				|

		52011PC0844

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē /* COM/2011/0844 galīgā redakcija - 2011/0412 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Eiropas Savienība ir dibināta,
pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka
cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību,
tiesiskumu un cilvēktiesības (Līguma par Eiropas Savienību
2. pants). Turklāt Līgums arī nosaka, ka Savienības
starptautiskās darbības “virzītājspēks ir principi,
kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un
paplašināšanos un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē,
proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms
cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka
cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes
princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas
Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana.” (21. pants).
Tāpēc demokrātijas un
cilvēktiesību veicināšana ir svarīgs ES
ārējās darbības faktors. Veicinot cilvēktiesības
un demokrātiju visā pasaulē, ES izmanto plašu pasākumu
klāstu, sākot no politiskā dialoga un diplomātiskām
iniciatīvām līdz finansiālai un tehniskai sadarbībai
un palīdzībai.
Regula par Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR)
izveidi[1] ir šīs politiskās stratēģijas
“stūrakmens” un ES ciešās apņemšanās ievērot
demokrātiju un cilvēktiesības unikāla un redzama izpausme.
Minētais instruments ir radījis reālus rezultātus un
neskaitāmus panākumus, nodrošinot atbalstu pilsoniskajai
sabiedrībai un cilvēktiesību iestādēm visā
pasaulē, kā arī atbalstu vēlēšanu
novērošanā. Tā kā EIDHR nav atkarīgs no
valdību piekrišanas un ir elastīgs, tas ir uzskatāms par
svarīgu pievienoto vērtību ES politikas instrumentu klāstam.
EIDHR
vispārējie mērķi un darbības joma, proti,
cilvēktiesību un pamatbrīvību, demokrātijas un
tiesiskuma attīstības un konsolidācijas veicināšana
visā pasaulē, ir jāsaglabā jaunajā regulā.
Regulas pamatā ir
ciešā saikne starp demokrātiju un cilvēktiesībām. Pēdējos gados ES demokrātijas atbalsta programma ir
pastāvīgi attīstījusies un pilnveidojusies
virzībā uz visaptverošu pieeju. Jo īpaši Padomes 2009. gada
novembra secinājumi[2]
par demokrātijas atbalstu ir pirmais stratēģiskais,
konkrētais solis virzībā uz plašāku un
saskaņotāku demokrātijas atbalsta politiku ES
ārējās attiecībās. Komisija 2010. gada
decembrī iesniedza pirmo ziņojumu par pasākumiem, kas veikti,
pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, un tika pieņemti jauni
secinājumi[3],
tostarp norādītas tās desmit valstis, kurās
izmēģinājuma kārtā ir īstenojama
Rīcības programma un veicami tūlītēji pasākumi.
Tāpēc
uzskata, ka ir svarīgi, lai nākotnes EIDHR saglabātu
plašu darbības jomu, kas aptver esošo aizstāvības, pamatatbalsta
un uz vietas veicamo darbību plašo klāstu, tostarp novērošanu
vēlēšanās, atbalstot visas no demokrātijas izrietošās
pamattiesības kopā ar visām citām
cilvēktiesībām un pamatbrīvībām. Tā ir
politikas racionalitātes, pieejas vispusīguma, darbību
konsekvences un apjomradītu ietaupījumu garantija.
Kopš 2007. gada EIDHR darbība
ir vērsta uz pieciem mērķiem:
·
stiprināt cilvēktiesību
ievērošanu valstīs, kurās tās ir pakļautas
vislielākajam riskam;
·
stiprināt pilsoniskās sabiedrības
nozīmi cilvēktiesību un demokrātisko reformu veicināšanā,
atbalstot dažādas intereses pārstāvošu grupu
miermīlīgu samierināšanu un uzlabojot politisko
līdzdalību un pārstāvību;
·
atbalstīt ar cilvēktiesībām un
demokrātiju saistītās darbības ES pamatnostādnēs
iekļautajās jomās, tostarp darbības, kas attiecas uz
dialogu par cilvēktiesībām, uz cilvēktiesību
aizstāvjiem, nāvessodu, spīdzināšanu un bērnu
izmantošanu bruņotos konfliktos, bērnu tiesībām,
vardarbību pret sievietēm un meitenēm un viņu visu veidu
diskriminācijas apkarošanu, starptautiskajām humanitārajām
tiesībām un iespējamām turpmākām
vadlīnijām;
·
atbalstīt un stiprināt starptautiskos un
reģionālos pamatprincipus cilvēktiesību, taisnīguma,
tiesiskuma aizsardzībai un demokrātijas veicināšanai;
·
veicināt uzticību demokrātiskai
vēlēšanu norisei un uzlabot vēlēšanu ticamību un
pārredzamību, īpaši ar vēlēšanu novērošanas
palīdzību.
EIDHR paredzētā reaģēšanas stratēģija[4] pamatojas uz darbu
galvenokārt kopā ar pilsoniskās sabiedrības
organizācijām un ar to starpniecību ar mērķi
aizsargāt pamatbrīvības, kas veido visu demokrātisko
procesu pamatu, un palīdzēt pilsoniskajai sabiedrībai
kļūt par ietekmīgu spēku politiskajā reformā un
cilvēktiesību aizsardzībā.
Šī reaģēšanas stratēģijas specifika tiks
pilnībā saglabāta jaunajā Regulā.
Tādējādi tā papildina jaunās paaudzes
ģeogrāfiskās programmas, kurās arvien vairāk tiek
integrēta demokrātija un cilvēktiesības,
koncentrējoties galvenokārt uz publisko iestāžu pilnveidošanu.
Turklāt
jaunā EIDHR regula pilnveidos ES instrumentu kopumu, lai
efektīvāk pievērstos situācijai valstīs, kurās ir
sarežģīts vai ārkārtas stāvoklis un kurās
cilvēktiesības un pamatbrīvības ir apdraudētas
visvairāk. Nesenās norises Eiropas kaimiņattiecībās,
jo īpaši tā dēvētais “arābu pavasaris”, ir
pierādījušas, ka ir ļoti liels vietējais pieprasījums
pēc lielākām brīvībām un tiesībām
apvienojumā ar demokrātiju, kas ES ir jāatbalsta. Šādos
gadījumos Eiropas Savienībai būs iespēja tieši
finansēt ad hoc darbības ar tiešu dotāciju vai zemas
vērtības dotāciju starpniecību. Tas attiecas uz
gadījumiem, kad procedūru kārtība varētu
nelabvēlīgi ietekmēt darbību efektivitāti vai
pakļaut atbalsta saņēmējus nopietnai iebiedēšanai,
represijām vai citu veidu riskiem. Ad hoc darbības
principā tiktu iekļautas stratēģijas dokumentos un gada
programmās. Tomēr izņēmuma gadījumos ad hoc
darbības varētu noteikt īpašos pasākumos ārpus
plānošanas cikla.
Plašākā
perspektīvā ierosinātā EIDHR regula būtu
jāskata kontekstā ar visiem finanšu instrumentiem, kas
ierosināti attiecībā uz daudzgadu finanšu plānu
2014.–2020. gadam un izklāstīti paziņojumā “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020””. Kopā ar 4. izdevumu kategorijā (“Globālā Eiropa”) iekļautajiem
instrumentiem un Eiropas Attīstības fondu jaunais EIDHR instruments
nodrošinās lielāku ES ārējās darbības konsekvenci
un efektivitāti.
Saskaņā ar Padomes Lēmumu, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta
(EĀDD) organizatorisko struktūru un darbību[5], Augstais
pārstāvis/Viceprezidents nodrošina Savienības
ārējās darbības vispārējo politisko
koordināciju, tostarp ar EIDHR starpniecību. Jo īpaši EĀDD sniedz ieguldījumu EIDHR plānošanas
un pārvaldības ciklā, kā izklāstīts
minētā Padomes lēmuma 9. panta 3. punktā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Laikposmā no
2010. gada 26. novembra līdz 2011. gada
31. janvārim Eiropas Komisija organizēja sabiedrisko apspriešanu
par turpmāko finansējumu ES ārējai darbībai. Šā
procesa pamatā bija anketa tiešsaistē un pamatdokuments “Kāds
būs finansējums ES ārējai darbībai pēc
2013. gada?”, kuru sagatavojusi Komisija un iesaistītās EĀDD iestādes. Sabiedriskajā
apspriešanā saņemtās 220 atbildes atspoguļoja plašu un
daudzveidīgu viedokļu klāstu, pārstāvot dažādas
struktūras, uzskatus un tradīcijas, kas raksturo ārējās
darbības kopienu.
Lielākā daļa respondentu
(apmēram 70 %) apstiprināja, ka ES finanšu intervence ir
radījusi ievērojamu pievienoto vērtību
galvenajās politikas jomās ar ārējai darbībai
paredzēto ES finanšu instrumentu starpniecību[6]. ES pievienotās
vērtības kritēriju daudzi respondenti norādīja kā
galveno virzītājfaktoru nākotnei — viņi uzskata, ka ES
būtu jāizmanto savas konkurences priekšrocības, kas
saistītas ar tās klātbūtni globālajā vidē,
sava plašā pieredze, savs pārvalstiskums, sava koordinācijas
veicinātāja loma un ka tai jāizmanto apjomradīti ietaupījumi.
Gandrīz visi
respondenti (92 %) atbalsta diferencētāku pieeju, kas
pielāgota situācijai atbalsta saņēmēja valstī,
pamatojoties uz pārdomātiem kritērijiem un efektīvu datu
vākšanu, un kas izmantojama kā veids ES finanšu instrumentu ietekmes
palielināšanai. Vairāk nekā divas trešdaļas respondentu
uzskata, ka ES intereses tiek pietiekami ņemtas vērā tās
ārējā darbībā un ka ārējā darbība
būtu jāīsteno, vairāk pamatojoties uz ES
vērtībām un principiem un uz partnervalstu attīstības
mērķiem. Turpretī mazākums uzskata, ka ES
ārējā darbība būtu vairāk jāvērš uz
pašas ES interesēm globālajā ekonomikā, jo īpaši
pievēršoties jaunietekmes ekonomikas valstīm.
