               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.4.2016
            COM(2016) 229 final
            2016/0121(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses (turpmāk „nolīgums”), tika parakstīts 2001. gada 25. jūnijā. Nolīgums stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā.

               Saskaņā ar Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos Horvātijas Republika apņemas pievienoties starptautiskajiem nolīgumiem, kurus Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Pievienotais priekšlikums ir juridiskais instruments nolīguma protokola noslēgšanai, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               Attiecībā uz izcelsmes noteikumiem ES un Ēģiptes Arābu Republika ar ES un Ēģiptes Asociācijas padomes 2015. gada 21. septembra Lēmumu Nr. 1/2015
                  1
                vienojās, ka no 2016. gada 1. februāra nolīguma jaunajam 4. protokolam būs jāatsaucas uz Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, kurā izklāstīti izcelsmes noteikumi un paredzēta izcelsmes kumulācija starp Eiropas Savienību, Ēģipti un citām Līgumslēdzējām pusēm. Tāpēc šim lēmumam pievienotā protokola 3. pants (izcelsmes noteikumi) aptvers tikai laikposmu no Horvātijas Republikas pievienošanās Eiropas Savienībai līdz Lēmuma Nr. 1/2015 spēkā stāšanās dienai.

               Ar savu 2012. gada 14. septembra lēmumu
                  2
                Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, lai noslēgtu konkrētos protokolus. Sarunas ar Ēģiptes Arābu Republiku tika sekmīgi pabeigtas 2015. gada 29. oktobrī.

               Komisija atzīst sarunu rezultātus par apmierinošiem un lūdz Padomi pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas pieņemt pievienoto lēmumu par protokola noslēgšanu.

               2016/0121 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Aktu par Horvātijas Republikas pievienošanos un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses
                  3
                („nolīgums”), tika parakstīts 2001. gada 25. jūnijā. Nolīgums stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā.

               (2)Horvātijas Republika kļuva par Eiropas Savienības dalībvalsti 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par Horvātijas Republikas pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas ar nolīguma protokola („protokols”) palīdzību. Šādas pievienošanās gadījumā jāpiemēro vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru protokolu noslēdz Padome, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgā trešā valsts.

               (4)Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai. Sarunas ar Ēģiptes Arābu Republiku tika sekmīgi pabeigtas.

               (5)Saskaņā ar Padomes Lēmumu [XXX]
                  4
                protokols Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Savienības un tās dalībvalstu vārdā tika parakstīts [..] [..], ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               (6)Protokols būtu jāapstiprina Savienības un tās dalībvalstu vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības un tās dalībvalstu vārdā apstiprina protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
                  5
               .

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kura ir tiesīga Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniegt protokola 1. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Savienības un tās dalībvalstu piekrišanu uzņemties protokola saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā ….

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 334, 22.12.2015., 62. lpp.

                     (2)
                  Padomes lēmums, ar ko, ņemot vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, pilnvaro sākt sarunas par to nolīgumu pielāgošanu, kurus Eiropas Savienība vai Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstījušas vai noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm vai starptautiskajām organizācijām (Padomes dokuments 13351/12 LIMITED).

                     (3)
                  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.

                     (4)
                  OV L.., [..]., [..]. lpp.

                     (5)
                  Protokola teksts ir publicēts [OV atsauce] kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.4.2016
            COM(2016) 229 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS

                  Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību līgumslēdzējas puses, turpmāk „dalībvalstis”, ko pārstāv Eiropas Savienības Padome,

               un

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk „Savienība”,

               no vienas puses,

               un

               ĒĢIPTES ARĀBU REPUBLIKA, turpmāk „Ēģipte”,

               no otras puses,

               turpmāk šajā protokolā kopā „līgumslēdzējas puses”,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, turpmāk „nolīgums”, tika parakstīts Luksemburgā 2001. gada 25. jūnijā un stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā,

               (2)Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, turpmāk „Pievienošanās līgums”, tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. jūlijā,

               (3)Saskaņā ar Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu par tās pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu,

               (4)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīguma 21. panta 2. punktā paredzētās konsultācijas ir notikušas, lai nodrošinātu to, ka tiek ņemtas vērā Savienības un Ēģiptes savstarpējās intereses,

               IR vienojušās šādi.

               1. pants

               Ar šo Horvātijas Republika kļūst par līgumslēdzēju pusi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, un, tāpat kā pārējās Savienības dalībvalstis, ņem vērā un attiecīgi pieņem minētā nolīguma tekstu, kā arī kopīgās deklarācijas, deklarācijas un vēstuļu apmaiņu.

               I NODAĻA

               Grozījumi Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumā, tostarp tā pielikumos un protokolos

               2. pants

               Lauksaimniecības produkti, pārstrādāti lauksaimniecības produkti un zivju un zivsaimniecības produkti

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīguma 1. protokolam pievienoto tabulu groza ar tabulu šā protokola pielikumā.

               3. pants

               Izcelsmes noteikumi

               Attiecībā uz laikposmu no 2013. gada 1. jūlija līdz 2016. gada 31. janvārim 4. protokolu groza šādi.

               1. Protokola IVa pielikumu aizstāj ar šādu:

               „IVA PIELIKUMS

               FAKTŪRAS DEKLARĀCIJAS TEKSTS

               Faktūras deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

               Teksts bulgāru valodā

               Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № … (
                  1
               ) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с … преференциален произход (
                  2
               ).

               Teksts spāņu valodā

               El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no …(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial…(2).

               Teksts čehu valodā

               Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

               Teksts dāņu valodā

               Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. … (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i … (2).

               Teksts vācu valodā

               Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte … (2) Ursprungswaren sind.

               Teksts igauņu valodā

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr … (1)) deklareerib, et need tooted on … (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

               Teksts grieķu valodā

               Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. … (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής … (2).

               Teksts angļu valodā

               The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No … (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of … (2) preferential origin.

               Teksts franču valodā

               L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (
                  3
               )] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (
                  4
               ).

               Teksts horvātu valodā

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .(1)..) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.

               Teksts itāļu valodā

               L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. … (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale … (2).

               Teksts latviešu valodā

               Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. … (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no … (2).

               Teksts lietuviešu valodā

               Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr … (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra … (2) preferencinės kilmės prekės.

               Teksts ungāru valodā

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: … (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális … (2) származásúak.

               Teksts maltiešu valodā

               L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. … (
                  5
               )) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali … (
                  6
               ).

               Teksts nīderlandiešu valodā

               De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …oorsprong zijn (2).

               Teksts poļu valodā

               Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr … (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają … (2) preferencyjne pochodzenie.

               Teksts portugāļu valodā

               O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o … (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial … (2).

               Teksts rumāņu valodā

               Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. … (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială … (2).

               Teksts slovēņu valodā

               Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. … (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno … (2) poreklo.

               Teksts slovāku valodā

               Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia … (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v … (2).

               Teksts somu valodā

               Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro … (
                  7
               )) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja … (
                  8
               ) alkuperätuotteita.

               Teksts zviedru valodā

               Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr … (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (2).

               Teksts arābu valodā

               ................................................................................................................................(
                  9
               ).
               (vieta un datums)

               .....................................................................................................................................
               (Eksportētāja paraksts, papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds, kura parakstījusi deklarāciju)”;

               2. Protokola IVb pielikumu aizstāj ar šādu:

               „IVB PIELIKUMS

               EUR-MED faktūras deklarācijas teksts

               EUR-MED faktūras deklarācija, kuras teksts norādīts turpmāk, jāsagatavo saskaņā ar zemsvītras piezīmēm. Tomēr zemsvītras piezīmes nav jāpārraksta.

               Teksts bulgāru valodā

               Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение № ... (
                  10
               )) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (
                  11
               ).

               — piemērota kumulācija ar ….. (valsts/valstu nosaukums)

               — kumulācija nav piemērota (
                  12
               )

               Teksts spāņu valodā

               El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts čehu valodā

               Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení … (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v … (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts dāņu valodā

               Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr.... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts vācu valodā

               Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts igauņu valodā

               Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. … (
                  13
               )) deklareerib, et need tooted on … (
                  14
               ) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (
                  15
               )

               Teksts grieķu valodā

               Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts angļu valodā

               The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts franču valodā

               L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no … (
                  16
               )] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle … (
                  17
               )).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (
                  18
               )

               Teksts horvātu valodā

               Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. …(1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

               — piemērota kumulācija ar ........................................... (valsts/valstu nosaukums)

               — kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts itāļu valodā

               L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts latviešu valodā

               Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (
                  19
               )), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (
                  20
               ).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (
                  21
               )

               Teksts lietuviešu valodā

               Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts ungāru valodā

               A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts maltiešu valodā

               L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts nīderlandiešu valodā

               De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. … (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …oorsprong zijn (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts poļu valodā

               Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (
                  22
               )) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (
                  23
               ) preferencyjne pochodzenie.

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (
                  24
               )

               Teksts portugāļu valodā

               O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira no. ... (1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts rumāņu valodā

               Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

               — piemērota kumulācija ar ....... (valsts/valstu nosaukums)

               — kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts slovēņu valodā

               Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št .(
                  25
               )..) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (
                  26
               ) poreklo.

