumā, ja tā faktiski ir tikusi norādīta._____________éIV PIELIKUMSAtceltais lēmums ar tā sekojošo grozījumu sarakstuEiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1692/96/EK (OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1346/2001/EK (OV L 185, 6.7.2001., 1. lpp.) |2003. gada Pievienošanās akts, II pielikums, 8.F punkts (OV L 236, 23.9.2003., 447. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.) |Padomes Regula (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.) | tikai pielikuma 6.D punkts |_____________V PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULALēmums 1692/96/EK | Šis lēmums |1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |1. panta 2. punkta pirmais teikums | 1. panta 2. punkta pirmais teikums |1. panta 2. punkta otrais teikums | 7. panta 1. punkts |1. panta 2. punkta trešais teikums | 1. panta 2. punkta 2. teikums |1. panta 3. punkts | 1. panta 3. punkts |2. līdz 6. pants | 2. līdz 6. pants |7. panta 1. punkta ievadteikums | 7. panta 2. punkta ievadteikums |7. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 7. panta 2. punkta a) apakšpunkts |7. panta 1. punkta otrais ievilkums | 7. panta 2. punkta b) apakšpunkts |7. panta 1. punkta trešais ievilkums | 7. panta 2. punkta c) apakšpunkts |7. panta 1. punkta ceturtais ievilkums | 7. panta 2. punkta d) apakšpunkts |7. panta 2. punkta ievadteikums | 7. panta 3. punkta ievadteikums |7. panta 2. punkta pirmais ievilkums | 7. panta 3. punkta a) apakšpunkts |7. panta 2. punkta otrais ievilkums | 7. panta 3. punkta b) apakšpunkts |7. panta 3. punkts | 7. panta 4. punkts |8. panta 1. punkta pirmā daļa | 8. panta 1. punkta pirmā daļa |8. panta 1. punkta otrās daļas pirmais teikums | 8. panta 1. punkta otrā daļa |8. panta 1. punkta otrās daļas otrais teikums | 8. panta 1. punkta trešā daļa |8. panta 2. punkts | 8. panta 2. punkts |9. panta 1. punkta ievadteikums | 9. panta 1. punkta ievadteikums |9. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts |9. panta 1. punkta otrais ievilkums | 9. panta 1. punkta b) apakšpunkts |9. panta 1. punkta trešais ievilkums | 9. panta 1. punkta c) apakšpunkts |9. panta 1. punkta ceturtais ievilkums | 9. panta 1. punkta d) apakšpunkts |9. panta 2. un 3. punkts | 9. panta 2. un 3. punkts |10. panta 1. punkts | 10. panta 1. punkts |10. panta 2. punkta pirmā daļa | 10. panta 2. punkta pirmā daļa |10. panta 2. punkta otrās daļas pirmais teikums | 10. panta 2. punkta otrā daļa |10. panta 2. punkta otrās daļas otrais teikums | 10. panta 2. punkta trešā daļa |10. panta 3. līdz 6. punkts | 10. panta 3. līdz 6. punkts |11. panta 1., 2. un 3. punkts | 11. panta 1., 2. un 3. punkts |11. panta 3.a punkts | 11. panta 4. punkta pirmā daļa |11. panta 3.b punkts | 11. panta 4. punkta otrā daļa |11. panta 4. punkts | 11. panta 5. punkts |12. pants | 12. pants |12.a panta 1. līdz 4. punkts | 13. panta 1. līdz 4. punkts |12.a panta 5. punkta ievadvārdi | 13. panta 5. punkta ievadvārdi |12.a panta 5. punkta pirmais ievilkums | 13. panta 5. punkta a) apakšpunkts |12.a panta 5. punkta otrais ievilkums | 13. panta 5. punkta b) apakšpunkts |12.a panta 5. punkta trešais ievilkums | 13. panta 5. punkta c) apakšpunkts |12.a panta 6. punkta pirmais un otrais teikums | 13. panta 7. punkta pirmā daļa |12.a panta 6. punkta trešais teikums | 13. panta 7. punkta otrā daļa |12.a panta 7. punkts | 13. panta 6. punkts |13. pants | 14. pants |14. panta ievadteikums | 15. panta ievadteikums |14. panta pirmais ievilkums | 15. panta a) punkts |14. panta otrais ievilkums | 15. panta b) punkts |14. panta trešais ievilkums | 15. panta c) punkts |15. panta ievadteikums un beigu teikums | 16. panta ievadteikums |15. panta pirmais ievilkums | 16. panta a) punkts |15. panta otrais ievilkums | 16. panta b) punkts |15. panta trešais ievilkums | 16. panta c) punkts |15. panta ceturtais ievilkums | 16. panta d) punkts |16. pants | 17. pants |17. pants | 18. pants |17.a panta 1. punkta pirmais teikums | 19. panta 1. punkts |17.a panta 1. punkta otrais, trešais un ceturtais teikums | 19. panta 4. punkts |17.a panta 2. un 3. punkts | 19. panta 2. un 3. punkts |17.a panta 4. punkts | 19. panta 6. punkts |17.a panta 5. punkts | 19. panta 5. punkts |17.a panta 6. punkts | 19. panta 7. punkts |18. panta 1. punkts | 20. pants |18. panta 2. punkta pirmais teikums | 21. panta 1. punkts |18. panta 2. punkta otrais teikums | 21. panta 2. punkts |18. panta 3. panta pirmais teikums | 22. panta pirmā daļa |18. panta 3. punkta otrais teikums | 22. panta otrā daļa |18. panta 3. punkta trešais un ceturtais teikums | 22. panta trešā daļa |19. pants | 23. pants |19.a panta 1. punkts | 24. pants |19.a panta 2. punkta ievadvārdi | 25. panta 1. punkta ievadvārdi |19.a panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts | 25. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts |________ | 25. panta 2. punkta ievadvārdi |19.a panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts | 25. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts |19.a panta 3. punkts | 25. panta 3. punkts |19.a panta 4. punkts | 26. panta 1. punkts |19.a panta 5. punkta pirmais teikums | 26. panta 2. punkta pirmā daļa |19.a panta 5. punkta otrais teikums | 26. panta 2. punkta otrā daļa |19.a panta 6. punkts | 27. panta 1. punkts |19.a panta 7. punkts | 27. panta 2. punkts |19.a panta 8. punkts | 27. panta 3. punkts |19.a panta 9. punkts | 27. panta 4. punkts |19.b panta pirmais teikums | 28. panta pirmā daļa |19.b panta otrais teikums | 28. panta otrā daļa |22. pants | 29. panta pirmā daļa |________ | 29. panta otrā daļa |23. pants | 30. pants |24. pants | 31. pants |I pielikums | I pielikums |II pielikums | II pielikums |III pielikums | III pielikums |______ | IV pielikums |______ | V pielikums |_____________ê 1692/96/EK (pielāgots)KOPĪGAIS PAZIŅOJUMSEiropas Parlaments, Padome un Komisija uzsver Eiropas transporta tīkla izveidošanas un viendabīgas attīstības nozīmi. Tie apsveic šā lēmuma pieņemšanu, ar ko tiek izveidots tīkls un jo īpaši identificēti kopējas ieinteresētības projekti, kas ļauj noteikt Eiropas transporta tīkla tiesisko regulējumu.Tie piebilst, ka šie projekti palīdz sasniegt 2. pantā izvirzītos mērķus, jo īpaši var dot būtisku ieguldījumu attiecībā uz konkurētspēju, darbavietu radīšanu un kohēziju Eiropas Savienībā un ievēro vajadzību savienot salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar Kopienas centrālajiem reģioniem. Šajā sakarā tie uzsver, ka tas, ka šie projekti ir identificēti šā lēmuma I pielikumā, II pielikumā un galvenajā daļā, dod tiem tiesības pretendēt uz Kopienas finansiālām iemaksām, kas attiecīgajām dalībvalstīm var atvieglot un paātrināt to efektīvu īstenošanu.Eiropas Parlaments, Padome un Komisija aicina dalībvalstis piešķirt vislielāko nozīmi šo projektu īstenošanai, kuriem tie velta īpašu vērību. Komisijas apņemas tās regulāri informēt par īstenošanas gaitu, cita starpā, ar Ö 22. pantā minēto Õ ziņojumu palīdzību.Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ņem vērā projektus, ko Eiropas Parlaments pieņēmis otrajā lasījumā, lai attīstītu Eiropas transporta tīklu.KOMISIJAS PAZIŅOJUMI-  Par vides standartiem un cauruļvadu tīklu:Komisija:a) turpinās izskatīt vides standartus attiecībā uz katru transporta veidu,b) pētīs iespējas izveidot cauruļvadu tīklu, kas nav ietverts pamatnostādnēs attiecībā uz Eiropas enerģētikas tīkliem, un iespējas iekļaut to Eiropas tīklāun iesniegs attiecīgus priekšlikumus.-  Ö Par 23. pantu Õ un III pielikumu:Komisija apstiprina, ka nekas šajā lēmumā neietekmē dalībvalstu vai Kopienas finanšu saistības.[1] Šie kritēriji un specifikācijas atsaucas uz atbilstošām iedaļām, kas minētas galvenajā daļā un/vai I pielikumā.[2] Uz radiosakariem balstīta ciparu sistēma ceļu satiksmes ziņojumiem, kurā vispārējo ziņojumu plūsmu var noregulēt atbilstoši ceļu satiksmes dalībnieka individuālajām vajadzībām.[3] Lidostu sistēmas: OV L 240, 24.8.1992., 14. lpp.[4] Šī tabula neliedz attiecīgos pasākumus attiecināt arī uz citiem satiksmes mezgliem atsevišķos īpašos pienācīgi pamatotos gadījumos.[5] Ieskaitot divas ātrgaitas dzelzceļa stacijas Roterdamā un Amsterdamā, kuras netika iekļautas projektā, ko Eiropadome apstiprināja Esenē 1994. gadā.[6] Ieskaitot Lisabonas-Portu (2013. gads), Lisabonas-Madrides (2010. gads) un Aveiru-Salamankas (2015. gads) dzelzceļa līnijas.[7] Šā maršruta daļas atbilst V Eiropas koridoram.[8] Ieskaitot ostu un lidostu uzlabošanu (2015. gads) atbilstīgi saturam, ko Eiropadome apstiprināja Esenē/Dublinā.[9] Par turpmāku šās līnijas caurlaides spējas palielinājumu tika nolemts 2003. gadā, un tas tika pievienots kā atsevišķs projekts.[10] Projekts pabeigts.[11] Projekts pabeigts.[12] Daži īsi autoceļu un dzelzceļa līniju posmi tiks pabeigti laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam.[13] Daļa no šā maršruta atbilst VII Eiropas koridora definīcijai.[14] Ieskaitot virzienu uz Melno jūru.[15] Šis galvenais maršruts lielā mērā atbilst IV Eiropas koridora definīcijai.[16] Šis galvenais maršruts lielā mērā atbilst VI Eiropas koridora definīcijai.[17] Ieskaitot TGV Reinas-Ronas līniju, bet izņemot rietumu atzarojumu.[18] Projekts Nr. 5 (Betīves līnija) savieno Roterdamu un Emerihu.[19] Šis galvenais maršruts lielā mērā atbilst VI Eiropas koridora definīcijai.[20] Ieskaitot Esenes projektu Nr. 13 — Īrijas/Apvienotās Karalistes/Beniluksa autoceļu ass.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0849

Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)  /* COM/2008/0849 galīgā redakcija - ACC 2008/0236 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 19.12.2008COM(2008) 849 galīgā redakcija2008/0236 (ACC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma kontekstsPriekšlikuma pamatojums un mērķiEiropas Ekonomikas kopienas vārdā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78 tika apstiprināta 1975. gada 14. novembra Ženēvas Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (TIR konvencija). Konvencija Kopienā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā.Ierosinātā lēmuma mērķis ir grozīt TIR konvencijas 8. panta 3. punkta paskaidrojošo piezīmi. Grozījums attiecas uz ieteicamo garantiju līmeni TIR karnetei. 2008. gada oktobrī darba grupa par muitas jautājumiem, kas skar transportu, un TIR konvencijas administratīvā komiteja pieņēma lēmumu, ka ieteicamā summa, kuru var pieprasīt par katru TIR karneti, jāmaina no USD 50 000 uz EUR 60 000.Vispārīgais kontekstsTIR konvenciju administrē Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (UNECE) Ženēvā. Konvencijā noteikta muitas tranzīta procedūra preču starptautiskiem pārvadājumiem pa autoceļiem. Saskaņā ar to preces, kurām piemēro muitas un nodokļu atlikšanas nosacījumus, ļauts transportēt pāri starptautiskām robežām ar minimālu muitas iestāžu iejaukšanos pārvietošanas procesā. TIR sistēma sekmē starptautiskās tirdzniecības attīstību, jo tiek samazināti ierastie kavējošie faktori preču pārvadāšanā. Ar šādas sistēmas palīdzību iespējams būtiski ietaupīt transportēšanas izmaksas, jo tiek samazināti kavējumi tranzīta procesā. Sistēmas vissvarīgākā priekšrocība ir tā, ka TIR konvencija, pateicoties starptautiskai garantiju ķēdei, nodrošina salīdzinoši vienkāršu pieejamību nepieciešamajām garantijām. TIR karnete ir ne tikai tranzīta deklarācija, bet arī garantiju pierādījums. 1975. gadā noteiktais garantiju līmenis USD 50 000 apmērā līdz šim ne reizi nav mainīts.Pēdējo mēnešu laikā vairākas konvencijas Līgumslēdzējas puses ir izteikušas bažas par patlaban spēkā esošo garantiju līmeni (USD 50 000) TIR pārvadājumiem. Tās uzskata, ka pašreizējie valūtu maiņas kursi un cenas atšķiras no maiņas kursiem un cenām 1975. gadā, tāpēc tām ir jāizmanto papildu kontroles pasākumi, piemēram, muitas eskorts vai finanšu garantijas. Lai izvairītos no šādiem papildu pasākumiem un problēmām, tika ierosināts grozīt 0.8.3. paskaidrojošo piezīmi. Šo priekšlikumu apsprieda darba grupa par muitas jautājumiem, kas skar transportu, un TIR konvencijas administratīvā komiteja, un iebildumi netika saņemti.Tā kā ar Kopienas tiesību aktiem jau piemēro ieteicamo summu EUR 60 000, ierosinātais grozījums Kopienu neietekmē.Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPriekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu.Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemLēmuma priekšlikums atbilst kopīgajai tirdzniecības un transporta politikai. TIR sistēma, ar kuru sekmē preču transportēšanu pa autoceļiem, nodrošina preču transportēšanu 67 konvencijas līgumslēdzēju valstu teritorijā ar minimālu muitas iestāžu iesaistīšanos. Pateicoties starptautiskai garantiju ķēdei, tā arī ļauj salīdzinoši vienkārši saņemt nepieciešamās garantijas. Ar TIR konvenciju panāktie vienkāršojumi atbilst pārskatītajai Lisabonas stratēģijai.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējumsApspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsPriekšlikums tika apspriests Starptautiskajā autopārvadātāju savienībā un ar visām TIR konvencijas līgumslēdzēju valstu galvotāju apvienībām un valstu muitas dienestiem. Apspriešanās notika arī darba grupā par muitas jautājumiem, kas skar transportu, kā arī TIR konvencijas administratīvās komitejas sēdēs.Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāLabvēlīgs atzinums.Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.Ietekmes novērtējumsGarantiju līmeni TIR karnetei vajadzētu paaugstināt, lai nostiprinātu TIR sistēmu un likvidētu papildu kontroles pasākumus, piemēram, eskortēšanu vai nepieciešamos finanšu nodrošinājuma vai garantiju noguldījumus.Ieteicamā garantija, kas ir EUR 60 000, jau zināmu laiku tiek piemērota Kopienā, un ierosinātais grozījums papildus saskaņos Kopienas tiesību aktus ar TIR konvenciju.Ar šo grozījumu muitas pārvalžu finansiālās intereses tiks pilnīgi nostiprinātas, un ir sagaidāms, ka samazināsies dārgu muitas eskortu izmantošana.Priekšlikuma juridiskie aspektiAr šo grozījumu groza TIR konvencijas 0.8.3. panta paskaidrojošo piezīmi.Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pants un 300. panta 2. punkts.Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Ar to tiek ieviesti grozījumi starptautiskā nolīgumā, ar kuru tiek ievērots proporcionalitātes princips.Priekšlikums attiecas uz paskaidrojošo piezīmi. Priekšlikuma mērķis ir mainīt ieteicamo garantijas līmeni TIR karnetei no USD 50 000 uz EUR 60 000.Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: lēmums.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Parasti starptautiskus nolīgumus un šādu nolīgumu grozījumus Kopienas tiesiskajā kartībā iestrādā, pieņemot lēmumu.Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.2008/0236 (ACC)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu,tā kā:(1) Kopienas vārdā ar Padomes 1978. gada 25. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2112/78[1] tika apstiprināta 1975. gada 14. novembra Ženēvas Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (TIR konvencija), un Kopienā tā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā[2].(2) Vairākas TIR konvencijas Līgumslēdzējas puses ir izteikušas bažas par pašreizējo ieteicamo garantiju līmeni TIR pārvadājumiem. Tās uzskata, ka pašreizējie valūtu maiņas kursi un cenas atšķiras no maiņas kursiem un cenām 1975. gadā, tāpēc tām ir jāizmanto papildu kontroles pasākumi, piemēram, muitas eskorts vai finanšu garantijas. Lai izvairītos no šādiem papildu pasākumiem un problēmām, tika ierosināts grozīt 0.8.3. paskaidrojošo piezīmi.(3) 2008. gada oktobrī TIR konvencijas administratīvā komiteja pieņēma lēmumu, ka ir jāgroza 0.8.3. paskaidrojošā piezīme, aizstājot atsauci uz USD 50 000 ar atsauci uz EUR 60 000, lai nostiprinātu TIR sistēmā iesaistīto muitas pārvalžu finansiālās intereses.(4) Ir jāpieņem Kopienas nostāja attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopienas nostāja administratīvās komitejas darba ietvaros ir atbalstīt grozījuma projektu šā dokumenta pielikumā.2. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSGroza paskaidrojošo 0.8.3. piezīmi šādi:Aizstāj „USD 50 000” ar „EUR 60 000”.[1] OV L 252, 14.9.1978.[2] OV L 31, 2.2.1983., 13. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 199 final
            2017/0088(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK, stājās spēkā 2014. gada 21. maijā, un to sāka piemērot no 2014. gada 1. janvāra
                  1
               .