Attiecībā
uz instrumentu vienkāršošanu un līdzsvaru starp
ģeogrāfiskajiem un tematiskajiem instrumentiem pastāv
dažādi viedokļi par ES tematisko programmu pārskatīšanu un
to skaita iespējamo samazināšanu. Daudzi respondenti bažījas, ka
tas varētu nozīmēt tematiskajai rīcībai pieejamās
kopējās summas samazināšanu, un aicina vienkāršot
noteikumus, kas reglamentē tematiskā finansējuma pieejamību
un īstenošanu. Kā svarīgi ir uzsvērti vairāki
tematiski jautājumi, piemēram, Eiropas Demokrātijas un
cilvēktiesību instrumenta nostiprināšana, klimata
pārmaiņu apkarošanas finansējums vai pašreizējās DCI
tematiskās programmas. Ievērojams skaits respondentu atbalsta ES
instrumentu ģeogrāfisko robežu elastīguma palielināšanu
kā veidu, kā reaģēt uz starpreģionu
problēmām.
Vairākums
respondentu uzskata, ka kopīga plānošana un līdzfinansēšana
ar dalībvalstīm var palielināt ES ārējās
darbības ietekmi un konsekvenci, vienkāršot atbalsta sniegšanu un
samazināt vispārējās darījumu izmaksas.
Attiecībā
uz līdzīgiem uzskatiem un nosacījumiem respondenti plaši
atbalsta nosacījumu izmantošanu, pamatojoties uz cilvēktiesību,
minoritāšu tiesību, labas pārvaldības un kultūras
izpausmju daudzveidības ievērošanu atbalsta saņēmēja
valstī (78 %) vai uz attiecīgās valsts politikas
kvalitāti un spēju un vēlmi īstenot pārdomātu
politiku (63 %). Vairākums respondentu ir kritiski noskaņoti
pret ārējās sadarbības balstīšanu uz ES
interesēm.
Attiecībā uz ES ārējo
darbību cilvēktiesību un demokrātijas jomā visi
respondenti uzsvēra vajadzību vēl vairāk veicināt un
atbalstīt šos mērķus visā pasaulē, gan integrējot
tos visos ES politikas virzienos un darbībās, gan atbalstot tos
specializētā, atsevišķā, bet papildinošā finanšu
instrumentā. Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību
instruments tiek augstu vērtēts, un visas ieinteresētās
personas aicināja ES palielināt tā potenciālu,
aizsargāt tā pievienoto vērtību un palielināt tā
iedarbības tempu, jo īpaši vissarežģītākajos un
steidzamākajos gadījumos.
Ietekmes novērtējums
Komisija veica ietekmes novērtējumu
(IN), kurā tika apsvērtas trīs galvenās politikas
alternatīvas (ar dažām apakšiespējām):
1) neizstrādāt atsevišķu EIDHR
regulu un integrēt cilvēktiesības un demokrātiju citos
instrumentos;
2) neveikt izmaiņas pašreizējā
regulā un tikai palielināt budžeta piešķīrumu,
tādējādi paredzot papildu darbības pašreizējā
regulējumā;
3) izveidot iedarbīgāku regulu,
vienlaikus saglabājot esošās regulas pamatiezīmes.
Pirmā iespēja tika atmesta, jo bija
skaidrs, ka atsevišķa cilvēktiesību un demokrātijas
instrumenta neizveidošana būtu negatīvs politisks signāls un
novestu pie tā, ka tiek atcelti tādi konkrēti, vērtīgi
darbības principi kā uzņēmējvalsts piekrišanas
neprasīšana vai koncentrēšanās uz pilsoniskās
sabiedrības pārstāvjiem. Tas, savukārt, mazinātu
ietekmes efektivitāti un būtiski pasliktinātu ES
pamanāmību un reputāciju.
Arī otrā iespēja tika atmesta,
jo tā neļautu izmantot iespēju pienācīgi risināt
jaunas problēmas, pielāgot gūtās atziņas un
izpildīt jaunas prasības.
Trešā iespēja tika paturēta, jo
tā ļautu saglabāt instrumentu radītos politiskos un
darbības ieguvumus, vienlaikus ļaujot labāk pielāgot
regulu. Saskaņā ar šo iespēju jaunais projekts būtu
jāveido kā efektīvāka regula.
Pārskatītā instrumenta struktūra piedāvātu uz
procesu vērstu rīku, koncentrējoties uz četriem
dažādiem pasākumu kopumiem:
·
tematiskās kampaņas,
aizstāvības un uz vietas veicamo darbību kombinēšana
nozīmīgiem mērķiem (piemēram, atbalsts
demokrātijai) un būtisku tiesību pārkāpumu
(piemēram, spīdzināšana, nāvessods, diskriminācija
u. c.) novēršana, kā arī pamatatbalsta sniegšana
galvenajiem dalībniekiem un saistītā pilsoniskā
izglītošana;
·
mērķtiecīgs atbalsts “plaukstošai”
pilsoniskajai sabiedrībai, dodot tai iespēju tiekties uz
demokrātiju un cilvēktiesībām un to aizsardzību un
atbalstot tās īpašo lomu pozitīvu izmaiņu veicināšanā;
·
nostiprināta ES spēja ātri
reaģēt uz steidzami risināmiem cilvēktiesību
jautājumiem un visaptveroša ES cilvēktiesību aizstāvju
mehānisma izveide;
·
nostiprināta un labāk integrēta
pieeja demokrātijas cikliem, izmantojot novērošanu
vēlēšanās un sniedzot citu veidu atbalstu demokrātijas un
vēlēšanu procesos.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ierosinātais instrumenta pamatā ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 209. pants, kas ir
juridiskais pamats sadarbības attīstīšanai Savienības
ārējās darbības principu un mērķu ietvaros.
Turklāt Līguma par Eiropas Savienību 2. un 21. pantā
ir pamatots, kāpēc Eiropas Savienībai ir svarīgi
atbalstīt demokrātiju un cilvēktiesības kā daļu
no tās ārējās darbības.
Tā kā ierosinātajā
regulā paredzētos mērķus dalībvalstis nevar
pietiekamā mērā sasniegt vienas pašas, bet, ņemot
vērā darbības mērogu un aptvērumu, tos var labāk
sasniegt Savienības līmenī, Savienība var noteikt
pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts
Līguma 5. pantā. ES atrodas unikālā
pozīcijā, kas tai ļauj daļu ārējās
palīdzības nodrošināt dalībvalstu vārdā un
kopā ar tām, tādējādi iemantojot lielāku
uzticību valstīs, kurās tā darbojas. Daudzām
dalībvalstīm nav iespējas un/vai vēlēšanās
izstrādāt globālus ārējos instrumentus.
Tāpēc intervence ES līmenī ir vienīgā
iespēja popularizēt ES vērtības pasaulē un nodrošināt
ES klātbūtni pasaules mērogā.
Ierosinātā regula arī
nostiprina koordinācijas spēju un veicina kopīgu plānošanu
ar dalībvalstīm, nodrošinot efektīvu darba dalīšanu un
iedarbīga atbalsta sniegšanu. Savienības palīdzību
koncentrē uz jomām, kurās tai ir vislielākā ietekme,
proti, uz demokrātijas, labas pārvaldības,
cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšanu visā pasaulē,
tās paredzamo ilgtermiņa iesaistīšanos attīstības
atbalsta sniegšanā un tās lomu koordinēšanā kopā ar
dalībvalstīm. Saskaņā ar Līguma 5. pantā
noteikto proporcionalitātes principu ierosinātajā regulā ir
paredzēti vienīgi tādi pasākumi, kādi vajadzīgi
tās mērķu sasniegšanai.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Ierosinātais instruments ir daļa no
pasākumiem, kas īstenojami saskaņā ar Eiropas
Savienības daudzgadu finanšu shēmas IV izdevumu kategoriju
“Globālā Eiropa”. Finansējums šīs regulas īstenošanai
laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir
EUR 1 578 000 000 (pašreizējās cenās). Tas
atbilst aptuvenajam gada vidējam finansējumam
EUR 225 000 000.
2011/0412 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko izveido finanšu instrumentu
demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā
pasaulē
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. un
212. pantu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[7],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[8],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Šī regula ir viens no instrumentiem, kas
sniedz tiešu atbalstu Eiropas Savienības ārpolitikai. Tā
aizstās Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra
Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi
demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē[9].
(2)
Ar šo regulu izveido finanšu instrumentu
demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā
pasaulē, ņemot vērā palīdzību, ko sniedz
neatkarīgi no trešo valstu valdību un citu valsts sektora iestāžu
piekrišanas.
(3)
Līguma par Eiropas Savienību
2. pants nosaka, ka Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties
uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu,
brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības,
tostarp pie minoritātēm piederošu cilvēku tiesības.
Šīs vērtības ir kopīgas visām dalībvalstīm
sabiedrībā, kurā dominē plurālisms,
nediskriminācija, iecietība, tiesiskums, solidaritāte un
sieviešu un vīriešu līdztiesība.
(4)
Līguma par Eiropas Savienību
21. pants nosaka, ka Eiropas starptautiskās darbības
virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās
izveidi, proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms
cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka
cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes
princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas
Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana.
(5)
Šis finanšu instruments veicina
Savienības ārējās darbības, tostarp Eiropas
Attīstības politikas, mērķu sasniegšanu.
(6)
Savienības ieguldījums
demokrātijā un tiesiskumā un cilvēktiesību un
pamatbrīvību ievērošanā sakņojas vispāratzītajos
vispārējos principos, kas noteikti Starptautiskajā
Cilvēktiesību hartā, un jebkurā citā
cilvēktiesību instrumentā, kas pieņemts Apvienoto
Nāciju Organizācijas ietvaros, kā arī attiecīgajos
reģionālajos cilvēktiesību instrumentos.
(7)
Dzimumu līdztiesība un sieviešu
tiesības ir cilvēka pamattiesības, un sociālā
taisnīguma un minēto tiesību veicināšanas jautājums ir
svarīgs šīs regulas komponents.
(8)
Kā noteikts Padomes 2009. gada
18. novembra secinājumos par demokrātijas atbalstu ES
ārējās attiecībās, demokrātija un
cilvēktiesību aizsardzība ir savstarpēji cieši
saistītas. Pamatbrīvības — vārda un biedrošanās
brīvība — ir politiska plurālisma un demokrātiskā
procesa priekšnoteikumi, bet demokrātiskā kontrole un varas
nodalīšana ir būtiska, lai ilgtspējīgi īstenotu
neatkarīgu tiesu un likuma varu, kas, savukārt, ir nepieciešama
efektīvai cilvēktiesību aizsardzībai.