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (
                  27
               )

               Teksts slovāku valodā

               Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts somu valodā

               Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               Teksts zviedru valodā

               Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. … (
                  28
               )) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande … ursprung (
                  29
               ).

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (
                  30
               )

               Teksts arābu valodā

               - piemērota kumulācija ar …..(valsts/valstu nosaukums)

               - kumulācija nav piemērota (3)

               ................................................................................................................................. (
                  31
               )
               (vieta un datums)

               .....................................................................................................................................

               (Eksportētāja paraksts, papildus salasāmā rakstā jānorāda tās personas vārds, kura parakstījusi deklarāciju)”.

               II NODAĻA

               Pārejas noteikumi

               4. pants

               Tranzītpreces

               1. Nolīguma noteikumus var piemērot precēm, kuras eksportē no Ēģiptes uz Horvātiju vai no Horvātijas uz Ēģipti, kuras atbilst nolīguma 4. protokola noteikumiem un kuras Horvātijas pievienošanās dienā ir vai nu tranzītā, vai pagaidu uzglabāšanā muitas noliktavā, vai Ēģiptes vai Horvātijas brīvajā zonā.

               2. Šādos gadījumos var pieļaut preferenciālu apstrādi, ja retrospektīvi izdots eksportēšanas valsts muitas dienesta izcelsmes apliecinājums četru mēnešu laikā no Horvātijas pievienošanās datuma tiek iesniegts importējošās valsts muitas dienestiem.

               III NODAĻA

               Nobeiguma un vispārīgi noteikumi

               5. pants

               Ēģiptes Arābu Republika apņemas neizvirzīt nekādas prasības, lūgumus vai pieteikumus un nemainīt vai neatsaukt nevienu koncesiju saskaņā ar 1994. gada VVTT XXIV panta 6. punkta un XXVIII panta noteikumiem saistībā ar šo Savienības paplašināšanos.

               6. pants

               Pienācīgā laikā pēc šā protokola parafēšanas Savienība paziņo tās dalībvalstīm un Ēģiptes Arābu Republikai nolīguma tekstu horvātu valodā. Ņemot vērā šā protokola stāšanos spēkā, valodas versija, kas minēta šā panta pirmajā teikumā, kļūst autentiska saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas, kas sastādītas angļu, arābu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā.

               7. pants

               Šis protokols un tā pielikums ir nolīguma neatņemama daļa.

               8. pants

               1.
                     Šo protokolu apstiprina Eiropas Savienība, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Ēģipte saskaņā ar savām procedūrām. Līgumslēdzējas puses informē viena otru par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               2.
                     Šis protokols stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā, kurš seko dienai, kad visas puses paziņo viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

               3.
                     Līdz protokola spēkā stāšanās dienai to piemēro provizoriski no 2013. gada 1. jūlija.

               9. pants

               Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, arābu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

               , … gada …

               Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā –

               Ēģiptes Arābu Republikas vārdā –

               Pielikums

               Lauksaimniecības produkti, pārstrādāti lauksaimniecības produkti un zivju un zivsaimniecības produkti

               GROZĪJUMI 1. PROTOKOLĀ PAR KĀRTĪBU, KAS PIEMĒROJAMA ĒĢIPTES IZCELSMES LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU, PĀRSTRĀDĀTU LAUKSAIMNIECĪBAS PRODUKTU UN ZIVJU UN ZIVSAIMNIECĪBAS PRODUKTU IMPORTAM EIROPAS SAVIENĪBĀ

               Attiecībā uz apakšpozīcijas 0810 10 00 produktiem šajā pielikumā minētās koncesijas aizstās koncesijas, ko pašlaik piemēro saskaņā ar Asociācijas nolīgumu (1. protokols). Attiecībā uz visiem produktiem, kas nav minēti šajā pielikumā, pašlaik piemērotās koncesijas paliek nemainīgas.

                        KN kods

                        Apraksts

                        Lielākās labvēlības muitas nodokļa samazinājums (%)

                        Tarifu kvota

                        (neto svars tonnās)

                        Muitas nodokļa samazinājums ārpus tarifa kvotas (%)

                        Īpaši noteikumi

                        0810 10 00

                        Svaigas zemenes, no 1. oktobra līdz 30. aprīlim

                        100 %

                        10 000

                        -

                        100 %

                        94

                        -

                        1. protokola 5. punktā izklāstītie īpašie noteikumi nav piemērojami

                     (1)

                        Ja faktūras deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs protokola 23. panta nozīmē, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai atstāj tukšu vietu.

                     (2)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija kopumā vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem protokola 38. panta nozīmē, eksportētājam tas ir skaidri jānorāda dokumentā, kurā deklarāciju izdara, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (3)
                  Ja faktūras deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs protokola 23. panta nozīmē, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai atstāj tukšu vietu.

                     (4)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija kopumā vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem protokola 38. panta nozīmē, eksportētājam tas ir skaidri jānorāda dokumentā, kurā deklarāciju izdara, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (5)

                        Ja faktūras deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs protokola 23. panta nozīmē, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai atstāj tukšu vietu.

                     (6)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija kopumā vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem protokola 38. panta nozīmē, eksportētājam tas ir skaidri jānorāda dokumentā, kurā deklarāciju izdara, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (7)

                        Ja faktūras deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs protokola 23. panta nozīmē, šajā vietā jānorāda atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sagatavojis atzīts eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai atstāj tukšu vietu.

                     (8)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja faktūras deklarācija kopumā vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliljas izcelsmes izstrādājumiem protokola 38. panta nozīmē, eksportētājam tas ir skaidri jānorāda dokumentā, kurā deklarāciju izdara, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (9)

                        Šīs norādes var izlaist, ja informācija ir iekļauta pašā dokumentā.

                     (10)

                        Ja izcelsmes deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jāieraksta atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja izcelsmes deklarāciju nav sagatavojis atzītais eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

                     (11)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja izcelsmes deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes ražojumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (12)

                        Aizpilda un svītro pēc vajadzības.

                     (13)

                        Ja izcelsmes deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jāieraksta atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja izcelsmes deklarāciju nav sagatavojis atzītais eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

                     (14)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja izcelsmes deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes ražojumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (15)

                        Aizpilda un svītro pēc vajadzības.

                     (16)
                  Ja izcelsmes deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jāieraksta atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja izcelsmes deklarāciju nav sagatavojis atzītais eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

                     (17)
                  Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja izcelsmes deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes ražojumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (18)
                  Aizpilda un svītro pēc vajadzības.

                     (19)

                        Ja izcelsmes deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jāieraksta atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja izcelsmes deklarāciju nav sagatavojis atzītais eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

                     (20)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja izcelsmes deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes ražojumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (21)

                        Aizpilda un svītro pēc vajadzības.

                     (22)

                        Ja izcelsmes deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jāieraksta atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja izcelsmes deklarāciju nav sagatavojis atzītais eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

                     (23)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja izcelsmes deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes ražojumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (24)

                        Aizpilda un svītro pēc vajadzības.

                     (25)

                        Ja izcelsmes deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jāieraksta atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja izcelsmes deklarāciju nav sagatavojis atzītais eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

                     (26)
                  Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja izcelsmes deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes ražojumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (27)
                  Aizpilda un svītro pēc vajadzības.

                     (28)

                        Ja izcelsmes deklarāciju ir sagatavojis atzīts eksportētājs, šajā vietā jāieraksta atzītā eksportētāja atļaujas numurs. Ja izcelsmes deklarāciju nav sagatavojis atzītais eksportētājs, tad vārdus iekavās izlaiž vai šo vietu atstāj tukšu.

                     (29)

                        Jānorāda ražojumu izcelsme. Ja izcelsmes deklarācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz Seūtas un Meliļas izcelsmes ražojumiem, eksportētājam tas skaidri jānorāda deklarācijas dokumentā, ierakstot apzīmējumu „CM”.

                     (30)
                  Aizpilda un svītro pēc vajadzības.

