Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0652

Priekšlikums Padomes regula par dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz Gvineju  /* COM/2009/0652 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.11.2009COM(2009) 652 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULApar dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz GvinejuPASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Padome 2009. gada 27. oktobrī pieņēma Kopējo nostāju 2009/788/KĀDP par drošības spēku vardarbīgo vēršanos pret politiskās demonstrācijas dalībniekiem Konakri 2009. gada 28. septembrī, par paziņotajiem cilvēktiesību pārkāpumiem pēc šiem notikumiem, kā arī par vardarbīgu apspiešanu un politisko strupceļu valstī. Ar kopējo nostāju tika noteikts embargo ieroču eksportam uz Gvineju un noteikts ceļošanas aizliegums 42 fiziskām personām, kas minētas kopējās nostājas pielikumā kā valdošās NCDD locekļi un personas, kas ar viņiem ir cieši saistītas.2.  Padome gatavo nākamo KĀDP kopējo nostāju, aicinot noteikt papildu ierobežojošus pasākumus, tostarp i) kopējās nostājas pielikumā norādīto personu un vienību līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu un ii) aizliegumu sniegt jebkurai personai Gvinejā tehnisku un finansiālu palīdzību un citus pakalpojumus saistībā ar militārām darbībām.3.  Uz šiem pasākumiem attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līguma darbības joma. Tāpēc Komisija jau iepriekš pieņem priekšlikumu regulai, ar kuru īstenos šos ierobežojošos pasākumus.4.  Ar šo regulu pieņemtos ierobežojošos pasākumus īsteno, pilnībā ievērojot pamattiesības, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas jaunāko tiesu praksi.5.  Vairāki ierosinātās regulas noteikumi ir ņemti no „Pamatnostādnēm par ierobežojošu pasākumu (sankciju) īstenošanu un izvērtēšanu ES kopējās ārpolitikas un drošības politikā”[1].6.  Papildu norādījumus par ierosināto pasākumu piemērošanu var atrast dokumentā „ES ierobežojošu pasākumu efektīvas īstenošanas paraugprakse”[2].PriekšlikumsPADOMES REGULApar dažu ierobežojošu pasākumu noteikšanu attiecībā uz GvinejuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 60. un 301. pantu,ņemot vērā Padomes […] Kopējo nostāju 2009/…/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Gvineju,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,tā kā:(1) Kopējā nostājā 2009/…./KĀDP ir paredzēti konkrēti ierobežojoši pasākumi pret Nacionālās demokrātijas un attīstības padomes ( NCDD ) locekļiem un ar tiem saistītām personām, kuri ir atbildīgi par 2009. gada 28. septembra represijām vai politisko strupceļu valstī.(2) Šie pasākumi ietver kopējās nostājas pielikumā uzskaitīto fizisko un juridisko personu, vienību un organizāciju līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, kā arī aizliegumu sniegt tehnisku un finansiālu palīdzību un citus pakalpojumus saistībā ar militārām darbībām jebkurai personai Gvinejā vai izmantošanai Gvinejā.(3) Šie pasākumi ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma darbības jomā, tādēļ, jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka uzņēmēji visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi, ir nepieciešami Kopienas tiesību akti pasākumu īstenošanai, ciktāl tas attiecas uz Kopienu.(4) Šajā Regulā ir ievērotas pamattiesības un pamatprincipi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši tiesības uz efektīvu aizsardzību un taisnīgu tiesu, īpašuma tiesības un tiesības uz personas datu aizsardzību. Šī regula būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.(5) Lai īstenotu šo regulu, to personu dati, kas atttiecas uz fiziskām un juridiskām personām, vienībām un organizācijām, kuru līdzekļi un saimnieciskie resursi ir jāiesaldē saskaņā ar šo regulu, ir jādara pieejami publiski un pareizi jāapstrādā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulai (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[3] un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvai 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[4].(6) Ir jāparedz noteikums par klasificētas informācijas apstrādi Komisijā.(7) Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai ir jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:a) „tehniskā palīdzība” ir jebkāds tehnisks atbalsts, kas saistīts ar remontu, izstrādāšanu, ražošanu, montāžu, testēšanu, uzturēšanu, vai jebkāds cits tehnisks pakalpojums, un tā var izpausties, piemēram, kā sagatavošana, konsultēšana, apmācīšana, darba zināšanu vai prasmju nodošana vai konsultatīvi pakalpojumi, tostarp mutiska palīdzība;b) „līdzekļi” ir finanšu aktīvi un jebkādi labumi, tostarp, bet ne tikai:i) skaidra nauda, čeki, prasījumi skaidrā naudā, pārvedu vekseļi, maksājumu uzdevumi un citi maksājumu instrumenti;ii) noguldījumi finanšu iestādēs vai citās vienībās, kontu atlikumi, parādi un saistību dokumenti;iii) „finanšu instrumenti”, kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem, I pielikuma C iedaļā (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.);iv) procenti, dividendes vai citi ienākumi no aktīviem, kā arī to uzkrātās vai radītās vērtības;v) kredīti, tiesības uz ieskaitu, garantijas, saistību izpildes garantijas vai citas finanšu saistības;vi) akreditīvi, konosamenti, pavadzīmes;vii) dokumenti, kas apliecina dalību fondos vai finanšu līdzekļu daļas piederību;c) „līdzekļu iesaldēšana” ir aizliegums veikt jebkādu līdzekļu kustību, pārvedumus, grozījumus, izmantošanu, piekļūt tiem vai veikt tādas darbības ar līdzekļiem, kuru rezultātā jebkādā veidā mainītos to apjoms, summa, atrašanās vieta, īpašnieks, valdītājs, raksturīgās iezīmes vai galamērķis, vai rastos citas pārmaiņas, kas ļautu izmantot līdzekļus, tostarp veikt vērtspapīru portfeļa pārvaldību;d) „saimnieciskie resursi” ir visdažādākie materiālie vai nemateriālie, kustamie vai nekustamie aktīvi, kas nav līdzekļi, bet ko var izmantot, lai iegūtu līdzekļus, preces vai pakalpojumus;e) „saimniecisko resursu iesaldēšana” ir aizliegums tos izmantot, lai iegūtu līdzekļus, preces vai pakalpojumus jebkādā veidā, tostarp ne tikai tos pārdodot, iznomājot vai ieķīlājot, bet arī citādi;f) „Kopienas teritorija” ir teritorijas, kurām piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem.2. pantsIr aizliegts:a) tieši vai netieši sniegt tehnisku palīdzību saistībā ar militārām darbībām, Eiropas Savienības kopējā militāro preču sarakstā minētajām precēm un tehnoloģijām[5] vai saistībā ar minētajā sarakstā ietverto preču nodrošināšanu, ražošanu, uzturēšanu un izmantošanu jebkādai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai organizācijai Gvinejā vai izmantošanai Gvinejā;b) tieši vai netieši sniegt finansējumu vai finansiālu atbalstu saistībā ar militārām darbībām, Eiropas Savienības kopējā militāro preču sarakstā minētajām precēm un tehnoloģijām, tostarp jo īpaši dotācijas, aizdevumus un eksporta kredītapdrošināšanu jebkuram darījumam ar minēto priekšmetu pārdošanu, piegādi, pārsūtīšanu vai eksportu, vai jebkādam darījumam saistītas tehniskās palīdzības sniegšanai jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, vienībai vai organizācijai Gvinejā vai izmantošanai Gvinejā;c) apzināti un tīši piedalīties darbībās, kuru mērķis vai sekas ir a) un b) apakšpunktā minēto aizliegumu apiešana.3. pants1. Tiek iesaldēti visi līdzekļi un saimnieciskie resursi, kas ir to fizisko vai juridisko personu, vienību un organizāciju īpašumā, valdījumā vai turējumā, kuras uzskaitītas I pielikumā.2. Nekādi līdzekļi vai saimnieciskie resursi nav tieši vai netieši pieejami I pielikumā uzskaitītajām fiziskajām vai juridiskajām personām, vienībām vai organizācijām vai to interesēs.3. Regulas I pielikumā iekļauj fiziskas vai juridiskas personas, vienības un organizācijas, ko saskaņā Kopējās nostājas 2009/…/KĀDP [..]. pantu Padome ir identificējusi kāa) Nacionālās demokrātijas un attīstības padomes (NCDD) locekļus;b) ar viņiem saistītas fiziskas personas, kas ir atbildīgas par 2009. gada 28. septembra vardarbīgo apspiešanu vai politisko strupceļu Gvinejā; vaic) juridiskas personas, vienības vai organizācijas, kas ir saistītas ar a) un b) punktā minētajām fiziskajām personām.4. Ir aizliegta apzināta un tīša dalība darbībās, kuru mērķis vai iznākums ir tieša vai netieša 1. un 2. punktā minēto pasākumu apiešana.4. pantsAizliegumi, kas paredzēti 2. panta b) punktā un 3. panta 2. punktā, nerada nekādu atbildību attiecīgām fiziskām vai juridiskām personām, vienībām un organizācijām, kuras deva piekļuvi līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem, ja tās nezināja un tām nebija vērā ņemamu iemeslu uzskatīt, ka to rīcība būtu pretrunā ar minētajiem aizliegumiem.5. pants1. Atkāpjoties no 3. panta, II pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes var atļaut iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu vai arī darīt tos pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kādus tās uzskata par atbilstošiem, ja tās ir konstatējušas, ka līdzekļi vai saimnieciskie resursi ira) vajadzīgi, lai segtu I pielikumā uzskaitīto personu un viņu apgādājamo ģimenes locekļu pamatizdevumus, tostarp maksājumus par pārtikas produktiem, īri vai hipotekāro aizdevumu, zālēm un ārstēšanu, nodokļu, apdrošināšanas prēmiju un komunālo pakalpojumu maksājumus;b) paredzēti vienīgi atbilstīgu honorāru samaksai un atlīdzībai par izdevumiem saistībā ar juridiskiem pakalpojumiem;c) paredzēti vienīgi komisijas maksai vai apkalpošanas maksai par iesaldēto līdzekļu vai saimniecisko resursu parastu turēšanu vai glabāšanu; vaid) vajadzīgi ārkārtas izdevumiem ar noteikumu, ka šajā gadījumā dalībvalsts vismaz divas nedēļas pirms atļaujas piešķiršanas ir paziņojusi visām pārējām dalībvalstīm un Komisijai apsvērumus, kāpēc tā uzskata par vajadzīgu piešķirt šādu atļauju.2. Attiecīgā dalībvalsts informē pārējās dalībvalstis un Komisiju par visām atļaujām, kas piešķirtas saskaņā ar 1. punktu.6. pantsAtkāpjoties no 3. panta, II pielikumā uzskaitītās kompetentās iestādes var atļaut atsevišķu iesaldētu līdzekļu vai saimniecisko resursu atbrīvošanu, ja ievēroti šādi nosacījumi:a) uz minētajiem līdzekļiem vai saimnieciskajiem resursiem attiecas tiesisks, administratīvs vai arbitrāžas noteikts apgrūtinājums, kas noteikts pirms dienas, kad 3. pantā minētā fiziskā vai juridiskā persona, vienība vai organizācija ir iekļauta I pielikuma sarakstā, vai tiesisks, administratīvs vai arbitrāžas noteikts spriedums, kas pasludināts pirms minētā datuma;b) minētos līdzekļus vai saimnieciskos resursus izmantos vienīgi, lai apmierinātu prasījumus, kas izriet no šāda apgrūtinājuma vai ko atzīst par spēkā esošiem ar šādu spriedumu, tajās robežās, kas paredzētas piemērojamajos tiesību aktos un noteikumos, kuri reglamentē šādu prasījumu iesniedzēju tiesības;c) apgrūtinājums vai spriedums nav pieņemts par labu kādai no personām, vienībām vai organizācijām, kuras uzskaitītas I pielikumā;d) apgrūtinājuma vai sprieduma atzīšana nav pretrunā attiecīgās dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai. kā arīe) dalībvalsts ir paziņojusi par apgrūtinājumu vai spriedumu Komisijai.7. pants1. Regulas 3. panta 2. punkts neattiecas uz iesaldēto kontu papildinājumiem:a) ar procentiem vai citiem ieņēmumiem no šiem kontiem; vaib) maksājumiem un finanšu instrumentu pārvietojumiem, kas paredzēti līgumos, nolīgumos vai saistībās, kas noslēgtas vai radušās pirms dienas, kad 3. pantā minētās fiziskās vai juridiskās personas, vienības vai organizācijas ir iekļautas I pielikuma sarakstā,ja šādi procenti, citi ieņēmumi, maksājumi vai finanšu ir iesaldēti saskaņā ar 3. panta 1. punktu.2. Regulas 3. panta 2. punkts neliedz finanšu iestādēm vai kredītiestādēm