(9)
Veidot cilvēktiesību kultūru un
panākt, lai demokrātija darbotos iedzīvotāju labā, ir
īpaši neatliekami un sarežģīti jaunajās
demokrātijās, un tas ir nebeidzams uzdevums galvenokārt
attiecīgās valsts iedzīvotājiem, bet tas nemazina
starptautiskās kopienas pienākumu. Šā uzdevuma
īstenošanā ir arī nepieciešams iesaistīt vairākas
iestādes, jo īpaši valstu demokrātiskos parlamentus, kam
būtu jānodrošina līdzdalība, pārstāvība,
reaģētspēja un atbildība.
(10)
Lai šos jautājumus risinātu
efektīvi, pārredzami, savlaicīgi un elastīgi pēc
Regulas (EK) Nr. 1889/2006 termiņa beigām, ir nepārtraukti
vajadzīgi īpaši finanšu resursi un īpašs finanšu instruments, kas
var turpināt darboties neatkarīgi.
(11)
Savienības palīdzība
saskaņā ar šo regulu ir paredzēta tā, lai tā
papildinātu dažādos citus instrumentus, kurus izmanto Savienības
politikas īstenošanai demokrātijas un cilvēktiesību
jomā un kuru klāsts ir plašs, sākot no politiskā dialoga un
diplomātiskiem demaršiem un beidzot ar dažādiem finanšu un
tehniskās sadarbības instrumentiem, ieskaitot gan
ģeogrāfiskas, gan tematiskas programmas. Tas arī papildinās
ar krīzi vairāk saistītās darbības, kuras tiek
īstenotas saskaņā ar Stabilitātes instrumentu.
(12)
Saskaņā ar šo regulu Savienība
sniegs palīdzību globālu, reģionālu, valsts
mēroga un vietēju cilvēktiesību un demokrātijas
jautājumu risināšanai partnerībā ar pilsonisko
sabiedrību, un ar šādu palīdzību ir paredzēts aptvert
visu veidu sociālo darbību, ko īsteno individuālas personas
vai grupas, kuras ir neatkarīgas no valsts un aktīvi darbojas
cilvēktiesību un demokrātijas atbalsta jomā.
(13)
Turklāt, tā kā demokrātijas un
cilvēktiesību jomas mērķi arvien vairāk ir
jāintegrē visos ārējās palīdzības finanšu
instrumentos, Savienības palīdzībai saskaņā ar šo
regulu būs īpaša papildinoša loma, ņemot vērā tās
vispārīgo raksturu un neatkarību no trešo valstu valdību un
citu valsts sektora iestāžu piekrišanas. Tas nodrošinās iespēju
sadarboties ar pilsonisko sabiedrību cilvēktiesību un
demokrātijas delikāto jautājumu risināšanā, nodrošinot
elastīgumu, lai pielāgotos apstākļu maiņai. Tam
būtu arī jānodrošina Savienības spēja skaidrot un
atbalstīt konkrētus mērķus un pasākumus
starptautiskā līmenī, kas nav ne ģeogrāfiski
saistīti, ne orientēti uz krīzes situācijām un kam var
būt nepieciešama starpvalstu pieeja vai kas var ietvert darbības gan
Savienībā, gan vairākās trešās valstīs.
Turklāt tas nodrošinās nepieciešamo pamatu tādām
darbībām kā atbalsts neatkarīgām Eiropas
Savienības vēlēšanu novērošanas misijām, kam
nepieciešama politikas saskaņošana, vienota pārvaldības
sistēma un kopēji darbības standarti.
(14)
Savienība pievērsīs īpašu
uzmanību valstīm un steidzami risināmām
situācijām, kurās cilvēktiesības un
pamatbrīvības ir apdraudētas visvairāk un kurās šo
tiesību un brīvību neievērošana ir īpaši izteikta un
sistemātiska. Šādās situācijās politikas prioritātes
būs veicināt attiecīgo starptautisko tiesību
ievērošanu, nodrošināt materiālu atbalstu un rīcības
līdzekļus vietējai pilsoniskajai sabiedrībai un sniegt
ieguldījumu tās darbā, kas tiek veikts ļoti
sarežģītos apstākļos. Konfliktsituācijās
Savienība veicinās to, lai visas strīdā
iesaistītās puses ievērotu savas likumīgās
saistības, ko nosaka starptautiskās humanitārās
tiesības, saskaņā ar attiecīgajām Savienības
pamatnostādnēm.
(15)
Šādās
vissarežģītākajās valstīs vai situācijās un
arī lai ņemtu vērā cilvēktiesību aizstāvju
steidzamās aizsardzības vajadzības, Savienībai būtu jāspēj
elastīgi un savlaicīgi reaģēt, izmantojot ad hoc dotācijas.
Tas jo īpaši attiecas uz gadījumiem, kad izvēlētā
procedūru kārtība varētu tieši ietekmēt pasākumu
efektivitāti vai pakļaut atbalsta saņēmējus
būtiskai iebiedēšanai, represijām vai citu veidu riskiem.
(16)
Eiropas Savienības vēlēšanu
novērošanas misijas veiksmīgi sniedz ievērojamu ieguldījumu
demokrātijas procesu attīstībā trešās valstīs.
Tomēr demokrātijas veicināšana izpaužas ne tikai
vēlēšanu procesos. Tāpēc vēlēšanu
novērošanas misiju izdevumiem nevajadzētu veidot nesamērīgi
lielu daļu no kopējā finansējuma, kas pieejams
saskaņā ar šo regulu.
(17)
Īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar
to darbību plānošanu un finansēšanu, kuras tiek atbalstītas
saskaņā ar šo regulu, būtu jāizmanto saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra
Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus
principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz
Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. Ņemot vērā
minēto īstenošanas aktu būtību, jo īpaši to orientāciju
uz politiku vai to finansiālo ietekmi, to pieņemšanai, izņemot
tehniskiem īstenošanas pasākumiem ar mazu finansiālo
mērogu, būtu principā jāizmanto pārbaudes
procedūra.
(18)
Kopēji noteikumi un procedūras
Savienības ārējās darbības instrumentu īstenošanai
ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes [..] Regulā (EK)
Nr. …/…[10],
turpmāk — Kopējā īstenošanas regula.
(19)
Eiropas Ārējās darbības
dienesta organizatoriskā struktūra un darbība ir aprakstīta
Padomes Lēmumā 2010/427/ES,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets un mērķi
Ar šo regulu izveido Eiropas Demokrātijas
un cilvēktiesību instrumentu, saskaņā ar kuru
Savienība sniedz palīdzību demokrātijas un tiesiskuma
attīstībai un konsolidācijai un visu cilvēktiesību un
pamatbrīvību ievērošanai.
Šādas palīdzības
mērķis jo īpaši ir:
(a)
uzlabot cilvēktiesību un
pamatbrīvību ievērošanu atbilstoši Vispārējai
cilvēktiesību deklarācijai un citiem starptautiskiem un
reģionāliem instrumentiem cilvēktiesību jomā un nostiprināt
to aizsardzību, veicināšanu un uzraudzību, galvenokārt
sniedzot atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
cilvēktiesību aizstāvjiem un personām, kas cietušas no
represijām un ļaunprātīgas izmantošanas;
(b)
atbalstīt un konsolidēt demokrātijas
reformas trešās valstīs, uzlabojot reprezentatīvu līdzdalības
demokrātiju, nostiprinot vispārējo demokrātijas ciklu un
uzlabojot vēlēšanu procesu ticamību, jo īpaši ar
vēlēšanu novērošanas misiju starpniecību.
