				|

		52013PC0702

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 754/2009, (ES) Nr. 1262/2012, (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013 attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām /* COM/2013/0702 final - 2013/0337 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Padomes Regulās (ES) Nr. 39/2013 un
(ES) Nr. 40/2013 ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu
grupu zvejas iespējas, kuras 2013. gadā ir piemērojamas ES ūdeņos
un – attiecībā uz ES kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi.
Minētajās regulās noteiktās zvejas iespējas parasti tiek vairākkārt grozītas
laikposmā, kad tās ir spēkā.
Regulā (ES) Nr. 1262/2012 ir
noteiktas ES kuģu zvejas iespējas konkrētos dziļūdens zivju krājumos 2013. un
2014. gadā.
Ar Regulu (EK) Nr. 754/2009
konkrētas kuģu grupas ir izslēgtas no Regulas (EK) Nr. 1342/2008
III nodaļā noteiktā mencu zvejas piepūles režīma. Ja izslēgta kuģu grupa
ir atkal jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 754/2009, ir jāgroza tās
attiecīgie noteikumi, kā arī zvejas piepūles limiti, kas noteikti divu iepriekš
minēto zvejas iespēju regulu IIA pielikumā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI
Neattiecas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Ierosināto grozījumu mērķis ir ieviest šādas
izmaiņas četrās iepriekš minētajās regulās.
–
Atkal iekļaut kuģu grupas mencu zvejas piepūles
pārvaldības režīmā. Mencas pārvaldības plānā (Padomes Regula (EK)
Nr. 1342/2008) ir izveidots šīs sugas krājuma zvejas piepūles režīms, kurš
balstās uz datiem, kas dalībvalstīm regulāri jāsniedz Komisijai un
Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK).
Pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu par dalībvalstu datiem, Komisija var ierosināt
konkrētas kuģu grupas izslēgt no zvejas piepūles režīma, kas noteikts mencas
pārvaldības plānā. Šādas izslēgšanas galvenais nosacījums ir tāds, ka attiecīgo
kuģu nozvejā nedrīkst būt vairāk par 1,5 % mencas. Dalībvalstīm katru gadu
jāziņo par izslēgtajiem kuģiem, lai Komisija (pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu)
pārliecinātos, ka mencas nozvejas limits 1,5 % apmērā ir ievērots. Mencas
pārvaldības plānā paredzēts, ka pretējā gadījumā Padome atkal iekļauj
attiecīgos kuģus zvejas piepūles režīmā. Šajā sakarībā un saskaņā ar
procedūrām, kas noteiktas mencas pārvaldības plānā un tā īstenošanas
noteikumos, ierosinātie grozījumi paredz atkal iekļaut mencas pārvaldības plānā
paredzētajā zvejas piepūles režīmā vienu Francijas kuģu grupu un vienu Spānijas
kuģu grupu, kas pirms tam bija no tā izslēgtas, šajā nolūkā izdarot grozījumus
Regulās (EK) Nr. 754/2009, (ES) Nr. 39/2013 un (ES)
Nr. 40/2013.
–
Ar šo priekšlikumu tiek labotas divas kļūdas. Pirmā
attiecas uz KPN ierakstu par brosmi Norvēģijas ūdeņos IV zonā, kas
iekļauts Regulā (ES) Nr. 40/2013 un būtu bijis jāgroza jau agrāk
2013. gadā saskaņā ar rezultātiem, kuri panākti ES un Norvēģijas
apspriešanās gaitā. Otrā attiecas uz Norvēģijas daļu no putasu kvotas, kuru var
nozvejot ES ūdeņos. Ir jālabo aprēķinu kļūda, kas ieviesta, izdarot pirmos
grozījumus 2013. gada zvejas iespējās, kuras noteiktas Regulā (ES)
Nr. 40/2013.
–
2010. gadā Klusā okeāna rietumu un centrālās
daļas zvejniecības komisija (WCPFC) aizliedza garspuru tunzivs Klusā
okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz
dienvidiem no 20º dienvidu platuma. Lai gan ES kuģi nav veikuši specializēto
zveju šajā krājumā ne pirms, ne pēc 2010. gada, ir lietderīgi papildināt
Regulā (ES) Nr. 40/2013 noteikto tiesisko regulējumu, kas piemērojams
WCPFC reģistrā iekļautiem ES kuģiem.
–
Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC)
gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma rezolūciju, kuras mērķis ir
aizsargāt okeāna baltspuru haizivis un kura piemērojama zvejas kuģiem, kas
iekļauti IOTC zvejottiesīgo kuģu reģistrā vai kam atļauts atklātā jūrā
zvejot tunzivis vai tunzivjveidīgās sugas, kas ir IOTC pārvaldībā.
Turklāt pasākums paredz mazāk stingru režīmu attiecībā uz nerūpnieciskās zvejas
iespējām, t. i., to kuģu zvejas iespējām, kuri iesaistījušies zvejas
darbībās tikai savas valsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). Šis IOTC
pasākums ir jāpievieno spēkā esošajiem pasākumiem attiecībā uz visu
Regulā (ES) Nr. 40/2013 minēto Alopiidae dzimtas sugu
lapshaizivīm. Turklāt ir jālabo kļūda VI pielikuma 2. punktā
attiecībā uz ES kuģiem, kuriem atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC
konvencijas apgabalā.
–
Komisija lūdza Starptautiskajai Jūras pētniecības
padomei (ICES) izdot ieteikumu par to, vai ir lietderīgi pārskatīt
dziļūdens haizivju sarakstu, kurš iekļauts Padomes Regulā (ES)
Nr. 1262/2012, ar ko nosaka konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas
iespējas ES kuģiem 2013. un 2014. gadā. ICES 2013. gada jūlijā
atzina, ka ir pietiekami daudz zinātniskās informācijas, lai no minētā saraksta
izslēgtu melnmutes kaķhaizivi (Galeus melastomus) un iekļautu tajā visas
sugas, kas pieder pie Centrophorus spp. ģints.
2013/0337 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko groza Regulas (EK) Nr. 754/2009,
(ES) Nr. 1262/2012, (ES) Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013
attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Padomes Regulā (EK)
Nr. 2371/2002[1]
paredzēts, ka ir jāpieņem Savienības mēroga pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi
ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā
pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši
ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas
komiteja (ZZTEK), kā arī ieteikumus, kas saņemti no reģionālajām
konsultatīvajām padomēm.
(2)       Ar Padomes Regulu (EK)
Nr. 754/2009[2]
Padome konkrētas kuģu grupas ir izslēgusi no Padomes Regulas (EK)
Nr. 1342/2008[3]
III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma. Minētajā režīmā iekļauto kuģu
pieļaujamā zvejas piepūle patlaban ir noteikta Padomes Regulas (ES)
Nr. 39/2013[4]
IIA pielikumā un Padomes Regulas (ES) Nr. 40/2013[5] IIA pielikumā.
(3)       Spānijas karoga kuģu grupa,
kas zvejo ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, patlaban ir izslēgta no
Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma
piemērošanas. Pamatojoties uz Spānijas 2013. gadā sniegto informāciju,
ZZTEK nevarēja novērtēt, vai Regulā (EK) Nr. 1342/2008 paredzētie
nosacījumi ir izpildīti arī 2012. gada pārvaldības periodā. Tāpēc ir
lietderīgi šo Spānijas kuģu grupu atkal iekļaut minētajā zvejas piepūles
režīmā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 754/2009 un
Regulas (ES) Nr. 39/2013 IIA pielikums.
(4)       Francijas karoga kuģu grupa,
kas zvejo Ziemeļjūrā, patlaban ir izslēgta no Regulā (EK) Nr. 1342/2008
noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas. Pamatojoties uz Francijas
2013. gadā sniegto informāciju, ZZTEK novērtēja, ka minēto kuģu nozveja ir
pārsniegusi noteikto robežu. Tāpēc ir lietderīgi šo Francijas kuģu grupu atkal
iekļaut minētajā zvejas piepūles režīmā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza
Regula (EK) Nr. 754/2009 un Regulas (ES) Nr. 40/2013
IIA pielikums.
(5)       Padomes Regulā (ES)
Nr. 1262/2012[6]
ir noteikti 2013. un 2014. gada nozvejas limiti attiecībā uz sarakstā
iekļautām dziļūdens haizivīm. Komisija lūdza Starptautiskajai Jūras pētniecības
padomei (ICES) novērtēt, vai ir lietderīgi pārskatīt minēto sarakstu. ICES
secināja, ka ir pietiekami daudz zinātniskās informācijas, kas pamato melnmutes
kaķhaizivs (Galeus melastomus) izslēgšanu no minētā dziļūdens haizivju
saraksta un visu Centrophorus ģints (Centrophorus spp.) haizivju
iekļaušanu tajā. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES)
Nr. 1262/2012.
(6)       Indijas okeāna tunzivju
komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pieņēma rezolūciju,
kura piemērojama zvejas kuģiem, kas iekļauti IOTC zvejottiesīgo kuģu
reģistrā, un kuras mērķis ir aizsargāt okeāna baltspuru haizivis, kā pagaidu
izmēģinājuma pasākumu nosakot aizliegumu paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī,
izkraut vai uzglabāt okeāna baltspuru haizivs liemeņa daļu vai visu liemeni.
Rezolūcijā paredzēts izņēmums attiecībā uz nerūpniecisko zveju, proti, zvejas
kuģiem, kas iesaistījušies zvejas darbībās tikai savas karoga dalībvalsts
ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ). Attiecīgi būtu
jāgroza Regulas (ES) Nr. 40/2013 23. pants.
(7)       Klusā
okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC)
gadskārtējā sanāksmē 2010. gadā pieņēma ieteikumu, ar kuru ierobežo to
kuģu skaitu, kas aktīvi zvejo garspuru tunzivju Klusā okeāna dienvidu krājumā konvencijas
apgabalā uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma. Attiecīgi būtu
jānodrošina tas, ka ES kuģi turpina darboties, taču neveic minētās sugas
specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20º
dienvidu platuma. Tāpēc Regulas (ES) 29. pantam būtu jāpievieno jauns
punkts.
(8)       ES kuģu zvejas iespējas
Norvēģijas ūdeņos un Norvēģijas kuģu zvejas iespējas ES ūdeņos katru gadu tiek
noteiktas, ņemot vērā apspriešanos par zvejas tiesībām saskaņā ar divpusējo
nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju[7].
Kamēr minētās apspriedes par vienošanos attiecībā uz 2013. gadu nebija
noslēgušās, Regulā (ES) Nr. 40/2013 tika noteiktas provizoriskas
attiecīgo krājumu zvejas iespējas. 2013. gada 18. janvārī
apspriešanās ar Norvēģiju tika pabeigta, un ar Padomes Regulu (ES)
Nr. 297/2013[8]
tika grozīti attiecīgie Regulas (ES) Nr. 40/2013 noteikumi. Tomēr
brosmes krājums Norvēģijas ūdeņos IV zonā tika kļūdaini izslēgts no
Regulas (ES) Nr. 297/2013. Turklāt putasu apjoms, ko Norvēģija var
nozvejot ES ūdeņos II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N
un VII zonā uz rietumiem no 12° W, nebija atbilstošs protokolam, kas
saskaņots pēc apspriešanās ar minēto valsti. Attiecīgi būtu jāgroza
Regulas (ES) Nr. 40/2013 IA pielikums.