Kopienā kreditēt iesaldētos kontus, saņemot līdzekļus, kas ieskaitīti sarakstā iekļauto fizisko vai juridisko personu, vienību vai organizāciju kontā, ar nosacījumu, ka visus šo kontu papildinājumus arī iesaldē. Finanšu vai kredīta iestāde par katru šādu darījumu nekavējoties informē attiecīgo kompetento iestādi.8. pantsLīdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana vai atteikšanās līdzekļus vai saimnieciskos resursus darīt pieejamus, ja tā veikta labticīgi, pamatojot ar to, ka šāda rīcība ir saskaņā ar šo regulu, nerada nekādu atbildību fiziskām vai juridiskām personām, vienībām vai organizācijām, kas to īsteno, vai to vadītājiem vai darbiniekiem, ja vien nav pierādīts, ka līdzekļi un saimnieciskie resursi iesaldēti vai aizturēti nolaidības dēļ.9. pants1. Neskarot piemērojamos noteikumus par ziņojumu sniegšanu, konfidencialitāti un dienesta noslēpumu, fiziskās un juridiskās personas, vienības un organizācijasa) Regulas II pielikumā minētajai kompetentajai iestādei dalībvalstī, kurā tās dzīvo vai atrodas, tūlīt sniedz visu informāciju, kas varētu veicināt šīs regulas ievērošanu, piemēram, informāciju par kontiem un summām, kuri iesaldēti saskaņā ar 2. pantu, un tieši vai ar II pielikumā uzskaitīto kompetento iestāžu starpniecību nodod šo informāciju Komisijai; unb) sadarbojas ar minēto kompetento iestādi saistībā ar jebkādām šīs informācijas pārbaudēm.2. Visu informāciju, ko sniedz vai saņem saskaņā ar šo pantu, izmanto tikai tādiem nolūkiem, kādiem tā sniegta vai saņemta.10. pantsKomisija un dalībvalstis nekavējoties informē cita citu par pasākumiem, kas veikti atbilstīgi šai regulai, un sniedz cita citai to rīcībā esošo attiecīgo informāciju saistībā ar šo regulu, jo īpaši ziņas par pārkāpumiem un izpildes problēmām, un valstu tiesu nolēmumiem.11. pants1. Regulas I pielikumā par sarakstā iekļautajām fiziskām personām iekļauj tikai šādu informāciju:a) identifikācijas nolūkiem: uzvārds un vārdi (tostarp pseidonīmi un tituli, ja tādi ir); dzimšanas datums un vieta; valstspiederība; pases un identifikācijas kartes numurs; nodokļu maksātāja un sociālās apdrošināšanas numurs; dzimums; adrese vai cita informācija par atrašanās vietu; amats vai profesija;b) regulas 6. panta a) punktā un 7. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētais datums;c) pamatojumi iekļaušanai sarakstā, piemēram, amats vai citi pamatoti iemesli.2. Regulas I pielikumā var iekļaut arī informāciju par uzskaitīto personu ģimenes locekļiem, ja šāda informācija ir nepieciešama īpašos gadījumos un tikai nolūkā pārbaudīt uzskaitīto fizisko personu identitāti.12. pants1. Komisija ir pilnvarota:a) grozīt I pielikumu, pamatojoties uz lēmumiem, kas pieņemti par Kopējās nostājas 2009/…/KĀDP pielikumu; unb) grozīt II pielikumu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju.2. Komisija norāda individuālos un īpašos iemeslus lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 1. punkta a) apakšpunktu, un dod iespēju attiecīgajām fiziskām personām, vienībām vai organizācijām paust savus apsvērumus.3. Komisija apstrādā personu datus, lai veiktu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu. Šie uzdevumi ir:a) sagatavot grozījumus šīs regulas I pielikumā;b) ietvert I pielikuma saturu elektroniskajā sarakstā, kurā iekļautas personas, grupas un vienības, uz kurām attiecas ES finansiālās sankcijas, un kas pieejams Komisijas tīmekļa vietnē[6];c) apstrādāt informāciju, kas pamato iekļaušanu sarakstā; und) apstrādāt informāciju par šīs regulas pasākumu ietekmi, piemēram, iesaldēto līdzekļu vērtību, un informāciju par kompetento iestāžu piešķirtajām atļauju.4. Komisija var apstrādāt datus, kas attiecas uz noziedzīgiem nodarījumiem, ko izdarījušas sarakstā iekļautās fiziskās personas, un sodāmību vai drošības pasākumiem, kas attiecas uz šādām personām, taču tikai tādā mērā, cik šāda apstrāde ir nepieciešama, lai sagatavotu pamatojumu un izskatītu attiecīgo fizisko personu iesniegtos apsvērumus, nodrošinot atbilstīgus īpašus aizsardzības pasākumus. Šādus datus nepublisko un nenodod tālāk.5. Šajā regulā Komisijas nodaļa, kas minēta II pielikumā, ir noteikta kā „par datu apstrādi atbildīgā persona” Regulas (EK) Nr. 45/2001 2. panta d) punkta nozīmē, lai attiecīgās fiziskās personas var izmantot savas tiesības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.6. Ja Komisija saņem klasificētu informāciju, tā to izmanto saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2001/844/EK, EOTK, Euratom[7] un vajadzības gadījumā saskaņā ar nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienību un iesniedzēju valsti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai.7. Dokumenti, kas klasificēti kā „TRES SECRET UE/EU TOP SECRET”, “SECRET UE” vai “CONFIDENTIEL UE”, netiek publiskoti bez informācijas sniedzēja piekrišanas.13. pants1. Dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.2. Dalībvalstis šos noteikumus paziņo Komisijai tūlīt pēc šās regulas stāšanās spēkā, kā arī paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem.14. pantsGadījumos, kad šajā regulā ir paredzēts ziņot Komisijai, sniegt tai informāciju vai citādi sazināties ar to, šādai saziņai izmanto II pielikumā norādīto adresi un citu kontaktinformāciju.15. pantsŠo regulu piemēroa) Kopienas teritorijā, tostarp tās gaisa telpā;b) dalībvalstu jurisdikcijā esošās lidmašīnās vai uz to jurisdikcijā esošiem kuģiem;c) attiecībā uz visām personām Kopienas teritorijā vai ārpus tās, kurām ir kādas dalībvalsts valstspiederība;d) attiecībā uz juridiskām personām, vienībām vai organizācijām, kuras ir reģistrētas vai dibinātas saskaņā ar kādas dalībvalsts likumiem;e) visām juridiskām personām, vienībām vai organizācijām saistībā ar jebkādiem darījumiem, ko tās pilnīgi vai daļēji veic Kopienā.16. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdā –priekšsēdētājs […]I PIELIKUMSRegulas 3. pantā minēto fizisko un juridisko personu, vienību un organizāciju sarakstsII PIELIKUMSRegulas 5. pantā, 6. pantā, 7. panta 2. punktā un 9. pantā minēto kompetento iestāžu saraksts un adrese paziņojumu sniegšanai Eiropas Komisijai(aizpilda dalībvalstis)A. Kompetentās iestādes katrā dalībvalstīBEĻĢIJABULGĀRIJAČEHIJAS REPUBLIKADĀNIJAVĀCIJAIGAUNIJAĪRIJAGRIEĶIJASPĀNIJAFRANCIJAITĀLIJAKIPRALATVIJALIETUVALUKSEMBURGAUNGĀRIJAMALTANĪDERLANDEAUSTRIJAPOLIJAPORTUGĀLERUMĀNIJASLOVĒNIJASLOVĀKIJASOMIJAZVIEDRIJAAPVIENOTĀ KARALISTEB. Adrese paziņojumu vai citas informācijas nosūtīšanai Eiropas KomisijaiEuropean CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A.2. Crisis Management and Conflict PreventionCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/BrusselBelgiumE-pasts: relex-sanctions@ec.europa.euTālrunis: (32 2) 295 55 85Fakss: (32 2) 299 08 73[1] Padomes dokuments Nr. 15114/05.[2] Padomes dokuments Nr. 8666/1/08.[3] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.[4] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.[5] OV C 65, 19.3.2009., 1. lpp.[6] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/consol-list_en.htm[7] OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.


|

52010PC0545

Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas  attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem  /* COM/2010/0545 galīgā redakcija - NLE 2010/0284 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 6.10.2010COM(2010) 545 galīgā redakcija2010/0284 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiemPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Dziļūdens krājumi ir zivju krājumi, ko zvejo ūdeņos ārpus kontinentālo šelfu galvenajām zvejas vietām. Tie ir sastopami kontinentālajās nogāzēs vai pie jūras pacēlumiem. Šīs sugas ir lēnaudzīgas, tām ir ilgs mūžs, tāpēc tās ir īpaši jutīgas pret zvejas darbībām. Zinātniskā pieredze par minēto zivju sugu dzīves ilgumu un augšanu lēnām sāk uzlaboties un liecina, ka dažas sugas, kā zilā jūras līdaka un ogļzivs, aug ātrāk un to mūžs ir īsāks nekā Atlantijas lielgalvim, dziļūdens haizivīm un strupdeguna garastei un tāpēc tās ir mazāk jutīgas pret zvejas darbībām. Jutīgums pret zveju ir atkarīgs arī no tā, vai sugas var tikt zvejotas zonās, kur tās uzturas lokālos baros, kā tas ir, zvejojot Atlantijas lielgalvji, zilo jūras līdaku un beriksas. Tā tas ir attiecībā uz visiem savvaļas zivju krājumiem, bet, ja dziļūdens zvejniecības netiks ierobežotas, tas izraisīs konkurenci starp zvejas uzņēmumiem iegūt savā īpašumā brīvo resursu, pienācīgi neņemot vērā ilgtspējīgas izmantošanas līmeni. Kamēr Eiropas Savienība nebija ieviesusi regulu 2003. gadā, tā tas bija dažu dziļūdens zivju sugu gadījumā. Piemēram, uzskata, ka vērtīgā Atlantijas lielgalvju sugas krājumi Ziemeļrietumu ūdeņos ir izsīkusi, tāpat kā vērtīgās sarkanās zobaines krājumi Biskajas līcī. Tāpēc, ierobežojot zvejas darbības, ir vajadzīga valsts intervence, lai novērstu zvejas uzņēmumu ienākumu sarukumu, uzlabotu izmantošanu, to orientējot uz ieguves apjomu palielināšanu ilgtermiņā, un mazinātu ietekmi uz ekosistēmu un barošanas tīklu, ko izraisījis dažu zivju populāciju apjoma pēkšņs samazinājums. Tas arī palīdzēs garantēt stabilāku augstvērtīga proteīna nodrošinājumu patērētājiem, lai gan attiecībā uz dziļūdens zivju sugām šim aspektam ir mazāka nozīme, jo šīs sugas veido tikai ļoti mazu tādu zivju daļu, kuras izkrauj ES. Attiecībā uz dziļūdens zivju sugām valsts intervencei ir jo īpaša nozīme, ņemot vērā faktu, ka lai atgūtos no lēnaudzīgo zivju sugu krājumu izsīkšanas, var būt nepieciešams ļoti ilgs laiks vai arī tas var pat neizdoties. Vajadzība noteikt zvejas iespējas ir atspoguļota Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punktā, kurā Padomei ir noteikts pienākums to darīt. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) reizi divos gados sniedz sīku pārskatu par dziļūdens zivju krājumu bioloģisko statusu. Jaunākais ieteikums tika sniegts 2010. gada jūnijā. Šis priekšlikums noteikt zvejas iespējas ir pamatots ar turpmāku pētījumu, ko pēc ICES darba 2010. gada jūlijā veica Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Līdz ar to ir ņemta vērā vajadzība pamatot lēmumu pieņemšanu ar uzticamiem zinātniskiem ieteikumiem, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Zinātniskās organizācijas konsekventi iesaka, ka labākais dziļūdens zvejniecības pārvaldības instruments ir zvejas piepūles ierobežošana. Tas ir saistīts ar faktu, ka dziļūdens zivju sugu nozveja tiek veikta kopā ar jauktu dažādu sugu zveju, ka zvejas darbības nav selektīvas un ka vērā ņemami zivju daudzumi tiek izmesti atpakaļ jūrā, jo tiem nav vai ir nepietiekama komercvērtība. Tomēr nozvejas limiti tiek uzskatīti par noderīgu papildu pasākumu, un tos iespējams savienot ar prasībām, kā tiek izmantotas minētās zvejas iespējas, ja šādu prasību nav, nozvejas apjomus nevar pamatot. Tāpēc Komisija ir iedibinājusi praksi izstrādāt zvejas iespēju regulu priekšlikumus tikpat bieži, cik bieži ir pieejami zinātniskie ieteikumi. Turklāt Komisija 2010. gadā pārskata vispārējās pieejas režīmu dziļūdens zivju krājumiem (Padomes Regula (EK) Nr. 2347/2002), lai izstrādātu zvejas piepūles ierobežojumus un tehniskos pasākumus, kas atbilst dažādiem zvejas veidiem. Pašreiz zvejas piepūle ir globāli limitēta Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā, nediskriminējot dažādas zvejniecības (skatīt 9. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 53/2010). |Vispārīgais konteksts Kopš 2003. gada dziļūdens zivju sugu zveja Eiropas Savienībā ir regulēta attiecībā uz kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) pa sugām un apgabaliem un attiecībā uz maksimālo zvejas piepūli Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. Kopējā pieļaujamā nozveja attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2009. un 2010. gadam noteikta Padomes 2008. gada 28. decembra Regulā (EK) Nr. 1359/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem[1]. Pieejamā informācija par dziļūdens zivju krājumiem zinātniekiem pilnībā neļauj izvērtēt nedz krājumu statusu, nedz populācijas lielumu vai zvejas izraisītu mirstību. Ir vairāki iemesli, kuri pastāvīgi kavē virzību šajā jomā. Minētās zivju sugas bieži vien ir lēnaudzīgas un tām ir ilgs mūžs, tāpēc ir neiespējami strukturēt krājumus pēc vecuma klasēm un izvērtēt zvejas ietekmi uz krājumiem pēc izmaiņām nozvejoto zivju garuma vai vecuma struktūrā. Nav zināms tas, cik bieži krājums papildinās. Krājumi ir plaši izplatīti dziļumā, tāpēc praktisku apsvērumu dēļ tos ir grūti pārbaudīt. Zinātnisko apsekojumu dati bieži vien nav pieejami, jo minētajiem krājumiem ir samazināta komercvērtība vai tie neaptver visu izplatības apgabalu. Zvejas darbības tikai daļēji tiek vērstas uz šīm zivju sugām un dažas no tām ir īslaicīgas. Līdz ar to zinātniskās pieredzes attīstība ir lēna. Tās pamatā ir tālredzīga pieeja zvejniecības pārvaldībā, kas balstās uz tendencēm, kuras var novērot sastopamības indikatoros. Zvejas iespēju noteikšana un sadale ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Saistības ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā. Šādām zvejas iespējām jābūt saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, cita starpā, ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Līgumu par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu [turpmāk 1995. gada ANO Zivju krājumu nolīgums]. Jo īpaši likumdevējam ir jābūt daudz uzmanīgākam, ja informācija ir nenoteikta, nedroša vai nepietiekama. Saskaņā ar ANO 1995. gada Zivju krājuma nolīguma 6. panta 2. punktu, ja nav iespējams izmantot atbilstīgu zinātnisku informāciju, tas nav iemesls, lai atliktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai tos neveiktu nemaz. KPN korekcijas, kas paredzētas šajā priekšlikumā, atbilst zinātniskiem ieteikumiem un atspoguļo pārvaldības principus, kas izklāstīti ANO 1995. gada Zivju krājumu nolīgumā un 2008. gada Starptautiskās vadlīnijās par dziļūdens zvejas pārvaldību tāljūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija un ko nesen apstiprināja ANO Ģenerālā asambleja (2009. gada decembra Rezolūcija 64/72). Lai gan daudzus dziļūdens zivju krājumus izmanto arī citas zvejojošās valstis, konkrēti, Norvēģija, Īslande, Fēru salas un Krievija, un ir jāparaksta nolīgums par saskaņotiem pārvaldības pasākumiem kopā ar minētajām zvejojošajām valstīm, vai ciktāl tas attiecas uz krājumu apdzīvotiem starptautiskiem ūdeņiem, tad to veic Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisijā (ZAAZK), ir vajadzīgi vienpusēji pasākumi, ko piemēro Eiropas Savienības kuģiem, kamēr minētie nolīgumi nav parakstīti, kā minēts iepriekš, lai izvairītos no negatīvām sekām, ko rada nereglamentēta zveja. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā ir noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1359/2008 un tos piemēro līdz 2010. gada 31. decembrim. Minētie noteikumi ir saistīti ar Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[2], kur ir uzskaitītas (minētās regulas I pielikums) komerciāli svarīgās dziļūdens zivju sugas, attiecībā uz kurām Komisija ir noteikusi nozvejas limitus. Par zvejas iespējām attiecībā uz dziļūdens zivju sugām izlemj katru otro gadu saskaņā ar krājumu zinātnisko novērtējumu dinamiku, kuru pamatā ir rūpīgi pārskati. Tomēr izņēmums ir Ziemeļatlantijas argentīnas krājumi un zilās jūras līdakas pamatzveja, kuru zvejas iespējas ir atkarīgas no rezultātiem, kas panākti gadskārtējās sarunās ar Norvēģiju. Tāpēc šo krājumu zvejas iespējas arī vēl jānosaka ikgadējo zvejas iespēju regulā, ko decembrī pieņēma Padome. Spēkā esošā regula attiecībā uz minētajiem krājumiem 2010. gadā ir Padomes Regula (EK) Nr. 53/2010. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. |2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikumā ir ņemtas vērā atziņas, kas gūtas, apspriežoties ar Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju (ZAPK darbojas pārstāvji no profesionālajām organizācijām, kas pārstāv ražošanas sektoru, apstrādes jomu un zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību, kā arī ar nozari nesaistītām organizācijām, kas pārstāv patērētāju, vides un attīstības intereses) un reģionālajām konsultatīvajām padomēm (RKP), kuru interešu lokā ir priekšlikuma jomā ietvertās zvejniecības. Šīs apspriešanās notika, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246, galīgā redakcija), kurā noteikti iepriekšējas sagatavošanas (front-loading) procesa principi, kā arī Komisijas paziņojumu “Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam” (COM(2010) 224, galīgā redakcija), kurā paskaidrots Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par zvejas iespējām. |Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā RKP uzskata, ka visu ikgadējo KPN izmaiņu ieviešanai jānotiek pakāpeniski, lai mazinātu īslaicīgus pārtraukumus ekonomiskajā darbībā. RKP ir bažas par neskaidrību saistībā ar zinātniskajiem ieteikumiem un tās vēlētos redzēt informācijas bāzes uzlabojumu un datu vākšanas metožu saskaņošanu. RKP atbalsta vajadzību aizsargāt jo īpaši jutīgas zivju sugas no izsīkšanas, bet tās neatbalsta nozvejas limitu ierobežojumus, kas izraisa lielākus nozvejas izmetumus jauktu sugu zvejā. Tās gaida pārvaldību, kas regulētu jauktu sugu zveju, pamatojoties uz visaptverošu pieeju, ieskaitot piezvejas atļaujas visjutīgākajām zivju sugām, un pieņemtu to, ka nosakot piepūles limitus konkrētiem zveju veidiem, būtu saprātīga pieeja kopā ar tādiem tehniskiem pasākumiem kā selektivitātes uzlabošana. RKP uzsver, ka kopš pārvaldības pasākumu ieviešanas 2003. gadā zvejas radītā slodze ir ievērojami samazinājusies, un norāda, ka kaimiņvalstīm jāpieņem līdzīgi pārvaldības paņēmieni, lai tiktu piemēroti līdzvērtīgi noteikumi. RKP piebilst, ka vairāk pūliņu ir jāvelta tam, lai aizsargātu jutīgus dziļūdens biotopus, kā arī izvairītos no zvejas apgabalos, kur ir visvairāk sastopami zivju mazuļi. Minētās padomes norāda, ka konkrētas tradicionālās zvejniecības izrādījušās ilgtspējīgas, jo tās pastāv jau gadsimtiem ilgi. Dažas no minētajām padomēm vēlas, lai pārvaldība ņemtu vērā pozitīvus signālus saistībā ar konkrētiem krājumiem, jo īpaši, kad komerciālās zvejas kuģi ir veicinājuši zinātniskās informācijas uzlabošanu. Citas RKP vēlētos, lai zvejas iespējas pakāpeniski samazinātu, ja drīzumā nav paredzēta krājuma stāvokļa izvērtēšana. Priekšlikumā ir iestrādāts zvejas iespēju ikgadējo izmaiņu pakāpeniskas pielāgošanas un ierobežošanas princips. Nav izmaiņu, kas norādītu uz ikgadējo zvejas iespēju palielināšanu vai samazināšanu ne vairāk kā par 15 %, ņemot vērā status quo situāciju 2010. gadā. Vienīgais izņēmums ir dziļūdens haizivis. Lai gan KPN formāli neatšķiras no nulles KPN, kas noteikta attiecībā uz 2010. gadu, faktiski piezvejas aizliegums radīs atļauto izkrāvumu samazinājumu 100 % apmērā. Komisija atbalsta haizivju aizsardzības politiku, kā minēts tās paziņojumā par Rīcības plānu haizivju resursu saglabāšanai un pārvaldībai (COM(2009)40, galīgā redakcija). Piezvejas aizliegums mudinās zvejniekus sadarboties, lai norādītu apgabalus, kur ir liela haizivju sastopamība, un uzlabotu zvejas rīku selektivitāti. Tiklīdz minētie pasākumi ir spēkā, var piešķirt nenovēršamas piezvejas izkraušanas atļaujas. Komisija strādā pie jaunas pamatregulas par pieeju dziļūdens zvejniecībai 2010. gadā, kas vidējā termiņā ievieš zvejas piepūles pārvaldību pēc zvejas veida. Komisija apzinās piezvejas problēmas jauktu sugu zvejā un aicina dalībvalstis un zvejas uzņēmumus izstrādāt zvejas praksi, kas samazina piezvejas. Komisija apzina iespējas piešķirt finanšu līdzekļus projektiem, lai samazinātu piezveju dziļūdens zvejniecībā 2011. gadā. Tiklīdz īpaši jutīgu zivju sugu nenovēršamas piezvejas apjomi dažādos zvejas veidos ir noteikti, tos varētu iekļaut piezvejas iespējās. Daudzi KPN jau atbilst piezvejas apjomiem. Komisija turpina strādāt, lai noteiktu ierobežotas zvejas apgabalus, lai aizsargātu ļoti dažādus biotopus, vai tas būtu saskaņā ar zinātnisku atzinumu no galvenajām padomdevēju struktūrām vai dalībvalstīm, kuras piedalās īpaši aizsargājamu teritoriju izveidē. Komisija uzskata, ka šajā priekšlikumā piemērotā vienpusēja pieeja ir jāizmanto, lai pārliecinātu kaimiņvalstis ieviest atbildīgu dziļūdens zvejniecības pārvaldību, un atbalsta šo uzdevumu ikgadējās divpusējās sarunās un NEAFC. Jāņem vērā tas, ka dziļūdens zivju sugu izmantošana ir tikai viens no vairākiem jautājumiem, kurus jāapspriež ar zvejojošām valstīm ziemeļos. Komisija ir izstrādājusi un tagad pārbauda pārvaldības sistēmu, kas atbilst tendencēm krājumu indikatoros, arī ja nav pieejams pārliecinošs zinātniskais atzinums. Attīstoties lielam pētniecības projektam DEEPFISHMAN, ko finansē no 7. pamatprogrammas, Komisija cer šo projektu attiecināt arī uz dziļūdens zvejniecībām. Komisija ir veicinājusi zvejnieku sadarbību, tostarp piešķirot finansējumu studijām, ar zinātniskajiem institūtiem, lai uzlabotu savstarpēju sapratni un zinātniskiem atzinumiem izmantotu no komerciālās zvejas pieejamo informāciju. Saistībā ar jauno pamatregulu par pieeju dziļūdens zvejniecībām, tiek uzlabota administratīvo datu vākšana. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zvejas bioloģija un zivsaimniecības ekonomika ir attiecīgās zinātnes nozares un specializācijas jomas. Komisija apspriedās ar ICES, neatkarīgu starptautisku zinātnisku iestādi, un organizēja ZZTEK plenārsēdi. ICES ieteikuma pamatā ir ieteikumu sistēma, kas izstrādāta šajā iestādē un tiek izmantota saskaņā ar tās klientu prasībām, pie kuriem pieder arī Komisija. ZZTEK sniedz savu ieteikumu saskaņā ar pilnvarām, ko tai piešķīrusi Komisija. Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami tās tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami Komisijas tīmekļa vietnē. Par visiem zivju krājumiem, uz ko attiecas šis priekšlikums, nav pieejama pietiekama informācija, lai pierādītu zvejas ilgtspējīgumu. 