                     (31)

                        Šīs norādes var izlaist, ja informācija ir iekļauta pašā dokumentā.


				|

		52014PC0645

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2016. gadam, iemaksas summu 2015. gadam un pirmo maksājumu 2015. gadam /* COM/2014/0645 final - 2014/0298 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Iekšējā nolīgumā un
Padomes Regulā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, ko
piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam (turpmāk
„10. EAF finanšu regula”), ir paredzēta procedūra aicinājumiem
dalībvalstīm veikt iemaksas EAF finansēšanai. Saskaņā
ar 10. EAF finanšu regulas 57. panta 3. punktu šis priekšlikums
attiecas uz:
–
dalībvalstu iemaksu maksimālo apjomu
2016. gadā;
–
iemaksu summu 2015. gadā;
–
iemaksas pirmās daļas summu
2015. gadā.
Saskaņā ar 10. EAF finanšu
regulas 57. panta 7. punktu ar katru no šīm summām
precizē Komisijas pārvaldīto summu un EIB pārvaldīto
summu.
Saskaņā ar 10. EAF finanšu
regulas 145. pantu EIB ir nosūtījusi Komisijai tās
atjauninātās saistību un maksājumu tāmes par tās
pārvaldītajiem instrumentiem.
Finanšu regulas 58. panta
2. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms vienu
pēc otras būtu jāizlieto summas, kas norādītas
iepriekšējos EAF. Tāpēc šajā priekšlikumā
iekļautie aicinājumi veikt iemaksas attiecas uz summām
saskaņā ar 10. EAF gan Eiropas Investīciju bankai (EIB)
(1. aicinājums saskaņā ar 10. EAF), gan Komisijai.
Saskaņā ar 10. EAF finanšu
regulas 57. panta 3. punktu Padomei lēmums par šo priekšlikumu
jāpieņem ne vēlāk kā līdz 2014. gada
15. novembrim, un dalībvalstīm pirmās daļas iemaksa
jāveic ne vēlāk kā līdz 2015. gada
21. janvārim.
10. EAF finanšu regulas 60. panta
1. punktā ir noteikts, ka, ja iemaksas daļa netiek
samaksāta noteiktajā termiņā, attiecīgajai
dalībvalstij ir jāmaksā procenti par nesamaksāto summu; procentu
maksāšanas kārtība ir noteikta tajā pašā pantā.
2014/0298 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS
par finanšu iemaksām, kas jāveic
dalībvalstīm, lai finansētu Eiropas Attīstības fondu,
tostarp maksimālo gada iemaksas summu 2016. gadam, iemaksas summu
2015. gadam un pirmo maksājumu 2015. gadam
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomē
sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju Iekšējo
nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu
saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. gada
līdz 2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK partnerattiecību
nolīgumam un par finansiālās palīdzības
piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas
EK Līguma ceturtā daļa[1]
(„Iekšējais nolīgums”), un jo īpaši tā 7. pantu,
ņemot vērā Padomes
Regulu (EK) Nr. 215/2008 (2008. gada 18. februāris)
par Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības
fondam (turpmāk „10. EAF finanšu regula”)[2], kurā
jaunākie grozījumi veikti 2011. gada 11. aprīlī[3], un jo īpaši
tās 57. panta 5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Saskaņā ar
10. EAF finanšu regulas 57.–61. pantā noteikto procedūru
Komisija līdz 15. oktobrim iesniedz priekšlikumu, ar ko precizē
a) dalībvalstu maksimālo gada iemaksas summu 2016. gadam,
b) iemaksas summu 2015. gadam un c) 2015. gadam
paredzētās iemaksas pirmo daļu.
(2)       Saskaņā ar
10. EAF finanšu regulas 145. panta pirmo daļu Eiropas
Investīciju banka ir nosūtījusi Komisijai atjauninātās
saistību un maksājumu aplēses par tās
pārvaldītajiem instrumentiem.
(3)       10. Eiropas
Attīstības fonda (turpmāk „EAF”) finanšu regulas 58. panta
2. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms izlieto
summas, kas norādītas iepriekšējos EAF. Tāpēc aicinājums
veikt iemaksas būtu jāsniedz saskaņā ar 10. EAF.
(4)       Padome pēc Komisijas
priekšlikuma 2013. gada 7. novembrī ir pieņēmusi
lēmumu dalībvalstu iemaksu EAF maksimālās summas
2015. gadam Komisijas daļu noteikt
EUR 3 300 000 000 apmērā un EIB daļu –
EUR 300 000 000 apmērā[4],
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Dalībvalstu gada iemaksas EAF
maksimālā summa 2016. gadam Komisijai ar šo tiek noteikta
EUR 3 350 000 000 apmērā un Eiropas
Investīciju bankai – EUR 250 000 000 apmērā.
2. pants
Dalībvalstu gada iemaksas EAF summa 2015. gadam nemainās
un ir EUR 3 600 000 000. To sadala
EUR 3 400 000 000 Komisijai un
EUR 200 000 000 – Eiropas Investīciju bankai.
3. pants
Atsevišķas EAF iemaksas, ko
dalībvalstis veic Komisijai un EIB kā iemaksas pirmo daļu par
2015. gadu, ir norādītas pielikumā iekļautajā
tabulā.
4. pants
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 247, 9.9.2006., 32. lpp.
[2]               OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.
[3]               OV L 102, 16.4.2011., 1. lpp.
[4]               Dok. 15699/13.
PIELIKUMS
dokumentam

Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS
par finanšu iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai
finansētu
Eiropas Attīstības fondu, tostarp maksimālo gada iemaksas summu
2016. gadam, iemaksas summu 2015. gadam un pirmo maksājumu 2015. gadam

 EAF iemaksas pirmā daļa 2015. gadam (EUR)
   ||   ||   ||   ||
 DALĪBVALSTIS || 10. EAF % || 1. daļa
 maksājama || maksājama || Kopā
 EIB || Komisijai
 10. EAF || 10. EAF
 AUSTRIJA || 2,41 || 1 205 000,00 || 36 150 000,00 || 37 355 000,00
 BEĻĢIJA || 3,53 || 1 765 000,00 || 52 950 000,00 || 54 715 000,00
 BULGĀRIJA || 0,14 || 70 000,00 || 2 100 000,00 || 2 170 000,00
 KIPRA || 0,09 || 45 000,00 || 1 350 000,00 || 1 395 000,00
 ČEHIJA || 0,51 || 255 000,00 || 7 650 000,00 || 7 905 000,00
 DĀNIJA || 2,00 || 1 000 000,00 || 30 000 000,00 || 31 000 000,00
 IGAUNIJA || 0,05 || 25 000,00 || 750 000,00 || 775 000,00
 SOMIJA || 1,47 || 735 000,00 || 22 050 000,00 || 22 785 000,00
 FRANCIJA || 19,55 || 9 775 000,00 || 293 250 000,00 || 303 025 000,00
 VĀCIJA || 20,50 || 10 250 000,00 || 307 500 000,00 || 317 750 000,00
 GRIEĶIJA || 1,47 || 735 000,00 || 22 050 000,00 || 22 785 000,00
 UNGĀRIJA || 0,55 || 275 000,00 || 8 250 000,00 || 8 525 000,00
 ĪRIJA || 0,91 || 455 000,00 || 13 650 000,00 || 14 105 000,00
 ITĀLIJA || 12,86 || 6 430 000,00 || 192 900 000,00 || 199 330 000,00
 LATVIJA || 0,07 || 35 000,00 || 1 050 000,00 || 1 085 000,00
 LIETUVA || 0,12 || 60 000,00 || 1 800 000,00 || 1 860 000,00
 LUKSEMBURGA || 0,27 || 135 000,00 || 4 050 000,00 || 4 185 000,00
 MALTA || 0,03 || 15 000,00 || 450 000,00 || 465 000,00
 NĪDERLANDE || 4,85 || 2 425 000,00 || 72 750 000,00 || 75 175 000,00
 POLIJA || 1,30 || 650 000,00 || 19 500 000,00 || 20 150 000,00
 PORTUGĀLE || 1,15 || 575 000,00 || 17 250 000,00 || 17 825 000,00
 RUMĀNIJA || 0,37 || 185 000,00 || 5 550 000,00 || 5 735 000,00
 SLOVĀKIJA || 0,21 || 105 000,00 || 3 150 000,00 || 3 255 000,00
 SLOVĒNIJA || 0,18 || 90 000,00 || 2 700 000,00 || 2 790 000,00
 SPĀNIJA || 7,85 || 3 925 000,00 || 117 750 000,00 || 121 675 000,00
 ZVIEDRIJA || 2,74 || 1 370 000,00 || 41 100 000,00 || 42 470 000,00
 APVIENOTĀ KARALISTE || 14,82 || 7 410 000,00 || 222 300 000,00 || 229 710 000,00
 KOPĀ ES-27 || 100,00 || 50 000 000,00 || 1 500 000 000,00 || 1 550 000 000,00


title: Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko Itālijai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu atļauj noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0007

