               EIROPAS KOMISIJA
            Brisel?, 2.6.2015
            COM(2015) 232 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Somijas pieteikums – EGF/2015/001 FI/Broadcom)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (turpmāk "EGF regula").

               2.Somija 2015. gada 30. janvārī iesniedza pieteikumu EGF/2015/001 FI/Broadcom par finansiālo ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                uzņēmumā Broadcom Communications Finland un divos tā piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos.

               3.Pēc šā pieteikuma pārbaudes Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2015/001 FI/Broadcom

                        Dalībvalsts

                        Somija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS 2. līmenis)

                        Visi Somijas reģioni, izņemot Ālandu salas

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2015. gada 30. janvāris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2015. gada 13. februāris

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2015. gada 13. februāris

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2015. gada 27. marts

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2015. gada 19. jūnijs

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        Broadcom Communications Finland

                        Ekonomiskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           3

                        46. nodaļa ("Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus")

                        Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits

                        2

                        Pārskata periods (četri mēneši)

                        2014. gada 11. augusts – 2014. gada 11. decembris

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits (a)

                        568

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        0

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits (a + b)

                        568

                        Kopējais atbalsttiesīgo paredzēto atbalsta saņēmēju skaits

                        568

                        Kopējais paredzēto atbalsta saņēmēju skaits

                        500

                        Jauniešu skaits, kuri nav nodarbināti un nav iesaistīti izglītības vai apmācības procesā (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        2 172 000

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           4
                         (EUR)

                        103 000

                        Kopējais budžets (EUR)

                        2 275 000

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        1 365 000

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2015/001 FI/Broadcom Somija iesniedza 2015. gada 30. janvārī – 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji. Komisija apstiprināja, ka ir saņēmusi pieteikumu divu nedēļu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas, 2015. gada 13. februārī, un tajā pašā datumā pieprasīja papildu informāciju no Somijas. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2015. gada 19. jūnijā.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 568 darba ņēmējiem uzņēmumā Broadcom Communications Finland un divos uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos. Galvenais uzņēmums darbojās saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. red. 46. nodaļā ("Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus"). Uzņēmumos veiktie atlaišanas gadījumi atrodas NUTS
                  5
                2. līmeņa reģionos Somijā (izņemot Ālandu salas), un visvairāk skartais reģions ir Ziemeļostrobotnija (FI1A).

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        Broadcom Communications Finland

                        563

                        Nice-Business Solutions Finland

                        4

                        Infocare

                        1

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 3

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        568

               Intervences kritēriji

               6.Somijas iestādes iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuros paredzēts, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos uzņēmuma piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos.

               7.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ir no 2014. gada 11. augusta līdz 2014. gada 11. decembrim.

               8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir šāds:

               –563 darbiniekus atlaidis uzņēmums Broadcom Communications Finland,

               –5 darbiniekus atlaiduši divi Broadcom piegādes uzņēmumi vai pakārtotās ražošanas uzņēmumi.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               9.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:

               –563 no datuma, kad darba devējs individuāli paziņo darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu,

               –5 darba ņēmēji no darba līguma faktiskās izbeigšanas vai izbeigšanās datuma.

               Atbalsta saņēmēji, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu

               10.Tāpēc kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 568.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               11.Lai noteiktu saikni starp darba ņēmēju atlaišanu un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas rezultātā, Somija norāda, ka 2005. gadā mikroshēmu izstrādē (joma, kurā darbojās Broadcom Communications Finland) Eiropā tika nodarbināti aptuveni 5000 cilvēku. Lai gan produktu izstrādē iesaistīto darbinieku skaits nozarē pasaules mērogā (īpaši Āzijā un ASV) pieauga, Eiropā tas strauji samazinājās – līdz 2014. gadam tajā strādāja tikai daži simti cilvēku.

               12.Mobilo tālruņu mikroshēmu izstrādi un pārdošanu ir pārņēmis neliels uzņēmumu skaits, no kuriem Qualcomm (ASV) neapšaubāmi ir lielākais (ar tirgus daļu 2014. gada 1. ceturksnī aptuveni 66 % – saskaņā ar Strategy Analytics
                  6
               ). Nākamie lielākie uzņēmumi ir MediaTek Taivānā, Spreadtrum Ķīnā un Marvell un Intel ASV.

               13.Atlaišanas gadījumi uzņēmumā Broadcom ir saistīti ar tendenci, kas ietekmē visu Somijas elektronikas rūpniecību un kuras spilgtākā izpausme bija Nokia paziņojums par daudzu darbinieku atlaišanu 2011. gadā. 2012. gadā Nokia pirmoreiz atlaida no darba 1000 cilvēku Salo rūpnīcā (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), bet 2012. gada beigās un 2013. gada pavasarī tika atlaisti vēl 3700 darbinieki (EGF/2013/001 FI/Nokia). Tika pabeigta plaša produktu izstrādes programma, un pēc tam tika atlaists ievērojams darbinieku skaits.

               14.2000. gadu sākumā darbinieku skaits, kuri strādāja Somijas elektronikas un elektrotehnikas rūpniecībā, kuru veidoja Somijas uzņēmumi un ārvalstu meitasuzņēmumi, stabili palielinājās, bet no 2007. gada situācija būtiski mainījās – darbinieku skaits ārvalstīs palielinājās, bet Somijā pakāpeniski samazinājās.

               15.2000. gados darbinieku skaits Somijas meitasuzņēmumos visos kontinentos palielinājās, savukārt no 2004. gada par lielāko darba devēju elektronikas un elektrotehnikas rūpniecībā kļuva Āzija. Eiropā darbinieku skaits turpināja pieaugt līdz 2008. gadam un pēc tam sāka samazināties.

               16.Līdz šim saistībā ar NACE 2. red. 46. nodaļu ("Vairumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus") ir iesniegti divi EGF pieteikumi (otrs pieteikums ir EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), un tie abi attiecas uz IKT un ir saistīti ar tirdzniecības globalizāciju.

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               17.Darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā Broadcom izraisīja lēmums izbeigt uzņēmējdarbību saistībā ar pamatjoslas mikroshēmām; šis lēmums ietekmēja 3000 cilvēkus visā pasaulē un 600 no tiem – Somijā. Uzņēmums Broadcom izbeidza visu savu darbību Somijā un pārvietoja mobilo tālruņu mikroshēmu projektēšanu uz ASV un Āziju.

               18.Eiropā 2005. gadā bija četri galvenie mobilo tālruņu mikroshēmu ražotāji. Nokia un Philips projektēja savas mikroshēmas, Ericsson Mobile Platforms (EMP) tās projektēja galvenokārt uzņēmumam Sony Ericsson, un Infineon tās ražoja tirdzniecībai tālruņu ražotājiem. Nokia ir projektējusi mikroshēmas saviem tālruņiem, sākot no 80. gadiem. Mikroshēmu projektēšana notika pašā uzņēmumā, bet faktiskā mikroshēmu ražošana galvenokārt tika veikta Texas Instruments (TI) un STMicroelectronics (STM) rūpnīcās. 2007. gadā Nokia nolēma neturpināt mikroshēmu izstrādi savā uzņēmumā un pārdeva savas izstrādes vienības uzņēmumam STMicroelectronics.

               19.Šajā posmā Nokia joprojām turpināja bezvadu modemu projektēšanu un piešķīra savu produktu ekspluatācijas licences mikroshēmu ražotājiem, ieskaitot STM. Uzņēmums Nokia beidza nodarboties ar modemu projektēšanu 2010. gadā, kad tas šīs darbības pārdeva uzņēmumam Japanese Renesas Mobile Corporation (RMC), uzņēmuma Renesas Electronics (REC) meitasuzņēmumam. Sakarā ar šo darījumu aptuveni 1100 Nokia produktu projektētāju pārcēlās pie jauna darba devēja.

               20.REC radīto ilgtermiņa zaudējumu dēļ 2013. gadā tika pieņemts lēmums izbeigt RMC darbību. 2013. gada rudenī REC pārdeva savas modemu uzņēmējdarbības LTE
                  7
                jomu uzņēmumam Broadcom (BCM), un aptuveni 800 cilvēku, kas iepriekš strādāja uzņēmumā Renesas, tagad kļuva par Broadcom darbiniekiem. Tikai pēc dažiem mēnešiem arī Broadcom paziņoja, ka plāno izbeigt uzņēmējdarbību saistībā ar platjoslas mikroshēmām. Šajā posmā jaunus pircējus vairs nebija iespējams atrast.

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā un valsts līmenī

               21.Atlaišanas gadījumiem ir būtiska negatīva ietekme, īpaši uz reģionālo ekonomiku Ziemeļostrobotnijā (daļa no NUTS 2. līmeņa F11A reģiona), kur notika 424 no 568 atlaišanas gadījumiem. Šajā reģionā bezdarba līmenis parasti ir par dažiem procentpunktiem augstāks nekā vidēji valstī. 2014. gada augustā bezdarba līmenis valstī bija 12,2%, bet Ziemeļostrobotnijā tas bija 14,1% un Oulu – pilsētā, kuru bezdarbs skāra visvairāk, – 16,1 %.

               22.Pašlaik Ziemeļostrobotnijā ir aptuveni 1250 darbības vienību IKT nozarē, un to lielākā daļa atrodas Oulu. Šajā nozarē gadiem ilgi ir notikusi cīņa ar starptautiska mēroga ekonomikas recesijas sekām, taču pavisam konkrēti nozari spēcīgi ietekmēja būtiskas iekšējas strukturālas pārmaiņas, kad lieli galvenie uzņēmumi pārskatīja savas stratēģijas, pārvietoja darbību uz citām tirgus jomām un racionalizēja ražošanu, reaģējot uz konkurences palielināšanos. IKT nozare ilgstoši ir bijusi Oulu apakšreģiona saimnieciskās darbības galvenais balsts. Visas informācijas nozares darbvietu relatīvais īpatsvars apakšreģionā ir aptuveni 12 %, kas Somijā ir salīdzināms tikai ar īpatsvaru Helsinku pilsētas daļā.

