				|

		52011PC0747

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām /* COM/2011/0747 galīgā redakcija - 2011/0361 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Kredītreitingu aģentūras ir
svarīgi finanšu tirgus dalībnieki, un tiem nepieciešams piemērot
pienācīgu tiesisko regulējumu. Regula (EK) Nr. 1060/2009
par kredītreitingu aģentūrām[1] (KA regula) ir pilnībā piemērojama
no 2010. gada 7. decembra. Regulā paredzēts, ka
kredītreitingu aģentūrām stingri jāievēro
profesionālās ētikas normas, lai mazinātu iespējamos
interešu konfliktus, nodrošinātu augstu kvalitāti un reitingu un
reitinga procesa pietiekamu pārredzamību. Esošajām
kredītreitingu aģentūrām līdz 2010. gada 7. septembrim
bija jāpiesakās reģistrēšanai un jāievēro regulas
prasības.
Grozījums KA regulā (Regula (ES)
Nr. 513/2011), kurš stājās spēkā 2011. gada
1. jūnijā, paredz Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādei (EVTI) īpašas uzraudzības pilnvaras pār ES
reģistrētām kredītreitingu aģentūrām, lai
centralizētu un vienkāršotu to reģistrāciju un
uzraudzību ES mērogā[2].
Lai
gan esošā KA regula nodrošina labu pamatu, tajā nav pietiekami
izskatīti vairāki jautājumi saistībā ar
kredītreitingu noteikšanas darbībām un ar reitingu izmantošanu.
Tie jo īpaši attiecas uz risku saistībā ar finanšu tirgu
dalībnieku pārmērīgo paļaušanos uz
kredītreitingiem, uz reitingu tirgus augsto koncentrācijas
pakāpi, uz kredītreitingu aģentūru civiltiesisko
atbildību pret ieguldītājiem, uz interešu konfliktiem
saistībā ar modeli „emitents maksā” un uz kredītreitingu
aģentūru akcionāru struktūru. Turklāt esošajā KA
regulā nav pietiekami izskatītas valsts reitinga īpatnības,
kas kļuva acīmredzams esošās valsts parāda krīzes
laikā.
Eiropas Komisija norādīja uz šiem
atklātajiem jautājumiem savā 2010. gada 2. jūnija
paziņojumā („Finanšu pakalpojumu regulēšana
ilgtspējīgai izaugsmei”)[3]
un Komisijas dienestu 2010. gada 5. novembra apspriedes dokumentā[4],
paziņojot par nepieciešamību mērķtiecīgi
pārskatīt KA regulu, kas tiek īstenots ar šo priekšlikumu
Eiropas Parlaments 2011. gada
8. jūnijā publicēja neleģislatīvu rezolūciju
par kredītreitingu aģentūrām[5]. Ziņojumā pausts atbalsts
nepieciešamībai uzlabot reglamentējošos noteikumus
attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām un veikt
pasākumus, lai novērstu risku saistībā ar
pārmērīgu paļaušanos uz reitingiem. Proti, Eiropas
Parlaments cita starpā jo īpaši atbalsta stingrākas
informācijas sniegšanas prasības attiecībā uz valsts
kredītreitingiem, Eiropas Reitingu rādītāja izveidošanu,
lielāku informācijas atklātību attiecībā uz
strukturētiem finanšu instrumentiem un kredītreitingu
aģentūru civiltiesisko atbildību. Eiropas Parlaments
uzskatīja, ka svarīgs uzdevums būtu konkurences veicināšana
un ka būtu jāizpēta un jāizvērtē neatkarīgas
Eiropas Kredītreitingu aģentūras izveidošanas
nepieciešamība.
Neoficiālā ekonomikas un finanšu
ministru sanāksmē 2010. gada 30. septembrī un 1. oktobrī
Eiropas Savienības Padome atzina, ka ir nepieciešami turpmāki
centieni vairāku jautājumu izskatīšanā, kas saistīti
ar kredītreitingu darbībām, tostarp ar risku, ko izraisa
pārmērīga paļaušanās uz kredītreitingiem, un
interešu konfliktu risku, ko izraisa reitingu aģentūru atalgojuma modelis.
Eiropas Padome 2011. gada 23. oktobrī secināja, ka
jāpanāk, lai tiktu samazināta pārmērīga
paļaušanās uz kredītreitingiem.
Turklāt Eiropas vērtspapīru
komiteja un Eiropas Banku komiteja, ko veido dalībvalstu finanšu
ministriju pārstāvji, savās 2010. gada 9. novembra un
2011. gada 19. septembra sanāksmēs pārrunāja
nepieciešamību vēl vairāk stiprināt reglamentējošos
noteikumus attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām.
Finanšu
stabilitātes padome (FSP) starptautiskā līmenī
2010. gada oktobrī noteica principus, lai samazinātu
iestāžu un finanšu iestāžu paļaušanos uz ārējiem
reitingiem[6].
Principos aicināts tiesību aktos svītrot vai aizstāt
atsauces uz šādiem reitingiem, ja ir pieejami piemēroti
alternatīvi kredītspējas standarti, un pieprasīt
ieguldītājiem veikt patstāvīgus
kredītnovērtējumus. Šos principus apstiprināja
2010. gada novembra Seulas G20 samitā.
Komisija nesen izskatīja jautājumu
par finanšu iestāžu pārmērīgu paļaušanos uz reitingiem
saistībā ar tiesību aktu reformu banku darbības jomā[7]. Komisija
šajā saistībā ierosināja ieviest noteikumu, kas paredz, ka
bankām un ieguldījumu sabiedrībām pašām
jāizvērtē to juridisko personu un finanšu instrumentu
kredītrisks, kuros tās veic ieguldījumus, un nevis
vienkārši jāpaļaujas uz ārējiem reitingiem.
Līdzīgu noteikumu Komisija ierosināja paralēli šim regulas
priekšlikumam iesniegtajā grozījumu projektā par PVKIU
direktīvu un direktīvu par alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldniekiem[8].
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Eiropas Komisija vadīja sabiedrisko
apspriešanos laikā no 2010. gada 5. novembra līdz
2011. gada 7. janvārim, iepazīstinot ar vairākām
iespējām, kā risināt konstatētās problēmas.
Komisija saņēma aptuveni 100 atbildes no
ieinteresētajām personām, kas tika ņemtas vērā
šā priekšlikuma projekta sagatavošanā. Saistībā ar šo
apspriešanās dokumentu saņemto atbilžu kopsavilkumu skatīt
šajā tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/agencies/summary-responses-cra-consultation-20110704_en.pdf.
Komisijas dienesti 6. jūlijā
rīkoja apaļā galda sarunas, lai saņemtu papildu atbildes no
ieinteresētajām personām par minētajiem jautājumiem. .
Apaļā galda sarunu kopsavilkumu skatīt šajā
tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/agencies/roundtable_en.pdf.
Šim priekšlikumam ir veikts ietekmes
novērtējums. Ietekmes novērtējumu skatīt šajā
tīmekļa vietnē:
http://ec.europa.eu/internal_market/securities/agencies/index_en.htm.
Ietekmes novērtējuma tika
konstatētas šādas problēmas:
–
tiesību aktos paredzētās
prasības izmantot ārējos kredītreitingus,
ieguldītāju pārmērīgā ārējo reitingu
izmantošana iekšējā riska pārvaldīšanai, ieguldījumu
stratēģiju tiešā saistība ar reitingiem, kā arī
nepietiekama informācija par strukturētiem finanšu instrumentiem
izraisa pārmērīgu paļaušanos uz ārējiem
kredītreitingiem, kas savukārt sekmē procikliskumu un „kraujas”
efektu[9]
kapitāla tirgos.
–
valsts kredītriska procesa nepietiekamā
objektivitāte, pabeigtība un pārredzamība kopā ar
pārmērīgu paļaušanos izraisa "kraujas” efektu un ar valsts
kredītreitinga izmaiņām saistītu nelabvēlīgu
ietekmi;
–
augsta koncentrācija kredītreitingu
tirgū, lieli šķēršļi ienākšanai kredītreitingu
tirgū un reitinga rezultātu salīdzināšanas iespēju
trūkums ietekmē ierobežo izvēli un konkurenci
kredītreitingu tirgū;
–
nepietiekami nodrošinātas tiesības uz
tiesisko aizsardzību reitingu lietotājiem, kuri cieš zaudējumus
neprecīza reitinga dēļ, ko izsniegusi kredītreitingu
aģentūra, kura pārkāpj KA regulu;
–
iespējami samazināta kredītreitingu
aģentūru neatkarība sakarā ar interešu konfliktiem, ko
izraisa modelis „emitents maksā”, īpašumtiesību struktūra
un ilgstošas īpašumtiesības tajā pašā kredītreitingu
aģentūrā; un
–
nepietiekama kredītreitingu metodikas un
procesu atbilstība.
Priekšlikuma vispārīgais
mērķis ir sekmēt ar finanšu stabilitāti saistīto risku
samazināšanu un atjaunot ieguldītāju un citu tirgus
dalībnieku uzticību finanšu tirgiem un reitingu kvalitātei. Tika
izvērtētas dažādas politikas iespējas, lai risinātu
konstatētās problēmas un tādējādi panāktu
atbilstīgos noteiktos mērķus:
–
samazināt kraujas efekta ietekmi uz finanšu
iestādēm un tirgiem, samazinot paļaušanos uz ārējiem
reitingiem;
–
samazināt kaitīgas ietekmes riskus saistībā
ar valsts parāda reitingiem;
–
uzlabot kredītreitingu tirgus
apstākļus, ņemot vērā ierobežoto izvēli un
konkurenci kredītreitingu tirgū, lai uzlabotu reitingu
kvalitāti;
–
nodrošināt ieguldītāju tiesības
uz tiesisko aizsardzību, jo pašlaik nav nodrošinātas pietiekamas
tiesības uz tiesisko aizsardzību tiem reitingu lietotājiem,
kuriem ir radīti zaudējumi saistībā ar kredītreitingu
aģentūras izsniegtu kredītreitingu, kas ir pārkāpusi KA
regulu; un
–
uzlabot reitingu kvalitāti, sekmējot
kredītreitingu aģentūru neatkarību un veicinot pareizus
kredītreitingu noteikšanas procesus un metodiku. Pašreiz
kredītreitingu aģentūru neatkarība, iespējams, ir
samazināta sakarā ar interešu konfliktiem, ko izraisa modelis
„emitents maksā”, īpašumtiesību struktūra un ilgstošas darījumu
attiecības ar vienu un to pašu kredītreitingu aģentūru.
Vēlamās politikas iespējas ir
izklāstītas turpmāk 3.4. punktā un atspoguļotas
šajā priekšlikumā. Paredzams, ka vēlamās iespējas
samazinās finanšu iestāžu pārmērīgu paļaušanos uz
ārējiem reitingiem, samazinot ārējo reitingu nozīmi
finanšu pakalpojumu tiesību aktos. Turklāt paredzams, ka, uzlabojumi
informācijas sniegšanā par strukturētu finanšu produktu
pamatā esošajiem aktīvu portfeļiem palīdzētu
ieguldītājiem veikt pašiem savu kredītriska novērtējumu
tā vietā, lai paļautos tikai uz ārējiem reitingiem.
Valsts kredītreitingu
pārredzamību un kvalitāti uzlabos, pārbaudot to pamatā
esošo informāciju un publicējot reitingam pievienoto pilno
izpētes ziņojumu. Paredzams, ka izvēles iespējas un
reitingu nozares infrastruktūru uzlabos atšķirīgu reitingu
aģentūru veikto reitingu salīdzināšana, ko varētu
panākt, sekmējot kopīgu reitingu skalas standartu un Eiropas
reitingu rādītāja (EURIX) izveidošanu. Turklāt
obligātā kredītreitingu aģentūru rotācija ne tikai
būtiski samazinātu pret kredītreitingu aģentūras
neatkarību vērstos familiaritātes draudus, ko izraisa ilgstošas
darījumu attiecības starp kredītreitingu aģentūru un
emitentu, bet arī ievērojami pozitīvā veidā
ietekmētu izvēles iespēju uzlabošanu reitingu nozarē,
nodrošinot vairāk uzņēmējdarbības iespēju
mazajām kredītreitingu aģentūrām.
Attiecībā uz ieguldītāju
aizsardzību, nosakot ieguldītājiem tiesības uz tiesisko
aizsardzību pret kredītreitingu aģentūrām, lielā
mērā stimulētu kredītreitingu aģentūras
ievērot juridiskos pienākumus un nodrošināt augstu reitingu
kvalitāti. Reitingu neatkarība tiks uzlabota, ieviešot prasību
emitentiem periodiski nomainīt kredītreitingu aģentūru un
nosakot stingrākas prasības attiecībā uz
kredītreitingu aģentūru īpašumtiesību struktūru
neatkarību. Turklāt būtu jānovērš iespēja
kredītreitingu aģentūrai vienlaicīgi sniegt reitingus par
emitentu un tā produktiem.
Reitingu pārredzamību un
kvalitāti varētu uzlabot vēl vairāk, paredzot
stingrākus noteikumus par reitingu metodikas atklāšanu, ieviešot
reitingu metodikas attīstības un apstiprināšanas procesu,
tostarp prasības kredītreitingu aģentūrām paziņot
un pamatot savu reitingu metodikas izmaiņu iemeslus un pieprasot kredītreitingu
aģentūrām informēt emitentus pietiekami savlaicīgi
pirms reitinga publicēšanas.
Izmaksu ziņā papildu izmaksas rastos
finanšu sabiedrībām saistībā ar prasībām uzlabot
iekšējā riska pārvaldību un iekšējo reitingu
modeļu izmantošanu regulatīvos nolūkos, kā arī
emitentiem saistībā ar stingrākām prasībām par
informācijas atklāšanu. Atbilstības nodrošināšanas papildu
izmaksas radīsies arī kredītreitingu aģentūrām,
samazinot ar valsts kredītreitingiem saistītos nelabvēlīgas
ietekmes riskus. Tomēr konkurences uzlabošanas pasākumi būtiski
nepalielinās kredītreitingu aģentūru izmaksas. Paredzams,
ka politikas iespēja attiecībā uz kredītreitingu
aģentūru civiltiesisko atbildību pret ieguldītājiem
radītu atbilstības izmaksas sakarā ar nepieciešamību
nodrošināt to civiltiesisko atbildību vai, ja tas nav iespējams,
izveidot finanšu buferi, lai segtu iespējamās ieguldītāju
prasības. Visbeidzot, paredzams, ka vēlamās iespējas
saistībā ar kredītreitingu aģentūras neatkarību
neradītu būtiskas papildu izmaksas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.        Juridiskais pamats
Priekšlikums pamatojas uz LESD
114. pantu.
3.2.        Subsidiaritāte un
proporcionalitāte
Saskaņā ar subsidiaritātes
principu (LESD 5. panta 3. punktu) rīkoties ES līmenī
var tikai tad, kad dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt
plānotos mērķus, un tādēļ, ņemot
vērā ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos
var labāk sasniegt ES. Kredītvērtējuma aģentūru
uzņēmējdarbība ir globāla. Vienā dalībvalstī
esošas kredītreitingu aģentūras izsniegtos vērtējumus
izmanto un uz tiem paļaujas tirgus dalībnieki visā ES. Tiesiska
regulējuma nepilnības vai neesamība attiecībā uz
kredītreitingu aģentūrām vienā konkrētā
dalībvalstī varētu negatīvi ietekmēt tirgus
dalībniekus un finanšu tirgus visā ES. Tādēļ ir
nepieciešami pareizi, visā ES piemērojami regulējošie noteikumi,
kas aizsargātu ieguldītājus un tirgus no iespējamām
kļūmēm. Tāpēc jebkādas turpmākas
darbības kredītreitingu aģentūru jomā vislabāk
var īstenot ES mērogā.
Ierosinātie grozījumi turklāt
ir samērīgi, kā to paredz LESD līguma 5. panta
4. punkts. Grozījumi nepārsniedz to, kas nepieciešams
mērķu sasniegšanai. Jo īpaši ir uzlaboti kredītreitingu
aģentūru neatkarības nosacījumi: emitentu pienākums ir
regulāri nomainīt kredītreitingu aģentūru, kurai tie
maksā par kredītreitingu piešķiršanu, un izvēlēties
dažādas kredītreitingu aģentūras šo emitentu un to
parāda instrumentu kredītreitingu izsniegšanai. Lai gan šie
pienākumi ierobežo uzņēmējdarbības brīvību,
to piemērošana atbilst izvirzītajiem mērķiem un
normatīvajai videi. Tos piemēro tikai attiecībā uz
pakalpojumiem sabiedrības interesēs (kredītreitingi, ko var
izmantot regulatīviem nolūkiem), ko sniedz konkrētas
reglamentētas iestādes (kredītreitingu aģentūras),
ievērojot konkrētus nosacījumus (modelis „emitents maksā”),
un rotācijas gadījumā tikai uz laiku. Tomēr
kredītreitingu aģentūrām nav liegts turpināt
kredītreitingu pakalpojumu sniegšanu tirgū: kredītreitingu
aģentūra, kurai pieprasīts atturēties no
kredītreitingu pakalpojumu sniegšanas konkrētam emitentam, tomēr
varētu turpināt sniegt kredītreitingu pakalpojumus citiem
emitentiem. Tirgus kontekstā rotācijas noteikumu vispārēja
piemērošana sekmēs jaunas uzņēmējdarbības
iespējas, jo visiem emitentiem būs jāmaina kredītreitingu
aģentūra. Turklāt kredītreitingu aģentūras arvien
var izsniegt nepasūtītus kredītreitingus par vienu un to pašu
emitentu, pamatojoties uz savu pieredzi.
Bez tam grozījumi paredz ierobežot dažas
ieguldītāju un lielo kredītreitingu aģentūru
ieguldījumu izvēles iespējas. Ieguldītājiem ar vismaz
5% līdzdalību kredītreitingu aģentūrā ir liegts
iegūt līdzdalību virs 5% kādā citā
kredītreitingu aģentūrā. Šis ierobežojums ir nepieciešams,
lai garantētu izpratni par kredītreitingu aģentūru
neatkarību, ko varētu ietekmēt, ja vieniem un tiem pašiem
akcionāriem vai biedriem būtu jāveic ieguldījumi dažādās
kredītreitingu aģentūrās, kas nepieder pie vienas un
tās pašas kredītreitingu aģentūru grupas, pat tad, ja šie
akcionāri vai biedri nespēj tiesiskā veidā izmantot
dominējošu ietekmi vai kontroli. Šis risks ir vēl lielāks,
ņemot vērā to, ka ES reģistrētās
kredītreitingu aģentūras ir biržas sarakstā
neiekļautas sabiedrības un tādējādi ir mazāk
pārredzamas. Tomēr, lai nodrošinātu iespēju joprojām
veikt tīri ekonomiskus ieguldījumus kredītreitingu
aģentūrās, aizliegumu vienlaicīgi ieguldīt vairāk
nekā vienā kredītreitingu aģentūrā nedrīkst
paplašināt uz ieguldījumiem, kurus veic, izmantojot kolektīvo
ieguldījumu shēmas, ko pārvalda trešās personas, kas nav
atkarīgas no ieguldītāja un kas nav pakļautas
ieguldītāja ietekmei.