2. pants
Darbības joma
1.           Savienības
palīdzība attiecas uz šādām jomām:
(a)
reprezentatīvas līdzdalības
demokrātijas, tostarp parlamentāras demokrātijas, kā
arī demokratizācijas procesu atbalstīšana un veicināšana,
galvenokārt ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju
starpniecību, inter alia šādās jomās:
i) pasākumi, lai veicinātu
pulcēšanās un biedrošanās brīvību, netraucētas
personu pārvietošanās brīvību, uzskatu un vārda
brīvību, tostarp mākslinieciskās un kultūras izpausmes
brīvību, preses un neatkarīgu plurālistisko plašsaziņas
līdzekļu — gan tradicionālo, gan IKT balstīto —
brīvību, interneta brīvību un pasākumus, kuru
mērķis ir novērst administratīvus šķēršļus,
kas apgrūtina šo brīvību izmantošanu, tostarp cīņu
pret cenzūru;
ii) tiesiskuma stiprināšana, tiesu
iestāžu neatkarības veicināšana, tiesisku un institucionālu
reformu sekmēšana un novērtēšana, kā arī tiesas
pieejamības palielināšana;
iii) Starptautiskās Krimināltiesas,
starptautisku ad hoc kara noziegumu tribunālu un pārejas posma
tiesiskuma, kā arī patiesības noskaidrošanas un
samierināšanas mehānismu veicināšana un stiprināšana;
iv) atbalsts reformām ar mērķi
ieviest efektīvus un pārredzamus demokrātiskas atbildības
un uzraudzības mehānismus, tostarp drošības un tiesiskuma
jomā, un korupcijas apkarošanas pasākumu veicināšana;
v) politiskā plurālisma un
demokrātiskas politiskās pārstāvības veicināšana
un pasākumi, lai stimulētu pilsoņu, jo īpaši sociāli
atstumtu grupu, līdzdalību demokrātisko reformu procesā
vietējā, reģionālā un valsts līmenī;
vi) pasākumi, lai veicinātu sieviešu un
vīriešu līdzvērtīgu dalību sociālajā,
ekonomiskajā un politiskajā dzīvē un atbalstītu
sieviešu iespēju, līdzdalības un politiskās
pārstāvības vienlīdzību;
vii) atbalsts pasākumiem, kuru
mērķis ir atvieglot dažādas intereses pārstāvošu grupu
samierināšanu, tostarp atbalsts uzticības vairošanas pasākumiem
saistībā ar cilvēktiesībām un demokratizāciju;
(b)
to cilvēktiesību un
pamatbrīvību veicināšana un aizsardzība, kas atzītas
Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā un citos
starptautiskos un reģionālos dokumentos par pilsoniskām,
politiskām, ekonomiskām, sociālām un kultūras tiesībām,
galvenokārt izmantojot pilsoniskās sabiedrības
organizācijas, inter alia šādās jomās:
i) nāvessoda atcelšana,
spīdzināšanas, ļaunprātīgas izturēšanās un
cita veida cietsirdīgas, nehumānas un pazemojošas attieksmes vai soda
mēru novēršana un spīdzināšanā cietušo personu
rehabilitācija;
ii) atbalsts un palīdzība
cilvēktiesību aizstāvjiem un to aizsardzība
saskaņā ar 1. pantu ANO Deklarācijā par atsevišķu
personu, grupu un sabiedrības iestāžu tiesībām un atbildību
veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas
cilvēktiesības un pamatbrīvības;
iii) cīņa pret rasismu un ksenofobiju un
jebkura veida diskrimināciju, tostarp dzimuma, rases, ādas
krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes,
ģenētisko īpatnību, valodas, ticības vai pārliecības,
politisko vai jebkuru citu uzskatu, piederības nacionālajai
minoritātei, īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai
seksuālās orientācijas dēļ;
iv) domu, pārliecības un ticības
brīvības veicināšana, tostarp veicot pasākumus, kuru
mērķis ir izskaust visu veidu naidu, neiecietību un
diskrimināciju ticības vai pārliecības dēļ, un
veicinot iecietību un cieņu pret reliģisko un kultūras
daudzveidību;
v) pirmiedzīvotāju tiesības un pie
minoritātēm un etniskajām grupām piederošo cilvēku
tiesības;
vi) sieviešu tiesības, kas atzītas
Konvencijā par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu un
tās fakultatīvajos protokolos, tostarp pasākumi, lai
cīnītos pret sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, piespiedu
laulībām, goda aizstāvēšanas noziegumiem, cilvēku
tirdzniecību un pret sievietēm vērstu cita veida
vardarbību;
vii) bērna tiesības, kas atzītas
Konvencijā par bērna tiesībām un tās
fakultatīvajos protokolos, tostarp cīņa pret bērnu darbu,
bērnu tirdzniecību un bērnu prostitūciju, kā arī
pret bērnu-kareivju vervēšanu un izmantošanu;
viii) personu ar invaliditāti tiesības;
ix) ekonomiskās, sociālās un
kultūras tiesības un darba pamatstandartu un korporatīvās
sociālās atbildības veicināšana;
x) izglītība, apmācība un
uzraudzība cilvēktiesību un demokrātijas jomā, kā
arī jomā, uz ko attiecas vii) punkts;
xi) atbalsts vietējām,
reģionālajām, valstu un starptautiskām pilsoniskās
sabiedrības organizācijām, kas iesaistītas
cilvēktiesību aizsardzībā, veicināšanā un aizstāvībā
un vii) punktā minētajos pasākumos;
(c)
starptautiskās sistēmas stiprināšana
cilvēktiesību, taisnīguma, tiesiskuma demokrātijas
aizsardzībai un starptautisko humanitāro tiesību
veicināšanai, jo īpaši:
i) nodrošinot atbalstu starptautiskiem un
reģionāliem instrumentiem, kas saistīti ar
cilvēktiesībām, taisnīgumu, tiesiskumu un demokrātiju;
ii) veicinot pilsoniskās sabiedrības
sadarbību ar starptautiskām un reģionālām
starpvaldību organizācijām un atbalstot pilsoniskās
sabiedrības darbības, kuru mērķis ir veicināt un
uzraudzīt tādu starptautisku un reģionālu instrumentu
ieviešanu, kas ir saistīti ar cilvēktiesībām,
taisnīgumu, tiesiskumu un demokrātiju;
iii) nodrošinot apmācību par
starptautiskajām humanitārajām tiesībām un to
izplatīšanu un atbalstot to īstenošanu;
(d)
pasākumi, lai vairotu uzticību
demokrātiskiem vēlēšanu procesiem un palielinātu to
ticamību un pārredzamību, vienlaikus veicinot visa
vēlēšanu cikla efektivitāti un konsekvenci, jo īpaši:
i) izvēršot Savienības
vēlēšanu novērošanas misijas;
ii) veicot citus pasākumus saistībā
ar vēlēšanu procesu uzraudzību;
iii) sniedzot ieguldījumu, lai vairotu
pilsoniskās sabiedrības organizāciju iespējas novērot
vēlēšanas reģionālā un vietējā
līmenī, un atbalstot šo organizāciju iniciatīvas ar
mērķi palielināt dalību vēlēšanu procesā un
kontroli pēc vēlēšanām;
iv) atbalstot pasākumus, kuru
mērķis ir konsekventi integrēt vēlēšanu procesus
demokrātijas ciklā un īstenot Savienības vēlēšanu
novērošanas misiju ieteikumus.
2.           Veicot visus šajā
regulā minētos palīdzības pasākumus, attiecīgos
gadījumos ņem vērā dzimumu līdztiesības,
bērna tiesību, pirmiedzīvotāju tiesību, cilvēku
ar invaliditāti tiesību veicināšanu un aizsardzību, kā
arī pilnvarošanas, līdzdalības, neaizsargātu
iedzīvotāju grupu nediskriminācijas un atbildības
principus.
3.           Atbalsta pasākumus
īsteno trešo valstu teritorijā, vai arī tie ir tieši
saistīti ar situācijām, kas radušās trešās
valstīs, vai tieši saistīti ar vispārēja vai
reģionāla mēroga darbībām.
4.           Sniedzot atbalsta
pasākumus, ņem vērā krīzes vai steidzamu
situāciju specifiku un to valstu vai situāciju specifiku, kurās
ir būtisks pamatbrīvību trūkums, kurās ir
visvairāk apdraudēta cilvēku drošība vai kurās
cilvēktiesību organizācijas un aizstāvji darbojas
vissarežģītākajos apstākļos.
3. pants
Vispārēja plānošanas un īstenošanas sistēma
Savienības palīdzību
saskaņā ar šo regulu īsteno atbilstoši Kopējai
īstenošanas regulai un izmantojot šādus pasākumus:
(a)
stratēģiskie dokumenti un —
vajadzības gadījumā — to pārskatīšana;
(b)
gada rīcības programmas, individuāli
pasākumi un atbalsta pasākumi;
(c)
īpaši pasākumi.
4. pants
Stratēģiskie dokumenti
1.           Stratēģiskajos
dokumentos izklāsta Eiropas Savienības stratēģiju tās
palīdzības sniegšanai saskaņā ar šo regulu, pamatojoties uz
Savienības prioritātēm, starptautisko situāciju un galveno
partneru darbību. Tie atbilst šīs regulas vispārējam
mērķim, uzdevumiem, darbības jomai un principiem.
2.           Stratēģiskajos
dokumentos izklāsta prioritārās jomas, kas izvēlētas
Savienības finansējuma piešķiršanai šīs regulas
spēkā esamības laikā, konkrētos mērķus,
paredzamos rezultātus un izpildes rādītājus. Tajos arī
norāda indikatīvu finanšu piešķīrumu — gan
kopējo, gan sadalījumā pa prioritārām jomām;
attiecīgā gadījumā var norādīt šāda
piešķīruma diapazonu.
3.           Stratēģiskos
dokumentus apstiprina saskaņā ar Kopējās īstenošanas
regulas 15. panta 3. punktā noteikto procedūru. Ja tas ir
vajadzīgs būtisku apstākļu un politikas izmaiņu
dēļ, stratēģiskos dokumentus atjaunina saskaņā ar
to pašu procedūru.
5. pants
Komiteja
Komisijai palīdz Demokrātijas un
cilvēktiesību komiteja, turpmāk — Komiteja.
Minētā Komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
6. pants
Bāzes finansējums
Finansējums šīs regulas
īstenošanai laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir
EUR 1 578 000 000 (pašreizējās cenās). Gada
apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi
2014.–2020. gada finanšu shēmas ierobežojumiem.
7. pants
 Eiropas Ārējās darbības dienests
Šo regulu piemēro
saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības
dienesta organizatorisko struktūru un darbību.
8. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada
1. janvāra.
Šī regula
uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās
dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgā
politikas joma ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme
uz ieņēmumiem

TIESĪBU
AKTU PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu
demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā
pasaulē
1.2.        Attiecīgā
politikas joma ABM/ABB struktūrā[11]
19. iedaļa:
Ārējās attiecības
Darbība
19 04: Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR)
Šīs
budžeta nodaļas iedaļa atbilst pašreizējai 2007.–2013. gada
finanšu instrumentu struktūrai. Tiek ierosināts saglabāt to pašu
darbību un iedaļu 19 04.
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[12]

x Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas
daudzgadu stratēģiskie mērķi, ko plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Šā
finanšu instrumenta mērķis ir atbalstīt turpmāk
izklāstītos stratēģiskos mērķus, kas noteikti
Komisijas paziņojumā “Budžets stratēģijai
“Eiropa 2020” — II daļa”, 2011. gada
29. jūnijs (COM/2011/500 — “Budžets stratēģijai
“Eiropa 2020” — II daļa. Faktu lapa “Ārējā
darbība”, 43. lpp).
Šai
regulai būs divi mērķi:
1.
uzlabot to cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu,
kas atzītas Vispārējā cilvēktiesību
deklarācijā un citos starptautiskos un reģionālos
instrumentos, kā arī nostiprināt to aizsardzību,
veicināšanu un uzraudzību, galvenokārt sniedzot atbalstu
attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām,
cilvēktiesību aizstāvjiem un personām, kas cietušas no
represijām un ļaunprātīgas izmantošanas;
2.
atbalstīt un konsolidēt demokrātijas reformas trešās
valstīs, uzlabojot reprezentatīvu līdzdalības
demokrātiju, nostiprinot vispārējo demokrātijas ciklu un
uzlabojot vēlēšanu procesu ticamību, jo īpaši ar
vēlēšanu novērošanas misiju starpniecību.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Abi minētie mērķi praksē tiks
īstenoti, izmantojot dažādus konkrētos mērķus.
