				|

		52012PC0617

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu /* COM/2012/0617 final - 2012/0295 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.1.        Nabadzība un
materiālā nenodrošinātība Savienībā
Saskaņā ar stratēģiju
“Eiropa 2020” Eiropas Savienība ir izvirzījusi mērķi
līdz 2020. gadam par vismaz 20 miljoniem samazināt to
cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības vai sociālās
atstumtības risks. Tomēr ekonomikas krīzes dēļ
nabadzība un sociālā atstumtība ir vēl vairāk
pieaugušas un raisa bažas par sociālajām sekām
privātpersonām un sabiedrībai kopumā.
2010. gadā aptuveni ceturto
daļu eiropiešu (116 miljonus) apdraudēja nabadzība vai
sociālā atstumtība. Tas ir aptuveni par 2 miljoniem
vairāk nekā iepriekšējā gadā, un pirmie pieejamie
skaitļi par 2011. gadu apstiprina šo tendenci.
Dalībvalstu spēja atbalstīt
tos, kuri mūsu sabiedrībā ir atstumto lomā, daudzos
gadījumos ir samazinājusies, kaut arī vajadzība pēc
šāda atbalsta pieaug. Vairāk nekā agrāk sociālo
kohēziju apdraud fiskālie ierobežojumi. Daudzās
dalībvalstīs tiek uzskatīts, ka Eiropas līmenī
izlemtās politikas savā ziņā ir atbildīgas par to.
Nabadzības pieaugums negatīvi
ietekmē eiropiešu dzīves apstākļus, jo apmēram 40 miljoni
cilvēku cieš no dziļas materiālās
nenodrošinātības. Kaut arī laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam
šis rādītājs ievērojami samazinājies, tomēr 2009.–2010. gadā
par 342 000 cilvēkiem gadā palielinājies to
iedzīvotāju skaits, kuri dzīvo dziļā
materiālā nenodrošinātībā.
Viena no materiālās
nenodrošinātības galvenajām iezīmēm ir nespēja
tikt pie pienācīgas kvalitātes pārtikas
pienācīgos daudzumos. To Savienības iedzīvotāju
daļa, kuri ik pārdienas nevar atļauties maltīti ar
gaļu, vistu, zivi vai veģetāru ekvivalentu (Pasaules
veselības organizācija ir noteikusi, ka tā pamatvajadzība),
2010. gadā bija 8,7 % , proti, vairāk nekā 43 miljoni
cilvēku, un pirmie pieejamie rādītāji par 2011. gadu
norāda, ka situācija pasliktinās.
Sevišķi dziļa materiālās
nenodrošinātības forma papildus nenodrošinātībai ar
pārtiku ir bezpajumtniecība. Bezpajumtniecības apmēru ir
grūti novērtēt skaitļos, tomēr aprēķini
rāda, ka 2009.–2010. gadā Eiropā 4,1 miljons
cilvēku bija bez pajumtes. Mazas un nevienmērīgas izaugsmes un
pieaugoša bezdarba sociālās ietekmes dēļ
bezpajumtniecība nesen ir palielinājusies. Vēl vairāk
satrauc tas, ka par bezpajumtniekiem aizvien vairāk kļūst jauni
cilvēki, proti, ģimenes ar bērniem, jaunieši un cilvēki no
migrantu vides.
Savienībā 25,4 miljonus
bērnu apdraud nabadzības risks vai sociālā atstumtība.
Kopumā nabadzības vai sociālās atstumtības risks
bērnus apdraud vairāk nekā pārējos
iedzīvotājus (salīdzinājumam: 27 % un 23 %). Tos
apdraud materiālā nenodrošinātība, kas neaprobežojas ar
nepietiekamu uzturu. Piemēram, 5,7 miljoniem bērnu jāiztiek
bez jauna (nelietota) apģērba un 4,7 miljoniem nav divu
pāru pienācīgu apavu (ieskaitot pāri visiem laika
apstākļiem piemērotu apavu). Bērniem, kas cieš no šīm
materiālās nenodrošinātības formām, ir mazāk
iespēju nekā viņu vienaudžiem būt sekmīgiem
mācībās, būt veseliem un pieaugot pilnībā
izmantotu savu potenciālu.
1.2.        Savienības reakcija uz
nabadzību un materiālo nenodrošinātību
Galvenais Savienības instruments
nodarbināmības atbalstam, cīņai pret nabadzību un
sociālās iekļautības veicināšanai ir un paliks Eiropas
Sociālais fonds (ESF). Šis strukturālais instruments tieši iegulda
cilvēkos un viņu prasmēs, un tā mērķis ir uzlabot
viņu iespējas darba tirgū. Tomēr daļa no
visievainojamākajiem pilsoņiem, kuri dzīvo galējā
nabadzībā, ir pārāk tālu no darba tirgus, lai
izmantotu ESF sociālās iekļautības pasākumus.
ES pārtikas izdalīšanas programma
vistrūcīgākajām personām (VTP programma)
vairāk nekā divas desmitgades sniegusi pārtikas
palīdzību šiem cilvēkiem. To izveidoja 1987. gadā, lai
jēgpilni izmantotu lauksaimniecības pārpalikumus, kas
citādi tiktu iznīcināti, un darītu tos pieejamus
dalībvalstīm, kuras vēlas tos izmantot. Gadu gaitā šī
shēma bijusi nozīmīgs piegāžu avots
organizācijām, kas strādā tiešā kontaktā ar
trūcīgākajiem sabiedrības locekļiem, un
nodrošinājusi tiem pārtiku. Secīgo kopējās
lauksaimniecības politikas reformu izraisītā intervences
krājumu gaidāmā samazināšanās un lielā
neprognozējamība 2011.–2020. gadā ir atņēmušas
VTP programmai sākotnējo pamatojumu, un no 2013. gada
beigām tā vairs netiks turpināta.
Tomēr materiālā
nenodrošinātība joprojām rada nopietnas problēmas, un
joprojām ir vajadzīgs ES sabiedrības atbalsts
vistrūcīgākajām personām. Priekšlikumā par
nākamo daudzgadu finanšu shēmu Komisija to ņēmusi
vērā un atvēlējusi EUR 2,5 miljardu budžetu
jaunam instrumentam, kas paredzēts cīņai pret galēju
nabadzību un atstumtību.
Ņemot vērā iepriekš
minēto, ar regulas priekšlikumu 2014.–2020. gada periodam tiek
iedibināts jauns instruments, kas papildinās līdzšinējos
kohēzijas instrumentus, konkrēti Eiropas Sociālo fondu,
vēršoties pret ļaunākajām un sociāli graujošākajām
nabadzības formām, nenodrošinātību ar pārtiku,
bērnu bezpajumtniecību un materiālo nenodrošinātību,
vienlaikus atbalstot papildpasākumus, kuru mērķis būtu
reintegrēt sabiedrībā Savienības
vistrūcīgākās personas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
2.1.        Ieinteresēto personu
nostāja
Diskusijas Padomē un Eiropas
Parlamentā, ar pilsonisko sabiedrību un vietējām
iestādēm par pašreizējām palīdzības formām
VTP programmas ietvaros ir sniegušas vērtīgu ieskatu un idejas
nākotnei. Turklāt Komisija ir bijusi atvērta ieinteresēto
personu viedokļiem un ir apspriedusies ar ES līmeņa jumta
organizācijām, kas pārstāv gan pārtikas
palīdzības sniedzējus, gan galīgos
saņēmējus.
VTP shēmas sniegtās
palīdzības potenciālo nozīmīgo samazinājumu 2012. gadā
ļoti kritizējušas pilsoniskās sabiedrības
organizācijas, un reģionālo un vietējo iestāžu
pārstāvji uzsvēruši palīdzības svarīgumu un
pieprasījuši to turpināt laikā, kad vajadzība pēc tās
pieaugs.
Lielas labdarības un pilsoniskās
sabiedrības organizācijas, kas pārstāv pārtikas bankas,
kā arī organizācijas, kuras strādā ar bērniem un
bezpajumtniekiem, ir atkārtoti paudušas nepieciešamību pēc
publiskā sektora un it īpaši ES atbalsta.
Notikušas divas sanāksmes ar jumta
organizāciju apvienību, kas pārstāv ne tikai
saņēmējinstitūcijas, bet arī faktiskos galīgos
saņēmējus. Kopumā organizācijas atzinīgi
novērtēja iespējamo instrumenta darbības jomas
paplašināšanu, ietverot tajā ne tikai pārtikas palīdzību
un uz cilvēku orientētas pieejas ideju.
Dalībvalstu viedokļi par šādu
instrumentu ir dalīti: septiņas dalībvalstis ir izteikušas
iebildumus pret VTP programmas darbības turpināšanu pēc 2013. gada;
citas dalībvalstis uzstājīgi atbalstīja shēmu.
Trīspadsmit dalībvalstis 2011. gada decembrī publicēja
paziņojumu, kurā prasīja turpināt VTP programmu
pēc 2013. gada.
Eiropas Parlaments vairākkārt ir
paudis lielu atbalstu pārtikas palīdzības programmas
turpināšanai, lai Eiropā panāktu labāku sociālo
kohēziju.
Vienpadsmit jumta organizācijas 2011. gada
decembrī rakstiski vērsās pie komisāra Andora un
nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības
ģenerāldirektora, aicinot izstrādāt ES
bezpajumtniecības novēršanas stratēģiju. Arī Eiropas
Parlaments vispirms rakstiskā deklarācijā (2010) un tad
rezolūcijā (2011) aicināja izstrādāt šādu
stratēģiju.
Izaugsmes un nodarbinātības
paktā, ko 2012. gada 29. jūnijā pieņēmusi
Eiropadome, norādīts, ka “īstenojot konkrētām
valstīm adresētos ieteikumus, dalībvalstis īpašu
uzmanību pievērsīs šādiem aspektiem: [..] risināt
bezdarba problēmu un efektīvi pievērsties krīzes
sociālajām sekām [.. un] īstenot efektīvu
rīcībpolitiku, lai mazinātu nabadzību un sniegtu atbalstu
neaizsargātām iedzīvotāju grupām”.
2.2.        Ietekmes
novērtējums
Galvenais jautājums, kas tika
izvērtēts ietekmes novērtējumā, bija jaunā
instrumenta darbības joma. Apsvērtie varianti bija 0) finansējumu
nepiešķir; 1) instruments pēc pašreizējās
VTP programmas attiektos tikai uz pārtikas izdalīšanu; 2) instrumenta,
kas papildinātu pārtikas palīdzību ar
papildpasākumiem, kuru mērķis būtu pārtikas
palīdzības saņēmēju sociālā
iekļautība; 3) visaptverošs instruments, kas sniegtu
materiālu pabalstu — pārtiku, preces bezpajumtniekiem, preces
materiāli nenodrošinātiem bērniem apvienojumā ar
papildpasākumiem, kuru mērķis būtu reintegrēt
sabiedrībā vistrūcīgākās personas.
0) varianta ietekme ir atkarīga no
tā, kā tiek pārdalīti pieejamie līdzekļi.
Taču laikā, kad pieaug nabadzība, tas noteikti tiktu uztverts
par apliecinājumu solidaritātes iznīkšanai Eiropā.
Salīdzinājumā ar pirmo variantu, otrais variants un vēl jo
vairāk trešais ir saistīts ar pārtikas palīdzības
samazinājumu, jo daži resursi tiktu pārdalīti citiem
rīcības veidiem. Tomēr papildpasākumiem būtu
jānodrošina arī lielāka sasniegto rezultātu ilgtspēja.
Priekšroka tiek dota trešajam variantam, jo ar to atbalstītās
darbības iespējams vislabāk pielāgot vietējām
vajadzībām.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
ES rīcība ir pamatota ar LESD 174. pantu,
kas paredz “lai veicinātu tās vispārēju harmonisku
attīstību, Savienība izstrādā un veic darbības,
kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un teritoriālo
kohēziju”, un ar LESD 175. pantu, kur precizēta ES
struktūrfondu loma šā mērķa sasniegšanā un tas,
kā pieņemt lēmumu par rīcību, kas nav
struktūrfondu kompetencē.
Ņemot vērā nabadzības un
sociālās atstumtības apmēru Savienībā un to, cik
nepieņemami dažādas dalībvalstīs ir situācijas, kuras
vēl vairāk ir saasinājusi ekonomikas un fiskālā
krīze, kas krasi pasliktinājusi sociālo kohēziju un
mazinājusi iespējas sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020”
mērķi attiecībā uz cīņu pret nabadzību un
sociālo atstumtību, nepieciešama rīcība ES
līmenī.
Eiropas finansiālais atbalsts veicina
rīcību valstu līmenī, palīdz koordinēt centienus
un izstrādāt un ieviest instrumentus, kas veicina sociālo
iekļautību. Tas ļauj Savienībai būt par paraugu
citiem.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Komisijas daudzgadu finanšu shēmas
priekšlikumā kohēzijas politikai laika posmam no 2014. līdz
2020. gadam paredzēta summa EUR 2,5 miljardi.
Saskaņā ar Regulas ES Nr. … (CPR)
84. panta 3. punktu atbalsts dalībvalstij no Fonda tiek
uzskatīts par Eiropas Sociālajam fondam piešķirtu daļu no
struktūrfondiem.
 Ierosinātais budžets 2014.–2020. gadam || EUR miljardi
 Kohēzijas politika (struktūrfondi) No tiem Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fonds || 339 2.5
*Visi skaitļi — 2011. gada
nemainīgajās cenās
5.           Regulas saturs
5.1.        Mērķi un
darbības joma
Eiropas Vistrūcīgāko personu
atbalstīšanas fonda (Fonds) vispārīgais mērķis ir
veicināt sociālo kohēziju Savienībā, sekmējot to,
lai tiktu sasniegts stratēģijas “Eiropa 2020” mērķis
par vismaz 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kurus
apdraud nabadzības un sociālās atstumtības risks.
Tas īstenojams, realizējot
konkrētu mērķi atbalstīt valstu shēmas, kas ar
partnerorganizāciju starpniecību sniedz nefinansiālu
palīdzību vistrūcīgākajām personām.
Fonda darbības jomā ietilpst tikai
nenodrošinātības ar pārtiku, bērnu bezpajumtniecības
un materiālās nenodrošinātības risināšana. Katra
dalībvalsts var izvēlēties, ka risinās vienu vai
vairākas šīs nenodrošinātības formas. Tā var arī atbalstīt
papildpasākumus, kas papildina materiālo atbalstu, sekmēt
vistrūcīgāko personu reintergāciju sabiedrībā.
5.2.        Iedzīvotāji, kam ir
tiesības saņemt palīdzību, un mērķauditorija
Tiesības saņemt materiālu
palīdzību ir Savienības vistrūcīgākajām
personām. Noteikt kritērijus, pēc kuriem noteiks
vistrūcīgākās personas, kas saņems
palīdzību, būs dalībvalstu vai partnerorganizāciju
atbildība, jo tās, ņemot vērā vietējās
vajadzības, spēj vislabāk noteikt palīdzības
mērķauditoriju.
Nosakot, kāda veida preces tiks
izdalītas, proti, pārtikas vai pirmās nepieciešamības
preces bezpajumtniekiem vai bērniem personīgai lietošanai,
regulā ir izstrādāts arī netiešs mērķa
auditorijas noteikšanas mehānisms.
5.3.        Partnerorganizācijas
Partnerorganizācijas ir vienas no tiem,
kas vistrūcīgākajām personām tieši vai netieši
piegādā pārtiku vai preces. Lai Fonds veicinātu stabilu
nabadzības mazināšanu un sociālās kohēzijas
uzlabošanu, partnerorganizācijām, kuras tieši piegādā
pārtiku vai preces, būs jāveic pasākumi, kuri papildinās
materiālās palīdzības sniegšanu un kuru mērķis
būs vistrūcīgāko personu integrācija
sabiedrībā. Fonds pats var atbalstīt šādus
papildpasākumus.