3.3.        Atbilstība LESD
290. un 291. pantam
Komisija 2009. gada 23. septembrī pieņēma
priekšlikumus regulām, ar ko izveido EBI, EAFPI un EVTI. Šajā
sakarā Komisija vēlas atkārtot savus izteikumus par LESD
290. un 291. pantu attiecībā uz regulu par Eiropas
uzraudzības iestādēm pieņemšanu: „Attiecībā uz
regulatīvo standartu pieņemšanas procesu Komisija akcentē
finanšu pakalpojumu nozares unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī
struktūras un ir nepārprotami atzīts LESD pievienotajā 39. deklarācijā.
Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai tās lomas ierobežojumi
deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu pieņemšanā
atbilst LESD 290. un 291. pantam.”
3.4.        Priekšlikuma skaidrojums
Ar šā priekšlikuma 1. pantu tiek
grozīta KA regula. Turpmākajās apakšiedaļās
minētās atsauces attiecas uz grozītajiem vai jaunajiem KA
regulas pantiem, ja vien nav norādīts citādi.
3.4.1.     Regulas piemērošanas
jomas paplašināšana, iekļaujot reitingu prognozes
Papildus kredītreitingiem
kredītreitingu aģentūras publicē arī „reitingu
prognozes”, sniedzot atzinumu par kredītreitinga iespējamo
nākotnes virzību. Komisija ierosina paplašināt
kredītreitingu noteikumu darbības jomu, lai vajadzības
gadījumā iekļautu arī „reitingu prognozes”.
Grozītajā tekstā jo īpaši noteikta prasība
kredītreitingu aģentūrām atklāt laikposmu, kurā
ir paredzamas izmaiņas kredītreitingā (skatīt
2. punkta f) apakšpunktu I pielikuma D iedaļas
II daļā). Tādēļ dažādas KA regulas
daļas ir īpaši pielāgotas: 3. pantā, 6. panta
1. punktā, 7. panta 5. punktā, 8. panta
2. punktā un 10. panta 1. un 2. punktā, I pielikuma
B iedaļas 1., 3. un 7. punktā; C iedaļas 2.,
3. un 7. punktā; D iedaļas I daļas 1., 2.,
4. un 5. punktā; un E iedaļas I daļas
3. punktā. Turklāt turpmāk minētie grozījumi
vajadzības gadījumā ir pielāgoti arī „reitingu
prognožu” jēdziena iekļaušanai.
3.4.2.     Grozījumi
saistībā ar kredītreitingu izmantošanu
KA regulā iekļautais jaunais
5.a pants paredz prasību noteiktām finanšu iestādēm
pašām veikt kredītriska novērtējumu. Tādēļ
tām aktīvu kredītspējas novērtēšanā
būtu jāvairās no mehāniskas paļaušanās vai
paļaušanās vienīgi uz ārējiem kredītreitingiem.
Kompetentajām iestādēm jākontrolē šo finanšu
uzņēmumu veikto novērtējuma procesu piemērotība,
tostarp jāuzrauga, lai finanšu uzņēmumi pārmērīgi
nepaļautos uz kredītreitingiem. Šā noteikuma pamatā ir
principi, ko 2010. gada oktobrī noteica Finanšu stabilitātes
padome, lai samazinātu paļaušanos uz kredītreitingu
aģentūru reitingiem.
Turklāt saskaņā ar jauno
5.b pantu EVTI, EBI un EAFPI pamatnostādnēs nav jāatsaucas
uz kredītreitingiem, ieteikumiem un tehnisko standartu projektiem, ja
pastāv iespēja, ka šādas atsauces varētu veicināt
kompetento iestāžu vai finanšu tirgu dalībnieku mehānisku
paļaušanos uz kredītreitingiem. Bez tam minētajām
iestādēm attiecīgi jāpielāgo esošās
pamatnostādnes un ieteikumi vēlākais līdz 2013. gada
31. decembrim.
Citi grozījumi paredzēti, lai
novērstu risku, ko izraisa finanšu tirgu dalībnieku
pārmērīga paļaušanās uz kredītreitingiem
attiecībā uz strukturētiem finanšu instrumentiem un lai uzlabotu
šādu instrumentu kredītreitingu kvalitāti.
–
8.a pants: šajā jaunajā pantā
paredzētas prasības emitentiem (vai iniciatoriem vai sponsoriem)
pastāvīgi atklāt noteiktu informāciju par
strukturētiem finanšu produktiem, jo īpaši par strukturēto
finanšu produktu pamatā esošo aktīvu portfeļu galvenajiem elementiem,
kas nepieciešami ieguldītājiem, lai tie varētu veikt paši savus
kredīta novērtējumus un tādējādi izvairītos
no vajadzības paļauties uz ārējiem reitingiem. Šī
informācija jāatklāj, izmantojot centralizētu
tīmekļa vietni, ko uztur EVTI.
–
8.b pants: šajā jaunajā pantā
paredzēta prasība emitentiem (vai ar tiem saistītajām
trešajām personām), kuri lūdz izsniegt reitingu, šajā
procesā iesaistīt divas kredītreitingu aģentūras, kas
ir viena no otras neatkarīgas, lai paralēli izsniegtu divus
neatkarīgus kredītreitingus par vieniem un tiem pašiem finanšu
instrumentiem.
Visbeidzot jāņem vērā, ka
Komisija paralēli ierosina grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes
2009. gada 13. jūlija Direktīvā 2009/65/EK par
normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā
uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumiem (PVKIU)[10]
un Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija
Direktīvā 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldniekiem, lai nodrošinātu, ka princips novērst
pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem tiek
iekļauts arī valstu tiesību aktos, ar kuriem īsteno
šīs direktīvas.
3.4.3.     Grozījumi
saistībā ar kredītreitingu aģentūru neatkarību
Ar šīs grupas grozījumiem tiek
paredzēti stingrāki neatkarības noteikumi, lai risinātu
interešu konfliktus attiecībā uz modeli „emitents maksā” un
kredītreitingu aģentūru akcionāru struktūru.
–
6.a pants: ar šo jauno pantu ir paredzēts
novērst, ka jebkuram kredītreitingu aģentūras loceklim vai
akcionārs ar vismaz 5% līdzdalību pieder 5% vai vairāk
jebkurā citā kredītreitingu aģentūrā, ja vien
attiecīgās kredītreitingu aģentūras nav vienas un
tās pašas grupas locekles;
–
6.b pants: ar šo jauno pantu ievieš
rotācijas noteikumu attiecībā uz kredītreitingu
aģentūrām, ko emitents piesaistījis (t.i., tas neattiecas
uz nepasūtītiem reitingiem) vai nu paša emitenta vai tā
parāda instrumentu reitinga veikšanai. Piesaistīto
kredītreitingu aģentūru izmanto ne ilgāk par 3 gadiem
vai ne ilgāk par vienu gadu, ja tā veic reitingu vairāk
nekā desmit secīgiem emitenta parāda instrumentiem. Tomēr
šis pēdējais noteikums neparedz iespēju saīsināt
saistību atļauto laikposmu uz laiku, kas īsāks par vienu
gadu. Ja emitents pasūta vairāk nekā vienu reitingu par sevi vai
tā instrumentu vai nu atbilstīgi juridiskam pienākumam vai
brīvprātīgi, rotācijas prasība attiecas tikai uz vienu
no aģentūrām. Tomēr katrai no šīm kredītreitingu
aģentūrām maksimālais noteiktais darbības ilgums ir
seši gadi. Jānodrošina, ka iepriekšējai kredītreitingu
aģentūrai (vai jebkādai citai kredītreitingu
aģentūrai, kas pieder tai pašai grupai vai kam ir saikne ar
iepriekšējo kredītreitingu aģentūru) ir liegts atkal veikt
reitingu par to pašu emitentu vai tā parāda instrumentiem līdz
atbilstoša uzteikuma termiņa beigām. Turklāt ar šo pantu paredz,
ka iepriekšējā kredītreitingu aģentūra nodrošina
nākamajai kredītreitingu aģentūrai nodošanas dokumentus,
kas ietver būtisku informāciju;
Paredzams, ka ar šo rotācijas noteikumu
varēs ievērojami samazināt ar modeli „emitents maksā”
saistītos iespējamos interešu konfliktus. Turklāt Komisija
turpinās uzraudzīt kredītreitingu aģentūru atalgojuma
modeļu piemērotību un iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei
pārskatu par veikto uzraudzību līdz 2012. gada 7. decembrim,
kā to paredz regulas 39. panta 1. punkts. Šajā
saistībā Komisija arī apsvērs tālejošākus šā
jautājuma risinājumus, nekā pašreiz ir noteikts citās
jurisdikcijās, tostarp ASV.
6.b panta nosacījumi neattiecas uz valsts
kredītreitingiem;
–
I pielikuma C iedaļas 8. punkts
saistībā ar 7. panta 4. punktu: noteikumi par kredītreitingu
aģentūras personāla iekšējo rotāciju tika
pielāgoti, ņemot vērā jauno 6.b pantu. Jaunie
noteikumi paredz, ka galvenie reitingu analītiķi neiesaistās
kredītreitingu noteikšanas darbībās saistībā ar to
pašu vērtējamo juridisko personu uz laiku, kas pārsniedz
četrus gadus, tādējādi novēršot šo analītiķu
pāriešanu uz citu kredītreitingu aģentūru ar klienta
dokumentiem. Turklāt iekšējās rotācijas noteikumi ir paredzēti
arī tādā gadījumā, ja kredītreitingu
aģentūra veic nepasūtītus reitingus vai valsts
kredītreitingus;
–
I pielikuma B iedaļas
3. punkts: regulā tiktu paredzēts, ka kredītreitingu
aģentūrai ir liegts izsniegt kredītreitingus (vai
pieprasītu šai kredītreitingu aģentūrai atklāt informāciju
par iespējamu kredītreitinga ietekmēšanu), ja pastāv vai ir
iespējami interešu konflikti, ko izraisa tādu personu
iesaistīšanās (papildus kredītreitingu aģentūrai un
tās personālam, uz ko jau attiecas šie noteikumi), kurām pieder
vairāk nekā 10% no kredītreitingu aģentūras kapitāla
vai balsstiesībām vai kurām zināmās
situācijās ir citas iespējas būtiski ietekmēt
kredītreitingu aģentūras uzņēmējdarbību,
piemēram, veicot ieguldījumu vērtētajā
juridiskajā personā, pārstāvot vērtētās
juridiskās personas valdi u.c..;
–
I pielikuma B iedaļas
4. punkts: personām, kurām pieder vairāk nekā 5 %
no kredītreitingu aģentūras kapitāla vai
balsstiesībām vai kuras spēj citādā veidā
būtiski ietekmēt kredītreitingu aģentūras
uzņēmējdarbību, būtu jāliedz sniegt
konsultācijas vai padomdevēja pakalpojumus vērtējamai
juridiskajai personai par minētās vērtējamās
juridiskās personas juridisko struktūru, aktīviem vai
saistībām.
3.4.4.     Grozījumi saistībā ar informācijas
publiskošanu par kredītreitingu aģentūru metodiku,
kredītreitingiem un reitingu prognozēm
Ar citu grozījumu grupu tiek uzlaboti
noteikumi par kredītreitingu metodikas publiskošanu, lai sekmētu
pareizu kredītreitingu procesu darbību un, visbeidzot, uzlabotu
reitingu kvalitāti:
–
8. panta 5. punkta a) apakšpunkts,
8. panta 6. punkta aa) apakšpunkts un 22.a panta
3. punkts: šie ierosinātie noteikumi paredz procedūras jaunu
reitingu noteikšanas metodikas sagatavošanai vai esošās metodikas
grozījumiem. Šim nolūkam jākonsultējas ar
ieinteresētajām personām par jauno metodiku vai ierosinātajiem
grozījumiem un to pamatojumu. Turklāt kredītreitingu
aģentūrām jāiesniedz ierosinātā metodika EVTI,
lai tā novērtē metodika atbilstību esošajām
prasībām. Jauno metodiku var izmantot tikai pēc tam, kad to ir
apstiprinājusi EVTI. Noteikumi paredz arī publiskot jauno metodiku,
pievienojot detalizētu paskaidrojumu;
–
8. panta 7. punkts: katrai
kredītreitingu aģentūrai ir pienākums izlabot savas
metodikas vai metodikas piemērošanas kļūdas, kā arī
informēt EVTI, vērtētās juridiskās personas un
sabiedrību kopumā par šādām kļūdām;
–
I pielikuma D iedaļas I daļas
2.a punkts: prasību par reitinga noteikšanā izmantoto metodiku
un to pamatā esošo pieņēmumu norādīšanu paplašina:
iepriekš tas attiecās uz strukturētiem finanšu produktiem,
tagad — uz visām aktīvu klasēm. Kredītreitingu
aģentūru sniegt norādījumi ir skaidri un viegli saprotami.
Regula paredz stingrākas prasības
kredītreitingu aģentūrām arī attiecībā uz
citiem publiskošanas pienākumiem:
–
I pielikuma D iedaļas
I daļas 3. punkts: šis noteikums attiecas uz informāciju,
kas kredītreitingu aģentūrām jāsniedz emitentiem par
reitinga noteikšanas vai prognozes pamatā esošajiem galvenajiem
apsvērumiem, lai vērtētajai juridiskajai personai būtu
iespēja norādīt uz jebkādiem kļūdainiem faktiem
sniegtajā reitingā. Ierosinātais noteikums paredz, ka
kredītreitingu aģentūrām jāinformē emitenti
vērtētās juridiskās personas darba laikā un vismaz
vienu pilnu dienu pirms publiskošanas. Šis noteikums attiecas uz visiem
reitingiem, pasūtītiem vai nepasūtītiem, un uz
prognozēm;
–
I. pielikuma D iedaļas
I daļas 6. punkts: Kredītreitingu aģentūras
publisko informāciju par visām juridiskajām personām vai
parāda instrumentiem, kurus iesniedz pirmajai izvērtēšanai vai
provizoriskai kredītreitingu noteikšanai. Tādējādi ar jauno
noteikumu paplašina šā pienākuma piemērošanas jomu: iepriekš tas
attiecās uz strukturētu finanšu produktu kredītreitingu
noteikšanu, tagad — arī uz citām jomām. Ar šo
grozījumu attiecīgi svītro 4. punktu I pielikuma
D iedaļas II daļā.
3.4.5.     Grozījumi
saistībā ar valsts kredītreitingu noteikšanu
Jo īpaši tiek paredzēti
stingrāki noteikumi attiecībā uz valsts kredītreitingu
noteikšanu (reitingu noteikšana valsts, valsts reģionālajai vai
vietējai iestādei vai instrumentam, kura parāda vai finanšu
saistību emitents ir valsts vai valsts reģionālā vai pašvaldības
iestāde), lai uzlabotu šādu reitingu kvalitāti:
–
8. panta 5. punkta jaunais otrais
apakšpunkts: kredītreitingu aģentūru pienākums ir
biežāk izvērtēt valsts kredītreitingus: ik pēc sešiem
mēnešiem, nevis ik pēc divpadsmit mēnešiem;
–
I pielikuma D iedaļa: pievieno jaunu
III daļu par papildu pienākumiem saistībā ar valsts
kredītreitingu atspoguļošanu. Izsniedzot vai grozot valsts
kredītreitingus, kredītreitingu aģentūrām jo
īpaši jāpublicē pilns izpētes pārskats, lai uzlabotu
pārredzamību un veicinātu lietotāju izpratni. Valsts
kredītreitingus publicē tikai pēc darba dienas beigām un
vismaz vienu stundu pirms tirdzniecības vietu atvēršanas ES;
–
I pielikuma E iedaļas
III daļas 3. un 7. punkts: noteikumus par
kredītreitingu aģentūru pārredzamības pārskata
publiskošanu pastiprina ar prasību kredītreitingu
aģentūrām nodrošināt pārredzamību
attiecībā uz personāla nodrošināšanu dažādu
aktīvu klašu reitingiem (t.i., uzņēmumu, strukturēto finanšu,
valsts kredītreitingiem). Turklāt kredītreitingu
aģentūras sniedz neapkopotus datus par to apgrozījumu, tostarp
datus par katrai atsevišķai aktīvu klasei noteiktajām
maksām. Paredzams, ka šī informācija ļautu
izvērtēt kredītreitingu aģentūru ieguldījumu valsts
kredītreitingu izsniegšanā.
3.4.6.     Grozījumi
saistībā ar kredītreitingu un kredītreitingu maksas
salīdzināmību
Nākamais šā priekšlikuma
mērķis ir sekmēt konkurenci kredītreitingu tirgū un
uzlabot reitingu kvalitāti. Šo mērķi jo īpaši īsteno
ar turpmāk minētajiem grozījumiem, kas sekmē
kredītreitingu salīdzināmību un nodrošina lielāku
pārredzamību attiecībā uz maksu, kas iekasēta par
kredītreitingiem:
–
11.a pants: ar šo jauno pantu paredz
prasību kredītreitingu aģentūrām paziņot par
saviem reitingiem EVTI, kas nodrošinātu, ka visi par parāda
instrumentu pieejamie reitingi tiek publiskoti Eiropas Reitingu
rādītājā (EURIX), kurš ir brīvi pieejams
ieguldītājiem;
–
21. panta 4.a punkts: ar šo jauno punktu
paredz pilnvaras EVTI sagatavot tehnisko standartu projektu, kas
jāiesniedz apstiprināšanai Komisijā, par saskaņotu reitingu
skalu, kura jāizmanto kredītreitingu aģentūrām. Visiem
reitingiem būtu jāievēro vienādi skalas standarti,
tādējādi nodrošinot, ka ieguldītāji tos var viegli
salīdzināt. Ar šo noteikumu tiktu sekmēts EURIX
noderīgums ieguldītājiem un citām ieinteresētajām
personām;
–
I pielikuma B iedaļas
3.a punkts: jānodrošina, lai kredītreitingu aģentūru
iekasētā maksa no klientiem par reitingu sniegšanu (un papildu
pakalpojumiem) nav diskriminējoša (t.i., tās pamatā ir faktiskās
izmaksas un pārredzami cenu noteikšanas kritēriji) un lai maksas
noteikšanas pamatā nav nekādu nejaušību (t.i., lai tā nav
atkarīga no veiktā darba rezultāta vai iznākuma). Šā
jaunā noteikuma mērķis turklāt ir interešu konfliktu
novēršana (piemēram, vērtētās juridiskās personas
varētu maksāt vairāk apmaiņā pret izdevīgākiem
reitingiem);
–
I pielikuma E iedaļas
II daļas 2.a un 2.aa punkts: grozītais 2.a punkts
paredz prasību kredītreitingu aģentūrām reizi
gadā atklāt EVTI sarakstu ar maksājumiem, kas iekasēti no
katra klienta par atsevišķiem reitingiem un papildu pakalpojumiem.