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 514/2014, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, arī stājās spēkā 2014. gada 21. maijā, un to sāka piemērot no 2014. gada 1. janvāra
                  2
               . Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 19. pantu Regulas (ES) Nr. 514/2014 noteikumus piemēro finansiāla atbalsta instrumentam ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (turpmāk “IDF robežu un vīzu instruments”).

               IDF robežu un vīzu instrumenta nolūks ir izveidot solidaritātes mehānismu, ar ko uz iesaistītajām valstīm attiecina vienus un tos pašus Eiropas noteikumus par ārējo robežu kontroli savstarpējās interesēs un viena otras vārdā. IDF robežu un vīzu instruments kalpos tam, lai sasniegtu svarīgu Šengenas acquis mērķi, proti, kopīgi uzņemtos atbildību par “efektīvu, intensīvu un vienota līmeņa kontroli pie ārējām robežām”, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 15. pantā
                  3
               . Tādējādi tas ir uzskatāms par Šengenas acquis pilnveidošanu.

               Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka ir jānoslēdz vienošanās par minēto valstu finansiālajām iemaksām un papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp par noteikumiem, kas nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju, jo attiecīgajos asociācijas nolīgumos šādi noteikumi nav paredzēti.

               Projekta nolīgumam ar Islandi (turpmāk “asociētā valsts”) mērķis ir izstrādāt Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā minētās vienošanās un ļaut Komisijai uzņemties galīgo atbildību par instrumenta budžeta īstenošanu šajā asociētajā valstī un noteikt šīs valsts iemaksu Savienības budžetā saistībā ar šo instrumentu.

               Budžeta un finanšu kontroļu jomā uz dalībvalstīm attiecas horizontāli pienākumi (piemēram, Revīzijas palātas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) kompetence), kas izriet vai nu tieši no Līguma, vai arī no Savienības sekundārajiem tiesību aktiem. Šie pienākumi tieši attiecas uz dalībvalstīm un tāpēc nav noteikti Regulā (ES) Nr. 515/2014. Tomēr, piemērojot Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktu, minētie pienākumi ar nolīguma projektu ir jāattiecina arī uz asociēto valsti.