               23.Nozares grūtību un jaunās uzņēmumu politikas dēļ daudzi darba ņēmēji privātajā sektorā ir atlaisti. 2008. gadā reģionā IKT nozares uzņēmumos strādāja gandrīz 13 000 cilvēku, bet 2012. gadā šis skaitlis samazinājās līdz aptuveni 10 500 cilvēkiem. Kopš tā laika ir atlaists vēl vairāk darbinieku, un pašlaik aplēsts, ka kopā atlaists nedaudz mazāk nekā 10 000 cilvēku. Uzņēmumi pāriet no ražošanas uz satura izstrādi un no pasaules mēroga lielrūpniecības uz darbību mazākās vienībās. Bez uzņēmumiem IKT speciālistus ievērojamā skaitā nodarbina arī publiskais sektors. Publiskā sektora taupības mērķu dēļ tajā vairs netiek piedāvāts tik daudz darbvietu kā iepriekš, un šī tendence turpināsies nākotnē.

               24.Oulu apakšreģions ir īpaši iezīmīgs ar to, ka tajā divi no trīs bezdarbniekiem ir profesionāļi ar augstu izglītības līmeni un labu darba pieredzi. Ilgu laiku Oulu apakšreģions ir bijis nozīmīgs IKT nozares pētniecības un produktu izstrādes centrs, un tajā tika nodarbināti inženierijas un datu apstrādes dažādu jomu speciālisti.

               25.IKT nozares vecuma struktūrā dominē jauni cilvēki. Puse no pašreizējiem darba meklētājiem ir vecumā līdz 40 gadiem. Tieši vecākiem cilvēkiem ir grūtības atrast jaunu darbu, un ilgtermiņa bezdarbs pieaug. No bezdarbniekiem, kas strādājuši IKT jomā Ziemeļostrobotnijā, aptuveni puse (450 bezdarbnieki) ir bijuši bez darba vairāk nekā gadu; aptuveni 300 no šiem darba meklētājiem ir ieguvuši labas kvalitātes izglītību.

               26.Atlaišanas gadījumi uzņēmumā Broadcom būtiski palielina bezdarba rādītājus Oulu. Konkrēti, atlaišanas gadījumi palielinās bez darba esošo vecāko speciālistu skaitu. Oulu apakšreģionā tiek aktīvi attīstīti jaunizaugsmes sektori, un ir jānodrošina bez darba palikušo IKT speciālistu iekļaušana. Daudziem no šiem speciālistiem ir liela pieredze projektēšanā un produktu izstrādē, un šīs zināšanas var izmantot nākotnē – IKT nozarē vai citās nozarēs, kurās pielieto IKT.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               27.Aprēķinātais atlaisto darba ņēmēju skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos, ir 500. Potenciālos dalībniekus pēc viņu dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi.

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        Vīrieši:

                        442

                        (88,4 %)

                        Sievietes:

                        58

                        (11,6 %)

                        Pilsonība:

                        ES pilsoņi:

                        487

                        (97,4 %)

                        Nav ES pilsoņi:

                        13

                        (2,6 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi:

                        1

                        (0,2 %)

                        25–29 gadi:

                        19

                        (3,8 %)

                        30–54 gadi:

                        470

                        (94,0 %)

                        55–64 gadi:

                        10

                        (2,0 %)

                        vairāk nekā 64 gadi:

                        0

                        (0,0 %)

               28.Tādējādi aplēsts, ka to saņēmēju kopskaits, kas piedalīsies pasākumos, būs 500.

               Ierosināto darbību attiecināmība

               29.Somija plāno īstenot trīs veidu pasākumus atlaistajiem darba ņēmējiem, uz kuriem attiecas šis pieteikums: i) palīdzēt atrast jaunu darbu, ii) palīdzēt uzsākt uzņēmējdarbību un iii) nodrošināt apmācību vai izglītību. Visi turpmāk minētie pasākumi kopā veido saskaņotu individualizēto pakalpojumu paketi un ir paredzēti, lai atlaistos darba ņēmējus no jauna integrētu darba tirgū.

               30.Konsultācijas un citi sagatavošanās pasākumi. Bezdarbniekiem tiek sniegta palīdzība darba meklēšanas paņēmienu izvēlē, izmantojot konsultācijas un norādes, sniedzot iespējas apmeklēt nodarbinātības izstādes un palīdzību darba pieteikuma un CV sagatavošanā. Šo pakalpojumu sniedz dažāda lieluma grupām. Atkarībā no grupas lieluma tiks nodrošinātas 5–20 dienu ilgas mācības. Grupām tiek sniegta arī sīki izstrādāta profesionālā orientācija, koncentrējoties uz sadarbību un darba praksi. Šāda apmācība var ilgt līdz 40 dienām. Indivīdus vai grupas var nodrošināt ar darbaudzinātāju, kas var darboties kā partneris darba meklējumos un kā mentors gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem jauna darba sākumposmā. Katrs darba meklētājs šādu palīdzību var saņemt līdz 50 stundu apjomā gadā.

               31.Darba ņēmēji var izmantot arī virkni ekspertu novērtējumu. Tie var būt, piemēram, personas darbaspēju novērtējums, tostarp ar veselību saistīti aspekti, potenciālā darbinieka kompetenču un profesionālo iemaņu vai uzņēmējdarbības prasmju novērtējums.

               32.Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi pakalpojumu dienestā. Atlaisto darba ņēmēju rīcībā ir individuāli izraudzīti pakalpojumu dienesti, kas rūpējas par viņiem īstenošanas posmā. Pakalpojumu dienesti sniedz padomu atlaišanas skartajiem darba ņēmējiem no paša sākuma, nodrošinot tiem individualizētākus un padziļinātākus pakalpojumus, nekā parasti spēj sniegt valsts nodarbinātības dienests. Ja mērķgrupa samērīgā laikposmā nevarēs atrast jaunu darbu, tiks nozīmēts mentors, kurš ir kompetents IKT jomā. Mentors palīdzēs darba ņēmējiem ar konkrētiem darba meklēšanas paņēmieniem vai palīdzēs izveidot savu uzņēmumu.

               33.Apmācība un pārkvalifikācija. Šo apmācības pasākumu mērķis ir pamata vai arodkvalifikācija kādā nozarē ar augstu nodarbinātības līmeni vai profesionālā tālākizglītība, vai augstākā izglītība, kurā tiek stiprināta pašreizējā kompetence, vai ievada/sagatavošanas apmācība tādu personu iekļaušanai darba tirgū, kurām nav nākotnes karjeras plānu. Apmācība ir pielāgota mērķgrupai, un kursos var būt iekļauta, piemēram, IKT nozares kompetenču paplašināšana, projektu, kvalitātes un finanšu pārvaldība, kā arī uzņēmējdarbības prasmju attīstīšana un pilnveidošana. Plaša apmācība uzņēmumu attīstības jomā (tā sauktā KEKO apmācība) var palīdzēt personai pārvaldīt konkrētu uzņēmuma attīstības projektu.

               34.Pakalpojumu sniedzēji var izmaksāt finansiālu stimulu (algas subsīdiju) kā daļu no algas par katrām darba tiesiskajām attiecībām, kas izveidotas mērķgrupas darba ņēmējam. No 2015. gada algas subsīdija būs 30–50 % no attiecīgajām algas izmaksām atkarībā no tā, cik ilgi persona, kas ir pieņemta darbā ar subsīdiju, ir bijusi bez darba. Subsīdijas maksāšanas ilgums tiks noteikts, pamatojoties uz attiecīgās personas konkrētajām vajadzībām (piemēram, jaunajam darbam nepieciešamā kompetence).

               35.Orientācija uz uzņēmējdarbību un pakalpojumi jauniem uzņēmējiem. Pasākumi, kas saistīti ar uzņēmējdarbības veicināšanu, tiek īstenoti kā uzņēmumu inkubatoru tipa apmācība un ar nodarbinātības politiku saistīta uzņēmējdarbības apmācība. Turklāt jaunajiem uzņēmējiem piedāvā padomus, konsultācijas un atbalstu. Jaunu uzņēmumu paaudze tiks atbalstīta ar apakšreģiona uzņēmējdarbības pakalpojumu sniedzēju tīklu palīdzību un MEE Corporation (Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas programma) uzņēmējdarbības klientu loka plānošanas palīdzību. Uzņēmumu inkubatora koncepcija tiks izmantota, lai ieviestu daudzveidīgu apmācību, kas paredzēta iekļaušanai darba tirgū un kurā mācību organizācijas vadībā notiks grupu darba nodarbības.

               36.Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija. Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija nodrošina ienākumus topošajam uzņēmējam laikā, kas saskaņā ar aprēķiniem nepieciešams pilna laika uzņēmējdarbības uzsākšanai un izveidei (līdz 18 mēnešiem). Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija sastāv no divām daļām: pamata pabalsts un piemaksa. 2014. gadā pamata pabalsts bija EUR 32,66 dienā. Maksimālais piemaksas apmērs ir 60 % no pamata pabalsta. Vidējais uzņēmējdarbības sākšanas dotācijas apmērs ir aplēsts EUR 6000 apmērā, bet katram saņēmējam piešķiramā summa tiks noteikta katrā konkrētā gadījumā atsevišķi.

               37.Pabalsti par ceļa izdevumiem, nakšņošanas un pārcelšanās izmaksām. Darba meklētājam var piešķirt pabalstu par ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas rodas darba meklēšanas nolūkā, vai par ceļa un uzturēšanās izmaksām, kas radušās, piedaloties apmācībā, kuras mērķis ir sekmēt nodarbinātību. Darba meklētājam var piešķirt arī atlīdzību par pārcelšanās izdevumiem, ja viņš pieņem tāda darba piedāvājumu, kurš atrodas ārpus ikdienas pārvietošanās zonas. Ar šiem pabalstiem saņēmēji tiks mudināti meklēt darbu plašākā ģeogrāfiskā apgabalā.