Konkrētais mērķis Nr. 1
Organizēt tematiskās kampaņas,
kombinējot aizstāvības un uz vietas veicamās darbības
nozīmīgiem mērķiem (piemēram, starptautiskais
tiesiskums) un novēršot būtiskus tiesību pārkāpumus
(piemēram, spīdzināšana, nāvessods, diskriminācija
u. c.), kā arī sniedzot pamatatbalstu galvenajiem
dalībniekiem un saistītajai pilsoniskajai izglītošanai.
Konkrētais mērķis Nr. 2
Sniegt mērķtiecīgu atbalstu “plaukstošai”
pilsoniskajai sabiedrībai, dodot tai iespēju tiekties uz
demokrātiju un cilvēktiesībām un to aizsardzību un
atbalstot tās īpašo lomu pozitīvu izmaiņu
veicināšanā.
Konkrētais mērķis Nr. 3
Nostiprināt ES spēju rīkoties
vissarežģītākajā vidē, ātri reaģēt uz steidzami
risināmiem cilvēktiesību jautājumiem un atbalstīt
cilvēktiesību aizstāvjus, kam vajadzīga aizsardzība.
Konkrētais mērķis Nr. 4
Īstenot
nostiprinātu un labāk integrētu pieeju demokrātijas
cikliem, izmantojot novērošanu vēlēšanās un sniedzot
citu veidu atbalstu demokrātijas un vēlēšanu procesos.
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Atbalstīt
taustāmu rezultātu sasniegšanu demokrātijas un
cilvēktiesību veicināšanā un atbalstīšanā
visā pasaulē.
Savlaicīgi
uzsākt projektus, tostarp izmantot ātrās reaģēšanas
mehānismu attiecībā uz steidzami risināmiem
vardarbības gadījumiem un cilvēktiesību aizstāvjiem. Savlaicīga kontrole, papildu pasākumi,
maksājumi un slēgšana.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Abu minēto mērķu un visu četru
konkrēto mērķu īstenošana tiks novērtēta, inter
alia izmantojot šādus rezultatīvos un ietekmes
rādītājus:
uzsākto kampaņu skaits, tostarp veicināšanas
pasākumu skaits un jo īpaši to pozitīvo izmaiņu skaits,
kuras ieviestas trešo valstu normatīvajos aktos attiecībā uz
cilvēktiesību klauzulām;
starptautisko konvenciju ratifikācijas gadījumu
skaits un jo īpaši tas, cik daudzas konvencijas cik daudzās
valstīs varēja stāties spēkā mūsu atbalsta
rezultātā;
konkrētu uz vietas veiktu darbību skaits un jo
īpaši to novājināto pilsoniskās sabiedrības organizāciju
un/vai bez balsstiesībām esošo grupu skaits, kuras ir
atbalstītas un kurām citādi nebūtu pievērsta
uzmanība;
to pilsoņu, profesionāļu un studentu skaits,
kuri apmācīti, informēti un izglītoti
cilvēktiesību un demokrātijas jomā;
atbalstīto galveno dalībnieku skaits, jo
īpaši to starptautisko organizāciju pasākumu, ziņojumu,
tiesas spriedumu un/vai paziņojumu skaits, kuri tieši saistīti ar
mūsu atbalstu;
pasaules un vietējā līmenī veikto
pilsoniskās sabiedrības projektu skaits un to ietekme no cilvēktiesību
veicināšanas, aizsardzības un uzraudzības viedokļa;
cilvēktiesību aizstāvju lietu skaits, jo
īpaši to privātpersonu skaits, kurām nodrošināta
politiskā, tiesiskā un/vai fiziskā aizsardzība un kuras
atbrīvotas no to ļaunprātīgas izmantošanas;
vissarežģītākajās valstīs un
situācijās īstenoto projektu skaits un jo īpaši to
darbību un dalībnieku skaits, kuri sasniegti
vissarežģītākajos apstākļos;
atbalstīto, uzraudzīto un kontrolēto
vēlēšanu procesu skaits, jo īpaši šajā jomā
īstenoto ES vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu skaits.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
Paskaidrojuma
raksta 1. iedaļā ir izklāstītas politikas
prasības, ko instruments tiecas izpildīt politikas
pamatnostādņu attīstības kontekstā. Ņemot
vērā demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanas
un atbalstīšanas specifiku visā pasaulē, kā arī
reaģējot uz steidzami novēršamiem cilvēktiesību aizstāvju
cilvēktiesību aizsardzības pārkāpumiem, noteiktās
prasības būs gan īstermiņa, gan ilgtermiņa
prasības.
1.5.2.     ES
iesaistīšanās pievienotā vērtība
Ņemot vērā tās sasniegumus
konfliktsituāciju risināšanā, miera veicināšanā un
labklājības radīšanā, ES, šķiet, būtu ļoti
atbilstošā situācijā, lai gūtu panākumus
ārējā darbībā tās dalībvalstu
vārdā un kopā ar tām, kopumā iemantojot lielāku
uzticību valstīs, kurās tā darbojas.
Tā atrodas izdevīgā situācijā, lai uzņemtos
pasaules līdera lomu savu pilsoņu vārdā, jo īpaši
demokrātijas un cilvēktiesību atbalstīšanā un
veicināšanā. Tomēr Eiropas pievienoto
vērtību nevar samazināt līdz bilancei —
ieguldījuma sniegšana miera veicināšanā visā pasaulē,
palīdzības sniegšana pasaules visnabadzīgākajiem
cilvēkiem un demokratizācijas un cilvēktiesību
ievērošanas atbalstīšana ir neapstrīdams apliecinājums tam,
kā ES rada pievienoto vērtību ar savu darbu ik dienas. Tieši
šīs būs nākamo ES ārējās darbības finanšu
instrumentu prioritātes.
Visām 27 dalībvalstīm darbojoties
saskaņā ar vienotu politiku un stratēģijām, ES var
sasniegt kritisko masu, lai risinātu globālas problēmas,
piemēram, veicinātu cilvēktiesību universālumu visiem
cilvēkiem.
Ņemot vērā ES lielo mērogu, tā var
sniegt palīdzību pasaules visattālākajos reģionos,
attiecībā uz kuriem lielākajai daļai dalībvalstu ir
maza stratēģiskā interese, kuros to klātbūtne ir
ierobežota un kuros tām ir samazinātas rīcības
iespējas. Pateicoties ES darbībai, piemēram, Fidži, Vanuatu vai
Austrumtimorā, kur nesen tika nodrošināts jauns finansējums
demokrātijas stabilizēšanai un attīstības ilgtspējas
nostiprināšanai, atbalsts sasniedz tos cilvēkus, kuriem tas ir
vajadzīgs visvairāk, bet kuri citādi to nesaņemtu.
Budžeta ierobežojumu laikā, kad vairākas
dalībvalstis ir spiestas izbeigt savu darbību atsevišķās
nozarēs un pat valstīs, ES joprojām spēj uzņemties
aktīvu lomu miera, demokrātijas, solidaritātes,
stabilitātes, labklājības veicināšanā un
nabadzības mazināšanā mūsu tiešajās
kaimiņvalstīs un visā pasaulē. Šajā saistībā
no tīri ekonomiskā viedokļa pašlaik ir tik lietderīgi
kā vēl nekad ieguldīt naudu ES līmenī tur, kur var
panākt reālu rezultātu. Faktiski rīcība ar ES
starpniecību var dot iespēju dalībvalstīm ietaupīt
naudu. Saskaņā ar nesen veiktu neatkarīgu
pētījumu (Eiropas pieejas priekšrocības, autors: HTSPE)
atsevišķas atbalsta efektivitātes reformas, jo īpaši darba
dalīšanas ziņā, varētu palielināt potenciālos
ietaupījumus par 3–6 miljardiem gadā.
Sadarbība ar ES arī izmaksā lētāk.
Administratīvās izmaksas, kas pēc 2009. gada datiem tiek
lēstas 5,4 % apmērā, ir zemākas nekā
vidējās administratīvās izmaksas, kas rodas galvenajiem
finansētājiem saistībā ar divpusēju atbalstu.
Piemērojamie administratīvie noteikumi ir paredzēti, lai
nodrošinātu, ka ES nodokļu maksātāju nauda tiek
tērēta pienācīgi, izmantojot stingrus kritērijus, ko
var uzraudzīt.
Turklāt Eiropas Komisija ir viena no
vispārredzamākajām atbalsta piešķiršanas iestādēm
pasaulē. Šāda pārredzamība pati par sevi ir svarīgs
instruments efektīvas rentabilitātes nodrošināšanai. To ir
atzinusi organizācija “Publish what you Fund” (“Publicē, ko
finansē”), kas savā pirmajā finansētāju atbalsta
pārredzamības novērtējumā, kurš veikts šā gada
februārī, ierindoja Eiropas Komisiju 4. vietā (no 30).
Mēs turpinām tiekties uz turpmākiem uzlabojumiem.
Nesenajās apspriedēs par Zaļo grāmatu,
kas veiktas, lai uzzinātu ieinteresēto personu viedokļus par
mūsu attīstības politiku, visi dalībnieki, kas sniedza
atsauksmes, bija vienisprātis par ES pozitīvo ieguldījumu labas
pārvaldības (tostarp pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanas),
drošības, cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības
atbalstīšanā.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Pārskatīšanā un
novērtēšanā tika uzsvērtas vairākas priekšrocības
EIDHR
piedāvā rīcības neatkarību, ļaujot darboties bez
vajadzības prasīt valdības piekrišanu, — tas ir
ļoti būtisks aspekts, jo īpaši delikātajās
demokrātijas un cilvēktiesību jomās.
Tādējādi šis instruments atbalsta nākamo jauno baltkrievu
līderu demokrātisko izglītošanu absolventu līmenī
ārvalstīs un tiecas uz to, lai mazinātu to demokrātijas
aktīvistu netaisnīgu atzīšanu par noziedzniekiem, kuri
ieslodzīti par atrašanos opozīcijā. Ir vajadzīga cietušo
aizstāvju, piemēram, advokātu, aizstāvība (ar
cilvēktiesību aizstāvju sistēmas starpniecību), jo
pastāv risks, ka viņi var tikt ieslodzīti par to, ka
uzņemas ar prodemokrātijas aktīvistiem vai tiesību
aizstāvjiem saistītas lietas.