               Lai aizsargātu Savienības finansiālās intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, Regulā (ES) Nr. 514/2014 ir noteikts, ka Komisijas darbiniekiem, Revīzijas palātai un OLAF ir jāpiešķir piemērota piekļuve, lai veiktu kontroles. Turklāt Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 9. punktā ir paredzēts, ka sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm tiks ietverti noteikumi, ar kuriem nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas, kontroles un pārbaudes uz vietas. Tādējādi tas ir paredzēts nolīguma projektā.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Neattiecas.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS

               •Juridiskais pamats

               Tā kā šā priekšlikuma par nolīguma noslēgšanu mērķis ir noslēgt vienošanās starp Savienību un Islandi par šīs valsts iemaksu finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām 2014.–2020. gada laikposmā un par papildu noteikumiem, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, minētā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkts un 218. panta 6. punkta a) apakšpunkts.

               •Ierosinātā lēmuma nepieciešamība

                  Balstoties uz Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktu, nolīguma ar Islandi noslēgšana ir nepieciešama, lai izstrādātu vienošanās par šīs valsts iemaksu finansiāla atbalsta instrumentā ārējām robežām un vīzām 2014.–2020. gada laikposmā un par papildu noteikumiem, kas vajadzīgi šādai līdzdalībai.

               •Proporcionalitāte

                  Neattiecas.

               •Instrumenta izvēle

                  Neattiecas.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas, ņemot vērā to, ka priekšlikums ir saistīts ar programmas pārvaldību un tā mērķis ir parakstīt starptautisku nolīgumu, par kuru tika risinātas sarunas, pamatojoties uz Padomes noteiktajām sarunu norādēm.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nolīguma projekta 10. pantā un pielikumā ir aprakstīti noteikumi, kas attiecas uz asociētās valsts ikgadējām finansiālajām iemaksām Iekšējās drošības fonda robežu un vīzu instrumenta budžetā un to iespējamu pielāgošanu situācijai, kas aprakstīta pielikumā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Teritoriālā piemērošana

                  Regula (ES) Nr. 515/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana. Šajā saistībā šis nolīgums ar Islandi arī papildina Šengenas acquis.

                  Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas tai nav saistošs un nav jāpiemēro. Saskaņā ar iepriekš minētā protokola 4. pantu Dānija sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi šo priekšlikumu, izlems, vai ieviest ierosināto lēmumu savos tiesību aktos.

                  Ar šo priekšlikumu tiek pilnveidoti Šengenas acquis elementi, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās attiecīgi saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2000/365/EK
                     4
                   un 2002/192/EK
                     5
                  , un tāpēc tas tām nav saistošs un nav jāpiemēro.

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Nolīguma 17. pantā ir precizēta piemērojamā ziņošanas un uzraudzības kārtība. Līdz katra gada 15. februārim un līdz 2022. gadam (ieskaitot) Islandei jāiesniedz Komisijā gada īstenošanas ziņojums par iepriekšējo finanšu gadu.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Nav nepieciešams.

               Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija ierosina Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas apstiprināt nolīgumu ar Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda.

               2017/0088 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  6
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2017/XXX [..]
                  7
               , ņemot vērā tā noslēgšanu, [..] tika parakstīts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“nolīgums”).

               (2)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro. Tā kā šis lēmums pilnveido Šengenas acquis, Dānijai saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome būs pieņēmusi lēmumu par šo lēmumu, būtu jāizlemj, vai ieviest to savos tiesību aktos.

               (3)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  8
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  9
               . Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Lai būtu iespējams nekavējoties piemērot šajā nolīgumā paredzētos pasākumus un netiktu kavēta valsts programmas apstiprināšana un īstenošana, lēmumam būtu jāstājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (6)Nolīgums būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu vai personas, kura(-s) ir pilnvarota(-s) Savienības vārdā veikt nolīguma 19. panta 2. punktā paredzēto paziņošanu, lai paustu Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.

                     (2)
                  OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.

                     (3)
                  OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.

                     (4)
                  Padomes Lēmums (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (5)
                  Padomes Lēmums (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (6)
                  OV C , , . lpp.

                     (7)
                  [Pilna atsauce]

                     (8)
                  Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (9)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 199 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Islandi par papildu noteikumiem 2014.–2020. gada laikposmam saistībā ar finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,

               un

               ISLANDE,

               turpmāk kopā “Puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandi un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  1
                (“asociācijas nolīgums ar Islandi un Norvēģiju”),

               TĀ KĀ:

               (1)
                     Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014 Savienība kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveidoja finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām
                  2
               .

               (2)
                     Regula (ES) Nr. 515/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju nozīmē.

               (3)
                     Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 514/2014
                  3
                ir tieša ietekme uz Regulas (ES) Nr. 515/2014 noteikumu piemērošanu, tādējādi ietekmējot šīs regulas tiesisko regulējumu, un tā kā asociācijas nolīgumā ar Islandi un Norvēģiju noteiktās procedūras tika piemērotas, lai pieņemtu Regulu (ES) Nr. 514/2014, par ko Islandei tika paziņots, Puses atzīst, ka Regula (ES) Nr. 514/2014 ir Šengenas acquis pilnveidošana asociācijas nolīguma ar Islandi un Norvēģiju nozīmē, ciktāl tas ir nepieciešams Regulas (ES) Nr. 515/2014 īstenošanai.

               (4)
                     Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punktā ir noteikts, ka valstis, tostarp Islande, kas asociētas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, piedalās instrumentā saskaņā ar tā noteikumiem un ka būtu jānoslēdz vienošanās, lai precizētu minēto valstu finansiālās iemaksas un papildu noteikumus, kas nepieciešami šādai līdzdalībai, tostarp noteikumus, kuri nodrošina Savienības finanšu interešu aizsardzību un Revīzijas palātas tiesības veikt revīziju.

               (5)
                     Finansiāla atbalsta instruments ārējām robežām un vīzām, kas ir daļa no Iekšējās drošības fonda (“IDF robežu un vīzu instruments”), ir īpašs Šengenas acquis instruments, kas izveidots, lai nodrošinātu sloga sadalījumu un finansiālu atbalstu ārējo robežu un vīzu politikas jomā dalībvalstīs un asociētajās valstīs.

               (6)
                     Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
                  4
                60. pantā ir izklāstīti netiešās pārvaldības noteikumi, kas piemērojami gadījumos, kad trešām valstīm, tostarp asociētajām valstīm, ir uzticēti budžeta izpildes uzdevumi.