Līdz ar iepriekš minētā jaunā 7. punkta
iekļaušanu I pielikuma E iedaļas III daļā ir
pilnīgota informācijas sniegšana par maksām. Jaunajā
2.aa punktā paredzēta prasība kredītreitingu
aģentūrām atklāt informāciju EVTI arī par cenu
politiku, tostarp cenu noteikšanas kritērijiem saistībā ar
dažādu aktīvu klašu reitingiem.
Visbeidzot ierosinātajā regulā
paredzēta prasība EVTI veikt dažus uzraudzības pasākumus
saistībā ar tirgus koncentrāciju (skatīt 21. panta
5. punktu) un Komisijai sagatavot ziņojumu par šo jautājumu
(39. panta 4. punkts).
3.4.7.     Grozījumi
saistībā ar kredītreitingu aģentūru civiltiesisko
atbildību pret ieguldītājiem
Lai gan šis priekšlikums par regulu ietver
arī noteikumus ar mērķi ir samazināt risku
saistībā ar pārmērīgu paļaušanos uz
ārējie kredītreitingiem (skatīt šā paskaidrojuma
raksta 3.4.2. nodaļu), tuvākajā nākotnē
kredītreitingi joprojām ietekmēs lēmumus par
ieguldījumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir izsniegti
regulatīvos nolūkos vai nē. Tādējādi
kredītreitingu aģentūrām ir liela atbildība pret
ieguldītājiem nodrošināt atbilstību ar KA regulā
paredzētajiem noteikumiem. To atspoguļo ierosinātais
35.a pants KA regulā, paredzot kredītreitingu aģentūru
atbildību par apzinātiem vai rupjas nolaidības
rezultātā izdarītiem KA regulas pārkāpumiem, kas
nodara kaitējumu ieguldītājam, kurš paļāvās uz
minētās kredītreitingu aģentūras kredītreitingu,
ja attiecīgais pārkāpums ir ietekmējis kredītreitingu.
3.4.8.     Citi grozījumi
Regulas teksts ir pielāgots arī, lai
izskaidrotu dažus pienākumus attiecībā uz trešajās
valstīs reģistrētām „sertificētām”
kredītreitingu aģentūrām. Tādējādi
attiecīgi groza KA regulas 5. panta 8. punktu, 11. panta
2. punktu, 19. panta 1. punktu un 21. panta 4. punkta
e) apakšpunktu.
Tāpat ir pielāgots arī
pārkāpumu saraksts KA regulas III pielikumā un
36.a panta 2. punktā, ņemot vērā
pārējos grozījumus.
Lai saskaņotu KA regulu ar Lisabonas
līgumā lietoto terminoloģiju, atsaucies uz „Kopienu” ir
aizstātas ar atsaucēm uz „Savienību”.
3.4.9      Jautājums par Eiropas
Reitingu aģentūru
Šā priekšlikuma mērķis nav
vienas Eiropas kredītreitingu aģentūras izveidošana. Pēc
Eiropas Parlamenta lūguma, kas minēts tā 2011. gada
8. jūnija ziņojumā par kredītreitingu aģentūrām,
šī iespēja tika sīki izvērtēta šim priekšlikumam
pievienotajā ietekmes novērtējumā. Ietekmes
novērtējumā konstatēts, ka pat tad, ja valsts
finansētai kredītreitingu aģentūrai varētu būt
kādas priekšrocības, piemēram, lielāka atzinumu
dažādība reitingu tirgū un modeļa „emitents maksā”
alternatīvas piedāvājums, būtu sarežģīti
risināt jautājumus, kas attiecas uz interešu konfliktiem un uz
uzticību aģentūrai jo īpaši, ja šāda
kredītreitingu aģentūra vērtētu valsts parādu.
Tomēr šiem konstatējumiem nekādā gadījumā
nevajadzētu atrunāt citus tirgus dalībniekus no jaunu kredītreitingu
aģentūru izveidošanas. Komisija uzraudzīs, cik lielā
mērā jauni privātie ienācēji kredītreitingu
tirgū sekmēs lielāku dažādību.
Vairākiem šajā priekšlikumā
minētajiem pasākumiem būtu jāsekmē lielāka
dažādība un izvēles iespējas kredītreitingu nozarē:
–
ierosinātais rotācijas noteikums
prasīs kredītreitingu aģentūru regulāru maiņu, un
tam būtu jāsekmē kredītreitingu aģentūru tirgus
atvēršana jauniem ienācējiem; un
–
ierosinātais aizliegums lielām
kredītreitingu aģentūrām iegādāties citas
kredītreitingu aģentūras desmit gadu laikposmā.
Komisija turklāt pēta iespējas,
vai un kādā apmērā varētu izmantot Savienības
līdzekļus, lai sekmētu mazāku kredītreitingu
aģentūru tīklu izveidi, kas ļautu tām apvienot
resursus un panākt apjomradītu efektivitāti.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Komisijas priekšlikums neietekmē Eiropas
Savienības budžetu. Jo īpaši uzdevumi, ko uzticētu EVTI, kā
minēts priekšlikumā, nav saistīti ar ES papildu
finansējumu.
Turklāt jāņem vērā,
ka KA regulas[11]
19. pants paredz, ka EVTI izdevumus, kas nepieciešami KA
reģistrācijai un uzraudzībai saskaņā ar regulu,
pilnībā sedz ar maksu, kas iekasēta no kredītreitingu
aģentūrām.
2011/0361 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009
par kredītreitingu aģentūrām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas
Centrālās bankas atzinumu[12],
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[13],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
16. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu
aģentūrām[14]
paredz prasību kredītreitingu aģentūrām ievērot
profesionālās ētikas normas, lai mazinātu iespējamos
interešu konfliktus, nodrošinātu augstu kvalitāti un reitingu un
reitingu noteikšanas procesa pietiekamu pārredzamību.
Saskaņā ar grozījumiem, kas tika ieviesti ar Eiropas Parlamenta
un Padomes Regulu (ES) Nr. 513/2011[15],
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) tika pilnvarota
reģistrēt un uzraudzīt kredītreitingu aģentūras.
Šis grozījums papildina pašreizējos reglamentējošos noteikumus,
kas piemērojami kredītreitinga aģentūrām. Daži no
izskatītajiem jautājumiem (interešu konflikti saistībā ar
modeli „emitents maksā”, informācijas atklāšana
saistībā ar strukturētiem finanšu instrumentiem) ir
konstatēti esošajos noteikumos, taču nav pilnībā
atrisināti. Pašreizējā valsts parāda krīze
uzsvēra nepieciešamību pārskatīt pārredzamības un
procedūras noteikumus, kas īpaši attiecas uz valsts
kredītreitingiem.
(2)
Eiropas Parlaments 2011. gada
8. jūnijā publicēja rezolūciju par kredītreitingu
aģentūrām[16],
aicinot uzlabot noteikumus par kredītreitingu aģentūrām.
Neoficiālā ekonomikas un finanšu ministru sanāksmē
2010. gada 30. septembrī un 1. oktobrī Eiropas
Savienības Padome atzina, ka ir nepieciešami turpmāki centieni
vairāku jautājumu izskatīšanā, kas saistīti ar
kredītreitingu darbībām, tostarp ar risku, ko izraisa
pārmērīga paļaušanās uz kredītreitingiem, un
interešu konflikta risku, ko izraisa reitingu aģentūru atalgojuma
modelis. Eiropas Padome 2011. gada 23. oktobrī secināja, ka
jāsamazina pārmērīga paļaušanās uz
kredītreitingiem.
(3)
Finanšu stabilitātes padome (FSP)
starptautiskā līmenī 2010. gada 20. oktobrī
noteica principus, lai samazinātu iestāžu un finanšu iestāžu
paļaušanos uz kredītreitingu aģentūru reitingiem. Šos
principus apstiprināja 2010. gada novembra Seulas
G20 samitā.
(4)
Reitingu prognožu nozīmi
ieguldītājiem un emitentiem un to ietekmi uz tirgiem var
salīdzināt ar kredītreitingu nozīmi un ietekmi.
Tādēļ visas prasības, kas paredzētas Regulā (EK)
Nr. 1060/2009, lai novērstu interešu konfliktu kredītreitingu
darbībās un nodrošinātu to precizitāti un
pārredzamību, jāpiemēro arī reitingu prognozēm. Saskaņā
ar pašreizējo uzraudzības praksi vairākas regulā
paredzētās prasības attiecas uz reitingu prognozēm. Ar šo
regulu ievieš reitingu prognožu definīciju un izskaidro īpašos
noteikumus, kas attiecas uz šādām prognozēm. Paredzams, ka
tādējādi tiks izskaidroti noteikumi un nodrošināta
tiesiskā noteiktība. Reitingu prognožu definīcija
saskaņā ar šo regulu ietver arī atzinumus par
kredītreitingu iespējamo īstermiņa virzību, ko
vispārīgi dēvē par kredītu novērošanu.
(5)
Kredītreitingu aģentūras ir
nozīmīgi finanšu tirgus dalībnieki. Tādējādi
kredītreitingu aģentūru un to kredītreitingu noteikšanas
darbību neatkarība un godīgums ir jo īpaši svarīgi,
lai garantētu tirgus dalībniekiem un jo īpaši
ieguldītājiem un citiem reitingu lietotājiem kredītreitingu
aģentūru un to izsniegto reitingu ticamību. Regula 1060/2009
paredz kredītreitingu aģentūru reģistrāciju un
uzraudzību, jo to pakalpojumi būtiski ietekmē sabiedrības
intereses. Kredītreitingi atšķirībā no ieguldījumu
izpētes nav tikai atzinumi par finanšu instrumenta vai finanšu
saistību vērtību vai cenu. Kredītreitingu
aģentūras nav tikai finanšu analītiķi vai ieguldījumu
konsultanti. Kredītreitingiem ir reglamentējoša vērtība
attiecībā uz regulētiem ieguldītājiem, piemēram,
kredītiestādēm, apdrošināšanas sabiedrībām un
citām ieguldītājinstitūcijām. Lai gan tiek
mazināti stimuli pārmērīgi paļauties uz
kredītreitingiem, tie joprojām nosaka ieguldījumu izvēli, jo
īpaši informācijas asimetrijas un efektivitātes nolūkos.
Šajā kontekstā kredītreitingu aģentūrām
jābūt neatkarīgām, un ir jāpanāk, lai arī
tirgus dalībnieki uztver tās kā neatkarīgus tirgus
dalībniekus.
(6)
Regulā (EK) Nr. 1060/2009 jau ir
paredzēti pirmie pasākumi, lai risinātu jautājumu par
kredītreitingu aģentūru un to kredītreitingu noteikšanas
darbību neatkarību un godīgumu. Jau 2009. gada regulā
vairāku noteikumu pamatā bija tādi mērķi kā
garantēt kredītreitingu aģentūru neatkarību un
konstatēt, risināt un, ciktāl tas ir iespējams,
novērst jebkādu interešu konfliktu. Tomēr esošajiem noteikumiem
šajā ziņā nav pietiekamas ietekmes. Kredītreitingu
aģentūras joprojām netiek uztvertas kā pietiekami
neatkarīgi tirgus dalībnieki. Pastāvošā prakse, kad
vērtētā juridiskā persona izraugās un atalgo
kredītreitingu aģentūru (modelis „emitents maksā”), izraisa
raksturīgus interešu konfliktus, kuriem esošie noteikumi nenodrošina
pietiekamu risinājumu. Pastāvot šādam modelim,
kredītreitingu aģentūras ir ieinteresētas izsniegt
emitentam pašapmierinātību veicinošus reitingus, lai nodrošinātu
ilgstošas darījumu attiecības, kas garantē ieņēmumus,
vai lai nodrošinātu papildu darbu un ieņēmumus. Turklāt
attiecības starp kredītreitingu aģentūru akcionāriem
un vērtētajām juridiskajām personām var izraisīt
interešu konfliktus, kuriem esošie noteikumi nenodrošina pietiekamu
risinājumu. Tā rezultātā saskaņā ar modeli
„emitents maksā” izsniegtus kredītreitingus var uztvert par kredītreitingiem,
kas ir drīzāk piemēroti emitentam, nevis nepieciešami
ieguldītājam. Neskarot secinājumus ziņojumā par modeli
„emitents maksā”, kas Komisijai jāiesniedz līdz 2012. gada
decembrim saskaņā ar Regulas (EK) 1060/2009 39. panta
1. punktu, jāpastiprina kredītreitingu aģentūrām
piemērojamie nosacījumi par neatkarību, lai palielinātu
saskaņā ar modeli „emitents maksā” izsniegto kredītreitingu
ticamības līmeni.
(7)
Pieredze kredītreitingu tirgū liecina, ka
kredītreitingu aģentūras un vērtētās
juridiskās personas parasti izveido ilgstošas attiecības. s izraisa
familiaritātes draudus, jo kredītreitingu aģentūra var
pārāk iejūtīgi reaģēt uz vērtētās
juridiskās personas vēlmēm. Šādos apstākļos
kredītreitingu aģentūru objektivitāte laika gaitā var
kļūt apšaubāma. Kredītreitingu aģentūras, ko
pilnvaro un apmaksā uzņēmumu emitents, ir ieinteresētas
izsniegt pārāk labvēlīgus reitingus par minēto
vērtēto juridisko personu vai tās parāda instrumentiem, lai
saglabātu darījumu attiecības ar šo emitentu. Arī emitenti
ir motivēti uzturēt ilgstošas attiecības, ko nosaka, piemēram,
ierobežojuma faktors: emitents var atturēties no kredītreitingu
aģentūras nomaiņas, jo tas var izraisīt
ieguldītāju bažas par emitenta kredītspēju. Šī
problēma jau tika konstatēta Regulā (EK) Nr. 1060/2009,
kurā noteikta prasība kredītreitingu aģentūrām
piemērot rotācijas mehānismu, nodrošinot analītisko grupu
un kredītreitingu komiteju locekļu pakāpenisku nomaiņu, lai
nekompromitētu reitinga analītiķu un kredītreitingu
apstiprināšanas personu neatkarību. Tomēr šo noteikumu
panākumi lielā mērā bija atkarīgi no
attiecīgās kredītreitingu aģentūras iekšēji
noteiktajiem rīcības modeļiem: no kredītreitingu
aģentūras darbinieku neatkarības un profesionālisma
attiecībā uz pašas kredītreitingu aģentūras
komerciālo interesi. Šie noteikumi netika izstrādāti, lai
nodrošinātu pietiekamu garantiju trešajām personām par ilgstošu
attiecību izraisīto interešu konfliktu efektīvu
samazināšanu vai novēršanu. Tādēļ ir nepieciešama
strukturāla reakcija, kurai būtu lielāka ietekme uz
trešajām personām. To varētu efektīvi panākt,
ierobežojot laikposmu, kurā kredītreitingu aģentūra var
nepārtraukti sniegt kredītreitingus par vienu un to pašu emitentu vai
tā parāda instrumentiem. Paredzams, ka, nosakot maksimālo ilgumu
darījumu attiecībām starp emitentu, kurš tiek vērtēts
vai kurš izsniedza vērtētos parāda instrumentus, un
kredītreitingu aģentūru, tiktu novērsts stimuls izsniegt
labvēlīgus reitingus par minēto emitentu. Turklāt
paredzams, ka, nosakot prasību par kredītreitingu aģentūru
rotāciju kā parastu un regulāru tirgus praksi, varēs
efektīvi risināt ierobežojuma faktoru, ja emitents nemaina
kredītreitingu aģentūru tāpēc, ka tas izraisītu
ieguldītāju bažas par emitenta kredītspēju. Visbeidzot
kredītreitingu aģentūru rotācijai vajadzētu
pozitīvi ietekmēt reitingu tirgu, jo tā sekmētu jaunu
tirgus dalībnieku ienākšanu un piedāvātu esošajām
kredītreitingu aģentūrām iespēju izvērst savu
uzņēmējdarbību jaunās teritorijās.
(8)
Kredītreitingu aģentūru, kas
izsniedz kredītreitingus par emitentu vai tā parāda
instrumentiem, regulāra rotācija sekmētu dažādību
tā emitenta kredītspējas izvērtēšanā, kurš
izvēlas un maksā šai kredītreitingu aģentūrai.
Kredītreitingu aģentūru daudzajiem un dažādajiem viedokļiem,
perspektīvām un izmantotajām metodikām vajadzētu
sekmēt kredītreitingu dažādību un visbeidzot uzlabot
emitentu kredītspējas vērtēšanu. Lai nodrošinātu šo
dažādību un novērstu gan emitentu, gan kredītreitingu
aģentūru pašapmierinātību, kredītreitingu
aģentūras un maksājošā emitenta darījumu
attiecību maksimālais ilgums jāierobežo līdz tādam līmenim,
kas garantē regulāru, jaunu skatījumu uz emitentu
kredītspēju. Tāpēc par atbilstošu laikposmu būtu
uzskatāmi trīs gadi, ņemot vērā arī
nepieciešamību nodrošināt zināmu nepārtrauktību
saistībā ar kredītreitingiem. Interešu konflikta risks pieaug situācijās,
kad kredītreitingu aģentūra īsā laikposmā bieži
izsniedz kredītreitingus par viena un tā paša emitenta parāda
instrumentiem. Šādos gadījumos maksimālajam darījumu attiecību
ilgumam jābūt īsākam, lai garantētu līdzīgus
rezultātus. Tādējādi darījumu attiecības
būtu jāpārtrauc pēc tam, kad kredītreitingu
aģentūra ir izsniegusi reitingu par viena un tā paša emitenta
desmit parāda instrumentiem. Tomēr, lai novērstu
neproporcionālu šķēršļu uzlikšanu emitentiem un
kredītreitingu aģentūrām, nevajadzētu piemērot
prasību par kredītreitingu aģentūras maiņu
darījumu attiecību pirmo 12 mēnešu laikā. Ja emitents
pilnvaro vairāk nekā vienu kredītreitingu aģentūru vai
nu tāpēc, ka tas ir viņa pienākums kā strukturētu
finanšu instrumentu emitentam, vai nu brīvprātīgi,
vajadzētu būt pietiekami, ka striktie rotācijas laikposmi
attiecas tikai uz vienu no kredītreitingu aģentūrām.
Tomēr arī šādā gadījumā darījumu
attiecībām starp emitentu un papildu kredītreitingu
aģentūrām nevajadzētu pārsniegt sešu gadu laikposmu.
(9)
Lai noteikums par kredītreitingu
aģentūru rotāciju būtu jēgpilns, tas
jāīsteno veidā, kas vieš uzticību. Rotācijas noteikums
nepanāktu savus mērķus, ja iepriekšējai kredītreitingu
aģentūrai pēc īsa laikposma atkal ļautu sniegt
reitinga pakalpojumus tam pašam emitentam. Tādēļ ir svarīgi
paredzēt piemērotu laikposmu, kurā tas pats emitents
nevarētu pilnvarot šādu kredītreitingu aģentūru sniegt
reitingu noteikšanas pakalpojumus. Šis laikposms būtu pietiekami ilgs, lai
ļautu nākamajai kredītreitingu aģentūrai sniegt
emitentam savus reitingu noteikšanas pakalpojumus, kas nodrošinātu, ka
emitents ir pilnībā atvērts jaunai rūpīgai
pārbaudei ar atšķirīgu pieeju, un kas garantētu, ka
jaunās kredītreitingu aģentūras izsniegtie
kredītreitingi pietiekami nodrošina nepārtrauktību.
