               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.7.2015
            COM(2015) 370 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par ES Solidaritātes fonda izmantošanu

               INFORMĀCIJA UN NOSACĪJUMI, KAS ATTAISNO ES SOLIDARITĀTES FONDA IZMANTOŠANU

               1.IEVADS

               Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda („Fonds”) izmantošanu EUR 16 274 765 apmērā pēc trīs katastrofām Bulgārijā un Grieķijā. Visa summa tiks finansēta, daļēji izmantojot EUR 50 000 000 saistību un maksājumu apropriācijās, kas jau ir iekļautas 2015. gada budžetā, un tāpēc budžeta grozījums nav vajadzīgs.

               2.INFORMĀCIJA UN NOSACĪJUMI

               Komisija 2015. gada aprīļa beigās saņēma trīs pieteikumus par Fonda finansiālo palīdzību saistībā ar katastrofu Bulgārijā (bargi ziemas apstākļi) un divām katastrofām Grieķijā (plūdi Evrā un Vidusgrieķijā), kas notika 2015. gada janvārī un februārī. Komisijas dienesti ir rūpīgi izvērtējuši visus trīs pieteikumus saskaņā ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
                  1
                (turpmāk „regula”), un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Šī izvērtējuma svarīgākie elementi ir izklāstīti turpmāk tekstā.

               2.1.BULGĀRIJA

               (1)2015. gada janvāra beigās un februāra sākumā lielākā daļa Bulgārijas cieta no stiprām lietusgāzēm, sniega, plūdiem un zemes nogruvumiem, kas nodarīja ievērojamus postījumus sabiedriskai infrastruktūrai, uzņēmumiem, privātiem mājokļiem un īpašumiem, kā arī kaitējumu lauksaimniecības nozarē.

               (2)Bulgārijas pieteikums tika saņemts 2015. gada 24. aprīlī noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem postījumiem, kas reģistrēti 2015. gada 30. janvārī.

               (3)Komisija izvērtēja, ka dažādajām katastrofām Bulgārijā ir dabas izcelsmes kopīgs meteoroloģijas cēlonis, un tāpēc tās ietilpst ESSF piemērošanas jomā.

               (4)Iesniedzot pieteikumu, Bulgārija lūdza avansa maksājumu par paredzamo ieguldījumu no ESSF. Pēc pieteikuma sākotnējas izvērtēšanas Komisija secināja, ka ir izpildīti regulas 4.a pantā noteiktie nosacījumi. Ar Komisijas lēmumu C(2015) 4179 tika piešķirts avanss EUR 637 782 apmērā, kas ir 10 % no Fonda paredzamā finansiālā ieguldījuma.

               (5)Bulgārijas iestādes lēš, ka katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 243,305 miljoni. Šī summa ir 0,622 % no Bulgārijas NKI jeb 103,6 % no Bulgārijai 2015. gadā piemērojamās, „lielai dabas katastrofai” noteiktās robežvērtības ESSF izmantošanai, kas ir EUR 234,871 miljons (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2013. gada datiem). Tā kā novērtētie kopējie tieši zaudējumi pārsniedz robežvērtību, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” regulas 2. panta 2. punkta nozīmē.

               (6)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats Fonda finansiālā ieguldījuma summas aprēķināšanai. Finansiālo ieguldījumu var izmantot tikai būtiskiem avārijas un atjaunošanas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā.

               (7)Attiecībā uz katastrofas ietekmi un sekām bargie ziemas apstākļi skāra gandrīz visu Bulgārijas teritoriju. Tika ziņots, ka notikumi visvairāk skāra dienvidaustrumu reģionu. Burgasas pilsētā vien tika appludinātas vairāk nekā 300 ēku. Zemes nogruvumi iznīcināja svarīgu infrastruktūru. Aizsprosti tika pārrauti, daudzas upes (piemēram, Maritsa/Evras upe) pārplūda un appludināja lauksaimniecības zemi un mežus. Spēcīgi vēji iznīcināja priežu mežus, radīja pārtraukumus elektroapgādē un komunikācijas tīklos; autoceļus nobloķēja krituši koki.

               (8)Bulgārijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, EUR 239,225 miljonu apmērā, sadalot tās pa darbu veidiem. Šī summa veido vairāk nekā 98 % no paziņotajiem kopējiem zaudējumiem. Bulgārijas iestādes skaidroja šo neproporcionāli lielo valstij nodarīto zaudējumu daļu ar vietējo iestāžu nespēju pienācīgi novērtēt privātos zaudējumus 12 nedēļu pieteikuma iesniegšanas termiņā. Tāpēc privāti zaudējumi lielā mērā nav iekļauti pieteikumā. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa pārsniedz EUR 97 miljonus un attiecas uz preventīvās infrastruktūras nodrošināšanu. Tiek lēsts, ka vairāk nekā EUR 46 miljoni ir nepieciešami, lai atjaunotu transporta infrastruktūru.

               (9)Katastrofas skartie reģioni ietilpst Eiropas strukturālo un investīciju fondu (2014.–2020. g.) kategorijā "mazāk attīstītie reģioni". Bulgārijas iestādes nav ziņojušas Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmas Bulgārijai, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

               (10)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, kas saistīts ar attiecīgās katastrofas veidu, Bulgārija 2010. gadā ir transponējusi valsts tiesību aktos Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību ("Plūdu direktīva"), un sākotnējais plūdu riska novērtējums attiecībā uz katru upju baseina apgabalu ir veikts, pamatojoties uz plūdu riska un plūdu apdraudējuma izvērtēšanas metodiku, ko izstrādājusi Vides un ūdens ministrija.

               (11)Pieteikuma iesniegšanas laikā Bulgārijai netika piemērota pienākumu neizpildes procedūra saistībā ar Savienības tiesības aktiem par katastrofas veidu.

               (12)Bulgārijas iestādes norādīja, ka aptuveni EUR 32 275 nodarītā kaitējuma sedz apdrošināšana. Šī summa ir atskaitīta no attiecināmajām izmaksām.

               2.2.GRIEĶIJA (plūdi Evrā un centrālajos un rietumu reģionos)

               (1)No 2015. gada februāra sākuma Grieķiju skāra plaši plūdi plašākā Evras un Ardas upes apgabalā Austrummaķedonijas un Trāķija reģionā, nodarot postījumus pamata infrastruktūrai, sabiedriskām ēkām, privātiem mājokļiem, uzņēmumiem un lauksaimniecībai.

               (2)Tajā pašā periodā Grieķijas lielas centrālās un rietumu daļas, tostarp Ēpeiras, Rietumgrieķijas, Vidusgrieķijas un Tesālijas reģionus, skāra līdzīgi notikumi, kas nodarīja vēl lielākus postījumus nekā Austrummaķedonijā.

               (3)Grieķija 2015. gada 23. aprīlī iesniedza divus pieteikumus Fonda finansiālā ieguldījuma saņemšanai noteikto 12 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2015. gada 4. februārī (Evrā) un 1. februārī (centrālajos un rietumu reģionos) reģistrētajiem postījumiem. Pieteikumi tika iesniegti, balstoties uz kritēriju „reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu. Kopumā katastrofa skāra piecus NUTS 2 reģionus: Austrummaķedonijas un Trāķijas reģionu (plūdi (Evrā), kā arī Ēpeiras, Rietumgrieķijas, Vidusgrieķijas un Tesālijas reģionus (plūdi Grieķijas centrālajā un rietumu daļā).

               (4)Tomēr Komisijas veiktā izvērtēšana atklāja, ka notikumi Grieķijā (un liela dabas katastrofa Bulgārijā) ir saistīti, un tiem ir viena un tā pati meteoroloģiskā izcelsme. Tāpēc Komisija nolēma uzskatīt Grieķijas gadījumus par vienu reģionālu dabas katastrofu, kā noteikts regulas 2. panta 3. punktā. Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst ESSF piemērošanas jomā.

               (5)Abu pieteikumu apvienošana neietekmē ESSF finansiālā ieguldījuma summu, bet ievērojami samazina administratīvo slogu Grieķijai īstenošanas un ziņošanas laikā.

               (6)Iesniedzot pieteikumus, Grieķija lūdza avansa maksājumu par paredzamajiem ieguldījumiem no ESSF. Pēc pieteikumu sākotnējās izvērtēšanas un pirms lēmuma pieņemšanas tos apvienot Komisija secināja, ka abos gadījumos ir izpildīti regulas 4.a pantā noteiktie nosacījumi.

               (7)Grieķijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi, kurus radījuši plūdi, ir EUR 395,878 miljoni (EUR 132,454 miljoni Evrai un EUR 263,424 miljoni Grieķijas centrālajā un rietumu daļā). Šī summa ir 36 % no Grieķijai 2015. gada piemērojamās, “lielai dabas katastrofai” noteiktās robežvērtības, kas ir EUR 1 091,315 miljoni (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2013. gada datiem), un tāpēc nav uzskatāma par „lielu dabas katastrofu”. Tomēr kopējie tiešie zaudējumi veido 4,78 % no piecu attiecīgo NUTS 2 reģionu vidējā svērtā IKP un tādējādi ievērojami pārsniedz regulā noteikto 1,5 % robežvērtību svērtajam reģionālajam IKP, lai to varētu uzskatīt par reģionālu dabas katastrofu.

               (8)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats Fonda finansiālā ieguldījuma summas noteikšanai. Finansiālo ieguldījumu var izmantot tikai būtiskiem avārijas un atjaunošanas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā.

               (9)Ar Komisijas Lēmumu C(2015) 4180 tika piešķirts avanss EUR 331 135 apmērā Evrai, ar Komisijas Lēmumu C(2015) 4181 – summa EUR 658 560 apmērā Grieķijas centrālajai un rietumu daļai, kas abos gadījumos ir 10 % no Fonda paredzamā finansiālā ieguldījuma.