               38.Uzņēmumu aptaujas un apmeklējumi. Projekta mērķis ir paplašināt zināšanas par IKT nozari, izstrādājot prognozes reģionālajam IKT sektoram ar uzņēmumu aptauju un apmeklējumu palīdzību. Tās tiks izmantotas, lai plānotu individuāli pielāgotus pakalpojumus mērķgrupai un uzlabotu prasmes tādu pakalpojumu iegādē, kuri atbalsta mērķgrupas nodarbinātību. Prognozes par IKT nozari arī kļūs par norādēm tiem darba meklētājiem, kas plāno sākt savu uzņēmējdarbību. Šie pasākumi ir turpinājums darbam, kas veikts iepriekšējā EGF intervences gadījumā (EGF/2013/001 FI/Nokia), kurā tika apkopota ziņojumu un statistikas informācija, kuras pamatā bija telefona intervijas ar uzņēmumiem.

               39.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               40.Somija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               41.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 2 275 000, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 2 172 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kā arī kontroles un ziņojumu sniegšanas pasākumiem EUR 103 000 apmērā.

               42.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 1 365 000 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Konsultācijas un citi sagatavošanās pasākumi

                        222

                        400

                        88 800

                        Nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumi pakalpojumu dienestā

                        500

                        600

                        300 000

                        Apmācība un pārkvalifikācija

                        145

                        5000

                        725 000

                        Orientācija uz uzņēmējdarbību un pakalpojumi jauniem uzņēmējiem

                        13

                        5000

                        65 000

                        Uzņēmējdarbības sākšanas dotācija

                        19

                        6000

                        114 000

                        Uzņēmumu aptaujas un apmeklējumi

                        424

                        1179
                           8

                        500 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes

                        –

                        1 792 800

                        (82,54 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Algas subsīdija

                        62

                        6000

                        372 000

                        Pabalsti par ceļa izdevumiem, nakšņošanas un pārcelšanās izmaksām

                        48

                        150

                        7200

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes

                        –

                        379 200

                        (17,46 %)

                        Darbības, ko veic saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        –

                        8000

                        2. Pārvaldība

                        –

                        70 000

                        3. Informācija un publicitāte

                        –

                        20 000

                        4. Kontrole un ziņojumu sniegšana

                        –

                        5000

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        –

                        103 000

                        (4,53 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        –

                        2 275 000

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        1 365 000

               43.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotās individualizēto pakalpojumu paketes kopējām izmaksām. Somija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               44.Somija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               45.Somija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2014. gada 11. augustā. Tāpēc par izdevumiem par 29.–39. punktā minētajām darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālo ieguldījumu no 2014. gada 11. augusta līdz 2017. gada 30. janvārim, izņemot augstāko izglītību (ja tāda tiek nodrošināta), kur tiesības saņemt finansiālo ieguldījumu būs no 2014. gada 11. augusta līdz 2017. gada 30. jūlijam.

               46.Somijai 2014. gada 11. augustā sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālo ieguldījumu no 2014. gada 11. augusta līdz 2017. gada 30. jūlijam.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem

               47.Valsts priekšfinansējums vai līdzfinansējums tiek izmaksāts galvenokārt no Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas Administratīvās nodaļas valsts nodarbinātības dienestu budžeta pozīcijas. Dažus pakalpojumus finansēs arī no ekonomiskās attīstības, transporta un vides centru (ELY centru) un nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroju darbības izdevumiem. Tehnisko atbalstu finansēs no Nodarbinātības un ekonomikas ministrijas un ekonomiskās attīstības, transporta un vides centru darbības izdevumiem. Somijas iestādes veiks darbu, lai nodrošinātu valsts priekšfinansējumu darbībām un uzdevumiem, kas ļauj, cik ātri un efektīvi vien iespējams, uzsākt pasākumus ar EGF atbalstu.

               48.Pašlaik Somija gatavo EGF pieteikumu saistībā ar turpmākajiem darba ņēmēju atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Microsoft. Līdzīgi atlaistajiem Broadcom darbiniekiem darba ņēmēji, kurus no darba atlaidis Microsoft, iepriekš strādāja uzņēmumā Nokia un atrodas tajās pašās vietās: Oulu, Tamperē, Salo un Helsinku pilsētas teritorijā. Tiks pieliktas pūles, lai radītu sinerģiju starp abiem projektiem.

               49.Broadcom EGF projekts arī sadarbosies ar valsts EURES pakalpojumu attīstības projektu "Darbaspēka mobilitāte Eiropā 2014.–2020. gadā". Šā projekta īstenošana ar ESF finansējuma palīdzību tiks sākta 2015. gada sākumā, un to koordinēs Ziemeļkarēlijas ekonomiskās attīstības, transporta un vides centrs (ELY centrs).

               50.Jaunā ESF plānošanas perioda ietvaros tiek gatavots valsts pasākumu kopums "Modeļi starp darbā pieņemošo uzņēmumu un štatus samazinošo uzņēmumu". Pasākumu kopuma mērķis ir papildināt un attīstīt pasākumus, kas saistīti ar valstu strukturālajām pārmaiņām un drošību šajās pārmaiņās. Tas ir paredzēts, lai veicinātu kopīgu produktu izstrādi, identificētu labu un sliktu praksi, uzlabotu komunikāciju un nostiprinātu projekta labos rezultātus.

               51.Somija ir norādījusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               52.Somija norādīja, ka saskaņotā individualizēto pakalpojumu pakete ir izstrādāta, apspriežoties ar paredzēto saņēmēju pārstāvjiem un sociālajiem un reģionālajiem partneriem. Diskusija notika 2014. gada 1. oktobrī, un tās mērķis bija izplānot pasākumus, kas būtu jāiekļauj reģionālajos EGF projektos. Tajā piedalījās gan paredzēto saņēmēju, gan tā uzņēmuma pārstāvji, kurš bija atlaidis darbiniekus, kā arī daudzas citas ieinteresētās personas. Diskusijas gaitā tika izstrādāti priekšlikumi EGF projektiem Oulu reģionā, un tie tika izmantoti pieteikumā.

               53.Nodarbinātības un ekonomikas ministrija ir izveidojusi plašu ieinteresēto personu grupu, kas risina jautājumus saistībā ar atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Broadcom un ir piedalījusies EGF pieteikuma sagatavošanā. Darba grupā ietilpst attiecīgo ekonomiskās attīstības, transporta un vides centru (kas atbild par centrālās vadības īstenošanas un attīstības uzdevumiem reģionālā līmenī) pārstāvji, kā arī sociālie partneri, Broadcom pārstāvji un citas ieinteresētās personas.

               54.Nodarbinātības un ekonomiskās attīstības administrācijas klientu apkalpošanas centrs un ekonomiskās attīstības, transporta un vides centri sadarbojas ar citām ieinteresētajām personām. Šīs sadarbības mērķis ir atbalstīt sabiedrisko nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumu īstenošanu, plānošanu un attīstību. Šajā nolūkā nodarbinātības un uzņēmējdarbības pakalpojumu konsultatīvā padome (TY konsultatīvā padome) sadarbojas ar nodarbinātības un ekonomiskās attīstības biroju.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               55.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Somija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs Nodarbinātības un ekonomikas ministrija, kura pārvalda arī ESF līdzekļus. Tā pati ministrija darbojas arī kā sertifikācijas iestāde. Pienākumi un ziņošanas saistības ir stingri nošķirtas starp departamentiem, kas ir atbildīgi par šīm divām funkcijām. Pārvaldības funkcijas attiecībā uz EGF ir uzticētas Nodarbinātības un uzņēmējdarbības departamentam, savukārt attiecībā uz ESF šīs funkcijas veic Reģionālais departaments. Sertifikācijas funkcijas attiecībā uz abiem fondiem ir nodotas Cilvēkresursu un administrācijas nodaļai. Ministrija ir sagatavojusi rokasgrāmatu, kurā precīzi noteiktas ievērojamās procedūras.

               56.Par revīziju atbildīgā struktūra ir neatkarīga iekšējās revīzijas nodaļa, kas ir tieši pakļauta tās pašas ministrijas pastāvīgajam sekretāram. Uzdevumi, kas saistīti ar uzraudzību un revīziju, arī ir iekļauti gan vadošās iestādes, gan sertifikācijas iestādes funkcijās.

               Attiecīgās dalībvalsts uzņemtās saistības

               57.Somija ir sniegusi visas nepieciešamās garantijas attiecībā uz turpmāk minēto:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi;

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu;

               –uzņēmums Broadcom Communications Finland, kurš pēc atlaišanas ir turpinājis darbību, ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību;

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana;

               –ar ierosinātajām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības;

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               58.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  9
               .

               59.Izskatot pieteikumu attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti EGF regulas 13. panta 1. punktā, un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un paredzētās izmaksas, Komisija ierosina piešķirt EGF līdzekļus EUR 1 365 000 apmērā, kas atbilst 60 % no ierosināto darbību kopējām izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               60.Ierosināto lēmumu izmantot EGF kopīgi pieņems Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  10
                13. punktā.

               Saistītie tiesību akti

               61.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 1 365 000 apmērā.

               62.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņems šo priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu
                  (Somijas pieteikums – EGF/2015/001 FI/Broadcom)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  11
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  12
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  13
                12. pantā.

               (3)Somija 2015. gada 30. janvārī iesniedza pieteikumu EGF/2015/001 FI/Broadcom par finansiālo ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas uzņēmumā Broadcom Communications Finland un divos tā piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst minētās regulas 13. pantā norādītajām prasībām EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanai.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 365 000 apmērā saistībā ar Somijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 365 000 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas diena]*.

                  14Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1893/2006, ar ko izveido NACE 2. red. saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju, kā arī groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3037/90 un dažas EK regulas par īpašām statistikas jomām (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.).

                     (4)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (5)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (6)
                  https://www.strategyanalytics.com/default.aspx?mod=pressreleaseviewer&a0=5482.

                     (7)
                  LTE, kas ir Long-Term Evolution saīsinājums, ir ātrdarbīgu datu bezvadu pārraides standarts mobilajiem tālruņiem un datu termināļiem.

                     (8)
                  Noapaļots skaitlis.