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 22.1.2008COM(2008) 7 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko Itālijai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu atļauj noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiNodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai Kopienā reglamentē Padomes Direktīva 2003/96/EK[1] (turpmāk tekstā – „Enerģijas nodokļu direktīva” vai „direktīva”).Saskaņā ar minētās direktīvas 19. panta 1. punktu un papildus jo īpaši 5., 15. un 17. pantā minētajiem noteikumiem, Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest turpmākus atbrīvojumus no akcīzes nodokļa vai akcīzes nodokļa samazinājumus īpašu politikas apsvērumu interesēs.Priekšlikuma mērķis ir ļaut Itālijai noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei, lai šo ģeogrāfisko apgabalu iedzīvotājiem daļēji kompensētu papildu izmaksas par apkuri. Augstās izmaksas par apkuri rada ļoti bargie klimatiskie apstākļi vai arī šo apgabalu bargie klimatiskie apstākļi vai izolētība apvienojumā ar ierobežotu kurināmā izvēli un nepietiekamu piekļuvi dabasgāzes tīklam.-  Vispārējais kontekstsAr 2006. gada 17. oktobra vēstuli Itālijas iestādes lūdza atļauju noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātu nodokļu likmi apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei, paplašinot praksi, ko piemēro saskaņā ar Enerģijas nodokļu direktīvas 18. panta 1. punktā minēto atkāpi, lasīt saistībā ar šīs direktīvas II pielikuma 8. punkta desmito ievilkumu. Šī atkāpe pilnvaroja Itāliju līdz 2006. gada 31. decembrim noteiktos apgabalos piemērot samazinātas akcīzes nodokļa likmes apkurē izmantojamam vietējam kurināmajam un sašķidrinātai naftas gāzei. Itālijas iestādes izteica šo lūgumu pirms iepriekšminētā atkāpe zaudēja spēku. Itālijas iestādes 2006. gada 5. decembrī, 2007. gada 13. februārī, 2007. gada 18. aprīlī, 2007. gada 7. jūnijā, 2007. gada 27. augustā, 2007. gada 1. oktobrī un 2007. gada 12. novembrī sniedza papildu informāciju un precizējumus.Kā pamatojumu prasībai piemērot atkāpi Itālija norāda uz savas teritorijas neviendabīgumu ar atšķirīgiem klimata un ģeogrāfiskiem apstākļiem. Itālija 1999. gadā nodokļu sistēmas reformas ietvaros paaugstināja vispārējo akcīzes nodokļa līmeni. Vienlaicīgi, ņemot vērā tās teritoriālās īpatnības, Itālija dažos apgabalos ieviesa samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai sašķidrinātai naftas gāzei un gāzeļļai, lai izvairīto no tā, ka dažiem patērētājiem ir pārmērīgi lielas izmaksas par apkuri. Šobrīd nodokļa samazinājums gāzeļļai ir EUR 129,11 par 1000 litriem (samazinot piemērojamo nodokļa likmi līdz EUR 274,10 par 1000 litriem), savukārt sašķidrinātai naftas gāzei – EUR 159,07 par 1000 kg (samazinot piemērojamo nodokļa likmi līdz EUR 30,87 par 1000 kg). Piemērojamās nodokļu likmes ir lielākas par šajā direktīvā noteiktajiem minimālajiem nodokļu līmeņiem.Nodokļu samazinājumu piemēro ģeogrāfiskiem apgabaliem, kas atbilst šādiem kritērijiem:-  komūnas, kas atrodas F joslā, kā noteikts 1993. gada Prezidenta dekrētā Nr. 412. Šis dekrēts sadala Itālijas teritoriju sešās klimata joslās (A līdz F). Klasifikācijas pamatā ir vienība „dienas grādi”, kas standarta apkures sezonā ir to dienas vidējās temperatūras rādījumu summa, kuri atšķiras no optimālajiem 20 C°. Jo lielāks ir komūnai piešķirtais skaitlis, jo zemāka ir vidējā āra temperatūra apkures sezonā. Komūnas, kas atrodas F klimata joslā, ir definētas kā komūnas, kurās ir vairāk par 3000 „dienas grādiem”[2];-  komūnas, kas atrodas E joslā, kā noteikts 1993. gada Prezidenta dekrētā Nr. 412, kamēr attiecīgajā komūnā nav piekļuves dabasgāzes tīklam. Komūnas, kas atrodas E klimata joslā, ir definētas kā komūnas, kurās ir no 2100 līdz 3000 „dienas grādiem”;-  komūnas Sardīnijā un uz mazajām salām, kamēr attiecīgajā komūnā nav piekļuves dabasgāzes tīklam; tas ietver visas Itālijas salas, izņemot Sicīliju.Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju nodokļu diferenciācija un to apgabalu izvēle, kam piemērot nodokļu samazinājumu, ir balstīta uz objektīviem kritērijiem. Nodokļu samazinājuma mērķis ir nodrošināt ģeogrāfisku līdzsvaru ar pārējo Itālijas teritoriju, t.i., samazinot pārmērīgi augstās izmaksas par apkuri, nostādīt to apgabalu iedzīvotājus, kuros piemēro nodokļu samazinājumu, vienlīdzīgākā situācijā ar pārējiem Itālijas iedzīvotājiem. Nodokļu samazinājums visos apgabalos ir vienāds; tam ir vienīgi daļēji jākompensē papildu izmaksas par apkuri, ko rada aukstais klimats un/vai grūtības ar kurināmā sagādi, to apgabalu iedzīvotājiem, kuros piemēro nodokļu samazinājumu.Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju E un F klimata joslā nodokļu samazinājums vidēji ir 11 – 12 % no apkurē izmantojamās gāzeļļas un sašķidrinātas naftas gāzes cenas. Šie skaitļi ir jāsalīdzina ar vidējām izmaksām par apkuri – klimata apstākļu dēļ E klimata joslā tās ir par 90 % augstākas un F klimata joslā par 170 % augstākas nekā vidējās izmaksas valstī.Salu īpatnības ir saistītas ar to, ka to ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ kurināmā piegāde ir ierobežota, un transporta papildu izmaksu dēļ cenas uz salām ir augstākas nekā cenas Itālijas kontinentālajā daļā. Itālijas iestādes ir apstiprinājušas, ka nodokļu samazināšana nerada pārmērīgu kompensāciju un sašķidrinātas naftas gāzes un gāzeļļas cenas nav zemākas par Itālijas kontinentālajā daļā noteiktajām cenām. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegtajiem skaitļiem pēc nodokļu samazināšanas sašķidrinātas naftas gāzes cena uz salām joprojām ir aptuveni par 2,5 EUR/hl līdz 4,5 EUR/hl augstāka salīdzinājumā ar cenām Itālijas kontinentālajā daļā. Gāzeļļas cenu atšķirība ir vēl lielāka, un dažos gadījumos galīgā cena uz salām var būt gandrīz divreiz augstāka salīdzinājumā ar cenām Itālijas kontinentālajā daļā.Visbeidzot, kad attiecīgajā komūnā būs piekļuve dabasgāzes tīklam (paredzēts komūnās, kuras atrodas E klimata joslā un uz dažām salām), tas pēc Itālijas iestāžu domām ievērojami samazinātu papildu izmaksas šajos apgabalos. Tas jo īpaši palielinātu patērētājiem pieejamā kurināmā izvēles klāstu. Tādējādi, tiklīdz komūnā, kas atrodas E klimata joslā vai uz salas, būs piekļuve dabasgāzes tīklam, Itālijas iestādes vairs neparedz nodokļa samazināšanu. Ne visām komūnām un pat ne lielākajai daļai komūnu, kas atrodas F klimata joslā – pārsvarā kalnainos reģionos – būs piekļuve dabasgāzes tīklam. Tādējādi daudziem iedzīvotājiem dabasgāzes tīkla ierīkošana nepalielinās pieejamā kurināmā klāstu. Tādēļ nodokļu samazinājuma piemērošana komūnās, kas atrodas F joslā, nav atkarīga no tā, ka tajās nav piekļuves dabasgāzes tīklam.Šis pasākums atbilst ikgadējam budžetam aptuveni 62 miljoni euro apmērā. Aptverto iedzīvotāju skaits ir 4,4 miljoni. Nodokļu samazinājumu piešķir cenas samazinājuma izteiksmē, kad atbalsta saņēmējs iepērk energoproduktus (atbalsta saņēmēji ir iedzīvotāji apgabalos, kuros piešķir nodokļu samazinājumu).-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemKatrs lūgums piešķirt atkāpi saskaņā ar Enerģijas nodokļu direktīvas 19. pantu Komisijai jāizskata, ņemot vērā iekšējā tirgus pareizu darbību, nepieciešamību nodrošināt godīgu konkurenci un Kopienas veselības, vides, enerģētikas un transporta politiku.Standarta nodokļu līmenis valstī, ko piemēro apkurē izmantojamai sašķidrinātai naftas gāzei un gāzeļļai, attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos radītu pārlieku lielas izmaksas par apkuri salīdzinājumā ar pārējo Itālijas teritoriju. Lielās izmaksas par apkuri rada bargie klimata apstākļi vai minēto apgabalu izolētība apvienojumā ar nepietiekamu piekļuvi dabasgāzes tīklam kā alternatīvam apkures enerģijas avotam.Samazinot nodokļa likmi, vērā tiek ņemta šī īpašā situācija, jo salīdzinājumā ar pārējo Itālijas teritorijas daļu nodokļu likmes samazinājums attiecīgajos ģeogrāfiskajos apgabalos daļēji kompensē papildu izmaksas par apkuri.Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju nodokļu samazinājums visos gadījumos ir mazāks par šīm papildu izmaksām. Tajā pašā laikā spēkā esošie nodokļu līmeņi vēl aizvien ir augstāki par Enerģijas nodokļu direktīvā noteiktajiem Kopienas minimālajiem nodokļu līmeņiem gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei.Tādējādi nodokļu samazinājums ir uzskatāms saderīgs ar nodokļu stimulējošo iedarbību, lai uzlabotu energoefektivitāti un citus energopolitikas aspektus. Nav konstatēts, ka šis pasākums būtu nesaderīgs ar attiecīgajiem Kopienas politikas virzieniem vides un enerģētikas jomā.Turklāt šis pasākums ir pieņemams no iekšējā tirgus pareizas funkcionēšanas un nepieciešamības nodrošināt godīgu konkurenci perspektīvas. Tā mērķis ir daļēji kompensēt papildu izmaksas par apkuri, kas saistītas ar attiecīgo apgabalu objektīviem apstākļiem. Nodokļa samazinājumu nesummē ar cita veida nodokļu samazinājumiem, un to nepiemēro apkures materiālu cita veida izmantošanai, kā vien telpu apkurei.Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju nodokļu atvieglojuma summu uzņēmējiem katrā atsevišķā gadījumā reglamentē Komisijas 2006. gada 15. decembra Regula (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam[3]. Tomēr, ja nodokļu atvieglojums atsevišķam uzņēmumam pārsniedz šajā regulā noteikto maksimālo robežu, par to informē Komisiju saskaņā ar 1999. gada 22. marta Regulu (EK) 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai[4]. Enerģijas nodokļu direktīvas 19. panta 2. punktā turklāt noteikts, ka saskaņā ar šo noteikumu pieņemtie pasākumi jāierobežo laika izteiksmē, un nosaka maksimālo sešu gadu periodu ar iespēju to pagarināt. Šajā posmā šķiet piemēroti piešķirt atļauju uz sešiem gadiem.(15) Jānodrošina, ka Itālija šajā priekšlikumā minēto īpašo samazinājumu saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 18. pantu, lasīt saistībā ar šīs direktīvas II pielikumu, var piemērot uzreiz, tiklīdz beidzas līdz 2007. gada 1. janvārim spēkā esošie noteikumi. Tādēļ pieprasītā atļauja jāpiešķir no minētās dienas.2) APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmŠis priekšlikums attiecas vienīgi uz Itāliju.