               (10)Attiecībā uz katastrofu ietekmi un sekām plūdi Evras upes baseinā īpaši skāra lauksaimniecības nozari. Tika appludināti apmēram 17 500 ha zemes. Tika iznīcināta lauksaimniecības infrastruktūra, noliktavas un kultūraugi. Tika bojāti vai sagrauti 150 km autoceļu. 17 apdzīvotās vietās tika bojāta ūdensapgādes un kanalizācijas infrastruktūra. Plūdi nodarīja postījumus arī sabiedriskām ēkām (skolām, sporta zālēm, bibliotēkām). Grieķijas rietumu, centrālajā un ziemeļu daļā Ēpeira, Aitolija un Akarnanija, Eiritanija, Ftiotīda, Tesālija un Peloponēsa cieta no spēcīgas lietusgāzes un vētrām, kā arī spēcīgas snigšanas kalnos, brāzmainiem dienvidu vējiem gan jūras, gan sauszemes teritorijās. Notikums radīja elektroapgādes pārtraukumus, upes pārplūda, un plašu zemes nogruvumu rezultātā tika izolētas vairākas kalnainas apdzīvotās vietas, kuru iedzīvotāji bija jāevakuē. Katastrofa nodarīja postījumus vairāk nekā 60 % autoceļu tīkla Ēpeirā. Lauksaimniecību skāra kultūraugu zudumi apstrādātās zemes platībās. Tika skarti veikali, mājokļi, komercuzņēmumi, lopkopības un lauku saimniecības. Tika apdraudētas dažas Grieķijas kultūras mantojuma vērtības. Piemēram, Arahtas upes bangojošie ūdeņi aiznesa Plakas vēsturisko tiltu, kas atrodas Tzoumerka.

               (11)Grieķijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, EUR 308,445 miljonu apmērā, sadalot tās pa darbu veidiem. Izmaksu lielākā daļa vairāk nekā EUR 196 miljonu apmērā attiecas uz transporta nozari. Otrā lielākā izmaksu daļa EUR 83 miljonu apmērā attiecas uz preventīvās infrastruktūras nodrošināšanu.

               (12)Skartie reģioni ir „mazāk attīstīti reģioni” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (2014.–2020. g.). Grieķijas iestādes nav ziņojušas Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmas, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.

               (13)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. Atjaunināts sākotnējais plūdu riska novērtējuma ziņojums Komisijai tika iesniegts 2012. gada novembrī. Turklāt saistībā ar valsts stratēģisko ietvardokumentu 2014.–2020. gadam darbības programma “Infrastruktūra, transports, vide un ilgtspējīga attīstība”, ko līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds, 5. tematiskā mērķa ietvaros finansē pasākumus, lai novērstu klimata pārmaiņu radīto negatīvo ietekmi un pielāgotos jauniem sausiem un karstiem apstākļiem un iespējamiem ekstrēmiem laika apstākļiem, piemēram, plūdiem.

               (14)Pieteikuma iesniegšanas laikā Grieķijai netika piemērota pienākumu neizpildes procedūra saistībā ar Savienības tiesības aktiem par katastrofas veidu.

               (15)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.

               3.FINANSĒJUMS

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  2
               , un jo īpaši tās 10. pantu, ir atļauts izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu ("Fonds") ar ikgadējo maksimālo apjomu EUR 500 miljonu apmērā (2011. gada cenās), pārsniedzot finanšu shēmas attiecīgajām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus. Fonda pieejamības nosacījumi ir sīki izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002, kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 661/2014, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu. Fonda izmantošanas kārtība ir izklāstīta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  3
                11. punktā.

               Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz „lielai dabas katastrofai” noteikto robežvērtību Fonda izmantošanai (t. i., 0,6 % no NKI jeb EUR 3 miljardus 2011. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), rada pamatojumu lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumi līdz šai robežvērtībai. Agrāk piemērotā likme, ko izmantoja, lai noteiktu piešķīrumus lielām dabas katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem fonda izmantošanas robežvērtības, un 6 % – tai zaudējumu daļai, kura ir virs minētās robežvērtības. Reģionālu dabas katastrofu gadījumā un attiecībā uz katastrofām, kas atzītas saskaņā ar „kaimiņvalsts” noteikumu, likme ir 2,5 %.

               Ieguldījums nedrīkst pārsniegt lēstās attiecināmo darbu kopējās izmaksas. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments.

               Ņemot vērā Bulgārijas un Grieķijas pieteikumus, kuru pamatā ir nodarīto kopējo tiešo zaudējumu aplēse, palīdzību no Fonda aprēķina šādi:

                        Katastrofa

                        Tiešie zaudējumi
                        (miljonos EUR)

                        Piemērotā reģionālai dabas katastrofai noteiktā robežvērtība (miljonos EUR)

                        Lielai katastrofai noteiktā robežvērtība
                        (miljonos EUR)

                        Attiecināmo darbu kopējās izmaksas
                        (miljonos EUR)

                        2,5 % no tiešiem zaudējumiem līdz robežvērtībai EUR

                        6 % no tiešiem zaudējumiem virs robežvērtības EUR

                        Ierosinātais kopējais atbalsta apjoms EUR

                        BULGĀRIJA

                        243,305

                        -

                        234,871

                        239,225

                        5 871 775

                        506 040

                        6 377 815

                        GRIEĶIJA

                        395,878

                        124,354

                        1 091,315

                        308,445

                        9 896 950

                        -

                        9 896 950

                        KOPĀ

                        16 274 765

               Summu EUR 50 000 000 izmantoja, pieņemot 2015. gada budžetu par avansu maksājumu, un attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas tika iekļautas budžetā. Ņemot vērā pieteikumu izskatīšanu
                  4
                un ievērojot maksimāli iespējamo Fonda dotācijas apjomu, Komisija ierosina izmantot Fondu attiecībā uz šiem diviem gadījumiem, izmantojot EUR 16 274 765 no EUR 50 000 000, kas īpaši paredzēti avansa maksājumiem par Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2015. finanšu gadam.

               Tā kā summa EUR 1 627 477 apmērā jau ir izmaksāta 10 % avansa maksājumiem (EUR 637 782 Bulgārijai un EUR 989 695 Grieķijai) saskaņā ar regulas 4.a panta 2. punktu, atlikusī maksājamā summa ir EUR 14 647 288 (EUR 5 740 033 Bulgārijai un EUR 8 907 255 Grieķijai).

               Pēc minēto avansu maksājuma pieejamais atlikums avansa maksājumiem budžetā ir EUR 48 372 523. Saskaņā ar Iestāžu nolīguma 11. punktu, kurā paredzēta iespēja pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot no šāda pieejamā atlikuma EUR 14 647 288, kas nepieciešami Bulgārijai un Grieķijai. Pēc atlikušās summas maksājuma EUR 14 647 288 apmērā summa EUR 33 725 235 apmērā ir pieejama papildu avansa maksājumiem 2015. gadā vajadzības gadījumā. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, tas ir novērtēts kā pietiekams, ja atlikušajā gada daļā tiks saņemti jauni pieteikumi.

               Domstarpību gadījumā tiks ierosināta trīspusēju sarunu procedūra saskaņā ar Iestāžu nolīguma
                  5
                11. punktu.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par ES Solidaritātes fonda izmantošanu

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
                  6
               , un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  7
                un jo īpaši tā 11. punktu,

               ņemot vērā Komisijas priekšlikumu
                  8
               ,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienības Solidaritātes fonda („fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām un demonstrēt solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               (2)Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  9
                10. pantā.

               (3)Bulgārija ir iesniegusi pieteikumu par fonda izmantošanu sakarā ar bargiem ziemas apstākļiem.

               (4)Grieķija ir iesniegusi divus pieteikumus par fonda izmantošanu sakarā ar plūdiem.

               (5)Komisija izvērtēja, ka pieteikumi atbilst Solidaritātes fonda atbalsta piešķiršanas nosacījumiem, kas noteikti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002.

               (6)Tāpēc fonds būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu visas summas EUR 16 274 765 apmērā saistībā ar Bulgārijas un Grieķijas iesniegtajiem pieteikumiem.

               (7)Ir iespēja pārdalīt apropriācijas saskaņā ar 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma 11. punktu. Apropriācijas avansu maksājumiem par 2015. finanšu gadu ir izlietotas ļoti ierobežotā apmērā par trijiem pieteikumiem, uz ko attiecas šis lēmums, un par kuriem maksājamā atlikusī summa ir EUR 14 647 288. Līdz ar to visa summa tiks finansēta, izmantojot pieejamās apropriācijas Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2015. finanšu gadam, un papildu apropriācijas nav nepieciešamas. Tāpēc nav nepieciešams budžeta grozījums, jo šis lēmums ietver visus vajadzīgos elementus fonda izmantošanai.

               (8)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Visu šo summu sedz no avansa maksājumiem Savienības budžetā 2015. finanšu gadam īpaši paredzētām apropriācijām, kas pieejamas budžeta 13 06 01. pozīcijā.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

                To piemēro no ...[pieņemšanas diena] [pirms publicēšanas OV tā pieņemšanas dienu ievieto Eiropas Parlaments].

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

                     (2)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (3)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (4)
                  Paziņojums Komisijai C(2015) xxxx.

                     (5)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (6)
                  Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.).

                     (7)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (8)
                  OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (9)
                  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0221