                     (9)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (10)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (11)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (12)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (13)
                  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (14)
                   Datums jāievieto Parlamentam pirms publicēšanas OV.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0226

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas kokvilnas LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3)  /* COM/2008/0226 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 30.4.2008COM(2008) 226 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas kokvilnas LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3)(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz pārtiku un barību, kas satur, sastāv vai ir ražota no ģenētiski modificētas kokvilnas LLCotton25 un par kuru 2005. gada 3. martā uzņēmums Bayer CropScience AG Nīderlandes kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu par laišanu tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Pievienotais priekšlikums attiecas arī uz citu tādu produktu laišanu tirgū, kas satur vai sastāv no kokvilnas LLCotton25 un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kokvilna, izņemot audzēšanu.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2007. gada 16. aprīlī sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no kokvilnas LLCotton25 , kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide.Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, 2008. gada 12. februārī Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai tika iesniegts Komisijas lēmuma projekts, ar ko atļauj laist Kopienas tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas kokvilnas LLCotton25 , lai komiteja par to balsotu. Komiteja atzinumu nesniedza; četrpadsmit dalībvalstis nobalsoja par (168 balsis), septiņas dalībvalstis nobalsoja pret (109 balsis), četras dalībvalstis (65 balsis) atturējās un viena dalībvalsts (3 balsis) nebija pārstāvēta.Tādējādi saskaņā ar 35. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums, kas attiecas uz veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu un jāinformē par to Parlaments.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no ģenētiski modificētas kokvilnas LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3)(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[1] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Uzņēmums Bayer CropScience AG 2005. gada 3. martā iesniedza pieteikumu Nīderlandes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur, sastāv vai ir ražota no ģenētiski modificētas kokvilnas LLCotton25 („pieteikums”).(2) Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur, sastāv vai ir ražota no ģenētiski modificētas kokvilnas un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kokvilnu, izņemot audzēšanai. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK[2] atcelšanu, un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem.(3) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde („EPNI”) 2007. gada 16. aprīlī sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražota no ģenētiski modificētas kokvilnas LLCotton25 („produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (paredzēto lietojumu[3] kontekstā). Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EPNI, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.(4) Konkrēti EPNI secināja, ka salīdzinošā sastāvdaļu analīze un agronomisko īpašību analīze liecina, ka kokvilna LLCottton25 būtībā ir ekvivalents ģenētiski nemodificētai kokvilnai, un attiecīgi papildu drošuma pētījumi ar laboratorijas dzīvniekiem (piemēram, 90 dienu toksiskuma pētījums ar žurkām) nav nepieciešami.(5) Turklāt EPNI atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam. Tomēr kokvilnas sēklu fizikālo īpašību un transportēšanas metožu dēļ vispārīgās uzraudzības nolūkā EPNI ieteica ieviest konkrētus pasākumus, lai aktīvi uzraudzītu stāvokli saistībā ar savvaļas kokvilnas augiem reģionos, kur iespējama sēklu izkaisīšana.(6) Pieteikuma iesniedzēja uzraudzības plānu rediģēja, lai ievērotu minēto EPNI ieteikumu.(7) Ņemot vērā šos apsvērumus, attiecībā uz produktiem jāpiešķir atļauja.(8) Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[4], katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.(9) Pamatojoties uz EPNI atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur, sastāv vai ir ražoti no kokvilnas LLCotton25 , nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.(10) Tāpat EPNI atzinums nepamato to, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi laišanai tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi izmantošanai un darbībām, ieskaitot prasību veikt uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.(11) Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.(12) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulas (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[5], 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.(13) Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulai (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[6], ir jāizziņo pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību,(14) Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, tādēļ šajā lēmumā paredzētie pasākumi jāpieņem Padomei,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificēti organismi un unikālais identifikatorsĢenētiski modificētai kokvilnai ( Gossypium hirsutum ) LLCotton25, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators ACS-GHØØ1-3, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.2. pants AtļaujaSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:a) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur, sastāv vai ir ražotas no kokvilnas ACS-GHØØ1-3;b) barībai, kas satur, sastāv vai ir ražota no kokvilnas ACS-GHØØ1-3;c) produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur vai sastāv no kokvilnas ACS-GHØØ1-3, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kokvilna, izņemot audzēšanu.3. pants Marķēšana1. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punkta marķēšanas prasībām „organisma nosaukums” ir „kokvilna”.2. Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur, sastāv vai ir ražoti no kokvilnas ACS-GHØØ1-3, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze „nav paredzēts audzēšanai”.4. pants Ietekmes uz vidi uzraudzība1. Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots monitoringa plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts pielikuma h) punktā.2. Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa pasākumos izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.5. pants Kopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj Ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.6. pants Atļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir uzņēmums Bayer Cropscience AG .7. pants DerīgumsŠo lēmumu piemēro desmit gadus no tā izziņošanas dienas.8. pants AdresātsŠis lēmums ir adresēts Bayer CropScience AG, Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Vācija.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājsNosaukums: Bayer CropScience AGAdrese: Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Vācijab) Produktu apzīmējums un specifikācija1) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur, sastāv vai ir ražotas no kokvilnas ACS-GHØØ1-3;2) barībai, kas satur, sastāv vai ir ražota no kokvilnas ACS-GHØØ1-3;3) produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur vai sastāv no kokvilnas ACS-GHØØ1-3, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kokvilna, izņemot audzēšanu.Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā kokvilna ACS-GHØØ1-3 rada PAT proteīnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdu.c) Marķējums1) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punkta konkrētām marķēšanas prasībām „organisma nosaukums” ir „kokvilna”.2) Uz šā lēmuma 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur, sastāv vai ir ražoti no kokvilnas ACS-GHØØ1-3, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze „nav paredzēts audzēšanai”.d) Noteikšanas metode-  Konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz kokvilnu ACS-GHØØ1-3.-  Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta vietnē http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm.-  Atsauces materiāls: OCS 0306-A un AOCS 0306-E, kas pieejams American Oil Chemists Society ( AOCS ) tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm/bayer_cotton.cfm.e) Unikālais identifikatorsACS-GHØØ1-3f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidībuBioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācijas numurs: skatīt [ aizpildīt, kad izziņos ].g) Nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz produktu laišanu tirgū, izmantošanu vai darbībām ar tiemNav vajadzīgs.h) Monitoringa plānsPlāns, kas paredz uzraudzīt ietekmi uz vidi atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.[Saite: plāna publikācija internetā ]i) Uzraudzības prasības pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturāNav vajadzīgs.Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. [1] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regula grozīta ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).[2] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.)[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785856.htm.[4] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[5] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[6] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.


|

52010XX1123(01)

Projekts – Asociācijas padomes, kura nodibināta ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, Lēmums Nr. …/… (… gada …) attiecībā uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā iekļautajiem sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanas noteikumiem