(9)       Ir atklāta kļūda kuģu skaitā
un kapacitātē, kas iedalīta ES attiecībā uz kuģiem, kuriem atļauts zvejot
zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC konvencijas apgabalā. Attiecīgi
būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 40/2013 VI pielikums.
(10)     Šīs
regulas noteikumi, kas attiecas uz zvejas piepūles limitiem, būtu jāpiemēro no
2013. gada 1. februāra. Noteikumi par nozvejas limitiem un
iedalītajām zvejas iespējām būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. janvāra,
izņemot jaunos noteikumus, kuri attiecas uz WCPFC un IOTC un kuri
būtu jāpiemēro no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu
spēku neskar juridiskās noteiktības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl
nav pilnībā apgūtas. Tā kā zvejas piepūles režīma izmaiņām ir tieša
ietekme uz attiecīgo flotu saimniecisko darbību, šai regulai būtu jāstājas
spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009
Regulas (EK) Nr. 754/2009
1. panta b) un j) punktu svītro.
2. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1262/2012
Padomes Regulas (ES) Nr. 1262/2012
pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikuma tekstu.
3. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 39/2013
Regulas (ES) Nr. 39/2013
IIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikuma tekstu.
4. pants
Grozījumi Regulā (ES) Nr. 40/2013
Regulu (ES) Nr. 40/2013 groza šādi:
(1)
regulas 23. pantu aizstāj ar šādu:
“23. pants
Haizivis
1.      Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz
kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas
lapshaizivju īpatņu liemeņa daļu vai visu liemeni.
2.      Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz
kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus
longimanus) liemeņa daļu vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais
garums ir mazāks par 24 metriem un kuri ir iesaistījušies tikai zvejas
darbībās savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar nosacījumu,
ka to nozveja ir paredzēta tikai vietējam patēriņam.
3.      Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā
minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ
ūdenī.”;
(2)
regulas 29. pantu aizstāj ar šādu:
“29. pants
Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un garspuru
tunzivju Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejas nosacījumi
1.      Dalībvalstis nodrošina, ka nepalielinās
to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu
tunzivis (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares)
un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas
apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º
dienvidu platuma.
2.      ES kuģi neveic garspuru tunzivju (Thunnus
alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC
konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma.”;
(3)
IA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas
III pielikuma tekstu;
(4)
IIA pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas
IV pielikuma tekstu;
(5)
VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas
V pielikuma tekstu.
5. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tomēr 4. panta 3. un 5. punktu
piemēro no 2013. gada 1. janvāra, un 1. pantu, 3. pantu un
4. panta 4. punktu piemēro no 2013. gada 1. februāra.
Šī regula uzliek saistības kopumā un
ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 1262/2012 pielikuma
1. daļas 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Šajā regulā “dziļūdens haizivis” ir šajā
sarakstā minētās sugas.
 Vispārpieņemtais nosaukums || Trīsburtu kods || Zinātniskais nosaukums
 Dziļūdens kaķhaizivis || API || Apristurus spp.
 Apmetņa haizivs || HXC || Chlamydoselachus anguineus
 Īsraga haizivis || CWO || Centrophorus spp.
 Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Gardeguna samtainā dzeloņzivs || CYP || Centroscymnus crepidater
 Melnā kaķhaizivs || CFB || Centroscyllium fabricii
 Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea
 Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha
 Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps
 Laternhaizivs || ETX || Etmopterus spinax
 Peles kaķhaizivs || GAM || Galeus murinus
 Sešžaunu haizivs || SBL || Hexanchus griseus
 Buru haizivs || OXN || Oxynotus paradoxus
 Aszobe || SYR || Scymnodon ringens
 Grenlandes haizivs || GSK || Somniosus microcephalus”
II PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 39/2013
IIA pielikuma 1. papildinājuma d) tabulā aili, kas attiecas uz
Spāniju (ES), aizstāj ar šādu:
 “Reglamentētie zvejas rīki || ES
 TR1 || 249 152
 TR2 || 0
 TR3 || 0
 BT1 || 0
 BT2 || 0
 GN || 13 836
 GT || 0
 LL || 1 402 142”
III PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 40/2013
IA pielikumu groza šādi:
a)           ierakstu par brosmi Norvēģijas
ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.)
 Beļģija || 0 ||   || Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Dānija || 165 ||
 Vācija || 1 ||
 Francija || 0 ||
 Nīderlande || 0 ||
 Apvienotā Karaliste || 4 ||
 Savienība || 170 ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro”; ||
b)           ierakstu par putasu ES ūdeņos II,
IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N un VII zonā uz
rietumiem no 12° W aizstāj ar šādu:
 “Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || ES ūdeņi II, IVa, V zonā, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567)
 Norvēģija || 99 408 || (1) (2) || Analītiskā KPN.   ||
   ||   ||   ||   ||
 KPN || 643 000 ||   ||   ||
 (1)         Jāuzskaita attiecībā pret Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2)         Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 24 852 tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves kvotas.” ||
IV PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 40/2013
IIA pielikuma 1. papildinājumā aili, kas attiecas uz Franciju (FR),
aizstāj ar šādu:
 “Reglamentētie zvejas rīki || FR
 TR1 || 1 505 354
 TR2 || 6 496 811
 TR3 || 101 316
 BT1 || 0
 BT2 || 1 202 818
 GN || 342 579
 GT || 4 338 315
 LL || 125 141”
V PIELIKUMS
Regulas (ES) Nr. 40/2013
VI pielikuma 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2.     Maksimālais ES kuģu skaits, kam IOTC
konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis
 Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits || Kapacitāte (bruto tilpība)
 Spānija || 27 || 11 590
 Francija || 41 || 5 382
 Portugāle || 15 || 6 925
 Apvienotā Karaliste || 4 || 1 400
 Savienība || 87 || 25 297”
[1]               Padomes 2002. gada 20. decembra
Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un
ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku
(OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.).
[2]               Padomes
2009. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no
Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles
režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (OV L 214, 19.8.2009., 16.lpp.).
[3]               Padomes 2008. gada 18. decembra
Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu
krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK)
Nr. 423/2004 (OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.).
[4]               Padomes 2013. gada 21. janvāra
Regula (ES) Nr. 39/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem
pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu
grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets
(OV L 23, 25.1.2013., 1. lpp.).
[5]               Padomes 2013. gada 21. janvāra
Regula (ES) Nr. 40/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos
pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav
ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir
starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets (OV L 23, 25.1.2013.,
54. lpp.).
[6]
[7]               Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas
kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980.,
48. lpp.).
[8]               Padomes 2013. gada 27. marta Regula (ES)
Nr. 297/2013, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 44/2012, (ES)
Nr. 39/2013 un (ES) Nr. 40/2013 attiecībā uz konkrētām zvejas
iespējām (OV L 90, 28.3.2013., 10. lpp.).


|

52011PC0806

/* COM/2011/0806 galīgā redakcija - 2011/0381 (NLE) */  Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam

	PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 30. novembra Regulas (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), piemērošanu spēkā esošā antidempinga maksājuma termiņa beigu pārskatīšanas procedūrā attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes importu. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā. Ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005[2] Padome attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes importu noteica galīgos antidempinga pasākumus, ko veido atsevišķi maksājumi no 7,3 % līdz 40,5 % apmērā, ar atlikušo maksājumu 42,6 % apmērā[3]. Ar Regulu (EK) Nr. 855/2010[4] Padome samazināja vienam uzņēmumam piemēroto individuālo maksājumu no 14,1 % uz 3,2 %. |Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas nosacījumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2010. gada 6. oktobrī, publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[5], informēja, ka sāk termiņa beigu pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami ĶTR izcelsmes trihlorizocianūrskābes importam. Pārskatīšanu sāka pēc tam, kad Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome iesniedza pamatotu pieprasījumu to Savienības ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no trihlorizocianūrskābes produkcijas Savienībā. Pārskatīšanas izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgā ražojuma dempings turpinās, un, ja antidempinga pasākumus atceltu, Savienības ražošanas nozarei arī turpmāk tiktu nodarīts kaitējums. Konstatēja arī to, ka, ja pasākumus turpinātu, tas nebūtu pretrunā Savienības interesēm. Tāpēc, lai pagarinātu pašreizējo pasākumu termiņu, Padomei iesaka pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[6]. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumu. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātie juridiskie instrumenti: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Pamatregulā nav paredzētas alternatīvas iespējas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |2011/0381 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes trihlorizocianūrskābes importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[7] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumi1.  Ar Regulu (EK) Nr. 1631/2005[8] Padome attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes trihlorizocianūrskābes importu noteica galīgos antidempinga pasākumus, ko veido atsevišķi maksājumi no 7,3 % līdz 40,5 % apmērā, ar atlikušo maksājumu 42,6 % apmērā[9].2.  