Padomes lēmums par to, ka Eiropas Kopienas vārdā paraksta un pagaidu kārtā piemēro Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses  /* COM/2009/0221 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.5.2009COM(2009) 221 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar to, ka Eiropas Kopienas vārdā paraksta un pagaidu kārtā piemēro Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses  PASKAIDROJUMA RAKSTSTemats. Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka paraksta un pagaidu kārtā piemēro Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses.1. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums (turpmāk "asociācijas nolīgums"), ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti (turpmāk "Jordānija"), no otras puses, stājās spēkā 2002. gada 1. maijā. Šā Nolīguma 64. pantā minēts, ka zinātniskā un tehnoloģiskā sadarbība ir joma, kas izraisa īpašu interesi un piedāvā īpašas iespējas, un cita starpā noteikts, ka jāizveido pastāvīga saikne starp nolīguma pušu zinātnes aprindām. Līdzīgi 62. pantā minēts, ka reģionālā sadarbība cita starpā tiks vērsta arī uz zinātnisko un tehnoloģisko pētniecību.2. Jordānijas Plānošanas un starptautiskās sadarbības ministrs Suhair Al-Ali 2007. gada 20. februāra vēstulē iesniedza oficiālu pieprasījumu, lai sāktu sarunas saistībā ar Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. Komisārs Potočniks 2007. gada 14. marta vēstulē sniedza apstiprinošu atbildi uz šo pieprasījumu.3. Tālab pēc Komisijas priekšlikuma Padome 2008. gada 7. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas vārdā risināt sarunas ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti par zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu un izdeva atbilstīgus sarunu norādījumus. Sarunu rezultātā ir sagatavots pielikumā pievienotais nolīguma projekts, kas parafēts 2009. gada 28. janvārī.4. Jordānija ir aktīvs partneris ar ievērojamām priekšrocībām, piemēram:-  universitāšu un augstākās izglītības iestāžu tīkls, labi izveidoti un aprīkoti pētniecības un tehnoloģiju pielietojumu centri, piemēram, NCARTT (Valsts lauksaimniecības pētniecības un tehnoloģiju pārņemšanas centrs) agronomijas jomā;-  vērā ņemama integrācija starptautiskos un reģionālajos zinātniskās sadarbības tīklos, kas piedalās Vispasaules ilgtspējīgas attīstības forumā un Conférence des Nations Unies sur l'environnement et le développement ( CNUED ) (bioloģiskā daudzveidība, pārtuksnešošanās …) starptautiskajās konvencijās.5. Jordānijai ir kapacitāte, lai tā varētu būt centrs zinātniskai sadarbībai ar citām reģiona valstīm (Sīriju, Libānu, Palestīnu, Izraēlu, Ēģipti un Turciju). Reģionālā līmenī Jordānija aktīvi piedalās MoCo (Eiropas un Vidusjūras uzraudzības komiteja sadarbībai RTD jomā) darbā, kurā to pārstāv Jordānijas Zinātnes un tehnoloģiju augstākā padome. Minētā padome tika dibināta 1987. gadā, lai veidotu valsts zinātnes un tehnoloģiju bāzi un tādējādi veicinātu valsts attīstības mērķu sasniegšanu, palielinot informētību par zinātniskās pētniecības un attīstības nozīmīgumu, sniedzot vajadzīgo finansējumu šādai darbībai un izvirzot pētniecības un attīstības pasākumus kā prioritāti valsts attīstībā.6. Izanalizējot valsts pētniecības sistēmu, ko iepriekšminētā padome veica kopā ar Kanādas Starptautisko attīstības un pētniecības centru, tika ieteikts, ka valsts pētniecības sistēma varētu būt par pamatu tam, lai izstrādātu un ieviestu zinātnes, tehnoloģiju un inovāciju politiku visos sektoros, ieskaitot MVU. Prioritārās jomas, kas tika ierosinātas kā atbilstošākās starptautiskai un reģionālai sadarbībai, bija enerģija, ilgtspējīga attīstība (ūdens un dabas resursu pārvaldība), veselība, lauksaimniecība un arheoloģija. Rezultātā Jordānijas valdība pieņēma stratēģisku dokumentu 2005.–2010.gadam, lai valsts programmās labāk integrētu zinātni un tehnoloģijas, izveidotu zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, mobilizējot daudzdiciplināros un starpinstitūciju tīklus, un stiprinātu partnerības un sinerģijas starp zinātniskajām aprindām un inovāciju jomas pārstāvjiem. Noteiktās jomas ir saskaņā ar 7. pētniecības pamatprogrammas prioritātēm, un Jordānijas pētniecības institūtu sadarbība ar starptautiskajām zinātnieku komandām noteikti veicinās Jordānijas valsts pētniecības sistēmas attīstību, kā arī uzlabos sadarbību reģionā zinātnes un tehnoloģiju jomā.7. Nolīgums jāparaksta un jāpiemēro pagaidu kārtā, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija aicina Padomi:-  pilnvarot to, ka Eiropas Kopienas vārdā paraksta Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses;-  pagaidu kārtā apstiprināt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar to, ka Eiropas Kopienas vārdā paraksta un pagaidu kārtā piemēro Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras pusesEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 170. pantu saistībā ar tā 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:(1) Komisija Kopienas vārdā sarunās ar Jordānijas Hāšimītu Karalisti ir apspriedusi Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību.(2) Sarunu rezultātā ir sagatavots pievienotais nolīgums, kas parafēts 2009. gada 28. janvārī.(3) Ir jāparaksta nolīgums, par kuru Komisija ir risinājusi sarunas, lai vēlāk to, iespējams, noslēgtu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants(1) Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināta Nolīguma parakstīšana starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību atbilstoši Padomes lēmumam par minētā Nolīguma noslēgšanu.(2) Nolīguma teksts pievienots šim lēmumam.(3) Padomes priekšsēdētāju ar šo pilnvaro izraudzīties personu(-as), kam piešķirtas pilnvaras Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses.2. pants(1) Nolīgums jāpiemēro pagaidu kārtā, kā noteikts nolīguma 7. panta 2. punktā, kamēr nav pabeigtas procedūras tā oficiālai noslēgšanai.(2) Komisija pieņem Kopienas nostāju, kādu Apvienotajā komitejā, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 4. panta 2. punktu, piemēro attiecībā uz tehniskiem grozījumiem, kurus nolīgumā izdara atbilstīgi nolīguma 7. panta 5. punktam.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSNOLĪGUMSpar zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Jordānijas Hāšimītu Karalistes valdībuEiropas Kopiena (turpmāk "Kopiena"), no vienas puses,unJordānijas Hāšimītu Karaliste (turpmāk "Jordānija"), no otras puses,Turpmāk "Puses",ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmo teikumu un 3. punkta pirmo apakšpunktu;ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģiju svarīgumu to ekonomikas un sociālajai attīstībai un norādi 43. pantā 2002. gada 1. maijā parakstītajā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses;ŅEMOT VĒRĀ Eiropas kaimiņvalstu attiecību politiku un ES stratēģiju, lai stiprinātu attiecības ar kaimiņvalstīm, atbilstīgi kurai Puses tikās un vienojās par rīcības plānu, kur viena no prioritātēm bija "stiprināt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā". Eiropas kaimiņvalstu attiecību politikas kopējās rīcības plāns ir saskaņā ar Jordānijas valdības darbības programmu (2007.–2009.) Kuluna Al Urdun (valsts programma), kuras mērķis ir izstrādāt ilgtspējīgu sociālekonomisko reformu procesu;TĀ KĀ Kopiena un Jordānija uzsākušas kopīgus pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumus dažādās kopējo interešu jomās, un būtu abpusēji izdevīgi, ja abas Puses uz savstarpības pamata piedalītos otras puses pētniecības un attīstības pasākumos;VĒLOTIES izveidot oficiālu struktūru sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā, kas ļautu paplašināt un pastiprināt sadarbību kopējo interešu jomās un veicināt šīs sadarbības rezultātu izmantošanu, ņemot vērā abpusējās ekonomiskās un sociālās intereses;VĒLOTIES padarīt Eiropas Pētniecības telpu pieejamu arī valstīm, kas nav tās dalībvalstis, un jo īpaši Vidusjūras reģiona partnervalstīm;ir vienojušās par turpmāko.1. pantsDarbības joma un principi1. Puses veicina, attīsta un sekmē sadarbības pasākumus starp Kopienu un Jordāniju kopējo interešu jomās, kurās tās veic zinātnes un tehnoloģiju pētniecības un attīstības pasākumus.2. Sadarbības pasākumi balstās uz šādiem principiem:-  uz zinātnes atziņām balstītas sabiedrības attīstības veicināšana, lai sekmētu abu Pušu sociālo un ekonomisko attīstību,-  savstarpējs izdevīgums, kura pamatā ir vispārēja priekšrocību līdzsvarotība,-  abpusēja piekļuve katras Puses īstenotajām pētniecības programmām un projektiem,-  savlaicīga apmaiņa ar informāciju, kas varētu atvieglot sadarbības pasākumus,-  atbilstīga intelektuālā īpašuma tiesību apmaiņa un aizsardzība,-  dalība un finansējums saskaņā ar atbilstīgiem Pušu tiesību aktiem un noteikumiem.2. pantsSadarbības līdzekļi1. Jordānijā dibinātas juridiskās vienības, kā noteikts I pielikumā, tostarp gan fiziskas personas, gan privātas un valsts juridiskās personas, piedalās netiešajās darbībās, kas paredzētas Eiropas Kopienas Pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (turpmāk „pamatprogramma”), atbilstīgi I un II pielikumā noteiktajiem vai minētajiem noteikumiem.Eiropas Kopienas dalībvalstīs dibinātās juridiskās vienības, kā noteikts I pielikumā, piedalīsies Jordānijas pētniecības programmās un projektos, kas ir līdzvērtīgi pamatprogrammas programmām un tematiem, ar tādiem pašiem noteikumiem, kā Jordānijas juridiskās vienības atbilstīgi I un II pielikumā noteiktajiem vai minētajiem noteikumiem.2. Sadarbību var īstenot arī šādos veidos un izmantojot šādus līdzekļus:-  regulāras pārrunas par Jordānijas un Kopienas pētniecības politikas un plānošanas ievirzi un prioritātēm,-  pārrunas par sadarbības perspektīvām un attīstību,-  savlaicīga informācijas sniegšana par Jordānijas un Kopienas programmu un pētniecības projektu īstenošanu un par šā nolīguma jomā veiktā darba rezultātiem,-  kopējas sanāksmes,-  pētnieku, inženieru un tehniķu apmeklējumi un apmaiņa, tostarp arī mācību nolūkā,-  apmaiņa un dalīšanās ar aprīkojumu, materiāliem un testēšanas pakalpojumiem,-  kontakti starp Jordānijas un Kopienas programmu vai projektu vadītājiem,-  ekspertu dalība semināros, simpozijos un darbsemināros,-  informācijas apmaiņa par praksi, tiesību aktiem, noteikumiem un programmām saistībā ar šajā nolīgumā paredzēto sadarbību,-  mācības pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā,-  abpusēja piekļuve zinātniskai un tehnoloģiskai informācijai šīs sadarbības jomā,-  visi citi pasākumi, ko pieņemtu Eiropas Kopienas un Jordānijas Apvienotā zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības komiteja, kā noteikts 4. pantā un kas tiktu atzīti par atbilstošiem abu Pušu spēkā esošajai politikai un procedūrām.3. pantsSadarbības veicināšana1. Puses pieliks visas pūles, lai saskaņā ar tajās spēkā esošajiem tiesību aktiem sekmētu to pētnieku brīvu pārvietošanos un uzturēšanos, kuri piedalās šajā nolīgumā minētajos pasākumos, un