               (7)
                     Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 4. punktā ir noteikts, ka attiecināmas ir arī izmaksas, kas oficiāli vēl neizraudzītai atbildīgai iestādei ir radušās 2014. gadā, tādējādi nodrošinot netraucētu pāreju starp Ārējo robežu fondu un Iekšējās drošības fondu. Līdzīgā kārtā ir svarīgi, lai tāda pati pieeja būtu atspoguļota šajā nolīgumā. Ņemot vērā, ka šis nolīgums nestājās spēkā līdz 2014. gada beigām, ir būtiski nodrošināt, ka izmaksas, kas radušās pirms atbildīgās iestādes oficiālās izraudzīšanas, ir attiecināmas, ja pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā ir tādas pašas, kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas.

               (8)
                     Lai atvieglinātu to ikgadējo iemaksu aprēķināšanu un izmantošanu, kas Islandei jāiemaksā IDF robežu un vīzu instrumentā, Islandes iemaksas par 2014.–2020. gada laikposmu tiks veiktas 2016.–2020. gadā, izmantojot piecus ikgadējus maksājumus. 2016.–2018. gadā ikgadējās iemaksas ir fiksētas summas, savukārt par 2019. un 2020. gadu maksājamās iemaksas tiks noteiktas 2019. gadā, pamatojoties uz visu to valstu iekšzemes kopproduktu, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā, ņemot vērā faktiski veiktos maksājumus,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Darbības joma

               Šajā nolīgumā ir izklāstīti papildu noteikumi, kas vajadzīgi, lai Islande piedalītos IDF robežu un vīzu instrumentā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 515/2014.

               2. pants

               Finanšu pārvaldība un kontrole

               1.
                     Islande veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību tiem noteikumiem par finanšu pārvaldību un kontroli, kas ir izklāstīti Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un sekundārajos tiesību aktos.

               Šā punkta pirmajā daļā minētie LESD un sekundāro tiesību aktu noteikumi ir šādi:

               (a)LESD 287. panta 1., 2. un 3. punkts;

               (b)Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 30., 32. un 57. pants, 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkts, 60. pants, 79. panta 2. punkts un 108. panta 2. punkts;

               (c)Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012
                  5
                32., 38., 42., 84., 88., 142. un 144. pants;

               (d)Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96
                  6
               ;

               (e)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013
                  7
               .

               Puses var nolemt grozīt šo sarakstu, savstarpēji vienojoties.

               2.
                     Islande savā teritorijā piemēro 1. punktā minētos noteikumus saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Pareizas finanšu pārvaldības principa ievērošana

               Līdzekļus, kas Islandei piešķirti saskaņā ar IDF robežu un vīzu instrumentu, izmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu.

               4. pants

               Interešu konflikta novēršanas principa ievērošana

               Visiem finanšu dalībniekiem un jebkurām citām personām, kas Islandes teritorijā iesaistītas budžeta izpildē un pārvaldībā, tostarp ar to saistītajās sagatavošanas darbībās, revīzijā vai kontrolē, ir aizliegts veikt jebkādas darbības, kas var radīt konfliktu starp to pašu un Savienības interesēm.

               5. pants

               Izpilde

               Komisijas pieņemtie lēmumi, ar kuriem uzliek finansiālās saistības personām, kas nav valstis, ir izpildāmi Islandes teritorijā.

               Izpildi reglamentē Islandē spēkā esošās civilprocesa normas. Lēmuma izpildes rīkojumu pievieno minētajam lēmumam, un vienīgā formalitāte ir lēmuma autentiskuma pārbaude, ko veic valsts iestāde, kuru Islandes valdība izrauga minētajam nolūkam un par ko tā informē Komisiju.

               Kad pēc Komisijas lūguma minētās formalitātes ir izpildītas, Komisija var uzsākt izpildi saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, tieši vēršoties kompetentajā iestādē.

               Izpildi var apturēt tikai ar Eiropas Savienības Tiesas lēmumu. Sūdzības par nepareizu izpildi tomēr ir Islandes tiesu jurisdikcijā.

               6. pants

               Savienības finanšu interešu aizsardzība pret krāpšanu

               1.Islande:

               (a)apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veicot pasākumus, kuri attur no šādas rīcības, kā arī nodrošina efektīvu aizsardzību Islandē;

               (b)lai novērstu krāpšanu, kas apdraud Savienības finanšu intereses, veic tādus pašus pasākumus, kādus tā veic, lai novērstu krāpšanu, kas apdraud viņas pašas finanšu intereses; un

               (c)koordinē ar dalībvalstīm un Komisiju savu rīcību, kuras mērķis ir aizsargāt Savienības finanšu intereses.

               2.Islande pieņem pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kurus Savienība pieņēmusi saskaņā ar LESD 325. panta 4. punktu un kuri ir spēkā šā nolīguma parakstīšanas dienā.

               Puses, savstarpēji vienojoties, var nolemt pieņemt pasākumus, kas ir līdzvērtīgi jebkādiem vēlākiem pasākumiem, kurus Savienība pieņem saskaņā ar šo pantu.

               7. pants

               Pārbaudes un apskates uz vietas, ko veic Komisija (OLAF)

               Neskarot Komisijas tiesības, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 8. punkta, Komisija (Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un apskates uz vietas Islandes teritorijā saistībā ar IDF robežu un vīzu instrumentu atbilstoši Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem.

               Islandes iestādes atvieglina pārbaudes un apskates uz vietas, kuras var veikt kopīgi, ja minētās iestādes to vēlas.

               8. pants

               Revīzijas palāta

               Saskaņā ar LESD 287. panta 3. punktu un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 pirmās daļas X sadaļas 1. nodaļu Revīzijas palātai ir iespēja veikt revīziju telpās, kas pieder jebkurai struktūrai, kura Savienības vārdā pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Islandes teritorijā saistībā ar IDF robežu un vīzu instrumentu, tostarp jebkuru tādu fizisku vai juridisku personu telpās, kas saņem maksājumus no budžeta.

               Islandē Revīzijas palāta revīziju veic saziņā ar valsts revīzijas iestādēm vai, ja tām nav vajadzīgo pilnvaru, ar kompetentajiem valsts dienestiem. Revīzijas palāta un Islandes valsts revīzijas iestādes sadarbojas savstarpējas uzticības garā, vienlaikus saglabājot savu neatkarību. Minētās iestādes vai dienesti informē Revīzijas palātu par to, vai tās plāno piedalīties revīzijā.

               Revīzijas palātai ir vismaz tās pašas tiesības, kas pienākas Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 5. panta 7. punktu un šā nolīguma 7. pantu.

               9. pants

               Publiskais iepirkums

               Islande piemēro savu tiesību aktu noteikumus par publisko iepirkumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu XVI pielikumu
                  8
               .

               10. pants

               Finansiālās iemaksas

               1.
                     Islande 2016.–2018. gadā veic ikgadējos maksājumus IDF robežu un vīzu instrumenta budžetā saskaņā ar turpmāko tabulu.