EIDHR
arī piedāvā lielāku elastīgumu un spēju
reaģēt uz apstākļu izmaiņām pretēji
ģeogrāfisko programmu ilgtermiņa plānošanas pieejai.
Tūlītēja palīdzība tika sniegta reformai
Tunisijā, lai izstrādātu pārejas ceļvedi un
palīdzētu pilsoniskajai sabiedrībai sniegt ieguldījumu
visā procesā. EIDHR arī nodrošinās politisko partiju
aktīvistu apmācību par demokrātiju, atbalstīs preses
brīvību un plurālistisko plašsaziņas
līdzekļu — gan tradicionālo, gan IKT balstīto —
neatkarību, tostarp elektroniskās saziņas tehnoloģijas bez
cenzūras un bez pārtraukumiem, uzraudzīs demokrātijas
pāreju un atbalstīs pilsoniskās sabiedrības
izglītošanu par demokrātijas jautājumiem. EIDHR
varētu būt arī pieejams, lai pastiprinātu plašsaziņas
līdzekļu izlaides jaudu un apmācītu žurnālistus.
Ņemot vērā gaidāmās vēlēšanas Tunisijā,
tas nodrošina apmācību tūkstošiem vietējo
novērotāju un veicina gatavošanos paredzētajai ES
vēlēšanu novērošanas misijai.
EIDHR
arī darbojas vissarežģītākajā vidē,
kur pamattiesības un brīvības ir apdraudētas
visvairāk. Lai aizsargātu aktīvistu un to citu personu fizisko
drošību, kuru dzīvība var būt būtiski apdraudēta,
sīkāka informācija par šādiem projektiem nav publiskojama.
Eiropas Komisija pēc pieprasījuma ziņo par šiem projektiem
pilnvarotām personām Padomē, Parlamentā un EĀDD, un
tā var tikai cildināt šo aizrautīgo aktīvistu drosmi.
Šādu sarežģītu gadījumu īpatsvars
ir apmēram 20 % no EIDHR darbībām. Kopš
2007. gada EIDHR ir atbalstījis vairāk nekā
100 šādu projektu (EUR 60 miljonu vērtībā).
Jo īpaši ar sava Cilvēktiesību aizstāvju (CTA) tīkla
atbalstu EIDHR ir atbalstījis 19 CTA projektus
(EUR 13,5 miljonu vērtībā) vairāk nekā
45 valstīs.
Šajā kontekstā EIDHR darbību
varētu salīdzināt ar svaiga gaisa malku, jo
lielākā daļa projektu ir vērsta uz palīdzību
novājinātas vai sagrautas pilsoniskās sabiedrības un
plašsaziņas līdzekļu izdzīvošanai, radot iespējas
dialogam un pārmaiņām. Tas piedāvā iespēju
nodrošināt bieži vien ārvalstīs mītošu studentu un neaizsargātu
iedzīvotāju grupu izglītošanu par demokrātijas
jautājumiem. Tas palīdz aizstāvēt pilsonisko
sabiedrību un diasporas ārvalstīs. Dažkārt tas
vienkārši cenšas aizsargāt antidemokrātisko represiju upurus un
vajadzības gadījumā panākt to izbraukšanu no valsts uz
drošu vietu.
Papildus “jasmīnu revolūcijai” tagad var
atklāt, ka EIDHR Tunisijā 2010. gadā pirms
pārejas īstenošanas atbalstīja Tunisijas Cilvēktiesību
līgas (LTDH), Demokrātisko sieviešu asociācijas (AFTD),
arodbiedrību (UGTT), tiesnešu un advokātu asociāciju un
citu organizāciju darbības. Šā atbalsta publicitātes
trūkums tolaik, iespējams, tika interpretēts kā
novēršanās vai atsaucības trūkums, bet faktiski EIDHR
aktīvi darbojās uz vietas.
Pārskatīšanā un
novērtēšanā ir arī uzsvērti trīs jautājumu
kopumi
Pirmkārt, plaši definēti mērķi un
stratēģijas ir zināmā mērā izraisījušas pieeju
sadrumstalotību un instrumenta saprotamības trūkumu,
radot dublēšanās riskus, sarežģījumus darbību ietekmes
novērtēšanā un pavājinot papildināmību.
Otrkārt, lai gan vissarežģītākajās
situācijās oficiālais projekta apraksts bieži vien ir ticis
“aizēnots” ar tradicionālākām attīstības
darbībām, lai pasargātu projektu no nelabvēlīgas
vides, to EIDHR resursu papildināmība, kuriem nav
vajadzīga valsts piekrišana, rada arī risku, ka tie varētu tikt
izmantoti neprioritārām darbībām no
instrumenta darbības jomas viedokļa. Tas ir novedis pie
kvalitatīvā atbalsta pasākumu noteikšanas.
Treškārt, arvien atkārtojas nepieciešamība palielināt
instrumenta elastīgumu. Tas jo īpaši attiecas uz to
ierobežoto instrumenta daļu, ko izmanto vissarežģītāko
situāciju atrisināšanai cilvēktiesību pārkāpumu
un steidzamības gadījumos, attiecībā uz kuriem atklātu
uzaicinājumu sistēma šķistu neatbilstoša.
1.5.4.     Saderība
un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem
instrumentiem
Šā
skaidrā Līguma mandāta rezultātā demokrātijas un
cilvēktiesību veicināšana un atbalstīšana ir
jāintegrē visos ES politikas virzienos.
EIDHR ir daļa no tādu dažādu
ārējās darbības finanšu instrumentu arhitektūras,
kurus kopīgi ierosinājusi Eiropas Komisija un Augstais
pārstāvis KĀDP jautājumos. Tas papildina ilgtermiņa
instrumentus, koncentrējoties uz pilsoniskās sabiedrības
organizāciju darbībām demokrātijas un
cilvēktiesību jomā, pievēršoties
vissarežģītākajām situācijām, finansējot ES
vēlēšanu novērošanas misijas un atbalstot vietējas,
reģionālas un vispasaules mēroga kampaņas, kas
veltītas būtiskākajiem cilvēktiesību jautājumiem.
Tas ir būtiska daļa no plašāka ārējās
darbības instrumentu klāsta, kas paredzēts, lai veicinātu
un nodrošinātu cilvēktiesību ievērošanu. Tas arī
papildina to instrumentu klāstu, kuri paredzēti krīžu
pārvarēšanai un novēršanai papildus humanitārajam
atbalstam, KĀDP darbībām un Stabilitātes instrumentam,
nodrošinot drīzu atbalstu steidzami risināmos cilvēktiesību
pārkāpumu gadījumos. Tas arī darbojas kā saikne ar
palīdzības, rehabilitācijas un attīstības
darbībām, piedāvājot iespēju nodrošināt fizisku
un garīgu rehabilitāciju un reintegrāciju no
ļaunprātīgas rīcības cietušajiem vai
palīdzēt cilvēktiesību aizstāvjiem, kuriem steidzami
nepieciešama aizstāvība.
Ir
svarīgi uz vietas pragmatiski nodrošināt koordināciju ar citiem
mijiedarbīgiem instrumentiem un pienācīgu darba sadalījumu
starp EIDHR un šādiem instrumentiem, jo īpaši gadījumu
vajadzību novērtēšanas posmos. EIDHR patiešām
papildina ECHO darbības, jo bēgļi un
humanitārās palīdzības saņēmēji bieži vien
ir cilvēktiesību pārkāpumu upuri, kas ir
jādokumentē, jāreģistrē un jāārstē. Pastāv
spēcīga sinerģija un savstarpēja pastiprinoša saikne ar
Stabilitātes instrumentu (piemēram, ārkārtas
gadījumos), Nevalstisko dalībnieku programmu (piemēram, atbalsts
pilsoniskās sabiedrības organizācijām), programmu
“Ieguldīšana cilvēkos” (piemēram, dzimumu grupas un grupas bez
balsstiesībām) un nākotnē arī ar jauno
Pilsoniskās sabiedrības kaimiņattiecību instrumentu.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
x Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

–
x Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2014. gada
1. janvāra
–
     Finansiālā ietekme: no
2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim
¨ Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no YYYY.
līdz YYYY. gadam,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[13]
x Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
x Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
x izpildaģentūrām
–
x Kopienu izveidotām struktūrām[14]
–
x valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
x personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
x Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
x Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
x Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Ņemot
vērā instrumenta specifiku delikātu un sarežģītu
cilvēktiesību un demokrātijas jautājumu
risināšanā, jo īpaši vissarežģītākajās valstīs
un situācijās, kā arī steidzami vajadzīgas
aizstāvības gadījumos, tā labā ir jāizmanto
maksimāli plašs pārvaldības veidu klāsts.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Eiropas
Komisijas uzraudzības un novērošanas sistēmas arvien biežāk
tiek vērstas uz rezultātiem. Tajās tiek iesaistīti
iekšējie darbinieki, kā arī ārēji eksperti.
Uzdevumu
koordinatori delegācijās un galvenajā mītnē
dažādos veidos pastāvīgi uzrauga projektu un programmu īstenošanu,
kad vien iespējams veicot apmeklējumus uz vietas. Uzraudzība
nodrošina svarīgu informāciju par notikumu virzību, tā
palīdz koordinatoriem apzināt faktiskos un potenciālos
trūkumus un veikt izlabošanas pasākumus.
Lai
novērtētu ES ārējo darbību rezultātus, izmantojot
trīs dažādas sistēmas, tiek nolīgti ārēji
neatkarīgi eksperti. Šādi novērtējumi veicina
atbildību un notiekošās intervences uzlabošanos, tie arī
ļauj gūt atziņas no iepriekšējās pieredzes, kas
ņemamas vērā nākotnes politikas un darbību virzienu
noteikšanā. Visos šajos instrumentos izmanto starptautiski atzītos OECD–DAC
novērtēšanas kritērijus, tostarp (potenciālo) ietekmi.
Pirmkārt,
projektu līmenī galvenās mītnes pārvaldītā
uz rezultātiem orientētā uzraudzības (ROM)
sistēma nodrošina īsu, koncentrētu kopsavilkumu par
atlasīto intervences pasākumu kvalitāti. Izmantojot īpaši
strukturētu, standartizētu metodoloģiju, neatkarīgi ROM
eksperti piešķir atzīmes, uzsverot projekta priekšrocības un
trūkumus un sniedzot ieteikumus par to, kā uzlabot efektivitāti.