veicinātu to preču robežu šķērsošanu, kuras paredzēts izmantot šādos pasākumos.2. Ja atbilstīgi tās noteikumiem Kopiena vienpusēji piešķir finansējumu Jordānijas juridiskai vienībai, kas piedalās Kopienas netiešajās sadarbības darbībās, Jordānija apņemas nodrošināt, ka šāds darījums netiek aplikts ar maksu vai nodevu.4. pantsNolīguma pārvaldībaEiropas Kopienas un Jordānijas Apvienotā zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbībasKomiteja1. Pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu koordinē un veicina – no Jordānijas puses – Zinātnes un tehnoloģiju augstākā padome ( Higher Council for Science and Technology ), bet no Kopienas puses – Eiropas Komisija –, kas darbojas kā Pušu izpildītāji (turpmāk „izpildītāji”).2. Izpildītāji izveido apvienoto komiteju, sauktu par „Eiropas Kopienas un Jordānijas Apvienoto zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības komiteju” (turpmāk „Apvienotā komiteja”), kuras funkcijas ir šādas:-  nodrošināt, novērtēt un pārskatīt šā nolīguma īstenošanu, kā arī veikt grozījumus tā pielikumos vai pieņemt jaunus pielikumus, lai ņemtu vērā Pušu zinātnes politikas attīstību, ja abas Puses šajā nolūkā veic to iekšējās procedūras,-  katru gadu noteikt potenciālās nozares, kurās varētu attīstīt un uzlabot sadarbību, kā arī izskatīt visus šajā nolūkā veicamos pasākumus,-  regulāri pārrunāt Jordānijas un Kopienas pētniecības politikas un pētniecības plānošanas nākotnes ievirzi un prioritātes, kā arī nākotnes sadarbības perspektīvas saskaņā ar šo nolīgumu,-  sniegt Pusēm ieteikumus par šā nolīguma īstenošanu, tostarp noteikt un ieteikt papildinājumus 2. panta 2. punktā norādītajiem pasākumiem un konkrētus pasākumus, lai uzlabotu 1. panta 2. punktā paredzēto savstarpējo piekļuvi.3. Apvienotā komiteja, kurā ir izpildītāju pārstāvji, pieņem savu reglamentu.4. Apvienotā komiteja sanāk vismaz vienu reizi gadā, pārmaiņus Kopienā un Jordānijā. Vajadzības gadījumā un Pusēm vienojoties, tiek rīkotas ārkārtas sanāksmes. Apvienotās Komitejas slēdzieni un ieteikumi tiks nosūtīti informācijai Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma starp Eiropas Savienību un Jordānijas Hāšimītu Karalisti Asociācijas komitejai.5. pantsFinansējumsSavstarpēja līdzdalība pētniecības pasākumos saskaņā ar šo Nolīgumu notiek atbilstīgi I pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem, un uz to attiecas tiesību akti, noteikumi, politika un programmu īstenošanas nosacījumi, kas ir spēkā katras Puses teritorijā.Ja viena Puse sniedz finansiālu atbalstu otras Puses dalībniekiem saistībā ar netiešiem sadarbības pasākumiem, visus piešķīrumus un finansiālus vai cita veida ieguldījumus, ko finansētāja Puse sniedz otras Puses dalībniekiem šo pasākumu atbalstam, atbrīvo no nodokļiem un muitas nodevām.6. pantsRezultātu un informācijas izplatīšana un izmantošanaUz sasniegto un/vai apmaiņas ceļā iegūto rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, kā arī uz saskaņā ar šo nolīgumu uzsākto pētniecības pasākumu rezultātā iegūto intelektuālā īpašuma tiesību informāciju, pārvaldību, piešķiršanu un izmantošanu attiecas II pielikumā izklāstītie nosacījumi.7. pantsNobeiguma noteikumi1. Šā nolīguma I un II pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa. Visi ar šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu saistītie jautājumi vai strīdi ir risināmi Pušu savstarpējas vienošanās ceļā.2. Šis nolīgums stājas spēkā no dienas, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par tā noslēgšanai vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu. Līdz nolīguma noslēgšanai minēto procedūru pabeigšanai Puses pēc šā nolīguma parakstīšanas piemēro to pagaidu kārtā. Ja kāda Puse paziņo otrai, ka tā nenoslēdz nolīgumu, ar šo Puses savstarpēji vienojas, ka projekti un pasākumi, kas uzsākti nolīguma provizoriskas piemērošanas laikā un kas iepriekšminētā paziņojuma laikā joprojām tiek veikti, tiks turpināti līdz to pabeigšanai atbilstīgi šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem.3. Jebkura Puse jebkurā laikā, brīdinot par to sešus mēnešus iepriekš, var izbeigt šā nolīguma darbību. Projekti un pasākumi, kas šā nolīguma izbeigšanas brīdī joprojām tiek veikti, tiks turpināti līdz to pabeigšanai atbilstīgi šajā nolīgumā izklāstītajiem nosacījumiem.4. Šis nolīgums paliek spēkā līdz brīdim, kamēr viena no Pusēm iesniedz rakstisku paziņojumu otrai Pusei par nodomu izbeigt šo nolīgumu. Šādā gadījumā nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas.5. Gadījumā, ja kāda no Pusēm nolemj pārskatīt savas pētniecības programmas un projektus, kas minēti 1. panta 1. punktā, šīs Puses izpildītāji informēs otras Puses izpildītājus par precīzu šādu grozījumu saturu. Atkāpjoties no šā panta 3. punkta, šā nolīguma darbību var izbeigt, savstarpēji vienojoties par nosacījumiem, ja kāda no Pusēm viena mēneša laikā pēc iepriekš šajā punktā minēto grozījumu pieņemšanas paziņo otrai Pusei par savu nodomu izbeigt šā nolīguma darbību.6. Šo Nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētais līgums, un, no otras puses, Jordānijas Hāšimītu Karalistes teritorijā. Tas neliedz veikt sadarbības pasākumus starptautiskajos ūdeņos, izplatījumā vai trešo valstu teritorijā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.APLIECINOT visu iepriekšminēto, mēs, apakšā parakstījušies, kurus ir attiecīgi pilnvarojusi Eiropas Kopiena un Jordānijas Hāšimītu Karaliste, esam parakstījuši šo nolīgumu.SAGATAVOTS divos eksemplāros …….. gada ….., angļu, bulgāru, čehu, dāņu, holandiešu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru un arābu valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski.EIROPAS KOPIENAS VĀRDĀ: | JORDĀNIJAS HĀŠIMĪTU KARALISTES VĀRDĀ: |I PIELIKUMSEiropas Savienības dalībvalstu un Jordānijas juridisko vienību līdzdalības noteikumiŠajā nolīgumā „juridiskā vienība” ir jebkura fiziska persona vai jebkura juridiska persona, kas izveidota atbilstīgi tās dibināšanas valsts tiesību aktiem vai atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem vai starptautiskajiem tiesību aktiem un kas ir tiesību subjekts, un kas savā vārdā var uzņemties jebkādas tiesības un pienākumus.I. Noteikumi Jordānijas juridisko vienību līdzdalībai pamatprogrammas netiešajās darbībās1. Uz Jordānijā dibinātu juridisko vienību līdzdalību pamatprogrammas netiešajās darbībās attiecas noteikumi, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantam.Turklāt Jordānijā dibinātas juridiskās vienības var piedalīties netiešajās darbībās, kas uzsāktas atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 164. pantam.2. Kopiena var piešķirt finansējumu Jordānijā dibinātām juridiskām vienībām, kuras piedalās 1. punktā minētajās netiešajās darbībās, saskaņā ar noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007.–2013.)[2], kas pieņemts atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 167. pantam, Eiropas Kopienas finanšu regulām un citiem spēkā esošiem Kopienas tiesību aktiem.3. Kopienas un jebkuras Jordānijas juridiskās vienības noslēgtā piešķīruma nolīgumā vai līgumā par netiešo darbību veikšanu paredz arī kontroles un revīzijas pasākumus, ko veic Eiropas Komisija vai Eiropas Kopienu Revīzijas palāta, vai kas tiek veikti to pārraudzībā.Ievērojot sadarbības un savstarpējas ieinteresētības principu, attiecīgās Jordānijas iestādes sniedz jebkādu pamatotu un iespējamu palīdzību, kas atbilstīgi apstākļiem varētu būt nepieciešama vai noderīga šādu kontroles un revīzijas pasākumu veikšanai.II. Noteikumi Eiropas Savienības dalībvalstu juridisko vienību līdzdalībai Jordānijas pētniecības programmās un projektos1. Jebkura Kopienā dibināta juridiskā vienība, kas izveidota atbilstīgi kādas Eiropas Savienības dalībvalsts tiesību aktiem vai atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem, var kopā ar Jordānijas juridiskajām vienībām piedalīties Jordānijas pētniecības un attīstības programmu projektos.2. Saskaņā ar iepriekšminēto 1. punktu un II pielikumu Kopienā dibinātu juridisko vienību tiesībām un pienākumiem, kuras piedalās Jordānijas pētniecības un attīstības programmās ietvertos pētniecības projektos, kā arī uz piedāvājumu iesniegšanas un izvērtēšanas noteikumiem un līgumu piešķiršanas un slēgšanas noteikumiem saistībā ar šādiem projektiem, attiecas Jordānijas tiesību akti, noteikumi un valdības norādījumi, ar ko regulē pētniecības un attīstības programmu veikšanu un ko piemēro Jordānijas juridiskajām vienībām, nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi un ņemot vērā Jordānijas un Kopienas sadarbības specifiku šajā jomā.Uz Kopienas juridisko vienību finansējumu, kuras piedalās attiecīgos Jordānijas pētniecības un attīstības programmās ietvertos projektos, attiecas Jordānijas tiesību akti, noteikumi un valdības norādījumi, ar ko regulē minētās programmas, tāpat kā uz citām juridiskām vienībām, kas nav reģistrētas Jordānijā.III. Informācija par līdzdalības iespējāmJordānija un Eiropas Komisija regulāri sniegs informāciju par pašreizējām programmām un līdzdalības iespējām, lai abu Pušu juridiskās vienības gūtu labumu.II PIELIKUMSIntelektuālā īpašuma tiesību piešķiršanas principiI. PiemērošanaŠajā nolīgumā jēdziens "intelektuālais īpašums" lietots tādā nozīmē, kāda tam ir piešķirta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā izstrādātās Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijas 2. pantā.Šajā nolīgumā „zināšanas” ir gan aizsargāti, gan neaizsargāti rezultāti, tostarp informācija, kā arī autortiesības vai tiesības, kas attiecināmas uz šādu informāciju, pēc pieteikumu iesniegšanas nolūkā saņemt patentus, dizainparaugus, augu šķirņu aizsardzības dokumentus, papildu aizsardzības sertifikātus vai līdzīgus aizsardzības veidus vai pēc to saņemšanas.II. Pušu juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesības netiešos sadarbības pasākumos1. Abas Puses nodrošina to, ka to attieksme pret tām juridisko vienību intelektuālā īpašuma tiesībām un saistībām, kuras dibinātas otrās Puses teritorijā un piedalās netiešos sadarbības pasākumos atbilstīgi šim nolīgumam, un pret saistītajām tiesībām un saistībām, kas rodas no šādas līdzdalības, ir atbilstīga attiecīgajiem tiesību aktiem un noteikumiem un starptautiskajām konvencijām, kas attiecas uz Pusēm, tostarp Nolīgumam par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, 1.C pielikumam Marrākešas nolīgumā, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju, kā arī Parīzes 1971. gada 24. jūlija aktam Bernes Konvencijā par literatūras un mākslas darbu aizsardzību un Stokholmas 1967. gada 14. jūlija aktam Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību.2. Abas Puses nodrošina to, ka pret otras Puses dalībniekiem netiešos sadarbības pasākumos attiecībā uz intelektuālo īpašumu ir tāda pati attieksme, kāda tiek nodrošināta pirmās Puses dalībniekiem saskaņā ar attiecīgajiem katras pētniecības programmas vai projekta līdzdalības noteikumiem vai piemērojamiem tiesību aktiem un noteikumiem.  