Minētajā laikposmā būtu jānodrošina, ka emitents nevar
paļauties uz ērtu vienošanos tikai ar divām kredītreitingu
aģentūrām, kas ilgstoši aizstātu viena otru, jo tas
varētu sekmēt familiaritātes draudu saglabāšanos.
Tādējādi jāparedz četrus gadus ilgs
vispārīgs laikposms, kura laikā iepriekšējai
kredītreitingu aģentūrai nevajadzētu sniegt reitinga
pakalpojumus emitentam.
(10)
Kredītreitingu aģentūras
nomaiņa nenovēršami palielina risku, ka iepriekšējās
kredītreitingu aģentūras zināšanas par vērtēto
juridisko personu tiks zaudētas. Līdz ar to nākamajai
kredītreitingu aģentūrai būtu jāpieliek
ievērojamas pūles, lai gūtu tās darba veikšanai
nepieciešamās zināšanas. Tomēr vienmērīga pāreja
būtu jānodrošina, paredzot prasību iepriekšējai
kredītreitingu aģentūrai pārsūtīt nākamajai
kredītreitingu aģentūrai būtisku informāciju par
vērtēto juridisko personu vai instrumentiem.
(11)
Emitentiem noteiktā prasība regulāri
nomainīt kredītreitingu aģentūru, ko tie pilnvaro
kredītreitingu izsniegšanai, ir samērīga ar izvirzīto
mērķi. Šī prasība attiecas tikai uz konkrētām
reglamentētām iestādēm (reģistrētām un
sertificētām kredītreitingu aģentūrām), kas
sniedz pakalpojumus sabiedrības interesēs (kredītreitingus, ko
var izmantot regulatīviem nolūkiem), ievērojot konkrētus
nosacījumus (modelis „emitents maksā”). Privilēģija, kad
tiek atzīta pakalpojumu svarīgā loma finanšu pakalpojumu tirgu
regulēšanā un kad tiek apstiprināta šīs funkcijas veikšana,
ietver noteiktu pienākumu ievērošanu, lai jebkādos
apstākļos garantētu neatkarību un izpratni par to
neatkarību. Kredītreitingu aģentūrai, kurai nav ļauts
sniegt kredītreitingu pakalpojumus konkrētam emitentam, joprojām
būtu iespējams sniegt kredītreitingu pakalpojumus citiem emitentiem.
Tirgus kontekstā rotācijas noteikumu vispārēja piemērošana
sekmēs jaunas uzņēmējdarbības iespējas, jo visiem
emitentiem būs jāmaina kredītreitingu aģentūra.
Turklāt kredītreitingu aģentūras var sniegt
nepasūtītus kredītreitingus par vienu un to pašu emitentu,
pamatojoties uz savu pieredzi. Modelis „emitents maksā” neierobežo
nepasūtītos reitingus, tāpēc tos mazāk ietekmē
iespējamie interešu konflikti. Emitentiem maksimālais darījumu
attiecību ilgums ar kredītreitingu aģentūru vai noteikums
par vairāk nekā vienas kredītreitingu aģentūras
nodarbināšanu arī nozīmē ierobežojumu to brīvībai
veikt uzņēmējdarbību. Tomēr, ņemot vērā
modeļa „emitents maksā” ietekmi uz kredītreitingu
aģentūru neatkarību, šis ierobežojums ir nepieciešams
sabiedrības interesēs, lai garantētu neatkarīgus
kredītreitingus, ko ieguldītāji var izmantot regulatīvos
nolūkos. Tajā pašā laikā šie ierobežojumi nepārsniedz
nepieciešamo un drīzāk būtu uzskatāmi par emitenta
kredītspējas palielināšanas elementu attiecībā uz
citām personām un visbeidzot uz tirgu.
(12)
Viena no valsts kredītreitingu īpatnībām
ir tāda, ka uz tiem parasti neattiecas modelis „emitents maksā”.
Tā vietā vairākums reitingu tiek veikti kā
nepasūtītie reitingi, kas veido attiecīgās valsts finanšu
iestāžu reitingu (gan pasūtīto, gan nepasūtīto)
pamatu. Tādēļ ir jānosaka prasība par to
kredītreitingu aģentūru rotāciju, kas izsniedz valsts
kredītreitingus.
(13)
Kredītreitingu aģentūras
neatkarību attiecībā uz vērtēto juridisko personu
ietekmē arī tās svarīgo akcionāru iespējamais
interešu konflikts ar vērtēto juridisko personu. Kredītreitingu
aģentūras akcionārs varētu būt vērtētās
juridiskās personas vai ar to saistītās trešās personas
administratīvās vai uzraudzības struktūras loceklis.
Regulas (EK) Nr. 1060/2009 noteikumi piedāvāja risinājumu
šādās situācijās tikai attiecībā uz interešu konfliktiem,
ko izraisījuši reitingu analītiķi, personas, kas apstiprina
kredītreitingus, vai citi kredītreitingu aģentūras
darbinieki. Tomēr regulā nav risinājuma potenciāliem
interešu konfliktiem, ko izraisījuši kredītreitingu
aģentūru akcionāri vai locekļi. Lai palielinātu
izpratni par kredītreitingu aģentūru neatkarību
attiecībā uz vērtētajām juridiskajām
personām, ir lietderīgi paplašināt to esošo noteikumu
darbības jomu, kas piemērojami kredītreitingu aģentūru
darbinieku izraisītajiem interešu konfliktiem, un attiecināt to
arī uz interešu konfliktiem, ko izraisījuši akcionāri vai
locekļi, kas ieņem ar svarīgu amatu minētajā
kredītreitingu aģentūrā. Tādējādi
kredītreitingu aģentūrai būtu jāatturas no
kredītreitingu izsniegšanas vai jāinformē par iespējamu
kredītreitinga ietekmēšanu gadījumos, kad akcionārs vai
loceklis, kuram pieder 10% no minētās aģentūras
balsstiesībām, ir arī vērtētās juridiskās
personas administratīvās vai uzraudzības struktūras
loceklis, vai kad viņš ir veicis ieguldījumu vērtētajā
juridiskajā personā. Turklāt, ja akcionārs vai loceklis
spēj būtiski ietekmēt kredītreitingu aģentūras
uzņēmējdarbību, šai personai nebūtu jāsniedz
konsultācijas vai padomdevēja pakalpojumi vērtējamai
juridiskai personai vai ar to saistītai trešai personai par to
uzņēmumu vai juridisko struktūru, aktīviem,
saistībām vai darbībām.
(14)
Noteikumi par neatkarību un interešu konflikta
novēršana varētu izrādīties neefektīvi, ja
kredītreitingu aģentūras nebūtu neatkarīgas viena no
otras. Lai šos noteikumus varētu praktiski piemērot, jānodrošina
pietiekami liels skaits tādu kredītreitingu aģentūru, kuras
nav saistītas ne ar iepriekšējo kredītreitingu
aģentūru rotācijas gadījumā, ne ar kredītreitingu
aģentūru, kas paralēli sniedz kredītreitinga pakalpojumus
tam pašam emitentam. Ja emitentam esošajā tirgū nav nodrošināta
pietiekama kredītreitingu aģentūru izvēle, pastāv
risks, ka aģentūru neatkarības palielināšanas noteikumu
ieviešana varētu kļūt neefektīva. Tādēļ jo
īpaši lietderīga ir prasība stingri nodalīt
iepriekšējo kredītreitingu aģentūru no nākamās
kredītreitingu aģentūras (rotācijas gadījumā),
kā arī tās divas kredītreitingu aģentūras, kas
paralēli sniedz reitingu noteikšanas pakalpojumus vienam un tam pašam
emitentam. Jānovērš, ka kredītreitingu aģentūras
savstarpēji saista vadība, piederība pie vienas
kredītreitingu aģentūru grupas vai apstāklis, ka tās
ir akcionārs vai loceklis, kurš var izmantot balsstiesības
jebkurā no pārējām aģentūrām, vai var
norīkot locekļus valdēs vai uzraudzības padomēs
jebkurā no pārējām kredītreitingu
aģentūrām.
(15)
Izpratni par kredītreitingu aģentūru
neatkarību jo īpaši ietekmētu situācijas, ja tie paši
akcionāri vai locekļi veiktu ieguldījumus dažādās
kredītreitingu aģentūrās, kas nepieder tai pašai
kredītreitingu aģentūru grupai, vismaz tad, ja šie
ieguldījumi sasniegtu noteiktu apjomu, kas ļautu šiem
akcionāriem vai locekļiem zināmā veidā ietekmēt
aģentūras uzņēmējdarbību. Tādēļ,
lai nodrošinātu kredītreitingu aģentūru neatkarību (un
izpratni par to neatkarību), ir lietderīgi paredzēt stingrākus
noteikumus attiecībā uz kredītreitingu aģentūru un to
akcionāru attiecībām. Šajā nolūkā
jānodrošina, lai nevienai personai nav 5% un lielāka
līdzdalība vienlaicīgi vairāk nekā vienā
kredītreitingu aģentūrā, ja vien tā nepieder tai pašai
grupai.
(16)
Lai panāktu mērķi par
kredītreitingu aģentūru pietiekamu neatkarību,
jānodrošina, lai ieguldītāji neveic ieguldījumus 5% un
lielākā apmērā vienlaicīgi vairāk kā vienā
kredītreitingu aģentūrā. Eiropas Parlamenta un Padomes
2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/109/EK par
atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz
informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts
tirgot regulētā tirgū[17]
paredz prasību tām personām, kuras kontrolē 5% no biržas
sarakstā iekļautas sabiedrības balsstiesībām,
darīt to zināmu atklātībai, ņemot vērā, cita
starpā, ieguldītāju ieinteresētību būt
informētiem par izmaiņām šādas sabiedrības balsošanas
struktūrā. Tādēļ 5% no balsstiesībām ir
uzskatāmas par lielāko līdzdalību, kas var ietekmēt
sabiedrības balsošanas struktūru. Tāpēc ir lietderīgi
izmantot 5% līmeni, lai ierobežotu vienlaicīgus ieguldījumus
vairāk nekā vienā kredītreitingu aģentūrā.
Šo pasākumu nevar uzskatīt par nesamērīgu, ņemot
vērā to, ka visas Savienībā reģistrētās
kredītreitingu aģentūras ir biržas sarakstā neiekļautas
sabiedrības un tāpēc uz tām neattiecas
pārredzamības un procedūru noteikumi, ko piemēro ES
biržās sarakstā iekļautām sabiedrībām. Biržas
sarakstā neiekļautas sabiedrības bieži pārvalda, izmantojot
akcionāru protokolus vai vienošanās, un akcionāru vai locekļu
skaits parasti ir neliels. Tādējādi ietekmīgs varētu
būt pat biržas sarakstā neiekļautas sabiedrības
mazākumdaļas turētājs. Tomēr, lai nodrošinātu
iespēju turpināt tīri ekonomisku ieguldījumu veikšanu
kredītreitingu aģentūrās, ierobežojums attiecībā uz
vienlaicīgiem ieguldījumiem vairāk nekā vienā
kredītreitingu aģentūrā nebūtu jāpaplašina,
attiecinot arī uz ieguldījumiem, ko veic, izmantojot kolektīvo
ieguldījumu shēmas, kuras pārvalda no ieguldītāja
neatkarīgas un tā ietekmei nepakļautas trešās personas.
(17)
Jaunie noteikumi par emitenta un
kredītreitingu aģentūras darījumu ilguma ierobežošanu
būtiski pārveidotu Savienības kredītriska noteikšanas
tirgu, kurš šobrīd ir lielā mērā koncentrēts. Pirmajos
gados pēc šo noteikumu stāšanās spēkā rastos jaunas tirgus
iespējas mazām un vidējām kredītreitingu
aģentūrām, kurām būtu jāattīstās, lai
uzņemtos šādus izaicinājumus. Paredzams, ka šie sasniegumi
sekmēs tirgus daudzveidību.. Tomēr jauno noteikumu
mērķi un efektivitāte tiktu lielā mērā
apdraudēti, ja šo pirmo gadu laikā lielās
reģistrētās kredītreitingu aģentūras
iegādātos savus konkurentus, tādējādi neļaujot
tiem attīstīt ticamas alternatīvas. Kredītreitingu tirgus
turpmāka konsolidēšana lielo reģistrēto tirgus
dalībnieku vadībā samazinātu pieejamo reģistrēto
kredītreitingu aģentūru skaitu, tādējādi
apgrūtinot emitentu izvēli brīdī, kad tiem regulāri
jāizvēlas viena vai vairākas kredītreitingu
aģentūras, un kavējot jauno noteikumu netraucētu
darbību. Vēl svarīgāk ir tas, ka turpmāka
konsolidēšana lielo reģistrēto kredītreitingu
aģentūru vadībā daļēji traucētu sekmēt
lielāku tirgus daudzveidību.
(18)
Iespējams, ka noteikumi par neatkarību un
interešu konflikta novēršanu, paredzot, ka kredītreitingu
aģentūrām nevajadzētu ilgstoši sniegt kredītreitingu
pakalpojumus vienam un tam pašam emitentam, būtu neefektīvi, ja
kredītreitingu aģentūras drīkstētu tiešā vai
netiešā veidā kļūt par citu kredītreitingu
aģentūru akcionāriem vai locekļiem.
(19)
Svarīgi nodrošināt, lai reitingu
metodikas grozījumi neietekmētu metodikas precizitāti. Šim
nolūkam jānodrošina iespēja emitentiem, ieguldītājiem
un citām iesaistītajām personām sniegt komentārus par
paredzētajiem grozījumiem reitingu metodikā. Tas sekmēs šo
personu izpratni par jaunās metodikas iemesliem un attiecīgo
grozījumu iemesliem. Emitentu un ieguldītāju sniegtie
komentāri par metodikas projektu var sniegt vērtīgu
ieguldījumu kredītreitingu aģentūrām, nosakot jaunu
metodiku. Turklāt pirms jaunās reitingu metodikas praktiskas
izmantošanas EVTI būtu jāpārbauda un jāapstiprina šīs
metodikas atbilstība Regulas (EK) Nr. 1060/2009 8. panta
3. punktam un attiecīgajiem regulatīvajiem tehniskajiem
standartiem. EVTI būtu jāpārbauda, vai ierosinātā
metodika ir precīza, sistemātiska, ilgstoša un vai tai piemēro
uz vēsturisku pieredzi balstītu apstiprināšanu, tostarp
atpakaļejošu pārbaudi. Tomēr šajā apstiprināšanas
procesā nebūtu jāpiešķir EVTI nekādas pilnvaras
spriest par to, cik piemērota ir ierosinātā metodika vai to kredītreitingu
saturs, kas izsniegti, piemērojot šo metodiku.
(20)
Strukturēto finanšu instrumentu
sarežģītības dēļ kredītreitingu
aģentūras ne vienmēr ir nodrošinājušas pietiekami augstu
kvalitāti kredītreitingiem, kas izsniegti par šādiem
instrumentiem. Tas sekmēja tirgus uzticības zaudēšanu
attiecībā uz šāda veida kredītreitingiem. Lai atgūtu
uzticību, būtu lietderīgi pieprasīt emitentiem vai ar tiem
saistītajām trešām personām norīkot divas
kredītreitingu aģentūras strukturēto finanšu instrumentu
kredītreitingu noteikšanas pakalpojumu sniegšanai; tādā
veidā varētu iegūt atšķirīgus un konkurējošus
vērtējumus. Turklāt ar šādas prasības noteikšanu
varētu samazināt pārmērīgu paļaušanos uz vienu
kredītreitingu.
(21)
Eiropas Parlamenta un Padomes [..]
Direktīvā xxxx/xx/ES par piekļuvi kredītiestāžu
darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību
konsultatīvo uzraudzību[18]
paredz noteikumu par prasību bankām un ieguldījumu
sabiedrībām izvērtēt to juridisko personu un finanšu
instrumentu kredītrisku, kurās tās veic ieguldījumus, un
šajā ziņā nepaļauties tikai uz ārējiem
reitingiem. Šis noteikums būtu jāpaplašina uz citām finanšu
sabiedrībām, ko reglamentē Savienības tiesību akti,
tostarp uz ieguldījumu pārvaldītājiem. Būtu
jāparedz, lai dalībvalstis nav pilnvarotas piemērot noteikumus,
kas ļauj minētajiem ieguldītājiem vairāk
paļauties uz ārējiem reitingiem.
(22)
Turklāt ieguldītāju iespējas
kompetenti novērtēt strukturēto finanšu instrumentu
kredītspēju tiktu uzlabotas, ja ieguldītājiem tiktu
nodrošināta pietiekama informācija par šiem instrumentiem.
Tādējādi tiks samazināta ieguldītāju
atkarība no kredītreitingiem. Turklāt paredzams, ka
būtiskas informācijas atklāšana par strukturētiem finanšu
instrumentiem pastiprinātu konkurenci starp kredītreitingu
aģentūrām, jo tas sekmētu nepasūtītu
kredītreitingu skaita pieaugumu.
(23)
Centrālajā tīmekļa vietnē būtu
jānodrošina ieguldītājiem, emitentiem un citām
ieinteresētajām personām piekļuve aktuālajai reitinga
informācijai. Ar EVTI izveidoto Eiropas Reitingu rādītāju (EURIX)
būtu jānodrošina iespēja ieguldītājiem vienkārši
salīdzināt visus pieejamos reitingus par konkrētu
vērtējamo juridisko personu un saņemt informāciju par
vidējo statistisko reitingu. Lai ļautu ieguldītājiem
salīdzināt dažādu kredītreitingu aģentūru
izsniegtos reitingus par vienu un to pašu juridisko personu, jānodrošina,
lai kredītreitingu aģentūras izmanto saskaņotu reitingu
skalas, kas jāizstrādā EVTI un jāpieņem Komisijai
kā regulatīvs tehniskais standarts. Saskaņotas reitingu skalas
izmantošana būtu obligāta tikai attiecībā uz reitingu
publicēšanu EURIX tīmekļa vietnē, savukārt
kredītreitingu aģentūrām būtu jāparedz
brīvība izvēlēties pašām savas reitingu skalas,
publicējot reitingus savā tīmekļa vietnē. Saskaņotas
reitingu skalas obligātai izmantošanai nebūtu jāietekmē
kredītreitingu aģentūru izmantotās metodikas un procesu
saskaņošana., bet tā būtu jāierobežo līdz tādam
līmenim, kas nodrošinātu reitinga rezultātu
salīdzināmību. Svarīgi paredzēt, lai EURIX
tīmekļa vietne papildu apkopotam reitingu rādītājam
uzrāda visus pieejamos reitingus par katru instrumentu, lai ļautu
ieguldītājiem izskatīt visu dažādo atzinumu klāstu
pirms pieņemt pašiem savu lēmumu par ieguldījumu. Apkopotais
reitingu rādītājs var palīdzēt ieguldītājiem
saņemt sākotnējos norādījumus par juridiskās
personas kredītspēju. EURIX būtu jāsekmē
mazāko un jauno kredītreitingu aģentūru
pamanāmība. Eiropas Reitingu rādītājs papildinātu
informāciju par iepriekšējās darbības datiem, kas
kredītreitingu iestādēm jāpublicē EVTI
centrālajā repozitorijā. Eiropas Parlaments atbalstīja
šāda Eiropas Reitingu rādītāja izveidošanu savā
2011. gada 8. jūnija rezolūcijā par
kredītreitingu aģentūrām[19].