Valsts iestādes var vai nu
iegādāties pārtiku vai preces, vai darīt tās pieejamas
partnerorganizācijām, vai nodrošināt partnerorganizācijai
finansējumu pārtikas vai preču iegādei. Ja pārtiku vai
preces iegādājas partnerorganizācija, tā var izdalīt
vai uzticēt izdalīšanu citām partnerorganizācijām.
5.4.        Īstenošanas noteikumi
Fonds tiks izmantots atbilstīgi kohēzijas
politikas modelim, t. i., tā pārvaldība būs
dalīta, katrai dalībvalstij 2014.–2020. gadā īstenojot
vienu septiņu gadu darbības programmu.
Regulā saglabāta pieeja
struktūrfondiem īstenošanas režīma ziņā, tā
atļauj dalībvalstīm pēc vēlēšanās izmantot
Eiropas Sociālajam fondam izveidotās struktūras,
norīkotās iestādes un procedūras, lai līdz minimumam
samazinātu administratīvo slogu, kas saistīts ar pāreju no
pašreizējās vistrūcīgākajām personām
paredzētās pārtikas izdalīšanas shēmas uz jaunu
Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu.
Tomēr, lai proporcionāli pielāgotos Fonda mērķu
specifikai un mērķauditorijai, tika racionalizēti un
vienkāršoti noteikumi par plānošanu, uzraudzību,
izvērtēšanu, informāciju un saziņu.
Attiecināmības noteikumu mērķis
ir arī ņemt vērā Fonda raksturu un dažādos
dalībniekus, kas būs iesaistīti īstenošanas pasākumos.
Konkrēti, regula paredz vienkāršotas izmaksu metodes
attiecībā uz lielāko daļu izdevumu kategoriju un paver
iespējas citās kategorijās.
Tāpat finanšu pārvaldības un
kontroles sistēma izriet no struktūrfondu loģikas. Daži
noteikumi tika pielāgoti un vienkāršoti, lai tie pilnībā
atbilstu to darbību veidiem, kuras atbalstīs Fonds, jo īpaši
noteikumi par avansa maksājumiem, Komisijai adresēto maksājuma
pieteikumu saturu, kā arī proporcionālu kontroli.
Partnerorganizāciju spējas veikt
nepieciešamos avansa maksājumus ir ierobežotas. Arī
dalībvalstīm varētu būt grūtības mobilizēt
resursus, lai darbību nodrošināšanai veiktu avansa maksājumus.
Turklāt dalībvalstīs, kam ir ļoti lieli fiskālie
ierobežojumi, varētu būt visvairāk materiāli
nenodrošinātu cilvēku. Lai labotu šo situāciju, kas varētu
apdraudēt Fonda mērķa sasniegšanu, avansa maksājumu
apmērs noteikts 11 % apmērā no kopējā
piešķīruma dalībvalstij. Tādējādi varēs segt
līdz 90 % no izmaksām, kas saistītas ar pirmā gada
palīdzības kampaņu, neskaitot tehnisko palīdzību,
transportu, administratīvās izmaksas un papildpasākumus.
2012/0295 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas Vistrūcīgāko
personu atbalstīšanas fondu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši 175. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],

ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[2],

rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Atbilstīgi 2010. gada
17. jūnija Eiropadomes secinājumiem, ar ko pieņēma
Savienības gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes
stratēģiju, Savienība un dalībvalstis ir izvirzījušas
mērķi līdz 2020. gadam vismaz par 20 miljoniem
samazināt to cilvēku skaitu, kurus apdraud nabadzības un
sociālās atstumtības risks.
(2)       To personu skaits, kuri cieš
no materiālās nenodrošinātības vai pat dziļas
materiālās nenodrošinātības, Savienībā pieaug, un
šie cilvēki bieži nespēj gūt labumu no pasākumiem, kas
paredzēti iesaistīšanai darba tirgū un noteikti Regulā (ES)
Nr. [… CPR] un jo īpaši Regulā (ES) Nr. [… ESF].
(3)       Līguma 174. pantā
paredzēts — lai veicinātu tās vispārēju
harmonisku attīstību, Savienība izstrādā un veic
darbības, kas stiprina tās ekonomisko, sociālo un
teritoriālo kohēziju.
(4)       Eiropas
Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam (turpmāk
“Fonds”) būtu jāstiprina sociālā kohēzija, veicinot
nabadzības mazināšanu Savienībā ar atbalstu valsts
shēmām, kas sniedz nefinansiālu palīdzību vistrūcīgākajām
personām, lai mazinātu nenodrošinātību ar pārtiku,
bērnu bezpajumtniecību un materiālo nenodrošinātību.
(5)       Saskaņā ar
Līguma 317. pantu dalītas pārvaldības kontekstā
būtu jāparedz nosacījumi, kas ļautu Komisijai īstenot
atbildību par Savienības vispārējā budžeta
īstenošanu, un būtu jāprecizē atbildība
attiecībā uz dalībvalstu sadarbību. Šiem nosacījumiem
būtu jānodrošina, lai Komisija varētu pārliecināties,
ka dalībvalstis Fondu izmanto likumīgi, pareizi un saskaņā
ar pareizas finanšu pārvaldības principu tādā
nozīmē, kas lietota Padomes Regulā Nr. […] par Finanšu regulu, ko
piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (turpmāk
“Finanšu regula”)[3].

(6)       Šie noteikumi nodrošina, ka
atbalstītās darbības atbilst piemērojamiem
Savienības un valsts tiesību aktiem jo īpaši attiecībā
uz to preču drošumu, kas tiek izdalītas vistrūcīgākajām
personām.
(7)       Lai izveidotu atbilstošu
finanšu shēmu, Komisijai, izmantojot objektīvu un caurredzamu metodi,
kas ņem vērā atšķirības starp nabadzību un
materiālo nenodrošinātību, ar īstenošanas aktiem būtu
jānosaka kopējo resursu sadalījums pa gadiem un
dalībvalstīm.
(8)       Katras dalībvalsts
darbības programmā būtu jānorāda un jāpamato
risināmās materiālās nenodrošinātības formas un
jāapraksta tās vistrūcīgākajām personām paredzētās
palīdzības mērķi un īpatnības, ko nodrošinās
valsts shēmas. Tajā būtu jāietver arī elementi, kas
vajadzīgi, lai nodrošinātu efektīvu un lietderīgu
darbības programmas īstenošanu.
(9)       Lai Fonds būtu
maksimāli efektīvs jo īpaši saistībā ar
konkrētajiem apstākļiem valstī, ir lietderīgi noteikt
procedūru, kā izdarāmi iespējamie grozījumi.
(10)     Pieredzes un labas prakses
apmaiņai ir ievērojama pievienotā vērtība, un
Komisijai būtu jāveicina to izplatīšana.
(11)     Lai uzraudzītu
darbības programmas īstenošanas gaitu, dalībvalstīm
būtu jāizstrādā un jāiesniedz Komisijai gada un
nobeiguma īstenošanas ziņojumi, tādējādi nodrošinot
svarīgākās un jaunākās informācijas
pieejamību. Šo pašu iemeslu dēļ Komisijai un katrai
dalībvalstij ik gadu būtu jātiekas divpusējā
pārskatīšanā, ja vien tās nevienojas citādi.
(12)     Lai uzlabotu katras
darbības programmas kvalitāti un plānojumu un
novērtētu Fonda efektivitāti un lietderību, jāveic ex
ante un ex post izvērtēšana. Šī izvērtēšana
būtu jāpapildina ar apsekojumiem par
vistrūcīgākajām personām, kas saņēmušas
atbalstu no darbības programmas, un vajadzības gadījumā ar
izvērtēšanu plānošanas periodā. Saistībā ar to
būtu jānosaka dalībvalstu un Komisijas atbildība.
(13)     Pilsoņiem ir
tiesības zināt, kā un kādam mērķim tiek
ieguldīti Savienības finanšu līdzekļi. Lai nodrošinātu
plašu informācijas izplatīšanu par Fonda panākumiem un lai
nodrošinātu finansēšanas darbību pieejamību un
caurredzamību, būtu jāizveido sīki izstrādāti
noteikumi par informāciju un saziņu, jo īpaši attiecībā
uz dalībvalstu un saņēmējinstitūciju atbildību.
(14)     Ir piemērojami
Savienības tiesību akti par fizisku personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu
apriti, konkrēti, Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā
uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[4].
(15)     Lai Savienības resursiem
nodrošinātu daudzkāršotāja efektu, nepieciešams noteikt
maksimālo līdzfinansējuma apmēru, ko no Fonda piešķir
darbības programmām, un vienlaikus būtu jāuzlabo to dalībvalstu
situācija, kuras uz laiku saskārušās ar budžeta
grūtībām.
(16)     Visā Savienībā
attiecībā uz Fondu būtu jāpiemēro vienveidīgi un
taisnīgi noteikumi par attiecināmības periodu,
darbībām un izdevumiem. Attiecināmības nosacījumos
būtu jāatspoguļo Fonda mērķu īpašais raksturs un
mērķauditorija, proti, būtu vajadzīgi pienācīgi
darbību attiecināmības nosacījumi, kā arī
atbalsta formas un atmaksāšanas nosacījumi.
(17)     Eiropas Parlamenta un Padomes
regula [priekšlikums], ar ko izveido lauksaimniecības produktu
tirgu kopīgo organizāciju (vienotā KTO regula)[5], paredz, ka produktus, kas
iepirkti publiskā sektora intervencē, var realizēt, darot tos
pieejamus vistrūcīgākajām personām adresētai
pārtikas izdalīšanas shēmai, ja vien attiecīgā shēma
to paredz. Ņemot vērā, ka atkarībā no
apstākļiem pārtikas ieguve no šādu krājumu
izmantošanas, apstrādes vai pārdošanas varētu būt
ekonomiski vislabākais variants, šajā regulā ir lietderīgi
paredzēt tādu iespējamību. Summas, ko iegūst darījumos,
kas skar šādus krājumus, būtu jāizmanto
vistrūcīgāko personu interesēs, un tās nebūtu
jāizmanto, lai mazinātu dalībvalstu pienākumu
līdzfinansēt programmu. Lai intervences krājumu un no tiem
gūto ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva,
Komisijai saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KTO] 19. panta
e) punktu būtu jāpieņem īstenošanas akti, ar ko
iedibina procedūru, kā izmantot, apstrādāt vai pārdot
produktus no intervences krājumiem vistrūcīgāko personu
programmas vajadzībām.
(18)     Nepieciešams precizēt
rīcības veidus, ko kā tehnisku palīdzību, ko atbalsta
Fonds, var veikt pēc Komisijas un pēc dalībvalstu
iniciatīvas.
(19)     Saskaņā ar
dalītas pārvaldības principu dalībvalstīm ar savu
pārvaldības un kontroles sistēmu būtu jāuzņemas
galvenā atbildība par savas darbības programmas īstenošanu
un kontroli.
(20)     Lai Fonds tiktu izmantots likumīgi
un pareizi, dalībvalstīm būtu
jāpieņem atbilstīgi pasākumi, kas garantētu to
pārvaldības un kontroles sistēmu pareizu izveidi un
darbību. Tādēļ būtu jānosaka dalībvalstu
pienākumi attiecībā uz to darbības programmas
pārvaldības un kontroles sistēmām un Savienības
tiesību aktu pārkāpumu prevenciju, atklāšanu un labošanu.
(21)     Dalībvalstīm
attiecībā uz savu darbības programmu jānorīko
vadošā iestāde, sertifikācijas iestāde un funkcionāli
neatkarīga revīzijas iestāde. Lai nodrošinātu
dalībvalstīm elastību kontroles sistēmu izveidē, ir
lietderīgi paredzēt iespēju vadošajai iestādei veikt
sertifikācijas iestādes uzdevumus. Būtu jāļauj
dalībvalstīm arī norīkot starpniekinstitūcijas
konkrētu vadošās iestādes vai sertifikācijas iestādes
uzdevumu veikšanai. Tādā gadījumā dalībvalstij
būtu precīzi jānosaka šādas starpniekinstitūcijas
atbildība un uzdevumi.
(22)     Vadošajai iestādei ir
lielāka atbildība par Fonda efektīvu un lietderīgu
īstenošanu, un tādējādi tā veic vairākus
uzdevumus, kas saistīti ar programmas pārvaldību un
uzraudzību, finanšu pārvaldību un kontroli, kā arī
projektu atlasi. Būtu jānosaka tās atbildība un uzdevumi.
(23)     Sertifikācijas
iestādei būtu jāsagatavo un jāiesniedz Komisijai
maksājumu pieteikumi. Tai būtu jāsagatavo gada pārskats,
kur apliecina gada pārskata pilnīgumu, precizitāti un
ticamību, un to, ka pārskatā norādītie izdevumi
atbilst piemērojamajiem Savienības un valstu noteikumiem. Būtu
jānosaka tās atbildība un uzdevumi.
(24)     Revīzijas iestādei
būtu jānodrošina, lai notiktu pārvaldības un kontroles
sistēmu revīzija, pamatojoties uz atbilstoši atlasītām
darbībām un uz gada pārskatu. Būtu jānosaka tās
atbildība un uzdevumi.
(25)     Neskarot Komisijas pilnvaras
attiecībā uz finanšu kontroli, ar šo regulu būtu
jānodrošina dalībvalstu un Komisijas sadarbība un
jāiedibina kritēriji, kas ļauj Komisijai saistībā ar
tās valsts sistēmu kontroles stratēģiju noteikt valsts
revīzijas institūciju nodrošinātās ticamības līmeni.
(26)     Būtu jānosaka
Komisijas pilnvaras un pienākumi pārbaudīt, vai
pārvaldības un kontroles sistēmas darbojas efektīvi, un
pieprasīt dalībvalsts rīcību. Turklāt, lai
izdarītu secinājumus par Fonda darbības rezultātiem,
būtu jāpilnvaro Komisija veikt revīziju par jautājumiem,
kas saistīti ar pareizu finanšu pārvaldību.
(27)     Katru gadu būtu
jāizpilda Savienības budžeta saistības. Lai nodrošinātu
efektīvu programmas pārvaldību, būtu jāparedz
kopīgi noteikumi par starpposma maksājumu pieprasījumiem, un
gada un galīgā atlikuma maksājumiem.
(28)     Lai nodrošinātu Komisijai
pietiekamu ticamību, attiecībā uz starpposma maksājuma
pieteikumu būtu jāatmaksā 90 % attiecināmo izdevumu,
uz kuriem attiecas maksājuma pieteikums.
(29)     Darbības programmas
sākumā avansa maksājumiem būtu jānodrošina, lai
dalībvalstij būtu līdzekļi, ar ko atbalstīt
saņēmējinstitūcijas darbību īstenošanā no
darbības programmas pieņemšanas brīža. Avansa maksājumi
būtu jāizmanto tikai minētajam nolūkam, un
saņēmējinstitūcijām pēc tam, kad tās
atlasītas, būtu jāsaņem pietiekams finansējums
darbības sākšanai.
(30)     Lai aizsargātu Savienības
finansiālās intereses, būtu vajadzīgi laikā ierobežoti
pasākumi, kas ļautu kredītrīkotājam pārtraukt
maksājumus, ja pierādījumi liecinātu, ka
pārvaldības un kontroles sistēmas darbībā ir
ievērojami trūkumi, ka ir ar maksājuma pieteikumu saistīti
pārkāpumi vai netiek iesniegti dokumenti, kas vajadzīgi
pārskata pārbaudei un akceptēšanai.
(31)     Lai aizsargātu
Savienības finansiālās intereses un nodrošinātu
līdzekļus programmas efektīvai īstenošanai, būtu
vajadzīgi pasākumi, kas ļautu Komisijai apturēt
maksājumus.