III. Pušu intelektuālā īpašuma tiesības1. Ja vien Puses nav īpaši vienojušās citādi, uz zināšanām, ko Puses radījušas, veicot darbības saskaņā ar šā nolīguma 2. pantu, attiecas šādi noteikumi.a) Puse, kas rada šādas zināšanas, ir šo zināšanu īpašniece. Ja nav iespējams noteikt Pušu attiecīgo darba daļu, tām ir kopīgas īpašumtiesības uz šādām zināšanām;b) Puse, kas ir šo zināšanu īpašniece, otrai Pusei dod tiesības piekļūt šīm zināšanām šā nolīguma 2. pantā minēto pasākumu veikšanai. Šādas piekļuves tiesības piešķir bez atlīdzības.2. Ja vien Puses nav vienojušās citādi, Pušu zinātniskiem rakstiem piemēro šādus noteikumus.a) Ja Puse ar žurnālu, rakstu, ziņojumu, grāmatu, kā arī video un programmatūras palīdzību publicē zinātniskos un tehniskos datus, informāciju un rezultātus, kas iegūti, veicot pasākumus saskaņā ar šo nolīgumu, vai ir saistīti ar šiem pasākumiem, tad otrai Pusei piešķir vispasaules neekskluzīvu, neatsaucamu bezmaksas licenci, kas ļauj tulkot, pavairot, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus;b) Uz visiem ar autortiesībām aizsargātu datu un informācijas eksemplāriem, ko paredzēts izplatīt publiski un kas sagatavoti atbilstīgi šai iedaļai, ir jānorāda darba autora(-u) vārds, ja vien autors nav nepārprotami noteicis pretējo. Uz tām jābūt arī skaidri redzamam apstiprinājumam par Pušu kopīgu atbalstu.3. Ja vien Puses nav īpaši vienojušās citādi, uz Pušu nepieejamo informāciju attiecas turpmāk izklāstītie noteikumi:a) Darot zināmu otrai Pusei informāciju, kas attiecas uz saskaņā ar šo nolīgumu veiktajiem pasākumiem, Puses ar konfidencialitātes zīmēm vai leģendām norāda informāciju, kuru tās vēlas saglabāt kā nepieejamu;b) Informāciju saņēmusī Puse var uz savu atbildību šādu nepieejamo informāciju darīt zināmu tās pakļautībā esošām struktūrvienībām vai personām konkrētiem mērķiem saistībā ar šā nolīguma īstenošanu;c) Ar nepieejamo informāciju sniegušās Puses iepriekšēju rakstisku piekrišanu informāciju saņēmusī Puse šādu nepieejamo informāciju drīkst izplatīt plašāk, nekā atļauts b) apakšpunktā. Puses sadarbojas, izstrādājot kārtību, kādā pieprasa un saņem iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un Puses dod šādu piekrišanu, ciktāl tas atļauts atbilstīgi to iekšpolitikai, noteikumiem un tiesību aktiem;d) Nedokumentēta nepieejamā vai cita konfidenciāla informācija, ko sniedz semināros un citās Pušu pārstāvju sanāksmēs, ko rīko saskaņā ar šo nolīgumu, vai informācija, kas iegūta personāla piesaistes, iekārtu izmantošanas vai netiešo darbību rezultātā, ir uzskatāma par konfidenciālu, kad šādas nepieejamas vai citas konfidenciālas vai iekšējas informācija saņēmējs tiek brīdināts par tam paziņotās informācijas konfidenciālo raksturu šādas informācijas paziņošanas brīdī atbilstīgi a) apakšpunktam;e) Puses apņemas pielikt visas pūles, lai neatklājamā informācija, ko tās saņēmušas atbilstoši punktiem a un d, tiek kontrolēta atbilstoši šeit noteiktajam. Ja kāda no Pusēm uzzina, ka tā nespēs vai varētu nespēt ievērot informācijas neizplatīšanas noteikumus, kas izklāstīti a) un d) apakšpunktā, tā nekavējoties informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai noteiktu atbilstīgu rīcības plānu.TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes lēmumam par to, ka paraksta un pagaidu kārtā piemēro Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Politikas stratēģija un koordinācija, jo īpaši starp RTD, JRC, ENTR, INFSO un TREN ģenerāldirektorātiem.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuAr nolīguma īstenošanu saistītās izmaksas (par darbsemināriem, semināriem, sanāksmēm, videokonferencēm) tiks segtas no administratīvā budžeta pozīcijām, kas attiecas uz Eiropas Kopienas pamatprogrammas īpašajām programmām (XX.01.05.03).3.2. Darbības un finanšu ietekmes ilgumsNo dienas, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par tā noslēgšanai vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu. Pēc parakstīšanas Puses piemēro šo nolīgumu pagaidu kārtā, un nolīgums paliek spēkā līdz brīdim, kamēr viena no Pusēm iesniedz rakstisku paziņojumu otrai Pusei par nodomu izbeigt šo nolīgumu, kā noteikts šā nolīguma 7. panta 4. punktā.3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |XX.01.05.03 | Oblig./ Fakult. | Oblig.[3]/ Fakult[4]. | NĒ. | JĀ. | JĀ. | Nr. [1A]. |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[5] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a |Maksājumu apropriācijas (MA) | b |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[6] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4 | c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[7] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6 | e |Kopējās orientējošās izmaksasKOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |…………………… | f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[8] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (viena zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasŠis lēmums ļaus abām Pusēm uzlabot un intensificēt sadarbību savstarpēji interesējošās zinātnes un tehnoloģijas jomās.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaNolīguma pamatā ir savstarpēja izdevīguma princips, abpusējas iespējas iesaistīties otras puses programmās un pasākumos saistībā ar nolīguma mērķi, diskriminācijas aizlieguma princips, intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība un intelektuālā īpašuma tiesību taisnīga sadale. Priekšlikums arī atbilst Kopienas administratīvajiem izdevumiem, kur ir paredzēti izdevumi ES ekspertu un ierēdņu komandējumiem, darbsemināriem, semināriem un sanāksmēm, kuras rīko Eiropas Kopienā un Jordānijā.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiŠis lēmums gan Jordānijai, gan Eiropas Kopienai dotu iespēju gūt abpusēju labumu no zinātnes un tehnikas sasniegumiem, kas panākti ar īpašo pētniecības programmu palīdzību. Tas ļaus veikt specifisku zināšanu apmaiņu un zināšanu nodošanu par labu zinātnieku aprindām, dažādām nozarēm un sabiedrībai.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[10].Pārvalda centralizētiٱX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisijaٱ Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot:ٱ izpildaģentūrāmٱ Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmēٱ dalībvalstu valsts sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumuPārvalda dalīti vai decentralizētiٱ kopā ar dalībvalstīmٱ kopā ar trešām valstīmPārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaKomisijas dienesti regulāri izvērtēs visus pasākumus, ko veic atbilstīgi sadarbības nolīgumam, kuru savukārt regulāri kopīgi izvērtēs Kopiena un Jordānija. Vērtēti tiks:a) darbības rādītāji – komandējumu un sanāksmju skaits; sadarbības pasākumu dažādo jomu skaits;b) pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no pamatprogrammas īpašajām programmām, un informāciju, ko Jordānija sniegusi nolīgumā paredzētajai Apvienotajai komitejai.6.2. NovērtēšanaKomisija regulāri izvērtēs šajā sadarbības nolīgumā paredzētos pasākumus.6.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsNolīguma Puses novērtē tā piemērošanu vismaz reizi divos gados nolīguma 4. pantā norādītās Apvienotās komitejas sanāksmēs.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIJa pamatprogrammas īstenošanai jāpieaicina ārēji izpildītāji vai jāveic finanšu iemaksas trešām pusēm, Komisija vajadzības gadījumā veiks finanšu revīzijas, jo īpaši, ja tai būs pamats apšaubīt reālo darbu, kas veikts vai izklāstīts ziņojumos par veiktajiem pasākumiem.Kopiena veiks finanšu revīzijas vai nu ar savu darbinieku spēkiem, vai, pieaicinot saskaņā ar revidējamās puses tiesību aktiem atzītus grāmatvedības ekspertus. Kopiena izvēlēsies ekspertus pēc saviem ieskatiem, izvairoties no interešu konflikta riska, uz ko tai var norādīt revidējamā puse.Turklāt, veicot pētniecības pasākumus, Komisija nodrošinās to, ka Eiropas Kopienas finanšu intereses aizsargās faktiskas pārbaudes un pārkāpumu atklāšanas gadījumā — preventīvi un proporcionāli līdzekļi un sodi. Lai sasniegtu šo mērķi, visos līgumos, kas tiek izmantoti pamatprogrammas īstenošanai, tiks iekļauti noteikumi par pārbaudēm, pasākumiem un sodiem, atsaucoties uz Regulām Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 un Nr. 1073/99.Jo īpaši līgumos būs jānodrošina šādi aspekti:- īpašu līguma pantu iekļaušana EK finansiālo interešu aizsardzībai, veicot pārbaudes un kontrolējot veikto darbu;- administratīvo inspektoru piedalīšanās krāpniecības apkarošanā saskaņā ar Regulām Nr. 2185/96 un Nr. 1073/99;- administratīvo sodu piemērošana par visiem tīšiem un nejaušiem pārkāpumiem līgumu īstenošanā saskaņā ar Pamatregulu Nr. 2988/95, ieskaitot „melnā saraksta” mehānismu;- tas, ka pārkāpumu un krāpšanas gadījumā stāsies spēkā iespējamie iekasēšanas rīkojumi atbilstīgi EK līguma 256. pantam.Turklāt atbildīgais Pētniecības ģenerāldirektorāta personāls regulāri īstenos kontroles programmu attiecībā uz zinātniskiem un budžeta aspektiem. Vietējās pārbaudes veiks Eiropas Revīzijas palāta.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[12](XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[13] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls, ko finansē[14] atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiNolīguma pārvaldības nolūkā ES un Jordānijas ekspertiem un amatpersonām būs jādodas komandējumos un jāapmeklē sanāksmes.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)(Ja izvēlas vairākas iespējas, norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru no tām)X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,10 |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju ) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki(Ierēdņiem EUR 122,000 gadā)8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 — Komandējumi |XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[16] |XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.[3] Diferencētās apropriācijas.[4] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā — nedif.).[5] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[6] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[7] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[8] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[9] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[10] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[11] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[12] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[13] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[14] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[15] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[16] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.9.2016
            COM(2016) 622 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā arIgaunijas pieteikumu — EGF/2016/003 EE/naftas produkti un ķīmiskās vielas