2010. gada zinātniskie atzinumi ir gandrīz tādi paši kā iepriekšējie atzinumi 2008. gadā vai iepriekšējos gados. Ņemot vērā to, ka ieteikumu sistēma ir veidota attiecībā uz maksimāli ilgtspējīgu ieguves apjomu, un ievērojot faktu, ka to dziļūdens zivju sugu, kas nodrošina minēto ieguves apjomu, izmantošanas līmenis nav zināms, zinātnieki kopumā iesaka samazināt piezvejas pašreizējos apjomus, līdz krājuma populācijā vērojams pieaugums. Gadījumos, kad izmantošanas līmeņi gadu gaitā nav izraisījuši nelabvēlīgu ietekmi uz krājumiem, ICES iesaka, ka zvejniecībai jāpaliek stabilai. Citos gadījumos ICES iesaka, ka zvejniecību nevajadzētu paplašināt vai ka nozveja jāsamazina līdz apjomiem, kādi bija pirms zvejas darbības paplašināšanas. ICES uzsver nepieciešamību aizsargāt nārstojošus zivju barus no secīgas izsīkšanas. Pēc vērā ņemama zvejas iespēju samazinājuma kopš 2003. gada priekšlikums par nozvejas limitiem otrajam gadam (2012) kopumā atbilst piesardzīgas nozvejas līmeņiem, ko ieteikuši zinātnieki. Ja attiecībā pret 2008. gadu ieteikums nav mainīts, šā priekšlikuma pamatā ir iepriekšējā regula par zvejas iespējām 2009. un 2010. gadā, kurā tika paredzēts noregulēt vajadzīgos zvejas iespēju samazinājumus četru gadu periodā. Ja ievērojamu daļu no ieteiktās nozvejas veic valstis, kas nav ES, tas ir ņemts vērā un ieteikums tiek piemērots ES zvejniecībām saskaņā ar to attīstību. Dažas datu kopas liecina, ka zvejniecības jau ir nostabilizējušās līdz ļoti zemam apjomam vai arī tās drīzumā nostabilizēsies, un ir arī dati par to, ka ir sākusi pieaugt zivju sastopamība. Ņemot vērā arī jaunāko informāciju par dažādu dziļūdens zivju sugu atšķirīgām augšanas tendencēm, šķiet, ir iespējams, ka krājumi, kas atstāti kā mērķsugas pēc secīgiem zvejas iespēju samazinājumiem, varētu tikt bioloģiski izmantoti un nākotnē būt ekonomiski ilgtspējīgi. Tomēr problēmas saistībā ar zvejas darbību, konkrēti, izmetumi/piezveja un intervence attiecībā uz jutīgiem jūras biotopiem, jārisina, lai arī zvejas darbības būtu ekoloģiski ilgtspējīgas. Tāpēc nākotnē pārvaldību var koncentrēt uz to, lai zvejniecības būtu stabilas un iespēju robežās izstrādāt tehniskos pasākumus un veicināt zvejas stratēģijas, kuras varētu mazināt negatīvo ietekmi uz jutīgām jūras ekosistēmām un samazināt izmetumus. Ir ņemts vērā arī tas, ka daudzās dziļūdens zvejniecībās tiek veikta jaukta dažādu sugu zveja. Lai neradītu pienākumu izmest nozveju, tiek saglabātas esošās kvotas, kas ir mazas un paredzētas nenovēršamas piezvejas segšanai. Attiecībā uz dziļūdens haizivīm un Atlantijas lielgalvi Komisija atbalsta nulles KPN politiku. Attiecībā uz dziļjūras haizivīm, kuras vēl nav grupētas pa sugām KPN sistēmā, zvejas aizliegums balstās uz ieteikumu, ka galvenās šīs dzimtas komerciāli izmantojamās sugas tiek uzskatītas par noplicinātām. Attiecībā uz Atlantijas lielgalvi zinātniskās iestādes iesaka to nezvejot nevienā KPN zonā. Atlantijas lielgalvja aizsardzības apgabals, kas ICES VI un VII rajonā noteikta ar Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2270/2004, ar ko 2005. un 2006. gadam noteiktas zvejas iespējas, un ko turpināja piemērot saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1359/2008, vairs nav atbilstīga kā nozvejas limitu prasība Atlantijas lielgalvim, jo nevienu Atlantijas lielgalvji vairs nedrīkst zvejot nevienā apgabalā. Ietekmes novērtējums Kā norādīts LESD 43. panta 3. punktā zvejas iespējām ir jābūt noteiktām. Ja ierosinātie pasākumi tiks ieviesti, ES kuģu zvejas iespējas kopumā samazināsies. Daļēji tas izpaudīsies kā samazinātas piezvejas, kas paredzētas gadījumos, kad jaunie nozvejas limiti atbildīs vai būs mazāki par pēdējām faktiskajām nozvejām. Priekšlikumā ir iestrādāti ne tikai īstermiņa lēmumi, bet arī ilgtermiņa pieeja, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski jāsamazina līdz ilgtermiņā noturīgam apjomam. Īstenojot priekšlikumā iestrādāto pieeju, KPN īstermiņā tiks samazināta, bet, tā kā pārmērīgi izmantotie krājumi atjaunosies, zvejas iespējām jābūt stabilām vai jāpalielinās, atkarībā no piesardzīgā ieteikuma. Paredzams, ka šādas pieejas rezultātā vidējā termiņā un ilgtermiņā mazināsies ietekme uz vidi, jo samazināsies zvejas piepūle, kuģu skaits un/vai vidējā zvejas piepūle vienam kuģim, un nemainīsies vai palielināsies to sugu izkrāvumu apjoms, kuras būs spējīgas "izturēt" nepārtrauktas zvejas darbības. Panāktais zvejas piepūles un flotes lieluma samazinājums dziļūdens zvejniecībā kopš 2003. gada pierāda, ka šāda politika tiek īstenota praksē. Daži pirmie pozitīvie signāli no krājumu indikatoriem apliecina, ka prognozes par vidēja un ilgtermiņa sekām ir aizvien spēkā. |3. Priekšlikuma juridiskie aspekti |Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ar regulu ir noteikti nozvejas ierobežojumi Eiropas Savienības zvejas flotēm attiecībā uz komerciāli svarīgākajām dziļūdens zivju sugām ES ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos Atlantijas Ziemeļaustrumu daļā. Regulas pamatā ir LESD 43. panta 3. punkts. Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāpieņem pasākumi zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas jomā. Ar attiecīgo Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis pēc vajadzības var piešķirt šādas iespējas reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi izlemt par sociālajiem/ekonomiskajiem modeļiem, ko tās izvēlējušās, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru otro gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. |4. Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē ES budžetu. |5. Papildu informācija |Vienkāršošana |Kopumā priekšlikums nedz vienkāršo zvejas kvotu pārvaldību, nedz šo pārvaldību padara sarežģītāku. Tomēr strupdeguna garastes KPN zonu pārveidošanai vajadzētu vienkāršot attiecīgās zvejas pārvaldību, kā ierosināts jaunajā pamata KPN, kas attiecas uz visu veidu pamatzveju. |Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība |Priekšlikums skar regulu, ko pieņem katru otro gadu, attiecībā uz 2011. un 2012. gadu. Lai sagatavotu nākamo regulu, zvejas iespēju pārvaldības instrumenti un apjomi vēlākais tiks pārskatīti 2012. gadā. Pārskatīšanas klauzula šajā regulā nav vajadzīga. |Sīkāks priekšlikuma skaidrojums LESD noteikts, ka jautājumi par KZP ir jāpieņem kopīgi Parlamentam un Padomei atbilstīgi parastai likumdošanas procedūrai. LESD 43. panta 3. punktā ir paredzēts izņēmums attiecībā uz pasākumiem “par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu”. Šie pasākumi pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem Padomei bez Parlamenta iesaistīšanās. Tāpēc šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju piešķiršanu un noteikšanu, un uz funkcionāli saistītiem nosacījumiem ar šo zvejas iespēju izmantošanu. Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem šis priekšlikums ir izstrādāts saskaņā ar iepriekšējas sagatavošanas procesa principiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246, galīgā redakcija) un Komisijas paziņojumā “Apspriešanās par zvejas iespējām 2011. gadam” (COM(2010) 241, galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par zvejas iespējām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi saistībā ar krājumu stāvokli 2011. gadam. Saskaņā ar jaunāko paziņojumu dziļūdens zivju krājumi ietilpst ieteikumu kategorijā, kas noteiktas situācijās, kad trūkst datu. Šajā priekšlikumā ir ņemti vērā attiecīgajos dokumentos izklāstītie noteikumi. Konkrēti, ja ieteikumi ir nepārliecinoši, KPN jāsamazina atbilstīgi pēdējiem faktiskajiem nozvejas limitiem. Esošie KPN apjomi tiek aprēķināti, izmantojot datus par nozveju, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam. Atbilstīgi iepriekšējas sagatavošanas procesam apspriešanās ar ieinteresētajām personām (RKP un ZAPK) un dalībvalstīm ir notikušas 2010. gada vasarā. Turklāt priekšlikums atbilst Komisijas paziņojumam „Par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu” (COM(2006)360, galīgā redakcija). Maksimāli iespējamā ilgtspējīgā daudzuma jēdzienu attiecībā uz dziļūdens zivju sugām tieši piemērot nevar, jo trūkst zinātniskās pieredzes par krājuma apjomiem un vecuma struktūru. Tomēr, pamatojoties uz tālredzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā šajos apstākļos, tiklīdz būs vairāk informācijas, būs iespējas izstrādāt pārvaldības metodes attiecībā uz maksimāli iespējamā ilgtspējīgā daudzuma sistēmu. Izmaiņas strupdeguna garastes un zilās jūras līdakas KPN zonās ir ierosinātas saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem, lai saskaņoti KPN zonas ar novērtēšanas iecirkņiem un lai pārvaldības lēmumos vieglāk būtu atspoguļot zinātniskos ieteikumus. Priekšlikumā paredzēts pārtraukt aizliegumu attiecībā uz Atlantijas lielgalvi noteiktos apgabalos, kur ir sastopami šīs sugas bari. Ņemot vērā to, ka ierosinātā Atlantijas lielgalvja KPN zona ir nulles līmenī, Atlantijas lielgalvi vairs nedrīkst zvejot nevienā apgabalā, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. |2010/0284 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[3],tā kā:(1) Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.(2) 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[4] paredzēts, ka Padomei ir jāizveido pasākumi, kuri reglamentē pieeju ūdeņiem un resursiem un noturīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).(3) Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. Turklāt, lai zvejas iespējas tiktu efektīvi izmantotas, jānosaka konkrēti ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi.(4) KPN jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem. Šajā sakarībā jāņem vērā viedokļi, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši to ieinteresēto personu viedokļi, kuras darbojas Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejā un attiecīgajās reģionālajās konsultatīvajās padomēs.(5) Zvejas iespējām jābūt saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem un principiem, piemēram, ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgumu par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu un ar sīki izstrādātiem pārvaldības principiem, kas izklāstīti 2008. gada Starptautiskās vadlīnijās par dziļūdens zvejas pārvaldību tāljūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, atbilstīgi kurai likumdevējam jo īpaši jābūt piesardzīgam, ja informācija ir neskaidra, neuzticama vai neatbilstīga. Tas, ka nav iespējams izmantot atbilstīgu zinātnisku informāciju, nav iemesls, lai atliktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai tos neveiktu nemaz.(6) Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojusi Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (SJPP padomdevējas komitejas ziņojums par plaši izplatītiem un migrējošiem zivju krājumiem, 9. grāmata, 2010. gada jūnijs) un no ZZTEK (KPC zinātniskie un tehniskie ziņojumi, pārskats par zinātniskajiem ieteikumiem 2011. gadam, 2. daļa, 2010. gada jūlijs) norādīts, ka lielākā daļa dziļūdens zivju krājumu zveja nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un lai nodrošinātu to ilgtspējību, šo krājumu zvejas iespējas ir jāsamazina līdz brīdim, kad zivju krājumu apjomā vērojamas pozitīvas tendences. SJPP ir ieteikusi arī aizliegt Atlantijas lielgalvja specializēto zveju.(7) Attiecībā uz dziļūdens haizivīm uzskata, ka galveno komerciāli izmantojamo sugu krājumi ir noplicināti, un tāpēc specializēto zveju veikt nedrīkst. Kamēr ar selektivitātes projektu un citu tehnisku pasākumu palīdzību nebūs noteikts nenovēršamās piezvejas daudzums, piezvejā gūto zivju izkraušanu nedrīkst atļaut.(8) Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kuras definētas 2. panta a) apakšpunktā Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[5], un uzskaitītas šīs regulas I pielikumā, pieņem katru otro gadu. Tomēr izņēmums ir izdarīts attiecībā uz Ziemeļatlantijas argentīnas krājumiem un zilās jūras līdakas galveno zvejniecību, kuru zvejas iespējas ir atkarīgas no rezultātiem, kas panākti gadskārtējās sarunās ar Norvēģiju. Zvejas iespējas attiecībā uz minētajiem krājumiem ir jānosaka ikgadējā regulā, ar ko nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un attiecībā uz ES kuģiem konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi.(9) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[6], ir jānosaka, uz kuriem zivju krājumiem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmetsAr šo regulu 2011. un 2012. gadam nosaka ES zvejas kuģu ikgadējās zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens zivju krājumiem ES ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav ES, kur ir vajadzīgi nozvejas ierobežojumi, un ar šo zvejas iespēju izmantošanu funkcionāli saistītus nosacījumus.