(32)     Lai nodrošinātu, ka
izdevumi, ko līdzfinansē no Savienības budžeta, ikvienā
konkrētajā finanšu gadā, tiek izmantoti saskaņā ar
piemērojamajiem noteikumiem, būtu jāizveido atbilstošs satvars
pārskatu gada pārbaudei un akceptēšanai. Šajā satvarā
norīkotajām institūcijām par darbības programmu
būtu jāiesniedz Komisijai pārvaldības deklarācija, kam
pievienots apliecināts gada pārskats, revīzijas nobeiguma
ziņojumu gada kopsavilkums, veikto kontroļu gada kopsavilkums un
neatkarīgas revīzijas atzinums un kontroles ziņojums.
(33)     Nepieciešams noteikt sīki
izstrādātu procedūru, kā notiek Fondam
piemērojamā pārskatu gada pārbaude un akceptēšana, lai
nodrošinātu tai skaidru pamatu un juridisko noteiktību. Svarīgi
paredzēt, lai dalībvalsts ierobežotā mērā savā
gada pārskatā varētu noteikt nodrošinājumu summai, uz kuru
revīzijas iestāde attiecina notiekošo procedūru.
(34)     Lai aizsargātu
Savienības budžetu un dalībvalstīm nodrošinātu juridisko
noteiktību, ir lietderīgi noteikt īpašu režīmu un
procedūras finanšu korekcijām, ko izdara dalībvalstis un
Komisija, un jo īpaši noteikt apstākļus, kādos
piemērojamo Savienības vai valsts tiesību aktu
pārkāpumu dēļ var būt nepieciešama finanšu korekcija.
(35)     Darbību revīzijas
biežumam vajadzētu būt samērīgam ar Savienības
atbalsta apjomu no Fonda. Konkrēti, veikto revīziju skaits būtu
jāsamazina, ja kopējie attiecināmie izdevumi vienai
darbībai nepārsniedz EUR 100 000. Tomēr, ja ir
pierādījumi par pārkāpumu vai krāpšanu, būtu
vajadzīga iespēja veikt revīziju jebkurā laikā,
arī revīzijas parauga ietvaros. In order that the level of auditing
by the Commission is proportionate to the risk, the Commission should be able
to reduce its audit work in relation to operational programmes where there are no
significant deficiencies or where the audit authority can be relied on. In
addition, the scope of audits should take fully into account the objective and
the features of the target populations of the Fund.
(36)     Lai nodrošinātu finanšu
disciplīnu, ir lietderīgi noteikt režīmu jebkuras budžeta
saistību daļas atcelšanai darbības programmā, jo īpaši
tad, ja no saistību atcelšanas var izslēgt kādu summu, proti
tad, ja apstākļi, kas nav atkarīgi no attiecīgās
personas, kas nav parasti vai paredzami un kā sekas nav iespējams
novērst, neskatoties uz rūpību, izraisa īstenošanas
kavējumus.
(37)     Lai papildinātu un
grozītu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus,
pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu
būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz
dalībvalstu atbildību par procedūru pārkāpumu
paziņošanai un nepareizi samaksāto summu atgūšanai,
procedūru informācijas apmaiņai par darbībām,
režīmu pienācīgai revīzijas liecību gūšanai,
valstu revīzijas nosacījumiem, kritērijiem vadošo iestāžu
un sertifikācijas iestāžu norīkošanai, vispārpieņemtu
datu nesēju identifikāciju un kritērijiem piemērojamās
finanšu korekcijas apmēra noteikšanai. Ir īpaši būtiski, lai
Komisija, veicot priekšdarbus, attiecīgi apspriestos, arī ekspertu
līmenī.
(38)     Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina,
lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, noteiktajā laikā
pienācīgi nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei.
(39)     Būtu jāpilnvaro
Komisija ar īstenošanas aktiem pieņemt lēmumus, kas nosaka
kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm,
lēmumus par gada finanšu piešķīrumiem katrai dalībvalstij,
lēmumus par darbības programmu pieņemšanu, lēmumus par
maksājumu apturēšanu, lēmumus par finanšu korekciju un attiecībā
uz saistību atcelšanu — lēmumu grozīt lēmumus par
programmu pieņemšanu.
(40)     Lai nodrošinātu
vienveidīgus šīs regulas īstenošanas nosacījumus,
īstenošanas pilnvaras attiecībā uz gada un nobeiguma
īstenošanas ziņojuma šablonu, kopīgo rādītāju
saraksta šablonu, galīgo saņēmēju strukturēta
apsekojuma šablonu, pārvaldības deklarācijas šablonu,
revīzijas stratēģijas, atzinuma un gada kontroles ziņojumu
paraugiem, paraugu ņemšanas metodiku, revīzijā savākto datu
izmantošanas noteikumiem un maksājumu pieteikumu šabloniem, būtu
jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16.
februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un
vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[6]
(41)     Šī regula ievēro
pamattiesības un ņem vērā principus, kas jo īpaši
atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp
respektēt cilvēka cieņu un privātās un ģimenes
dzīves neaizskaramību, tiesības uz personas datu
aizsardzību, bērnu un vecu cilvēku tiesības, vīriešu
un sieviešu līdztiesību, kā arī uz diskriminācijas
aizliegumu. Šī regula jāpiemēro saskaņā ar
minētajām tiesībām un principiem.
(42)     Šīs regulas
mērķi, proti, uzlabot sociālo kohēziju Savienībā
un cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību, nav
iespējams pietiekamā mērā sasniegt dalībvalstu līmenī,
bet tos labāk var sasniegt Savienības līmenī,
tāpēc Savienība var pieņemt pasākumus
saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma
par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar
minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir
vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
1.           Ar šo regulu izveido Eiropas
Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondu (turpmāk
“Fonds”) uz laika posmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim un nosaka Fonda mērķus, tā darbības
jomu, pieejamos finanšu līdzekļus un to piešķiršanas
kritērijus, un noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Fonda
efektivitāti.
2. pants
Definīcijas

Piemēro šādas definīcijas:
(1)
“vistrūcīgākās personas” ir
fiziskas personas — indivīdi, ģimenes, mājsaimniecības
vai grupas, kurās ietilpst šādi cilvēki —, kuru
nepieciešamība pēc palīdzības noteikta pēc
objektīviem kritērijiem, ko pieņēmušas valsts
kompetentās iestādes vai ko noteikušas partnerorganizācijas un
apstiprinājušas minētās kompetentās iestādes;
(2)
“partnerorganizācijas” ir publikā sektora
institūcijas vai bezpeļņas organizācijas, kas tieši vai ar
citu partnerorganizāciju starpniecību piegādā pārtiku
vai preces vistrūcīgākajām personām un kā
darbības izvēlējusies vadošā iestāde saskaņā
ar 29. panta 3. punkta b) apakšpunktu;
(3)
“valsts shēma” ir shēma, kam vismaz
daļēji ir tādi paši mērķi kā Fondam un ko valsts,
reģiona un vietējā līmenī īsteno publiskā
sektora institūcijas vai bezpeļņas organizācijas;
(4)
“darbība” ir projekts, līgums vai
pasākums, ko atlasījusi attiecīgās darbības programmas
vadošā iestāde vai kas atlasīta tās atbildībā un
kas veicina attiecīgās darbības programmas mērķu
sasniegšanu;
(5)
“pabeigta darbība” ir darbība, kura ir
fiziski pabeigta vai pilnībā īstenota un par kuru
saņēmējinstitūcijas veikušas visus saistītos
maksājumus un saņēmējinstitūcijām ir
izmaksāts attiecīgais darbības programmu ieguldījums;
(6)
“saņēmējinstitūcija” ir
publiska vai privāta institūcija, kas atbild par darbību
sākšanu vai sākšanu un īstenošanu;
(7)
“galīgais saņēmējs” ir
vistrūcīgākā persona, kas saņem pārtiku vai
preces un/vai izmanto papildpasākumus;
(8)
“publiskā sektora atbalsts” ir finansiāls
atbalsts, ko darbībai piešķir no valsts, reģionālas vai
vietējas iestādes budžeta, no Savienības budžeta, kas
saistīts ar Fondu, no publisko tiesību subjektu budžeta vai
publiskā sektora iestāžu apvienību budžeta, vai kādas citas
tādas institūcijas budžeta, kura ir publisko tiesību subjekts
Eiropas Parlaments un Padomes Direktīvas 2004/18/EK 1. panta 9. punkta
nozīmē;
(9)
“starpniekinstitūcija” ir publiskā vai
privātā sektora institūcija, kas darbojas vadošās
iestādes vai sertifikācijas iestādes atbildībā vai kas
šo iestāžu vārdā veic pienākumus saistībā ar
saņēmējinstitūciju īstenošanas darbībām;
(10)
“pārskata gads” ir laika posms no 1. jūlija
līdz 30. jūnijam, izņemot pirmo pārskata gadu, kas ir
laika posms no izdevumu attiecināmības sākuma dienas līdz 2015. gada
30. jūnijam, un pēdējais pārskata gads ir no 2022. gada
1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam;
(11)
“finanšu gads” ir laika posms no 1. janvāra
līdz 31. decembrim.
3. pants
Mērķi
Fonds veicina sociālo kohēziju
Savienībā, palīdzot saskaņā ar stratēģiju
“Eiropa 2020” sasniegt mērķi samazināt nabadzību vismaz
par 20 miljoniem cilvēku, kurus apdraud nabadzības un
sociālās atstumtības risks. Sniedzot nefinansiālu
palīdzību vistrūcīgākajām personām, Fonds
palīdz sasniegt konkrēto mērķi Savienībā
mazināt nabadzības ļaunākās formas. To, cik lielā
mērā mērķis sasniegts, mērī ar to cilvēku
skaitu, kas saņem palīdzību no Fonda.
4. pants
Atbalsta
darbības joma
1.           Fonds atbalsta valsts
shēmas, kurās ar dalībvalstu atlasītu
partnerorganizāciju starpniecību vistrūcīgākajam
personām tiek izdalīti pārtikas produkti un pirmās
nepieciešamības preces, kas domāti personīgai lietošanai
bezpajumtniekiem vai bērniem.
2.           Fonds var atbalstīt
papildpasākumus, kas papildina pārtikas un preču piegādi,
veicinot vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību.
3.           Vistrūcīgākajam
personām paredzētas nefinansiālas palīdzības jomā
Fonds veicina savstarpēju mācīšanos, sabiedriskus sakarus un
labas prakses izplatīšanu.
5. pants
Principi
(1)
Savienības budžeta daļu, kas
atvēlēta Fondam, īsteno ar dalītu pārvaldību
dalībvalstu un Komisijas starpā saskaņā ar Finanšu regulas
55. panta 1. punkta b) apakšpunktu, izņemot tehnisko
palīdzību pēc Komisijas iniciatīvas, kuru īsteno ar
tiešu pārvaldību saskaņā ar Finanšu regulas 55. panta
1. punkta a) apakšpunktu.
(2)
Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai
atbalsts no Fonda būtu saderīgs ar Savienības politikas
jomām un prioritātēm un papildinātu citus Savienības
instrumentus.
(3)
Atbalstu no Fonda īsteno, cieši sadarbojoties
Komisijai un dalībvalstīm.
(4)
Par to darbības programmu īstenošanu un
to uzdevumu veikšanu, uz kuriem attiecas šī regula, ievērojot
dalībvalsts institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu un
atbilstīgi šai regulai, atbild dalībvalstis un to attiecīgi
norīkotās institūcijas.
(5)
Fonda īstenošanas un izmantošanas
kārtībā, jo īpaši attiecībā uz finanšu un
administratīvajiem resursiem, kas nepieciešami saistībā ar
ziņošanu, izvērtēšanu, pārvaldību un kontroli,
ņem vērā proporcionalitātes principu un piešķirtā
atbalsta apmēru.
(6)
Atbilstoši savai atbildībai Komisija un
dalībvalstis nodrošina koordināciju ar Eiropas Sociālo fondu un
citām Savienības politikas jomām un instrumentiem.
(7)
Komisija, dalībvalstis un
saņēmējinstitūcijas piemēro pareizas finanšu
pārvaldības principu saskaņā ar Finanšu regulas
26. pantu.
(8)
Komisija un dalībvalstis nodrošina Fonda
efektivitāti, jo īpaši veicot uzraudzību, ziņošanu un
izvērtēšanu.
(9)
Komisija un dalībvalstis veic savus
attiecīgos uzdevumus, kas saistīti ar Fondu, tiecoties mazināt
administratīvo slogu saņēmējinstitūcijām.
(10)
Komisija un dalībvalstis nodrošina, lai tiktu
veicināta vīriešu un sieviešu līdztiesība un dzimumu
perspektīvas integrēšana dažādos Fonda īstenošanas posmos.
Komisija un dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai nepieļautu,
ka iegūstot piekļuvi Fondam, tiek pieļauta diskriminācija
dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai
pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās
orientācijas dēļ.
(11)
Fonda finansētās darbības atbilst
piemērojamajiem Savienības un valstu tiesību aktiem. Proti,
Fondu var izmantot vienīgi tam, lai atbalstītu tādas
pārtikas vai preču izdalīšanu, kuras atbilst Savienības
tiesību aktiem par patēriņa produktu drošumu.
(12)
Dalībvalstis un
saņēmējinstitūcijas izvēlas pārtikas produktus un
preces pēc objektīviem kritērijiem. Pārtikas produktu un
attiecīgā gadījumā preču atlases kritērijos ņem
vērā arī klimata un vides aspektus, tiecoties mazināt
pārtikas atkritumu daudzumu.
II SADAĻA. RESURSI UN PLĀNOŠANA
6. pants
Kopējie
resursi
1.           Kopējie resursi, kas
laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam pieejami budžeta
saistībām no Fonda, ir EUR 2 500 000 000 2011. gada
cenās, sadalīti pa gadiem atbilstīgi II pielikumā
norādītajam.
2.           Plānošanas
vajadzībām un vēlākai iekļaušanai Savienības
vispārējā budžetā, resursu summu indeksē par 2 %
gadā.
3.           Neskarot šā panta 4. punktu,
Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, kurā
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. … (CPR) 84. panta 5. punktu
nosaka kopējo resursu sadalījumu pa gadiem un dalībvalstīm,
ņemot vērā šādus Eurostat noteiktos
rādītājus:
(a)
to iedzīvotāju skaits, kuri cieš no
dziļas materiālās nenodrošinātības;
(b)
to iedzīvotāju skaits, kuri dzīvo
mājsaimniecībās ar ļoti zemu darba intensitāti.
4.           Pēc
Komisijas iniciatīvas 0,35% no kopējiem resursiem atvēl
tehniskajai palīdzībai.