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums attiecas uz atļaujas piešķiršanu atsevišķai dalībvalstij pēc tās lūguma.3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIIerosināto pasākumu kopsavilkumsPriekšlikuma mērķis ir ļaut Itālijai atkāpties no Padomes Direktīvas 2003/96/EK vispārējiem noteikumiem un dažos apgabalos, kuros ir lielas izmaksas par apkuri, piemērot samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei.-  Juridiskais pamatsPadomes Direktīvas 2003/96/EK 19. pants.-  Subsidiaritātes principsNetiešo nodokļu uzlikšana, kas minēta EK līguma 93. pantā, pati par sevi nav vienīgi Kopienas kompetencē EK līguma 5. panta nozīmē.Tomēr dalībvalstu konkurējošās kompetences šajā jomā stingri nosaka un ierobežo Kopienas tiesību akti. Saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu vienīgi Padome ir tiesīga atļaut dalībvalstij ieviest turpmākus atbrīvojumus vai samazinājumus šā panta nozīmē. Dalībvalstis nevar pārņemt šo Padomes funkciju.Tāpēc šajā priekšlikuma tiek ievērots subsidiaritātes princips.-  Proporcionalitātes principsŠajā priekšlikumā tiek ievērots proporcionalitātes princips. Nodokļu samazinājums nav lielāks par papildu izmaksām.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums.Direktīvas 2003/96 19. pants paredz tikai šāda veida pasākumu.4) I ETEKME UZ BUDŽETUMINēTAIS PASāKUMS KOPIENAI NERADA FINANSIāLU UN ADMINISTRATīVU APGRūTINāJUMU. TāPēC PRIEKšLIKUMS NEIETEKMē KOPIENAS BUDžETU.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko Itālijai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu atļauj noteiktos ģeogrāfiskos apgabalos piemērot samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei(Autentisks ir tikai teksts itāliešu valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai[5], un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 18. panta 1. punktu, lasīt saistībā ar minētās direktīvas II pielikumu, Itālija dažos „apgabalos, kas atrodas īpaši neizdevīgā situācijā” bija pilnvarota piemērot samazinātas akcīzes nodokļa likmes apkurē izmantojamam vietējam kurināmajam un sašķidrinātai naftas gāzei. Šī atkāpe bija spēkā līdz 2006. gada 31. decembrim.(2) Ar 2006. gada 17. oktobra vēstuli Itālijas iestādes saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu lūdza atļauju šajos ģeogrāfiskajos apgabalos piemērot samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei. Itālija arī pēc 2006. gada 31. decembra vēlētos piemērot praksi saskaņā ar iepriekšminēto atkāpi. Pašreizējā atļauja ir pieprasīta uz laiku no 2007. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim.(3) Itālijai ir ļoti neviendabīga teritorija ar atšķirīgiem klimata un ģeogrāfiskajiem apstākļiem. Itālija 1999. gadā nodokļu sistēmas reformu ietvaros paaugstināja vispārējo akcīzes nodokļa līmeni. Ņemot vērā Itālijas teritoriālās īpatnības, tā vienlaicīgi ieviesa samazinātas nodokļu likmes gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei, lai daļēji kompensētu pārmērīgi augstās izmaksas par apkuri, kas rodas iedzīvotājiem konkrētos ģeogrāfiskos apgabalos.(4) Nodokļa diferenciācijas mērķis ir nostādīt to apgabalu iedzīvotājus, kuros piemēro nodokļu samazinājumu, vienlīdzīgākā stāvoklī ar pārējiem Itālijas iedzīvotājiem, samazinot pārmērīgi augstās izmaksas par apkuri. Lai noteiktu apgabalus, kuros piemērot nodokļu samazinājumu, Itālija balstās uz objektīviem kritērijiem, kas ņem vērā attiecīgā apgabala klimata apstākļus, kā arī to, vai tajos ir piekļuve dabasgāzes tīklam. Pēdējais kritērijs atspoguļo kurināmā izvēles klāstu, kas pieejams attiecīgā apgabala iedzīvotājiem.(5) Tādējādi nodokļu samazinājumu piemēro ģeogrāfiskos apgabalos (komūnās), kas atbilst šādiem kritērijiem: i) komūnas, kas atrodas F klimata joslā, kā noteikts 1993. gada Prezidenta dekrētā Nr. 412[6], t.i., komūnas, kurās ir vairāk par 3000 „dienas grādiem" , ii) komūnas, kas atrodas E joslā, kā noteikts 1993. gada Prezidenta dekrētā Nr. 412, t.i., komūnas, kurās ir no 2100 līdz 3000 „dienas grādiem”[7], iii) Sardīnija un mazās salas; pēdējais kritērijs ietver visas Itālijas salas, izņemot Sicīliju. Tā kā dabasgāzes tīkla izbūve ievērojami samazinātu papildu izmaksas par apkuri un jo īpaši uzlabotu patērētājiem pieejamo kurināmo izvēles klāstu, samazinājums vairs neattieksies uz komūnām, kas atrodas iepriekšminētajā otrajā un trešajā apgabalā, kad attiecīgajā komūnā būs izbūvēts dabasgāzes tīkls.(6) Attiecīgo komūnu kopējā pazīme salīdzinājumā ar pārējo Itālijas daļu ir papildu izmaksas par apkuri. E un F klimata joslai nodokļu samazinājums vidēji ir 11 – 12 % no apkurē izmantojamās gāzeļļas un sašķidrinātas naftas gāzes cenas. Vidējās izmaksas par apkuri klimata apstākļu dēļ E joslā ir par 90 % un F joslā par 170 % augstākas nekā vidējās izmaksas valstī. Uz salām papildu izmaksas par apkuri salīdzinājumā ar Itālijas kontinentālo daļu rada salu ģeogrāfiskās īpatnības, ierobežota kurināmā piegāde, papildu izmaksas par transportu un tādējādi augstākas kurināmā cenas salīdzinājumā ar Itālijas kontinentālo daļu.(7) Nodokļu samazinājums attiecīgajiem iedzīvotājiem visos gadījumos ir zemāks par papildu izmaksām par apkuri, tādējādi šajā jomā nav pārmērīgas kompensācijas. Itālijas iestādes īpaši uzsver, ka nodokļu samazinājums nepārsniedz papildu izmaksas, ko E un F joslā rada aukstais klimats; turklāt attiecībā uz salām Itālijas iestādes apgalvo, ka nodokļu samazinājuma rezultātā attiecīgo kurināmo cenas nav mazākas par tā paša kurināmā cenām Itālijas kontinentālajā daļā.(8) Samazināta nodokļu likme gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei vēl aizvien ir augstāka par Direktīvā 2003/96/EK noteikto Kopienas minimālo nodokļu līmeni.(9) Attiecīgo pasākumu piemēro vienīgi telpu apkurei (gan privātpersonām, gan uzņēmumiem); to neattiecina uz minēto produktu cita veida izmantošanu.(10) Ir konstatēts, ka minētais pasākums netraucē konkurenci un nekavē iekšējā tirgus darbību, kā arī tas nav uzskatāms par nesaderīgu ar Kopienas vides, enerģētikas un transporta politiku.(11) Tādēļ Itālijai saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 2. punktu jāpiešķir atļauja līdz 2012. gada 31. decembrim šā lēmuma pielikumā minētajos ģeogrāfiskajos apgabalos, kuros ir augstas izmaksas par apkuri, piemērot samazinātu nodokļa likmi apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei.(12) Jānodrošina, ka Itālija šajā priekšlikumā minēto īpašo samazinājumu saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 18. pantu, lasīt saistībā ar šīs direktīvas II pielikumu, var piemērot uzreiz, tiklīdz beidzas līdz 2007. gada 1. janvārim spēkā esošie noteikumi. Tādēļ pieprasītā atļauja jāpiešķir no 2007. gada 1. janvāra.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Itālija ir pilnvarota šā lēmuma pielikumā minētajos ģeogrāfiskajos apgabalos, kuros ir augstas izmaksas par apkuri, piemērot samazinātas nodokļu likmes apkurē izmantojamai gāzeļļai un sašķidrinātai naftas gāzei.Lai izvairītos no pārmērīgas kompensācijas, samazinājums nedrīkst būt lielāks par papildu izmaksām par apkuri attiecīgajos apgabalos.Samazinātajai likmei ir jāatbilst Padomes Direktīvas 2003/96/EK prasībām un jo īpaši 9. pantā minētajiem minimālajiem nodokļu līmeņiem.2. pantsNodokļu samazinājumu kurināmā patēriņam komūnās, kas atrodas šā lēmuma pielikuma 2. vai 3. punktā minētajos apgabalos, piemēro tikai tik ilgi, kamēr attiecīgajā komūnā nav piekļuves dabasgāzes tīklam.3. pantsŠo lēmumu piemēro no 2007. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim.4. pantsŠis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSPārskats par ģeogrāfiskajiem apgabaliem, uz ko attiecas šis lēmums.1.  Komūnas, kas atrodas F klimata joslā, kā noteikts 1993. gada 26. augusta Prezidenta dekrētā Nr. 412.2.  Komūnas, kas atrodas E klimata joslā, kā noteikts 1993. gada 26. augusta Prezidenta dekrētā Nr. 412.3.  Sardīnijas un mazo salu komūnas[8].[1] Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.; direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/74/EK un Direktīvu 2004/75/EK (OV L 157, 30.4.2004., 87. un 100. lpp.).[2] Pārējās klimata joslas „ dienas grādos” ir izteiktas šādi: A josla (zem 600), B josla (virs 600, bet nepārsniedz 900), C josla (virs 900, bet nepārsniedz 1400) un D josla (virs 1400, bet nepārsniedz 2100).[3] OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.[4] OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.[5] OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.[6] Šis dekrēts sadala Itālijas teritoriju sešās klimata joslās (A līdz F). Klasifikācija ir balstīta uz „dienas grādu” vienībām, kas standarta apkures sezonā ir to dienas vidējās temperatūras rādījumu summa, kuri atšķiras no optimālajiem 20 C°. Jo lielāks ir komūnai piešķirtais skaitlis, jo zemāka ir vidējā āra temperatūra apkures sezonā.[7] Pārējās klimata joslas „ dienas grādos” ir izteiktas šādi: A josla (zem 600), B josla (virs 600, bet nepārsniedz 900), C josla (virs 900, bet nepārsniedz 1400) un D josla (virs 1400, bet nepārsniedz 2100).[8] 3. punkts attiecas uz visām Itālijas salām, izņemot Sicīliju.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 221 final
            2017/0094(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem attiecībā uz dažām rezolūcijām, par kurām paredzēts balsot Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (OIV)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir zinātniska un tehniska starpvaldību organizācija, kas darbojas vīnkopības, vīna, vīna dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu vīnkopības produktu nozarē. OIV mērķi ir: i) informēt par pasākumiem, ar kuru starpniecību var tikt ņemtas vērā ražotāju, patērētāju un citu vīnkopības un vīna produktu nozarē iesaistīto dalībnieku bažas, ii) palīdzēt citām starptautiskām organizācijām, kas iesaistītas standartizācijas darbībās, un iii) veicināt pašreizējo metožu un standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā. Patlaban OIV sastāvā ir 46 valstis, to vidū 20 Savienības dalībvalstis. ES patlaban nav OIV locekle.