Oficiālais Vēstnesis L 306 , 23/11/2010 Lpp. 2 - 7

		ProjektsAsociācijas padomes,kura nodibināta ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses,Lēmums Nr. …/…(… gada …)attiecībā uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā iekļautajiem sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanas noteikumiemASOCIĀCIJAS PADOME,ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses [1], un jo īpaši tā 67. pantu,tā kā:(1) Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses ("nolīgums"), 65. līdz 68. pantā ir paredzēta Marokas un dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšana. Nolīguma 65. pantā ir noteikti šādas koordinēšanas principi.(2) Nolīguma 67. pantā ir paredzēts, ka Asociācijas padome pieņem lēmumu, ar ko īsteno 65. pantā izklāstītos principus, pirms beidzies pirmais gads pēc nolīguma stāšanās spēkā.(3) ES un Marokas rīcības plāna, ko Asociācijas padome pieņēma 2005. gada 27. jūlijā saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, 29. mērķa trešajā ievilkumā Asociācijas padome ir aicināta pieņemt lēmumu, ar ko īstenotu nolīguma 65. pantu.(4) Attiecībā uz nediskriminācijas principa piemērošanu ar šo lēmumu nebūtu jāpiešķir nekādas papildu tiesības, ko radītu konkrēti fakti vai notikumi otras līgumslēdzējas puses teritorijā, ja šādus faktus vai notikumus neņem vērā pirmās līgumslēdzējas puses tiesību aktos, izņemot tiesības eksportēt konkrētus pabalstus.(5) Piemērojot šo lēmumu, Marokas darba ņēmēju tiesības uz ģimenes pabalstiem būtu jāsaista ar nosacījumu, ka viņu ģimenes locekļi kopā ar šiem darba ņēmējiem likumīgi uzturas dalībvalstī, kurā darba ņēmēji ir nodarbināti. Ar šo lēmumu tiesības uz ģimenes pabalstiem nebūtu jāpiešķir attiecībā uz tiem viņu ģimenes locekļiem, kuri dzīvo citā valstī, piemēram, Marokā.(6) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 859/2003 [2] Regulas (EEK) Nr. 1408/71 un Regulas (EEK) Nr. 574/72 noteikumi jau tiek attiecināti uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētie noteikumi jau neattiecas viņu valstspiederības dēļ vien. Regulā (EK) Nr. 859/2003 jau ir ietverts to apdrošināšanas periodu summēšanas princips, kurus Marokas darba ņēmēji dažādās dalībvalstīs ir ieguvuši attiecībā uz tiesībām uz konkrētiem pabalstiem, kā izklāstīts nolīguma 65. panta 2. punktā.(7) Lai veicinātu koordinēšanas noteikumu piemērošanu, varētu būt jāpieņem speciāli noteikumi, kas atbilstu Marokas tiesību aktu īpatnībām.(8) Lai nodrošinātu dalībvalstu un Marokas sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinēšanas raitu norisi, ir jāparedz īpaši noteikumi par sadarbību starp dalībvalstīm un Maroku, kā arī starp attiecīgo personu un kompetentās valsts iestādi.(9) Lai aizsargātu personas, uz kurām attiecas šis lēmums, un lai nodrošinātu, ka, lēmumam stājoties spēkā, šīs personas nezaudē savas tiesības, būtu jāpieņem pārejas noteikumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.I DAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pantsDefinīcijas1. Šajā lēmumā:a) "nolīgums" ir Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses;b) "regula" ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 ( 2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu [3], ko piemēro Eiropas Savienības dalībvalstīs;c) "īstenošanas regula" ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 987/2009 ( 2009. gada 16. septembris), ar ko nosaka īstenošanas kārtību Regulai (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu [4];d) "dalībvalsts" ir Eiropas Savienības dalībvalsts;e) "darba ņēmējs" ir:i) dalībvalstu tiesību aktos – persona, kas veic darbību nodarbinātas personas statusā regulas 1. panta a) punkta nozīmē;ii) Marokas tiesību aktos – persona, kas veic darbību nodarbinātas personas statusā minēto tiesību aktu nozīmē;f) "ģimenes loceklis" ir:i) dalībvalsts tiesību aktos – ģimenes loceklis regulas 1. panta i) punkta nozīmē;ii) Marokas tiesību aktos – ģimenes loceklis minēto tiesību aktu nozīmē;g) "tiesību akti" ir:i) attiecībā uz dalībvalstīm – tiesību akti regulas 1. panta l) punkta nozīmē;ii) attiecībā uz Maroku – atbilstīgie tiesību akti, kurus piemēro Marokā;h) "pabalsti" ir:i) attiecībā uz dalībvalstīm – pabalsti regulas 3. panta nozīmē;ii) attiecībā uz Maroku – atbilstīgie pabalsti, kurus piemēro Marokā;i) "eksportējami pabalsti" ir:i) attiecībā uz dalībvalstīm:- vecuma pensijas,- apgādnieka zaudējuma pabalsti,- pabalsti sakarā ar nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām,- invaliditātes pensijas saistībā ar nelaimes gadījumiem darbā un arodslimībām,regulas nozīmē, izņemot īpašus no iemaksām neatkarīgus naudas pabalstus, kā uzskaitīts regulas X pielikumā;ii) attiecībā uz Maroku – atbilstīgie pabalsti, kas paredzēti saskaņā ar Marokas tiesību aktiem, izņemot īpašus no iemaksām neatkarīgus naudas pabalstus, kā uzskaitīts šā lēmuma I pielikumā.2. Citiem šajā lēmumā izmantotajiem terminiem ir nozīme, kas tiem piešķirta:a) attiecībā uz dalībvalstīm – regulā un īstenošanas regulā;b) attiecībā uz Maroku – atbilstīgos tiesību aktos, kas piemērojami Marokā.2. pantsAptvertās personasŠis lēmums attiecas uz:a) darba ņēmējiem, kuri ir Marokas valstspiederīgie un kuri ir vai ir bijuši likumīgi nodarbināti kādas dalībvalsts teritorijā, un uz kuriem attiecas vai ir attiekušies vienas vai vairāku dalībvalstu tiesību akti, un viņu pārdzīvojušajiem tuviniekiem;b) šā panta a) punktā minēto darba ņēmēju ģimenes locekļiem ar noteikumu, ka šie ģimenes locekļi likumīgi uzturas vai ir uzturējušies kopā ar attiecīgo darba ņēmēju šā darba ņēmēja nodarbinātības laikā dalībvalstī;c) darba ņēmējiem, kuri ir kādas dalībvalsts valstspiederīgie un kuri ir vai ir bijuši likumīgi nodarbināti Marokas teritorijā, un uz kuriem attiecas vai ir attiekušies Marokas tiesību akti, un viņu pārdzīvojušajiem tuviniekiem; und) šā panta c) punktā minēto darba ņēmēju ģimenes locekļiem ar noteikumu, ka šie ģimenes locekļi likumīgi uzturas vai ir uzturējušies kopā ar attiecīgo darba ņēmēju šā darba ņēmēja nodarbinātības laikā Marokā.3. pantsVienlīdzīga attieksme1. Attiecībā uz pabalstiem 1. panta 1. punkta h) apakšpunkta nozīmē attieksmē pret darba ņēmējiem, kuri ir Marokas valstspiederīgie un kuri ir likumīgi nodarbināti kādā dalībvalstī, un visiem viņu ģimenes locekļiem, kas likumīgi dzīvo kopā ar viņiem, nedrīkst būt nekāda veida diskriminācijas valstspiederības dēļ salīdzinājumā ar to dalībvalstu valstspiederīgajiem, kurās šie darba ņēmēji ir nodarbināti.2. Attiecībā uz pabalstiem 1. panta 1. punkta h) apakšpunkta nozīmē attieksmē pret darba ņēmējiem, kuri ir kādas dalībvalsts valstspiederīgie un kuri ir likumīgi nodarbināti Marokā, un visiem viņu ģimenes locekļiem, kas likumīgi dzīvo kopā ar viņiem, nedrīkst būt nekāda veida diskriminācijas valstspiederības dēļ salīdzinājumā ar Marokas valstspiederīgajiem.II DAĻAATTIECĪBAS STARP DALĪBVALSTĪM UN MAROKU4. pantsAtteikšanās no noteikumiem par dzīvesvietu1. Eksportējamus pabalstus 1. panta 1. punkta i) apakšpunkta nozīmē, kurus ir tiesīgas saņemt 2. panta a) un c) punktā minētās personas, nesamazina, nepārveido, neaptur, neatsauc un nekonfiscē tāda iemesla dēļ, ka pabalsta saņēmējs dzīvo:i) attiecībā uz kādas dalībvalsts tiesību aktos paredzētu pabalstu – Marokas teritorijā; vaiii) attiecībā uz Marokas tiesību aktos paredzētu pabalstu – kādas dalībvalsts teritorijā.2. Darba ņēmēja ģimenes locekļi, kas minēti 2. panta b) punktā, ir tiesīgi saņemt eksportējamus pabalstus 1. panta 1. punkta i) apakšpunkta nozīmē tāpat kā tāda darba ņēmēja ģimenes locekļi, kas ir attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgais, – ja šie ģimenes locekļi uzturas Marokas teritorijā.3. Darba ņēmēja ģimenes locekļi, kas minēti 2. panta d) punktā, ir tiesīgi saņemt eksportējamus pabalstus 1. panta 1. punkta i) apakšpunkta nozīmē tāpat kā tāda darba ņēmēja