               (Visas summas izteiktas EUR)

                        2016

                        2017

                        2018

                        Islande

                        563 999

                        563 999

                        563 999

               2.
                     Islandes iemaksas par 2019. un 2020. gadu aprēķina saskaņā ar pielikumā aprakstīto formulu atbilstoši Islandes attiecīgajam iekšzemes kopproduktam (IKP) kā procentuālu daļu no visu to valstu IKP, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā.

               3.Islande veic šajā pantā minētās finansiālās iemaksas neatkarīgi no datuma, kurā tiek pieņemta Regulas (ES) Nr. 514/2014 14. pantā minētā Islandes valsts programma.

               11. pants

               Finansiālo iemaksu izmantošana

               1.Ikgadējo 2016. un 2017. gadā veicamo maksājumu kopsummu piešķir šādi:

               (a)75 % – starpposma pārskatīšanai, kas minēta Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. pantā;

               (b)15 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2017. gada 30. jūnijam tiek pieņemti attiecīgie Savienības leģislatīvie akti;

               (c)10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai.

               Ja b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta vai iztērēta, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā noteikto procedūru to pārdala konkrētajām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā.

               Ja šis nolīgums nestājas spēkā vai netiek provizoriski piemērots līdz 2017. gada 1. jūnijam, Islandes iemaksu pilnā apmērā izmanto saskaņā ar šā panta 2. punktu.

               2.
                     Ikgadējo 2018., 2019. un 2020. gadā veicamo maksājumu kopsummu piešķir šādi:

               (a)40 % – konkrētajām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā;

               (b)50 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. pantā minēto IT sistēmu izstrādei, ja līdz 2018. gada 31. decembrim tiek pieņemti attiecīgie Savienības leģislatīvie akti;

               (c)10 % – Regulas (ES) Nr. 515/2014 13. pantā minētajām Savienības darbībām un Regulas (ES) Nr. 515/2014 14. pantā minētajai ārkārtas palīdzībai.

               Ja b) apakšpunktā minētā summa nav piešķirta vai iztērēta, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunkta otrajā daļā noteikto procedūru to pārdala konkrētajām darbībām, kas minētas Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. pantā.

               3.
                     Starpposma pārskatīšanai, Savienības darbībām, konkrētajām darbībām vai IT sistēmu izstrādes programmai piešķirtās papildu summas izmanto saskaņā ar attiecīgo procedūru, kas izklāstīta vienā no šādiem noteikumiem:

               (a)Regulas (ES) Nr. 514/2014 6. panta 2. punkts;

               (b)Regulas (ES) Nr. 515/2014 8. panta 7. punkts;

               (c)Regulas (ES) Nr. 515/2014 7. panta 3. punkts;

               (d)Regulas (ES) Nr. 515/2014 15. panta otrā daļa.

               4.
                     Komisija katru gadu var izmantot līdz EUR 4076 no Islandes veiktajiem maksājumiem, lai finansētu administratīvos izdevumus saistībā ar darbiniekiem vai ārštata darbiniekiem, kuri ir nepieciešami, lai atbalstītu Regulas (ES) Nr. 515/2014 un šā nolīguma īstenošanu Islandē.

               12. pants

               Konfidencialitāte

               Saskaņā ar šo nolīgumu paziņotā vai iegūtā informācija, lai kādā formā tā arī būtu, ir profesionāls noslēpums un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju, ko aizsargā Savienības iestādēm piemērojamie noteikumi un Islandes tiesību akti. Šādu informāciju izpauž tikai tām personām Savienības iestādēs, dalībvalstīs vai Islandē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu Pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

               13. pants

               Atbildīgās iestādes izraudzīšana

               1.
                     Islande, cik vien iespējams drīz pēc valsts programmas apstiprināšanas, informē Komisiju par tās atbildīgās iestādes oficiālo izraudzīšanu ministrijas līmenī, kura atbild par izdevumu pārvaldību un kontroli saskaņā ar IDF robežu un vīzu instrumentu.

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētā izraudzīšana tiek attiecināta uz struktūru, kas atbilst tiem izraudzīšanas kritērijiem iekšējās vides, kontroles darbību, informācijas, saziņas un uzraudzības jomā, kuri noteikti Regulā (ES) Nr. 514/2014 vai uz tās pamata.

               3.
                     Atbildīgās iestādes izraudzīšanu pamato ar atzinumu, ko sniedz kāda revīzijas struktūra, kas var būt revīzijas iestāde, kura novērtē atbildīgās iestādes atbilstību izraudzīšanas kritērijiem. Minētā struktūra var būt neatkarīga publiskā iestāde, kas atbild par administrācijas uzraudzību, novērtēšanu un revīziju. Revīzijas struktūra darbojas neatkarīgi no atbildīgās iestādes un veic savu darbu saskaņā ar starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem. Islande savu lēmumu par izraudzīšanu var balstīt uz to, vai pārvaldības un kontroles sistēmas būtībā ir tādas pašas kā tās, kas darbojušās iepriekšējā laikposmā, un vai to darbība bijusi efektīva. Ja esošie revīzijas un kontroles rezultāti liecina, ka izraudzītā struktūra vairs neatbilst izraudzīšanas kritērijiem, Islande veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiek novērsti trūkumi minētās struktūras uzdevumu īstenošanā, tostarp atceļot izraudzīšanu.

               14. pants

               Finanšu gada definīcija

               Šajā nolīgumā finanšu gads, kā norādīts Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā, attiecas uz nomaksātajiem izdevumiem un ieņēmumiem, kas iegūti un atbildīgās iestādes pārskatos iegrāmatoti laikposmā no “N – 1” gada 16. oktobra līdz “N” gada 15. oktobrim.

               15. pants

               Izmaksu attiecināmība

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 17. panta 3. punkta b) apakšpunkta un 4. punkta, attiecināmas ir arī izmaksas, ja atbildīgā iestāde tās ir samaksājusi, pirms tā tika oficiāli izraudzīta saskaņā ar šā nolīguma 13. pantu, ar noteikumu, ka pārvaldības un kontroles sistēmas, kas tika piemērotas pirms oficiālās izraudzīšanas, būtībā bija tādas pašas, kā tās, kas atbildīgajā iestādē ir spēkā pēc tās oficiālās izraudzīšanas.

               16. pants

               Gada atlikuma maksājuma pieprasījums

               1.
                     Līdz tā gada 15. februārim, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam, Islande iesniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktā prasītos dokumentus un informāciju.

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. panta 1. punkta un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta trešo daļu, Islande līdz tā gada 15. martam, kurš seko attiecīgajam finanšu gadam, iesniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta otrajā daļā minēto atzinumu.

               Iesniegtie dokumenti, kas minēti šajā punktā, ir uzskatāmi par gada atlikuma maksājuma pieprasījumu.

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētos dokumentus sagatavo saskaņā paraugiem, kurus Komisija apstiprina, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 514/2014 44. panta 3. punktu.