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā:a) „ES kuģi” ir zvejas kuģis, kas peld ar dalībvalsts karogu un ir reģistrēts Savienībā;b) „ES ūdeņi” ir ūdeņi, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām blakus esošos ūdeņus;c) „kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma un izkraut;d) „kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstīm vai trešām valstīm;e) „starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;f) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir zonas, kā noteiktas Regulā (EK) Nr. 218/2009;g) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 216/2009.3. pantsNozvejas limiti un to sadalījumsDziļūdens sugu nozvejas limiti ES kuģiem ES ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm ir norādīti pielikumā.4. pantsĪpaši noteikumi par sadaliZvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, kas paredzēts pielikumā, neskar:a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;b) atvilkumus un pārdales, kas veiktas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu vai Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. un 107. pantu.5. pantsSaistība ar Regulu (EK) Nr. 847/96Piemērojot Regulu (EK) Nr. 847/96, visas pielikumā minētās kvotas uzskata par analītiskajām kvotām.6. pantsNosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanaiZivis no krājumiem, kuriem zvejas iespējas ir noteiktas ar šo regulu, drīkst paturēt uz kuģa un izkraut tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts kuģi, kuras kvota vēl nav pilnībā apgūta.7. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2011. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […]PIELIKUMSAtsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.1. DAĻASugas un sugu grupas1. Šā pielikuma 2. daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā, pēc sugas nosaukuma latīņu valodā. Tomēr dziļūdens haizivis ir norādītas minētā saraksta sākumā. Piemērojot šo regulu, izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu.Vispārpieņemtais nosaukums | Zinātniskais nosaukums |Ogļzivs | Aphanopus carbo |Beriksas | Beryx spp. |Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris |Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus |Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia |Sarkanā zobaine | Pagellus bogaraveo |Diegspuru vēdzele | Phycis blennoides |2. Piemērojot šo regulu, „dziļūdens haizivis” ir šajā sarakstā minēto sugu haizivis.Vispārpieņemtais nosaukums | Zinātniskais nosaukums |Īslandes kaķhaizivis Apmetņa haizivs | Apristuris spp. Chlamydoselachus anguineus |Brūnā īsraga haizivs | Centrophorus granulosus |Pelēkā īsraga haizivs | Centrophorus squamosus |Baltacu haizivs | Centroscymnus coelolepis |Gardeguna samtainā dzeloņzivs | Centroscymnus crepidater |Melnā kaķhaizivs | Centroscyllium fabricii |Gardeguna spurainā haizivs | Deania calceus |Melnā haizivs | Dalatias licha |Lielā melnā dzelkņhaizivs | Etmopterus princeps |Melnā jeb sarkanvēdera dzelkņhaizivs | Etmopterus spinax |Melnmutes kaķhaizivs Peles kaķhaizivs Sešžaunu haizivs Buru haizivs Aszobe | Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens |Grenlandes haizivs | Somniosus microcephalus |2. DAĻAIkgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas ES kuģiem apgabalos, kur ir nozvejas ierobežojumi, sadalījumā pa sugām un apgabaliem (tonnās dzīvsvara)Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā (DWS/56789) |Gads | 2011 | 2012 |Vācija | 0 | 0 |Igaunija | 0 | 0 |Īrija | 0 | 0 |Spānija | 0 | 0 |Francija | 0 | 0 |Lietuva | 0 | 0 |Polija | 0 | 0 |Portugāle | 0 | 0 |Apvienotā Karaliste | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |KPN | 0 | 0 |Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi X zonā (DWS/10-) |Gads | 2011 | 2012 |Portugāle | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |KPN | 0 | 0 |Suga: | Dziļjūras haizivis un Deania histricosa, un Deania profondorum | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi XII zonā (DWS/12-) |Gads | 2011 | 2012 |Īrija | 0 | 0 |Spānija | 0 | 0 |Francija | 0 | 0 |Apvienotā Karaliste | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |KPN | 0 | 0 |Suga: | Ogļzivs Aphanopus carbo | Zona: | EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā (BSF/1234-) |Gads | 2011 | 2012 |Vācija | 4 | 3 |Francija | 4 | 3 |Apvienotā Karaliste | 4 | 3 |ES | 12 | 9 |KPN | 12 | 9 |Suga: | Ogļzivs Aphanopus carbo | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā (BSF/56712-) |Gads | 2011 | 2012 |Vācija | 25 | 23 |Igaunija | 12 | 11 |Īrija | 62 | 57 |Spānija | 123 | 114 |Francija | 1 732 | 1 599 |Latvija | 80 | 74 |Lietuva | 1 | 1 |Polija | 1 | 1 |Apvienotā Karaliste | 123 | 114 |Citas (1) | 6 | 6 |ES | 2 165 | 2 000 |KPN | 2 165 | 2 000 |(1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. |Suga: | Ogļzivs Aphanopus carbo | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā (BSF/8910-) |Gads | 2011 | 2012 |Spānija | 11 | 11 |Francija | 26 | 26 |Portugāle | 3 311 | 3 311 |ES | 3 348 | 3 348 |KPN | 3 348 | 3 348 |Suga: | Ogļzivs Aphanopus carbo | Zona: | EK un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. zonā (BSF/C3412-) |Gads | 2011 | 2012 |Portugāle | 3 643 | 3 643 |ES | 3 643 | 3 643 |KPN | 3 643 | 3 643 |Suga: | Beriksas | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (ALF/3X14-) |Gads | 2011 | 2012 |Īrija | 9 | 9 |Spānija | 70 | 70 |Francija | 19 | 19 |Portugāle | 202 | 202 |Apvienotā Karaliste | 9 | 9 |ES | 309 | 309 |KPN | 309 | 309 |Suga: | Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I, II un IV zonā (RNG/124-) |Gads | 2011 | 2012 |Dānija | 2 | 1 |Vācija | 2 | 1 |Francija | 9 | 10 |Apvienotā Karaliste | 2 | 1 |ES | 15 | 13 |KPN | 15 | 13 |Suga: | Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi III zonā (RNG/03-) |Gads | 2011 | 2012 |Dānija | 804 | 804 |Vācija | 5 | 5 |Zviedrija | 41 | 41 |ES | 850 | 850 |KPN | 850 | 850 |Suga: | Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII, XIIb zonā (RNG/5BX12B-) |Gads | 2011 | 2012 |Vācija | 19 | 16 |Igaunija | 41 | 36 |Īrija | 189 | 163 |Spānija | 3 038 | 2 621 |Francija | 2 380 | 2 055 |Latvija | 51 | 44 |Lietuva | 59 | 51 |Polija | 1 020 | 880 |Apvienotā Karaliste | 149 | 129 |Citas (1) | 5 | 5 |ES | 6 951 | 6 000 |KPN | 6 951 | 6 000 |(1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. |Suga: | Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XIIa, XIIc un XIV zonā (RNG/8-14-) |Gads | 2011 | 2012 |Vācija | 15 | 13 |Spānija | 184 | 159 |Francija | 94 | 81 |ES | 293 | 253 |KPN | 293 | 253 |Suga: | Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VI zonā (ORY/06-) |Gads | 2011 | 2012 |Īrija | 0 | 0 |Spānija | 0 | 0 |Francija | 0 | 0 |Apvienotā Karaliste | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |KPN | 0 | 0 |Suga: | Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VII zonā (ORY/07-) |Gads | 2011 | 2012 |Īrija | 0 | 0 |Spānija | 0 | 0 |Francija | 0 | 0 |Apvienotā Karaliste | 0 | 0 |Citi | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |KPN | 0 | 0 |Suga: | Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (ORY/1CX14C) |Gads | 2011 | 2012 |Īrija | 0 | 0 |Spānija | 0 | 0 |Francija | 0 | 0 |Portugāle | 0 | 0 |Apvienotā Karaliste | 0 | 0 |ES | 0 | 0 |KPN | 0 | 0 |Suga: | Zilā jūras līdaka Molva dypterygia | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi II un IV zonā (BLI/24-) |Gads | 2011 | 2012 |Dānija | 4 | 4 |Vācija | 4 | 4 |Īrija | 4 | 4 |Francija | 25 | 25 |Apvienotā Karaliste | 15 | 15 |Citas (1) | 4 | 4 |ES | 56 | 56 |KPN | 56 | 56 |(1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. |Suga: | Zilā jūras līdaka Molva dypterygia | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi III zonā (BLI/03-) |Gads | 2011 | 2012 |Dānija | 4 | 3 |Vācija | 2 | 2 |Zviedrija | 4 | 3 |ES | 10 | 8 |KPN | 10 | 8 |Suga: | Sarkanā zobaine Pagellus bogaraveo | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (SBR/678-) |Gads | 2011(1) | 2012(1) |Īrija | 6 | 6 |Spānija | 172 | 172 |Francija | 9 | 9 |Apvienotā Karaliste | 22 | 22 |Citas (2) | 6 | 6 |ES | 215 | 215 |KPN | 215 | 215 |(1) Jāievēro minimālais izkraušanas izmērs 35 cm (kopējais garums). Tomēr 15 % izkrauto zivju var būt minimālais izkraušanas izmērs – vismaz 30 cm (kopējais garums). (2) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. |Suga: | Sarkanā zobaine Pagellus bogaraveo | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi IX zonā (SBR/09-) |Gads | 2011(1) | 2012(1) |Spānija | 614 | 614 |Portugāle | 166 | 166 |ES | 780 | 780 |KPN | 780 | 780 |(1) Jāievēro minimālais izkraušanas izmērs 35 cm (kopējais garums). Tomēr 15 % izkrauto zivju var būt minimālais izkraušanas izmērs – vismaz 30 cm (kopējais garums). |Suga: | Sarkanā zobaine Pagellus bogaraveo | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi X zonā (SBR/10-) |Gads | 2011 | 2012 |Spānija | 10 | 10 |Portugāle | 1 116 | 1 116 |Apvienotā Karaliste | 10 | 10 |ES | 1 136 | 1 136 |KPN | 1 136 | 1 136 |Suga: | Diegspuru vēdzeles Phycis blennoides | Zona: | EK un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā (GFB/1234-) |Gads | 2011 | 2012 |Vācija | 8 | 6 |Francija | 8 | 6 |Apvienotā Karaliste | 11 | 11 |ES | 27 | 23 |KPN | 27 | 23 |Suga: | Diegspuru vēdzeles Phycis blennoides | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (GFB/567-) |Gads | 2011 | 2012 |Vācija | 10 | 10 |Īrija | 260 | 260 |Spānija | 588 | 588 |Francija | 356 | 356 |Apvienotā Karaliste | 814 | 814 |ES | 2 028 | 2 028 |KPN | 2 028 | 2 028 |Suga: | Diegspuru vēdzele Phycis blennoides | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā (GFB/89-) |Gads | 2011 | 2012 |Spānija | 242 | 242 |Francija | 15 | 15 |Portugāle | 10 | 10 |ES | 267 | 267 |KPN | 267 | 267 |Suga: | Diegspuru vēdzele Phycis blennoides | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā (XII/1012-) |Gads | 2011 | 2012 |Francija | 7 | 6 |Portugāle | 32 | 28 |Apvienotā Karaliste | 7 | 6 |ES | 46 | 40 |KPN | 46 | 40 |[pic][pic][pic][1] OV L 352, 31.12.2008., 1. lpp.[2] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.[3] OV C [..], [..], [..]. lpp.[4] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[5] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.[6] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.


				|

		52012PC0730

			Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98 (1998. gada 7. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus /* COM/2012/0730 final - 2012/0344 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS UN
KONTEKSTS
Lai vienkāršotu administratīvo
pārvaldību un nodrošinātu tās īstenošanu, nemazinot
Komisijas kontroli, Padomes Regulā (EK) Nr. 994/98 (1998. gada
7. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas
līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu kategoriju valsts
horizontālo atbalstu (turpmāk tekstā – pilnvarojošā
regula)[1],
Komisija ir pilnvarota ar regulām paziņot, ka dažas valsts atbalsta
kategorijas ir saderīgas ar kopējo tirgu un ka uz tām neattiecas
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 108. panta
3. punktā paredzētās paziņošanas prasības. Tas
attiecas uz de minimis atbalstu[2],
atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, atbalstu
pētniecībai un attīstībai, vides aizsardzībai,
nodarbinātības veicināšanai un izglītībai, kā
arī atbalstu, kas atbilst kartei, ko Komisija apstiprinājusi katrai
dalībvalstij reģionālā atbalsta piešķiršanai.
Komisija savā 2012. gada
8. maija Paziņojumā par valsts atbalsta modernizāciju[3] norādīja, ka valsts
atbalsts būtu jāpiemēro galvenokārt gadījumos ar
vislielāko ietekmi uz iekšējo tirgu. Tas nozīmē, no vienas
puses, stingrāku kontroli pār apjomīgiem un iespējami
konkurenci kropļojošiem atbalsta pasākumiem un, no otras puses,
vienkāršotu analīzi attiecībā uz pasākumiem ar nelielu
ietekmi uz tirdzniecību un nelielu būtiskas konkurences
izkropļošanas iespējamību. Minēto var sasniegt,
pārskatot izņēmumu režīmu, tostarp Padomes Regulas (EK)
Nr. 994/98 piemērošanas jomu, kas ļaus Komisijai atbrīvot
no paziņošanas prasības turpmākas atbalsta kategoriju grupas
papildus pilnvarojošajā regulā jau iekļautajām
kategorijām.