Ar Regulu (EK) Nr. 855/2010[10] Padome samazināja vienam uzņēmumam piemēroto individuālo maksājumu no 14,1 % uz 3,2 %.2. Pārskatīšanas pieprasījums3.  Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo galīgo antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[11] Komisija 2010. gada 6. jūlijā saņēma pieprasījumu sākt minēto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. Pieprasījumu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome ( CEFIC ) to Savienības ražotāju vārdā, kuri ražo nozīmīgu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 90 %, no trihlorizocianūrskābes produkcijas kopapjoma Savienībā (“pieprasījuma iesniedzēji”).4.  Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanos un atkārtošanos.3. Pārskatīšanas sākšana5.  Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un noteikusi, ka bija pietiekami pierādījumi termiņa beigu pārskatīšanas sākšanai, 2010. gada 6. oktobra Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā[12] (“paziņojums par procedūras sākšanu”) informēja par šādas procedūras sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.4. Izmeklēšana4.1. Izmeklēšanas periods6.  Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (PIP) ilga no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam. Ar kaitējumu saistīto aspektu turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību analizēja laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”).4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana7.  Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzējus, vēl vienu zināmu Savienības ražotāju, ražotājus eksportētājus, importētājus un lietotājus, kuri zināmi kā iesaistītās personas, kā arī ĶTR pārstāvjus.8.  Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu laika periodā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kuras pieprasīja uzklausīšanu un kuras norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.9.  Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR ražotāju eksportētāju skaitu un nesaistīto importētāju skaitu Savienībā, saskaņā ar pamatregulas 17. pantu paziņojumā par procedūras sākšanu paredzēja šo personu pārbaudi izlases veidā.10.  Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, iepriekš minētajām personām atbilstīgi pamatregulas 17. pantam lūdza 15 dienās pēc paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas pieteikties Komisijā un iesniegt tai informāciju, kas prasīta paziņojumā par procedūras sākšanu.11.  Izmeklēšanā nesadarbojās neviens ĶTR ražotājs eksportētājs.12.  Sākotnēji pieteicās vairāki importētāji uzņēmumi, taču vēlākā posmā tie sadarbību pārtrauca.13.  Komisija nosūtīja anketas visām iesaistītajām personām, par kurām uzzināja līdz datumam, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Atbildes saņēma no trim zināmiem Savienības ražotājiem un diviem lietotājiem.14.  Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un tā izraisītā kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Tā veica pārbaudes apmeklējumus divu lielāko ES ražotāju telpās:- Fluidra ( Inquide Sau ), Passeig de Sanllehy , 25, 08213 Polinya (Barselona), Spānija;- Ercros ( Aragonesas ), Avenida Diagonal 595, Barselona, Spānija.B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS15.  Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšanas procedūra, ir trihlorizocianūrskābe (THCS), kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums ( INN ) ir “simklozēns”, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem “ex 2933 69 80” un “ex 3808 94 20” ( TARIC kodi 2933 69 80 70 un 3808 94 20 20), un no tās izgatavotie preparāti, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.16.  THCS ir ķīmisks ražojums, ko izmanto kā plaša patēriņa organisko hlora dezinfekcijas un balināšanas līdzekli, jo īpaši ūdens dezinficēšanai peldbaseinos. To pārdod pulvera, granulu, tablešu vai šķeldu veidā. Visiem THCS un tās preparātu veidiem ir vienādas pamatīpašības (ķīmiskais sastāvs) un raksturīgās iezīmes (dezinfekcijas līdzeklis), tie visi ir paredzēti līdzīgam lietojumam, un tāpēc tos uzskata par vienu ražojumu.17.  Šajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka attiecīgajam ražojumam, ko ražo un Savienībā pārdod ražotāji eksportētāji, un ražojumam, kuru ražo un Savienības tirgū pārdod Savienības ražotāji, kā arī ražojumam, ko analogās valsts ražotājs pārdod gan iekšējā, gan eksporta tirgū, ir līdzīgas fizikālās un ķīmiskās īpašības, kā arī lietojums. Tāpēc tos uzskata par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA1. Ievadpiezīmes18.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika veikta pārskatīšana, lai noteiktu, vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos.19.  Kā norādīts iepriekš, neviens no 30 zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, ar ko sazinājās, nepieteicās atlases izveidē un neinformēja par sevi izmeklēšanas laikā.20.  Tā kā neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem nesadarbojās, konstatējumi par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību ir balstīti uz faktiem, kas pieejami atbilstīgi pamatregulas 18. pantam, proti, Eurostat datiem, pārskatīšanas pieprasījumu un oficiālo Ķīnas eksporta statistiku.21.  Lai noteiktu normālo vērtību, izmantoja arī datus, ko iesniedza analogās valsts, Japānas, ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās.2. Importa dempings PIP laikā2.1. Analogā valsts22.  Tā kā Ķīnas Tautas Republikas ekonomika ir pārejas ekonomika un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nosacījumiem, normālā vērtība jānosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto normālo vērtību, kas iegūta atbilstošā tirgus ekonomikas trešā valstī (“analogā valsts”), vai balstoties uz cenu, par kādu šī analogā valsts pārdod ražojumu citām valstīm, tostarp Eiropas Savienībai, vai, ja tās nevar noteikt, izmantojot jebkuru citu saprātīgu pamatu, tostarp cenu, kāda Savienībā ir faktiski samaksāta vai ir maksājama par līdzīgu ražojumu, šo cenu vajadzības gadījumā atbilstīgi koriģējot, lai ietvertu saprātīgu peļņas normu.23.  Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu informēja, ka iepriekšējā izmeklēšanā, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, kā atbilstošu tirgus ekonomikas valsti izmantoja Japānu un ka tā ir paredzējusi atkārtoti izmantot Japānu šim nolūkam. Šīs pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, lai aicinātu sadarboties, sazinājās arī ar ražotājiem no citām tirgus ekonomikas valstīm, piemēram, ASV un Taivānas. Taču sadarboties piekrita tikai viens ražotājs eksportētājs no Japānas.24.  Tāpēc secināja, ka atbilstošā analogā valsts ir Japāna. Saistībā ar to ieinteresētās personas neizteica ne komentārus, ne iebildumus par šīs valsts atbilstību.2.2. Normālā vērtība25.  Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, ko saņēma no analogās valsts ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, proti, pamatojoties uz cenām, kādas Japānas iekšējā tirgū ir samaksātas vai maksājamas par tādiem līdzīgiem ražojumiem, par kuriem konstatēts, ka tos pārdod parastajā tirdzniecības apritē.26.  Vispirms noskaidroja, vai Japānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms neatkarīgiem klientiem iekšējā tirgū ir reprezentatīvs saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, proti, vai tas ir vismaz 5 % no Savienībā eksportētā attiecīgā ražojuma kopējā pārdošanas apjoma. Konstatēja, ka Japānas ražotāja eksportētāja, kurš sadarbojās, ražojumu noiets iekšējā tirgū PIP laikā ir reprezentatīvs.27.  Pēc tam pārbaudīja, vai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu ražojumu noiets iekšējā tirgū ir īstenots parastajā tirdzniecības apritē (“PTA”).28.  Tā kā uzskatīja, ka visi ražojumi iekšējā tirgū ir pārdoti ar peļņu, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko vidējo svērto iekšējā tirgus cenu PIP laikā.2.3. Eksporta cena29.  Tā kā ĶTR ražotāji eksportētāji nesadarbojās, eksporta cenu noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem.2.4. Salīdzinājums30.  Vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu vienādā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā tās faktoru atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tāpēc attiecībā uz transporta un apdrošināšanas izmaksu atšķirībām veica atbilstošas korekcijas.2.5. Dempinga starpība31.  Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu. Izmantojot iepriekš minēto metodi, noteica, ka dempinga starpība ir 75 %.3. Importa pārmaiņas pasākumu atcelšanas gadījumā3.1. Ievadpiezīme32.  Papildus analīzei par dempinga pastāvēšanu PIP laikā pārbaudīja arī dempinga turpināšanās iespējamību.33.  Saistībā ar to analizēja šādus elementus — ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu un to, cik pievilcīgs ir Savienības tirgus Ķīnas ražotājiem eksportētājiem un to veiktajam eksportam uz trešām valstīm.3.2. Ķīnas ražotāju eksportētāju neizmantotā jauda34.  Tā kā par ražošanas jaudu nebija citas informācijas, analīzi veica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā iekļauto informāciju.35.  Saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumu ĶTR ražošanas jaudas izmantošanas līmenis attiecīgajā periodā saglabājās zems un tā rādītājs bija mazāks par 40 %. Tā kā pastāv ļoti liela ražošanas jauda un mazs iekšējais pieprasījums, ĶTR pieejamais neizmantotās jaudas apjoms, ko varētu eksportēt, iespējams, pārsniedz 180 000 tonnu. Salīdzinājumam — patēriņš Savienībā PIP bija aptuveni 44 000 tonnu.3.3. Savienības tirgus pievilcīgums36.  Savienības tirgus pievilcīgums atspoguļots faktā, ka antidempinga maksājumu noteikšana neapturēja Ķīnas izcelsmes eksporta paplašināšanu Savienībā. Lai gan laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam importa apjoms bija mazāks nekā tās sākotnējās izmeklēšanas periodā, kuras rezultātā noteica pasākumus, importa apjoms PIP laikā pārsniedza minēto līmeni, sasniedzot 22 696 tonnas.37.  Lai gan attiecīgajā periodā vidējā importa cena pieauga, cenas pastāvīgi saglabājās zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām.38.  Tas, ka attiecīgajā periodā Ķīnas importa apjoms pieauga līdz PIP laikā sasniegtajam līmenim, kas bija augstāks nekā sākotnējās izmeklēšanas periodā, liecina par pastāvīgu Ķīnas ieinteresētību Savienības tirgū.3.4. Eksporta cenas uz trešām valstīm39.  Ķīnas eksporta statistika tika analizēta attiecībā uz Ķīnas eksporta apjomu un cenām citās trešās valstīs. Saskaņā ar minēto statistiku 2010. gadā 24 % ĶTR eksporta apjoma nonāca Savienības tirgū. Eksporta uz ES FOB cenas bija nedaudz augstākas kā uz pārējām pasaules valstīm eksportēto ražojumu cenas. Tomēr, tā kā nenotika sadarbība un pārskatīšanas pieprasījumā nebija datu par eksportu uz citām trešām valstīm, šīs CIF cenas nevarēja salīdzināt ar vidējo Savienības ražošanas nozares cenu. Taču to, ka eksporta cenas uz trešām valstīm vidēji ir zemākas par eksporta cenām uz Savienību, var uzskatīt par apliecinājumu tam, ka Ķīnas eksportētāji uzskata Savienības tirgu par pievilcīgu un ka, ja nebūtu attiecīgu pasākumu, eksporta apjoms varētu vēl pieaugt.4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību40.  