               17. pants

               Īstenošanas ziņojums

               Atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 514/2014 54. panta 1. punkta un saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punkta trešo daļu, Islande līdz katra gada 15. februārim un līdz 2022. gadam ieskaitot iesniedz Komisijai gada ziņojumu par valsts programmas īstenošanu iepriekšējā finanšu gadā un var šo informāciju atbilstīgā līmenī publiskot.

               Pirmo gada ziņojumu par valsts programmas īstenošanu iesniedz 15. februārī pēc šā nolīguma stāšanās spēkā vai tā provizoriskās piemērošanas sākuma.

               Pirmais ziņojums attiecas uz finanšu gadiem no 2014. gada līdz finanšu gadam, kas ir pirms gada, kad saskaņā ar otro daļu bija jāiesniedz pirmais gada ziņojums. Gala ziņojumu par valsts programmas īstenošanu Islande iesniedz līdz 2023. gada 31. decembrim.

               18. pants

               Elektroniskā datu apmaiņas sistēma

               Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 514/2014 24. panta 5. punktu visu oficiālo informācijas apmaiņu starp Islandi un Komisiju veic, izmantojot elektronisku datu apmaiņas sistēmu, ko šim nolūkam nodrošina Komisija.

               19. pants

               Stāšanās spēkā

               1.Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs ir šā nolīguma depozitārijs.

               2.Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Tās viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

               3.Šī vienošanās stājās spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā paziņojuma par 2. punktā minētās procedūras pabeigšanu.

               4.Puses šo nolīgumu, izņemot tā 5. pantu, provizoriski piemēro no nākamās dienas pēc nolīguma parakstīšanas, neskarot konstitucionālās prasības.

               20. pants

               Spēkā esamība un izbeigšana

               1.Savienība vai Islande var izbeigt šo nolīgumu, paziņojot par savu lēmumu otrai Pusei. Nolīgumu pārtrauc piemērot trīs mēnešus pēc šāda paziņojuma. Projektus un darbības, kas norisinās šā nolīguma izbeigšanas laikā, turpina saskaņā ar šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem. Puses, savstarpēji vienojoties, atrisina visus citus jautājumus saistībā ar šā nolīguma izbeigšanas sekām.

               2.Šo nolīgumu izbeidz, ja asociācijas nolīgums ar Islandi un Norvēģiju tiek izbeigts saskaņā ar nolīguma 8. panta 4. punktu, 11. panta 3. punktu vai 16. pantu.

               21. pants

               Valodas

               Šo nolīgumu sagatavo vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un islandiešu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Briselē, … gada … …..

               Eiropas Savienības vārdā –
                     Islandes vārdā –

               PIELIKUMS

               2019. un 2020. gada finansiālo iemaksu aprēķināšanas formula un maksājuma informācija

               Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 7. punkta otrajā un trešajā daļā minēto finansiālo iemaksu, ko Islande veic IDF robežu un vīzu instrumentā, attiecībā uz 2019. un 2020. gadu aprēķina šādi.

               Par katru gadu no 2013. gada līdz 2017. gadam galīgos Islandes iekšzemes kopprodukta (IKP) rādītājus, kas pieejami 2019. gada 31. martā, dala ar visu to valstu IKP rādītāju summu attiecīgajā gadā, kuras piedalās IDF robežu un vīzu instrumentā. Par 2013.–2017. gadu iegūto piecu procentuālo daļu vidējo vērtību piemēro summai, ko veido faktiskās ikgadējās apropriācijas IDF robežu un vīzu instrumentam 2014.–2019. gadā, un IDF robežu un vīzu instrumentam 2020. gadā paredzētajām ikgadējo saistību apropriācijām, kuras iekļautas Komisijas pieņemtajā Eiropas Savienības 2020. finanšu gada vispārējā budžeta projektā, lai tādējādi iegūtu kopējo summu, kas Islandei jāmaksā visā IDF robežu un vīzu instrumenta īstenošanas laikposmā. Ikgadējos maksājumus, kurus Islande faktiski veikusi saskaņā ar šā nolīguma 10. panta 1. punktu, atskaita no šīs summas, lai iegūtu Islandes iemaksu kopējo summu, kas jāmaksā par 2019. un 2020. gadu. Pusi no šīs summas maksā 2019. gadā, savukārt otru pusi – 2020. gadā.

               Finansiālo iemaksu veic euro.

               Islande savu finansiālo iemaksu veic ne vēlāk kā 45 dienas pēc paziņojuma par veicamo iemaksu saņemšanas. Par jebkuru iemaksas maksājuma kavējumu tiek maksāti procenti par nenomaksāto summu, sākot no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš. Procentu likme ir Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā likme, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām un kas ir spēkā tā mēneša pirmajā kalendārajā dienā, kurā beidzas maksājuma termiņš, palielināta par 3,5 procentpunktiem.

                     (1)

                        OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 514/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko paredz vispārīgus noteikumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un finansiālā atbalsta instrumentam policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai (OV L 150, 20.5.2014., 112. lpp.).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 547/2014 (2014. gada 15. maijs) (OV L 163, 29.5.2014., 18. lpp.).

                     (5)

                        Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

                     (8)

                        OV L 1, 3.1.1994., 461. lpp.