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                („EGF regula”).

               2.2016. gada 11. maijā Igaunija iesniedza pieteikumu EGF/2016/003 EE/naftas produkti un ķīmiskās vielas, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                saimnieciskās darbības nozarēs Igaunijā, kas klasificētas NACE 2. redakcijas 19. nodaļā (koksa un naftas pārstrādes produktu ražošana) un 20. nodaļā (ķīmisko vielu un ķīmisko produktu ražošana).

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka ir izpildīti nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2016/003 EE/naftas produkti un ķīmiskās vielas

                        Dalībvalsts

                        Igaunija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        EE00- Eesti
                           4

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2016. gada 11. maijs

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2016. gada 11. maijs

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2016. gada 25. maijs

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2016. gada 6. jūlijs

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2016. gada 28. septembris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 2. punkts

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        3

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           5

                        19. nodaļa (koksa un naftas pārstrādes produktu ražošana)

                        20. nodaļa (ķīmisko vielu un to izstrādājumu ražošana)

                        Pārskata periods (deviņi mēneši):

                        2015. gada 1. augusts — 2016. gada 1. maijs

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        1550

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits:

                        1550

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits:

                        800

                        Jauniešu skaits, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) un kuriem paredzēts sniegt atbalstu:

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR):

                        1 740 070

                        EGF
                           6
                         pasākumu īstenošanas budžets (EUR):

                        145 527

                        Kopējais budžets (EUR):

                        1 885 597

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR):

                        1 131 358

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2016/003 EE/naftas produkti un ķīmiskās vielas Igaunija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad tika izpildīti EGF regulas 4. punktā minētie intervences kritēriji, t. i., 2016. gada 11. maijā. Komisija apstiprināja, ka ir saņēmusi pieteikumu 2016. gada 11. maijā, un pieprasīja Igaunijai līdz 2016. gada 25. maijam sniegt papildu informāciju. Šī papildu informācija tika iesniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, līdz kura beigām Komisijai ir jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2016. gada 28. septembrī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 1550 atlaistiem darba ņēmējiem saimnieciskās darbības nozarēs, kas klasificētas NACE 2. redakcijas 19. nodaļā (koksa un naftas pārstrādes produktu ražošana) un 20. nodaļā (ķīmisko vielu un ķīmisko produktu ražošana).

                        Uzņēmumi un atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā

                        AS „Eesti Energia”

                        532

                        AS „Nitrofert”

                        421

                        AS „Viru Keemia Grupp” (VKG)

                        597

                        Kopējais uzņēmumu skaits: 3

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits:

                        1550

                        To pašnodarbināto personu kopskaits, kuri beiguši darbību:

                        0

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju un pašnodarbināto personu kopējais skaits:

                        1550

               Intervences kritēriji

               6.Igaunijas iestādes iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 2. punktā minēto intervences kritēriju, ar ko paredz atkāpi no 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā kritērija, kas nosaka, ka deviņu mēnešu pārskata perioda laikā uzņēmumos, kas darbojas vienā ekonomikas nozarē, kas definēta NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, un kuri atrodas vienā vai divos dalībvalsts kaimiņu reģionos, kas definēti NUTS 2. līmenī, jābūt vismaz 500 atlaišanas gadījumiem.

               7.Pieteikuma deviņu mēnešu pārskata periods ir no 2015. gada 1. augusta līdz 2016. gada 1. maijam.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               8.Pārskata periodā atlaisto darba ņēmēju skaits ir aprēķināts šādi:

               –689 darba ņēmēji, sākot no datuma, kad darba devējs saskaņā ar Padomes Direktīvas Nr. 98/59/EK
                  7
                3. panta 1. punktu rakstiski paziņojis kompetentajai valsts iestādei par plānoto kolektīvo atlaišanu. Igaunija pirms Komisijas veiktā izvērtējuma pabeigšanas datuma apstiprināja, ka šie 689 atlaišanas gadījumi ir faktiski notikuši;

               –471 darba ņēmējs, sākot no datuma, kad darba devējs individuāli paziņojis darba ņēmējam par atlaišanu vai darba līguma izbeigšanu;

               –390 darba ņēmēji, sākot no darba līguma faktiskās izbeigšanas vai izbeigšanās datuma.

               Atbalsta saņēmēji, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu

               9.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1550.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               10.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, Igaunija norāda, ka valstī ir maza un atvērta ekonomika, kura paļaujas uz preču un pakalpojumu eksportu (2015. gadā aptuveni 80 % no valsts IKP, salīdzinot ar 43,5 % ES 28). Igaunijas ekonomika ir smagi cietusi sakarā ar nesenajām svārstībām pasaules naftas tirgū un vispārējo Eiropas starptautiskās tirdzniecības stāvokļa pazemināšanos. Jo īpaši smagi tas ir skāris Ida-Virumā novadu, kas atrodas Igaunijas ziemeļaustrumos, ne tikai saistībā ar tā ģeopolitiski attālo atrašanās vietu pie Krievijas robežas, bet jo īpaši ar nozaru, kuras atkarīgas no naftas un gāzes cenām šajā jomā, augsto koncentrāciju. Šīs abas nozares, uz kurām attiecas šis pieteikums, tika skartas atšķirīgos veidos.

               11.Minerālmēslu ražošana ķīmisko vielu un ķīmisko produktu nozarē ir ļoti energoietilpīga (gāzes cenas veido 80 % no kopējām ražošanas izmaksām). Sakarā ar dabasgāzes cenu pieaugumu zemo gāzes izmaksu reģioniem, kuri atrodas ārpus Eiropas, konkurences cīņā ir priekšrocības, kas tiem ļauj ražot mēslojumu par daudz zemākām izmaksām nekā Eiropā. Nozares konkurētspēju Eiropā nelabvēlīgi ietekmējuši augstāki vides standarti. 2004. gadā pasaules ķīmisko vielu ražošanas ES daļa samazinājās no 30,9 procentiem līdz 17_% 2014. gadā. ES pakāpeniski zaudēja savu vadošo pozīciju pasaules ķīmisko vielu pārdošanā Ķīnai, kura tajā pašā laika posmā palielināja savu daļu no 9 % līdz gandrīz 35 %. Arī pārējās Āzijas valstis un ASV, kur pieejama salīdzinoši lēta slānekļa gāzes ražošana, arī ieguva tirgus daļas
                  8
               .

               12.Koksa un naftas pārstrādes produktu ražošanas nozarē, jo īpaši degslānekļa rūpniecībā, degslānekļa ražošana ir atkarīga no pasaules naftas cenām. Tā kā degslānekļa ražošanas izmaksas ir salīdzinoši augstas, ražošana ir ekonomiski iespējama tikai tad, ja ir augstas naftas cenas
                  9
               . Saskaņā ar Igaunijas statistikas datiem, Igaunijas minerālā kurināmā eksports saistībā ar naftas cenu kritumu 2016. gada pirmajos divos mēnešos samazinājās par 25 %, salīdzinot ar to pašu laika periodu iepriekšējā gadā.

               13.Līdz šim uz koksa un naftas pārstrādes produktu nozari vēl nebija attiecies neviens EGF pieteikums. Uz ķīmisko vielu un ķīmisko produktu ražošanas nozari bija attiecies viens EGF pieteikums
                  10
               , kurš tika pamatots ar globalizāciju saistītu tirdzniecību.

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               14.2015. gada jūlijā uzņēmums „Nitrofert”, kas ražo sintētisko amonjaku un urīnvielu, slēdza savu ražotni. Šāds lēmums tika pieņemts sakarā ar ievērojamo dabasgāzes cenu pieaugumu un minerālmēslu cenu pazemināšanos, ko galvenokārt izraisīja pastiprināta globālā konkurence, kas galvenokārt bija saistīta ar Āzijas valstu konkurentiem. Uzņēmums „Nitrofert” ir grūtā situācijā kopš 2009. gada, kad tika pieņemts pirmais lēmums pārtraukt ražošanu. Pēc tam ražošana tika atsākta, bet jau pēc viena gada tika atkal pārtraukta. Tā kā nekas neliecināja par iespējamu situācijas uzlabošanos, tika pieņemts lēmums izbeigt darba līgumus ar visiem atlaistajiem darbiniekiem – 421.

               2015. gada oktobrī uzņēmums „Eesti Energia”, kas ir vadošais enerģētikas uzņēmums Baltijas valstīs un lielākais uzņēmums pasaulē, kas ražošanā izmanto degslānekli, nolēma samazināt slānekļa naftas ražošanas apjomu sakarā ar būtisko peļņas kritumu naftas cenas samazinājuma dēļ. Šī lēmuma rezultātā tika pārtraukts kolektīvais darba līgums ar 114 darbiniekiem. Turpmāko mēnešu laikā tika atlaisti vēl 418 darbinieki.