Ņemot vērā iepriekš izklāstītos konstatējumus, var secināt, ka eksports no ĶTR joprojām notiek par dempinga cenām un ka pastāv dempinga turpināšanās iespējamība Savienības tirgū, ja tiks atcelti pašreizējie antidempinga pasākumi. Ņemot vērā pašreizējo ĶTR neizmantoto jaudu un Savienības tirgus pievilcīgumu, pamatojoties uz cenu salīdzinājumu eksportam uz ES un eksportam uz trešām valstīm, pastāv iespēja, ka Ķīnas eksports par dempinga cenām Savienībā būtiski pieaugs, ja pasākumi zaudēs spēku.D. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ1. Savienības ražošanas nozares definīcija41.  Attiecīgo ražojumu Savienībā ražo trīs uzņēmumi. Tāpēc var uzskatīt, ka tie veido Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē (turpmāk tekstā — “Savienības ražošanas nozare”).2. Ievadpiezīme42.  Datus ieguva no Eurostat statistikas, pārskatīšanas pieprasījuma, atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumos iegūtās informācijas.43.  Ekonomiskie rādītāji par ražošanu, jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, tirgus daļu un nodarbinātību attiecas uz datiem, ko sniedza trīs Savienības ražotāji. Visi pārējie rādītāji attiecas uz datiem, ko sniedza pieprasījuma iesniedzēji tikai tāpēc, ka viens no Savienības ražotājiem, kurš nebija pašreizējās pārskatīšanas pieprasījuma iesniedzējs, sadarbojās minimāli. Tā kā pieprasījuma iesniedzēji PIP laikā veidoja aptuveni 90 % no ES ražošanas nozares, to datus par Savienības ražošanas nozari šīs pārskatīšanas nolūkiem uzskatīja par reprezentatīviem. Uz vietas pārbaudīja tikai no pieprasījuma iesniedzējiem iegūtos datus.44.  Datus par Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli, kā arī par patēriņu var iesniegt tikai indeksētā veidā, lai atbilstīgi pamatregulas 19. pantam saglabātu konfidencialitāti. Tas vajadzīgs tāpēc, ka šie ekonomiskie rādītāji attiecas tikai uz diviem vai atsevišķos gadījumos uz trim ražotājiem, no kuriem viena ražotāja darbība nozarē ir nenozīmīga.45.  Viens no pieprasījuma iesniedzējiem 2009. gada jūnijā slēdza vienu no divām savām ražotnēm, no attiecīgā datuma apturot ražošanu un atlaižot visus darbiniekus. Vispirms attiecīgās ražotnes darbību apturēja uz pāris mēnešiem, līdz 2010. gada janvārī to slēdza pavisam. Šis notikums zināmā mērā ietekmēja atsevišķus rādītājus, piemēram, patēriņu, ražošanas apjomu un produktivitāti, kā paskaidrots arī (47) un (62) apsvērumā.3. Patēriņš Savienības tirgū46.  Savienības patēriņu noteica, pamatojoties uz trīs Savienības ražotāju pārdošanas apjomu ES tirgū un Eurostat datiem par importu.47.  Laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam THCS patēriņš ES samazinājās par 19 %, taču PIP laikā tas atjaunojās, un rādītājs, salīdzinot ar 2007. gadu, pieauga par 6 %. Attiecībā uz 2008. un 2009. gadu šo tendenci var izskaidrot ar pasaules ekonomikas krīzes izraisīto pieprasījuma samazināšanos apvienojumā ar ierobežoto piedāvājumu, kura cēlonis ir vienas ražotnes slēgšana 2009. gadā (sk. (43) apsvērumu). PIP laikā panāktais ES patēriņa pieaugums galvenokārt ir saistīts ar atlabšanu pēc ekonomikas krīzes un ĶTR importa pieaugumu.1. tabula |ES patēriņš |2007. | 2008. | 2009. | PIP |ES patēriņa (MT) indekss (2007. gads = 100) | 100 | 93 | 81 | 106 |4. Importa no Ķīnas Tautas Republikas par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa48.  Importa no ĶTR par dempinga cenām apjoms un tirgus daļas veidojās, kā norādīts turpmāk. Tā kā šajā pārskatīšanas procedūrā nesadarbojās neviens Ķīnas eksportētājs/ražotājs, norādītie skaitļi un tirgus daļas noteiktas, pamatojoties uz Eurostat statistiku par importu.49.  No ĶTR importētās THCS daudzums 2008. un 2009. gadā nedaudz samazinājās. Šim importa apjoma samazinājumam sekoja ievērojams pieaugums PIP laikā (par 35 % vairāk nekā 2009. gadā). Vienlaicīgi attiecīgajā periodā pastāvīgi pieauga Ķīnas importa tirgus daļa.2. tabula |ĶTR importa apjoms un tirgus daļas |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Importa apjoms (MT) | 17,957 | 17,298 | 16,645 | 22,696 |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 96 | 93 | 126 |Tirgus daļas (diapazoni) | 40 %–50 % | 40 %–50 % | 45 %–55 % | 50 %–60 % |5. Cenu pārmaiņas un cenu samazinājumi attiecībā uz importu par dempinga cenām no Ķīnas Tautas Republikas5.1. Cenu pārmaiņas50.  Importa no ĶTR cenas ir pastāvīgi pieaugušas par 11,3 %. No vienas puses, šī tendence ir izskaidrojama ar galveno izejmateriālu komponentu cenu pārmaiņām — 2009. gadā un PIP tās sāka ievērojami palielināties. No otras puses, tās var būt zināmā mērā saistītas ar ražojumu sortimenta dažādību[13].3. tabula |ĶTR cena par vienību |2007. | 2008. | 2009. | PIP |EUR/MT | 1,048 | 1,052 | 1,163 | 1,167 |Indekss (2007. gads = 100) | 100 | 100,4 | 111 | 111,3 |5.2. Cenu samazinājums51.  Kopumā visa perioda laikā Ķīnas importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām. Nosakot cenu samazinājumu, Komisija savu aprēķinu balstīja uz vidējo Eurostat norādīto ĶTR CIF eksporta cenu. Šīs attiecīgā ražojuma cenas salīdzināja ar vidējo svērto Savienības ražošanas nozares cenu, kas pielāgota ražotāja līmenim. Salīdzinājumā atklāja, ka, ja neņem vērā spēkā esošo antidempinga maksājumu, ĶTR imports ir samazinājis Savienības ražošanas nozares cenas par vairāk nekā 10 %.6. Imports no citām valstīm52.  Turpmāk tabulā redzams importa no citām valstīm apjoms un tirgus daļas attiecīgajā periodā. Attiecīgo datu pamatā ir Eurostat statistika.4. tabula |Imports no citām valstīm (apjoms un tirgus daļa) |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Importa apjoms no citām trešām valstīm (MT) | 501 | 239 | 296 | 378 |Importa no citām trešām valstīm tirgus daļa (diapazoni) | zem 2 % | zem 2 % | zem 2 % | zem 2 % |53.  Importa no citām trešām valstīm apjoms un tirgus daļu apjoms attiecīgajā periodā saglabājās nenozīmīgs. Importu no ASV, kurai arī bija piemērots antidempinga pasākums, attiecīgajā periodā pilnīgi pārtrauca.7. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis54.  Atbilstīgi pamatregulas 3. panta 5. punktam Komisija pārbaudīja visus būtiskos ekonomikas faktorus un indeksus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli.7.1. Ražošana55.  Sākot no 2009. gada ražošanas apjoms ievērojami samazinājās pasaules ekonomikas krīzes dēļ un tāpēc, ka 2009. gada jūnijā slēdza vienu ražotni, tajā pilnīgi pārtraucot ražošanu (sk. (43) apsvērumu).5. tabula |Ražošana ES |2007. | 2008. | 2009. | PIP |ES ražošanas apjoma indekss (2007. gads = 100) | 100 | 95,2 | 66,5 | 70,7 |7.2. Jauda un jaudas izmantošanas rādītāji56.  Attiecīgajā periodā ražošanas jaudas tendence bija tāda pati kā ražošanas tendence. Tomēr PIP laikā jaudas izmantošanu labvēlīgi ietekmēja atsevišķi procesa uzlabojumi.57.  Tā kā 2009. gadā Savienībā slēdza vienu ražotni (sk. (43) apsvērumu), par PIP savāktie dati attiecas uz atlikušās ražotnes jaudu.6. tabula |ES ražošanas jauda un jaudas izmantojums |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Ražošanas jaudas indekss (2007. gads = 100) | 100 | 101,5 | 91,0 | 80,6 |Jaudas izmantojuma indekss (2007. gads = 100) | 100 | 93,4 | 72,8 | 86,9 |7.3. Krājumi58.  Šis rādītājs iegūts, pamatojoties uz informāciju, ko (54) apsvērumā norādīto iemeslu dēļ sniedza pieprasījuma iesniedzēji. Uzņēmuma telpās veiktajā izmeklēšanā atklāja zināmas sezonālas THCS patēriņa tendences – attiecīgo ražojumu visvairāk izmanto vasarā. Tas ietekmē krājumu līmeņa izmaiņas visa gada laikā — ziemā krājumu apjoms ir vislielākais, savukārt vasarā tas ievērojami samazinās. 2007.–2009. gada rādītāji atspoguļo krājumu līmeni attiecīgā gada 31. decembrī. Savukārt PIP rādītājs attiecas uz krājumu līmeni 2010. gada 30. jūnijā — laikā, kad krājumu izmantošanas līmenis ir vislielākais. Tādēļ ar šo rādītāju, nevar pienācīgi salīdzināt situāciju PIP un pārējā attiecīgajā periodā, līdz ar to šo rādītāju uzskata par nepiemērotu kaitējuma izvērtēšanai.7.4. Pārdošanas apjoms59.  Attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu ES tirgū nelabvēlīgi ietekmēja ekonomikas krīze. Cēlonis PIP laikā panāktajam pieaugumam galvenokārt ir patēriņa palielināšanās ES, kas izskaidrojama ar atlabšanu pēc ekonomikas krīzes izraisītās recesijas.7. tabula |Pārdošana |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Pārdošanas apjoma indekss (2007. gads = 100) | 100 | 92 | 73 | 91 |7.5. Tirgus daļa60.  Savienības ražošanas nozarei attiecīgajā periodā neizdevās atjaunot savu tirgus daļu, kas attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās.8. tabula |ES tirgus daļa |2007. | 2008. | 2009. | PIP |ES tirgus daļa (diapazons) | 55 %–65 % | 50 %–60 % | 45 %–55 % | 45 %–55 % |7.6. Nodarbinātība un algas61.  Nodarbinātības līmenis ES nozarē attiecīgajā periodā samazinājās, jo īpaši pēc tam, kad slēdza vienu no ražotnēm (sk. (43) apsvērumu). Līdz ar to samazinājās arī Savienības ražošanas nozares algu izmaksas. Vidējā alga uz vienu darba ņēmēju attiecīgajā periodā saglabājās salīdzinoši nemainīga.9. tabula |Nodarbinātība |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Darba ņēmēju indekss (2007. gads = 100) | 100 | 98,7 | 84,1 | 74,2 |Algas uz vienu darba ņēmēju indekss (2007. gads = 100) | 100 | 104,6 | 105,7 | 106,0 |7.7. Ražīgums62.  Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīguma rādītājs, ko mēra kā vienas nodarbinātās personas saražoto apjomu gadā, attiecīgajā periodā mainījās negatīvi, 2009. gadā krasi samazinoties par aptuveni 20 %. Tā iemesls ir ar ražošanas telpu slēgšanu saistītā pārstrukturēšana, kuras dēļ 2009. gadā uz sešiem mēnešiem apturēja ražošanu līdz ražotnes slēgšanai 2010. gada janvārī (sk. (43) apsvērumu). Pēc tam PIP laikā ražīgums atjaunojās, lai gan pirmajā pusgadā to joprojām daļēji ietekmēja nelabvēlīgās 2009. gada tendences.10. tabula |Ražīgums |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Ražīguma indekss (2007. gads = 100) | 100 | 96,5 | 79,2 | 95,3 |7.8. Pārdošanas cenas63.  Vidējās THCS vienības cenas ES (kā redzams tabulā turpmāk) 2007.–2009. gadā nedaudz pieauga, taču PIP tās atkal bija 2007. gada līmenī. Zināmā mērā 2007.–2009. gadā panāktais pieaugums ir saistīts ar ražojumu sortimenta radīto ietekmi (sk. 12. zemsvītras piezīmi).11. tabula |Pārdošanas cena ES tirgū |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Vidējās vienības cenas indekss (2007. gads = 100) | 100 | 104,6 | 111,4 | 103,1 |7.9 . Rentabilitāte64.  