               ES līmenī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju
                  1
                (TKO regula), dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas ietekmē ES tiesību normas. TKO regulā atsauces uz OIV ir paredzētas šādos noteikumos:

               -OIV pieņemtas un publicētas vīndarības metodes, kas Komisijai jāņem vērā, kad tā atļauj šādas metodes (TKO regulas 80. panta 3. punkta a) apakšpunkts),

               - tās pašas vīndarības metodes, kad tās izmanto vīna ražošanā trešās valstīs pirms atļaujas saņemšanas saskaņā ar TKO regulas 80. panta 3. punktu (TKO regulas 90. panta 2. punkts),

               -dažas vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas, tādējādi OIV pieņemtie un publicētie noteikumi šajā jautājumā kļūst ipso facto saistoši ES (9. pants Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regulā (EK) Nr. 606/2009
                  2
               , ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem),

               -dažas OIV pieņemtas un publicētas analīzes metodes vīna nozares produktu sastāva noteikšanai, uz kurām Komisijai jāpamatojas, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas Savienības izvirzītā mērķa sasniegšanai (TKO regulas 80. panta 5. punkts).

               Tāpat arī saskaņā ar Komisijas 2000. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2870/2000, ar ko nosaka Kopienas etalonmetodes alkoholisko dzērienu analīzei
                  3
               , dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas ietekmē ES tiesību normas. Regulas (EK) Nr. 2870/2000 3. pantā ir paredzētas atsauces uz OIV rezolūcijām gadījumā, kad nav pieņemtas Kopienas analīzes etalonmetodes kādā konkrētā alkoholiskajā dzērienā ietilpstošo vielu atklāšanai un to daudzuma noteikšanai.

               Visbeidzot, atsauces uz OIV ir paredzētas arī 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Regulā (ES) Nr. 251/2014 par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību
                  4
               . Saskaņā ar šo noteikumu OIV ieteiktie un publicētie ražošanas procesi Komisijai ir jāņem vērā, kad tā nosaka atļautos ražošanas procesus, un analīzes metodes jāpieņem, pamatojoties uz attiecīgajām metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               Pamatojoties uz diskusijām ekspertu grupā, kas sapulcējās, lai sagatavotos OIV Ģenerālajai asamblejai, paredzams, ka Ģenerālās asamblejas darba kārtībā pieņemšanas nolūkā būs iekļautas šādas rezolūcijas, kas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūciju OENO-TECHNO 13-532 un OENO-TECHNO 13-533, 15-580, 15-582, 15-583, 14-567B projektā un rezolūciju OENO-MICRO 15-576A un 15-576B projektā ir noteiktas jaunas vīndarības metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūciju OENO-SPECIF 15-571, 15-572, 15-574, 15-578 un 16-605 projektā ir noteiktas vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas. Šīs vīndarības metodes OIV ir publicējusi un ieteikusi ar nosacījumu, ka ir pieņemtas izmantotās vielas specifikācijas (OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa 2.1.20. un 3.4.14. punkts). Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               –Rezolūciju OENO-SCMA 11-479, 13-529, 15-587, 15-588, 15-589, 15-590 projektā ir noteiktas analīzes metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 5. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               Vīna nozares zinātniskie un tehniskie eksperti ir plaši apspriedušies par iepriekš minētajām rezolūcijām. Šīs rezolūcijas palīdzēs nodrošināt vīna standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā, un tās izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

                  Paredzams, ka līdzīgi kā iepriekš OIV Ģenerālās asamblejas darba kārtība tiks papildināta un tai tiks pievienotas turpmākas rezolūcijas, kas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās. Lai nodrošinātu Ģenerālās asamblejas darba efektivitāti, vienlaikus ievērojot Līgumu noteikumus, Komisija laikus papildinās vai grozīs pašreizējo priekšlikumu, lai Padome varētu pieņemt nostāju arī attiecībā uz turpmākām rezolūcijām.

               2017/0094 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem attiecībā uz dažām rezolūcijām, par kurām paredzēts balsot Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (OIV)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) tās nākamajā Ģenerālajā asamblejā 2017. gada 2. jūnijā pārbaudīs un, iespējams, pieņems rezolūcijas, kas ietekmēs Savienības tiesību normas.

               (2)Savienība patlaban nav OIV locekle. 20 dalībvalstis ir OIV locekles. Minētajām dalībvalstīm ir iespēja ierosināt grozījumus OIV rezolūciju projektos, un nākamajā OIV Ģenerālajā asamblejā 2017. gada 2. jūnijā tām tiks lūgts pieņemt dažus OIV rezolūciju projektus.

               (3)Tāpēc Savienības nostāja attiecībā uz minētajām rezolūcijām un saistībā ar jautājumiem, kas ir tās kompetencē, būtu jāpieņem Padomei, un dalībvalstīm, kuras ir OIV locekles, minētā nostāja būtu jāpauž OIV sanāksmēs, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

               (4)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013
                  5
                un Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009
                  6
                dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas ietekmē Savienības tiesību normas.

               (5)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai, kad tā atļauj vīndarības metodes, ir jāņem vērā OIV ieteiktās un publicētās vīndarības metodes un analīzes metodes.

               (6)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai, kad tā nosaka analīzes metodes vīna nozares produktu sastāva noteikšanai, ir jāpamatojas uz attiecīgajām metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas Savienības izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               (7)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 90. panta 2. punktā noteikts, ka Savienībā importētajiem vīna nozares produktiem jābūt ražotiem atbilstoši vīndarības metodēm, kuras Savienībā ir atļautas saskaņā ar minēto regulu vai, pirms ir saņemta atļauja, jābūt ražotiem saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras ir ieteikusi un publicējusi OIV.

               (8)Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantā noteikts, ka tad, ja Komisija nav noteikusi vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas, ir jāpiemēro OIV noteiktās un publicētās specifikācijas.