				|

		52012PC0697

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar ko uz laiku atkāpjas no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā /* COM/2012/0697 final - 2012/0328 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Starptautiskās Civilās
aviācijas organizācijas (ICAO) padomes 2012. gada
9. novembra sanāksmē tika panākta ievērojama
virzība uz mērķi regulēt aviācijas emisijas
globālā mērogā.
Šis lēmuma priekšlikums ir sagatavots,
lai turpinātu minēto apņemšanos un palielinātu
iespējas gūt sekmes ICAO 2013. gada asamblejā –
izstrādāt globālu tirgus pasākumu un pieņemt
sistēmu, kas veicinās to, ka valstis piemēro tirgus pasākumus
starptautiskajai aviācijai.
Lēmums atvirzīs termiņu, proti,
uz laiku atliks gaisa kuģu ekspluatantu saistības attiecībā
uz ienākošajiem un izejošajiem lidojumiem, uz kuriem attiecas Eiropas
Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS).
Tādējādi šis priekšlikums apliecina ES stingro politisko
apņemšanos virzīties uz šo ICAO procesu sekmīgu pabeigšanu.
Lēmums, ar kuru uz laiku atkāpjas uz
ETS direktīvas, ir izstrādāts tā, lai pret gaisa kuģu
ekspluatantiem, kuri neievēro direktīvā pirms 2014. gada
1. janvāra paredzētās ziņošanas un atbilstības
saistības attiecībā uz ienākošajiem un izejošajiem
lidojumiem, netiktu vērsti nekādi pasākumi. Nosacījums –
šie ekspluatanti nedrīkst būt saņēmuši vai tiem
jābūt atgriezušiem 2012. gada bezmaksas kvotas, ko piešķīra
šādām darbībām uz vai no ES lidostām un cieši
saistītām teritorijām ar kopīgām klimata
pārmaiņu samazināšanas saistībām. Ekspluatanti tiek
aicināti veikt pienācīgu monitoringu, ziņot un
verificēt šādu lidojumu emisijas, taču, ja šīs emisijas
nebūs paziņotas, netiks piemērotas sankcijas par
neatbilstību.
Direktīva joprojām pilnībā
attieksies uz lidojumiem starp ES lidostām un cieši saistītām
teritorijām ar kopīgām klimata pārmaiņu
samazināšanas saistībām. Tāpēc visiem gaisa kuģu
ekspluatantiem, kas 2011. un 2012. gadā starp šādām
lidostām būs veikuši aviācijas darbības, uz kurām
attiecas direktīva, būs jāievēro monitoringa,
ziņošanas un verifikācijas prasības. Visiem gaisa kuģu
ekspluatantiem, kas 2012. gadā veica šādus lidojumus, līdz
2013. gada 30. aprīlim jānodod kvotas vai starptautiskie
kredīti par šo lidojumu emisijām.
Lēmums dod laiku atrisināt
aktuālos jautājumus 2013. gada septembrī
gaidāmajā ICAO asamblejā. Ja ICAO asamblejā izdosies
gūt skaidrus un pietiekamus panākumus, Komisija ierosinās
atbilstīgu tālāku leģislatīvu aktu. Direktīvas
25.a pants ļautu veikt grozījumus attiecībā uz
aviācijas darbībām, uz ko attiecas prasības pēc
2014. gada 1. janvāra. Gaisa kuģu ekspluatantiem, kuri
plāno veikt lidojumus no ES lidostām un uz tām, jāzina, ka
gadījumā, ja šādi grozījumi netiek pieņemti, no
2013. gada tiem jāievēro saistības attiecībā uz
emisijām, kas rodas lidojumos uz šīm lidostām un no tām. Ja
saskaņā ar 25.a pantu tiek pieņemti pasākumi,
potenciālie grozījumi attiecas arī uz bezmaksas kvotām, kas
piešķirtas līdz 2013. gada februārim par 2013. gadu.
Pārējie pienākumi, kas attiecas
uz šādiem lidojumiem, netiek mainīti, un izsolīšanas
īpatsvars saglabājas 15 % līmenī, kā noteikts
direktīvā. Tāpēc izsolīts tiks mazāks
aviācijas kvotu skaits par 2012. gadu, atspoguļojot
attiecīgi mazāku kopējo apritē esošo kvotu skaitu.
Lai turpinātu rosināt
starptautiskās diskusijas un ES nezaudētu līderpozīcijas
šajā procesā, ir svarīgi bez kavēšanās vienoties par
šo priekšlikumu Eiropas Parlamentā un Padomē – vislabāk
līdz 2013. gada martam. Komisija apstiprina, ka līdz likumdošanas
procesa pabeigšanai gaisa kuģu ekspluatanti, kas nav saņēmuši
bezmaksas kvotas par 2012. gadu vai ir atgriezuši šādas bezmaksas
kvotas atbilstīgajā kontā, var paļauties, ka Komisija
neprasīs dalībvalstīm vērst pret šiem ekspluatantiem
izpildes darbības attiecībā uz emisijām, kas radušās
lidojumos no šādām lidostām ārpus ES un cieši
saistītajām teritorijām vai uz tām.
2012/0328 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
ar ko uz laiku atkāpjas no Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu
siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai
Kopienā
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta
1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu,
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Starptautiskajā
Civilās aviācijas organizācijā tika panākta
ievērojama virzība uz mērķi ICAO 2013. gada
asamblejā pieņemt sistēmu, kas veicinās to, ka valstis emisijām
no starptautiskās aviācijas piemēro tirgus pasākumus, un uz
globāla tirgus pasākuma izstrādi.
(2)       Lai sekmētu un
rosinātu šo virzību, vajadzētu atlikt to prasību izpildi,
kas attiecas uz lidojumiem uz un no lidostām ārpus Savienības un
teritorijām ar ciešu ekonomisku saikni ar Savienību un
kopīgām klimata pārmaiņu samazināšanas
saistībām[1]
un kas ir jāievēro pirms ICAO 2013. gada asamblejas.
Tāpēc pret gaisa kuģu ekspluatantiem nebūtu
jāvērš rīcība saistībā ar prasībām, kas
izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra
Direktīvas 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu
izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā[2], un kas ir jāievēro
pirms 2014. gada 1. janvāra, par verificētu emisiju
ziņošanu un attiecīgu kvotu nodošanu attiecībā uz ieejošiem
un izejošiem lidojumiem no šādām lidostām un uz tām. Gaisa
kuģa ekspluatantiem, kuri vēlas turpināt izpildīt
minētās prasības, būtu jāļauj to darīt.
(3)       Lai izvairītos no
konkurences kropļojumiem, šai atkāpei būtu jāattiecas tikai
uz gaisa kuģu ekspluatantiem, kuri nav saņēmuši vai kuri ir
atgriezuši visas bezmaksas kvotas, kas piešķirtas šādām
darbībām 2012. gadā. Šī paša iemesla dēļ
minētās kvotas nebūtu jāņem vērā,
aprēķinot tiesības izmantot starptautiskos kredītus
saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
(4)       Kvotas, kas nav izdotas
šādiem operatoriem vai ir atgrieztas, būtu jāatceļ.
Izsolāmo aviācijas kvotu skaits atbildīs Direktīvas
2003/87/EK 3.d panta 1. punktam,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Direktīvas 2003/87/EK
16. panta, dalībvalstis nevērš rīcību pret gaisa
kuģu ekspluatantiem saistībā ar prasībām, kas
noteiktas Direktīvas 2003/87/EK 12. panta 2.a punktā un
14. panta 3. punktā un ir jāievēro pirms
2014. gada 1. janvāra attiecībā uz darbību uz vai
no lidostām valstīs, kas ir ārpus Eiropas Savienības, bet
nav EBTA locekles, EEZ valstu teritorijas vai atkarīgās teritorijas,
vai valstis, kas parakstījušas Pievienošanās līgumu ar
Savienību, ja šie gaisa kuģu ekspluatanti nav saņēmuši
bezmaksas kvotas 2012. gadā vai ja šie ekspluatanti ir
saņēmuši šādas kvotas, tie ir atgriezuši attiecīgu kvotu
skaitu dalībvalstīm atcelšanas nolūkā.
2. pants
Dalībvalstis atceļ visas
2012. gada kvotas par lidojumiem uz 1. pantā minētajām
lidostām vai no tām, kas nav piešķirtas vai kas ir
piešķirtas, bet atgrieztas.
3. pants
Saskaņā ar 2. pantu
atceltās kvotas neņem vērā, aprēķinot
tiesības izmantot starptautiskos kredītus saskaņā ar
Direktīvu 2003/87/EK.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               Tostarp EBTA valstis, valstis, kas parakstījušas
Pievienošanās līgumu ar Savienību, un EEZ dalībvalstu
teritorijas un piederīgās teritorijas.
[2]               OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.