THCS pārdošanas ES rentabilitātes rādītājs sākot no 2007. gada veidojās nelabvēlīgi, ievērojami samazinoties 2009. gadā. Šis neveiksmīgais sniegums ir jāskata kontekstā ar to, ka attiecīgajā gadā Savienības ražotājs slēdza vienu ražotni. PIP laikā rentabilitāte nedaudz pieauga, tomēr panāktais peļņas līmenis bija daudz zemāks par normālo peļņas līmeni (proti, 10 %[14]), kas jāsasniedz šajā saimnieciskās darbības nozarē. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozares finansiālais stāvoklis joprojām ir vājš.12. tabula |Rentabilitāte |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Rentabilitāte (diapazons) | no -10 % līdz 0 % | no -10 % līdz -0 % | no -20 % līdz -10 % | no 0 % līdz 10 % |7.10. Ieguldījumi un ieguldījumu ienesīgums65.  Attiecīgajā periodā nebija lielu kapitālizdevumu. Tabulā redzamie indeksētie skaitļi atspoguļo veikto ieguldījumu, lai palielinātu ražīgumu un uzlabotu ražošanas procesu. Attiecībā uz ieguldījumu ienesīguma indeksiem vērojama tāda pati tendence kā uz rentabilitāti.13. tabula |Ieguldījumi |2006. | 2007. | 2008. | PIP |Neto ieguldījumu indekss (2007. gads = 100) | 100 | 158 | 32 | 23 |Ieguldījumu ienesīgums (diapazons) | no -10 % līdz 0 % | no -10 % līdz 0 % | no -20 % līdz -10 % | no 0 % līdz 10 % |7.11. Naudas plūsma66.  Attiecīgajā periodā naudas plūsma saglabājās pozitīva, izņemot 2009. gadu, kad vienas ražotnes slēgšanas dēļ bija jāsedz papildu pārstrukturēšanas izmaksas (sk. (43) apsvērumu). Naudas plūsma veidojās atbilstīgi rentabilitātes tendencēm.14. tabula |Naudas plūsma |2007. | 2008. | 2009. | PIP |Naudas plūsma (diapazons) | no 0 % līdz 10 % | no 0 % līdz 10 % | no -10 % līdz 0 % | no 5 % līdz 15 % |7.12. Dempinga starpības apmērs67.  PIP laikā ĶTR dempings turpinājās tādā līmenī, kas būtiski pārsniedza spēkā esošo pasākumu līmeni. Turklāt, ņemot vērā ĶTR importa neizmantoto jaudu un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.7.13. Atlabšana no iepriekšējā dempinga ietekmes68.  Antidempinga pasākumus noteica 2005. gada oktobrī. Ņemot vērā kopējo situāciju Savienības ražošanas nozarē, kā arī importu no ĶTR laikposmā no 2007. gada līdz PIP, secināja, ka, neraugoties uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem, Savienības nozarei nav izdevies pilnīgi atgūties no dempinga ietekmes.7.14. Secinājums par kaitējumu69.  Vairāki kaitējuma rādītāji attiecīgajā periodā veidojās nelabvēlīgi. Ņemot vērā Savienības ražotāju kopējo situāciju, kas arvien pasliktinājās, tiek uzskatīts, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā ir cietusi materiālu kaitējumu.8. Importa par dempinga cenām un citu faktoru ietekme8.1. Ietekme, ko izraisījis imports par dempinga cenām no ĶTR70.  Kā izklāstīts (49) apsvērumā, no 2007. gada līdz PIP ievērojami pieauga gan THCS importa no ĶTR apjoms, gan tā tirgus daļa. Konstatēja arī ievērojamu cenas samazinājumu (sk. (51) apsvērumu). Tā kā attiecīgajā periodā Eiropas Savienībā pieauga kopējais patēriņš, un PIP laikā, neraugoties uz apjoma samazināšanos laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam, tā līmenis bija par 6 % lielāks nekā 2007. gadā, pastāvīgi masveidā ieplūda imports par dempinga cenām no ĶTR. Savienības ražošanas nozares situācija, kas arvien pasliktinājās, liecināja, ka patēriņa pieaugums labvēlīgi ietekmēja galvenokārt importu no ĶTR.8.2. Citu faktoru ietekme71.  Komisija analizēja, vai papildus importam par dempinga cenām Savienības ražotājiem nodarītā kaitējuma turpināšanos varēja izraisīt arī citi zināmi faktori.72.  Iespējams, ka papildus ĶTR importam par dempinga cenām Savienības ražošanas nozari zināmā mērā nelabvēlīgi ietekmēja tās snieguma pasliktināšanās trešo valstu tirgos, jo īpaši ASV, kur tā arī saskārās ar Ķīnas konkurenci. Tomēr ES ražotāju darbība galvenokārt ir vērsta uz Savienības tirgu, tādējādi eksporta apjoma samazinājuma iespējamā ietekme ir diezgan ierobežota.73.  Savienības ražošanas nozares sniegumu zināmā mērā nelabvēlīgi ietekmēja arī ekonomikas krīze, izraisot ražošanas apjoma samazināšanu un viena Savienības ražotāja pārstrukturēšanu. Tomēr ekonomikas krīzes ietekme bija ierobežota laika ziņā (daļēji 2008. gadā, kā arī 2009. gadā), bet Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis turpināja pasliktināties visa attiecīgā perioda laikā. Turklāt PIP laikā vērojamās tendences liecina, ka ES ražošanas nozares atlabšana sākās tikai daļēji. Tāpēc uzskatāms, ka ekonomikas krīzes ietekme konkrētajā gadījumā nebija maznozīmīga, tomēr tā neizjauca cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.8.3. Secinājums74.  Pastāvīgais imports par dempinga cenām no ĶTR un ekonomikas krīze ietekmēja atlabšanas procesu un pastiprināja Savienības ražošanas nozares grūtības. Lai gan Savienības ražošanas nozares snieguma pasliktināšanos veicināja arī citi faktori, neviens no tiem nebija pietiekams, lai izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. Pamatojoties uz to, var secināt, ka imports par dempinga cenām no ĶTR ir nodarījis Savienības ražošanas nozarei materiālu kaitējumu.E. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA1. Ievadpiezīmes75.  Lai noteiktu kaitējuma turpināšanās iespējamību, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu vērtēja attiecīgās izcelsmes valsts importu.76.  Attiecībā uz spēkā esošo pasākumu termiņa beigu iespējamo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari atbilstīgi iepriekš aprakstītajiem un ar dempinga turpināšanās iespējamību saistītajiem elementiem novērtēja iepriekš minētos faktorus.2. ĶTR importa apjoms un cenas77.  THCS imports no ĶTR, kas veido aptuveni 98 % no visa THCS importa ES, attiecīgajā periodā turpināja iegūt tirgus daļu, PIP laikā sasniedzot vairāk nekā 50 %. Izmeklēšanā atklāja, ka šim importam ir dempinga cenas ar ievērojamu dempinga starpību. Turklāt visa perioda laikā Ķīnas importa cenas pastāvīgi bija zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, samazinot arī tās par vairāk nekā 10 % (neņemot vērā spēkā esošos pasākumus).3. ĶTR tirgus neizmantotā jauda78.  Kā norādīts (34) un (35) apsvērumā, pieejamās ĶTR jaudas analīze apliecināja, ka ražošanas jaudas izmantošanas līmenis attiecīgajā periodā saglabājās zems. Konstatēja, ka novērtētais ražošanas jaudas pārpalikums vairāk nekā trīs reizes pārsniedz Savienības tirgus apjomu. Tajā pašā laikā saskaņā ar pārskatīšanas pieprasījumā sniegto informāciju attiecīgā ražojuma tirgus ĶTR bija ierobežots.4. ES tirgus pievilcīgums79.  Ņemot vērā importa pieauguma tendenci un pieejamo neizmantoto jaudu ĶTR, ES turpmāk varētu piesaistīt papildu importu no ĶTR. To, ka Ķīnas eksportētāji ir ieinteresēti ES tirgū, apliecina tendences, kas bija vērojamas 2009. gadā, kad nozares pārstrukturēšanas izraisīto ražošanas apjoma samazināšanu ES daļēji kompensēja papildu imports no ĶTR.80.  Iespējams, šo situāciju vēl vairāk saasināja tas, ka ASV tirgū nesen pagarināja termiņu spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem attiecībā uz ĶTR izcelsmes THCS. Tāpēc varētu sagaidīt, ka antidempinga pasākuma termiņa beigas ES padarītu Savienības tirgu salīdzinoši pievilcīgāku.5. Secinājumi par kaitējuma turpināšanās iespējamību81.  Savienības ražošanas nozari vairākus gadus ir nelabvēlīgi ietekmējis imports no Ķīnas par dempinga cenām, un pašlaik tās ekonomiskais stāvoklis vēl aizvien ir nestabils.82.  Kā secināts iepriekš, izmeklēšanā atklāja, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums turpinājās. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu kaitējuma turpināšanās pati par sevi ir spēcīgs pierādījums tam, ka kaitējums nākotnē varētu turpināties, un tas norāda, ka pasākumiem jāpaliek spēkā.83.  Ņemot vērā ĶTR pieejamo neizmantoto jaudu un ES tirgus pievilcīgumu, pasākumu atcelšanas gadījumā varētu turpināties pieaugošā tendence attiecībā uz apjomīgu importu no ĶTR par dempinga cenām, kas ievērojami samazina ES ražotāju cenas.84.  Nepagarinot spēkā esošo pasākumu termiņu, Savienības ražošanas nozares stāvoklis pasliktinātos un būtu apdraudēta nozares pastāvēšana. Tāpēc tiek secināts, ka pastāv nepārprotama Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma turpināšanās iespējamība, ja pasākumus atcels.F. SAVIENĪBAS INTERESES1. Ievads85.  Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšana visumā ņemot būtu pretrunā Savienības interesēm. Savienības intereses noteica, izvērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.86.  Iepriekšējās izmeklēšanās uzskatīja, ka pasākumu piemērošana nav pretrunā Savienības interesēm. Turklāt šī izmeklēšana ir pārskatīšana, tāpēc, analizējot situāciju, kurā antidempinga pasākumi jau bijuši spēkā, var vērtēt, vai pašreizējiem antidempinga pasākumiem bijusi nepamatoti nelabvēlīga ietekme uz attiecīgajām personām.87.  Pamatojoties uz to, pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem par dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību, var nepārprotami secināt, ka pasākumu saglabāšana šajā konkrētajā gadījumā nav Savienības interesēs.2. Savienības ražošanas nozares intereses88.  Ņemot vērā (66) apsvērumā izklāstītos secinājumus par stāvokli Savienības ražošanas nozarē un saskaņā ar (77)–(80) apsvērumā sniegtajiem argumentiem attiecībā uz kaitējuma turpināšanās iespējamību, var uzskatīt, ka spēkā esošo pasākumu termiņa beigas izraisītu turpmāku ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos Savienības THCS ražošanas nozarē, kura ir cietusi no ĶTR importa par dempinga cenām kaitīgās ietekmes un kuras situāciju ir pasliktinājusi pasaules ekonomikas krīze.89.  Tiek uzskatīts, ka pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmētu Savienības ražošanas nozari, kas tādā gadījumā varētu atlabt no iepriekšējā dempinga radītās kaitīgās ietekmes, kuru pastiprināja ekonomikas krīze. Turpretim pasākumu pārtraukšana varētu apturēt Savienības ražošanas nozares atlabšanu, būtiski apdraudot tās dzīvotspēju un līdz ar to pakļaujot riskam tās pastāvēšanu, tādējādi samazinot piegādi un konkurenci tirgū.3. Importētāju un lietotāju intereses90.  Komisija sazinājās ar visiem zināmajiem ar THCS ražošanas nozari saistītajiem lietotājiem, importētājiem, apstrādātājiem un pakārtotajiem lietotājiem.91.  Pieteicās tikai divi lietotāji, un abi izteica atbalstu spēkā esošo pasākumu turpināšanai. Lietotāji apgalvoja, ka pasākumu turpināšanas ietekme uz konkurenci ES tirgū nebūtu nelabvēlīga, bet gan, gluži pretēji — nodrošinātu pakārtotajai ražošanas nozarei plašāku tādu piegādātāju loku, kas konkurētu par tirgus cenām. Tā kā šajā gadījumā citas personas nepieteicās, nav pierādījumu, kas apliecinātu, ka antidempinga pasākumu saglabāšana konkrētajā gadījumā nopietni ietekmētu Savienības importētājus un lietotājus.4. Secinājums par Savienības interesēm92.  Paredzams, ka pasākumu turpināšana palīdzēs Savienības ražošanas nozarei un turpmāk labvēlīgi ietekmēs konkurences apstākļus Savienības tirgū, kā arī nozares konsolidēšanu pēc ekonomikas krīzes un pārstrukturēšanas. Turklāt paredzams, ka pasākumu turpināšana labvēlīgi ietekmēs lietotājus un importētājus, jo ES tirgū saglabāsies plašs piegādātāju loks.93.  Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu neturpināt attiecīgos pasākumus.G. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI94.  Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuru dēļ bija iecerēts ieteikt pašreizējo pasākumu saglabāšanu. Ieinteresētajām personām arī deva laiku, kurā pēc šīs informācijas saņemšanas iesniegt komentārus. Ja iesniegtā informācija un komentāri bija pamatoti, tos attiecīgi ņēma vērā.95.  No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāsaglabā ĶTR izcelsmes THCS importam piemērojamie antidempinga pasākumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants96.  Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu trihlorizocianūrskābei, kuras starptautiskais nepatentētais nosaukums ( INN ) ir “simklozēns”, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem “ex 2933 69 80” un “ex 3808 94 20” ( TARIC kodi 2933 69 80 70 un 3808 94 20 20), un tās preparātiem, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.97.  Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas pirms nodokļu nomaksas jāpiemēro Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai par ražojumiem, kurus ražo turpmāk minētie ražotāji, ir šāda:Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme | TARIC papildu kods |Hebei Jiheng Chemical Co. Limited | 8,1 % | A604 |Puyang Cleanway Chemicals Limited | 7,3 % | A628 |Heze Huayi Chemical Co. Limited | 3,2 % | A629 |Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited | 40,5 % | A627 |Visi pārējie uzņēmumi | 42,6 % | A999 |98.  Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.99.  Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSŠīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt šādam rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītam paziņojumam šādā formātā.100.  [Rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas vārds, uzvārds un amats].101.  Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītā trihlorizocianūrskābe [apjoms] pārdošanai eksportam uz Eiropas Savienību ir ražota [uzņēmuma nosaukums un adrese] [ TARIC papildu kods] [attiecīgajā valstī]. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.”[Datums un paraksts][1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp.[3] Maksājumu likme ir no 7,3 % ( Puyang ) līdz 8,1 % ( Hebei ), 14,1 % ( Heze ), 40,5 % ( Zhucheng ) un 42,6 % (pārējiem ražotājiem eksportētājiem).[4] OV L 254, 29.9.2010., 1. lpp.[5] OV C 270, 6.10.2010., 7. lpp.[6] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[7] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[8] OV L 261, 7.10.2005., 1. lpp.[9] Maksājumu likmes ir no 7,3 % ( Puyang ) līdz 8,1 % ( Hebei ), 14,1 % ( Heze ), 40,5 % ( Zhucheng ) un 42,6 % (pārējiem ražotājiem eksportētājiem).[10] OV L 254, 29.9.2010., 1. lpp.[11] OV C 104, 23.4.2010., 15. lpp.[12] OV C 270, 6.10.2010., 7. lpp.[13] Attiecīgo ražojumu ražo dažādos veidos, kas iedalāmi divās galvenajās kategorijās, proti, pirmkārt, granulu veida un pulverveida ražojumos un, otrkārt, tabletēs. Tablešu cenas ir augstākas par granulu veida un/vai pulverveida ražojumu cenām. Tas nozīmē, ka attiecīgā ražojuma cenas var atšķirties atkarībā no konkrētā ražojumu sortimenta sastāva, proti, ražojumu sortiments ar lielāku tablešu proporciju būs dārgāks nekā ražojumu sortiments ar salīdzinoši lielāku granulu veida un pulverveida ražojumu daudzumu.[14] Sk. peļņas normu pirms nodokļu nomaksas, kas noteikta Komisijas Regulas (EK) Nr. 538/2005 181. apsvērumā (OV L 89, 8.4.2005., 4. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0683

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu  /* COM/2006/0683 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 15.11.2006COM(2006)683 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā attiecībā uz Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importu piemēro Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004 („pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 74/2004[1], kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2143/2004[2] un Nr. 122/2006[3], ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu. Priekšlikums piešķirt jauna ražotāja eksportētāja statusu tiem jaunajiem eksportētājiem, kuri eksportē uz Kopienu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Pieteikuma iesniedzējs un Kopienas ražošanas nozare ir informēta par pārbaudes konstatējumiem; pieteikuma iesniedzējam un Kopienas ražošanas nozarei bija iespēja iesniegt atsauksmes. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Padome ar Regulu (EK) Nr. 74/2004 noteica galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam Kopienā. Sākotnējā izmeklēšanā, ņemot vērā attiecīgā ražojuma eksportētāju un ražotāju lielo skaitu Indijā, izlases veidā tika izvēlēti ražotāji eksportētāji. Tiem uzņēmumiem, kuri tika iekļauti izlasē, noteica individuālās maksājuma likmes no 4,4% līdz 10,4%, savukārt citiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 7,6% apmērā. Atlikušo maksājuma likmi 10,4% apmērā noteica tiem uzņēmumiem, kuri nepieteicās izmeklēšanai vai arī nesadarbojās izmeklēšanā. Padomes Regulas (EK) Nr. 74/2004 2. pants tiem Indijas eksportētājiem un ražotājiem, kuri atbilda minētajā pantā noteiktajiem kritērijiem, paredzēja tādas pat iespējas kā tiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē („jaunpienācēju statuss”). Padomes Regula (EK) Nr. 74/2004 ir grozīta divreiz: ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2143/2004 un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 122/2006. Ar abām regulām Indijas ražotāju eksportētāju sarakstam regulas pielikumā pievienoja to uzņēmumu nosaukumus, kuri eksportēja attiecīgo Indijas izcelsmes ražojumu un kuri atbilda Padomes Regulas (EK) Nr. 74/2004 minētajiem kritērijiem. Seši no deviņpadsmit Indijas eksportētājiem un ražotājiem, kuri pieprasīja jaunpienācēja statusu, sniedza pierādījumus, ko uzskatīja par pietiekamiem, lai grozītu Padomes Regulu (EK) Nr. 74/2004, iekļaujot šo eksportētāju un ražotāju nosaukumus to uzņēmumu sarakstā, uz kuriem attiecas vidējā svērtā maksājuma likme 7,6 % apmērā. Tāpēc Padomei ir ierosināts pieņemt šeit pievienoto priekšlikumu regulai, kas pēc iespējas drīzāk jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 1997. gada 6. oktobra Regula (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam tiek samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, komersantu un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[4] („pamatregula”),ņemot vērā 2. pantu Padomes 2004. gada 13. janvāra Regulā (EK) Nr. 74/2004, ar ko Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam nosaka galīgo kompensācijas maksājumu[5],ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju iesniedza Komisija,tā kā:A. IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 74/2004 noteica galīgo kompensācijas maksājumu tādas Indijas izcelsmes kokvilnas gultasveļas importam Kopienā, kura atbilst KN kodam ex 6302 21 00 ( TARIC kods 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 ( TARIC kods 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 ( TARIC kods 6302 31 00 90) un ex 6302 32 90 ( TARIC kods 6302 32 90 19). Ievērojot to attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju lielo skaitu Indijā, kuri sadarbojās, saskaņā ar pamatregulas 27. pantu izlases veidā tika izvēlēti ražotāji eksportētāji, un izlasē iekļautajiem uzņēmumiem tika noteikta individuālā maksājuma likme no 4,4 % līdz 10,4 %, savukārt citiem, izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, piemēroja maksājuma likmi 7,6 % apmērā. Visiem pārējiem uzņēmumiem noteica atlikušo maksājuma likmi 10,4 % apmērā.(2) Padomes Regulas (EK) Nr. 74/2004 („sākotnējā regula”) 2. pants nosaka, ka, ja kāds jauns Indijas ražotājs eksportētājs iesniedz Komisijai pietiekamus pierādījumus par to, ka tas izmeklēšanas periodā (no 2001. gada 1. oktobra līdz 2002. gada 30. septembrim) nav eksportējis uz Kopienu 1. panta 1. punktā aprakstītos ražojumus („pirmais kritērijs”), ka tas nav saistīts ne ar vienu eksportētāju vai ražotāju Indijā, uz kuru attiecas minētajā regulā noteiktie antisubsidēšanas pasākumi („otrais kritērijs”) un ka tas ir faktiski eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz ko pamatojas pasākumi, vai ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu ražojuma daudzumu uz Kopienu („trešais kritērijs”), tad minētās regulas 1. panta 3. punktu var grozīt, jaunam ražotājam eksportētājam nosakot maksājuma likmi, kas piemērojama izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, t.i., 7,6 %.(3) Sākotnējā regula ir grozīta divreiz, proti, ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2143/2004[6] un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 122/2006[7]. Ar abām regulām Indijas ražotāju eksportētāju sarakstam regulas pielikumā ir pievienoti to uzņēmumu nosaukumi, kuri eksportēja attiecīgo Indijas izcelsmes ražojumu un kuri pēc Komisijas dienestu uzskatiem atbilda sākotnējā regulā minētajiem kritērijiem.B. JAUNO EKSPORTĒTĀJU UN RAŽOTĀJU PIEPRASĪJUMI(4) Deviņpadsmit Indijas uzņēmumi pieprasīja, lai tiem piešķirtu tādu pašu statusu, kāds piešķirts uzņēmumiem, kuri sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet kuri kopš iepriekšējās grozītās regulas publicēšanas nav iekļauti izlasē („jaunpienācēja statuss”).(5) Deviņpadsmit pieprasījuma iesniedzēji bija:Uzņēmums – pieprasījuma iesniedzējs | Pilsēta |B.K.S Textiles Private Limited | Koimbatore |Indian Arts & Crafts Syndicate (IACS) | Ņūdeli |Mittal International | Panipata |Esskay International | Mumbaja |Opera Clothing | Mumbaja |Govindji Trikamdas & Co. | Mumbaja |Navnitlal Private Limited | Mumbaja |Tulip Exim | Mumbaja |Aarthi - A1 – Traders | Karura |Anjani Synthetics Limited | Ahmedabada |Home Concepts | Ņūdeli |Siyaram Silk Mills Limited | Mumbaja |Ramlaks Exports Pvt. Ltd. | Mumbaja |Oracle Exports | Mumbaja |Sellon Dynamics | Mumbaja |Synthesis Home Textiles | Karura |Devtara Industries | Muradnagara |Summer India Textile Mills | Salema |Prathishta Weaving and Knitting | Koimbatore |(6) Četri uzņēmumi, kuri pieprasīja jaunpienācēja statusu, neatbildēja uz anketas jautājumiem, kas bija paredzēta tam, lai pārbaudītu, vai tie atbilst Padomes Regulas (EK) Nr. 74/2004 2. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, tāpēc to pieprasījumu noraidīja.(7) Viens uzņēmums anketu iesūtīja divreiz, abas reizes tā bija aizpildīta nepilnīgi, un tajā sniegtā informācija bija pretrunīga. Trešā anketa, ko nosūtīja šim uzņēmumam, netika saņemta atpakaļ, tāpēc tas nevarēja pierādīt atbilstību kritērijiem, kas jāievēro, lai tam piešķirtu jauna ražotāja eksportētāja statusu. Tāpēc minētā uzņēmuma pieprasījumu noraidīja.