               (9)Rezolūciju OENO-TECHNO 13-532, 13-533, 14-567B, 15-580, 15-582, 15-583, OENO-MICRO 15-576A un 15-576B projektā ir noteiktas jaunas vīndarības metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (10)Rezolūciju OENO-SPECIF 15-571, 15-572, 15-574, 15-578 un 16-605 projektā ir noteiktas vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas. Šīs vīndarības metodes OIV ir publicējusi un ieteikusi ar nosacījumu, ka ir pieņemtas izmantoto vielu specifikācijas (OIV Starptautiskā vīndarības prakses kodeksa 2.1.20. un 3.4.14. punkts). Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (11)Rezolūciju OENO-SCMA 11-479, 13-529, 15-587, 15-588, 15-589 un 15-590 projektā ir noteiktas analīzes metodes. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (12)Vīna nozares zinātniskie un tehniskie eksperti ir plaši apspriedušies par šiem rezolūciju projektiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs nodrošināt vīna standartu harmonizāciju starptautiskā mērogā, un tās izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

               (13)Lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu sarunās pirms OIV Ģenerālās asamblejas sanāksmes, dalībvalstīm, kas ir OIV locekles, vajadzētu būt tiesīgām vienoties par izmaiņām šajās rezolūcijās ar nosacījumu, ka šādas izmaiņas nemaina to būtību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem OIV Ģenerālajā asamblejā 2017. gada 2. jūnijā, ir izklāstīta pielikumā, un, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, to pauž dalībvalstis, kas ir OIV locekles.

               2. pants

               1.Ja 1. pantā minēto nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms OIV sanāksmēm vai to laikā, dalībvalstis, kas ir OIV locekles, lūdz, lai balsošanu OIV Ģenerālajā asamblejā atliek līdz brīdim, kad, pamatojoties uz jaunajiem elementiem, ir noteikta Savienības nostāja.

               2.Pēc koordinācijas, īpaši uz vietas, un bez turpmāka Padomes lēmuma, kurā pausta Savienības nostāja, dalībvalstis, kas ir OIV locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, drīkst vienoties par tādām izmaiņām pielikumā uzskaitīto rezolūciju projektos, kuras nemaina to būtību.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 671. lpp.

                     (2)
                  OV L 193, 1. lpp.

                     (3)
                  OV L 333, 20. lpp.

                     (4)
                  OV L 84, 20.3.2014., 14.–34. lpp.

                     (5)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (6)
                  Komisijas 2009. gada 10. jūlija Regula (EK) Nr. 606/2009, ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.5.2017
            COM(2017) 221 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam,
            ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem attiecībā uz dažām rezolūcijām, par kurām paredzēts balsot Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (OIV)

               PIELIKUMS

               Dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, atbalsta tikai šādus 7. pakāpē esošus rezolūciju projektus par vīndarības metodēm, par vīndarības metodēs izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijām un par analīzes metodēm, ar kurām nosaka vīna nozares produktu saturu, neizslēdzot iespēju, ka šos projektus vēlāk pārskata, pamatojoties uz jaunu informāciju.

               OENO-TECHNO 13-532 – Misu apstrāde ar inaktivētiem raugiem ar garantētu glutationa saturu

               OENO-TECHNO 13-533 – Vīnu apstrāde ar inaktivētiem raugiem ar garantētu glutationa saturu

               OENO-TECHNO 14-567B – Piedevu un pārstrādes palīglīdzekļu nošķiršana, 2. daļa, kurā izdarīts šāds grozījums: vīnogu cukuru svītro no rezolūcijas

               OENO-TECHNO 15-580 – Misu apstrāde ar kālija karbonātu

               OENO-TECHNO 15-582 – Selektīvu augu šķiedru izmantošana vīnā

               OENO-TECHNO 15-583 – Deserta vīnu misu apstrāde ar kalcija sulfātu

               OENO-MICRO 15-576A – Monogrāfija par Saccharomyces ģints raugiem

               OENO-MICRO 15-576B – Monogrāfija par raugiem, kas nepieder pie Saccharomyces ģints

               OENO-SPECIF 15-571 – Monogrāfija par glutationu

               OENO-SPECIF 15-572 – Monogrāfija par kālija poliaspartātu

               OENO-SPECIF 15-574 – Monogrāfija par tanīniem: polifenolu noteikšanas metodes atjauninājums

               OENO-SPECIF 15-578 – Monogrāfija par selektīvām augu šķiedrām

               OENO-SPECIF 16-605 – Dzelzs robežvērtība OIV monogrāfijās par PVI/PVP

               OENO-SCMA 11-479 – Glikozes, fruktozes, glicerīna un etanola 13C/12C izotopu attiecības noteikšana vīnā ar augstas veiktspējas šķidruma hromatogrāfiju kopā ar izotopu attiecības masspektrometriju

               OENO-SCMA 13-529 – Hitināzei un taumatīnam līdzīgo proteīnu noteikšana baltvīnos un sārtvīnos

               OENO-SCMA 15-587 – Šķietamās spirta koncentrācijas definīcijas ieviešana: OIV-MA-BS-01 metodes pārskatīšana

               OENO-SCMA 15-588 – Obskurācijas principa ieviešana: OIV-MA-BS-01 metodes pārskatīšana

               OENO-SCMA 15-589 – 1,2-propāndiola un 2,3-butāndiola noteikšanas metode

               OENO-SCMA 15-590 – Etilkarbamāta noteikšana: OIV-MA-BS-25 metodes pārskatīšana


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.9.2016
            COM(2016) 624 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2016. gadā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  1
                (“DFS regula”), ļauj izmantot neparedzēto izdevumu rezervi līdz 0,03 % no ES-28 nacionālā kopienākuma kā galējas nepieciešamības instrumentu reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem. Pamatojoties uz DFS regulas 6. pantu, daudzgadu finanšu shēmas tehnisko korekciju ietvaros 2016. gadam
                  2
                neparedzēto izdevumu rezerves absolūtā summa 2016. gadam ir noteikta EUR 4438,2 miljonu apmērā.

               Saskaņā ar DFS regulas 13. pantu un pēc tam, kad bija izskatītas visas iespējas, lai finansētu papildu un neparedzētas saistības, Komisija ierosina 2016. gadam izmantot neparedzēto izdevumu rezervi EUR 240,1 miljona apmērā, lai papildinātu saistību apropriācijas, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies 3. izdevumu kategorijā “Drošība un pilsoniskums” Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2016. finanšu gadam, pārsniedzot saistību maksimālo apjomu EUR 2546 miljonu apmērā (faktiskajās cenās).

               Saskaņā ar 14. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2013. gada 2. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  3
                Komisija ir veikusi analīzi par iespēju pārcelt ievērojamas summas no pašreizējā budžeta.

               Saskaņā ar DFS regulas 13. panta 3. punktu Komisija ierosina kompensēt 3. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālā apjoma palielinājumu ar nepiešķirto rezervi, kas 2016. gadā pieejama 5. izdevumu kategorijas “Administrācija” izdevumu maksimālā apjoma ietvaros.

               Šis priekšlikums papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/253 (2015. gada 25. novembris) par 2017. gadam (EUR 520 miljoni), 2016. gadam (EUR 510 miljoni) un 2015. gadam (EUR 500 miljoni) pieejamā elasības instrumenta
                  4
                izmantošanu pilnā apmērā, lai segtu izmaksas par tūlītējiem budžeta pasākumiem bēgļu krīzes risināšanai.

               2.IZMANTOŠANAS PAMATOJUMS

               2.1.IEVADS

               Migrācijas, bēgļu un drošības krīzes iekšējā dimensija tiek finansēta no 3. izdevumu kategorijas, izmantojot Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF) un iekšējās drošības fondu (IDF), kā arī tādas specializētās aģentūras kā Frontex, EASO, eu-LISA un Eiropols. Turklāt 2016. gada 15. martā Padome pieņēma jaunu instrumentu
                  5
               , lai ļautu sniegt humanitāra rakstura ārkārtas atbalstu, reaģējot uz bēgļu un migrantu arvien lielāku pieplūdumu Savienībā.

               Kā izklāstīts saistītajā Komisijas priekšlikumā
                  6
               , šā jaunā ārkārtas instrumenta nepieciešamais finansējums 2016. gadā tika lēsts EUR 300 miljonu apmērā saistību apropriācijās un EUR 241 miljona apmērā maksājumu apropriācijās
                  7
               . EUR 199 miljoni saistību apropriācijās un EUR 130,2 miljoni maksājumu apropriācijās ir pādalītas no AMIF, vispirms saistībā ar 2016. gada 13. aprīlī pieņemto budžeta grozījumu Nr. 1/2016
                  8
                (EUR 100 miljoni saistību apropriācijās un EUR 80,2 miljoni maksājumu apropriācijās) un pēc tam, izmantojot Komisijas augustā īstenoto apropriāciju pārvietojumu saskaņā ar Finanšu regulas 26. panta 1. punkta c) apakšpunktu (EUR 99 miljoni saistību apropriācijās un EUR 50 miljoni maksājumu apropriācijās).