7. pants
Darbības
programma
1.           Triju mēnešu laikā
no šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts
iesniedz Komisijai vienu darbības programmu, kas aptver laika posmu no 2014. gada
1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, ietverot
šādu informāciju:
(a)
ņemot vērā saskaņā ar
14. pantu veiktās ex ante izvērtēšanas
rezultātus, to izraudzīto risināmo materiālās nenodrošinātības
veidu norāde un atlasīšanas pamatojums, uz kuriem attiecas
darbības programma, un katra šā risināmā
materiālās nenodrošinātības veida galveno
īpatnību apraksts, un pārtikas vai preču izdalīšanas
mērķi, un nodrošināmie papildpasākumi;
(b)
attiecīgās(-o) valsts shēmas(-u)
apraksts katram materiālās nenodrošinātības veidam;
(c)
tā mehānisma apraksts, kas nosaka
attiecināmības kritērijus vistrūcīgākajām
personām, vajadzības gadījumā diferencēts pēc
risināmā materiālās nenodrošinātības veida;
(d)
darbību atlases kritēriji un atlases
mehānisma apraksts, vajadzības gadījumā diferencēti
pēc risināma materiālās nenodrošinātības veida;
(e)
partnerorganizāciju atlases kritēriji,
vajadzības gadījumā diferencēti pēc risināmā
materiālās nenodrošinātības veida;
(f)
tā mehānisma apraksts, kuru izmanto, lai
nodrošinātu papildināmību ar Eiropas Sociālo fondu;
(g)
darbības programmas īstenošanas noteikumu
apraksts, kurā norādīta vadošā iestāde, pēc
vajadzības — sertifikācijas iestāde, revīzijas
iestāde un institūcija, kurai Komisija veic maksājumus, un
uzraudzības procedūras apraksts;
(h)
to pasākumu apraksts, kas veikti, lai
iesaistītu kompetentās reģionālās, vietējās
un citas publiskā sektora iestādes, kā arī
institūcijas, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību, un
institūcijas, kas atbild par līdztiesības un
nediskriminācijas veicināšanu darbības programmas
sagatavošanā;
(i)
tehniskās palīdzības
plānotā izmantojuma apraksts saskaņā ar 25. panta 2. punktu,
ieskaitot darbības, kuru uzdevums ir stiprināt
saņēmējinstitūciju administratīvās spējas
attiecībā uz darbības programmu īstenošanu;
(j)
finansēšanas plāns, kurā ir
šādas divas tabulas:
(i)      tabula, kurā katram gadam
norāda finanšu apropriāciju summu, kas saskaņā ar 18. pantu
paredzēta atbalstam no Fonda, un līdzfinansējumu
saskaņā ar 18. pantu;
(ii)      tabula, kurā visam plānošanas
periodam norāda kopējās finanšu apropriācijas summu
attiecībā uz atbalstu no darbības programmas katrai
risināmajai materiālās nenodrošinātības formai, kā
arī attiecīgos papildpasākumus.
Partnerorganizācijas, kas minētas
e) punktā un kas tieši piegādā pārtiku vai preces,
pašas veic pasākumus, kuri papildina materiālās
palīdzības sniegšanu ar mērķi panākt
vistrūcīgāko personu sociālo iekļautību,
neatkarīgi no tā, vai šos pasākumus atbalsta Fonds.
2.           Dalībvalstis
vai kāda to norīkota iestāde sadarbībā ar
kompetentajām reģionālajām, vietējām un
citām publiska sektora iestādēm, kā arī
pilsoniskās sabiedrības pārstāvības
institūcijām un līdztiesības un nediskriminācijas
veicināšanas institūcijām izstrādā darbības
programmas.
3.           Dalībvalstis
izstrādā darbības programmas saskaņā ar
I pielikumā iekļauto šablonu.
8. pants
Darbības
programmas pieņemšana
1.           Komisija novērtē
darbības programmas saskaņotību ar šo regulu un tās devumu
Fonda mērķu sasniegšanā, ņemot vērā ex ante
novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 14. pantu.
2.           Triju mēnešu laikā
no darbības programmas iesniegšanas Komisija var sniegt piezīmes par
to. Dalībvalsts iesniedz Komisijai visu vajadzīgo
papildinformāciju un vajadzības gadījumā pārskata
ierosināto darbības programmu.
3.           Ar nosacījumu, ka visas
piezīmes, ko saskaņā ar 2. punktu sniegusi Komisija, ir
pietiekami ņemtas vērā, Komisija ar īstenošanas aktiem
apstiprina darbības programmu ne vēlāk kā sešus
mēnešus pēc tam, kad dalībvalsts to oficiāli iesniegusi,
bet ne agrāk kā 2014. gada 1. janvārī.
9. pants
Darbības
programmas grozījumi
1.           Dalībvalsts var iesniegt
pieprasījumu grozīt darbības programmu. Tam pievieno
pārstrādāto darbības programmu, kā arī
grozījumu pamatojumu.
2.           Komisija novērtē
saskaņā ar 1. punktu iesniegto informāciju, ņemot
vērā dalībvalsts iesniegto pamatojumu. Komisija var sniegt
piezīmes, un dalībvalsts iesniedz Komisijai visu vajadzīgo
papildinformāciju.
3.           Komisija ar īstenošanas
aktiem apstiprina darbības programmas grozījumu ne vēlāk
kā piecus mēnešus pēc tam, kad tos oficiāli iesniegusi
dalībvalsts, ja vien pietiekami ņemtas vērā visas
piezīmes, ko sniegusi Komisija.
10. pants
Platforma
Komisija izveido Savienības
līmeņa platformu, kuras uzdevums ir veicināt pieredzes
apmaiņu, spēju veidošanu un sakarus, kā arī izplatīt
attiecīgos rezultātus vistrūcīgākajām
personām paredzētās nefinansiālās palīdzības
jomā.
Turklāt par to, kā tiek
īstenots atbalsts no Fonda, vismaz reizi gadā Komisija apspriežas ar
organizācijām, kuras pārstāv partnerorganizācijas Savienības
līmenī.
III SADAĻA. UZRAUDZĪBA UN
IZVĒRTĒŠANA, INFORMĀCIJA UN SAZIŅA
11. pants
Īstenošanas
ziņojumi un rādītāji
1.           No 2015. līdz 2022. gadam
ik gadu līdz 30. jūnijam dalībvalstis iesniedz Komisijai
gada īstenošanas ziņojumu par iepriekšējā finanšu gada
darbības programmu.
2.           Atbilstīgi Komisijas
pieņemtajam šablonam dalībvalstis izstrādā gada
īstenošanas ziņojumu, tostarp kopējo ieguldījuma un
iznākuma rādītāju sarakstu.
3.           Gada īstenošanas
ziņojumi ir pieņemami, ja tajos ir ietverta visa vajadzīgā
informācija, kas norādīta 2. punktā minētajā
šablonā, tostarp kopīgie rādītāji. Ja gada
īstenošanas ziņojums nav pieņemams, 15 darba dienu
laikā no tā saņemšanas Komisija informē attiecīgo
dalībvalsti. Ja Komisija nav nosūtījusi šo informāciju
noteiktajā termiņā, ziņojumu uzskata par pieņemamu.
4.           Komisija pārbauda gada
īstenošanas ziņojumu un divu mēnešu laikā no gada
īstenošanas ziņojuma saņemšanas nosūta dalībvalstij
piezīmes.
5.           Ja Komisija nenosūta
piezīmes šajā termiņā, ziņojumi uzskatāmi par akceptētiem.
Dalībvalsts līdz 2023. gada 30. septembrim
iesniedz darbības programmas īstenošanas nobeiguma ziņojumu.
Dalībvalstis saskaņā ar Komisijas
pieņemto šablonu sagatavo īstenošanas nobeiguma ziņojumu.
Komisija pārbauda īstenošanas nobeiguma
ziņojumu un piecu mēnešu laikā no nobeiguma ziņojuma
saņemšanas nosūta dalībvalstij piezīmes.
Ja Komisija nenosūta piezīmes šajā
termiņā, ziņojumi uzskatāmi par akceptētiem.
6.           Komisija pieņem gada
īstenošanas ziņojuma šablonu, tostarp kopīgo
rādītāju šablonu, un ar īstenošanas aktu pieņem
īstenošanas nobeiguma ziņojuma šablonu. Minēto īstenošanas
aktu pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā
minēto konsultēšanās procedūru.
7.           Komisija
var izteikt piezīmes dalībvalstij par darbības programmas
īstenošanu. Vadošā iestāde trīs mēnešu laikā
informē Komisiju par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.
8.           Katram gada un nobeiguma
īstenošanas ziņojumam vadošā iestāde publisko kopsavilkumu.
12. pants
Divpusējās
pārskatīšanas sanāksme
1.           Ja vien nav citāda
vienošanās, Komisija un katra dalībvalsts no 2014. līdz 2022. gadam
ik gadu tiekas sanāksmē, lai, ņemot vērā gada
īstenošanas ziņojumu un attiecīgā gadījumā 11. panta
7. punktā minētās Komisijas piezīmes,
izvērtētu darbības programmas īstenošanas gaitu.
2.           Divpusējo
pārskatīšanas sanāksmi vada Komisija.
3.           Dalībvalsts nodrošina,
lai pēc sanāksmes tiktu ņemti vērā Komisijas
norādījumi.
13. pants
Vispārīgi
noteikumi par izvērtēšanu
1.           Dalībvalstis nodrošina
resursus, kas vajadzīgi izvērtēšanai, un nodrošina, lai tiktu
piemērotas procedūras izvērtēšanai vajadzīgo datu
izveidei un vākšanai, ieskaitot datus, kas saistīti ar 11. pantā
minētajiem kopīgajiem rādītājiem.
2.           Izvērtēšanu veic
eksperti, kas ir funkcionāli neatkarīgi no iestādēm, kuras
atbild par darbības programmas īstenošanu. Visus
izvērtējumus dara pilnībā publiski pieejamus.
14. pants
Ex ante izvērtēšana
3.           Dalībvalstis veic
darbības programmas ex ante izvērtēšanu.
4.           Ex ante
izvērtēšanu veic tās iestādes atbildībā, kas
atbild par darbības programmu sagatavošanu. Izvērtējumu
kopā ar kopsavilkumu iesniedz Komisijai vienlaikus ar darbības
programmu.
5.           Ex ante
izvērtēšanā pārbauda šādus elementus:
(a)
devums tā Savienības mērķa
īstenošanā, kurš paredz līdz 2020. gadam par vismaz
20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kurus apdraud
nabadzības un sociālās atstumtības risks, ņemot
vērā atlasītos risināmos materiālās
nenodrošinātības veidus un konkrētos apstākļus
valstī nabadzības, sociālās atstumtības un
materiālās nenodrošinātības ziņā;
(b)
ierosinātās darbības programmas
iekšējā saskaņotība un saistība ar citiem
attiecīgiem finanšu instrumentiem;
(c)
budžeta līdzekļu piešķīruma
saskaņotība ar darbības programmas mērķiem;
(d)
gaidāmo rezultātu devums mērķu
sasniegšanā;
(e)
to procedūru piemērotība, kas
paredzētas darbības programmas uzraudzībai un
izvērtēšanai vajadzīgo datu vākšanai.
15. pants
Izvērtēšana
plānošanas periodā
1.           Plānošanas periodā
vadošā iestāde var veikt izvērtēšanu, lai
novērtētu darbības programmas lietderību un
efektivitāti.
2.           No 2017. līdz 2021. gadam
vadošā iestāde atbilstīgi Komisijas izstrādātajam
šablonam veic galīgo saņēmēju strukturētu apsekojumu.
Komisija pieņem šablonu ar īstenošanas aktu. Minēto
īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā
minēto konsultēšanās procedūru.
3.           Komisija pēc savas
iniciatīvas var izvērtēt darbības programmu.
16. pants
Ex
post izvērtēšana
Pēc savas iniciatīvas un ciešā
sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija ar ārējo
ekspertu palīdzību veic ex-post izvērtēšanu, lai
novērtētu sasniegto rezultātu efektivitāti un
ilgtspēju, kā arī lai novērtētu Fonda pievienoto
vērtību. Ex post izvērtēšanu pabeidz līdz 2023. gada
31. decembrim.
17. pants
Informācija
un saziņa
1.           Dalībvalstis sniedz
informāciju par Fonda atbalstītajiem pasākumiem un
popularizē tos. Informāciju adresē
vistrūcīgākajām personām, plašsaziņas
līdzekļiem un plašai sabiedrībai. Tajā norāda
Savienības lomu un parāda Fonda ieguldījumu.
2.           Lai nodrošinātu
caurredzamību, vadošā iestāde Fonda vajadzībām uztur
Fonda atbalstīto darbību sarakstu CSV vai XML formātā, kurš
ir pieejams arī tīmekļa vietnē. Sarakstā iekļauj
vismaz šādu informāciju: saņēmējinstitūcijas
nosaukums, adrese un piešķirtā Savienības finansējuma
summa, kā arī materiālās nenodrošinātības veids.
Darbību sarakstu atjaunina vismaz ik pēc
divpadsmit mēnešiem.
3.           Īstenojot darbību,
saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas
informē sabiedrību par Fonda atbalstu, labi redzamā vietā,
katrā pārtikas un preču izdalīšanas vietā un
papildpasākumu veikšanas vietā izvietojot vismaz vienu plakātu
ar informāciju par darbību (minimālais izmērs A3), tostarp
par Savienības finansiālo atbalstu, izņemot gadījumus, kad
konkrētajos apstākļos tas nav iespējams.
Saņēmējinstitūcijas un
partnerorganizācijas, kam ir tīmekļa vietnes, sniedz tur
īsu darbības aprakstu, ieskaitot tās mērķus un rezultātus,
un norāda, ka saņem atbalstu no Savienības.
4.           Visos informācijas un
saziņas pasākumos, ko veic saņēmējinstitūcija,
apliecina, ka darbība saņem atbalstu no Fonda, darot redzamu
Savienības emblēmu un atsaucoties uz Savienību un Fondu.
5.           Vadošā iestāde
informē saņēmējinstitūcijas par to, ka
saskaņā ar 2. punktu publicēts darbību saraksts.
Vadošā iestāde nodrošina informācijas un reklāmas
komplektus, tostarp elektroniskus šablonus, lai
saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas
varētu izpildītu 3. punktā noteiktos pienākumus.
6.           Apstrādājot
personas datus saskaņā ar šo pantu, vadošā iestāde, kā
arī saņēmējinstitūcijas un partnerorganizācijas
nodrošina atbilstību Direktīvai 95/46/EK.
IV SADAĻA. FINANŠU ATBALSTS NO FONDA
18. pants
Līdzfinansējums
1.           Līdzfinansējuma
likme darbības programmas līmenī nepārsniedz 85% no
attiecināmajiem publiskā sektora izdevumiem.
2.           Komisijas lēmums, ar ko
pieņem darbības programmu, nosaka līdzfinansējuma likmi,
kas piemērojama darbības programmai, un no Fonda piešķirtā atbalsta
maksimālo summu.
3.           Tehniskās
palīdzības pasākumus, ko īsteno pēc Komisijas
iniciatīvas vai tās vārdā, var finansēt 100 %
apmērā.
19. pants
Maksājumu
palielinājums dalībvalstij, kam uz laiku ir budžeta
grūtības
1.           Pēc dalībvalsts
pieprasījuma starpposma maksājumus un galīgā atlikuma
maksājumus var palielināt par 10 procentu punktiem virs
līdzfinansējuma likmes, kas piemērojama darbības
programmai. Palielināto likmi, kas nevar būt lielāka par 100 %,
piemēro maksājuma pieprasījumiem, kas attiecas uz pārskata
periodu, kurā dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu, un uz
nākamajiem pārskata periodiem, kuru laikā, dalībvalsts
atbilst vienam no šādiem nosacījumiem:
(a)
ja attiecīgā dalībvalsts ir
ieviesusi euro, tā saņem makrofinansiālo atbalstu no
Savienības saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 407/2010[7];
(b)
ja attiecīgā dalībvalsts nav
ieviesusi euro, tā saņem vidēja termiņa finansiālo
palīdzību saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 332/2002[8];
(c)
finanšu palīdzību dara pieejamu
dalībvalstij saskaņā ar Līgumu par Eiropas
Stabilizācijas mehānisma izveidi.
2.           Neatkarīgi no 1. punkta
Savienības atbalsts, ko sniedz ar starpposma maksājumiem un
galīgā atlikuma maksājumiem, nepārsniedz publiskā
sektora atbalstu un maksimālo Fonda atbalsta summu, kas noteikts Komisijas
lēmumā, ar ko apstiprina darbības programmu.
20. pants
Attiecināmības
periods
1.           Izdevumi ir attiecināmi
uz atbalstu no darbības programmas, ja tie radušies un tos veikusi
saņēmējinstitūcija no 2014. gada 1. janvāra līdz 2022.
gada 31. decembrim.
2.           Darbības neatlasa
atbalstam no darbības programmas, ja tās ir fiziski pabeigtas vai
pilnībā īstenotas, pirms saņēmējinstitūcija
vadošajai iestādei ir iesniegusi pieteikumu par darbības programmas
finansējumu, neatkarīgi no tā, vai
saņēmējinstitūcija veikusi visus saistītos
maksājumus.