Piedāvājums iekļaut
pilnvarojošajā regulā noteiktas jaunas kategorijas neparedz nedz
tūlītēju grupu atbrīvojumu visām šīm
kategorijām, nedz arī pilnu grupu atbrīvojumu visiem
kategorijā iekļautiem pasākumiem. Gluži pretēji, tas
ļauj Komisijai pieņemt grupu atbrīvojumu pakāpeniski, kad
Komisijas gūtā pieredze ļaus tai noteikt precīzus atbilstības
kritērijus dažiem atbalsta pasākumu veidiem, kas nodrošina ierobežotu
ietekmi uz konkurenci un tirdzniecību starp dalībvalstīm.
Līdzīga pieeja ievērota saskaņā ar pašreizējo
pilnvarojošo regulu: pirmos grupu atbrīvojumus pieņēma
2001. gadā (atbalsts mācībām, atbalsts MVU), bet
pirmie atbrīvojumi pārējiem atbalsta veidiem pieņemti
vēlāk, kad tika gūta pietiekama pieredze (atbalsts
nodarbinātībai 2002. gadā, reģionālais atbalsts
2006. gadā, savukārt atbalsts pētniecībai un
izstrādei un atbalsts vides aizsardzībai – 2008. gadā
pēc Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas (VGAR) pieņemšanas[4]). Ņemot vērā
gūto pieredzi, turpmāk var būt vajadzīga biežāka
pilnvarojošās regulas pārskatīšana, tostarp, lai pievērstu
pienācīgu uzmanību iekšējā tirgus attīstībai
nepieciešamajiem un ar to saderīgajiem ieguldījumiem. Pēc
lēmuma par nākošo Daudzgadu finanšu shēmu pieņemšanu
Komisija arī nekavējoties izvērtēs iespējas
vienkāršot valsts atbalsta pasākumu piemērošanu ES
struktūrpolitikas ietvaros līdzfinansētajiem projektiem.
Iekļaušanai
pilnvarojošajā regulā piedāvātās jaunās
kategorijas
·
Valsts atbalsts kultūras un
kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas jomā
Padomes Regulā Nr. 994/98 Komisija tiek
īpaši pilnvarota pieņemt regulu, ar ko piešķir atbrīvojumu
visām valsts atbalsta MVU kategorijām. Tādējādi
Komisija, balstoties uz šiem noteikumiem, saskaņā ar jau
spēkā esošo pilnvarojošo regulu varētu piemērot grupu
atbrīvojumu valsts atbalstam, kas piešķirts MVU kultūras un
kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanas jomā, kā
noteikts LESD 167. pantā. Tomēr šāds atbrīvojums
nebūtu visai lietderīgs, jo valsts atbalsta saņēmēji,
īpaši kino un audiovizuālajā nozarē, bieži vien ir lieli
uzņēmumi. Līdz ar to Komisijai un dalībvalstīm
jāveic liels darbs, lai arī bieži tie ir kārtējā
atbalsta gadījumi ar nelielu budžetu.
Pēc šīs atbalsta kategorijas
iekļaušanas pilnvarojošajā regulā Komisija varēs
pieņemt grupu atbrīvojumu tostarp pasākumiem, kas atbilst
pārskatītā Paziņojuma par kinematogrāfiju
kritērijiem, vai pasākumiem kultūrvēsturiskā mantojuma
saglabāšanas vai kultūras veicināšanas jomā, kas parasti
maz ietekmē tirdzniecību (piemēram, vairāki atsevišķi
paziņojumi par klasificētu ēku un monumentu atjaunošanu).
Tāpēc būtu attiecīgi
jāgroza Padomes Regula Nr. 994/98, lai ietvertu šīs valsts
atbalsta kategorijas.
·
Valsts atbalsts saistībā ar dabas
katastrofām
Attiecībā uz
valsts atbalstu dabas katastrofu radīto zaudējumu
atlīdzināšanai, kā iepriekš minēts, Regulā (EK)
Nr. 994/98 Komisija būtu pilnvarota piemērot atbrīvojumu
MVU piešķirtajam atbalstam, savukārt atbalstu lieliem
uzņēmumiem tā neparedz. Grupu atbrīvojums valsts atbalstam dabas katastrofu
radīto zaudējumu atlīdzināšanai ļautu
dalībvalstīm ātrāk reaģēt uz dabas stihijām
un kompensēt to radītos zaudējumus.
Tikmēr Komisija ir
guvusi pietiekamu pieredzi darbā ar šo atbalsta veidu un var noteikt
precīzus ex ante saderības nosacījumus. Ja atbalsts ir precīzi definēts, ierobežots līdz
ievērojamiem dabas katastrofu tieši radītiem zaudējumiem, ja
atbalsta summu pārbauda neatkarīga struktūra, tad
atbrīvojums no paziņošanas prasības šķiet pamatots. Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza
Padomes Regula Nr. 994/98, lai arī lieliem uzņēmumiem
ļautu saņemt šīs valsts atbalsta kategorijas.
·
Valsts atbalsts attiecībā uz
noteiktiem nelabvēlīgiem laika apstākļiem
zvejniecībā
Tāpat
dalībvalstīm jāziņo Komisijai par valsts atbalsta pasākumiem
noteiktu nelabvēlīgu laika apstākļu izraisīto
zaudējumu atlīdzināšanai zvejniecībā. Šajā jomā piešķirtās summas ir parasti nelielas un
ir nosakāmi precīzi saderības nosacījumi. Regulā (EK) Nr. 994/98 Komisija tiek
pilnvarota atbrīvot no paziņošanas prasības šādu valsts
atbalstu tikai tad, ja to piešķir MVU.
Tomēr nelabvēlīgi laika apstākļi zvejniecībā
var ietekmēt arī lielus uzņēmumus.
Tikmēr Komisija ir guvusi pietiekamu
pieredzi darbā ar šo atbalsta veidu un, pamatojoties uz to, var noteikt
precīzus saderības nosacījumus. Tāpēc
būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula Nr. 994/98, lai
ietvertu šo valsts atbalsta kategoriju.
·
Valsts atbalsts jauninājumiem
Padomes Regula Nr. 994/98 attiecas tieši
uz pētniecības un attīstības jomu, taču neiekļauj
jauninājumus. Jauninājumi kļuva par ES mērķi
saistībā ar iniciatīvu "Inovācijas
savienība". Piemēram, atbalsts procesa un organizatoriskajiem
jauninājumiem pakalpojumu sniegšanas jomā un atbalsts novatorisma
kopām var nebūt kropļojošs, kamēr tiek ievēroti
noteiktie nosacījumi. Tā vietā VGAR 30. pantā jau ir
iekļauts atbalsts produktu un tehnoloģiskajiem jauninājumiem,
tostarp atbalsts demonstrācijas projektiem un prototipiem. Tādēļ
būtu jāgroza Padomes Regula Nr. 994/98, lai turpmāk
varētu atbrīvot atbalstu jauninājumiem.
·
Valsts atbalsts mežsaimniecībai un
I pielikumā neietverto produktu veicināšanai pārtikas
nozarē
Saskaņā
ar LESD 42. pantu konkurences noteikumus piemēro
lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai tikai Eiropas
Parlamenta un Padomes noteiktajā apjomā. Tomēr daži LESD 42. pantā
neietvertie pasākumi, uz kuriem attiecas vispārējie konkurences
noteikumi, ir iekļauti lauku attīstības programmās vai
vērsti uz I pielikumā neietverto produktu veicināšanu un
reklāmu pārtikas jomā, un uz tiem attiecas īpaši
saderības nosacījumi saskaņā ar valsts atbalsta
noteikumiem. Tas īpaši attiecas uz mežsaimniecību un atbalstu
I pielikumā neietverto produktu veicināšanai pārtikas
nozarē. Līdz šim grupu atbrīvojumu šim atbalsta veidam
varēja piemērot tikai tad, ja atbalsts attiecās uz MVU.
Ņemot vērā plašu pieredzi šādu pasākumu
piemērošanā, kas ļauj noteikt precīzus saderības
nosacījumus, būtu jāgroza Padomes Regula Nr. 994/98, lai
turpmāk šīm valsts atbalsta kategorijām varētu
piemērot atbrīvojumu.
·
Valsts atbalsts jūras bioloģisko
resursu saglabāšanai
Saskaņā
ar 2006. gada 27. jūlija Padomes Regulas (EK) Nr. 1198/2006
Par Eiropas Zivsaimniecības fondu 7. pantu[5]Līguma 107., 108. un
109. pantu piemēro atbalstam, ko dalībvalstis piešķir
zivsaimniecības nozares uzņēmumiem, izņemot
maksājumus, kurus dalībvalstis veic saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 1198/2006 un atbilstīgi tai. Papildus valsts atbalstam jūras
bioloģisko resursu saglabāšanai parasti ir neliela ietekme uz Eiropas
Savienības iekšējo tirdzniecību, tas palīdz īstenot ES
mērķus zivsaimniecības un zvejniecības politikas jomā
un nerada nopietnu konkurences izkropļojumu.
Turklāt parasti piešķirtās atbalsta summas ir visai nelielas.
Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula
Nr. 994/98, lai turpmāk varētu atbrīvot valsts atbalstu
šīm kategorijām.
·
Valsts atbalsts amatieru
sportam
Tā kā vairākums ar amatieru
sportu saistīto pasākumu nav valsts atbalsts, pārējiem
pasākumiem parasti ir neliela ietekme uz Eiropas Savienības
iekšējo tirdzniecību un tie nerada nopietnu konkurences
izkropļojumu; turklāt parasti piešķirtās atbalsta summas ir
visai nelielas. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza
Padomes Regula Nr. 994/98, lai turpmāk varētu atbrīvot
valsts atbalstu šīm kategorijām.
·
Sociālais atbalsts
transporta pakalpojumu sniegšanai attālāko reģionu
iedzīvotājiem
Transporta
jomā jau pastāv īpaši noteikumi, tostarp Padomes
Regula 1370/2007 par vispārējas ekonomiskas nozīmes
sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu
un autoceļus.
Tomēr nav izstrādāti īpaši
noteikumi gaisa un jūras transporta pakalpojumu atbalstam. Šajās
jomās Komisija ir guvusi pietiekamu pieredzi, lai noteiktu
vispārējus saderības kritērijus sociālajam atbalstam transporta pakalpojumu sniegšanai attālāko
reģionu iedzīvotājiem (galvenokārt ES kontinentālajā
daļā esošajos attālākajos reģionos un salās/par
salām uzskatītajās pussalās). Šā atbalsta apjoms
parasti ir samērā neliels un nerada nopietnus konkurences
izkropļojumus. Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza
Padomes Regula Nr. 994/98, lai turpmāk varētu atbrīvot
valsts atbalstu šai kategorijai.
·
Valsts atbalsts transporta
nozarei saskaņā ar LESD 93. pantu
Pašlaik saskaņā
ar Regulas Nr. 1370/2007 9. pantu sabiedrisko pakalpojumu
kompensācijas par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu
sniegšanu vai par vispārējos noteikumos paredzēto tarifu
saistību ievērošanu, ko maksā saskaņā ar šo Regulu, ir
atbrīvotas no LESD 108. panta 3. punktā
paredzētās iepriekšējas paziņošanas prasības.
Saskaņā ar Lisabonas
līgumā paredzēto kompetenču sadalījumu starp Padomi un
Komisiju, kas norādīts LESD 108. panta 4. punktā un
109. pantā, Padome nosaka valsts atbalsta kategorijas, kuras
paredzēts atbrīvot no paziņošanas prasības, savukārt
Komisija nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā
uz šādu atbrīvojumu. Lai saskaņotu sabiedrisko
pakalpojumu kompensāciju atbrīvojumu ar šiem noteikumiem, uz šo
kategoriju būtu jāattiecina Padomes Regulas Nr. 994/98
darbības joma. Regulas Nr. 1370/2007 9. pantu beidz
piemērot sešus mēnešus pēc tam, kad stājusies
spēkā Komisijas pieņemtā regula par šo valsts atbalsta
kategoriju. Komisija pašlaik prognozē, ka
šāds grupu atbrīvojums tomēr atkārtos šobrīd
piemērojamā atbrīvojuma būtību, izņemot
gadījumus, kad Regulu 1370/2007 groza plānotās ar dzelzceļa
nozari saistītās likumdošanas iniciatīvas.
·
Valsts atbalsts noteiktai platjoslas
infrastruktūrai
Pēdējo gadu
laikā Komisija ir guvusi plašu pieredzi un ir izstrādājusi
pamatnostādnes atbalsta sniegšanai platjoslu nozarē. Pamatojoties uz
iepriekš minēto, Komisija var noteikt precīzus saderības kritērijus,
kas, ievērojot īpašus nosacījumus, ļaus piemērot grupu
atbrīvojumu atbalstam, kas piešķirts noteiktiem platjoslas
infrastruktūras veidiem. Tas attiecas uz atbalstu
pamata platjoslas sakaru ierīkošanai reģionos, kur nav platjoslas
infrastruktūras un kur šādas infrastruktūras izstrāde
tuvākajā laikā nav paredzēta ("baltās"
zonas), un nelielu individuālu atbalstu ļoti ātrdarbīgu
nākamās paaudzes piekļuves tīklu (NGA)
izvēršanai "baltajās" NGA zonās.