(24)
Neatkarīgi no tā, vai kredītreitingi
ir izsniegti regulatīvos nolūkos vai ne, tie būtiski
ietekmē ieguldījumu lēmumus. Tādējādi
kredītreitingu aģentūrām attiecībā uz
ieguldītājiem ir svarīgs pienākums nodrošināt
atbilstību Regulas (EK) Nr. 1060/2009 noteikumiem, lai reitingi
būtu neatkarīgi, objektīvi un ar pienācīgu
kvalitāti. Tomēr, ja kredītreitingu aģentūru un
ieguldītāju nesaista līgumiskas attiecības,
ieguldītāji ne vienmēr spēj panākt, ka
aģentūra izpilda savu pienākumu pret ieguldītājiem.
Tādēļ ir svarīgi nodrošināt atbilstošas tiesības
uz tiesisko aizsardzību tiem ieguldītājiem, kuri
paļāvās uz kredītreitingu, ko izsniedza,
pārkāpjot Regulas (EK) Nr. 1060/2009 noteikumus. Jāparedz,
ka ieguldītājam ir iespēja saukt pie atbildības
kredītreitingu aģentūru par kaitējumu, kas nodarīts
minētās regulas pārkāpuma dēļ, kas savukārt
ietekmēja reitinga iznākumu. Pārkāpumiem, kas
neietekmē reitinga iznākumu, piemēram, pārredzamības
pienākumu pārkāpumi, nevajadzētu izraisīt
civiltiesisko prasību celšanu.
(25)
Kredītreitingu aģentūras būtu
jāsauc pie atbildības tikai tad, ja tās tīšām vai aiz
nolaidības pārkāpj saistības, ko paredz Regula (EK)
Nr. 1060/2009. Šī norma attiecībā uz pārkāpumu
nozīmē, ka pret kredītreitingu aģentūrām
nebūtu jāvērš prasība par saistību neievērošanu,
ja aģentūras neizpilda regulā paredzētos individuālos
pienākumus, tomēr tas nav uzskatāms par nopietnu
pārkāpumu. Šī norma attiecībā uz pārkāpumu
ir samērīga, jo kredītreitingu noteikšanas darbība ietver
sarežģītu ekonomisko faktoru novērtēšanu noteiktā
mērā un, piemērojot atšķirīgas metodes, var iegūt
atšķirīgus reitinga rezultātus, no kuriem nevienu nevar
kvalificēt kā nepareizu.
(26)
Svarīgi nodrošināt, lai
ieguldītājiem ir spēkā esošas tiesības uz tiesisko
aizsardzību pret kredītreitingu aģentūrām. Tā
kā ieguldītājiem nav dziļas izpratnes par kredītreitingu
aģentūru iekšējām procedūrām, būtu
lietderīgi daļēji atcelt pierādīšanas pienākumu
attiecībā uz pārkāpuma esamību un pārkāpuma
ietekmi uz reitinga rezultātu, ja ieguldītājs ir
pieņemamā veidā pierādījis šāda
pārkāpuma esamību. Tomēr pierādīšanas
pienākums attiecībā uz kaitējuma esamību un
pārkāpumu kā kaitējuma cēloni (šie abi faktori ir
ieguldītāja kompetencē) būtu pilnībā
piemērojams ieguldītājam.
(27)
Jautājumi, kas ir saistīti ar
kredītreitingu aģentūras civiltiesisko atbildību un kam nav
paredzēts risinājums šajā regulā, jārisina
saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, kas
paredzēti attiecīgajos starptautisko privāttiesību
noteikumos. Kompetentā tiesa, kurai jāizskata ieguldītāja
iesniegtā prasība par civiltiesisko atbildību, jānosaka
saskaņā ar starptautiskās jurisdikcijas attiecīgajiem
noteikumiem.
(28)
Faktam, ka institucionālajiem
ieguldītājiem., tostarp ieguldījumu
pārvaldītājiem, ir pienākums pašiem novērtēt
aktīvu kredītspēju, nevajadzētu ietekmēt tiesas
atzinumu, ka kredītreitingu aģentūras izdarītais šīs
regulas pārkāpums ir nodarījis kaitējumu
ieguldītājam, pret kuru kredītreitingu aģentūrai ir
saistības. Lai gan šī regula uzlabos ieguldītāju
iespējas pašiem veikt novērtējumu, tiem joprojām būs
ierobežotāka piekļuve informācijai nekā pašām
kredītreitingu aģentūrām. Turklāt jo īpaši
mazākie ieguldītāji bieži nebūs spējīgi kritiski
pārskatīt kredītreitingu aģentūras sniegto
ārējo reitingu.
(29)
Lai vēl vairāk samazinātu interešu
konfliktus un sekmētu godīgu konkurenci kredītreitingu
tirgū, ir svarīgi nodrošināt, lai maksa, ko kredītreitingu
aģentūras iekasē no klientiem, nav diskriminējoša.
Atšķirīgas samaksas iekasēšana par vienu un to pašu pakalpojuma
veidu būtu jāattaisno tikai ar atšķirīgām faktiskajām
izmaksām, sniedzot šo pakalpojumu atšķirīgiem klientiem.
Turklāt no konkrētā emitenta iekasētā maksa par
reitinga noteikšanas pakalpojumiem nedrīkstētu būt atkarīga
no veiktā darba rezultātiem vai iznākuma vai no saistītu
(papildu) pakalpojumu sniegšanas. Bez tam, lai nodrošinātu šo noteikumu
efektīvu uzraudzību, kredītreitingu aģentūrām
būtu jāatklāj EVTI no katra klienta saņemtā maksa un
sava vispārējā cenu politika.
(30)
Lai sekmētu aktuālu un ticamu valsts
kredītreitingu izsniegšanu un sekmētu lietotāju izpratni, ir
svarīgi regulāri pārskatīt reitingus. Tāpat ir
svarīgi palielināt pārredzamību attiecībā uz
veikto izpēti, reitingu sagatavošanā norīkoto personālu un
to kredītreitingu pamatā esošajiem pieņēmumiem, ko
kredītreitingu aģentūras sagatavojušas saistībā ar
valsts parādu.
(31)
Esošie noteikumi jau tagad paredz, ka reitingi
jāpaziņo vērtējamai juridiskai personai 12 stundas
pirms to publicēšanas. Lai novērstu to, ka informācija tiek
nodota ārpus darba laika un vērtējamai juridiskai personai
neatliek pietiekami daudz laika, lai pārbaudītu reitinga pamatā
esošo datu pareizību, būtu jāprecizē, ka
vērtējamā juridiskā persona jāinformē vienu pilnu
darba dienu pirms reitinga vai reitinga prognozes publicēšanas.
(32)
Ņemot vērā valsts kredītreitingu
īpatnības un lai samazinātu svārstību risku, ir
lietderīgi paredzēt prasību kredītreitingu
aģentūrām publicēt šos reitingus tikai pēc
Savienībā reģistrēto tirdzniecības vietu
slēgšanas un vismaz vienu stundu pirms to atvēršanas.
(33)
Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem
būtu jānodrošina konsekventa saskaņošana un piemērota
noguldītāju, ieguldītāju un patērētāju
aizsardzība visā Savienībā. Būtu lietderīgi un
piemēroti uzticēt EVTI, iestādei ar ļoti
specializētām zināšanām, izstrādāt regulatīvo
un īstenošanas tehnisko standartu projektu, neietverot politikas
izvēles, lai iesniegtu to Komisijai.
(34)
Komisijai būtu jāpieņem EVTI
izstrādātais regulatīvo tehnisko standartu projekts, kurš
ietver: nodošanas dokumentācijas saturu gadījumā, kad
kredītreitingu aģentūru aizstāj ar citu kredītreitingu
aģentūru; tās informācijas saturu, biežumu un
izklāstu, kas jāsniedz emitentiem par strukturētiem finanšu
instrumentiem; saskaņotu standarta reitingu skalu, kas jāizmanto
kredītreitingu aģentūrām; tās informācijas
izklāstu, tostarp ziņojumu struktūru, formātu, metodes un
laikposmu, kas kredītreitingu aģentūrām jāpaziņo
EVTI saistībā ar EURIX, un to periodisko ziņojumu par
kredītreitingu aģentūru iekasēto maksu saturu un
formātu, kas ir nepieciešami EVTI īstenotai pastāvīgai
uzraudzībai. Komisijai būtu jāpieņem šie standarti ar
deleģētiem aktiem saskaņā ar Līguma 290. pantu un
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.
(35)
Regula (ES) Nr. 1060/2009 atļauj izmantot
trešās valstīs izsniegtos reitingus regulatīvos nolūkos, ja
tos ir izsniegušas saskaņā ar 5. pantu sertificētas
kredītreitingu aģentūras, vai ja tos ir apstiprinājušas
Savienībā izveidotas kredītreitingu aģentūras
saskaņā ar minētās regulas 4. panta 3. punktu.
Sertificēšanas nolūkos nepieciešams, lai Komisija pieņem
lēmumu par līdzvērtīgumu attiecībā uz trešās
valsts regulatīvo režīmu, ko piemēro kredītreitingu
aģentūrām, un apstiprināšanas nolūkos nepieciešams,
lai trešās valsts kredītreitingu aģentūra savā
darbībā izpilda prasības, kuras ir vismaz tikpat stingras
kā attiecīgie ES noteikumi. Daži no šajā regulā
paredzētajiem nosacījumiem nebūtu jāattiecina uz
līdzvērtīguma un apstiprināšanas novērtējumiem.
Tas attiecas uz tiem nosacījumiem, ar kuriem nosaka tikai emitentu, nevis
kredītreitingu aģentūru pienākumus. Turklāt šajā
saistībā nav jāņem vērā tie panti, kas
drīzāk attiecas uz ES reitingu tirgus struktūru, nevis uz
kredītreitingu aģentūru darbības noteikumiem. Lai
piešķirtu trešām valstīm pietiekami daudz laika atjaunināt
savus reglamentējošos noteikumus attiecībā uz pārējiem
jaunajiem būtiskajiem noteikumiem, šie noteikumi būtu
jāpiemēro tikai līdzvērtīguma un apstiprināšanas
novērtējumu nolūkos no 2014. gada 1. jūnija.
Šajā saistībā ir svarīgi paturēt prātā, ka
trešās valsts regulatīvajam režīmam nav jāparedz identiski
noteikumi šajā regulā paredzētajiem noteikumiem. Kā jau
noteikts Regulā (ES) Nr. 1060/2009, lai regulatīvo režīmu
uzskatītu par līdzvērtīgu vai tikpat stingru kā ES
regulatīvais režīms, būtu pietiekami, ja trešās valsts
regulatīvais režīms praktiski panāktu tādus pašus
mērķus un rezultātus.
(36)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas
mērķus — proti, sekmēt kredītreitingu
aģentūru neatkarību, sekmēt pareizus kredītreitingu
noteikšanas procesus un metodiku, samazināt ar valsts kredītreitingiem
saistītos riskus, samazināt risku saistībā ar tirgus
dalībnieku pārmērīgu paļaušanos uz
kredītreitingiem un nodrošināt ieguldītāju tiesības uz
tiesisko aizsardzību, izveidot efektīvu un lietderīgu
kredītreitingu aģentūru uzraudzības sistēmu, vienai
kopējai uzraudzības iestādei uzticot reitingu noteikšanas
darbību uzraudzību, — nevar pietiekami labi sasniegt
atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka uzraugāmo
kredītreitinga noteikšanas darbību struktūra un ietekme aptver
visu Eiropu, šos mērķus var labāk sasniegt Savienības
līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā
noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā
pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz
tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.
(37)
Tāpēc attiecīgi būtu
jāgroza Regula (EK) Nr. 1060/2009,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1060/2009
Regulu (EK) Nr. 1060/2009 groza
šādi.
(1)          Regulas 1. pantu aizstāj
ar šādu pantu:
„1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz kopēju regulatīvu
pieeju, lai palielinātu kredītreitingu noteikšanas darbību
godīgumu, pārredzamību, atbildīgumu, labu
pārvaldību un uzticamību, līdz ar to veicinot Kopienā
izsniegto kredītreitingu kvalitāti, tādējādi
sekmējot netraucētu iekšējā tirgus darbību un
vienlaikus panākot augstu patērētāju un
ieguldītāju aizsardzības līmeni. Regula nosaka
kredītreitingu izsniegšanas nosacījumus un noteikumus
attiecībā uz kredītreitingu aģentūru, tostarp to
akcionāru un locekļu, struktūru un darbību, lai
veicinātu kredītreitingu aģentūru neatkarību, interešu
konfliktu novēršanu un patērētāju un ieguldītāju
aizsardzības uzlabošanu..
Tāpat regula paredz pienākumus
emitentiem, iniciatoriem un sponsoriem, kas veic
uzņēmējdarbību Savienībā saistībā ar
strukturētiem finanšu instrumentiem.”
(2)          Regulas 2. panta pirmajā
daļā „Kopiena” aizstāj ar „Savienība”;
(3)          Regulas 3. panta 1. punktu
groza šādi:
a)      g) apakšpunktā „Kopiena”
aizstāj ar „Savienība”;
b)      m) apakšpunktā „Kopiena”
aizstāj ar „Savienība”;
c)      pievieno šādus punktus:
„s)     „emitents” ir emitents, kā noteikts
Direktīvas 2003/71/EK 2. panta 1. punkta
h) apakšpunktā;
t)       „iniciators” ir iniciators, kā
noteikts Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 41. punktā;
u)       „sponsors” ir sponsors, kā noteikts
Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 42. punktā;
v)       „valsts kredītreitings” ir:
i)        kredītreitings, ja
vērtētā juridiskā persona ir valsts vai reģionālā
vai pašvaldības iestāde,
ii)       kredītreitings, ja parāda vai
finanšu saistību, parāda vērtspapīru vai cita finanšu
instrumenta emitents ir valsts vai reģionālā vai pašvaldības
iestāde;
w)      „reitinga prognoze” ir viedoklis par
kredītreitinga iespējamo īstermiņa vai vidēja
termiņa attīstību;
(4)          Regulas 4. pantu groza
šādi:
a)      1. punkta otrajā daļā
„Kopiena” aizstāj ar „Savienība”;
b)      2. punktā „Kopiena”
aizstāj ar „Savienība”;
c)      panta 3. punktu groza šādi:
i)        ievadteikumā „Kopiena”
aizstāj ar „Savienība”;
ii)       tā b) punktu aizstāj ar
šādu:
„kredītreitingu aģentūra ir
pārbaudījusi un spēj nepārtraukti pierādīt
Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu
iestādei), kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/1060 (*) (EVTI), ka trešās valsts
kredītreitingu aģentūras veiktās kredītreitingu
darbības, kā rezultātā tiek izsniegts apstiprināmais
kredītreitings, atbilst prasībām, kuras ir vismaz tikpat
stingras kā minētās regulas 6.-12. pantā
noteiktās prasības, izņemot 6.a, 8.a, 8.b un
11.a pantu.
(*)           OV L 331, 15.12.2010.,
84. lpp.”;
d)      panta 4. punktā „Kopiena”
aizstāj ar „Savienība”;
(5)          Regulas 5. pantu groza
šādi:
a)      panta 1. punktā „Kopiena”
aizstāj ar „Savienība”;
b)      panta 6. punkta b) apakšpunkta
otro daļu aizstāj ar šādu:
„b)     uz minētās trešās valsts
kredītreitingu aģentūrām attiecas juridiski saistoši
noteikumi, kas ir līdzvērtīgi regulas 6.-12. pantā un
I pielikumā paredzētajiem noteikumiem, izņemot 6.a, 8.a,
8.b un 11.a pantu; un”;
c)      panta 8. punktu aizstāj ar
šādu:
„Šīs regulas 20., 23.b un 24. panta
noteikumus piemēro sertificētām kredītreitingu
aģentūrām un to izsniegtajiem kredītreitingiem”;
(6)          iekļauj šādu 5.a un
5.b pantu:
„5.a pants
Finanšu iestāžu pārmērīga
paļaušanās uz kredītreitingiem
Kredītiestādes, ieguldījumu
sabiedrības, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas
uzņēmumi, papildpensijas kapitāla uzkrāšanas iestādes,
pārvaldes un ieguldījumu sabiedrības, alternatīvo ieguldījumu
fondu pārvaldnieki un centrālie darījumu partneri, kā
noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 201x. gada xx xxx Regulā (ES)
Nr. xx/201x par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem
darījumu partneriem un darījumu reģistriem[20], veic
paši savu kredītriska novērtējumu un, izvērtējot
juridiskās personas vai finanšu instrumenta kredītspēju,
nepaļaujas vienīgi vai mehāniski uz kredītreitingiem.
Kompetentās iestādes, kas atbild par šo uzņēmumu
uzraudzību, rūpīgi pārbauda uzņēmumu kredītu
novērtēšanas procesu atbilstību.
5.b pants
Paļaušanās uz Eiropas Uzraudzības
iestāžu un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas
kredītreitingiem
Eiropas Uzraudzības
iestāde (Eiropas Banku iestāde), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta
un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (*) (EBI), Eiropas Uzraudzības
iestāde (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestāde), kas
izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (**)
(EAAPI) un EVTI neatsaucas uz kredītreitingiem savās
pamatnostādnēs, ieteikumos un regulatīvo un īstenošanas
tehnisko standartu projektos, ja šādas atsauces varētu sekmēt
kompetento iestāžu vai finanšu tirgu dalībnieku mehānisku
paļaušanos uz kredītreitingiem. EBI, EAAPI un EVTI attiecīgi un vēlākais
līdz 2013. gada 31. decembrim pārbauda un vajadzības
gadījumā svītro visas pamatnostādnēs un ieteikumos
minētās atsauces uz kredītreitingiem.
Eiropas Sistēmisko risku kolēģija
(ESRK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada
24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības
finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku
kolēģijas izveidošanu (***) neatsaucas uz kredītreitingiem savos
brīdinājumos un ieteikumos, ja šādas
atsauces varētu sekmēt mehānisku paļaušanos uz
kredītreitingiem.
* OV L.., ... lpp.
** OV L 331, 15.12.2010.,
48. lpp.