3.           Šis pants neskar tās
tehniskās palīdzības attiecināmības noteikumus, kuru
sniedz pēc Komisijas iniciatīvas, kā izklāstīts 25. pantā.
4.           Ja darbības
programmā izdara grozījumus, izdevumi, kas kļūst
attiecināmi tādēļ, ka programmā izdarīti
grozījumi, kļūst attiecināmi tikai no dienas, kad Komisijai
iesniegts grozījumu pieprasījums.
21. pants
Darbību
attiecināmība
1.           Darbības, ko atbalsta
darbības programma, notiek dalībvalstī, uz kuru attiecas
darbības programma.
2.           Darbības var saņemt
atbalstu no darbības programmas ar noteikumu, ka tās ir
atlasītas saskaņā ar taisnīgu un caurredzamu
procedūru, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti darbības
programmā.
3.           Pārtiku un preces
bezpajumtniekiem vai bērniem var pirkt pašas partnerorganizācijas.
Pārtiku un preces var pirkt arī publiska
sektora institūcija un bez maksas darīt pieejamas
partnerorganizācijām. Tādā gadījumā pārtiku
var iegūt no to intervences krājumos esošo produktu izmantošanas,
apstrādes vai pārdošanas, kuri darīti pieejami saskaņā
ar Regulas (ES) Nr. [KTO] 15. pantu, ja vien tas ir ekonomiski
vislabākais variants un nesamērīgi nekavē pārtikas
produktu piegādi partnerorganizācijām. Visas summas, kas
iegūtas darījumos ar šiem krājumiem, izmanto vistrūcīgāko
personu labā, un tās neizmanto, lai mazinātu šīs regulas 18. pantā
dalībvalstīm noteikto pienākumu līdzfinansēt
programmu.
Lai intervences krājumu un no tiem gūto
ienākumu izmantošana būtu iespējami efektīva, Komisija
piemēro saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [KTO] 19. panta
e) punktu pieņemtās procedūras, ar kurām var izmantot,
apstrādāt vai pārdot produktus no intervences krājumiem.
4.           Šo materiālo
palīdzību vistrūcīgākajām personām sniedz
bez maksas.
5.           Fonda atbalstīta
darbība nesaņem atbalstu no citiem Savienības instrumentiem.
22. pants
Atbalsta veidi
Dalībvalstis izmanto Fondu, lai sniegtu
atbalstu piešķīruma, iepirkuma vai to apvienojuma veidā.
23. pants
Piešķīrumu
veidi
1.           Piešķīrumiem var
būt šādi veidi:
(a)
faktiski radušos un veikto attiecināmo izmaksu
atmaksājums;
(b)
atmaksājums atbilstīgi vienības
izmaksām;
(c)
vienreizējie maksājumi, kas
nepārsniedz EUR 100 000 publiskā sektora atbalsta;
(d)
vienotas likmes finansējums, ko nosaka,
piemērojot procentu likmes vienai vai vairākām noteiktām
izmaksu kategorijām.
2.           Variantus, kas minēti 1. punktā,
var apvienot tikai tad, ja katrs no tiem attiecas uz dažādām izmaksu
kategorijām vai ja tos izmanto secīgiem darbības posmiem.
3.           Šā panta 1. punkta
b), c) un d) apakšpunktā minētās summas nosaka,
pamatojoties uz:
(a)
taisnīgu, objektīvu pun
pārbaudāmu aprēķina metodi, kuras pamatā ir viens no
šiem:
i) statistikas dati vai cita objektīva
informācija vai
ii) pārbaudīti vēsturiski dati par
atsevišķām saņēmējinstitūcijām vai to
parastās izmaksu uzskaites prakses piemērošana;
(b)
metodēm un atbilstošām vienības
izmaksām, vienreizējiem maksājumiem un vienotas likmes
finansējumu, ko piemēro tādu piešķīrumu
shēmās, kurus pilnībā finansē attiecīgā
dalībvalsts līdzīgām darbībām un
saņēmējinstitūcijai;
(c)
likmēm, kas noteiktas ar šo regulu;
(d)
ja publiskā sektora
atbalsts nepārsniedz EUR 100 000 — katru gadījumu
atsevišķi, atsaucoties uz saskaņoto ex ante budžeta
projektu, par ko panākta vienošanās ar vadošo iestādi.
4.           Summas, kas
aprēķinātas 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā
minētajās formās, uzskata par attiecināmajiem izdevumiem,
kas radušies saņēmējinstitūcijām un ko tās
veikušas, lai piemērotu VI sadaļu.
5.           Dokumentā, kurā
izklāsta nosacījumus atbalsta saņemšanai par katru darbību,
izklāsta arī metodi, kas piemērojama darbības izmaksu
noteikšanai, un piešķīruma izmaksas nosacījumus.
24. pants
Izdevumu
attiecināmība
1.           Izmaksas, uz kuram
attiecināms atbalsts no darbības programmas, ir:
(a)
bezpajumtniekiem
un bērniem personīgai lietošanai paredzētās pārtikas
un pirmās nepieciešamības preču pirkšanas izmaksas;
(b)
ja publiskā sektora institūcija pērk
bezpajumtniekiem un bērniem personīgai lietošanai paredzēto
pārtiku vai pirmās nepieciešamības preces un nodrošina ar
tām partnerorganizācijas — izmaksas, kas rodas, pārtiku vai
preces transportējot uz partnerorganizāciju noliktavām, pēc
vienotas likmes 1 % apmērā no izmaksām, kas minētas
a) apakšpunktā;
(c)
administratīvās,
transporta un uzglabāšanas izmaksas, kas radušās
partnerorganizācijām, pēc vienotas likmes 5 %
apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā;
(d)
to sociālās iekļautības
pasākumu izmaksas, kurus veikušas un deklarējušas
partnerorganizācijas, kas tieši sniedz materiālo palīdzība
vistrūcīgākajām personām, pēc vienotas likmes 5 %
apmērā no izmaksām, kas minētas a) apakšpunktā;
(e)
izmaksas, kas
radušās, izpildot 25. pantu.
2.           Izmaksas, uz kurām nav
attiecināms atbalsts no darbības programmas, ir:
(a)
parāda pprocenti;
(b)
lietotu preču izmaksas;
(c)
pievienotās vērtības nodoklis.
Tomēr attiecināmas ir PVN summas, ja tās saskaņā ar
valsts PVN tiesību aktiem nav atgūstamas un ja tās maksā saņēmējinstitūcija,
kas nav Padomes Direktīvas 2006/112/EK[9]
13. panta 1. punktā definētais nodokļa
maksātājs.
25. pants
Tehniskā
palīdzība
1.           Pēc Komisijas
iniciatīvas vai Komisijas vārdā, nepārsniedzot 0,35 %
no gada piešķīruma, no Fonda var finansēt sagatavošanas,
uzraudzības, administratīvo un tehnisko palīdzību,
revīzijas, informācijas, kontroles un izvērtēšanas
pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, kā
arī, ievērojot 10. pantu, ar platformu saistītos
pasākumus.
2.           Pēc dalībvalstu
iniciatīvas, nepārsniedzot 4 % no Fonda piešķīruma,
darbības programma var finansēt sagatavošanas, pārvaldības,
uzraudzības, administratīvo un tehnisko palīdzību,
revīzijas, informācijas, kontroles un izvērtēšanas
pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai. No tā
var arī finansēt tehnisko palīdzību partnerorganizācijām
un to spēju veidošanu.
V SADAĻA. PĀRVALDĪBA UN KONTROLE
26. pants
Dalībvalsts
pārvaldības un kontroles sistēmu vispārīgi principi
Pārvaldības un kontroles
sistēmas nodrošina:
(a)
katras attiecīgās institūcijas
pārvaldības un kontroles funkciju aprakstu un funkciju
sadalījumu katrā institūcijā;
(b)
funkciju nošķiršanas principa ievērošanu
starp institūcijām un katrā šāda institūcijā;
(c)
procedūras deklarēto izdevumu
pareizības un precizitātes nodrošināšanai;
(d)
datorizētas uzskaites, finanšu datu un
rādītāju datu glabāšanas un pārsūtīšanas,
kā arī uzraudzības un ziņošanas sistēmas;
(e)
sistēmas ziņošanai un uzraudzībai,
ja atbildīgā institūcija uzdevumu izpildi uztic citai
institūcijai;
(f)
režīmu, kādā tiek veikta pārvaldības
un kontroles sistēmu darbības revīzija;
(g)
sistēmas un procedūras, kas nodrošina
pienācīgas revīzijas liecības;
(h)
pārkāpumu, tostarp krāpšanas,
prevenciju, atklāšanu un labošanu un nepamatoti izmaksāto summu
atgūšanu kopā ar procentiem.
27. pants
Dalībvalstu
atbildība
1.           Dalībvalstis pilda
pārvaldības, kontroles un revīzijas pienākumus un
uzņemas no tiem izrietošo atbildību, kas minēta Finanšu
regulā un šajā regulā izklāstītajos noteikumos par
dalīto pārvaldību. Saskaņā ar dalītas
pārvaldības principu par darbības programmu pārvaldību
un kontroli ir atbildīgas dalībvalstis.
2.           Dalībvalstis veic
pārkāpumus prevenciju, atklāšanu un labošanu un atgūst
nepamatoti samaksātās summas kopā ar kavējuma procentiem.
Tās paziņo Komisijai šos pārkāpumus un pastāvīgi
informē to par saistīto administratīvo procedūru un
tiesvedības gaitu.
Ja saņēmējinstitūcijai
nepamatoti samaksātās summas nevar atgūt dalībvalsts vainas
vai nolaidības dēļ, dalībvalsts ir atbildīga par
attiecīgo summu atmaksāšanu Savienības vispārējā
budžetā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 59. pantu
pieņemt deleģētus aktus par sīki izstrādātiem
noteikumiem, kas attiecas uz šajā punktā minētajiem
dalībvalstu pienākumiem.
3.           Dalībvalsts iedibina un
īsteno procedūru to sūdzību neatkarīgai
izskatīšanai un izšķiršanai, kuras saistītas ar Fonda
līdzfinansēto darbību atlasi vai īstenošanu.
Dalībvalsts pēc pieprasījuma paziņo izskatīšanas
rezultātus Komisijai.
4.           Visa oficiālā
informācijas apmaiņa starp dalībvalsti un Komisiju notiek
elektroniskā datu apmaiņas sistēmā, kas atbilstoši
Komisijas noteikumiem izveidota ar īstenošanas aktiem. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 60. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
28. pants
Pārvaldības
un kontroles institūciju norīkošana un organizēšana
1.           Dalībvalsts norīko
valsts publiskā sektora iestādi vai institūciju par vadošo
iestādi.
2.           Neskarot 3. punktu,
dalībvalsts norīko valsts publiska sektora iestādi vai
institūciju par sertifikācijas iestādi.
3.           Dalībvalsts var
norīkot vadošo pārvaldības iestādi, kas papildus veic
sertifikācijas iestādes funkcijas.
4.           Dalībvalsts norīko
valsts publiskā sektora iestādi vai institūciju, kas ir
funkcionāli neatkarīga no vadošās iestādes un
sertifikācijas iestādes, par revīzijas iestādi.
5.           Ar nosacījumu, ka tiek
ievērots funkciju nošķiršanas princips, vadošā iestāde,
attiecīgā gadījumā sertifikācijas iestāde un
revīzijas iestāde var ietilpt vienā un tajā pašā
publiskā sektora iestādē vai institūcijā.
6.           Dalībvalsts var
norīkot vienu vai vairākas starpniekinstitūcijas konkrētu vadošās
vai sertifikācijas iestādes uzdevumu veikšanai attiecīgās
iestādes atbildībā. Attiecīgo vienošanos starp vadošo
iestādi vai sertifikācijas iestādi un
starpniekinstitūcijām juridiski noformē rakstveidā.
7.           Dalībvalsts vai
vadošā iestāde var uzticēt darbības programmas daļas
pārvaldību starpniekinstitūcijai, noslēdzot rakstisku
vienošanos starp starpniekinstitūciju un dalībvalsti vai vadošo
iestādi. Starpniekinstitūcija sniedz garantijas par savu maksātspēju
un kompetenci attiecīgajā jomā, kā arī tās administratīvajā
un finanšu pārvaldībā.
8.           Dalībvalsts
rakstveidā sagatavo noteikumus, kas reglamentē tās
attiecības ar vadošo iestādi, sertifikācijas iestādi un
revīzijas iestādi, attiecības starp šīm iestādēm
un šo iestāžu attiecības ar Komisiju.
29. pants
Vadošās
iestādes funkcijas
1.           Vadošā iestāde
atbild par darbības programmas pārvaldību saskaņā ar
pareizas finanšu pārvaldības principu.
2.           Attiecībā uz
darbības programmas pārvaldību vadošā iestāde:
(a)
sagatavo un iesniedz Komisijai gada un nobeiguma
īstenošanas ziņojumus;
(b)
dara pieejamu starpniekinstitūcijām un
saņēmējinstitūcijām informāciju, kas ir
svarīga to uzdevumu izpildei un darbību īstenošanai;
(c)
izveido sistēmu, kas datorizētā
veidā reģistrē un glabā datus, kas vajadzīgi
uzraudzībai, izvērtēšanai, finanšu pārvaldībai,
pārbaudei un revīzijai;
(d)
nodrošina, lai c) apakšpunktā minētie
dati tiktu savākti, ievadīti un glabāti sistēmā
saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK noteikumiem.
3.           Attiecībā uz
darbību atlasi vadošā iestāde:
(a)
izstrādā un piemēro atbilstīgas
atlases procedūras un kritērijus, kas ir nediskriminējoši un
caurredzami;
(b)
nodrošina, lai atlasītā darbība:
(i)      ietilptu fondu un darbības
programmas jomā;
(ii)      atbilstu kritērijiem, kas noteikti
darbības programmā un 20., 21. un 24. pantā;
(iii)     ņemtu vērā 5. panta
10., 11. un 12. punktā noteiktos principus;
(c)
iesniedz saņēmējinstitūcijai
dokumentu, kurā izklāstīti atbalsta saņemšanas
nosacījumi katrai darbībai, tostarp īpašas prasības
attiecībā uz darbības ietvaros piegādājamajiem
produktiem vai sniedzamajiem pakalpojumiem, finansēšanas plāns un
izpildes termiņš;
(d)
pirms darbības apstiprināšanas
pārliecinās, vai saņēmējinstitūcijai ir
administratīva, finansiāla un darbības spēja izpildīt
c) apakšpunkta nosacījumus;
(e)
pārliecinās, vai tad, ja darbība ir
sākusies pirms finansējuma pieteikuma iesniegšanas vadošajai
iestādei, ir ievēroti Savienības un valsts noteikumi, kas
attiecas uz darbību;
(f)
nosaka tās materiālās
palīdzības veidu, kurai piešķirami darbības izdevumi.
4.           Attiecībā uz
darbības programmas finanšu pārvaldību un kontroli vadošā
iestāde:
(a)
pārbauda, vai līdzfinansētie
produkti ir piegādāti un pakalpojumi sniegti, vai
saņēmējinstitūcijām ir samaksāti to
deklarētie izdevumi, vai izdevumi atbilst piemērojamiem
Savienības un valsts tiesību aktiem, darbības programmai un
darbības atbalsta nosacījumiem;
(b)
nodrošina, lai
saņēmējinstitūcijas, kas iesaistītas to darbību
īstenošanā, par kurām saņemts atmaksājums
saskaņā ar 23. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
uzturētu atsevišķu uzskaites sistēmu vai visiem ar darbību
saistītajiem darījumiem piešķirtu pienācīgu uzskaites
kodu;
(c)
ievieš efektīvus un samērīgus
krāpšanas apkarošanas pasākumus, ņemot vērā
apzinātos riskus;
(d)
izstrādā procedūras, kas nodrošina,
lai visi dokumenti, kas attiecas uz izdevumiem un revīzijām un kas
vajadzīgi pienācīgu revīzijas liecību
nodrošināšanai, tiktu glabāti saskaņā ar 26. panta
g) punkta prasībām;
(e)
izstrādā Finanšu regulas 56. panta 5. punkta
a) un b) apakšpunktā minēto pārvaldības
deklarāciju un gada kopsavilkumu.