(8) Pārējie četrpadsmit uzņēmumi iesniedza pilnībā aizpildītu anketu, tāpēc tiem izskatīja jaunpienācēja statusa piešķiršanu.(9) Pierādījumi, ko sniedza seši iepriekš minētie Indijas eksportētāji un ražotāji, uzskatāmi par pietiekamiem, lai tiem noteiktu maksājuma likmi, kas piemērojama izlasē neiekļautiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās (t.i., 7,6 %), un līdz ar to lai tos pievienotu eksportētāju un ražotāju sarakstam, kas minēts pielikumā („pielikums”) Padomes Regulai (EK) Nr. 74/2004, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2143/2004 un ar Padomes Regulu (EK) Nr. 122/2006.(10) Pārējo astoņu uzņēmumu pieprasījumu saņemt jauna ražotāja eksportētāja statusu noraidīja šādu iemeslu dēļ.(11) Septiņi uzņēmumi neiesniedza pierādījumus tam, ka tie pēc izmeklēšanas perioda bija eksportējuši attiecīgo ražojumu uz EK vai ka tiem bija neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus uz EK.(12) Viens uzņēmums ir saistīts ar uzņēmumu, kurš jau minēts sākotnējā regulā, tāpēc tā pieprasījumu jaunpienācēja statusa piešķiršanai noraidīja, jo tas neatbilda sākotnējās regulas 2. pantā minētajam otrajam kritērijam.(13) Uzņēmumi, kuriem nepiešķīra jaunpienācēju statusu, tika informēti par šāda lēmuma iemesliem, un tiem tika dota iespēja rakstiski paust savu viedokli.(14) Visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija un argumenti tika analizēti un pilnībā ņemti vērā, ja tie bija pamatoti,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPadomes Regulas (EK) Nr. 74/2004 pielikumā sniegtajā Indijas ražotāju sarakstā iekļauj šādus uzņēmumus:Uzņēmums | Pilsēta |Indian Arts and Crafts Syndicate | Ņūdeli |M/s. Opera Clothing | Mumbaja |Anjani Synthetics Limited | Ahmedabada |Ramlaks Exports Pvt. Ltd. | Mumbaja |Oracle Exports Home Textiles Pvt Ltd | Mumbaja |Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salema |2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē […]Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 12, 17.1.2004., 1. lpp.[2] OV L 370, 17.12.2004., 1. lpp.[3] OV L 22, 26.1.2006., 3. lpp.[4] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).[5] OV L 12, 17.1.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 122/2006 (OV L 22, 26.1.2006., 3. lpp.).[6] OV L 370, 17.12.2004., 1. lpp.[7] OV L 22, 26.1.2006., 3. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0103

Priekšlikums Padomes regulai ar ko nosaka importa papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs  /* COM/2005/0103 galīgā redakcija - ACC 2005/0022 */

	Briselē, 31.3.2005COM(2005) 103 galīgā redakcija2005/0022 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULAIar ko nosaka importa papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSAmerikas Savienotās Valstis („Savienotās Valstis”) 2000 gada 28. oktobrī ieviesa Likumu par ilgstošu dempingu un subsīdijas kompensāciju („CDSOA”). Minētais tiesību akts ļauj iepriekšējā budžeta gadā iekasēto antidempinga un pretsubsīdiju nodokļu ikgadēju maksājumu tiem uzņēmumiem, kuri iesniedza vai atbalstīja sūdzību par antidempinga nodokļa izcelsmi vai pretsubsīdiju nodokļa piemērošanas kārtību.Ievērojot Kopienas un 10 citu PTO biedru (Austrālijas, Brazīlijas, Kanadas, Čīles, Indijas, Indonēzijas, Japānas, Korejas, Meksikas un Taizemes) kopējo lūgumu, PTO speciālistu grupa 2002. gada septembrī un Apelācijas iestāde 2003. gada janvārī konstatēja, ka CDSOA paredz tādus tiesiskās aizsardzības līdzekļus pret dempingu, kuri nav atļauti ar Līgumu par 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VI panta piemērošanu un Līgumu par subsīdijām un pretsubsīdiju pasākumiem. Strīdu izšķiršanas organizācijas („DSB”) īpašā sanāksmē 2003. gada 27. janvārī tika pieņemti divi lēmumi, tādējādi Amerikas Savienotajām Valstīm uzliekot par pienākumu sakārtot tiesību aktus atbilstoši PTO noteikumiem. Pēc tam Amerikas Savienotām Valstīm tika noteikts šo pienākumu izpildīt līdz 2003. gada 27. decembrim. Tomēr līdz šai dienai Amerikas Savienotās Valstis PTO lēmumu un ieteikumu nav izpildījušas.Kopiena 2004. gada 26. janvārī īstenoja savas tiesības saskaņā ar 22. panta 2. punktu Vienošanās par noteikumiem un kārtību, kas nosaka strīdu noregulēšanu („DSU”) un pieprasīja DSB atļauju pārtraukt tarifu koncesiju un tādu citu saistību piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm, kas noteiktas saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību.Amerikas Savienotās Valstis iebilda pret tarifu koncesiju un citu saistību pārtraukšanas apjomu un lieta tika nodota šķīrējtiesai. Lēmumā, kas pasludināts 2004. gada 31. augustā, šķīrējtiesnesis noteica, ka Kopienai radītais nullifikācijas vai vērtības samazināšanās līmenis attiecīgajā gadā bija 72 % no nodokļu maksājumu summas, kas izmaksāta par importu no EK pēdējā gadā, par kuru attiecīgajā periodā ir pieejami dati. Šķīrējtiesnesis secināja, ka koncesijas, ko Komisija pārtrauc un kuras izpaužas kā tāda papildu ievedmuitas nodokļa piemērošana, kas ir augstāks par iepriekšminētiem saistošajiem muitas nodokļiem tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, un reizi gadā atspoguļo kopējo tirdzniecības vērtību, kas nepārsniedz nullifikācijas vai vērtības samazinājuma summu, būtu atbilstošas DSU 22. panta 4. punktam.Kopiena 2004. gada 10. novembrī iesniedza jaunu pieprasījumu pārtraukt Amerikas Savienotajām Valstīm katru gadu noteiktās tarifu koncesijas tādā apjomā, kas nepārsniedz gada nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomu, kāds noteikts atbilstoši arbitrāžas rezultātam. Koncesiju pārtraukšana izpaustos kā papildu ievedmuitas nodoklis, kuru piemēro, importējot no Amerikas Savienotajām Valstīm preces, kas atlasītas no indikatīvā saraksta, uz kuru norādīts pieprasījumā. DSB 2004. gada 26. novembrī piešķīra pieprasīto atļauju. Papildu ievedmuitas nodokļa piemērošana ir atlikta līdz 2005. gada 1. maijam, lai Amerikas Savienotajām Valstīm dotu iespēju sakārtot tiesību aktus atbilstīgi PTO lēmumam un ieteikumam.Pēdējā sadale, par kuru Amerikas Savienoto Valstu iestādes publicēja datus laikā, kad tika pieņemts šis priekšlikums Padomes regulai, ir saistīta ar antidempinga un pretsubsīdiju nodokļu maksājumiem, kuri tika iekasēti 2004. budžeta gadā. Pamatojoties uz to, nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjoms Kopienai bija 27,81 miljoni ASV dolāru.Ja DSB lēmums un ieteikums tomēr netiks izpildīti, Komisija katru gadu pielāgos koncesiju apjomu atbilstīgi tādam nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomam, kādu Kopienai attiecīgajā periodā radījusi CDSOA. Komisija izmainīs papildu ievedmuitas nodokļa likmi vai sarakstu, kurā iekļautas tādas preces, uz kuram attiecas papildu ievedmuitas nodoklis saskaņā ar pamatregulā noteiktajiem kritērijiem un procedūrām.Preču atlase tika uzsākta, pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu tādu preču sarakstu, uz kurām attiektos papildu ievedmuitas nodoklis, ja Amerikas Savienotās Valstis nebūtu atcēlušas savus aizsargpasākumus attiecībā uz tēraudu (II pielikums Padomes 2002. gada 13. jūnija Regulai Nr. 1031/2002, ar ko nosaka papildu muitas nodokli dažu veidu precēm, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, OV L 157, 2002. gada 15. jūnijs, 8. lpp.). Dalībvalstis iesniedza pieprasījumus izslēgt preces no minētā saraksta vai attiecīgi iekļaut tās sarakstā. Pamatojoties uz to, tika izveidots indikatīvs saraksts, par kuru tika paziņots PTO un kurš pēc tam tika sadalīts divos sarakstos:-  Pirmajā sarakstā (ierosinātās regulas I pielikums) ir ietvertas tās preces, kurām no 2005. gada 1. maija uzliks preču vērtībai atbilstošu 15 % papildu ievedmuitas nodokli. Tā rezultātā viena gada laikā papildu ievedmuitas nodoklis, ar ko apliek atlasītās preces, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, atbilst tirdzniecības vērtībai, kas nepārsniedz 27,81 miljonus ASV dolāru.-  Otrais saraksts (ierosinātās regulas II pielikums) ir rezerves saraksts. Ja pārtraukto koncesiju apjoms palielinās, preces var iekļaut to preču sarakstā, kuras apliek ar papildu ievedmuitas nodokli. Jaunas preces no rezerves saraksta atlasa automātiski saskaņā ar minētā sarakstā noteikto secību.Pirms koncesiju pārtraukšanas jaunā apjomā Kopiena paziņo DSB noteikto pārtraukšanas jauno apmēru, papildu ievedmuitas nodokļa likmi, preču sarakstu, kā arī apmēru tādu atlasītu preču importam no Amerikas Savienotajām Valstīm, kuras skars minētais pasākums.2005/0022 (ACC)PriekšlikumsPADOMES REGULA Iar ko nosaka importa papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās ValstīsEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kāPasaules Tirdzniecības Organizācijas („PTO”) Strīdu izšķiršanas organizācija („DSB”) 2003. gada 27. janvārī pieņēma Apelācijas iestādes lēmumu[2] un speciālistu grupas lēmumu[3], kuru atbalstīja Apelācijas iestāde, konstatējot, ka Likums par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju ("CDSOA") nav savienojams ar Amerikas Savienoto Valstu saistībām, kuras noteiktas saskaņā ar PTO nolīgumiem.Tā kā Amerikas Savienotās Valstis nesakārtoja tiesību aktus atbilstīgi attiecīgajiem nolīgumiem, Kopiena pieprasīja DSB atļauju pārtraukt tarifu koncesiju un citu tādu saistību piemērošanu, kas Amerikas Savienotajām Valstīm noteiktas saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību („GATT”)[4]. Amerikas Savienotās Valstis iebilda pret tarifu koncesiju un citu saistību pārtraukšanas apjomu un lieta tika nodota šķīrējtiesai.Šķīrējtiesneši 2004. gada 31. augustā noteica, ka Kopienai katru gadu radītais nullifikācijas vai vērtības samazināšanās apjoms bija 72 % no CDSOA antidempinga vai pretsubsīdiju nodokļu maksājumu summas par importu no Kopienas beidzamā gadā; par kuru Amerikas Savienoto Valstu varas iestādes ir publicējušas datus, kas minētajā periodā ir pieejami. Šķīrējtiesnesis secināja, ka koncesijas vai citas saistības, ko Komisija pārtrauc, piemērojot papildu ievedmuitas nodokli iepriekšminētajiem saistošajiem muitas nodokļiem, ar kuriem apliek sarakstā ietvertās preces, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotās Valstīs, pamatojoties uz gada apjomu, tirdzniecības vērtību, kas nepārsniedz nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomu, būtu atbilstīgas PTO noteikumiem. Atbilstīgi šķīrējtiesneša lēmumam DSB 2004. gada 26. novembrī piešķīra atļauju pārtraukt tarifu koncesiju un citu saistību, kas noteiktas saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību , piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm.CDSOA maksājumi par beidzamo gadu, par kuru ir pieejami dati, saistīti ar antidempinga un pretsubsīdiju nodokļu maksājumiem, kas iekasēti 2004. budžeta gadā (no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim). Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu Muitas un robežaizsardzības iestādes publicētajiem datiem, Kopienai radītais nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjoms ir aprēķināts 27,81 miljoni ASV dolāru apmērā. Tādēļ Kopiena par līdzvērtīgu summu var pārtraukt tarifu koncesiju piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm. Tā rezultātā pēc preču vērtības 15 % papildu ievedmuitas nodoklis pēc preču vērtības, kuru piemēro tādu I pielikumā uzskaitīto preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotās Valstīs, atbilst tirdzniecības vērtībai, kas viena gada periodā nepārsniedz 27,81 miljonus ASV dolāru. Attiecībā uz minētajām precēm Kopiena no 2005. gada 1. maija pārtrauc tarifu koncesiju piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm.Ja DSB lēmumus un ieteikumus tomēr netiek izpildīts, Komisija katru gadu pielāgo koncesiju un citu saistību pārtraukšanas apjomu tādam nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomam, kādu attiecīgajā periodā CDSOA ir radījis Kopienai. Komisija groza I pielikumā iekļauto sarakstu vai attiecīgi maina papildu ievedmuitas nodokļa likmi, lai tā rezultātā papildu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro atlasīto preču importam no Amerikas Savienotajām Valstīm, viena gada periodā atspoguļotu tirdzniecības vērtību, kas nepārsniedz nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomu.Komisija ievēro šādus kritērijus: (a) Komisija maina papildu ievedmuitas nodokļa likmi, ja preču pievienošana I pielikumā iekļautajam sarakstam vai izsvītrošana no tā neļauj pielāgot koncesiju vai citu saistību pārtraukšanas apjomu nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomam. Pretējā gadījumā Komisija papildina ar precēm I pielikumā iekļauto sarakstu, ja koncesiju un citu saistību pārtraukšanas apjoms palielinās, vai izsvītro preces no minētā saraksta, ja pārtraukšanas apjoms samazinās. (b) Ja preces sarakstā tiek iekļautas, Komisija automātiski atlasa tās no II pielikumā pievienotā saraksta, vadoties no secības, kādā preces uzskaitītas. Tādēļ Komisija groza arī II pielikumā iekļauto sarakstu, no tā izsvītrojot preces, kas pievienotas I pielikumā pievienotajam sarakstam. (c) Ja preces no saraksta ir izņemtas, tad Komisija vispirms izsvītro preces, kuras pēc tam tika pievienotas I pielikumā iekļautajam sarakstam. Tad Komisija izsvītro preces, kuras pašlaik ir I pielikumā iekļautajā sarakstā, ievērojot minētā saraksta secību.Lēmums tiks pieņemts saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[5].Jebkuras preces, attiecībā uz kuru piemēro šo regulu, izcelsmi nosaka saskaņā ar Padomes (EEK) Regulu Nr. 2913/92, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu[6].Importa papildu muitas nodoklis nav jāattiecina uz precēm, par kurām pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas ir izdota importa licence ar atbrīvojumu no nodokļiem vai to samazinājumu.Papildu muitas nodokļi nav jāpiemēro tām precēm, attiecībā uz kurām var pierādīt, ka šīs regulas piemērošanas dienā tās jau ir ceļā ( en route ) uz Kopienu un to nosūtīšanas galamērķi nevarētu mainīt.Atlasītas preces importam , kas saskaņā ar Padomes (EEK) Regulu Nr. 918/83[7] atbrīvotas no importa nodokļu piemērošanas, nenosaka papildu ievedmuitas nodokli.Uz precēm, kuras skar koncesiju pārtraukšana, jāattiecina muitas procedūra „Muitas kontrolēta apstrāde” saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93[8] II daļas, III sadaļas, IV nodaļu tikai pēc Kopienas Muitas kodeksā noteiktās pārbaudes.Lai izvairītos no papildu nodokļa maksāšanas saistības neievērošanas, regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo pārtrauc tarifu koncesijas un ar tām saistītās saistības, ko Kopiena saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību ir uzņēmusies attiecībā uz precēm, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotās Valstīs un kuras uzskaitītas šīs regulas I pielikumā.2. pantsPrecēm, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotās Valstīs un kuras uzskaitītas šīs regulas I pielikumā, papildus muitas nodoklim, ko piemēro saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2913/92 nosaka 15 % procentuālo nodokli.3. pantsKomisija katru gadu pielāgo koncesiju un citu saistību pārtraukšanas apjomu tādam nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomam, kādu attiecīgajā periodā CDSOA ir radījis Kopienai. Komisija maina papildu nodokļa likmi vai I pielikumā iekļauto sarakstu saskaņā ar šādiem nosacījumiem:a) Nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjoms ir līdzvērtīgs 72 % no CSDOA antidempinga vai pretsubsīdiju maksājumu summas, kas ir izmaksāta par importu no Kopienas pēdējā gadā, par kuru attiecīgajā periodā ir pieejami Amerikas Savienoto Valstu iestāžu publicētie dati.b) Grozījums izdara tā, lai rezultātā papildu ievedmuitas nodoklis, ko piemēro tādu atlasītu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, viena gada periodā atbilstu tirdzniecības vērtībai, kas nepārsniedz nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomu.c) Ja pārtraukšanas apjoms palielinās, Komisija pievieno preces I pielikumā iekļautajam sarakstam, izņemot 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētos apstākļus, šīs preces jāatlasa no II pielikumā iekļautā saraksta, ievērojot minētā saraksta secību.d) Ja pārtraukšanas apjoms samazinās, preces izņem no I pielikumā iekļautā saraksta, izņemot 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētos apstākļus, Komisija izņem vispirms tās preces, kuras pašlaik ir II pielikumā iekļautajā sarakstā un kuras pēc tam tika ietvertas I pielikumā iekļautajā sarakstā. Komisija izsvītro preces, kuras pašlaik ir I pielikumā iekļautajā sarakstā, ievērojot minētā saraksta secību.e) Komisija maina papildu nodokļa likmi tad, kad pārtraukšanas apjomu nevar pielāgot nullifikācijas vai vērtības samazinājuma apjomam, preces pievienojot I pielikumā iekļautajam sarakstam vai izņemot no tā.Kad preces pievieno I pielikumā iekļautajam sarakstam, Komisija tomēr groza II pielikumā iekļauto sarakstu, minētās preces izņemot no II pielikumā iekļautā saraksta. To preču secību, kuras paliek II pielikumā iekļautajā sarakstā, nemaina.Lēmumus saskaņā ar šo pantu pieņem atbilstoši procedūrai, kas noteikta 4. panta 2. punktā.4. pantsKomisijai palīdz komiteja, ko veido dalībvalstu pārstāvji un vada Komisijas pārstāvis.Ja ir izdarīta atsauce uz šo pantu, jāpiemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. pants.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir viens mēnesis.Komiteja pieņem savu reglamentu.5. pantsIzcelsmi jebkurai precei, uz kuru attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 noteikumiem.6. pantsPapildu nodokli neattiecina uz tām I pielikumā uzskaitītajām precēm, par kurām pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas ir izdota importa licence ar atbrīvojumu no nodokļa vai tā samazinājumu.Papildu nodokli neattiecina uz tām I pielikumā uzskaitītajām precēm, attiecībā uz kurām var pierādīt, ka šīs regulas piemērošanas dienā tās jau ir ceļā ( en route ) uz Kopienu un to nosūtīšanas galamērķi nevar izmainīt.Papildu nodokli neattiecina uz tām I pielikumā uzskaitītajam precēm, kuras ir atbrīvotas no ievedmuitas nodokļa saskaņā ar Padomes (EEK) Regulu Nr. 918/83.Uz precēm, kas uzskaitītas I pielikumā, var attiecināt muitas procedūru „Muitas kontrolēta apstrāde” saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2454/93 551. panta 1. punkta pirmo apakšpunktu tikai tad, ja Muitas kodeksa komitejā ir notikusi saimniecisko nosacījumu izpēte, ja vien preces un darbības nav noteiktas minētās regulas 76. pielikuma A daļā.7. pantsPadome lemj par šīs regulas atcelšanu, tiklīdz Amerikas Savienotās Valstis ir pilnībā izpildījušas PTO strīdu izšķiršanas organizācijas ieteikumu.8. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē „ Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ”.To piemēro no 2005. gada 1. maija.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā -priekšsēdētājsI PIELIKUMSProdukti, kuriem jāpiemēro papildu nodokļi, ir apzīmēti ar astoņu ciparu KN kodiem. Saskaņā ar minētiem kodiem klasificēto preču apraksts atrodams I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu[9].4820 10 904820 50 004820 90 004820 30 004820 10 506204 63 116204 69 186204 63 906104 63 006203 43 116103 43 006204 63 186203 43 196204 69 906203 43 900710 40 009003 19 308705 10 00II PIELIKUMSPreces šajā pielikumā tiek noteiktas pēc astoņu zīmju KN kodiem. Saskaņā ar minētiem kodiem klasificēto preču apraksts atrodams I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu[10].6301 40 106301 30 106301 30 906301 40 904818 50 009009 11 009009 12 008467 21 994803 00 314818 30 004818 20 109403 70 906110 90 106110 19 106110 19 906110 12 106110 11 106110 30 106110 12 906110 20 106110 11 306110 11 906110 90 906110 30 916110 30 996110 20 996110 20 919608 10 106402 19 006404 11 006403 19 006105 20 906105 20 106106 10 006206 40 006205 30 006206 30 006105 10 006205 20 009406 00 119406 00 386101 30 106102 30 106201 12 106201 13 106102 30 906201 92 006101 30 906202 93 006202 11 006201 13 906201 93 006201 12 906204 42 006104 43 006204 49 106204 44 006204 43 006203 42 316204 62 31[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] Amerikas Savienotās Valstis – Likums par kompensāciju ( Byrd grozījums), Apelācijas iestādes lēmums (WT/DS217/AB/R, WT/DS234/AB/R, 2003. gada 16. janvārī).[3] Amerikas Savienotās Valstis – Likums par kompensāciju ( Byrd grozījums), speciālistu grupas lēmums (WT/DS217/R, WT/DS234/R, 2002. gada 16. septembrī).[4] Amerikas Savienotās Valstis – Likums par kompensāciju ( Byrd grozījums), Eiropas Kopienu regresa tiesības saskaņā ar 22. panta 2. punktu „Vienošanās par noteikumiem un kartību, kas nosaka strīdu noregulēšanu” (WT/DS217/22, 2004. gada 16. janvārī).[5] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[6] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kuri ir Eiropas Savienības dibināšanas pamatā (OV L 236, 23.09.2003., 940. lpp.).[7] Padomes 1983. gada 28. marta Regula (EEK) Nr. 918/83, ar kuru izveido Kopienas sistēmu atbrīvojumiem no muitas nodokļiem, OV L 105, 23.04.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Aktu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kuri ir Eiropas Savienības dibināšanas pamatā - Protokols Nr. 3 par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes Suverēnajām bāzu teritorijām Kiprā (OV L 236, 23.09.2003., 940. lpp.).[8] Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu, ieviešanas noteikumus, OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2286/2003 (OV L 343, 31.12.2003, 1. lpp.).[9] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1810/2004 (OV L 327, 30.10.2004, 1. lpp.).[10] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1810/2004 (OV L 327, 30.10.2004., 1. lpp.).