               Iespējams, atlikušās vajadzības, kuras saistītas ar jauno ārkārtas instrumentu un kuras pašlaik tiek aptuveni lēstas EUR 50 miljonu apmērā saistību apropriācijās un EUR 10 miljonu apmērā maksājumu apropriācijās, joprojām ir jāfinansē 2016. gadā. Turklāt jaunākajā AMIF vajadzību izvērtējumā līdz gada beigām ir noteikts, ka iepriekš minēto pārdalīšanu daļēji jākompensē ar jaunām apropriācijām EUR 130 miljonu apmērā tikai saistību apropriācijās. AMIF līdzekļu daļējā papildināšana (EUR 130 miljonu apmērā) ir apvienota ar Iekšējās drošības fonda robežu atzara (“IDF – Robežas”) stiprināšanu par EUR 70 miljoniem saistību apropriācijās, lai reaģētu uz Bulgārijas neseno iesniegto lūgumu pēc ārkārtas palīdzības. Šajā ierosinājumā ņemts vērā, ka ISF ārkārtas palīdzība, kas patlaban ir pieejama 2016. gada budžetā, ir jau gandrīz pilnīgi izmantota.

               Ņemot vērā iespējamo pārdalīšanu uz citām budžeta pozīcijām 3. izdevumu kategorijā (EUR 9,9 miljoni), Komisija Budžeta grozījuma projektā Nr. 4/2016 ir pieprasījusi par EUR 240,1 miljonu palielināt saistību apropriācijas virs šīs izdevumu kategorijas maksimālā apjoma
                  9
               .

               Izdevumu kategorijas maksimālais apjoms 2016. gadā ir 2546 miljoni euro pašreizējās cenās. Atļautās saistību apropriācijas 3. izdevumu kategorijā 2016. gada budžetā ir 4052 miljoni euro, un to nodrošināšanai jau bija jāizmanto visi elastības instrumentā pieejamie līdzekļi (EUR 1506 miljoni), kas pārsniedza 3. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālo apjomu, saskaņā ar DFS regulas 11. panta 2. punktu.

               Izdevumi, kas saistīti ar migrāciju, bēgļiem un drošību, veido vairāk nekā 70 % no 3. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālā apjoma. Komisija ir rūpīgi izvērtējusi visas pārdales iespējas. Tomēr, ņemot vērā ierobežoto rīcības brīvību šajā izdevumu kategorijā, ir iespējams segt tikai nelielu procentuālo daļu no vajadzībām saistību apropriācijās, kā aprakstīts iepriekš, neapdraudot salīdzinoši mazāku programmu pienācīgu darbību.

               Attiecīgi vienīgā iespējamā izvēle budžeta vajadzību apmierināšanai ir neparedzēto izdevumu rezerves izmantošana. Rezervju pieejamība citās izdevumu kategorijās ļauj pilnībā kompensēt šos līdzekļus 2016. gadā.

               Maksājumu apropriāciju vajadzības tiks iekļautas 2016. gada maksājumu maksimālajā apjomā, tāpēc neparedzēto izdevumu rezerve maksājumiem nebūs jāizmanto.

               2.2.NEPAREDZĒTO IZDEVUMU REZERVE KĀ GALĒJAS NEPIECIEŠAMĪBAS INSTRUMENTS

               DFS regulas 13. panta 1. punktā neparedzēto izdevumu rezerve ir definēta kā galējas nepieciešamības instruments reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem. Tā kā 2016. gada budžetā 3. izdevumu kategorijā saistību maksimālā apjoma ietvaros nav nepiešķirtas rezerves, Komisija  ir izskatījusi visas pārdales iespējas šajā izdevumu kategorijā.

               Ņemot vērā elastības instrumenta pilnīgo izmantošanu 2016. gada budžetā (EUR 1530 miljoni), 2016. gadam paredzētās neparedzēto izdevumu rezerves izmantošana EUR 240,1 miljona apmērā ir vienīgais pieejamais instruments, lai novērstu plaisu starp izdevumu maksimālo apjomu 3. izdevumu kategorijā un papildu neparedzētajām vajadzībām, kas aplēstas 2016. gadam.

               2.3.NEPAREDZĒTU APSTĀKĻU IETEKME UZ BUDŽETU 2016. GADĀ

               Lai gan migrācijas, bēgļu un drošības krīze sākās 2015. gadā, tās ietekme un sekas vēl aizvien jūtamas katru dienu. Politisko lēmumu pieņemšana trešās valstīs attiecībā uz bēgļu pieņemšanu šo valstu teritorijā, kā arī robežu atvēršana un slēgšana ļoti apgrūtina iespēju paredzēt īstermiņa un ilgtermiņa attīstību šajā jomā. Krīzes mainīgais raksturs un neprognozējamība attaisno neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu kā pēdējo līdzekli, lai risinātu migrācijas, bēgļu un drošības krīzes neparedzēto ietekmi uz 3. izdevumu kategorijas izdevumu vajadzībām.

               3.NEPAREDZĒTO IZDEVUMU REZERVES KOMPENSĀCIJA ATTIECĪBĀ PRET DFS MAKSIMĀLO APJOMU

               DFS regulas 13. panta 3. punktā ir noteikts, ka summas, ko dara pieejamas, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi, pilnībā kompensē ar rezervēm kārtējam vai nākamajiem finanšu gadiem.

               Saskaņā ar DFS regulas 13. panta 4. punktu šādi kompensētus apjomus turpmāk neizmanto saistībā ar DFS, lai netiktu pārsniegti saistību un maksājumu apropriāciju kopējie maksimālie apjomi, kas DSF noteikti kārtējam un nākamajiem finanšu gadiem. Tādējādi, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi saistību apropriācijām 2016. gadā 3. izdevumu kategorijas ietvaros un attiecīgi kompensējot izdevumus, jāievēro kopējais saistību maksimālais apjoms laikposmam no 2017.–2020. gadam.

               Tā kā pietiekama līdzekļu rezerve saskaņā ar 2016. gadā noteikto izdevumu maksimālo apjomu ir pieejamas 5. izdevumu kategorijā, Komisija ierosina pilnībā tās kompensēt 2016. gadā, lai neietekmētu vajadzības pēc saistību apropriācijām laikposmā no 2017.–2020. gadam. 5. izdevumu kategorijā kompensācijas summa būs EUR 240,1 miljons, atstājot EUR 291,9 miljonu rezervi 2016. gadā. Kopējais saistību maksimālais apjoms 2016. gadam un visai DFS paliks nemainīgs.

               4.PAPILDU ELEMENTI

               Eiropas Parlamentam un Padomei tiek atgādināts, ka šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā budžeta grozījumu projektu Nr. 4/2016 saskaņā ar DFS regulas 13. panta 1. punkta pēdējo teikumu.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2016. gadā

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu (2013. gada 2. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  10
                un jo īpaši tā 14. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā

               (1) 13. pantā Padomes Regulā Nr. 1311/2013
                  11
               , ir paredzēta neparedzēto izdevumu rezerve līdz 0,03 % apjomā no Savienības nacionālā kopienākuma.

               (2) Saskaņā ar minētās regulas 6. pantu Komisija ir aprēķinājusi šīs neparedzēto izdevumu rezerves absolūto summu 2016. gadam
                  12
               .

               (3) Pēc tam, kad bija izvērtētas visas pārējās finansiālās iespējas, lai reaģētu uz neparedzētiem apstākļiem 3. izdevumu kategorijas “Drošība un pilsoniskums” 2016. gadam paredzēto izdevumu maksimālā apjoma ietvaros, un pēc tam, kad 3. un 4. izdevumu kategorijā bija ierosināts pilnībā izmantot elastības instrumentu ietvaros 2016. gadā pieejamo summu EUR 1530 miljonu apmērā, migrācijas, bēgļu un drošības krīzes radīto problēmu risināšanai ir jāizmanto neparedzēto izdevumu rezerve, Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2016. finanšu gadam palielinot saistību apropriācijas 3. izdevumu kategorijā un pārsniedzot šai kategorijai noteikto maksimālo apjomu.

               (4) Ņemot vērā šo īpašo situāciju, ir radušies galējas nepieciešamības apstākļi, kas minēti 13. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2016. finanšu gadam izmanto neparedzēto izdevumu rezervi, lai nodrošinātu saistību apropriācijas EUR 240,1 miljona apmērā, pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas saistību maksimālo apjomu 3. izdevumu kategorijā.

               2. pants

               Saistību apropriācijas EUR 240,1 miljona apmērā, kas izmantotas no neparedzēto izdevumu rezerves 2016. finanšu gadam, pilnīgi kompensē ar 5. izdevumu kategorijas “Administrācija” rezervi 2017. gadam.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (2)
                  COM(2015) 320, 22.5.2015.

                     (3)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (4)
                  OV L 47, 24.2.2016., 6. lpp.

                     (5)
                  OV L 70, 16.3.2016., 1. lpp.

                     (6)
                  COM(2016) 115, 2.3.2016.

                     (7)
                  80 % no priekšfinansējuma.

                     (8)
                  OV L 143, 31.5.2016.

                     (9)
                  COM(2016) 623, 30.9.2016.

                     (10)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (11)
                  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (12)
                  Komisijas 2015. gada 22. maijā paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par tehniskajām korekcijām 2016. gada finanšu shēmā atbilstoši NKI izmaiņām (COM(2015) 320, 22.5.2016.).