5.           Saskaņā ar 4. punkta
a) apakšpunktu veiktajās pārbaudēs iekļauj šādas
procedūras:
(a)
administratīvas pārbaudes
attiecībā uz katru saņēmējinstitūciju iesniegto
atmaksājuma pieteikumu;
(b)
darbību pārbaudes uz vietas.
Uz vietas veikto pārbaužu biežums un
aptvērums ir samērīgi ar darbībai piešķirtā publiskā
sektora atbalsta summu un riska līmeni, ko attiecībā uz
pārvaldības un kontroles sistēmu kopumā šādās
pārbaudēs un revīzijās konstatējusi revīzijas
iestāde.
6.           Individuālu darbību
pārbaudes uz vietas saskaņā ar 5. punkta
b) apakšpunktu var veikt izlases veidā.
7.           Ja vadošā iestāde
ir arī darbības programmas saņēmējinstitūcija, 4. punkta
a) apakšpunktā minētajās pārbaudēs nodrošina
funkciju pienācīgu nošķiršanu.
8.           Komisija saskaņā ar
59. pantu pieņem deleģētos aktus, kuros nosaka
kārtību, kā notiek 2. punkta c) apakšpunktā
minētās informācijas apmaiņa.
9.           Komisija saskaņā ar
59. pantu pieņem deleģētos aktus par noteikumiem, kas
attiecas uz procedūrām, kas saistītas ar 4. punkta
d) apakšpunktā minētajām revīzijas liecībām.
10.         Komisija ar īstenošanas
aktiem pieņem 4. punkta e) apakšpunktā minētās
pārvaldības deklarācijas šablonu. Minētos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā
minēto konsultēšanās procedūru.
30. pants
Sertifikācijas
iestādes funkcijas
Sertifikācijas iestādes
atbildībā jo īpaši ir:
1.           sagatavot un iesniegt
Komisijai maksājuma pieteikumus un apliecināt, ka tie sagatavoti,
pamatojoties uz uzticamām uzskaites sistēmām, ir balstīti
uz pārbaudāmiem attaisnojošajiem dokumentiem un tos ir pārbaudījusi
vadošā iestāde;
2.           sagatavot Finanšu regulas 56. panta
5. punkta a) apakšpunktā minētos gada pārskatus;
3.           apliecināt gada
pārskatu pilnīgumu, pareizumu un patiesumu un to, ka pārskatos
ierakstītie izdevumi atbilst piemērojamiem Savienības un valsts
noteikumiem un ir radušies saistībā ar darbībām, kas
atlasītas finansējumam saskaņā ar kritērijiem, kuri
piemērojami darbības programmai un atbilst Savienības un valsts
noteikumiem;
4.           nodrošināt sistēmu,
kas datorizētā formā reģistrē un glabā uzskaiti
par katru darbību un atbalsta visus datus, kas vajadzīgi
maksājumu pieteikumu un gada pārskatu sagatavošanai, tostarp uzskaiti
par atgūstamajām summām, atgūtajām summām un
summām, kas atsauktas pēc tam, kad pilnībā vai daļēji
atcelts ieguldījums kādā darbībā vai darbības
programmā;
5.           maksājuma pieteikumu
sagatavošanas un iesniegšanas nolūkos nodrošināt, lai tā
būtu saņēmusi pietiekamu informāciju no vadošās
iestādes par procedūrām un pārbaudēm, kas veiktas
attiecībā uz izdevumiem;
6.           maksājumu pieteikumu
sagatavošanā un iesniegšanā ņemt vērā visu
revīzijas iestādes veikto vai uz tās atbildību veikto
revīziju rezultātus;
7.           uzturēt datorizētu
uzskaiti par Komisijai deklarētajiem izdevumiem un atbilstošo
publiskā sektora ieguldījumu, kas izmaksāts
saņēmējinstitūcijām;
8.           vest uzskaiti par
atgūstamajām summām un summām, kas atsauktas pēc visa
darbībai piešķirtā ieguldījuma vai tā daļas
atcelšanas. Atgūtās summas pirms darbības programmas
slēgšanas atmaksā Savienības vispārējā
budžetā, tās atskaitot no nākamās izdevumu
deklarācijas.
31. pants
Revīzijas
iestādes funkcijas
1.           Revīzijas iestāde
nodrošina, lai tiktu veikta pārvaldības un kontroles sistēmu
revīzija un pienācīgas darbību un gada pārskatu
izlases revīzija.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 59. pantu
pieņemt deleģētos aktus par revīzijas nosacījumiem.
2.           Ja revīzijas veic cita
institūcija, nevis revīzijas iestāde, revīzijas
iestāde nodrošina, lai ikvienai šādai institūcijai būtu
vajadzīgā funkcionālā neatkarība.
3.           Revīzijas iestāde
nodrošina, lai revīzijas darbā tiktu ievēroti starptautiski
atzīti revīzijas standarti.
4.           Sešu mēnešu laikā
no darbības programmas pieņemšanas revīzijas iestāde
sagatavo revīzijas stratēģiju revīziju veikšanai.
Revīzijas stratēģijā izklāsta revīzijas metodiku,
metodi revidējamo darbību atlasei un revīziju plānošanu
saistībā ar kārtējo pārskata gadu un diviem
nākamajiem pārskata gadiem. No 2016. līdz 2022. gadam
ieskaitot ik gadu atjaunina revīzijas stratēģiju. Revīzijas
iestāde pēc pieprasījuma iesniedz revīzijas
stratēģiju Komisijai.
5.           Revīzijas iestāde sagatavo:
(a)
revīzijas atzinumu saskaņā ar
Finanšu regulas 56. panta 5. punktu;
(b)
gada kontroles ziņojumu, kurā
izklāsta iepriekšējā pārskata gadā veikto
revīziju secinājumi.
Ziņojumā, uz kuru attiecas
b) apakšpunkts, izklāsta visus pārvaldības un kontroles
sistēmā konstatētos trūkumus un visus veiktos vai veicamos
koriģējošos pasākumus.
6.           Komisija, izmantojot
īstenošanas aktus, pieņem revīzijas stratēģijas,
revīzijas atzinuma un gada kontroles ziņojuma paraugus, kā
arī 4. punktā minētās atlases metodiku. Šos īstenošanas
aktus pieņem saskaņā ar 60. panta 3. punktā
minēto pārbaudes procedūru.
7.           Īstenošanas noteikumus
attiecībā uz tādu datu izmantošanu, kuri savākti
revīzijās, ko veikuši Komisijas ierēdņi vai Komisijas
pilnvaroti pārstāvji, Komisija pieņem saskaņā ar 60. panta
3. punktā minēto pārbaudes procedūru.
32. pants
Vadošās
un sertifikācijas iestādes norīkošana
1.           Sešu mēnešu laikā
pēc tam, kad pieņemts lēmums par darbības programmas
pieņemšanu, dalībvalstis paziņo Komisijai vadošās un
attiecīgā gadījumā sertifikācijas iestādes
norīkošanas datumu un formu.
2.           Norīkošana, kas
minēta 1. punktā, notiek pamatojoties uz neatkarīgas
revīzijas institūcijas ziņojumu un atzinumu, kurā
novērtēta pārvaldības un kontroles sistēma, aptverot
starpniekinstitūciju lomu tajā, un tās atbilstība 26., 27.,
29. un 30. pantam saskaņā ar kritērijiem
attiecībā uz iekšējo vidi, kontroles darbībām,
informāciju un saziņu, un uzraudzību, kuras ar īstenošanas
aktiem saskaņā ar 59. pantu nosaka Komisija.
3.           Neatkarīgā
institūcija savā darbā ievēro starptautiski atzītus
revīzijas standartus.
4.           Dalībvalstis var nolemt,
ka vadošā iestāde vai sertifikācijas iestāde, kura
norīkota saistībā ar ESF līdzfinansētu darbības
programmu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. [CPR], tiek
uzskatīta par norīkotu saskaņā ar šo regulu.
Divus mēnešus pēc tam, kad saņemts 1. punktā
minētais paziņojums, Komisija var pieprasīt neatkarīgas
revīzijas institūcijas ziņojumu un atzinumu un
pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu.
Divu mēnešu laikā no šo dokumentu
saņemšanas Komisija var izteikt piezīmes.
5.           Dalībvalsts uzrauga
norīkoto institūciju un, ja viens vai vairāki 2. punktā
minētie kritēriji vairs netiek izpildīti, ar oficiālu
lēmumu atceļ tās norīkojumu, ja vien attiecīgā
institūcija neveic vajadzīgos koriģējošos pasākumus
pārbaudes laikā, ko atbilstīgi problēmas nopietnībai
nosaka dalībvalsts. Dalībvalsts tūlīt informē
Komisiju, ka norīkotajai institūcijai noteikts pārbaudes laiks
un arī ka pieņemts atsaukšanas lēmums.
33. pants
Komisijas
pilnvaras un atbildība
1.           Pamatojoties uz pieejamo
informāciju, tostarp informāciju par vadošās iestādes un
sertifikācijas iestādes norīkošanu, gada pārvaldības
deklarāciju, gada kontroles ziņojumiem, gada revīzijas atzinumu,
gada īstenošanas ziņojumu un valsts un Savienības institūciju
veiktajām revīzijām, Komisija pati pārliecinās, vai
dalībvalstis ir izveidojušas šai regulai atbilstošas pārvaldības
un kontroles sistēmas un vai visā darbības programmas
īstenošanas laikā šīs sistēmas darbojas efektīvi.
2.           Neskarot dalībvalstu
veiktās revīzijas, Komisijas ierēdņi vai pilnvaroti
Komisijas pārstāvji var veikt revīzijas vai revīzijas vai
pārbaudes uz vietas, par to pienācīgu laiku iepriekš
brīdinot. Šādu revīziju vai pārbaužu tvērumā var
jo īpaši būt darbības programmas vai tās daļas
pārvaldības un kontroles sistēmu darbības
efektivitātes verifikācija, darbības un darbību vai
darbības programmas pareizas finanšu pārvaldības
novērtēšana. Šādās revīzijās var piedalīties
dalībvalsts ierēdņi vai pilnvaroti pārstāvji.
Komisijas ierēdņiem vai pilnvarotajiem
Komisijas pārstāvjiem, kas ir pienācīgi pilnvaroti veikt
revīzijas uz vietas, ir piekļuve visiem reģistriem, dokumentiem
un metadatiem, kas attiecas uz Fonda atbalstītajām darbībām
vai pārvaldības un kontroles sistēmām, neatkarīgi no
tā, kādā informācijas nesējā tie tiek
glabāti. Dalībvalstis pēc pieprasījuma iesniedz Komisijai
šādu reģistru, dokumentu un metadatu kopijas.
Šajā punktā noteiktās pilnvaras
neskar to attiecīgo valstu noteikumu piemērošanu, kuri paredz, ka
konkrētas darbības var veikt tikai ar attiecīgās valsts
tiesību aktiem īpaši norīkoti pārstāvji. Cita
starpā Komisijas ierēdņi un pilnvarotie pārstāvji
nepiedalās mājas apmeklējumos vai personu oficiālā
iztaujāšanā, ko veic saskaņā ar attiecīgās
dalībvalsts tiesību aktiem. Tomēr viņiem ir piekļuve
šādi iegūtai informācijai.
3.           Komisija var prasīt, lai
dalībvalsts veiktu nepieciešamos pasākumus, kas nodrošina to
pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību vai
izdevumu pareizību saskaņā ar šo regulu.
4.           Komisija var prasīt, lai
dalībvalsts izskatītu Komisijai iesniegtu sūdzību par Fonda
līdzfinansētu darbību īstenošanu vai pārvaldības
un kontroles sistēmas darbību.
34. pants
Sadarbība
ar revīzijas iestādi
1.           Komisija sadarbojas ar
revīzijas iestādēm, lai koordinētu to revīzijas
plānus un metodes, un nekavējoties veic apmaiņu ar
pārvaldības un kontroles sistēmu revīziju rezultātiem.
2.           Komisija un revīzijas
iestāde regulāri, proti, vismaz reizi gadā (ja tās
nevienojas citādi), tiekas, lai izskatītu gada kontroles
ziņojumu, atzinumu un revīzijas stratēģiju un lai
apmainītos ar viedokļiem par jautājumiem, kas saistīti ar
pārvaldības un kontroles sistēmu uzlabošanu.
3.           VI sadaļa. Finanšu
pārvaldība, pārskatu pārbaude un akceptēšana, finanšu
korekcijas, saistību atcelšana
1. nodaļa. Finanšu
pārvaldība
35. pants
Budžeta
saistības
Savienības budžeta saistības
attiecībā uz katru darbības programmu izpilda gada
maksājumu veidā laikposmā no 2014. gada 1. janvāra
līdz 2020. gada 31. decembrim. Komisijas lēmums, ar ko
pieņem darbības programmu, ir finansēšanas lēmums Finanšu
regulas 81. panta 2. punkta nozīmē un, sākot no
brīža, kad par to tiek informēta attiecīgā
dalībvalsts,— juridiskas saistības minētās regulas
nozīmē.
Budžeta saistības attiecībā uz
pirmo maksājumu nosaka pēc tam, kad Komisija pieņēmusi
darbības programmu.
Budžeta saistības par turpmākajiem
maksājumiem Komisija uzņemas līdz katra gada 1. maijam,
pamatojoties uz otrajā daļā minēto lēmumu,
izņemot, ja ir piemērojams Finanšu regulas 13. pants.
36. pants
Komisijas
veiktie maksājumi
1.           Maksājumus no Fonda
katrai darbības programmai Komisija veic atbilstoši budžeta
apropriācijām un pieejamajam finansējumam. Katru maksājumu
attiecina uz Fonda budžeta saistībām, kas radušās visagrāk.
2.           Maksājumus veic avansa,
starpposma maksājuma, gada atlikuma un attiecīgā
gadījumā — galīgā atlikuma maksājuma veidā.
37. pants
Komisijas
veiktie starpposma maksājumi, gada atlikuma maksājums un
galīgā atlikuma maksājums
1.           Komisija starpposma
maksājumu veidā atmaksā 90 % no summas, ko iegūst,
piemērojot līdzfinansējuma likmi, kura noteikta
lēmumā, ar ko pieņem darbības programmu, kura atbilst
maksājuma pieteikumā norādītajiem publiskā sektora
attiecināmajiem izdevumiem. Saskaņā ar 47. panta 2. punktu
tā nosaka gada atlikumu.
2.           Neatkarīgi no 19. panta
Savienības atbalsts, ko sniedz, veicot starpposma maksājumus un
galīgā atlikuma maksājumu, nepārsniedz Fonda atbalsta
maksimālo summu, kas noteikta Komisijas lēmumā, ar kuru
apstiprina darbības programmu.
3.           Komisijas veikto avansa
maksājumu, starpposma maksājumu un gada atlikuma uzkrātā
kopsumma nepārsniedz 95 % no Fonda ieguldījuma darbības
programmā.
4.           Kad tiek sasniegt 95 %
griesti, dalībvalstis turpina pārsūtīt maksājuma
pieprasījumus Komisijai.
38. pants
Maksājuma
pieteikumi Komisijai
1.           Maksājuma pieteikumā,
ko iesniedz Komisijai, sniedz visu informāciju, kas Komisijai
vajadzīga, lai tā varētu sagatavot pārskatus
saskaņā ar Finanšu regulas 65. panta 1. punktu.