*** OV L 331, 15.12.2010.,
1. lpp.”;
(7)          Regulas 6. panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
„1.     Kredītreitingu aģentūra
veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka
kredītreitingu izsniegšanu vai reitinga prognozi neietekmē
nekādi esoši vai potenciāli interešu konflikti vai darījumu attiecības,
kurās iesaistīta kredītreitingu aģentūra, kas izsniedz
kredītreitingu vai reitinga prognozi, tās vadītāji,
kredītreitingu analītiķi, darbinieki vai jebkura cita fiziska
persona, kuras pakalpojumus izmanto vai kontrolē kredītreitingu
aģentūra, vai jebkura persona, kuru ar aģentūru tieši vai
netieši saista kontrole.”;
(8)          Regulā ir iekļauts
šāds 6.a un 6.b pants:
„6.a pants
Interešu konflikti saistībā ar
ieguldījumiem kredītreitingu aģentūrās
1. Kredītreitingu aģentūras
akcionārs vai loceklis, kuram minētajā aģentūrā
ir vismaz 5% no kapitāla līdzdalības vai
balsstiesībām, nevar:
a)      iegūt 5% vai vairāk no
kapitāla jebkādā citā kredītreitingu
aģentūrā. Šo aizliegumu nepiemēro īpašumu
daļām dažādotās kolektīvā ieguldījuma
shēmās, tostarp pārvaldītajos fondos, piemēram,
pensiju fondos vai dzīvības apdrošināšanā, ar
nosacījumu, ka īpašuma daļas dažādotās
kolektīvā ieguldījuma shēmās nenodrošina to
turētājam vai turētājai iespēju būtiski
ietekmēt šo sistēmu uzņēmējdarbību;
b)      iegūt tiesības vai pilnvaras
izmantot 5% vai vairāk no jebkādas citas kredītreitingu
aģentūras balsstiesībām;
c)      iegūt tiesības vai pilnvaras
norīkot vai atbrīvot citas kredītreitingu aģentūras
administratīvo, pārvaldes vai uzraudzības struktūru
locekļus;
d)      būt par administratīvās,
pārvaldes vai uzraudzības struktūras locekli jebkurā
citā kredītreitingu aģentūrā;
e)      iegūt pilnvaras, lai izmantotu vai
faktiski izmantot dominējošu ietekmi vai kontroli pār citu
kredītreitingu aģentūru.
2. Šis pants neattiecas uz ieguldījumiem
citās kredītreitingu aģentūrās, kas pieder tai pašai
kredītreitingu aģentūru grupai.
6.b pants
Maksimālais ilgums
līgumattiecībām ar kredītreitingu aģentūru
1. Ja kredītreitingu aģentūra ir
noslēgusi līgumu ar emitentu vai ar to saistītu trešo personu,
lai izsniegtu kredītreitingus par šo emitentu, tā neizsniedz
kredītreitingus par minēto emitentu laikposmā, kas
pārsniedz trīs gadus.
2. Ja kredītreitingu aģentūra ir
noslēgusi līgumu ar emitentu vai ar to saistītu trešo personu,
lai izsniegtu kredītreitingus par minētā emitenta parāda
instrumentiem, piemēro šādus nosacījumus:
a)      ja šie kredītreitingi tiek izsniegti
laikposmā, kas pārsniedz sākotnējo noteikto divpadsmit
mēnešu periodu, taču ir īsāks par trīs gadiem,
kredītreitingu aģentūra neizsniedz kredītreitingus par šiem
parāda instrumentiem no brīža, kad ir novērtēti desmit
parāda instrumenti;
b)      ja sākotnēji noteiktā
divpadsmit mēnešu laikposmā ir izsniegti desmit kredītreitingi,
minētā kredītreitingu aģentūra pēc šā
laikposma beigām vairs neizsniedz papildu kredītreitingus par šiem
parāda instrumentiem;
c)      ja ir izsniegti mazāk par desmit
kredītreitingiem, kredītreitingu aģentūra vairs neizsniedz
papildu kredītreitingus par šiem parāda instrumentiem no brīža,
kad ir pagājuši 3 gadi.
3. Ja emitents it noslēdzis līgumu par
vienu un to pašu jautājumu ar vairāk nekā vienu
kredītreitingu aģentūru, 1. un 2. punktā
noteiktie ierobežojumi attiecas tikai uz vienu no šīm
aģentūrām. Tomēr nevienai no šīm
aģentūrām nav vairāk nekā sešus gadus ilgstošas
līgumattiecības ar emitentu.
4. Šā panta 1. līdz 3. punktā
minētā kredītreitingu aģentūra neslēdz
līgumu ar emitentu vai ar to saistīto trešo personu, lai izsniegtu
kredītreitingus par šo emitentu vai tā parāda instrumentiem,
četrus gadus pēc 1. līdz 3. punktā minēto
līgumattiecību maksimālā ilguma beigām.
Panta pirmā daļa attiecas arī uz
a)      kredītreitingu aģentūru,
kura pieder tai pašai kredītreitingu aģentūru grupai kā
1. un 2. punktā minētā kredītreitingu
aģentūra;
b)      kredītreitingu aģentūru,
kas ir 1. un 2. punktā minētās kredītreitingu
aģentūras akcionārs vai loceklis;
c)      kredītreitingu aģentūru,
kuras akcionārs vai loceklis ir 1. un 2. punktā
minētā kredītreitingu aģentūra;
5. Šā panta 1. līdz 4. punkts
neattiecas uz valsts kredītreitingiem.
6. Ja pēc līgumattiecību
maksimālā ilguma beigām atbilstīgi 1.un 2. punktam
kredītreitingu aģentūru aizstāj ar citu kredītreitingu
aģentūru, iepriekšējā kredītreitingu
aģentūra sagādā nākamajai kredītreitingu
aģentūrai nodošanas dokumentāciju. Šāda dokumentācija
ietver būtisku informāciju, kas attiecas uz vērtējamo juridisko
personu un vērtējamiem parāda instrumentiem, kas var būt
pamatoti nepieciešama, lai nodrošinātu salīdzināmību ar
iepriekšējās kredītreitingu aģentūras veiktajiem
reitingiem.
Iepriekšējā kredītreitingu
aģentūra spēj pierādīt EVTI šādas
informācijas sniegšanu nākamajai kredītreitingu
aģentūrai.
7. EVTI izstrādā regulatīvos
tehniskos standartus, lai precizētu tehniskās prasības par
5. punktā minētās nodošanas dokumentācijas saturu.
EVTI iesniedz šo regulatīvu tehnisko
standartu projektu Komisijai līdz 2013. gada 1. janvārim.
Komisijai ir deleģētas pilnvaras
pieņemt šajā punktā minētos regulatīvos tehniskos
standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010
10.–14. pantā noteikto procedūru.”;
(9)          Regulas 7. panta 5. punktu
aizstāj ar šādu:
„5.     Kredītreitingu analītiķu un
personu, kas apstiprina kredītreitingus vai reitinga prognozes,
atlīdzību un izpildes novērtējumu nenosaka
ieņēmumu apjoms, kuru kredītreitingu aģentūra
gūst no vērtējamām juridiskām personām vai ar
tām saistītām trešām personām.”;
(10)        Regulas 8. pantu groza
šādi:
a)      panta 2. punktu aizstāj ar
šādu:
„2.        Kredītreitingu
aģentūra pieņem, īsteno un izpilda atbilstīgus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās izsniegtie
kredītreitingi un kredītreitingu prognozes pamatojas uz
rūpīgu tās visas informācijas analīzi, kas
aģentūrai ir pieejama un kas saskaņā ar piemērojamo
reitingu metodiku ir būtiska analīzes veikšanai.
Aģentūra pieņem visus nepieciešamos pasākumus, lai
kredītreitingu piešķiršanā izmantotā informācija
būtu pietiekami kvalitatīva un nākusi no uzticamiem avotiem.”
b)      panta 5. punktu papildina ar otro
daļu:
„Valsts kredītreitingus pārskata vismaz
reizi sešos mēnešos.”;
c)      iekļauj šādu 5.a pantu:
„5.a Kredītreitingu
aģentūra, kas plāno nomainīt vai izmantot jaunu reitingu
metodiku, modeļus vai galvenos reitingu pieņēmumus, publicē
ierosināto jauno metodiku savā tīmekļa vietnē, aicinot
ieinteresētās personas sniegt komentārus vismaz vienu
mēnesi ilgā laikposmā, kopā ar sīku paskaidrojumu par
ierosinātajām izmaiņām vai ierosinātās
jaunās metodikas iemesliem un ietekmi.
Pēc pirmajā daļā minēta
apspriešanās laikposma beigām kredītreitingu aģentūra
informē EVTI par paredzētajām izmaiņām vai
ierosināto jauno metodiku.”;
d)      panta 6. punktu groza šādi:
i)        ievadteikumu aizstāj ar šādu:
„6. Kad tiek mainīta kredītreitingu
noteikšanas darbībās izmantotā metodika, modeļi un galvenie
kredītreitingu noteikšanas pieņēmumi, pamatojoties uz
22.a panta 3. punktā minēto EVTI lēmumu,
kredītreitingu aģentūra:”;
ii)       iekļauj šādu aa) punktu:
„aa)   nekavējoties publicē savā
tīmekļa vietnē jauno metodiku kopā ar sīku tās
skaidrojumu;”;
e)      pievieno šādu 7. punktu:
„7. Ja kredītreitingu aģentūra
atklāj kļūdas savā metodikā vai tās
piemērošanā, tā nekavējoties:
a)       paziņo par šīm
kļūdām EVTI un visām skartajām
vērtējamām juridiskām personām;
b)      publicē šīs kļūdas
savā tīmekļa vietnē;
c)       izlabo minētās metodikas
kļūdas; un
d)      piemēro 6. punkta a), b) un
c) apakšpunktā minētos pasākumus.”;
(11)        iekļauj šādu 8.a un
8.b pantu:
„8.a pants
Informācija par strukturētiem finanšu
instrumentiem
1. Strukturēta finanšu instrumenta emitents,
iniciators un sponsors, kas veic uzņēmējdarbību
Savienībā, atbilstīgi 4. punktam publisko informāciju
par kredīta kvalitāti un par to individuālo aktīvu
sniegumu, kas ir strukturēta finanšu instrumenta pamatā, par
vērtspapirizācijas darbības struktūru, naudas
plūsmām un par jebkādu nodrošinājumu, kas atbalsta riska
darījumus saistībā ar pārvēršanu
vērtspapīros, kā arī jebkādu informāciju, kas ir
nepieciešama visaptverošu un labi informētu stresa testu veikšanai
attiecībā uz naudas plūsmām un nodrošinājuma
vērtībām, kas atbalsta instrumentu pamatā esošos riska
darījumus.
2. Pienākumu publiskot informāciju
atbilstīgi 1. punktam nepaplašina un neattiecina uz tādas
informācijas sniegšanu, kas pārkāptu tiesību normas, kuras
reglamentē informācijas avotu konfidencialitātes
aizsardzību vai personas datu apstrādi.
3. EVTI izstrādā regulatīvu
tehnisko standartu projektus, lai precizētu:
a)      informāciju, ko 1. punktā
minētās personas publicē, lai izpildītu 1. punktā
paredzēto pienākumu;
b)      cik bieži atjaunina šādu
informāciju;
c)      informācijas sniegšanu, izmantojot
publicēšanas standartformu.
EVTI iesniedz šo regulatīvu tehnisko
standartu projektu Komisijai līdz 2013. gada 1. janvārim.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt
pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus
saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.
4. EVTI izveido tīmekļa vietni
informācijas publiskošanai par strukturētiem finanšu instrumentiem
atbilstīgi 1. punktam.
8.b pants
Dubults kredītreitings par strukturētiem
finanšu instrumentiem
1. Ja emitents vai saistīta trešā
persona plāno pasūtīt kredītreitingu par strukturētu
finanšu instrumentu, tas/tā pilnvaro vismaz divas kredītreitingu
aģentūras. Katra kredītreitingu aģentūra sniedz savu
neatkarīgu kredītreitingu.
2. Kredītreitingu
aģentūras, kuras ir pilnvarojis 1. punktā minētais
emitents vai ar to saistītās trešās personas, ievēro
šādus nosacījumus:
a)      kredītreitingu aģentūras
nepieder vienai un tai pašai kredītreitingu aģentūru grupai;
b)      neviena no minētajām
kredītreitingu aģentūrām nav akcionārs vai loceklis
citā kredītreitingu aģentūrā;
c)      nevienai no minētajām
kredītreitingu aģentūrām nav tiesību vai pilnvaru
izmantot balsstiesības citā kredītreitingu aģentūrā;
d)      nevienai no minētajām
kredītreitingu aģentūrām nav tiesību vai pilnvaru
norīkot vai atcelt administratīvās, pārvaldes vai
uzraudzības struktūras locekļus citā kredītreitingu aģentūrā;
e)      neviens no kredītreitingu
aģentūras administratīvās, pārvaldes vai
uzraudzības struktūras locekļiem nav administratīvās,
pārvaldes vai uzraudzības struktūras loceklis citā
kredītreitingu aģentūrā;
f)       neviena no minētajām
kredītreitingu aģentūrām neizmanto un tai nav pilnvaru
izmantot dominējošu ietekmi vai kontroli citā kredītreitingu
aģentūrā.”;
(12)        Regulas 10. panta 1. un
2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
„1. Kredītreitingu aģentūra
neselektīvi un savlaicīgi publisko jebkuru kredītreitingu vai
reitinga prognozi, kā arī jebkādus lēmumus pārtraukt
kredītreitingu noteikšanu.. Ja tiek pieņemts lēmums
pārtraukt kredītreitingu noteikšanu, publiskotā informācija
ietver pilnīgus šā lēmuma iemeslus.
Pirmo daļu piemēro arī
kredītreitingiem, ko izplata pēc pasūtījuma.
2. Kredītreitingu aģentūras
nodrošina, ka kredītreitingus un reitinga prognozes prezentē un ar
tiem rīkojas saskaņā ar I pielikuma D iedaļā
noteiktajām prasībām.”;
(13)        Regulas 11. panta 2. punktu
aizstāj ar šādu:
„2. Jebkura
reģistrēta un sertificēta kredītreitingu aģentūra
EVTI izveidotajā centrālajā repozitorijā dara pieejamu
informāciju par savas iepriekšējās darbības datiem, tostarp
informāciju par to, cik bieži reitingi ir mainīti, un
informāciju par iepriekš izsniegtiem kredītreitingiem un to
izmaiņām. Informāciju
minētajam repozitorijam kredītreitingu aģentūra sniedz
standartizētā veidā, kā to noteikusi EVTI. EVTI dara
minēto informāciju publiski pieejamu un katru gadu publicē
kopsavilkumu par būtiskākajām novērotajām
tendencēm.”;
(14)        iekļauj šādu
11.a pantu:
„11.a pants
Eiropas Reitingu rādītājs
1. Jebkura reģistrēta un
sertificēta kredītreitingu aģentūra, izsniedzot
kredītreitingu vai reitinga prognozi, sniedz EVTI informāciju par
reitingu, tostarp par vērtējamā instrumenta reitingu un
prognozi, informāciju par reitinga veidu, reitinga darbības veidu un
publicēšanas datumu un laiku. Iesniegtā reitinga pamatā ir
saskaņota reitingu skala, kas minēta 21.4.a panta
a) punktā.
2. EVTI izveido Eiropas Reitingu
rādītāju, kas ietvers visus kredītreitingus, kuri ir
iesniegti EVTI saskaņā ar 1. punktu un kopējo reitingu
rādītāju par jebkādu vērtējamo parāda
instrumentu. Rādītāju un atsevišķus kredītreitingus
publicē EVTI tīmekļa vietnē.”;
(15)        Regulas 14. panta
1. punktā „Kopiena” aizstāj ar „Savienība”;
(16)        Regulas 18. panta 2. punktu
aizstāj ar šādu:
„2. EVTI paziņo Komisijai, EBI, EAFPI,
kompetentajām iestādēm un nozares kompetentajām
iestādēm par jebkādu pieņemto lēmumu saskaņā
ar 16., 17. vai 20. pantu.”;
(17)        Regulas 19. panta 1. punktu
aizstāj ar šādu:
„1. EVTI nosaka kredītreitingu
aģentūrām maksas saskaņā ar šo regulu un
2. punktā minēto regulu par maksām. Minētās
maksas pilnībā sedz EVTI izdevumus, kas vajadzīgi
kredītreitingu aģentūru reģistrācijai,
sertificēšanai un uzraudzībai, un lai kompensētu jebkādas
izmaksas, kas kompetentajām iestādēm varētu rasties, veicot
darbu saskaņā ar šo regulu, jo īpaši saistībā ar
uzdevumu deleģēšanu atbilstīgi 30. pantam.”;
(18)        Regulas 21. pantu groza
šādi:
a)      panta 4. punktu groza šādi:
i)        ievadteikumu aizstāj ar šādu:

„EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko
standartu projektu, lai precizētu:”;
ii)       minētā punkta
e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
„e)     reitingu
informācijas saturu un formātu periodiskajiem ziņojumiem, ko
EVTI pieprasīs no reģistrētām un sertificētām
kredītreitingu aģentūrām, lai veiktu to pastāvīgu
uzraudzību.”;
iii)      aiz e) apakšpunkta pievieno
šādas daļas:
„EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko
standartu projektu Komisijai līdz 2012. gada 1. janvārim.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras
pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos
tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas
(ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.”;
b)      iekļauj šādu 4.a punktu:
„4.a EVTI izstrādā regulatīvu
tehnisko standartu projektus, lai precizētu:
a)       saskaņotu standarta reitingu skalu,
kas jāizmanto saskaņā ar 11.a pantu
reģistrētām un sertificētām kredītreitingu
aģentūrām un kas izmantos metriku kredītrisku
vērtēšanā, un vairākas reitinga kategorijas un
robežvērtības attiecībā uz katru reitinga kategoriju;
b)      informācijas saturu un sniegšanu,
tostarp tā ziņojuma struktūru, formātu, metodi un laiku, ko
kredītreitingu aģentūras atklāj EVTI saskaņā ar
11.a panta 1. punktu; un
c)       saturu un formātu periodiskajiem
ziņojumiem par kredītreitingu aģentūru
iekasētajām maksām, ko EVTI pieprasīs no
kredītreitingu aģentūrām, lai veiktu to pastāvīgu
uzraudzību.
EVTI iesniedz šo regulatīvu tehnisko
standartu projektu Komisijai līdz 2013. gada 1. janvārim.
Komisijai tiek deleģētas pilnvaras
pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos
tehniskos standartus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas
(ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā.”;
c)      panta 5. punktam pievieno šādu
jaunu daļu:
„Minētajā ziņojumā tiks
izvērtēti arī tirgus koncentrācijas līmeņi, ar
augstu koncentrāciju saistītie riski un to ietekme uz finanšu nozares
vispārējo stabilitāti.”;
(19)        Regulas 22.a pantu groza
šādi:
a)      Panta nosaukumu aizstāj ar šādu
nosaukumu:
„Reitingu metodikas pārbaude”;
b)      pantam pievieno šādu 3. punktu:
„3. EVTI pārbauda
arī, vai jebkādas paredzētās izmaiņas reitingu
metodikā, par ko kredītreitingu aģentūra ir paziņojusi
saskaņā ar 8. panta 5.a punktu, atbilst 8. panta
3. punktā noteiktajiem kritērijiem, kā noteikts
21. panta 4. punkta d) apakšpunktā minētajā
regulatīvajā tehniskajā standartā.. Kredītreitingu aģentūra var piemērot
jauno reitingu metodiku tikai pēc tam, ka EVTI ir apstiprinājusi
metodikas atbilstību 8. panta 3. punkta noteikumiem.