               Trešais uzņēmums, uz kuru attiecas pieteikums, ir „Viru Keemia Grupp” (VKG), kas ir vēl viens slānekļa naftas ražotājs Ida-Virumā, kurš saskaras ar līdzīgām problēmām, kuras izraisījusi naftas cenu pazemināšanās. 2016. gada janvārī VKG slēdza ražotni, kā rezultātā tika atlaisti 597 darba ņēmēji.

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī

               15.Paredzams, ka šo darbinieku atlaišana radīs ievērojamu negatīvu ietekmi uz vietējo un reģionālo ekonomiku un nodarbinātību. Straujais slānekļa naftas ražošanas samazinājums ir radījis papildu ietekmi citās nozarēs, piemēram, enerģētikas nozarē, ražošanā, ieguves rūpniecībā un karjeru izstrādē. Ieguves rūpniecībā ražošanas apjoms samazinājās par 40 % sakarā ar degslānekļa izejvielu ieguves samazināšanos mazā pieprasījuma dēļ, ko izraisīja zemās naftas un degslānekļa produktu cenas.

               16.Ida-Virumā novads saskaras ar ievērojamām problēmām tā atrašanās vietas demogrāfijas dēļ. Tas atrodas diezgan nomaļā Igaunijas ziemeļaustrumu apgabalā tieši pie Baltijas jūras, aptuveni 200 kilometrus uz austrumiem no plaukstošā galvaspilsētas reģiona, kas ir pārāk tālu braucienam uz darbu. Austrumu daļā reģions robežojas ar Krievijas Federāciju. Sakarā ar zemākām algām Krievijā, tās pašreizējo ekonomisko situāciju un to darba atļauju saņemšanas ierobežojumiem, arī pārrobežu darbinieku plūsma nav alternatīva. Apgabali, kas tieši robežojas rietumos un dienvidos, ir mazapdzīvoti, agrāri reģioni. Tomēr Ida-Virumā ir visapdzīvotākais reģions Igaunijā. Vairāk nekā 80 % iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kas parasti ir monokultūras apdzīvotās vietas, kurās izveidota apmēram viena vai divas lielas ražotnes.

               17.Aptuveni 80 % Ida-Virumā apgabala iedzīvotāju ir etniskie krievi, kuri tur apmetās padomju laikos un strādāja tolaik jaunizveidotajās padomju rūpnieciskajās ražotnēs. Daudziem no šiem cilvēkiem nav Igaunijas pilsonības un kā pirmo un bieži vien arī vienīgo valodu viņi joprojām lieto krievu valodu.

               18.Pēc neatkarības atgūšanas reģiona darba tirgū radās konkrētas grūtības sakarā ar padomju okupācijas laikā izveidoto lielo rūpniecības ražotņu sabrukumu vai pārstrukturēšanu. Tā rezultātā reģionā radās ievērojami augstāks bezdarba līmenis (2015. gadā šajā reģionā — 11,7 %, salīdzinot ar valstī vidējo līmeni — 6,2 %). Tā kā Igaunijā krievu valoda nav oficiālā valoda, tad iespēja atrast darbu citos Igaunijas reģionos vai jaunajos uzņēmumos, kas investē Ida-Virumā, ir tikai tiem cilvēkiem, kuriem ir labas igauņu valodas zināšanas. Valsts valodas nezināšana un kultūras barjeras ir viens no galvenajiem šķēršļiem ne tikai atlaistajiem darbiniekiem, kuri vēlas atrast darbu citur valstī, bet arī uzņēmumiem, kuri vēlas investēt vai cilvēkiem, kuri pārceļas uz dzīvi reģionā.

               19.2015. gadā iedzīvotāju skaits reģionā bija 150 000, kas veido tikai 9,5 % no valsts darbaspēka, bet visā Igaunijā 17,3 % no bezdarbnieku skaita. Ņemot vērā vispārējo sarežģīto nodarbinātības situāciju šajā reģionā, tostarp pieejamo ierobežoto brīvo darbvietu skaitu (2015. gada ceturtajā ceturksnī brīvo darbvietu rādītājs kā brīvo darbvietu daļa no kopējā darbvietu skaita Ida-Virumā bija 0,8 %, salīdzinot ar vidēji 1,2 % visā Igaunijā)
                  11
               , darbinieki, kas pēc kolektīvas darba zaudēšanas ar salīdzinoši līdzīgu tehnisko profilu meklē līdzīgu darbu, sarežģī darba tirgus atgūšanos.

               20.Izstrādāta reģionālā attīstības stratēģija, kas ir izklāstīta Ida-Virumā 2015.-2020. gada rīcības plānā
                  12
               . Loģistika un tūrisms ir noteikti kā potenciālās augošās nozares un, lai sekmētu izaugsmi un veidotu pamatu ekonomiskās struktūras dažādošanai, ir uzsākti infrastruktūras projekti. Citas nozares ar potenciālu radīt jaunas darbvietas ir kokmateriālu, metālu un būvmateriālu ražošana. Ierosinātā individualizēto pasākumu pakete, ko līdzfinansēs EGF, pilnībā atbalsta rīcības plānu, piedāvājot apmācību pasākumus, kuru mērķis ir sagatavot atlaistos darbiniekus šajās augošajās nozarēs.

               Paskaidrojums par izņēmuma apstākļiem, kas ir pamatā pieteikuma pieņemamībai

               21.Kā izklāstīts iepriekš, attālās atrašanās vietas un unikālās demogrāfiskās situācijas dēļ Ida-Virumā var uzskatīt par mazu darba tirgu. Turklāt Igaunija norāda, ka pieteikums saskaņā ar EGF regulas 4. panta 2. punktu bija jāiesniedz jebkurā gadījumā saistībā ar ķīmisko vielu ražošanu un ķīmisko produktu nozari. Šajā nozarē ar grūtībām saskārās tikai viens uzņēmums un atlaisto darbinieku skaits saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu pieteikuma iesniegšanas slieksni nesasniedza. Kaut arī atlaišanas gadījumi notika divās atšķirīgās nozarēs, kuras definētas NACE 2. redakcijas nodaļas līmenī, Igaunija nolēma divu atsevišķu pieteikumu vietā apvienot darbinieku atlaišanas gadījumus vienā reģionālajā pieteikumā, jo šie gadījumi notika tajā pašā vietā vienlaikus un iesaistītajiem atlaistajiem darba ņēmējiem bija līdzīga darba pieredze. Līdz ar to pieteikuma iesniegšana, kurā izņēmuma kārtā apvienoti atlaišanas gadījumi divās dažādās nozarēs bez tiešas saiknes starp tiem, bet kuri notika vienā mazā darba tirgū tajā pašā laika posmā, ne tikai samazina administratīvo slogu, bet arī piedāvā sinerģijas radītus ieguvumus, kas ļauj organizēt kopīgus pasākumus abās nozarēs atlaistajiem darba ņēmējiem.

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               22.Aprēķinātais atlaisto darba ņēmēju skaits, kuri varētu piedalīties pasākumos, ir 800. Paredzēto atbalsta saņēmēju salīdzinoši mazā skaita galvenais iemesls ir tāds, ka pasākumi ir paredzēti tiem atlaistajiem darbiniekiem, kuri tika norādīti kā īpaši neaizsargāti darba tirgū. Daži darba ņēmēji bija paziņojuši, ka viņi nevarēs piedalīties pasākumos. Ņemot vērā laika posmu no pirmajiem atlaišanas gadījumiem līdz pasākumu uzsākšanai, Igaunija cer, ka daži mazāk neaizsargāti cilvēki varētu atrast darbu pirms pasākumu uzsākšanas. Darba ņēmējus, kuri varētu piedalīties pasākumos, var iedalīt pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas šādi:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits (procenti noapaļoti līdz pirmajai zīmei aiz komata)

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        565

                        (70,6 %)

                        sievietes:

                        235

                        (29,4 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        294

                        (36,8 %)

                        nav ES valstspiederīgie:

                        506

                        (63,3 %)

                        Vecuma grupa:

                        15-24 gadi:

                        31

                        (3,9 %)

                        25-29 gadi:

                        47

                        (5,9 %)

                        30-54 gadi:

                        380

                        (47,5 %)

                        55-64 gadi:

                        334

                        (41,8 %)

                        vairāk nekā 64 gadi:

                        8

                        (1 %)

               Ierosināto darbību attiecināmība

               23.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no turpmāk norādītajām darbībām.

               –Atbalsts formālajām mācībām — apmācību izdevumu apmaksa. Šis pasākums ir paredzēts bezdarbniekiem, kuri uzsāk vai turpina savas formālās mācības izglītības iegūšanai, kvalifikācijas celšanai vai veic apmācības. Paredzētais maksimālais ilgums ir 2,5 gadi.

               –Apmācību izdevumu atlīdzināšana darba devējiem. Piemēro, ja darba devējs ir pieņēmis darbā vienu no paredzētā atbalsta saņēmējiem. Bezdarba apdrošināšanas fonds (PES) var (iepriekš par to vienojoties ar darba devēju) atmaksā 50 % no apmācību izdevumiem, bet ne vairāk kā EUR 1250. Apmācību kursiem jānotiek pasākumu īstenošanas laikposmā. Šajā pasākumā ir iekļautas arī kvalifikācijas apliecinošo dokumentu iegūšanas izmaksas.

               –Darba tirgus apmācības. Šis pasākums ilgs līdz 1 gadam, taču kursi ir jāpabeidz līdz pasākuma īstenošanas perioda beigām. Šie kursi ne tikai nodrošinās arodmācības, kas vērstas uz konkrētu prasmju apguvi, bet arī pamatprasmes vai vispārīgās prasmes (t.i., datorprasmes, apmācības uzņēmējdarbībā). Viena un tā pati persona nevarēs piedalīties gan darba tirgus apmācību kursos, gan arī izmantot formālo mācību iespējas. Darba tirgus apmācību pasākumā iekļautas kvalifikācijas apliecinošo dokumentu iegūšanas izmaksas, ieskaitot arodmācību sertifikātus vai vadītāja apliecības, un tāpat tiks segti izdevumi, kas saistīti ar valsts nodevu par šo dokumentu saņemšanu.

               –Igauņu valodas apmācības. Apmācībās būs tiesīgi piedalīties visi paredzētā atbalsta saņēmēji, kā arī tie, kuri jau ir atraduši jaunu darbu, bet kuriem ir nepieciešams uzlabot igauņu valodas zināšanas, lai rastu ilgtspējīga darba iespējas.