2.           Maksājuma pieteikumos
attiecībā uz visu darbības programmu un attiecībā uz 25. panta
2. punktā minēto tehnisko palīdzību iekļauj:
(a)
to attiecināmo izdevumu kopsummu, kuri
radušies saņēmējinstitūcijai un kurus tā
samaksājusi, īstenojot darbības, — atbilstīgi
ierakstiem sertifikācijas iestādes pārskatā;
(b)
to publiskā sektora attiecināmo izdevumu
kopsummu, kuri radušies, īstenojot darbības, — atbilstīgi
ierakstiem sertifikācijas iestādes pārskatā;
(c)
atbilstošo publiskā sektora attiecināmo
izdevumu ieguldījumu, kas samaksāts
saņēmējinstitūcijām, — atbilstīgi ierakstiem
sertifikācijas iestādes pārskatā.
3.           Izdevumi, kas iekļauti
maksājuma pieteikumā, ir pamatoti ar kvitētiem
rēķiniem vai uzskaites dokumentiem, kam ir līdzvērtīga
pierādījuma vērtība. Attiecībā uz 23. panta 1.
punkta b) un c) un d) apakšpunktā minētajiem piešķīrumu
veidiem, summas, kas ietvertas maksājuma pieteikumā, ir summas, ko
vadošā iestāde izmaksā
saņēmējinstitūcijām.
4.           Komisija ar īstenošanas
aktiem pieņem maksājuma pieteikuma šablonu. Minētos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 60. panta 2. punktā
minēto konsultēšanās procedūru.
39. pants
Maksājumi
saņēmējinstitūcijām
1.           Vadošā iestāde
nodrošina, lai, veicot piešķīrumus partnerorganizācijām,
saņēmējinstitūciju naudas plūsma būtu pietiekama,
lai nodrošinātu darbību pienācīgu īstenošanu.
2.           Vadošā iestāde
nodrošina, lai saņēmējinstitūcijas saņemtu kopējo
publiskā sektora atbalsta summu pēc iespējas drīz un
pilnā apjomā, un katrā ziņā pirms atbilstošo izdevumu
iekļaušanas maksājuma pieteikumā. Summas, kas saņēmējinstitūcijām
mazinātu šo līdzekļu apjomu, netiek ne atvilktas, ne ieturētas,
netiek iekasētas īpašas maksas vai citi līdzvērtīgi
maksājumi.
40. pants
Euro
izmantošana
1.           Summas, kas
norādītas dalībvalstu iesniegtajās darbības
programmās, izdevumu pārskatos, maksājuma pieprasījumos,
gada pārskatos un gada un nobeiguma īstenošanas ziņojumos
minētajos izdevumos, izsaka euro.
2.           Dalībvalstis, kas
maksājuma pieteikuma dienā nav ieviesušas euro kā savu
valūtu, valsts valūtā radušos izdevumu summas konvertē
euro. Šo summu konvertē euro, izmantojot Komisijas tā mēneša
uzskaites maiņas kursu, kurā vadošās iestādes
pārskatā reģistrēti izdevumi. Šo maiņas kursu Komisija
katru mēnesi publicē elektroniski.
3.           Kad euro kļūst par
dalībvalsts valūtu, 1. punktā izklāstīto
konvertēšanas procedūru turpina piemērot visiem izdevumiem, ko
vadošā iestāde ir grāmatojusi pirms dienas, kad stājies
spēkā attiecīgās valsts valūtas un euro fiksētais
maiņas kurss.
41. pants
Avansa
maksājumi un to dzēšana
1.           Pēc Komisijas
lēmuma par darbības programmas pieņemšanu Komisija veic avansa
maksājumu 11 % apmērā no Fonda kopējā
ieguldījuma darbības programmā.
2.           Avansa maksājumu izmanto
tikai tiem maksājumiem, ko veic
saņēmējinstitūcijām, lai īstenotu darbības
programmu. Šā mērķa labad to nekavējoties dara pieejamu
atbildīgajai institūcijai.
3.           Ja 24 mēnešu
laikā no dienas, kad Komisija samaksājusi pirmo avansa
maksājumu, netiek nosūtīts neviens darbības programmas
maksājuma pieteikums, avansa maksājumu atmaksā Komisijai. Šis
atmaksājums neietekmē Kopienas ieguldījumu konkrētajā
darbības programmā.
4.           Summu, kas izmaksāta
kā avansa maksājums, pilnībā dzēš no Komisijas
uzskaites ne vēlāk kā programmas slēgšanas brīdī.

42. pants
Termiņi
starpposma maksājuma pieteikumu iesniegšanai un maksājumu veikšanai
1.           Sertifikācijas
iestāde regulāri iesniedz starpposma maksājuma pieteikumu,
kurā iekļauj visas summas, kas tās pārskatā
ierakstītas kā publiskā sektora atbalsts, kurš izmaksāts
saņēmējinstitūcijām pārskata gadā, kas
beidzas 30. jūnijā.
2.           Sertifikācijas
iestāde iesniedz pēdējo starpposma maksājuma pieteikumu
līdz 31. jūlijam pēc iepriekšējā pārskata
gada beigām, katrā ziņā pirms pirmā starpposma
maksājuma pieteikuma iesniegšanas par nākamo pārskata gadu.
3.           Pirmo starpposma
maksājuma pieteikumu neiesniedz, pirms Komisijai paziņots par
vadošās iestādes un sertifikācijas iestādes norīkošanu
saskaņā ar 32. panta 1. punktu.
4.           Ja Komisijai nav
nosūtīts gada īstenošanas ziņojums saskaņā ar 11. pantu,
starpposma maksājumus par darbības programmu neveic.
5.           Ņemot vērā
pieejamo finansējumu, Komisija veic starpposma maksājumu ne vēlāk
kā 60 dienas pēc dienas, kad tā reģistrējusi
maksājuma pieteikumu.
43. pants
Maksājuma
termiņa pārtraukums
1.           Deleģētais
kredītrīkotājs Finanšu regulas nozīmē var
pārtraukt pieprasītā starpposma maksājuma veikšanas
termiņu maksimāli uz deviņiem mēnešiem ar šādiem
nosacījumiem:
(a)
saskaņā ar valsts vai Savienības
revīzijas institūcijas sniegtu informāciju pierādījumi
liecina, ka ir būtiski trūkumi pārvaldības un kontroles
sistēmas darbībā;
(b)
pēc tam, kad deleģētā
kredītrīkotāja rīcībā nonākusi
informācija, kas liecina, ka izdevumi maksājuma
pieprasījumā ir saistīti ar pārkāpumu, kam ir
nopietnas finansiālas sekas, tam jāveic papildu pārbaudes;
(c)
nav iesniegts kāds no 45. panta 1. punktā
noteiktajiem dokumentiem.
2.           Deleģētais
kredītrīkotājs var ierobežot pārtraukumu līdz izdevumu
daļai, kas ietverta maksājuma pieprasījumā, kuru skar 1. punktā
minētie elementi. Deleģētais kredītrīkotājs
nekavējoties informē dalībvalsti un vadošo iestādi par
pārtraukšanas iemeslu un pieprasa tām labot situāciju.
Deleģētais kredītrīkotājs izbeidz pārtraukumu,
tiklīdz ir veikti vajadzīgie pasākumi.
44. pants
Maksājumu
apturēšana
1.           Komisija var apturēt
visus starpposma maksājumus vai to daļu, ja:
(a)
darbības programmas pārvaldības un
kontroles sistēmā ir būtisks trūkums, kuram nav veikti
koriģējoši pasākumi;
(b)
izdevumu deklarācijā iekļautie
izdevumi ir saistīti ar pārkāpumu, kam ir nopietnas
finansiālas sekas un kas nav labots;
(c)
dalībvalsts nav veikusi vajadzīgos
pasākumus, lai labotu situāciju, un tāpēc ir piemērots
pārtraukums saskaņā ar 43. pantu;
(d)
pastāv nopietni trūkumi
attiecībā uz uzraudzības sistēmas vai
rādītāju datu kvalitāti un uzticamību.
2.           Komisija ar īstenošanas
aktiem var nolemt apturēt visus starpposma maksājumus vai daļu
no tiem pēc tam, kad tā ir atvēlējusi dalībvalstij iespēju
iesniegt piezīmes.
3.           Komisija izbeidz starpposma
maksājumu pilnīgu vai daļēju apturēšanu, ja
dalībvalsts ir veikusi vajadzīgos pasākumus, kas ļauj
atcelt apturēšanu.
2. nodaļa. Pārskatu
pārbaude un akceptēšana
45. pants
Informācijas
iesniegšana
1.           Par katru gadu, sākot no
2015. gada līdz 2022. gadam ieskaitot, līdz 15. februārim
nākamajā gadā pēc pārskata perioda beigām
saskaņā ar Finanšu regulas 56. pantu dalībvalsts iesniedz
Komisijai šādus dokumentus un informāciju:
(a)
saskaņā ar 32. pantu
norīkotās Finanšu regulas 56. panta 5. punktā
minētās attiecīgās institūcijas (struktūras)
apliecinātu gada pārskatu;
(b)
Finanšu regulas 56. panta 5. apakšpunktā
minēto pārvaldības deklarāciju;
(c)
revīzijas nobeiguma un kontroļu
ziņojumu gada kopsavilkumu, ieskaitot analīzi par kļūdu un
vājo punktu raksturu un apmēru un veiktajiem vai plānotajiem
koriģējošajiem pasākumiem;
(d)
revīzijas atzinumu, ko sniegusi norīkota
neatkarīga Finanšu regulas 56. panta 5. punktā minēta
revīzijas institūcija, kam pievienots kontroles ziņojums,
kurā izklāstīts tajās revīzijās
konstatētais, kas veiktas saistībā ar pārskata gadu, uz
kuru attiecas atzinums.
2.           Pēc Komisijas
pieprasījuma dalībvalsts iesniedz Komisijai papildinformāciju.
Ja dalībvalsts nesniedz pieprasīto informāciju līdz
Komisijas noteiktajam iesniegšanas termiņam, Komisija var pieņemt
lēmumu par pārskatu akceptēšanu, pamatojoties uz tās
rīcībā esošo informāciju.
46. pants
Pārskatu
saturs
1.           Apliecinātajā
pārskatā par katru darbības programmu aptver
pārskata gadu un ietver visus šeit minētos elementus un
attiecībā uz 25. panta 2. punktā minētās
tehniskās palīdzības izdevumiem:
(a)
to attiecināmo izdevumu kopsummu, kuri
ierakstīti sertifikācijas iestādes pārskatā kā
tādi, kas radušies saņēmējinstitūcijām un ko
tās samaksājušas, īstenojot darbības, to publiskā
sektora attiecināmo izdevumu kopsummu, kuri radušies, īstenojot
darbības, un atbilstošo publiskā sektora ieguldījumu, kas
samaksāts saņēmējinstitūcijām;
(b)
pārskata gadā atsauktās un
atgūtās summas, pārskata gada beigās atgūstamās
summas un neatgūstamās summas;
(c)
atbilstīgi a) apakšpunktam
norādīto izdevumu un par to pašu pārskata gadu maksājuma
pieteikumos deklarēto izdevumu sabalansējumu, papildinātu ar
atšķirību skaidrojumu.
2.           Sertifikācijas
iestāde pārskatā var norādīt piešķīrumu, kas
nepārsniedz 5 % no kopējiem izdevumiem, kuri par konkrēto
pārskata gadu iekļauti maksājumu pieteikumos, ja revīzijas
iestāde tajā laikā īsteno izdevumu likumības un
pareizības novērtēšanu. Attiecīgo summu izslēdz no 1. punkta
a) apakšpunktā minētās attiecināmo izdevumu
kopējās summas. Šīs summas galīgi iekļauj
nākamā gada pārskatā vai izslēdz no tā.
47. pants
Pārskatu
pārbaude un akceptēšana
1.           Līdz 30. aprīlim
nākamajā gadā pēc pārskata perioda beigām
Komisija lemj, vai akceptēt pārskatus, ko iesniegušas attiecīgās
institūcijas, kuras attiecībā uz darbības programmu
norīkotas saskaņā ar 28. pantu. Akceptēšanas
lēmumā ņem vērā iesniegto pārskatu
pilnīgumu, precizitāti un patiesumu, un tas neskar vēlākas
finanšu korekcijas.
2.           Lai aprēķinātu
summu, kas pārskata gadā jāsedz no Fonda, Komisija ņem
vērā:
(a)
attiecināmos publiskā sektora izdevumus,
kas radušies, īstenojot darbības, kuras ierakstītas
46. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajā
pārskatā, un kam piemēro 18. pantā noteikto
līdzfinansējuma likmi;
(b)
pārskata gadā Komisijas veikto
maksājumu kopsummu, kurā ietilpst starpposma maksājumi, ko
Komisija veikusi saskaņā ar 37. panta 1. punktu un 19. pantu.
3.           Attiecībā uz gada
atlikumu, kas pārskatu akceptēšanas rezultātā ir
iekasējamas no dalībvalstīm, Komisijas izdod iekasēšanas
rīkojumu. Gada atlikumu, kas maksājams dalībvalstij, pieskaita
nākamajam starpposma maksājumam, ko Komisija veic pēc
pārskatu pārbaudes un akceptēšanas.
4.           Ja ar dalībvalsti
saistītu iemeslu dēļ Komisija nevar akceptēt pārskatus
līdz 30. aprīlim nākamajā gadā pēc
pārskata gada beigām, tad Komisija informē dalībvalsti par
rīcību, kas jāveic vadošajai iestādei vai revīzijas
iestādei, vai par papildu iztaujāšanu, ko Komisija ierosina veikt
saskaņā ar 33. panta 2. un 3. punktu.
5.           Komisija izmaksā gada
atlikumu, pamatojoties uz pārskatā deklarētajiem izdevumiem, no
kuriem atskaitīti visi Komisijai deklarētie izdevumi, uz kuriem
attiecas pretrunu procedūra ar revīzijas iestādi.
48. pants
Dokumentu
pieejamība
1.           Vadošā iestāde
nodrošina, lai pēc pieprasījuma Komisijai un Eiropas Revīzijas
palātai būtu pieejami visi attaisnojošie dokumenti par
darbībām attiecībā uz triju gadu laikposmu. Minētais
triju gadu laikposms sākas 31. decembrī gadā, kad Komisija
saskaņā ar 47. pantu pieņēmusi pārskatu
akceptēšanas lēmumu vai vēlākais — galīga
atlikuma maksājuma dienā.
Šo triju gadu laikposmu pārtrauc
tiesvedības vai administratīvas procedūras gadījumā
vai pēc pienācīgi pamatota Komisijas pieprasījuma.
2.           Dokumentus glabā vai nu
to oriģināleksemplāros, vai apliecinātu kopiju veidā,
vai vispāratzītos datu nesējos, tostarp dokumentu
oriģinālu elektroniskajās versijās vai tādu dokumentu
veidā, kuriem ir tikai elektroniskās versijas.
3.           Dokumentus glabā
formā, kas ļauj identificēt datu subjektus, ne ilgāk
kā vajadzīgs, lai sasniegtu mērķus, kuru dēļ dati
ir vākti vai kuru dēļ tos apstrādā papildus.
4.           Lai noteiktu, kurus datu
nesējus var uzskatīt par vispāratzītiem, Komisija ir
pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 59. pantu.
5.           Valsts iestādes nosaka
sertifikācijas procedūru attiecībā uz tādu dokumentu
atbilstību oriģinālam, kurus glabā vispāratzītos
datu nesējos, un nodrošina glabāto dokumentu versiju atbilstību
valsts tiesību aktu prasībām un uzticamību
revīzijā.
6.           Ja dokumenti ir tikai
elektroniskā versijā, izmantotajām datorsistēmām
jāatbilst atzītiem drošības standartiem, kas nodrošina
glabāto dokumentu atbilstību valsts tiesību aktu
prasībām un uzticamību revīzijā.