Turklāt varētu atbrīvot
atbalstu ar platjoslas tīkliem saistītajiem inženiertehniskajiem
darbiem un pasīvās platjoslas infrastruktūras izveidei.
Vairākos gadījumos atbalsts inženiertehniskajiem darbiem ir valsts
atbalsts, ja tas attiecas uz īpašas telekomunikācijas
infrastruktūras (līniju) ierīkošanu. Pasīvā platjoslas
infrastruktūra ietver līniju un tumšās šķiedras
uzstādīšanu. Tā veicina konkurenci, jo to izmanto dažādi
operatori (fiksēto, bezvadu, mobilo tīklu), tai nav iepriekš
noteiktas pieejas vai tehnoloģijas un tā parasti pieder valsts
iestādēm, kuras nepieļauj diskrimināciju
attiecībā uz piegādātājiem. Grupu atbrīvojums
inženiertehniskajiem darbiem un pasīvajai platjoslas infrastruktūrai
varētu paātrināt ieguldījumus, jo (mazas)
vietējās varas iestādes bieži vien dod priekšroku šādai
iniciatīvai, nevis pieņem platjoslu shēmas un ievēro daudz
plašākus valsts atbalsta piešķiršanas noteikumus. Komisija ir guvusi
pietiekamu praktisko pieredzi atbalsta pasīvajai infrastruktūrai
piešķiršanas jomā. Grupu atbrīvojums var veicināt valsts
atbalsta izmantošanu lauku apvidos, kur esošā infrastruktūra nav
atbilstoša.
Tādēļ
būtu attiecīgi jāgroza Padomes Regula Nr. 994/98, lai
turpmāk varētu atbrīvot valsts atbalstu šīm
kategorijām.
Atbalsta kategoriju, kurām
piemērots grupu atbrīvojums, noteikšana
Regulas 1. panta 2. punkta c)
apakšpunktā noteikts, ka katras atbalsta kategorijas, uz ko attiecas grupu
atbrīvojums, limitiem būtu jābūt "izteiktiem kā
atbalsta intensitātei attiecībā pret atbilstošo izmaksu kopumu
vai kā atbalsta maksimālajam apjomam".
Ņemot vērā jaunu valsts
atbalsta formu izstrādi, piemēram, finansēšanas vadības
instrumenti vai dažādas riska kapitāla formas, Komisija uzskata, ka
būtu jāprecizē šo limitu noteikšanas kārtība, lai
paredzētu iespēju piemērot grupu atbrīvojumu šīm
valsts atbalsta formām. Tādējādi
būtu jābūt iespējai noteikt limitus ne tikai kā
atbalsta intensitāti vai atbalsta maksimālo apjomu, bet
arī kā maksimālo valsts atbalsta līmeni, neatkarīgi no
tā, vai tas kvalificējams kā valsts atbalsts LESD
107. panta 1. punkta nozīmē vai nē. Padomes Regula Nr. 994/98 būtu
attiecīgi jāgroza.
Pārredzamības noteikumi
Regulas Nr. 994/98
3. panta 2. punktā paredzēts, ka, „īstenojot
saskaņā ar šādām regulām atbrīvotas atbalsta
sistēmas vai individuālu atbalstu, kas piešķirts neatkarīgi
no kādas sistēmas, dalībvalstis nosūta Komisijai
informācijas kopsavilkumus, lai publicētu Eiropas Kopienu
Oficiālajā Vēstnesī, attiecībā uz
šādām atbalsta sistēmām vai šādu individuālu
atbalstu, uz ko neattiecas atbrīvotas atbalsta sistēmas”.
Kopsavilkumu
publicēšana Oficiālajā Vēstnesī šķita
vispiemērotākais līdzeklis Regulas Nr. 994/98
pieņemšanas laikā, proti, 1998. gadā. Tomēr,
ņemot vērā oficiālo valodu skaita palielināšanos un
saziņas līdzekļu attīstību kopš tā laika, šo kopsavilkumu publicēšana Komisijas tīmekļa vietnē
uzlabotu pārredzamību, paātrinātu publicēšanas
termiņus, vienlaikus samazinot administratīvās izmaksas, jo
ieinteresētajām personām, īpaši uzņēmumiem, ir
vienlīdz viegli ieskatīties Komisijas tīmekļa vietnē
vai Oficiālajā Vēstnesī.
Pienākumu publicēt kopsavilkumus Oficiālajā
Vēstnesī vajadzētu aizstāt ar pienākumu
publicēt tos Komisijas tīmekļa vietnē. Padomes Regula Nr. 994/98 būtu
attiecīgi jāgroza.
Noteikumi par
kārtību, kādā Komisija pieņem atbrīvojuma regulas
Saskaņā ar Regulas Nr. 994/98 8. pantu,
pirms publicēt jebkuru grupu atbrīvojuma regulas projektu, Komisija apspriežas ar Valsts atbalsta padomdevēju komiteju. Komisija uzskata, ka regulu projekti būtu
jāpublicē vienlaikus ar apspriedēm ar Valsts atbalsta
padomdevēju komiteju, lai ieinteresētās personas varētu
iesniegt savus apsvērumus, tādējādi nodrošinot
augstāku pārredzamības līmeni.
Ņemot vērā jaunu elektronisko
saziņas līdzekļu attīstību, Komisija uzskata, ka
ātrākais un efektīvākais regulu projektu publicēšanas
veids ir nevis Oficiālajā Vēstnesī, bet Komisijas
tīmekļa vietnē. Tas dotu
iespēju ieinteresētajām personām izteikt komentārus,
samazinātu administratīvo slogu un kavēšanos.
Tādēļ attiecīgi būtu
jāgroza iepriekš minētie Padomes Regulas Nr. 994/98
8. panta noteikumi.
2.           ATBILSTĪBA SAVIENĪBAS
POLITIKAI UN MĒRĶIEM CITĀS JOMĀS
Šis priekšlikums ir
2012. gada 8. maija Komisijas paziņojumā minētās
Valsts atbalsta modernizācijas (VAM) pamatelements[6], kurā
izklāstīta vērienīga valsts atbalsta reformas programma.
Tam būtu jāatbilst Savienības vispārējiem
mērķiem, īpašu uzmanību pievēršot valsts atbalsta
piemērošanai gadījumos ar vislielāko ietekmi uz iekšējo
tirgu un "Eiropa 2020" stratēģijas īstenošanu, lai
sekmētu izaugsmi nostiprinātā, dinamiskā un
konkurētspējīgā iekšējā tirgū.
Lai sasniegtu šīs
stratēģijas mērķus, Komisija piedāvā
palielināt atbalsta kategoriju skaitu, ko var atbrīvot no
paziņošanas prasības, tādējādi samazinot
birokrātiju un paziņojamo atbalsta pasākumu
skaitu. Attiecīgās kategorijas un
plānotie grupu atbrīvojumi noteiktu saderīguma nosacījumus,
kas attiecas uz "Eiropa 2020" stratēģijas mērķu
sasniegšanu veicinošajiem atbalsta veidiem.
3.           JURIDISKIE ASPEKTI
·
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma
juridiskais pamats ir LESD 109. pants, saskaņā ar kuru Padome
var pieņemt jebkādas attiecīgās regulas, kas
vajadzīgas, lai noteiktu LESD 108. panta 3. punkta
piemērošanas nosacījumus, kā arī tās atbalsta
kategorijas, uz ko šī procedūra neattiecas. Par Komisijas priekšlikumu Padomei, pēc apspriešanās
ar Eiropas Parlamentu, ir jāpieņem lēmums ar kvalificētu
balsu vairākumu.
·
Subsidiaritāte un proporcionalitāte
Priekšlikums ir
Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc
subsidiaritātes principu nepiemēro.
Šī iniciatīva ir
samērīga ar tās izvirzīto mērķi un
tāpēc tā atbilst proporcionalitātes principam.
·
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais
juridiskais instruments: regula.
Regula ir vienīgais
piemērotais juridiskais instruments Regulas (EK) Nr. 994/98
grozīšanai.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikumam
nav negatīvas ietekmes uz Savienības budžetu.
2012/0344 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 994/98
(1998. gada 7. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas
dibināšanas līguma 92. un 93. pantu attiecībā uz dažu
kategoriju valsts horizontālo atbalstu, un Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par
sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu
un autoceļus

(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā
Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā
109. pantu,
ņemot vērā
Eiropas Komisijas priekšlikumu,
ņemot vērā
Eiropas Parlamenta atzinumu[7],
ņemot vērā
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],
ņemot vērā
Reģionu komitejas atzinumu[9],
tā kā:
(1)       Padomes Regulā (EK)
Nr. 994/98 (1998. gada 7. maijs) par to, kā piemērot
Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 92. un 93. pantu
attiecībā uz dažu kategoriju valsts horizontālo atbalstu[10],
Komisija tiek pilnvarota ar regulām atzīt, ka noteiktas valsts
atbalsta kategorijas ir saderīgas ar iekšējo tirgu un ka uz tām
neattiecas Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās
paziņošanas prasības.
(2)       Regula (EK) Nr. 994/98
saskaņā ar Līguma 107. pantu pilnvaro Komisiju paziņot, ka,
ievērojot konkrētus nosacījumus, atbalsts maziem un
vidējiem uzņēmumiem (MVU), atbalsts pētniecībai un
attīstībai, vides aizsardzībai, nodarbinātībai un
mācībām un atbalsts, kas atbilst kartei, ko Komisija
apstiprinājusi katrai dalībvalstij reģionālā atbalsta
piešķiršanai, ir saderīgs ar iekšējo tirgu un uz to neattiecas
Līguma 108. panta 3. punktā noteiktās paziņošanas
prasības.
(3)       Regulā (EK)
Nr. 994/98 Komisija tiek pilnvarota atbrīvot no paziņošanas
prasības valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai,
bet šāds atbrīvojums neattiecas uz jauninājumiem.
Jauninājumi kļuva par Savienības politikas prioritātēm
saistībā ar iniciatīvu "Inovācijas
savienība", kas ir viena no galvenajām iniciatīvām
stratēģijā "Eiropa 2020". Turklāt vairāki
jauninājumu atbalstam paredzētie pasākumi ir samērā
nelieli un nerada nopietnus konkurences izkropļojumus.
(4)       Pašlaik
dalībvalstīm ir pienākums ziņot Komisijai par valsts
atbalsta projektiem kultūras un kultūrvēsturiskā mantojuma
saglabāšanas jomā. Regulā Nr. 994/98 Komisija tiek
pilnvarota atbrīvot atbalstu MVU, taču šis atbrīvojums
kultūras nozarē nebūtu visai lietderīgs, jo
saņēmēji bieži vien ir lieli uzņēmumi. Tomēr
nelieli projekti kultūras un kultūrvēsturiskā mantojuma
saglabāšanas jomā, pat, ja tos īsteno lieli uzņēmumi,
parasti nerada būtiskus izkropļojumus, un pēdējā
laikā ietekme uz tirdzniecību šādos gadījumos bija neliela.

(5)       Tāpat
dalībvalstīm jāziņo Komisijai par valsts atbalsta
pasākumiem dabas katastrofu izraisīto zaudējumu atlīdzināšanai.
Šajā jomā piešķirtās summas ir parasti nelielas un ir
nosakāmi precīzi saderības nosacījumi. Regulā (EK)
Nr. 994/98 Komisija tiek pilnvarota atbrīvot no paziņošanas prasības
šādu valsts atbalstu tikai tad, ja to piešķir MVU. Tomēr dabas
katastrofas var ietekmēt arī lielus uzņēmumus. Komisijas
gūtā pieredze rāda, ka šāds atbalsts nerada būtiskus
izkropļojumus un ka var noteikt precīzus saderības
nosacījumus.
(6)       Tāpat
dalībvalstīm jāziņo Komisijai par valsts atbalsta
pasākumiem noteiktu nelabvēlīgu laika apstākļu
izraisīto zaudējumu atlīdzināšanai zvejniecībā.
Šajā jomā piešķirtās summas ir parasti nelielas un ir
nosakāmi precīzi saderības nosacījumi. Regulā (EK)
Nr. 994/98 Komisija tiek pilnvarota atbrīvot no paziņošanas
prasības šādu valsts atbalstu tikai tad, ja to piešķir MVU.
Tomēr nelabvēlīgi laika apstākļi zvejniecībā
var ietekmēt arī lielus uzņēmumus. Komisijas gūtā
pieredze rāda, ka šāds atbalsts nerada būtiskus
izkropļojumus un ka var noteikt precīzus saderības
nosacījumus.