ģimenes locekļi, kas ir Marokas valstspiederīgais, – ja šie ģimenes locekļi uzturas kādas dalībvalsts teritorijā.III DAĻADAŽĀDI NOTEIKUMI5. pantsSadarbība1. Dalībvalstis un Maroka cita citai sniedz visu informāciju par izmaiņām savos tiesību aktos, kas var ietekmēt šā lēmuma īstenošanu.2. Pildot šo lēmumu, dalībvalstu un Marokas iestādes piedāvā cita citai savus pakalpojumus un rīkojas tā, it kā īstenotu pašas savus tiesību aktus. Minēto iestāžu sniegtā administratīvā palīdzība parasti ir bezmaksas. Tomēr dalībvalstu un Marokas kompetentās iestādes var vienoties par dažu izdevumu kompensēšanu.3. Pildot šo lēmumu, dalībvalstu un Marokas iestādes var tieši sazināties cita ar citu un ar attiecīgajām personām vai šo personu pārstāvjiem.4. Lai nodrošinātu šā lēmuma pareizu īstenošanu, iestādēm un personām, uz kurām attiecas šis lēmums, ir savstarpējs pienākums citai citu informēt un sadarboties.5. Attiecīgajām personām iespējami drīz jāinformē kompetentās dalībvalsts vai Marokas iestādes, ja pēdējā no minētajām ir kompetentā valsts, un dzīvesvietas dalībvalsts vai Marokas iestādes, ja pēdējā no minētajām ir dzīvesvietas valsts, par visām tām pārmaiņām saistībā ar viņu pašu vai viņu ģimenes stāvokli, kas ietekmē šo personu tiesības uz pabalstiem saskaņā ar šo lēmumu.6. Ja netiek ievērots 5. punktā minētais pienākums informēt, tad saskaņā ar valsts tiesību aktiem var piemērot samērīgus pasākumus. Tomēr šie pasākumi ir līdzvērtīgi tiem, ko saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemēro līdzīgās situācijās, un ar tiem pabalsta pieprasītājam nepadara par neiespējamu vai pārmērīgi neapgrūtina praksē izmantot saskaņā ar šo lēmumu piešķirtās tiesības.7. Dalībvalstis un Maroka var paredzēt, ka valsts noteikumos, ko izmanto, lai pārbaudītu, vai pabalsta saņēmēji atbilst pabalsta saņemšanas tiesību nosacījumiem, tiek ņemts vērā fakts, ka pabalsta saņēmēji uzturas vai dzīvo ārpus tās valsts teritorijas, kurā atrodas debitoriestāde. Šādi noteikumi ir samērīgi, nediskriminējoši saistībā ar valstspiederību, un tie ir saskaņā ar šā lēmuma principiem. Šādus noteikumus paziņo Asociācijas padomei.6. pantsAdministratīvās pārbaudes un medicīniskā izmeklēšana1. Šo pantu piemēro 2. pantā minētajām personām, kas saņem 1. panta 1. punkta i) apakšpunktā minētos eksportējamos pabalstus, kā arī iestādēm, kas ir atbildīgas par šā lēmuma īstenošanu.2. Ja pabalstu saņēmējs vai pieprasītājs vai kāds viņa ģimenes loceklis uzturas vai dzīvo kādas dalībvalsts teritorijā, bet debitoriestāde atrodas Marokā vai arī minētā persona uzturas vai dzīvo Marokā, bet debitoriestāde atrodas kādā dalībvalstī, medicīnisko izmeklēšanu pēc minētās iestādes pieprasījuma veic pabalstu saņēmēja uzturēšanās vai dzīvesvietas iestāde saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas tiesību aktos, kurus piemēro minētā iestāde.Debitoriestāde paziņo uzturēšanās vai dzīvesvietas iestādei par jebkurām īpašajām prasībām, kas vajadzības gadījumā jāievēro, un par aspektiem, attiecībā uz kuriem būtu jāveic medicīniskā izmeklēšana.Uzturēšanās vai dzīvesvietas iestāde nosūta ziņojumu debitoriestādei, kas lūdza veikt medicīnisko izmeklēšanu.Debitoriestāde patur tiesības pieprasīt pabalsta saņēmēja medicīnisko izmeklēšanu, ko veic tās izvēlēts ārsts, vai nu teritorijā, kurā pabalsta saņēmējs vai pieprasītājs uzturas vai dzīvo, vai valstī, kurā atrodas debitoriestāde. Tomēr pabalsta saņēmēju var aicināt atgriezties debitoriestādes valstī tikai tad, ja viņš var pārvietoties, nekaitējot savam veselības stāvoklim, un ja debitoriestāde sedz transporta un uzturēšanās izdevumus.3. Ja pabalstu saņēmējs vai pieprasītājs vai viņa ģimenes locekļi uzturas vai dzīvo kādas dalībvalsts teritorijā, bet debitoriestāde atrodas Marokā vai arī minētā persona uzturas vai dzīvo Marokā, bet debitoriestāde atrodas kādā dalībvalstī, administratīvo pārbaudi pēc debitoriestādes pieprasījuma veic saņēmēja uzturēšanās vietas vai dzīvesvietas iestāde.Uzturēšanās vietas vai dzīvesvietas iestāde nosūta ziņojumu debitoriestādei, kas lūdza veikt administratīvo pārbaudi.Debitoriestāde patur tiesības pieprasīt pabalsta saņēmēja situācijas pārbaudi, ko veic tās izvēlēts speciālists. Tomēr pabalsta saņēmēju var aicināt atgriezties debitoriestādes valstī tikai tad, ja viņš var pārvietoties, nekaitējot savam veselības stāvoklim, un ja debitoriestāde sedz transporta un uzturēšanās izdevumus.4. Viena vai vairākas dalībvalstis un Maroka var vienoties par citiem administratīvajiem noteikumiem, ja tās par to informē Asociācijas padomi.5. Atkāpjoties no šā lēmuma 5. panta 2. punktā minētā principa par savstarpēju bezmaksas administratīvo palīdzību, šā panta 2. un 3. punktā minēto pārbaužu faktiskās izmaksas atmaksā tai iestādei, kurai tās uzdeva veikt debitoriestāde, kas tās pieprasīja.7. pantsNolīguma 90. panta piemērošanaNolīguma 90. pantu piemēro gadījumā, ja viena no Pusēm uzskata, ka otra Puse nav izpildījusi 5. un 6. pantā noteiktos pienākumus.8. pantsSpeciāli noteikumi par Marokas tiesību aktu piemērošanuAsociācijas padome vajadzības gadījumā var II pielikumā izklāstīt speciālus noteikumus par Marokas tiesību aktu piemērošanu.9. pantsAdministratīvās procedūras spēkā esošos divpusējos nolīgumosVar turpināt piemērot administratīvās procedūras, kas ietvertas spēkā esošajos divpusējos nolīgumos starp kādu dalībvalsti un Maroku, ar noteikumu, ka šīs procedūras nelabvēlīgi neietekmē šajā lēmumā noteiktās attiecīgo personu tiesības un pienākumus.10. pantsNolīgumi, kuri papildina šā lēmuma īstenošanas procedūrasViena vai vairākas dalībvalstis un Maroka var noslēgt nolīgumus, lai papildinātu šā lēmuma īstenošanas administratīvās procedūras, īpaši attiecībā uz viltojumu un kļūdu novēršanu un apkarošanu.IV DAĻAPĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI11. pantsPārejas noteikumi1. Nekādas tiesības saskaņā ar šo lēmumu neiegūst par laikposmu, kas bijis pirms dienas, kad šis lēmums stājies spēkā.2. Ievērojot 1. punktu, tiesības saskaņā ar šo lēmumu iegūst pat tad, ja tās ir saistītas ar apstākļiem, kas radušies pirms dienas, kad tas stājies spēkā.3. Visus pabalstus, kas nav piešķirti vai ir pārtraukti attiecīgās personas valstspiederības vai dzīvesvietas dēļ, pēc attiecīgās personas pieprasījuma piešķir vai atjauno no dienas, kad stājies spēkā šis lēmums, ar noteikumu, ka tiesības, kuras iepriekš ir bijušas par pamatu pabalstu piešķiršanai, nav izmantotas, saņemot vienreizēju maksājumu.4. Ja 3. punktā minēto pieprasījumu iesniedz divu gadu laikā no dienas, kad stājies spēkā šis lēmums, saskaņā ar šo lēmumu iegūtās tiesības ir spēkā, sākot ar dienu, kad stājies spēkā šis lēmums, un pret attiecīgajām personām nevar vērst nevienas dalībvalsts vai Marokas tiesību aktus par tiesību zaudēšanu vai noilgumu.5. Ja 3. punktā minēto pieprasījumu iesniedz pēc tam, kad beidzies divu gadu termiņš no dienas, kad stājies spēkā šis lēmums, tiesības, kuras nav zaudētas vai kurām nav iestājies noilgums, ir spēkā no pieprasījuma iesniegšanas dienas, ievērojot jebkurus labvēlīgākus noteikumus saskaņā ar kādas dalībvalsts vai Marokas tiesību aktiem.12. pantsŠā lēmuma pielikumi1. Šā lēmuma pielikumi ir tā sastāvdaļa.2. Pēc Marokas pieprasījuma pielikumus var grozīt ar Asociācijas padomes lēmumu.13. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.…, …Asociācijas padomes vārdā –priekšsēdētājs[1] OV L 70, 18.3.2000., 2. lpp.[2] OV L 124, 20.5.2003., 1. lpp.[3] OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.[4] OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.--------------------------------------------------I PIELIKUMSMAROKAS ĪPAŠO NO IEMAKSĀM NEATKARĪGO NAUDAS PABALSTU SARAKSTS…--------------------------------------------------II PIELIKUMSSPECIĀLI NOTEIKUMI PAR MAROKAS TIESĪBU AKTU PIEMĒROŠANU…--------------------------------------------------