[EVTI var izmantot pirmajā daļā
minētās pilnvaras ar datumu, kad stājas spēkā
regulatīvi tehniskie standarti, kas minēti Regulas 1060//2009
21. panta 4. punkta d) apakšpunktā.]
Ja 21. panta 4. punkta
d) apakšpunktā minētais regulatīvais tehniskais standarts
nav spēkā, EVTI nevar izmantot pirmajā apakšpunktā
minētās pilnvaras.”;
(20)        Aiz 35. panta iestarpina
šādu IIIa sadaļu:
„IIIa SADAĻA
KREDĪTREITINGU AĢENTŪRU
CIVILTIESISKĀ ATBILDĪBA
35.a pants
Civiltiesiskā atbildība
1. kredītreitingu aģentūra
tīšām vai rupjas nolaidības rezultātā ir
izdarījusi III pielikumā uzskaitītos pārkāpumus,
kuri ietekmē kredītreitingu, uz kuru ieguldītājs
paļāvās, pērkot vērtējamo instrumentu, šāds
ieguldītājs var iesniegt prasību pret minēto
kredītreitingu aģentūru par ieguldītājam nodarīto
kaitējumu.
2. Uzskata, ka pārkāpums ietekmē
kredītreitingu, ja kredītreitingu aģentūras izsniegtais
kredītreitings atšķiras no kredītreitinga, kāds tiktu
izsniegts, ja kredītreitingu aģentūra nebūtu
izdarījusi pārkāpumu.
3. Kredītreitingu aģentūras
rīcība uzskatāma par rupju nolaidību, ja tai ir
nolaidīga attieksme pret šajā regulā paredzētajiem
pienākumiem.
4. Ja ieguldītājs konstatē faktus,
no kuriem var secināt, ka kredītreitingu aģentūra ir
izdarījusi kādu no III pielikumā uzskaitītajiem
pārkāpumiem, kredītreitingu aģentūrai būs
jāpierāda, ka tā nav izdarījusi minēto
pārkāpumu vai ka minētais pārkāpums nav
ietekmējis izsniegto kredītreitingu.
5. Panta 1. punktā minēto civiltiesisko
atbildību neizslēdz vai neierobežo ar iepriekš panāktu
vienošanos. Jebkādu šādu vienošanos klauzulu, kas iepriekš
izslēdz vai ierobežo civiltiesisko atbildību, uzskata par
spēkā neesošu.”;
(21)        Regulas 36.a pantu groza
šādi:
a)      Minētā panta 2. punkta a)
līdz e) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:
„a)     par pārkāpumiem, kas
minēti III pielikuma I iedaļas 1.–5., 11.–15., 19., 20.,
23., 26.a–26.d., 28., 30., 32., 33., 35., 41., 43., 50. un
51. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 500 000, bet ne vairāk
kā EUR 750 000;
b)      par pārkāpumiem, kas
minēti III pielikuma I iedaļas 6.–8., 16.–18., 21., 22.,
24., 25., 27., 29., 31., 34., 37.–40., 42., 45.–49.a, 52. un
54. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 300 000, bet ne vairāk
kā EUR 450 000;
c)       par pārkāpumiem, kas
minēti III pielikuma I iedaļas 9., 10., 26., 26.e, 36.,
44. un 53. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 100 000,
bet ne vairāk kā EUR 200 000;
d)      par pārkāpumiem, kas
minēti III pielikuma I iedaļas 1., 6., 7. un 8. un
9. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 50 000, bet ne
vairāk kā EUR 150 000;
e)       par pārkāpumiem, kas
minēti III pielikuma I iedaļas 2., 3.a, 3.b, 4.,
4.a un 5. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 25 000,
bet ne vairāk kā EUR 75 000;”;
b)      panta 2. punkta g) un
h) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:
„g)     par pārkāpumiem, kas
minēti III pielikuma I iedaļas 1.–3.a punktā un
11. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 150 000, bet ne
vairāk kā EUR 300 000;
h)       par pārkāpumiem, kas
minēti III pielikuma I iedaļas 4., 4.a, 4.b, 4.c, 6.,
8. un 10. punktā, naudas sods ir vismaz EUR 90 000,
bet ne vairāk kā EUR 200 000;”;
(22)        Regulas 38.a panta
1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
„1. Pilnvaras pieņemt 5. panta
6. punktā, 19. panta 2. punktā, 23.e panta
7. punktā un 37. pantā minētos deleģētos
aktus Komisijai piešķir uz četru gadu laikposmu no 2011. gada
1. jūnija. Komisija sagatavo ziņojumu par
deleģētajām pilnvarām vēlākais sešus mēnešus
pirms četru gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējums tiek
automātiski pagarināts par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien
Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar
38.b pantu.”;
(23)        Regulas 38.b panta
1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
'1. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
laikā var atsaukt 5. panta 6. punktā, 19. panta
2. punktā, 23.e panta 7. punktā un 37. pantā
minēto pilnvaru deleģējumu.”;
(24)        Regulas 39. pantu groza
šādi:
a)      panta 1. punktu aizstāj ar
šādu:
„Līdz 2012. gada 7. decembrim
Komisija novērtē šīs regulas piemērošanu, ietverot
novērtējumu par kredītreitingu uzticamību Kopienā,
ietekmi uz koncentrāciju kredītreitingu tirgū, regulas ietekmes
izmaksām un ieguvumiem un par kredītreitingu aģentūras
saņemto atalgojumu no vērtējamās juridiskās personas
(modelis „emitents maksā”), un iesniedz par to ziņojumu Eiropas
Parlamentam un Padomei”;
b)      pantam pievieno šādu 4. punktu:
„4. Komisija līdz 2015. gada
1. jūlijam izvērtē situāciju kredītreitingu
tirgū, jo īpaši pietiekamas izvēles pieejamību, lai
nodrošinātu atbilstību 6.b un 8.b pantā
noteiktajām prasībām. Pārskatā izvērtē
arī nepieciešamību paplašināt 8.a pantā paredzēto
pienākumu darbības jomu, lai iekļautu citus finanšu produktus,
tostarp nodrošinātās obligācijas”;
(25)        Regulas I pielikumu groza
saskaņā ar šīs regulas I pielikumu;
(26)        Regulas II pielikumu groza
saskaņā ar šīs regulas II pielikumu;
(27)        Regulas III pielikumu groza
saskaņā ar šīs regulas III pielikumu.
2. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Tomēr
šīs regulas 1. panta 7., 9., 10., 12., 13., un 25. punkts
stājas spēkā no 2014. gada 1. 'jūnija, lai
varētu veikt Regulas (EK) Nr. 1060/2009 4.panta 3. punkta
b) apakšpunktā un 5. panta 6. punktā minēto
pārbaudi par to, vai trešās valsts prasības ir vismaz tikpat
stingras kā šīs regulas 6. līdz 12. pantā
minētās prasības.
Šīs regulas 1. panta 8. punktu
saistībā ar Regulas (EK) Nr. 1060/2009 6.a panta
1. punkta a) apakšpunktu piemēro no [1 gads pēc šīs
regulas stāšanās spēkā] attiecībā uz jebkuru
kredītreitingu aģentūras akcionāru vai locekli, kuram
2011. gada 15. novembrī piederēja 5% vai vairāk
no vairāk nekā vienas kredītreitingu aģentūras
kapitāla.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1060/2009
I pielikumu groza šādi.
(1)          B iedaļu groza šādi:
a)      iedaļas 1. punktu aizstāj
ar šādu punktu:
„1.        Kredītreitingu aģentūra
skaidri un pamanāmi konstatē, novērš vai risina un publisko
faktiskos vai potenciālos interešu konfliktus, kas var ietekmēt
analīzes un spriedumus, ko sniedz reitingu noteikšanā
iesaistītie analītiķi, darbinieki, kā arī citas
fiziskas personas, kuru sniegtos pakalpojumus izmanto vai pārrauga
kredītreitingu aģentūra un kuri ir tieši iesaistīti
kredītreitingu izsniegšanā, un personas, kas apstiprina
kredītreitingus un reitingu prognozes.”;
b)      iedaļas 3. punktu groza
šādi:
(i)      Pirmās daļas ievadteikumu
aizstāj ar šādu ievadteikumu:
„3.           Kredītreitingu
aģentūra neizsniedz kredītreitingu vai reitinga prognozi
jebkurā no turpmāk minētajiem gadījumiem vai, ja
kredītreitings vai reitinga prognoze ir izsniegta, nekavējoties
paziņo, ka attiecīgā kredītreitinga vai reitinga prognozes
saturs, iespējams, ir negatīvi ietekmēts, ja:”
ii)       aiz a) apakšpunkta ievieto
šādu aa) apakšpunktu:
„aa)   kredītreitingu aģentūras
akcionāram vai loceklim, kuram tieši vai netieši pieder 10% vai
vairāk no minētās kredītreitingu aģentūras
kapitāla vai balsstiesībām vai kurš citādi spēj
būtiski ietekmēt šīs kredītreitingu aģentūras
uzņēmējdarbību, tieši vai netieši pieder
vērtējamās juridiskās personas vai ar to
saistītās trešās personas finanšu instrumenti vai ir kādas
citas tiešas vai netiešas ar īpašumtiesībām saistītas intereses
par minētajām personām un kas nav īpašumu daļas
daudzveidīgās kolektīvā ieguldījuma shēmās,
tostarp pārvaldītajos fondos, piemēram, pensiju fondos vai
dzīvības apdrošināšanā, kuras nenodrošina tam iespēju
būtiski ietekmēt shēmas uzņēmējdarbību;”;
iii)      aiz b) apakšpunkta ievieto
šādu ba) apakšpunktu:
„ba)   ja izsniegtais kredītreitings
attiecas uz vērtējamo juridisko personu vai ar to saistīto trešo
personu, kurai tieši vai netieši pieder 10% vai vairāk no
minētās kredītreitingu aģentūras kapitāla vai
balsstiesībām; ;
iv)      aiz c) apakšpunkta ievieto
šādu ca) apakšpunktu:
„ca)   kredītreitingu aģentūras
akcionārs vai loceklis, kuram tieši vai netieši pieder 10% vai vairāk
no minētās kredītreitingu aģentūras kapitāla vai
balsstiesībām vai kurš citādi spēj būtiski
ietekmēt šīs kredītreitingu aģentūras
uzņēmējdarbību, ir vērtējamās
juridiskās personas vai ar to saistītās trešās personas
administratīvās, pārvaldes vai uzraudzības struktūras
loceklis;”;
v)       otro daļu aizstāj ar šādu
daļu:
„Kredītreitingu aģentūra
nekavējoties arī novērtē, vai ir pamats atkārtoti
noteikt kredītreitingu vai atsaukt izsniegto kredītreitingu vai
reitinga prognozi.”;
c)      iekļauj šādu 3.a punktu:
„3.a      Kredītreitingu aģentūra
nodrošina, ka maksa, ko tā iekasējusi no saviem klientiem par
reitingu un papildu pakalpojumu sniegšanu, nav diskriminējoša un ka
tās pamatā ir faktiskās izmaksas. Iekasētā maksa par
reitingu pakalpojumiem nav atkarīga no kredītreitingu
aģentūras izsniegtā kredītreitinga līmeņa vai
veiktā darba rezultāta vai iznākuma.”;
d)      Pirmo daļu 4. punktā
aizstāj ar šādu daļu:
„4.        Ne kredītreitingu
aģentūra, ne cita persona, kurai tieši vai netieši pieder 5 %
vai vairāk no minētās kredītreitingu aģentūras
kapitāla vai balsstiesībām vai kura citādi spēj
būtiski ietekmēt šīs kredītreitingu aģentūras
uzņēmējdarbību, nesniedz konsultācijas vai padomdevēja
pakalpojumus vērtējamai juridiskajai personai vai ar to
saistītai trešajai personai par minētās
vērtējamās juridiskās personas vai ar to
saistītās trešās persona juridisko struktūru,
aktīviem, saistībām vai darbībām.”;
e)      daļas 7. punktu groza
šādi:
i)        šādi aizstāj
a) apakšpunktu:
„a)     attiecībā uz katru lēmumu
par kredītreitingu vai reitingu prognozi – kredītreitinga vai
reitinga prognozes noteikšanā iesaistīto reitinga analītiķu
identitāte, to personu identitāte, kas apstiprinājušas
kredītreitingu vai reitinga prognozi, informācija par to, vai tas
bijis pasūtīts vai nepasūtīts kredītreitings, un
datums, kad veikta kredītreitingu noteikšanas darbība;”;
ii)       šādi aizstāj
d) apakšpunktu:
„d)     uzskaite, kurā dokumentētas
procedūras un metodika, ko kredītreitingu aģentūra ir
izveidojusi un izmanto kredītreitingu un reitinga prognožu
noteikšanā;”;
iii)      minētā punkta
e) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
„e)     iekšējā uzskaite un dokumenti,
tostarp nepubliskojama informācija un darba dokumenti, kas izmantoti, lai
pamatotu pieņemto lēmumu par kredītreitingu un reitinga
prognozi;”;
(2)          C iedaļu groza šādi:
a)      iedaļas 2. punkta pirmo teikumu
aizstāj ar šādu:
„2.        Neviena no 1. punktā
minētajām personām nepiedalās kādas konkrētas
vērtējamās juridiskās personas kredītreitinga vai
reitinga prognozes noteikšanā vai to citādi neietekmē, ja šai
personai:”;
b)      iedaļas 3. punkta
b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
„b)     neatklāj nekādu
informāciju par kredītreitingu aģentūras
kredītreitingiem vai reitingu prognozēm, izņemot
vērtējamai juridiskajai pusei vai ar to saistītai trešai
personai;”;
c)      iedaļas 7. punktu aizstāj
ar šādu punktu:
„7.        Šīs iedaļas
1. punktā minētās personas neieceļ nekādos
galvenajos vadītāju amatos vērtējamā juridiskajā
personā vai ar to saistītā trešā personā, pirms nav
pagājuši seši mēneši kopš kredītreitinga vai reitinga prognozes
izsniegšanas.”;
d)      iedaļas 8. punktu aizstāj
ar šādu punktu:
„8.        Saskaņā ar 7. panta
4. punktu:
a)       kredītreitingu aģentūras
nodrošina, ka galvenie reitinga analītiķi neiesaistās
kredītreitingu noteikšanas darbībās, kas saistītas ar to
pašu vērtējamo juridisko personu vai ar to saistītām
trešām personām, uz laiku, kas pārsniedz četrus gadus;
b)      kredītreitingu aģentūras,
kas nav emitenta vai ar to saistītās trešās personas pilnvarotas
kredītreitingu aģentūras un visas kredītreitingu
aģentūras, kas izsniedz valsts kredītreitingus, nodrošina, ka:
i)        reitinga analītiķi
neiesaistās kredītreitingu noteikšanas darbībās, kas
saistītas ar to pašu vērtējamo juridisko personu vai ar to
saistītām trešām personām, uz laiku, kas pārsniedz
piecus gadus;
ii)       personas, kuras apstiprina
kredītreitingus, neiesaistās kredītreitingu noteikšanas
darbībās, kas saistītas ar to pašu vērtējamo juridisko
personu vai ar to saistītām trešām personām, uz laiku, kas
pārsniedz septiņus gadus.
Pirmās daļas a) un
b) apakšpunktā minētās personas neiesaistās
kredītreitingu noteikšanas darbībās saistībā ar
vērtējamo juridisko personu vai ar to saistītām trešām
personām, kas minētas a) un b) apakšpunktā, divus
gadus pēc šajos apakšpunktos minētā laikposma.”;
(3)          nosaukumu D iedaļā
aizstāj ar šādu nosaukumu:
„Noteikumi par kredītreitingu un reitinga
prognožu izklāstu”;
(4)          Šādi groza D iedaļas
I daļu:
a)      daļas 1. punktu aizstāj ar
šādu punktu:
„1.        Kredītreitingu aģentūra
nodrošina, ka jebkurā kredītreitingā un reitinga prognozē
ir skaidri un pamanāmi uzrādīts attiecīgās
kredītreitingu noteikšanas darbības galvenā reitinga
analītiķa vārds un amats un tās personas vārds un
amats, kura galvenokārt bija atbildīga par kredītreitinga vai reitinga
prognozes apstiprināšanu.”;
(b)     daļas 2. punktu groza
šādi:
i)        šādi aizstāj
a) apakšpunktu:
„a)     ir norādīti visi būtiskie
avoti, kas tika izmantoti, lai sagatavotu kredītreitingu vai reitinga
prognozi, tostarp vērtējamā juridiskā persona vai attiecīgos
gadījumos ar to saistītā trešā persona, kā arī
norādīts, vai kredītreitings vai reitinga prognoze ir tikusi
atklāta šai vērtējamai juridiskajai personai vai ar to
saistītajai trešai personai un grozīta pēc informācijas
atklāšanas pirms tās izsniegšanas;”;
ii)       punkta d) un e) apakšpunktus
aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:
„d)     skaidri un pamanāmi ir
norādīts datums, kurā kredītreitingu pirmo reizi izsniedza
izplatīšanai un kad kredītreitingu pēdējo reizi atjaunoja;
e)       ir sniegta informācija, vai
kredītreitings attiecas uz tikko izdotu finanšu instrumentu un vai
kredītreitingu aģentūra attiecīgajam finanšu instrumentam
pirmo reizi nosaka kredītreitingu; un”;
iii)      punktam pievieno šādu
f) apakšpunktu:
„f)      reitinga prognozes gadījumā
nosaka laikposmu, kurā sagaidāmas kredītreitinga
izmaiņas.”;
c)      iekļauj šādu 2.a punktu:
„2.a      Kredītreitingu aģentūra
ne tikai publisko metodiku, modeļus un galvenos reitingu noteikšanas
pieņēmumus, bet arī norādījumus, kas izskaidro
pieņēmumus, parametrus, ierobežojumus un neskaidrības par
kredītreitingos izmantotajiem modeļiem un reitingu noteikšanas
metodiku, tostarp nelabvēlīgu situāciju simulācijas, ko
aģentūras veic, sagatavojot reitingus, kredītreitinga
informāciju par naudas plūsmas analīzi, ko tā veikusi vai
uz ko tā paļaujas, un attiecīgā gadījumā
norādījumus par paredzamajām kredītreitinga
izmaiņām. Šādi norādījumi ir skaidri un viegli
saprotami.”;
d)      daļas 3. punktu aizstāj ar
šādu punktu:
„3.        Kredītreitingu aģentūra
informē vērtējamo juridisko personu tās darba laika laikā
un vismaz vienu pilnu darba dienu pirms kredītreitinga vai reitinga
prognozes publicēšanas. Šī informācija ietver reitinga vai
prognozes pamatā esošos galvenos apsvērumus, lai nodrošinātu
iespēju vērtējamai juridiskai personai vērst
kredītreitingu aģentūras uzmanību uz faktu
kļūdām.”;
e)      daļas 4. punkta pirmo daļu
aizstāj ar šādu:
„4.        Publiskojot kredītreitingus vai
reitinga prognozes, kredītreitingu aģentūra skaidri un
pamanāmi min visas kredītreitinga vai reitinga prognozes pazīmes
un ierobežojumus. Jo īpaši kredītreitingu aģentūra,
publiskojot kredītreitingu vai reitinga prognozi, pamanāmi
norāda, vai tā uzskata, ka par vērtējamo juridisko personu
pieejamās informācijas kvalitāte ir pieņemama, un to,
kādā mērā tā ir pārbaudījusi
vērtējamās juridiskās personas vai ar to
saistītās trešās personas sniegto informāciju. Ja
kredītreitings vai prognoze ir saistīta ar juridiskās personas
vai finanšu instrumentu veidu, par kuru ir ierobežoti iepriekšējie dati,
kredītreitingu aģentūra skaidri un pamanāmi norāda šādus
ierobežojumus.”;
f)       daļas 5. punkta pirmo
daļu aizstāj ar šādu:
„5.        Izziņojot kredītreitingu vai
reitinga prognozi, kredītreitingu aģentūra paziņojumos
presei paskaidro vai paziņo kredītreitinga vai reitinga prognozes
pamatā esošos galvenos elementus.”;
g)      pievieno šādu 6. punktu:
„6.        Kredītreitingu aģentūra
publisko savā tīmekļa vietnē informāciju par
visām vērtētajām juridiskajām personām vai
parāda instrumentiem, kurus iesniedz pirmajai izvērtēšanai vai
provizoriskai kredītreitingu noteikšanai. Šādu informāciju
publisko neatkarīgi no tā, vai emitenti slēdz līgumu ar
kredītreitingu aģentūru galīgā kredītreitinga
noteikšanai.”;
(5)          svītro šādu 3. un
4. punktu D iedaļas II daļā:
(6)          pievieno šādu
III daļu D iedaļā:
„III. Papildu pienākumi saistībā
ar valsts kredītreitingu noteikšanu
1. Ja kredītreitingu aģentūra
izsniedz valsts kredītreitingus vai ar tiem saistītu reitinga
prognozi, tā pievieno reitingam vai reitinga prognozei sīku
izpētes ziņojumu, kas izskaidro visus pieņēmumus,
parametrus, ierobežojumus un neskaidrības un citus elementus, kas
ņemti vērā minētā reitinga vai prognozes
noteikšanā. Šāds ziņojums ir skaidrs un viegli saprotams.”;
2. Izpētes ziņojums, kurš pievienots
izmaiņām salīdzinājumā ar iepriekšējo valsts
kredītreitingu vai ar to saistīto reitinga prognozi, ietver
šādus elementus:
a)      Kvantitatīvu pieņēmumu
sīks novērtējums par izmaiņām, pamatojot reitinga
izmaiņu iemeslus un to relatīvo nozīmi. Detalizētais
novērtējums ietver šādu elementu aprakstu: ienākumi uz
vienu iedzīvotāju, IKP pieaugums, inflācija, fiskālā
bilance, ārējā bilance, iekšējais parāds,
ekonomiskās attīstības rādītājs, saistību
nepildīšanas rādītājs un jebkādi citi attiecīgi
vērā ņemtie faktori. Šie elementi būtu jāpapildina ar
katra faktora relatīvo nozīmi;
b)      kvantitatīvo pieņēmumu
detalizēts novērtējums par izmaiņām, pamatojot
reitinga izmaiņu iemeslus un to relatīvo nozīmi;
c)      detalizēts apraksts par riskiem,
ierobežojumiem un neskaidrībām saistībā ar reitinga
izmaiņām; un
d)      Tās reitinga komitejas
sanāksmes protokols, kura nolēma veikt reitinga izmaiņas.