Projektu
līmeņa novērtējumi, ko pārvalda par konkrēto
projektu atbildīgā ES delegācija, nodrošina sīkāku,
padziļinātu analīzi un palīdz projektu vadītājiem
uzlabot notiekošo intervenci un sagatavoties turpmākai intervencei.
Analīzes veikšanai un atsauksmju un apliecinājumu apkopošanai no
visām ieinteresētajām personām un galvenokārt jau no
galīgajiem saņēmējiem tiek nolīgti ārēji
neatkarīgi eksperti ar tematiskām un ģeogrāfiskām
zināšanām.
Komisija
arī veic tās politikas stratēģiskus novērtējumus,
sākot no plānošanas un stratēģijas līdz intervences
īstenošanai konkrētā nozarē (piemēram, veselība,
izglītība u. c.), valstī vai reģionā, vai
arī attiecībā uz konkrētu instrumentu. Šādi
novērtējumi ir svarīgs ieguldījums politikas
formulēšanā un instrumentu un projektu izstrādē. Visus
minētos novērtējumus publicē Komisijas tīmekļa
vietnē un secinājumu kopsavilkumu iekļauj Gada
ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam.
2.2.        Pārvaldības
un kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie
riski
Saskaņā
ar šo instrumentu veicamo darbību videi ir raksturīgi šādi
riski, kas apdraud šā instrumenta mērķu sasniegšanu:
–
konkrētā sarežģītā vide,
kurā instruments darbojas, jo īpaši
vissarežģītākajās valstīs/situācijās, var
radīt fiziskus un politiskus ierobežojumus projektu virzībā;
–
izkliedēti un mazi projekti visā
pasaulē var radīt resursu problēmas īstenošanā un
uzraudzībā;
–
lielais skaits atbalsta saņēmēju ar
dažādām pārvaldības un kontroles struktūrām un
bieži vien ar nepietiekamu spēju var radīt grūtības un
kavējumus īstenošanā;
–
to datu ierobežotā kvalitāte un daudzums,
un bieži vien arī pretrunīgums, kuri attiecas uz
novērtējumu par demokrātiju un cilvēktiesībām
dažādās trešās valstīs, var traucēt Komisijas
spēju ziņot un atskaitīties par rezultātiem;
–
administratīvie izdevumi var izraisīt
resursu nepietiekamību, lai pienācīgi pārvaldītu
instrumentu.
2.2.2.     Paredzētās
kontroles metodes
Komisijas
iekšējā kontrole ir paredzēta, lai radītu pamatotu
pārliecību par tās darbību efektivitātes un
lietderīguma mērķu sasniegšanu, tās finanšu pārskatu
uzticamību un atbilstību attiecīgajam tiesiskajam, finanšu un
procedūru regulējumam.
Komisija
piemēro plašu stratēģiskās politikas un plānošanas
procesu, iekšējo un ārējo revīziju un citus Komisijas
iekšējās kontroles standartus. Komisija turpinās izmantot savu
pašreizējo grāmatvedības sistēmu (ABAC), kā
arī īpašus ārējā atbalsta instrumentus, piemēram,
Kopējo Relex informācijas sistēmu. Tā tieksies uz
visaugstākajiem grāmatvedības un finanšu pārskatu
standartiem, lai nodrošinātu nepārtrauktu atzinumu saņemšanu bez
piezīmēm no tās ārējiem revidentiem (Revīzijas
palātas).
Turklāt,
lai sasniegtu maksimālu efektivitāti un lietderīgumu, Komisija
izmanto pielāgotu pieeju, kas ietver:
–
nodotu pārvaldību pār noteiktu
tās atbalsta daļu, kuru īsteno ES delegācija šajā
jomā;
–
skaidrus finanšu pārskatatbildības
virzienus, izmantojot pilnvarojošo iestāžu apakšdelegācijas
mītnē un delegācijās;
–
regulāru pārskatu sniegšanu, tostarp
delegācijas vadītāja ikgadējo ticamības
deklarāciju;
–
saturīgu apmācības programmu gan
mītnē, gan delegācijā;
–
būtisku atbalstu un norādījumus;
–
regulāras pārbaudes;
–
projektu ciklu pārvaldības
metodoloģiju un kvalitātes atbalstu katram tās komponentam;
–
programmu un projektu vadības,
uzraudzības un ziņošanas instrumentus efektīvai īstenošanai,
tostarp projektu regulāru ārējo uzraudzību uz vietas.
2.3.        Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Ņemot
vērā tās vides augsto risku, kurā darbojas EuropeAid/FPI,
to sistēmās ir jāparedz ievērojama potenciālu
atbilstības kļūdu (neatbilstību) atkārtošanās
darījumos un pēc iespējas drīzāk jānodrošina
augsts profilakses, atklāšanas un izlabošanas kontroles pasākumu
līmenis maksājumu procesā. Praksē tas nozīmē, ka EuropeAid/FPI
atbilstības kontroles pasākumi visvairāk paļausies uz
būtiskām ex-ante pārbaudēm, ko par vairākiem
gadiem veic gan ārējie revidenti, gan Komisijas dienesti
attiecīgajā jomā pirms galīgajiem projektu maksājumiem
(vienlaikus veicot dažas ex-post revīzijas un pārbaudes) un
kas ievērojami pārsniedz Finanšu regulā paredzētos finanšu
aizsardzības pasākumus. EuropeAid/FPI atbilstības
sistēma inter alia sastāv no šādiem nozīmīgiem
komponentiem:
Profilakses pasākumi
–
obligāta pamatapmācība par
krāpšanas jautājumiem atbalsta pārvaldības darbiniekiem un
revidentiem;
–
norādījumu sniegšana (arī ar
interneta starpniecību), tostarp Praktiskā rokasgrāmata par
līgumiem, EuropeAid rokasgrāmata un finanšu
pārvaldības instrumentu kopums (īstenošanas partneriem);
–
ex-ante
novērtējums, lai nodrošinātu, ka iestādes, kas
pārvalda ES līdzekļus saskaņā ar kopīgas un
decentralizētas pārvaldības principu, piemēro atbilstošus
krāpšanas apkarošanas pasākumus, lai novērstu un atklātu
krāpšanu attiecīgo līdzekļu pārvaldībā;
–
partnervalstī pieejamo krāpšanas
apkarošanas mehānismu ex-ante izvērtēšana, ko veic tad,
kad novērtē publiskā finansējuma pārvaldības
atbilstības kritēriju budžeta atbalsta saņemšanai (t. i.,
aktīva apņemšanās apkarot krāpšanu un korupciju,
atbilstošas pārbaudes iestādes, pietiekama tiesu iestāžu jauda
un efektīvi reaģēšanas un sankciju mehānismi);
–
Komisija 2008. gadā Akrā
parakstīja Starptautisko palīdzības pārredzamības
iniciatīvu (IATI), vienojoties par atbalsta pārredzamības
standartu, kas nodrošina savlaicīgākus, sīkākus un
regulārākus datus par atbalsta plūsmām un dokumentiem;
–
kopš 2011. gada 14. oktobra Komisija
īsteno IATI standarta pirmo posmu attiecībā uz atbalsta
informācijas publicēšanas pārredzamību pirms
nākamā Augstā līmeņa foruma, kas notiks Pusanā
2011. gada novembrī un būs veltīts atbalsta
efektivitātes jautājumiem. Turklāt Komisija sadarbosies ar ES
dalībvalstīm attiecībā uz kopīgu tīmeklī
balstītu IT lietojumprogrammu TR–AID, kas tos ES atbalsta datus,
kuri nodrošināti ar IATI un citu avotu starpniecību,
pārveido lietotājdraudzīgā atbalsta informācijā.
Atklāšanas un izlabošanas pasākumi
–
Ārējas revīzijas un pārbaudes
(gan obligātās, gan uz risku balstītās), tostarp Eiropas
Revīzijas palāta;
–
retrospektīvas pārbaudes (uz riska
pamata) un piedziņas pasākumi;
–
ES finansējuma apturēšana, ja ir noticis
būtisks krāpšanas gadījums, tostarp plaša mēroga korupcija,
līdz iestādes ir veikušas attiecīgus pasākumus, lai
izlabotu un novērstu šādu krāpšanu nākotnē.
EuropeAid/FPI turpinās pilnveidot savu
krāpšanas apkarošanas stratēģiju atbilstoši Komisijas jaunajai
krāpšanas apkarošanas stratēģijai (CAFS), kas
pieņemta 2011. gada 24. jūnijā, lai inter alia
nodrošinātu, ka:
–
EuropeAid/FPI
iekšējie ar krāpšanas apkarošanu saistītie kontroles
pasākumi ir pilnībā saskaņoti ar CAFS;
–
EuropeAid/FPI
krāpšanas riska pārvaldības pieeja ir strukturēta tā, lai
apzinātu krāpšanas riska jomas un noteiktu attiecīgus
reaģēšanas pasākumus;
–
sistēmas, ko izmanto ES līdzekļu
tērēšanai trešās valstīs, ļauj izgūt atbilstošus
datus, lai tos izmantotu kā ievaddatus krāpšanas riska
pārvaldībā (piemēram, divkārša finansēšana);
–
vajadzības gadījumā var izveidot
tīklu veidošanas grupas un attiecīgus IT instrumentus, kas
paredzēti ar ārējā atbalsta sektoru saistītu
krāpšanas gadījumu analīzei. 2.4.         Kontroles
pasākumu izmaksu un ieguvumu aplēse
Attiecībā
uz EuropeAid portfeli kopumā iekšējās
kontroles/pārvaldības kopējās izmaksas tiek lēstas
gadā vidēji EUR 658 miljonu saistību
apmērā no 2014.–2020. gada budžeta plāna. Šī
summa ietver EAF pārvaldības izmaksas — EAF integrēti
darbojas EuropeAid pārvaldības struktūrā. Šādas
ar darbību nesaistītās izmaksas veido apmēram 6,4 %
no aplēstajām gada vidējām izmaksām EUR 10,2 miljardu
apmērā, kas plānotas vispārējām (darbības +
administratīvajām) EuropeAid saistībām tās
izdevumu portfelī, kuru finansē no ES vispārējā
budžeta un Eiropas Attīstības fonda 2014.–2020. gada laikposmam.