				|

		52012PC0766

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, ar kuru atkāpjas no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu /* COM/2012/0766 final - 2012/0355 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Saskaņā ar Padomes 2006. gada
28. novembra Direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības
nodokļa sistēmu (turpmāk "PVN direktīva") 395. panta
1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var
atļaut dalībvalstīm piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās
direktīvas noteikumiem ar nolūku vienkāršot šā nodokļa iekasēšanas procedūru
vai nepieļaut atsevišķu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu
maksāšanas.
Vēstulēs, kas 2012. gada 12. jūlijā
un 2012. gada 4. oktobrī reģistrētas Komisijā, Nīderlandes Karaliste
(turpmāk "Nīderlande") lūdza atļauju piemērot pasākumu, ar kuru
atkāpjas no PVN direktīvas 193. panta. Saskaņā ar PVN direktīvas
395. panta 2. punktu Komisija 2012. gada 17. oktobra
vēstulē ir informējusi pārējās dalībvalstis par Nīderlandes prasījumu.
2012. gada 19. oktobra vēstulē Komisija paziņoja Nīderlandei, ka tās
rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu prasījuma izvērtēšanai.
Vispārīgais konteksts
Parasti persona, kas atbildīga par pievienotās
vērtības nodokļa samaksu nodokļu iestādēm atbilstīgi PVN direktīvas
193. pantam, ir nodokļa maksātājs, kas veic preču piegādi. Nīderlandes
pieprasītās atkāpes mērķis ir noteikt, ka par nodokļa samaksu atbildīgs ir
nodokļu maksātājs, kam piegādā preces, bet vienīgi konkrētos apstākļos un
izņēmuma kārtā attiecībā uz noteiktiem produktiem, jo īpaši mobilajiem
tālruņiem un integrālās shēmas ierīcēm, spēļu konsolēm un personālajiem
datoriem mobilai lietošanai.
Saskaņā ar Nīderlandes sniegto informāciju
minētajās tirdzniecības nozarēs daļa uzņēmēju izvairās no nodokļa maksāšanas,
nodokļu iestādēm nemaksājot PVN pēc produktu pārdošanas. Tomēr šo uzņēmēju
klienti, ciktāl tie ir nodokļa maksātāji ar nodokļa atskaitīšanas tiesībām un
kuru rīcībā ir derīgs rēķins, saglabā tiesības uz nodokļa atskaitīšanu. Nodokļa
nemaksāšanas agresīvākajā izpausmē minētās preces “karuseļa” veidā piegādā
vairākas reizes, nemaksājot PVN nodokļu iestādēm. Šādos gadījumos norādot
personu, kam piegādā preces, kā personu, kas atbild par PVN samaksu, minētā
atkāpe novērstu iespēju iesaistīties šādā nodokļa nemaksāšanas veidā.
Atkāpe, kas pieprasīta attiecībā uz mobilajiem
tālruņiem un integrālās shēmas ierīcēm, ir ļoti līdzīga atkāpei, ko
Apvienotajai Karalistei, Austrijai, Itālijai un Vācijai piešķīra ar Padomes
2010. gada 22. novembra Īstenošanas lēmumu 2010/710/ES. Pamatojoties uz
Nīderlandes Fiskālās informācijas un izmeklēšanas dienesta (Fiscale Inlichtingen-
en Opsporingsdienst jeb FIOD) veiktajām inspekcijām, Nīderlande arī
paziņoja par krāpšanas pāreju uz spēļu konsolēm, klēpjdatoriem un
planšetdatoriem un pieprasīja, lai šie produkti tiktu iekļauti atļaujā piemērot
atkāpi. Pietiekami augstam ar nodokli apliekamās summas slieksnim
EUR 10 000 apmērā vajadzētu nepieļaut krāpšanas pāreju uz
mazumtirdzniecības nozari.
Tomēr tajā pat laikā Nīderlande atzīst, ka
individuālas atkāpes, kurām ir arvien plašāka piemērošanas joma, nevar būt
pietiekama ilgtermiņa reakcija uz krāpšanas fenomenu, kas vērojams visā ES.
Tāpēc Nīderlande ir piekritusi, ka minētā atkāpe būtu piemērojama tikai uz īsu
laikposmu un ka tās termiņš beigtos tajā pat laikā, kad iepriekš minētā atkāpe,
proti, 2013. gada 31. decembrī, lai varētu īstenot alternatīvu un
saskaņotāku PVN krāpšanas apkarošanas politiku nākotnē.
Šajā kontekstā būtu jāizdara atsauce uz
Komisijas priekšlikumu (COM(2009) 511), lai grozītu PVN direktīvu un lai ļautu
visām ieinteresētajām dalībvalstīm atkāpes vietā piemērot mērķtiecīgu nodokļa
iekasēšanas apgriezto mehānismu attiecībā uz konkrētām precēm un pakalpojumiem,
kam ir īpašs krāpniecības risks. Šis priekšlikums daļēji tika pieņemts ar
Padomes 2010. gada 16. marta Direktīvu 2010/23/ES, kura tomēr paredz nodokļa apgriezto
iekasēšanu piemērot tikai siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotām. Padome protokolā
iekļautajā paziņojumā apņēmās turpināt apspriest pārējās priekšlikuma daļas.
Komisija uzskata, ka vienīgais pasākums, kas
ES līmenī var būt efektīvs šajā jomā, ir minētā priekšlikuma pieņemšana, nevis
fragmentēta pieeja, kas balstīta uz individuālām atkāpēm un kuras ietekme uz
citām dalībvalstīm varētu nebūt nenozīmīga. Tāpēc Komisija aicina Padomi drīz
atsākt sarunas.
Apvienojumā ar priekšlikumu par ātrās
reaģēšanas mehānismu pret krāpšanu PVN jomā (COM(2012) 428) “pazudušā
tirgotāja” krāpšanas shēma PVN jomā tiktu novērsta gan īstermiņā, gan
ilgtermiņā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM
UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Neattiecas.
Ietekmes novērtējums
Lēmuma priekšlikuma mērķis ir cīnīties pret
izvairīšanos no PVN maksāšanas, tāpēc tam iespējama pozitīva ietekme uz PVN
ieņēmumiem.
Tomēr pasākumi ietekmēs uzņēmumus, ciktāl
nosacījumi atšķirsies no tiem, kas piemērojami parastos preču piegādes
gadījumos. Tas sarežģīs grāmatvedības uzskaiti uzņēmumos, kas veic darījumus
arī ar precēm, kurām atkāpi nepiemēro. Paredzētie kontroles mehānismi radīs arī
papildu saistības attiecīgajai uzņēmējdarbības nozarei. Tāpēc ir skaidrs, ka
minētā atkāpe neatbilst 395. pantā paredzētajai vienkāršošanas pārbaudei,
bet atbilst vienīgi tam, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Atļauja Nīderlandei piemērot pasākumu, ar kuru
atkāpjas no PVN direktīvas 193. panta, attiecībā uz nodokļa iekasēšanas
apgrieztā mehānisma izmantošanu konkrētu preču iekšzemes piegādēm.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikumam nav negatīvas ietekmes uz ES
budžetu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības
klauzula.
2012/0355 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot
pasākumu, ar kuru atkāpjas no 193. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo
pievienotās vērtības nodokļa sistēmu
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada
28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības
nodokļa sistēmu[1]
un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Vēstulēs, kas Komisijā
reģistrētas 2012. gada 12. jūlijā un 2012. gada 4. oktobrī, Nīderlande lūdza
atļauju ieviest īpašu pasākumu, lai atkāptos no Direktīvas 2006/112/EK
193. panta attiecībā uz personām, kuras atbildīgas par pievienotās
vērtības nodokļa (PVN) samaksu.
(2)       Saskaņā ar
Direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu Komisija
2012. gada 17. oktobra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par
Nīderlandes prasījumu. 2012. gada 19. oktobra vēstulē Komisija paziņoja
Nīderlandei, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par nepieciešamu
prasījuma izvērtēšanai.
(3)       Direktīvas 2006/112/EK
193. pantā paredzēts, ka parasti nodokļa maksātājs, kas piegādā preces vai
sniedz pakalpojumus, atbild par PVN nomaksu nodokļu iestādēm. Nīderlandes
pieprasītās atkāpes mērķis ir konkrētos apstākļos padarīt konkrētu preču
piegāžu saņēmēju atbildīgu par PVN samaksu attiecībā uz konkrētiem produktiem,
jo īpaši mobilajiem tālruņiem, integrālās shēmas ierīcēm, spēļu konsolēm un
personālajiem datoriem mobilai lietošanai.
(4)       Saskaņā ar Nīderlandes
sniegto informāciju daļa tirgotāju šajās nozarēs iesaistās krāpnieciskās
darbībās un pārdod šos produktus, nodokļu iestādēm nemaksājot PVN. Tomēr to
klientiem joprojām ir tiesības uz nodokļa atskaitīšanu, jo to rīcībā ir derīgs
rēķins. Nodokļu nemaksāšanas agresīvākajā izpausmē minētās preces “karuseļa”
veidā piegādā vairākas reizes, nemaksājot PVN. Šajā kontekstā Nīderlandes
izmeklēšanas dienests ir konstatējis krāpšanas pāreju no mobilajiem tālruņiem
un integrālās shēmas ierīcēm uz spēļu konsolēm un personālajiem datoriem
mobilai lietošanai. Šādos gadījumos, norādot personu, kam piegādā preces, kā
personu, kas atbild par PVN samaksu, minētā atkāpe novērstu iespēju
iesaistīties no šāda veida nodokļa nemaksāšanā.
(5)       Lai nodrošinātu šīs atkāpes
efektīvu darbību un lai novērstu to, ka izvairīšanās no nodokļa maksāšanas tiek
pārnesta uz vairumtirdzniecības posmu vai citiem produktiem, Nīderlande
ieviesīs pienācīgus kontroles un ziņošanas pienākumus. Turklāt minimālajam ar
nodokli apliekamās summas slieksnim vajadzētu samazināt krāpšanas riska pāreju
uz mazumtirdzniecību.
(6)       Atļauja būs derīga tikai īsu
laikposmu, jo saglabājas jautājums īpaši par nodokļa iekasēšanas apgrieztā
mehānisma iespējamo ietekmi uz PVN sistēmu darbību dalībvalstīs, kas to
piemēro, vai citās dalībvalstīs. Termiņa beigu datums sakrīt ar tādu līdzīgu
atkāpju termiņa beigu datumu, kas piešķirtas par mobilajiem tālruņiem un
integrālās shēmas ierīcēm, lai varētu izstrādāt precīzāku un saskaņotāku
krāpšanas apkarošanas politiku nākotnē.
(7)       Atkāpei nebūs negatīvas
ietekmes uz Savienības pašu resursiem, ko iegūst no PVN,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK
193. panta, Nīderlandei atļauj par personu, kas atbild par nodokļa
samaksu, noteikt nodokļu maksātāju, kuram piegādā šādas preces:
a).......... mobilos tālruņus, kas ir ierīces,
kuras pagatavotas vai pielāgotas, lai nodrošinātu pieslēgumu licencētam tīklam,
un kuras darbojas noteiktās frekvencēs, un kam var būt vai var nebūt cits
pielietojums;
b).......... integrālās shēmas ierīces,
piemēram, mikroprocesorus un centrālo procesoru blokus, pirms to integrēšanas
galapatēriņam paredzētajos produktos;
c).......... spēļu konsoles, kuras, ņemot vērā
to objektīvās īpašības un galvenās funkcijas, ir paredzētas videospēļu un citu
datorspēļu spēlēšanai un kam var būt vai var nebūt cits pielietojums;
d).......... klēpjdatorus un planšetdatorus.
Šo atkāpi attiecina uz preču piegādēm, kam
piemērojamā summa, kurai uzliek nodokli, ir EUR 10 000 vai lielāka.
2. pants
Lēmuma 1. pantā paredzētā atkāpe
piemērojama ar nosacījumu, ka Nīderlande ievieš pienācīgus un efektīvus
kontroles un ziņošanas pienākumus par nodokļu maksātājiem, kas piegādā preces,
kurām saskaņā ar šo lēmumu piemēro nodokļa iekasēšanas apgriezto mehānismu.
3. pants
Šis lēmums stājas spēkā tā paziņošanas dienā.
Šis lēmums zaudē spēku dienā, kad stājas spēkā
Savienības noteikumi, kas atļauj visām dalībvalstīm pieņemt šādus pasākumus,
atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, bet vēlākais 2013. gada 31.
decembrī.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšēdētājs
[1]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.


title: Priekšlikums Padomes lēmums ar kuru groza Lēmumu 2000/256/EK, ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0854

Priekšlikums Padomes Lēmums ar kuru groza Lēmumu 2000/256/EK, ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem  /* COM/2004/0854 galīgā redakcija */