3. Ja kredītreitingu aģentūra
izsniedz valsts kredītreitingus var ar tiem saistītas reitinga
prognozes, tā publisko šos reitingus vai prognozes tikai pēc
Savienībā reģistrēto tirdzniecības vietu
slēgšanas un vismaz vienu stundu pirms to atvēršanas. Neskar
D iedaļas I daļas 3. punktu.”;
(7)          E iedaļas I daļu
groza šādi:
a)      daļas 3. punktu aizstāj ar
šādu punktu:
„3.        kredītreitingu aģentūras
politiku attiecībā uz kredītreitingu publicēšanu un citu
saistītu saziņu, tostarp reitinga prognozes;”;
b)      daļas 6. punktu aizstāj ar
šādu punktu:
'6.         visas būtiskās izmaiņas
savās sistēmās, resursos vai procedūrās;”;
(8)          E iedaļas
II daļas 2. punkta pirmo daļu groza šādi:
a)      šādi aizstāj
a) apakšpunktu:
„a)     saraksts ar iekasētajām maksām
no katra klienta par katru reitingu un papildu pakalpojumiem;”;
b)      iekļauj šādu aa) punktu:
„aa)   tās cenu politiku, tostarp maksu
struktūru un cenu noteikšanas kritērijus attiecībā uz
dažādu aktīvu klašu reitingiem;”;
(9)          Šādi groza E iedaļas
III daļu:
a)      daļas 3. punktu aizstāj ar
šādu punktu:
„3.        statistiku par tās personāla
nodrošināšanu jauniem kredītreitingiem, kredītreitingu
pārskatīšanai un augstākās vadības metodikas vai
modeļu novērtēšanai, un par personāla nodrošināšanu ar
dažādām aktīvu klasēm saistītu reitingu
darbībām (uzņēmumu – strukturēto finanšu –
valsts);”;
b)      daļas 7. punktu aizstāj ar
šādu punktu:
„7. finanšu informāciju par
kredītreitingu aģentūras ieņēmumiem, tostarp
kopējo apgrozījumu, kas sadalīts maksās no
kredītreitingiem un papildu pakalpojumiem, pievienojot katras
vienības visaptverošu aprakstu, tostarp no gūtajiem
ieņēmumiem par reitingu pakalpojumu klientiem sniegtajiem papildu
pakalpojumiem un maksas attiecināšanu uz dažādām aktīvu
klasēm. Informācijā par kopējo apgrozījumu ietver
arī minētā apgrozījuma ģeogrāfisko
attiecināšanu uz Savienībā un visā pasaulē
gūtajiem ieņēmumiem;”;
II PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1060/2009
II pielikuma 1. punktā „Kopiena” aizstāj ar
„Savienība”.
III PIELIKUMS
Regulas (EK) Nr. 1060/2009 III pielikumu
groza šādi.
(1)          Pielikuma I daļu groza
šādi:
a)      daļas 19., 20. un 21. punktu
aizstāj ar šādiem:
„19. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 6. panta 2. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma B iedaļas 1. punktu, jo nenodrošina, ka skaidri
vai pamanāmi tiek konstatēti, novērsti vai risināti un
publiskoti faktiskie vai potenciālie interešu konflikti, kas var
ietekmēt analīzes vai spriedumus, ko sniedz reitingu noteikšanā
iesaistītie analītiķi, darbinieki vai citas fiziskas personas,
kuru sniegtos pakalpojumus izmanto vai pārrauga kredītreitingu
aģentūra un kuri ir tieši iesaistīti kredītreitingu
izsniegšanā, vai to personu analīzes un spriedumus, kas apstiprina
kredītreitingus un reitinga prognozes.
20. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 6. panta 2. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma B iedaļas 3. punktu, ja tā izsniedz
kredītreitingu vai reitinga prognozi jebkurā no minētā
punkta pirmajā daļā paredzētajām situācijām
vai, ja kredītreitings ir izsniegts, nekavējoties neziņo, ka
attiecīgā kredītreitinga saturu vai reitinga prognozi,
iespējams, negatīvi ietekmē minētie apstākļi.
21. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 6. panta 2. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma B iedaļas 3. punkta otro daļu, jo
nekavējoties nevērtē, vai ir pamats atkārtoti noteikt vai atsaukt
izsniegtu kredītreitingu vai reitinga prognozi.”;
b)      iekļauj šādus jaunus
26.a–26.f punktus:
„26.a Kredītreitingu aģentūra, kas
ir noslēgusi līgumu ar emitentu vai ar to saistītu trešo
personu, lai izsniegtu kredītreitingu par emitentu, pārkāpj 6.b panta
1. punktu, izsniedzot kredītreitingus par minēto emitentu
laikposmā, kas pārsniedz trīs gadus.
26.b Kredītreitingu aģentūra, kas
ir noslēgusi līgumu ar emitentu vai ar to saistītu trešo
personu, lai izsniegtu kredītreitingus par emitenta parāda instrumentiem,
pārkāpj 6.b panta 2. punktu, izsniedzot
kredītreitingus par vismaz desmit tā paša emitenta parāda
instrumentiem vairāk nekā 12 mēnešus ilgā
laikposmā, vai izsniedzot kredītreitingus par emitenta parāda
instrumentiem vairāk nekā 3 gadus ilgā laikposmā.
26.c Kredītreitingu aģentūra, kas
ir noslēgusi līgumu ar emitentu kopā ar vismaz vēl vienu
kredītreitingu aģentūru, pārkāpj 6.b panta
3. punktu, ja tās līgumattiecību ilgums ar emitentu
pārsniedz sešus gadus.
26.d Kredītreitingu aģentūra, kas
ir noslēgusi līgumu ar emitentu vai ar to saistītu trešo
personu, lai izsniegtu kredītreitingus par emitentu vai tā
parāda instrumentiem, pārkāpj 6.b panta 4. punktu,
neievērojot aizliegumu izsniegt kredītreitingus par emitentu vai
tā parāda instrumentiem četrus gadus kopš 6.b panta
1. -3. punktā minēto līgumattiecību
maksimālā ilguma beigām.
26.e Kredītreitingu aģentūra, kas
ir noslēgusi līgumu ar emitentu vai ar to saistītu trešo
personu, lai izsniegtu kredītreitingus par emitentu vai tā
parāda instrumentiem, pārkāpj 6.b panta 6. punktu,
līgumattiecību ar emitentu vai ar to saistīto trešo personu
maksimālā laikposma beigās nenodrošinot nodošanas
dokumentāciju ar informāciju, kas nepieciešama nākamajai
kredītreitingu aģentūrai, ko norīkojis emitents vai ar to
saistīta trešā persona, lai tā izsniegtu kredītreitingus
par emitentu vai tā parāda instrumentiem.
”;
c)      daļas 33. punktu aizstāj
ar šādu punktu:
„Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 7. panta 3. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma C iedaļas 2. punktu, jo nenodrošina, ka
attiecīgās iedaļas 1. punktā minētās
personas nepiedalās kredītreitinga noteikšanā vai kā
citādi neietekmē kredītreitinga noteikšanu, kā tas
paredzēts minētās iedaļas 2. punktā.”;
d)      daļas 36. punktu aizstāj
ar šādu punktu:
„36. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 7. panta 3. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma C iedaļas 7. punktu, jo nenodrošina, ka
minētās iedaļas 1. punktā minētās personas
netiek ieceltas vērtējamas juridiskās personas vai ar to
saistītas trešās personas galveno vadītāju amatos, pirms
nav pagājuši seši mēneši kopš kredītreitinga vai reitingu
prognozes izsniegšanas.”;
e)      daļas 38., 39. un 40. punktu
aizstāj ar šādiem:
„38. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 7. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma C iedaļas 8. punkta pirmās daļas
b) apakšpunkta i) punktu, jo nenodrošina, ka, izsniedzot
nepasūtītus kredītreitingus, reitinga analītiķis nav
iesaistīts kredītreitingu noteikšanas darbībās, kuras
attiecas uz vienu un to pašu vērtējamo juridisko personu vai ar to
saistītām trešām personām, laikposmā, kas
pārsniedz piecus gadus.
39. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 7. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma C iedaļas 8. punkta pirmās daļas
b) apakšpunkta ii) punktu, jo nenodrošina, ka, izsniedzot
nepasūtītus kredītreitingus, persona, kas apstiprina
kredītreitingus, nav iesaistīta kredītreitingu noteikšanas
darbībās, kuras attiecas uz vienu un to pašu vērtējamo
juridisko personu vai ar to saistītām trešām personām,
laikposmā, kas pārsniedz septiņus gadus.
40. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 7. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma C iedaļas 8. punkta otro daļu, jo
nenodrošina, ka šā punkta pirmās daļas a) un b) apakšpunktā
minētās personas neiesaistās kredītreitingu noteikšanas
darbībās saistībā ar to pašu vērtējamo juridisko
personu vai ar to saistītām trešām personām, kas
paredzētas minētajos punktos, divus gadus pēc minētajos
apakšpunktos minētā laikposma.”;
f)       daļas 42. punktu aizstāj
ar šādu punktu:
„Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 2. punktu, jo nenosaka, neveic vai nepilda
atbilstīgas darbības, kas nodrošinātu, ka tās izsniegto
kredītreitingu un reitinga prognožu pamatā ir rūpīga visas
tās informācijas analīze, kura aģentūrai ir pieejama
un kura saskaņā ar aģentūras vērtēšanas metodiku
ir būtiska analīzes veikšanai.”;
g)      daļas 46. punktu aizstāj
ar šādu punktu:
„Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 5. punkta pirmās daļas
noteikumus, jo neuzrauga savus kredītreitingus, kas nav valsts
kredītreitingi, vai regulāri un vismaz reizi gadā
nepārskata savus kredītreitingus, kas nav valsts kredītreitingi,
vai metodiku.”
h)      iekļauj šādu 46.a punktu:
„46.a    Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 5. punkta otrās daļas
noteikumus, kas lasāmi saistībā ar 8. panta 5. punkta
pirmās daļas pirmo teikumu, jo neuzrauga savus valsts
kredītreitingus vai regulāri un vismaz reizi 6 mēnešos
nepārskata savus valsts kredītreitingus.”;
i)       iekļauj šādu 49.a punktu:
„49.a Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 7. punkta c) apakšpunkta noteikumus,
lasot tos kopā ar 8. panta 6. punkta c) apakšpunktu, jo
nepārvērtē kredītreitingus, kuru izsniegšanu
ietekmējušas metodikas vai tās piemērošanas kļūdas.”;
(2)          Pielikuma II daļu groza
šādi:
a)      iekļauj šādu 3.a un
3.b punktu:
„3.a Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 5.a punkta noteikumus, jo tā
nepaziņo EVTI par paredzētajām reitingu metodikas, modeļu
vai galveno pieņēmumu izmaiņām vai ierosināto jauno
metodiku, modeļiem vai galvenajiem pieņēmumiem.
3.b Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumus,
jo tā nepaziņo EVTI par konstatētajām kļūdām
savā metodikā vai tās piemērošanā.”;
b)      iekļauj šādu 4.a punktu:
„4.a Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 11.a panta 1. punkta noteikumus, jo tā
nesniedz pieprasīto informāciju vai nesniedz minēto
informāciju pieprasītajā formātā, kā
paredzēts minētajā punktā.”;
(3)          Pielikuma III daļu groza
šādi:
a)      iekļauj šādu 3.a pantu:
„3.a Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 5.a punkta pirmās daļas
noteikumus, jo nepublicē savā tīmekļa vietnē
ierosinātās izmaiņas metodikā, modeļos vai galvenajos
reitinga pieņēmums vai ierosināto jauno metodiku, modeļus
vai galvenos reitinga pieņēmumus kopā ar detalizētu
skaidrojumu par ierosināto izmaiņu iemesliem un to ietekmi.”;
b)      Pievieno šādu 4.a, 4.b un
4.c punktu:
„4.a Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 6. punkta aa) apakšpunkta noteikumus,
ja tā paredz izmantot jaunu metodiku, nekavējoties nepublicējot
savā tīmekļa vietnē jauno metodiku kopā ar detalizētu
tās skaidrojumu.
4.b Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 7. punkta a) apakšpunkta noteikumus,
jo tā nepaziņo vērtējamām juridiskām
personām par konstatētajām kļūdām savā
metodikā vai tās piemērošanā.
4.c Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 8. panta 7. punkta b) apakšpunkta noteikumus,
jo tā nepublicē savā tīmekļa vietnē konstatētās
kļūdas metodikā vai tās piemērošanā.”;
c)      daļas 6. un 7. punktu
aizstāj ar šādu:‑{}‑
„6. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 10. panta 2. punktu, lasot tos kopā ar 1. vai
2. punktu, 2.a punktu, I pielikuma D iedaļas
I daļas 4. punkta pirmo daļu vai 5. vai 6. punktu
vai I pielikuma D iedaļas II vai III daļu, jo,
izklāstot kredītreitingu, nesniedz minētajos noteikumos
paredzēto informāciju.
7. Kredītreitingu aģentūra
pārkāpj 10. panta 2. punktu, to lasot saistībā ar
I pielikuma D iedaļas I daļas 3. punktu, jo
neinformē vērtējamo juridisko personu tās darba laikā
un vismaz vienu pilnu darba dienu pirms kredītreitinga vai reitinga
prognozes publicēšanas.”.
[1]               Eiropas
Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Regula (EK) Nr. 1060/2009
par kredītreitingu aģentūrām, OV L 302,
17.11.2009.
[2]               Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regula (EK)
Nr. 513/2011, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par
kredītreitingu aģentūrām, OV L 145, 31.5.2011.
[3]               COM(2010) 301 galīgā
redakcija.
[4]               Skatīt:
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/cra_en.htm.
[5]               http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2010/2302.
[6]               http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_101027.pdf
.
[7]               Komisijas
2011. gada 20. jūlija priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un
kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvo
uzraudzību un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudzību
kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un
ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos, COM(2011)
453 galīgā redakcija. Skatīt 77. panta b) punktu.
[8]               Komisijas
2011. gada 15. novembra priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes
direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un
administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz
pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu
uzņēmumiem (PVKIU) un Direktīvu par alternatīvo
ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un Direktīva 2011/61/ES par
alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem saistībā
ar pārāk lielu paļaušanos uz kredītreitingiem, COM(2011)
xxx galīgā redakcija.
[9]               Kraujas
efekts ir pēkšņas darbības, ko izraisa reitinga
pazemināšana zem noteiktas robežvērtības, kad viena
vērtspapīra reitinga pazemināšanai var būt
nesamērīga lavīnveida ietekme.
[10]             OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.
[11]             “1. EVTI iekasē maksu no kredītreitingu aģentūrām
saskaņā ar šo regulu un noteikumiem par šajā pantā
minētajām maksām.
2. Ar šo maksu pilnībā segs EVTI izdevumus, kas
nepieciešami kredītreitingu aģentūru reģistrēšanai un
uzraudzībai, kā arī atlīdzinās izdevumus, kuri var
rasties kompetentām iestādēm, veicot darbu saskaņā ar
šo regulu, jo īpaši uzdevumu deleģēšanas rezultātā
saskaņā ar 30. pantu.”
[12]               OV C.., ... lpp.
[13]               OV C.., ... lpp.
[14]               OV L 302, 17.11.2009., 1. lpp.
[15]               OV L 145, 31.5.2011., 30. lpp.
[16]               2010/2302/INI.
[17]               OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.
[18]               OV C.., ... lpp.
[19]               2010/2302(INI).
[20]               OV L …, lpp.