Šajās
pārvaldības izmaksās ir ņemts vērā viss EuropeAid
personāls galvenajā mītnē un delegācijās,
infrastruktūra, komandējumi, apmācība, uzraudzība,
novērtēšana un revīzijas līgumi (tostarp atbalsta
saņēmēju uzsāktie).
EuropeAid plāno laika gaitā samazināt
pārvaldības/operatīvo darbību attiecību
saskaņā ar jauno instrumentu uzlaboto un vienkāršoto
kārtību, ņemot vērā izmaiņas, kas, visticamāk,
tiks ieviestas atbilstoši pārskatītajai Finanšu regulai. Šo
pārvaldības izmaksu galvenie ieguvumi izpaužas kā politikas
mērķu sasniegšana, efektīva un lietderīga resursu
izmantošana un stingru, rentablu profilakses pasākumu un citu
pārbaužu īstenošana, lai nodrošinātu līdzekļu
likumīgu un pareizu izmantošanu.
Lai gan tiks
turpināta pārvaldības pasākumu un atbilstības
pārbaužu veida un orientācijas uzlabošana attiecībā uz
portfeli, šīs izmaksas ir vispārēji nepieciešamas, lai
efektīvi un lietderīgi sasniegtu instrumentu mērķus ar
minimālu neatbilstības risku (ar atlikuma kļūdu mazāku
par 2 %). Tās ir ievērojami mazākas nekā riski, kas
saistīti ar iekšējās kontroles pasākumu atcelšanu vai
samazināšanu šajā augsta riska jomā
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs: || Dif./nedif. ([15]) || no EBTA[16] valstīm || no kandidātvalstīm[17] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 IV || 19 04: Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments 19 04 01 Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) 19 04 03 Vēlēšanu novērošana 19 04 05 Iepriekšējās sadarbības pabeigšana 19 04 06 Izmēģinājuma projekts — ES un Krievijas pilsoniskās sabiedrības forums 19 04 07 Izmēģinājuma projekts — Finansējums spīdzināšanas upuriem || Nepiemēro || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs 19 04 || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 IV || 19 04: Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments 19 04 01 Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR bez ES vēlēšanu novērošanas misijām (VNM)) 19 04 02 ES vēlēšanu novērošanas misijas (ES VNM) 19 04 03 Iepriekšējās sadarbības pabeigšana || Nepiemēro || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
3.2.        Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm
aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 4 || “Globālā Eiropa”
 DEVCO/FPI ĢD: ||   ||   || 2014.g. || 2015.g. || 2016.g. || 2017.g. || 2018.g. || 2019.g. || 2020.g. || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 19 04 || Saistības || (1) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Maksājumi || (2) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[18] Budžeta pozīcijas numurs — 19.0104 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || (3) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 KOPĀ — DEVCO/FPI ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1.a +3 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
   || Maksājumi || =2 +3 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 198,63 || 202,84 || 207,04 || 211,34 || 213,93 || 220,24 || 224,84 || 1 478,87
 Maksājumi || (5) || 178,43 || 182,24 || 186,04 || 189,94 || 192,03 || 197,94 || 202,14 || 1 328,77
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83
 Apropriācijas KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 212,20 || 216,50 || 220,80 || 225,20 || 229,70 || 234,30 || 239,00 || 1 577,70
 Maksājumi || =5+ 6 || 192,00 || 195,90 || 199,80 || 203,80 || 207,80 || 212,00 || 216,30 || 1 427,60
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm
aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm
aiz komata)
   ||   ||   || 2014.g. || 2015.g. || 2016.g. || 2017.g. || 2018.g. || 2019.g. || 2020.g. || KOPĀ
 DEVCO/FPI ĢD ||
  Cilvēkresursi || 7,168 || 7,096 || 7,024 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 6,953 || 49,100
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846
 KOPĀ DEVCO/FPI ĢD || Apropriācijas || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm
aiz komata)
   ||   ||   || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 219,963 || 224,143 || 228,365 || 232,693 || 237,194 || 241,794 || 246,494 || 1.630,645
 Maksājumi || 199,763 || 203,543 || 207,365 || 211,293 || 215,294 || 219,494 || 223,794 || 1.480,545
3.2.2.     Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
darbības apropriāciju izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos
EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014.g. || 2015.g. || 2016.g. || 2017.g. || 2018.g. || 2019.g. || 2020.g. || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[19] || Vidējās rezultātu izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[20] Tematiskās kampaņas (t. i., spīdzināšana, nāvessods u. c.) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 78-88 || 43-53 || 546-616 || 20-25 %
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 “Plaukstošas” pilsoniskās sabiedrības attīstīšana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 340-390 || 76 || 2380- 2730 || 35-40 %
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 Steidzami risināmi cilvēktiesību jautājumi un vissarežģītākās situācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 3. konkrētais mērķis || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 52-76 || 22,2-33,2 || 294-371 || 20-25 %
  KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 4 Atbalsts demokrātijas cikliem ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 4. konkrētais mērķis || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 47-86 || 46,4-76,6 || 329-602 || 25-30 %
 No tiem vēlēšanu novērošanas misijas (VNM) || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 11-14 || 44-55 || 77-98 || 20-25 %
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 506-640 || 198,63 || 506-640 || 202,84 || 506-640 || 207,04 || 506-640 || 211,34 || 506-640 || 213,93 || 506-640 || 220,24 || 506-640 || 224,84 || 3542-4480 || 1.478,87
3.2.3.     Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
administratīvo apropriāciju izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm
aiz komata)
   || N gads[21] 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2107 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ ||
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 7,17 || 7,10 || 7,02 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 6,95 || 49,10 ||
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,595 || 0,547 || 0,541 || 0,540 || 0,541 || 0,541 || 0,541 || 3,846 ||
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 7,763 || 7,643 || 7,565 || 7,493 || 7,494 || 7,494 || 7,494 || 52,945 ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[22] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 8,81 || 61,67 ||
 Citi administratīvie izdevumi || 4,76 || 4,85 || 4,95 || 5,05 || 6,96 || 5,25 || 5,35 || 37,16 ||
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 13,57 || 13,66 || 13,76 || 13,86 || 15,77 || 14,06 || 14,16 || 98,83 ||
 KOPĀ || 21,333 || 21,306 || 21,324 || 21,349 || 23,264 || 21,551 || 21,654 || 151,780
3.2.3.2.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Aplēse izsakāma veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2014.g. || 2015.g. || 2016.g. || 2017.g. || 2018.g. || 2019.g. || 2020.g.
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 35,1 || 34,8 || 34,4 || 34,1 || 34,1 || 34,1 || 34,1
 XX 01 01 02 (Delegācijas) || 9,8 || 9,7 || 9,6 || 9,5 || 9,5 || 9,5 || 9,5
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE)[23]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 5,2 || 5,2 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1 || 5,1
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [24] || - Galvenā mītne[25] || 34,7 || 34,1 || 33,4 || 32,7 || 32,1 || 31,5 || 30,9
 - Delegācijās || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4 || 73,4
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 158,3 || 157,1 || 155,9 || 154,8 || 154,1 || 153,5 || 152,9
2014. gadam
cilvēkresursi atbilstoši 5. izdevumu kategorijai ir sadalīti
starp DEVCO un FPI šādi:
- štatu saraksts:
5,5 FTE atvēlēti FPI un 39,4 FTE atvēlēti
DEVCO (kopā = 44,9 FTE)
- ārštata
darbinieki: 3,2 FTE atvēlēti FPI un 2 FTE atvēlēti
DEVCO (kopā = 5,2 FTE)
Attiecībā
uz cilvēkresursiem atbilstoši 4. izdevumu kategorijai (EIDHR
programmas budžeta pozīcija) to darbinieku skaits, kuri tiks
finansēti no šīs budžeta pozīcijas 2014. gadā, ir
102,1 CA attiecībā uz DEVCO (28,7 CA
galvenajā mītnē un 73,4 CA delegācijās) un
6 CA attiecībā uz FPI mītnē.
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Finanšu un darbības lēmumi un īstenošana.
 Ārštata darbinieki || Tehniskā īstenošana
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
x Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai.
–
x Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[26].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
xPriekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
¨Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
–
x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
x        pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
[1]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
20. decembra Regula (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu
instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam
visā pasaulē — ESOV L 386/1–8. apsvērums.
[2]               Padomes Secinājumi par demokrātijas atbalstu
ES ārējās attiecībās — ceļā uz
labāku saskaņotību un efektivitāti, 16081/09.
[3]               Padomes secinājumi par demokrātijas atbalstu
ES ārējās attiecībās — 2010. gada progresa
ziņojums un ierosināto “izmēģinājuma valstu” saraksts,
ĀRLIETU Padomes 3058. sanāksme Briselē, 2010. gada
13. decembrī.
[4]               Komisijas 2006. gada 25. janvāra
paziņojums.
[5]               Padomes 2010. gada 26. jūlija
Lēmums 2010/427/ES.
[6]               T. i., miers un drošība, nabadzības
mazināšana, humanitārā palīdzība, ieguldīšana
stabilitātē un izaugsmē paplašināšanās valstīs un
kaimiņvalstīs, globālu problēmu risināšana, ES un
starptautisko standartu un vērtību veicināšana un izaugsmes un
konkurētspējas veicināšana ārvalstīs.
[7]               OV C , , . lpp.
[8]               OV C , , . lpp.
[9]               OV L 386, 29.12.2006., 1.–11. lpp.
[10]             OV…
[11]             ABM — budžeta vadība pa darbības
jomām; ABB — budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[12]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[13]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[14]             Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā.
[15]             Dif. — diferencētās apropriācijas /
Nedif. — nediferencētās apropriācijas
[16]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[17]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[18]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[19]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[20]             Konkrētie mērķi, kas norādīti
1.4.2. punktā.
[21]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[22]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[23]             CA — līgumdarbinieki; INT —
pagaidu darbinieki; JED — jaunākie eksperti
delegācijās; LA — vietējie darbinieki; SNE —
valstu norīkotie eksperti;
[24]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
[25]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF).
[26]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un
24. punktu.