               –Darba prakse. Tās mērķis ir nodrošināt paredzētā atbalsta saņēmējiem praktisku pieredzi. Praksi nodrošina darba devēji ar mērķi uzlabot zināšanas un prasmes, kuras nepieciešamas, lai darba ņēmēji pēc iespējas ātrāk varētu atgriezties darba tirgū.

               –Konsultācijas par aizņēmumiem. Galvenais mērķis ir iemācīties, kā tikt galā samazinātu ienākumu un būtisku finansiālu saistību situācijā. Tas nepieciešams reintegrācijai darba tirgū un jauna darba pieņemšanas gadījumā ar, iespējams, mazāku algu.

               –Psihologa konsultācijas. Šis pasākums sniedz psihologa konsultāciju pakalpojumus, lai palīdzētu novērst personīgās grūtības un nodarbinātības šķēršļus, ar kādiem var saskarties atlaistie darbinieki.

               –Mācību pabalsts, kas saistīts ar dalību formālajās mācībās. Mācību laikā katrs dalībnieks saņems mācību pabalstu EUR 260 mēnesī. Lai motivētu cilvēkus uzsākt un/vai turpināt formālās mācības, mācību pabalsts tiks izmaksāts visa mācību perioda laikā, bet tikai līdz pasākuma īstenošanas perioda beigām. Ja dalībnieks atrod darbu, taču vēl bez šī darba vēlas pabeigt arī mācības, šī likme tiks samazināta līdz EUR 130 mēnesī.

               –Stipendija, pabalsts par ceļa un uzturēšanās izdevumiem saistībā ar igauņu valodas apguvi. Ja valodas apmācības tiek nodrošinātas bezdarbniekam, tiks izmaksāta stipendija, kā arī pabalsts par ceļa un uzturēšanās izdevumiem.

               –Mobilitātes pabalsts. Izmaksā bezdarbniekiem, kuri nav atraduši piemērotu darbu dzīvesvietas tuvumā, un/vai tiem, kuri strādā vismaz 20 kilometru attālumā no savas dzīvesvietas. Pabalstu izmaksā pirmo 6 mēnešu laikā pēc jaunu darba uzsākšanas, bet ne ilgāk par projekta darbības laiku. Pabalsts pirmo 6 mēnešu laikā tiek izmaksāts arī uz noteiktu termiņu noslēgta līguma gadījumā, bet to neizmaksā ilgāk par pusi no līguma darbības laika. Pabalsta likme ir EUR 0,1 par vienu kilometru, bet ne vairāk kā EUR 300 par vienu kalendāro mēnesi. Maksājumi tiek aprēķināti, pamatojoties uz īsāko attālumu starp dzīvesvietu un darbavietu.

               24.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               25.Igaunija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajam uzņēmumam ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               26.Ierosināto pasākumu pakete ir saskaņā ar Igaunijas Reģionālās attīstības stratēģijā 2014.-2020. gadam
                  13
                noteiktajām vajadzībām, kā arī saskaņā ar Ida-Virumā rīcības plānu 2015.-2020. gadam
                  14
               . Turklāt Igaunija paziņo, ka koordinētā pasākumu pakete atbilst pārejai uz resursu ziņā efektīvu un ilgtspējīgu ekonomiku un liecina par lielu potenciālu tās veicināšanā.

               Aplēstais budžets

               27.Paredzamās kopējās izmaksas ir EUR 1 885 597, kas ietver izdevumus par individualizētajiem pakalpojumiem EUR 1 740 070 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kā arī kontroles un ziņojumu sniegšanas pasākumiem EUR 145 527 apmērā. Igaunija paziņo, ka tā pati segs gandrīz visus sagatavošanās pasākumu izdevumus, kā arī izmaksas par informācijas un publicitātes pasākumiem.

               28.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 1 131 358 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (noapaļotas) (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Atbalsts formālajām mācībām — formālo mācību izdevumu apmaksa

                        47

                        5750

                        270 250

                        Apmācību izdevumu atlīdzināšana darba devējiem

                        129

                        338

                        43 661

                        Darba tirgus apmācības

                        379

                        851

                        322 704

                        Igauņu valodas apmācības

                        451

                        944

                        425 523

                        Darba prakse

                        273

                        649

                        177 117

                        Konsultācijas par aizņēmumiem

                        51

                        116

                        5901

                        Psihologa konsultācijas

                        50

                        416

                        20 791

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes:

                        –

                        1 265 947

                        (72,75 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Mācību pabalsts, kas saistīts ar dalību formālajās mācībās

                        47

                        4181

                        196 521

                        Stipendija un pabalsts par ceļa un uzturēšanās izdevumiem saistībā ar igauņu valodas apguvi

                        301

                        393

                        118 177

                        Mobilitātes pabalsts

                        175

                        911

                        159 425

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes:

                        –

                        474 123

                        (27,25 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        –

                        100

                        2. Pārvaldība

                        –

                        109 635

                        3. Informācija un publicitāte

                        –

                        400

                        4. Kontrole un ziņojumu sniegšana

                        –

                        35 392

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        –

                        145 527

                        (7,7 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        –

                        1 885 597

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        1 131 358

               29.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotās individualizēto pakalpojumu paketes kopējām izmaksām. Igaunija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               Izdevumu atbilstības periods

               30.2016. gada 1. jūlijā Igaunija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem. Tāpēc EGF finansiālo ieguldījumu saistībā ar izdevumiem par darbībām varēs saņemt no 2016. gada 1. jūlija līdz 2018. gada 1. jūlijam, izņemot formālās mācības, kuru ilgums ir vairāk nekā divi gadi, par kurām finansiālo ieguldījumu varēs saņemt līdz 2019. gada 1. janvārim.

               31.Igaunijai 2016. gada 11. maijā sāka rasties administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un publicitātes, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2016. gada 11. maija līdz 2019. gada 1. janvārim.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem

               32.Valsts līdzfinansējuma avots ir Darba tirgus pakalpojumu un pabalstu fonds, no kura Igaunijas Bezdarba apdrošināšanas fonds (PES) nodrošina aktīva darba tirgus pasākumus Igaunijā. Papildu līdzekļus kā iepriekšēja finansējuma avotu var saņemt no valsts budžeta.

               33.Igaunija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               34.Igaunija ir norādījusi, ka saskaņotā individualizēto pakalpojumu pakete ir izstrādāta, apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem, uzņēmumiem un valsts nodarbinātības dienestiem. 2016. gada 15. februārī Ida-Virumā arodbiedrības un darba devēju apvienības noorganizēja apaļā galda sanāksmi, lai apspriestu pašreizējās krīzes iespējamos risinājumus. Pēc tam, 2016. gada aprīļa sākumā, sanāksme norisinājās Sociālo lietu ministrijā, kur tika apspriests iespējamais pieteikums EGF līdzfinansējuma saņemšanai. Augstā līmeņa sanāksmes dalībnieki bija Igaunijas Arodbiedrību konfederācijas, Igaunijas Darba devēju konfederācijas, Ekonomikas un komunikāciju ministrijas, kā arī Igaunijas Bezdarba apdrošināšanas fonda (PES) pārstāvji. Pēc tam Ida-Virumā tika noorganizēta vēl viena sanāksme reģionālā līmenī, iesaistot visus attiecīgos reģionāla mēroga dalībniekus.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               35.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Igaunija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu Stratēģijas un budžeta pārvaldības departamentā pārvaldīs Sociālo lietu ministrija kā EGF Vadošā iestāde (MA), Finanšu kontroles departamentā Finanšu ministrija kā EGF Revīzijas institūcija (AA) un Eiropas Savienības maksājumu departamentā Finanšu ministrija kā EGF Sertifikācijas iestāde (CA). Dažas Vadošās iestādes funkcijas tiks deleģētas nodibinājumam „Foundation Innove” kā otrā līmeņa starpniekinstitūcijai (IB).

               Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts

               36.Igaunija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi;

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu;

               –uzņēmumi, kuros atlaisti darba ņēmēji un kuri pēc atlaišanas ir turpinājuši darbību, ir ievērojuši juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir snieguši darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību;

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana;

               –ar ierosinātām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības;

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               37.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  15
               .

               38.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz nosacījumiem, kas izklāstīti EGF regulas 13. panta 1. punktā, un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 1 131 358 apmērā, kas atbilst 60 % no ierosināto darbību kopējām izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               39.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  16
               .

               Saistītie tiesību akti

               40.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju EUR 1 131 358 apmērā.

               41.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Igaunijas pieteikumu — EGF/2016/003 EE/naftas produkti un ķīmiskās vielas

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  17
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  18
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljonus gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  19
                12. pantā.

               (3)2016. gada 11. maijā Igaunija iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz darba ņēmēju atlaišanu ekonomikas nozarēs, kas klasificētas Eiropas Kopienas („NACE”) 2. redakcijas 19. nodaļā (koksa un naftas pārstrādes produktu ražošana) un 20. nodaļā (ķīmisko vielu un ķīmisko produktu ražošana) saimniecisko darbību statistiskajā klasifikācijā Igaunijā (Igaunijas Republikas teritorija nav iedalīta kopējā statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas („NUTS”)
                  20
                2. līmeņa reģionos. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Šis pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 4. panta 2. punktu Igaunijas pieteikumu uzskata par pieņemamu, jo darba ņēmēju atlaišanai ir būtiska ietekme uz nodarbinātību un vietējo, reģionālo un valsts ekonomiku.

               (5)Tādēļ EGF ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 131 358 apmērā saistībā ar Igaunijas iesniegto pieteikumu.

               (6)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums ir jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 131 358 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]
                  21*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, .9.11. 2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  Igaunijas Republikas teritorija nav iedalīta NUTS 2. līmeņa reģionos.

                     (5)
                  OV L 393, 30.12. 2006., 1. lpp.

                     (6)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (7)
                  Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīva Nr. 98/59/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kolektīvo atlaišanu (OV L 225,12.8.1998., 16. lpp.).

                     (8)
                  http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf.

                     (9)

                     http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf

                  .

                     (10)
                  EGF/2013/009 PL/Zachem.

                     (11)

                     http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1

                  .

                     (12)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                  .

                     (13)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf

                  .

                     (14)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                  .

                     (15)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (16)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (17)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (18)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (19)
                  Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (20)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (21)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.