(7)       Saskaņā ar
Līguma 42. pantu, ievērojot konkrētus nosacījumus,
valsts atbalsta noteikumi neattiecas uz Līguma I pielikumā
minētajiem lauksaimniecības produktiem. Tomēr 42. pants
neattiecas uz mežsaimniecību un I pielikumā neietvertajiem
produktiem. Tādēļ pašlaik saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 994/98 atbalstu mežsaimniecībai un I pielikumā
neietvertajiem produktiem pārtikas nozarē var atbrīvot, ja tas
attiecas tikai uz MVU. Komisijai jāatbrīvo daži lauku attīstības
programmās ietvertie atbalsta veidi mežsaimniecībai un
I pielikumā neietverto produktu veicināšanai un reklāmai
pārtikas nozarē, kur, balstoties uz Komisijas pieredzi, konkurences
izkropļošanas iespējamība ir neliela un kur var noteikt
precīzus saderības nosacījumus.
(8)       Saskaņā ar Padomes
Regulas (EK) Nr. 1198/2006 (2006. gada 27. jūlijs) Par
Eiropas Zivsaimniecības fondu 7. pantu[11]Līguma 107., 108. un
109. pantu piemēro atbalstam, ko dalībvalstis piešķir
zivsaimniecības nozares uzņēmumiem, izņemot
maksājumus, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 1198/2006 un atbilstīgi tai. Papildus valsts atbalstam jūras
bioloģisko resursu saglabāšanai parasti ir neliela ietekme uz Eiropas
Savienības iekšējo tirdzniecību, tas palīdz īstenot ES
mērķus zivsaimniecības un zvejniecības politikas jomā
un nerada būtisku konkurences izkropļojumu.
Piešķirtās summas parasti ir nelielas un var noteikt
precīzus saderības nosacījumus.
(9)       Valsts atbalsta
pasākumiem amatieru sporta nozarē , ciktāl tie veido valsts
atbalstu, parasti ir neliela ietekme uz Eiropas Savienības iekšējo
tirdzniecību un tie nerada nopietnus konkurences izkropļojumus.
Tāpat parasti piešķirtās atbalsta summas ir nelielas. Precīzus saderības nosacījumus var
noteikt, balstoties uz gūto pieredzi, tādējādi nodrošinot,
ka atbalsts amatieru sportam nerada būtiskus izkropļojumus.
(10)     Attiecībā uz
atbalstu gaisa un jūras transporta pakalpojumiem Komisijas gūtā
pieredze liecina, ka sociālais atbalsts transporta
pakalpojumu sniegšanai attālāko reģionu
iedzīvotājiem, ar nosacījumu, ka tas tiek sniegts bez diskriminācijas
attiecībā uz pārvadātāja personību, neizraisa
būtiskus izkropļojumus un var noteikt precīzus saderības
nosacījumus.
(11)     Attiecībā uz
atbalstu pārvadājumiem, izmantojot dzelzceļu, autotransportu un
iekšzemes ūdensceļus, Līguma 93. pantā noteikts, ka
atbalsts ir saderīgs ar Līgumiem, ja tas vajadzīgs transporta
koordinācijai vai ja tas ir atlīdzība par tādu
saistību izpildi, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas
(EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par
sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu
un autoceļus[12],
9. pants sabiedrisko pakalpojumu kompensācijas par sabiedriskā
pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanu vai par vispārējos
noteikumos paredzēto tarifu saistību ievērošanu, ko maksā
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1370/2007, pašlaik atbrīvo no
LESD 108. panta 3. punktā paredzētās iepriekšējas
paziņošanas prasības. Lai
saskaņotu pieeju grupu atbrīvojuma regulām valsts atbalsta
jomā, un saskaņā ar Līguma 108. panta
4. punktā un 109. pantā paredzēto kārtību uz
atbalstu transporta koordinācijai vai atlīdzību par tādu
saistību izpildi, kuras parasti uzskata par sabiedriskajiem pakalpojumiem,
kā noteikts Līguma 93. pantā, jāattiecina Padomes
Regulas (EK) Nr. 994/98 piemērošanas joma. Tādēļ
Regulas (EK) Nr. 1370/2007 9. pants būtu jāsvītro
sešus mēnešus pēc tam, kad stājusies spēkā Komisijas
pieņemtā regula par šo valsts atbalsta kategoriju.
(12)     Attiecībā uz
atbalstu platjoslu nozarē, Komisija pēdējo gadu laikā ir
guvusi plašu pieredzi un ir izstrādājusi pamatnostādnes
šajā jomā[13].
Komisijas gūtā pieredze rāda, ka atbalsts noteiktiem platjoslu
infrastruktūras veidiem nerada būtiskus izkropļojumus un grupu
atbrīvojums var veicināt pozitīvu ietekmi, ja tiek ievēroti
noteikti saderības nosacījumi. Tas arī attiecas uz atbalstu
pamata platjoslas sakaru ierīkošanai reģionos, kur nav platjoslas
infrastruktūras un kur šādas infrastruktūras izstrāde
tuvākajā laikā nav paredzēta ("baltās"
zonas), un nelielu individuālu atbalstu ļoti ātrdarbīgu
nākamās paaudzes piekļuves tīklu (NGA)
izvēršanai zonās, kur nav NGA infrastruktūras un kur
šādas infrastruktūras izstrāde tuvākajā laikā nav
paredzēta. Tāpat tas attiecas uz atbalstu ar platjoslas tīkliem
saistītajiem inženiertehniskajiem darbiem un pasīvās platjoslu
infrastruktūras izveidei, kur Komisija guvusi ievērojamu praktisko
pieredzi un kur var noteikt precīzus saderības nosacījumus.
(13)     Tādēļ būtu
jāpaplašina Regulas (EK) Nr. 994/98 piemērošanas joma, lai
tajā iekļautu šīs atbalsta kategorijas.
(14)     Regula (EK) Nr. 994/98
nosaka, ka katras atbalsta kategorijas, attiecībā uz kuru Komisija
pieņem grupu atbrīvojuma regulu, limitiem jābūt izteiktiem
kā atbalsta intensitātei attiecībā pret atbilstošo izmaksu
kopumu vai kā atbalsta maksimālajam apjomam. Šis nosacījums
apgrūtina grupu atbrīvojuma piemērošanu noteiktu pasākumu
veidiem, tostarp valsts atbalsta pasākumiem, ko, to specifiskas
struktūras dēļ, nevar izteikt kā atbalsta intensitāti
vai maksimālo apjomu, piemēram, finansēšanas vadības
instrumentiem vai noteiktām pasākumu formām, kas veicina riska
kapitāla ieguldījumus. Viens no iemesliem ir tas, ka šādi
kompleksie pasākumi var ietvert dažāda līmeņa atbalstu
(tiešajiem saņēmējiem, starpnieksaņēmējiem,
netiešajiem saņēmējiem). Ņemot vērā to, ka
šādi pasākumi un to ieguldījums Savienības mērķu
sasniegšanā kļūst aizvien svarīgāki, būtu
jāparedz lielāks elastīgums, lai šos pasākumus varētu
atbrīvot. Tāpēc būtu jābūt iespējai noteikt
limitus kā maksimālo valsts atbalsta līmeni neatkarīgi no tā,
vai tas kvalificējams kā valsts atbalsts vai nē.
(15)     Regula (EK) Nr. 994/98
nosaka, ka dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai kopsavilkumi
attiecībā uz to piešķirto atbalstu, uz kuru attiecas
atbrīvojuma regula. Šo kopsavilkumu publicēšana ir nepieciešama, lai
nodrošinātu dalībvalstu pieņemto pasākumu
pārredzamību. Kopsavilkumu publicēšana Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī šķita vispiemērotākais līdzeklis
pārredzamības nodrošināšanai Regulas Nr. 994/98
pieņemšanas laikā. Tomēr, ņemot vērā jaunu
elektronisko saziņas līdzekļu attīstību, kopsavilkumu
publicēšana Komisijas tīmekļa vietnē ir tikpat ātrs un
pat efektīvāks veids, kas uzlabo pārredzamību
ieinteresētajām personām. Tāpēc šo kopsavilkumu
publicēšana Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
būtu jāaizstāj ar publikāciju Komisijas tīmekļa
vietnē.
(16)     Tāpat saskaņā
ar Regulu (EK) Nr. 994/98 Valsts atbalsta padomdevēju komitejā
izskatāmie regulu un citu dokumentu projekti būtu jāpublicē
nevis Oficiālajā Vēstnesī, bet Komisijas
tīmekļa vietnē, lai uzlabotu pārredzamību un
samazinātu administratīvo slogu un publikāciju kavēšanos.
(17)     Regulas (EK) Nr. 994/98
8. pantā minētā apspriešanās procedūra paredz, ka
pirms regulas projekta publicēšanas Komisijai jāapspriežas ar Valsts
atbalsta padomdevēju komiteju. Tomēr, lai uzlabotu
pārredzamību, regulas projekts būtu jāpublicē
tīmekļa vietnē vienlaikus ar apspriedēm starp Komisiju un
Valsts atbalsta padomdevēju komiteju.
(18)     Tāpēc būtu
attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 994/98,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 994/98 groza
šādi:
(1)
regulas 1. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. punkta a) apakšpunktu
aizstāj ar šādu apakšpunktu:
"a) atbalsts:
i)        maziem un vidējiem
uzņēmumiem;
ii)       pētniecībai, izstrādei
un jauninājumiem;
iii)      vides aizsardzībai;
iv)      nodarbinātībai un
mācībām;
v)       kultūras un
kultūrvēsturiskā mantojuma saglabāšanai;
vi)      dabas katastrofu izraisīto
zaudējumu atlīdzināšanai;
vii)     noteiktu nelabvēlīgu laika
apstākļu izraisīto zaudējumu atlīdzināšanai
zvejniecībā;
viii)    mežsaimniecībai un
I pielikumā neietverto produktu veicināšanai pārtikas
nozarē;
ix)      jūras bioloģisko resursu
saglabāšanai;
x)       amatieru sportam;
xi)      transporta
pakalpojumu sniegšanai attālāko reģionu
iedzīvotājiem, ja tas ir sociālais atbalsts un tas tiek
piešķirts bez diskriminācijas attiecībā uz
pārvadātāja personību;
xii)     transporta koordinācijai vai
atlīdzībai par tādu saistību izpildi, kuras parasti uzskata
par sabiedriskajiem pakalpojumiem saskaņā ar Līguma 93. pantu;
xiii)    pamata platjoslas infrastruktūrai
vai individuālās infrastruktūras izveides pasākumiem
nākamās paaudzes piekļuves tīklu izvēršanai
zonās, kur nav šādas infrastruktūras vai kur šādas
infrastruktūras izstrāde tuvākajā laikā nav paredzēta;
un ar platjoslas tīkliem saistītajiem inženiertehniskajiem darbiem un
pasīvās platjoslas infrastruktūras izveidei".
(b)
panta 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar
šādu tekstu:
"c) limitus, kas izteikti kā atbalsta
intensitāte attiecībā pret atbilstošo izmaksu kopumu vai kā
atbalsta maksimālais apjoms vai kā maksimālais valsts atbalsta
līmenis";
(2)
regulas 3. panta 2. punktu aizstāj ar
šādu:
"Īstenojot saskaņā ar
šādām regulām atbrīvotas atbalsta sistēmas vai
individuālu atbalstu, kas piešķirts neatkarīgi no kādas
sistēmas, dalībvalstis nosūta Komisijai informācijas
kopsavilkumus, lai publicētu Eiropas Komisijas tīmekļa
vietnē, attiecībā uz šādām atbalsta sistēmām
vai šādu individuālu atbalstu, uz ko neattiecas atbrīvotas
atbalsta sistēmas".
(3)
regulas 8. pantu groza šādi:
(a)
panta 1. punkta a) apakšpunktu
aizstāj ar šādu apakšpunktu:
"a) vienlaikus ar jebkura regulas projekta
publicēšanu saskaņā ar 6. pantu";
(b)
panta 2. punkta otro teikumu aizstāj ar
šādu teikumu:
"Izskatāmos projektus un dokumentus
pievieno paziņojumam un tos var publicēt Komisijas tīmekļa
vietnē".
2. pants
Regulu (EK) Nr. 1370/2007 groza šādi:
Svītro 9. pantu sešus mēnešus
pēc tam, kad stājusies spēkā Komisijas pieņemtā
regula par Padomes Regulas (EK) Nr. 994/98 1. panta a) punkta xii)
apakšpunktā minētajām valsts atbalsta kategorijām.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši
piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 142, 14.5.1998., 1. lpp.
[2]               Regulas (EK) Nr. 994/98 2. pantā ir paredzēta
iespēja atbrīvot to no paziņošanas pienākuma.
[3]               COM(2012) 209 final.
[4]               Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK)
Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par
saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un
88. pantu (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula), OV
L 214, 9.8.2008., 3. lpp.
[5]               OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.
[6]               COM(2012) 209 final.
[7]               OV C […], […], […]. lpp.
[8]               OV C […], […], […]. lpp.
[9]               OV C […], […], […]. lpp.
[10]             OV L 142, 14.5.1998.,
1. lpp.
[11]             OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.
[12]             OV L 315, 3.12.2007.,
1. lpp.
[13]             Kopienas pamatnostādnes valsts
atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas
tīklu ātru izvēršanu, OV C 235, 30.9.2009.,
7. lpp.