	Briselē, 06.01.2005COM(2004) 854 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar kuru groza Lēmumu 2000/256/EK, ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(IESNIEGUSI KOMISIJA)PASKAIDROJUMA RAKSTSSaskaņā ar 27. panta 1. punktu Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā direktīvā par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze[1], Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest īpašus pasākumus vai pagarināt to termiņu, atkāpjoties no minētās direktīvas, lai vienkāršotu nodokļa iekasēšanas procedūru vai nepieļautu noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.Parasti šādas atļaujas dod īslaicīgi, lai pēc dažiem gadiem varētu novērtēt, vai īpašie pasākumi ir atbilstoši un efektīvi.Atkāpjoties no 11. panta A daļas 1. punkta a) apakšpunkta, ar Padomes Lēmumu 2000/256/EK[2] Nīderlandes Karalistei atļāva par preču piegādi vai pakalpojumu piegādi ar nodokļiem apliekamajā summā iekļaut piegādātāja izmantotā un saņēmēja nodrošinātā zelta vērtību gadījumā, ja zelta piegāde pasūtītājam ir atbrīvota no nodokļiem saskaņā ar Direktīvas 98/80/EK[3] noteikumiem.Šī atkāpe ir ļāvusi Nīderlandei nepieļaut ar nodokļiem apliekamās summas samazinājumu dažos darījumos juvelierizstrādājumu nozarē, kuros klients piegādā juvelierim zeltu, ko viņš iegādājies „ieguldījumu vajadzībām” un kas tādējādi ir atbrīvots no PVN, lai juvelieris varētu piegādāt preci (piemēram, zeltā iedarinātu dārgakmeni) vai sniegt pakalpojumu (piemēram, pārkausējot zeltu gredzenā).Vēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2004. gada 8. septembrī, Nīderlandes valdība lūdza pagarināt piemērošanas termiņu Lēmumam 2000/256/EK, ar ko Nīderlandei atļauj piemērot īpašus nodokļu pasākumus attiecībā uz to preču un pakalpojumu piegāžu ar nodokļiem apliekamajām summām, kas saistītas ar zelta apstrādi.Saskaņā ar Sestās direktīvas 27. panta 2. punktu Komisija ar 2004. gada 22. novembra vēstuli ir informējusi pārējās dalībvalstis par Nīderlandes Karalistes lūgumu, un ar 2004. gada 24. novembra vēstuli Komisija Nīderlandes Karalistei ir paziņojusi, ka tai ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai novērtētu lūgumu.Komisija piekrīt, ka šī atkāpe ir vērsta pret PVN sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu. Tā arī norāda, ka divas citas dalībvalstis ir ieguvušas līdzīgas atkāpes. Komisija jau ir sākusi darbu, lai racionalizētu atkāpes, uz kurām attiecas 27. pants, un šīs atkāpes var iekļaut šajā procesā. Tādēļ šis lūgums pagarināt atkāpes termiņu jāizpilda, pagarinot atkāpes piemērošanu līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, ar ko racionalizē atkāpes, uz kurām attiecas 27. pants un kuru mērķis šobrīd ir nepieļaut šāda veida izvairīšanos no PVN maksāšanas saistībā ar ieguldījumu zelta atbrīvojumu no nodokļa, bet ne ilgāk kā līdz 2009. gada 31. decembrim.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar kuru groza Lēmumu 2000/256/EK, ar ko Nīderlandes Karalistei atļauj piemērot pasākumu, atkāpjoties no 11. panta Padomes Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1977. gada 17. maija Direktīvu 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem – Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze[4], jo īpaši tās 27. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5],tā kāAr Lēmumu 2000/256/EK, atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK[6] 11. panta A daļas 1. punkta a) apakšpunkta, Padome Nīderlandes Karalistei atļāva par preču piegādi vai pakalpojumu piegādi ar nodokļiem apliekamajā summā iekļaut piegādātāja izmantotā un saņēmēja nodrošinātā zelta vērtību gadījumā, ja zelta piegāde saņēmējam ir atbrīvota no nodokļiem saskaņā ar Direktīvas 77/388/EK 26.b pantu.Šīs atkāpes mērķis bija nepieļaut, ka ieguldījumu zelta atbrīvojums no nodokļa tiek izmantots ļaunprātīgi, un tādējādi nepieļaut noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no to maksāšanas.Vēstulē, kas Komisijas Ģenerālsekretariātā reģistrēta 2004. gada 8. septembrī, Nīderlandes valdība lūdza pagarināt Lēmuma 2000/256/EK spēkā esamību, kas beidzās 2004. gada 31. decembrī.Saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 27. panta 2. punktu Komisija ar 2004. gada 22. novembra vēstuli ir informējusi pārējās dalībvalstis par Nīderlandes Karalistes lūgumu. Komisija 2004. gada 24. novembra vēstulē paziņoja Nīderlandes Karalistei, ka tai ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai novērtētu lūgumu.Nīderlandes iestāžu sniegtā informācija liecina, ka ar Lēmumu 2000/256/EK piešķirtā atkāpe ir bijusi lietderīga iepriekšminēto mērķu sasniegšanai.Atkāpes, kas atbilst Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam un kā nolūks ir nepieļaut izvairīšanos no PVN maksāšanas saistībā ar ieguldījumu zelta atbrīvojumu no nodokļa, var iekļaut gaidāmajā direktīvas priekšlikumā, ar ko racionalizētu dažas atkāpes, kuras atbilst minētajam pantam.Tādēļ jāpagarina saskaņā ar Lēmumu 2000/256/EK piešķirtās atkāpes spēkā esamība, līdz stājas spēkā direktīva, ar ko racionalizē atkāpes, kuras atbilst Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam, kas attiecas uz tādu izvairīšanos no pievienotās vērtības nodokļa maksāšanas, kura saistīta ar ieguldījumu zelta atbrīvojumu no nodokļa, vai līdz 2009. gada 31. decembrim atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.Atkāpe negatīvi neietekmē ar PVN nodrošinātos pašas Kopienas resursus,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma 2000/256/EK 2. pantu aizstāj ar šādu:„2. pantsAtļauja, kas piešķirta saskaņā ar 1. pantu, zaudē spēku dienā, kad stājas spēkā direktīva, ar ko racionalizē atkāpes, kuras atbilst Direktīvas 77/388/EEK 27. pantam un kuru mērķis ir nepieļaut izvairīšanos no pievienotās vērtības nodokļa maksāšanas saistībā ar ieguldījumu zelta atbrīvojumu no nodokļa, vai 2009. gada 31. decembrī, atkarībā no tā, kura diena ir agrāk.”2. pantsLēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).[2] OV L 79, 30.3.2000., 36. lpp.[3] OV L 281, 17.10.1998., 31. lpp.[4] OV L 145, 13.6.1977., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/66/EK (OV L 168, 1.5.2004., 35. lpp.).[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV L 79, 30.3.2000., 36. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.2.2016
            COM(2016) 71 final
            2016/0043(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Līgumā par Eiropas Savienības darbību noteikts, ka dalībvalstis ekonomikas politiku un nodarbinātības veicināšanu uzskata par vispārsvarīgiem jautājumiem un tos koordinē Padomē. Tā divos atsevišķos pantos noteikts, ka Padomei jāpieņem ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes (121. pants) un nodarbinātības pamatnostādnes (148. pants), un norādīts, ka pēdējām jābūt saskaņotām ar pirmajām. Ņemot vērā minēto juridisko pamatu, nodarbinātības un ekonomikas politikas pamatnostādnes tiek iesniegtas kā divi atsevišķi, tomēr cieši savstarpēji saistīti juridiski instrumenti:

               –Padomes ieteikums par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikai — stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu I daļa;

               –Padomes lēmums par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm — stratēģijas “Eiropa 2020” integrēto pamatnostādņu II daļa.

               Šīs pamatnostādnes, ko īsteno ar iepriekš minētajiem juridiskajiem instrumentiem, kopā veido stratēģijas “Eiropa 2020” integrētās īstenošanas pamatnostādnes. Nodarbinātības pamatnostādnes tika pieņemtas 2015. gada 5. oktobrī, un, kā norādīts to pieņemšanas lēmumā, galvenā uzmanība tajās jāpievērš politikas īstenošanai.

               Pašreizējās nodarbinātības politikas pamatnostādnēs izteiktie vispārējie mērķi un prioritātes paliek spēkā. Ievērojot 148. panta 2. punktu, to derīgums 2016. gadam ir jāapstiprina ar Padomes lēmumu, ko pieņem, konsultējoties ar Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju un Nodarbinātības komiteju.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               n.p.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               OV L 268, 15.10.2015., 28. lpp.

               2016/0043 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 148. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  1
               ,

               ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  2
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  3
               ,

               tā kā:

               1)Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 145. pantā ir noteikts, ka, lai sasniegtu Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantā izvirzītos mērķus, dalībvalstis un Savienība izstrādā koordinētu stratēģiju nodarbinātības jomā, īpaši atbalstot kvalificētu, mācītu un pielāgotiesspējīgu darbaspēku, kā arī darba tirgus, kas spētu reaģēt uz pārmaiņām ekonomikā.

               2)Komisijas ierosinātā stratēģija “Eiropa 2020” Savienībai dod iespēju savu ekonomiku vērst uz gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, ko papildinātu augsts nodarbinātības līmenis, darba ražīgums un sociālā kohēzija. Piecus galvenos pamatnostādņu mērķus veido kopīgi uzdevumi, pēc kuriem dalībvalstis vadās savā rīcībā, un šajos mērķos ir ņemti vērā valstu attiecīgās sākumpozīcijas un nacionālie apstākļi, kā arī Savienības pozīcija un apstākļi. Eiropas Nodarbinātības stratēģijai ir vadošā loma jaunās stratēģijas nodarbinātības un darba tirgus mērķu īstenošanā.

               3)Integrētās pamatnostādnes saskan ar Eiropadomes secinājumiem. Dalībvalstīm tajās ir doti precīzi norādījumi, kā izstrādāt valsts reformu programmas un īstenot reformas, paturot prātā savstarpējo atkarību un ņemot vērā Stabilitātes un izaugsmes paktu. Nodarbinātības pamatnostādnēm vajadzētu būt visu tādu konkrētām valstīm paredzētu ieteikumu pamatā, ko Padome saskaņā ar LESD 148. panta 4. punktu var adresēt dalībvalstīm līdztekus konkrētām valstīm paredzētiem ieteikumiem saskaņā ar minētā Līguma 121. panta 2. punktu. Uz Nodarbinātības pamatnostādnēm būtu jābalstās, arī izstrādājot Vienoto nodarbinātības ziņojumu, ko Padome un Eiropas Komisija ik gadu iesniedz Eiropadomei.

               4)Pārbaudot Kopīgajā nodarbinātības ziņojumā iekļautās dalībvalstu reformu programmas, kļūst skaidrs, ka dalībvalstīm arī turpmāk visi centieni būtu jāvelta šādām prioritārām jomām: palielināt līdzdalību darba tirgū un samazināt strukturālo bezdarbu, veidot kvalificētu darbaspēku, kas reaģē uz darba tirgus vajadzībām, un veicināt nodarbinātības kvalitāti un mūžizglītību, uzlabot izglītības un apmācības sistēmu sniegumu visos līmeņos, palielināt līdzdalību augstākajā izglītībā, veicināt sociālo iekļaušanu un apkarot nabadzību.

               5)Dalībvalstīm nodarbinātības pamatnostādnes būtu jāīsteno, apsverot iespēju izmantot Eiropas Sociālo fondu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas izklāstītas Padomes 2015. gada 5. oktobra Lēmuma par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm
                  4
                pielikumā, 2016. gadā paliek spēkā, un dalībvalstis tās ņem vērā savā nodarbinātības politikā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV C , , lpp. .

                     (2)
                  OV C , , lpp. .

                     (3)
                  OV C , , lpp. .

                     (4)
                  Padomes 2015. gada 5. oktobra Lēmums (ES) 2015/1848 par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 268, 15.10.2015., 28. lpp.).