49. pants
Noslēguma
dokumentu iesniegšana un galīgā atlikuma maksājums
1.           Dalībvalstis līdz 2023. gada
30. septembrim iesniedz šādus dokumentus:
(a)
galīgā atlikuma maksājuma
pieteikumu;
(b)
nobeiguma īstenošanas ziņojumu par
darbības programmu un
(c)
45. panta 1. punktā minētos
dokumentus par pēdējo pārskata gadu no 2022. gada 1. jūlija
līdz 2023. gada 30. jūnijam.
2.           Galīgo atlikumu
izmaksā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc dienas,
kad akceptēts pārskats par pēdējo pārskata gadu, vai
vienu mēnesi pēc nobeiguma īstenošanas ziņojuma akceptēšanas,
izvēloties vēlāko dienu.
3. nodaļa. Finanšu korekcijas un
atgūšana
50. pants
Dalībvalstu
veiktās finanšu korekcijas
1.           Dalībvalstis vispirms ir
atbildīgas par pārkāpumu izmeklēšanu, vajadzīgo
finanšu korekciju veikšanu un summu atgūšanu. Ja pārkāpumi ir
sistēmiski, dalībvalsts izmeklēšanu attiecina uz visām
darbībām, kas varētu būt skartas.
2.           Dalībvalsts veic
vajadzīgās finanšu korekcijas saistībā ar atsevišķiem
vai sistēmiskiem pārkāpumiem, kas atklāti
darbībās vai darbības programmā. Finanšu korekcijas veic,
atceļot visu darbībai vai darbības programmai piešķirto publiskā
sektora ieguldījumu vai tā daļu. Dalībvalsts ņem
vērā pārkāpumu veidu un smagumu un Fonda finansiālos
zaudējumus un piemēro samērīgu korekciju. Vadošā
iestāde reģistrē finanšu korekcijas gada pārskatā par
pārskata gadu, kuram nolemts piemērot minēto atcelšanu.
3.           Fonda ieguldījumu, kas
atcelts saskaņā ar 2. punktu, dalībvalsts, ievērojot 4. punktu,
attiecīgajā darbības programmā var izmantot atkārtoti.
4.           Ieguldījumu, kas atcelts
saskaņā ar 2. punktu, nevar atkārtoti izmantot
darbībai, kurai piemērota korekcija, vai, ja finanšu korekcija
piemērota par sistēmisku pārkāpumu, —darbībai,
kuru skāris sistēmiskais pārkāpums.
5.           Komisijas veiktās
finanšu korekcijas neskar dalībvalsts pienākumu atgūt
līdzekļus saskaņā ar šo pantu.
51. pants
Komisijas
veiktās finanšu korekcijas
1.           Komisija veic finanšu
korekcijas, ar īstenošanas aktu atceļot visu Savienības
ieguldījumu darbības programmā vai tā daļu un
atgūstot summas no dalībvalsts, lai no Savienības
finansējuma izslēgtu izdevumus, kas pārkāpj
piemērojamos Savienības un valsts tiesību aktus, tostarp
saistībā ar Komisijas vai Eiropas Revīzijas palātas
konstatētajiem trūkumiem dalībvalstu pārvaldības un
kontroles sistēmās.
2.           Piemērojamo
Savienības vai valsts tiesību aktu pārkāpuma dēļ
finanšu korekciju veic tikai tad, ja ir kāds no šādiem
apstākļiem:
(a)
pārkāpums ir skāris vai būtu
varējis skart vadošās iestādes veikto darbības atlasi Fonda
atbalstam;
(b)
pārkāpums ir skāris vai būtu
varējis skart izdevumu summu, kas deklarēta atmaksāšanai no
Savienības budžeta.
52. pants
Komisijas
veiktās finanšu korekcijas kritēriji
1.           Komisija veic finanšu
korekcijas, ja pēc vajadzīgās pārbaudes tā secina, ka:
(a)
darbības programmas pārvaldības un
kontroles sistēmā ir nopietns trūkums, kas apdraud darbības
programmai jau izmaksāto Savienības ieguldījumu;
(b)
dalībvalsts nav izpildījusi 50. pantā
noteiktos pienākumus, pirms saskaņā ar šo pantu sākta
korekcijas procedūra;
(c)
maksājuma pieteikumā iekļautie
izdevumi ir saistīti ar pārkāpumu un pirms korekcijas
procedūras sākšanas saskaņā ar šo punktu dalībvalsts
tos nav koriģējusi.
Veicot finanšu korekcijas, Komisija pamatojas uz
individuāliem identificēto pārkāpumu gadījumiem un
ņem vērā, vai pārkāpums ir sistēmisks. Ja nav
iespējams precīzi skaitliski noteikt to no fondiem segto izdevumu
summu, kuri saistīti ar pārkāpumu, Komisija piemēro vienotu
likmi vai ekstrapolētu finanšu korekciju.
2.           Lemjot
par 1. punktā noteiktās korekcijas summu, Komisija ņem
vērā pārkāpuma raksturu un smagumu, kā arī
attiecīgajā darbības programmā konstatēto
pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnību apjomu un
finansiālās sekas.
3.           Ja Komisija savu nostāju
pamato ar ziņojumiem, ko iesnieguši revidenti, kas nav revidenti no
Komisijas dienestiem, tad Komisija izdara pati savus secinājumus par
finansiālajām sekām, iepriekš izvērtējusi
pasākumus, ko attiecīgā dalībvalsts veikusi atbilstīgi
50. panta 2. punktam, saskaņā ar 27. panta 2. punktu
nosūtītos paziņojumus un visas dalībvalsts atbildes.
4.           Komisija
ir pilnvarota saskaņā ar 59. pantu pieņemt
deleģētus aktus, kuros nosaka kritērijus, kas izmantojami, lai
noskaidrotu piemērojamās finanšu korekcijas līmeni.
53. pants
Komisijas
veiktās finanšu korekcijas procedūra
1.           Pirms lēmuma
pieņemšanas par finanšu korekciju Komisija sāk procedūru,
informējot attiecīgo dalībvalsti par savas pārbaudes
pagaidu secinājumiem un pieprasot, lai dalībvalsts divu mēnešu
laikā iesniedz piezīmes.
2.           Ja Komisija ierosina finanšu
korekciju, pamatojoties uz ekstrapolāciju vai vienotu likmi,
dalībvalstij pēc attiecīgo dokumentu pārbaudes tiek dota
iespēja parādīt, ka pārkāpuma faktiskais apjoms ir
mazāks, nekā to novērtējusi Komisija. Vienojoties ar
Komisiju, dalībvalsts var ierobežot šīs pārbaudes tvērumu,
lai tas attiektos tikai uz attiecīgo dokumentu atbilstošu daļu vai
izlasi. Šādai pārbaudei paredzētais laiks nav ilgāks par
diviem mēnešiem pēc 1. punktā minētā divu
mēnešu laikposma, izņemot gadījumus, kad tam ir
pienācīgs pamatojums.
3.           Komisija ņem
vērā visus pierādījumus, ko dalībvalsts iesniegusi 1.
un 2. punktā noteiktajā termiņā.
4.           Ja dalībvalsts
nepiekrīt Komisijas pagaidu secinājumiem, Komisija uzaicina
dalībvalsti uz noklausīšanos, lai nodrošinātu, ka Komisijas
secinājumiem par finanšu korekcijas veikšanu ir pieejama visa
vajadzīgā informācija un apsvērumi.
5.           Lai piemērotu finanšu
korekcijas, sešu mēnešu laikā no noklausīšanās dienas vai
no dienas, kad tiek saņemta papildinformācija, gadījumā ja
dalībvalsts pēc noklausīšanās piekrīt iesniegt
šādu papildinformāciju, Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem lēmumu. Komisija ņem vērā visu procedūras
gaitā iesniegto informāciju un apsvērumus. Ja
noklausīšanās nenotiek, sešu mēnešu termiņš sākas
divus mēnešus no dienas, kad saņemts Komisijas sūtītais
uzaicinājums uz noklausīšanos.
6.           Ja Komisija vai Eiropas
Revīzijas palāta konstatē pārkāpumus, kas ietekmē
Komisijai nosūtīto gada pārskatu, ar attiecīgu finanšu
korekciju samazina darbības programmai piešķirto atbalstu no Fonda.
54. pants
Atmaksas
Savienības budžetā - Atgūšana
1.           Visas atmaksas, kas
jāveic Savienības vispārējā budžetā, izdara
līdz termiņam, kas norādīts saskaņā ar Finanšu
regulas 77. pantu sagatavotajā iekasēšanas rīkojumā.
Termiņš ir pēdējā diena otrajā mēnesī
pēc rīkojuma izdošanas.
2.           Par kavētu atmaksu
maksā kavējuma procentus no termiņa beigu dienas līdz
faktiskā maksājuma dienai. Šādu procentu likme ir par pusotru
procentu augstāka nekā likme, ko piemēro Eiropas
Centrālā banka galvenajās refinansēšanas
operācijās tā mēneša pirmajā darbadienā,
kurā iekrīt maksāšanas diena.
55. pants
Samērīga
darbības programmu kontrole
1.           Darbībām, kurām
kopējie attiecināmie izdevumi nepārsniedz EUR 100 000,
piemēro ne vairāk kā vienu revīziju, ko veic vai nu
revīzijas iestāde, vai Komisija pirms visu attiecīgo izdevumu
pārbaudes saskaņā ar 47. pantu. Citām
darbībām nepiemēro vairāk kā vienu revīziju vienā
pārskata gadā, ko veic revīzijas iestāde un Komisija pirms
visu attiecīgo izdevumu pārbaudes saskaņā ar 47. pantu.
Šie noteikumi neskar 5. un 6. punktu.
2.           Darbības revīzija
var aptvert visus tās īstenošanas posmus un visus līmeņu
izplatīšanas ķēdē, izņemot kontroli pār
faktiskajiem galīgajiem saņēmējiem, ja vien riska
novērtējumā noteikts konkrēts pārkāpumu vai
krāpšanas risks.
3.           Ja visnesenākais
revīzijas atzinums par darbības programmām liecina, ka nav
būtisku trūkumu, Komisija nākamajā sanāksmē, kas
minēta 34. panta 2. punktā, var vienoties ar revīzijas
iestādi, ka revīzijas darba apjomu var samazināt tā, lai
tas būtu samērīgs ar konstatēto risku. Šādos
gadījumos Komisija neveic savas revīzijas uz vietas, ja vien nav
pierādījumu, kas liecina par pārvaldības un kontroles
sistēmas trūkumiem, kuri ietekmē izdevumus, kas deklarēti
Komisijai pārskata gadā, kura pārskats ir akceptēts.
4.           Ja Komisija secina, ka
tā var paļauties uz revīzijas iestādes atzinumu par
darbības programmu, tā var vienoties ar revīzijas iestādi
ierobežot savas uz vietas veicamās revīzijas līdz revīzijas
iestādes darba revīzijai, ja vien nav pierādījumu par
trūkumiem revīzijas iestādes darbā attiecībā uz
to pārskata gadu, kura pārskats ir akceptēts.
5.           Trīs gadus pēc visu
darbības izdevumu akceptēšanas saskaņā ar 47. pantu,
Revīzijas iestāde un Komisija kā daļu no revīzijas
parauga var veikt darbību revīziju jebkurā laikā, ja riska
novērtējumā noteikts konkrēts pārkāpumu vai
krāpšanas risks, ja ir pierādījumi par nopietniem trūkumiem
darbības programmas pārvaldības un kontroles sistēmā.
6.           Komisija jebkurā
laikā var veikt darbību revīziju, lai, atkārtojot
revīziju, novērtētu revīzijas iestādes darbu.
4. nodaļa. Saistību
atcelšana
56. pants
Noteikumi
par saistību atcelšanu
1.           Komisija var atcelt saistības par ikvienu summu, kas
aprēķināta saskaņā ar darbības programmas otro
daļu un kas nav izmantota avansa maksājumiem, starpposma
maksājumiem un gada atlikuma maksājumam līdz 31. decembrim
otrajā finanšu gadā pēc darbības programmas budžeta
saistību uzņemšanās gada vai arī par ko saskaņā
ar 42. pantu nav nosūtīts maksājuma pieteikums, kas
sagatavots saskaņā ar 38. pantu.
Lai atceltu saistības, Komisija šo summu
aprēķina, katrai budžetā no 2015. līdz 2020. finanšu
gadam paredzēto saistību summai pievienojot vienu gada budžeta
saistību sestdaļu, kura attiecas uz 2014. gada kopējo
ieguldījumu.
2.           Atkāpjoties no 1. punkta
pirmās daļas, saistību atcelšanas termiņus nepiemēro
gada budžeta saistībām, kas attiecas uz 2014. gada kopējo
ieguldījumu.
3.           Ja pirmās gada budžeta
saistības attiecas uz 2015. gada kopējo ieguldījumu, tad,
atkāpjoties no 1. punkta, saistību atcelšanas termiņus
nepiemēro gada budžeta saistībām, kas attiecas uz 2015. gada
kopējo ieguldījumu. Šādos gadījumos Komisija
aprēķina summu atbilstīgi 1. punkta pirmajai daļai,
katrai budžetā no 2016. līdz 2020. finanšu gadam paredzēto
saistību summai pievienojot vienu gada budžeta saistību
piektdaļu, kura attiecas uz 2015. finanšu gada kopējo
ieguldījumu.
4.           Tā saistību
daļa, kas joprojām nav izmantota 2022. gada 31. decembrī,
tiek atcelta, ja Komisija līdz 2023. gada 30. septembrim nav
saņēmusi dokumentus, kas vajadzīgi saskaņā ar 47. panta
2. punktu.
57. pants
Izņēmums
attiecībā uz saistību atcelšanu
1.           Summu, uz kurām attiecas
saistību atcelšana, samazina par summām, ko atbildīgā
institūcija nav varējusi deklarēt Komisijai šādu iemeslu
dēļ:
(a)
darbības apturētas tiesvedības
dēļ, administratīva kārtā veiktas
pārsūdzības dēļ vai
(b)
nepārvarama vara nopietni ietekmē visas
darbības programmas vai tās daļas īstenošanu. Valsts
iestādes, kas ziņo par nepārvaramu varu, parāda
nepārvaramās varas tiešo ietekmi uz visas darbības programmas
vai tās daļas īstenošanu;
(c)
Samazinājumu var pieprasīt vienreiz, ja
apturēšana vai nepārvaramā vara pastāv ne ilgāk
kā gadu, vai vairākas reizes atbilstīgi nepārvaramās
varas ilgumam vai gadu skaitam no dienas, kad pieņemts tiesas vai
administratīvais lēmums, ar ko aptur darbības īstenošanu,
līdz dienai, kad pieņemts galīgais tiesas vai
administratīvais lēmums.
2.           Līdz 31. janvārim
dalībvalsts nosūta Komisijai informāciju par 1. punktā
minētajiem izņēmumiem attiecībā uz summām, kas
deklarējamas līdz iepriekšējā gada beigām.
58. pants
Saistību
atcelšanas procedūra
1.           Ja iespējams, ka tiks
piemērota 56. pantā paredzētā saistību atcelšana,
Komisija savlaicīgi informē dalībvalsti un vadošo iestādi.
2.           Komisija, pamatojoties uz
informāciju, kas ir tās rīcībā 31. janvārī,
informē dalībvalsti un vadošo iestādi par atcelto saistību
summu, kas izriet no tās rīcībā esošās
informācijas.
3.           Dalībvalstij ir divi
mēneši laika, lai piekristu atceļamo saistību summai vai
iesniegtu savus apsvērumus.
4.           Dalībvalsts līdz 30. jūnijam
iesniedz Komisijai pārskatītu finansēšanas plānu, kas par
attiecīgo finanšu gadu atspoguļo darbības programmai samazināto
atbalsta summu. Ja tas iesniegts netiek, Komisija pārskata
finansēšanas plānu, attiecīgajam finanšu gadam samazinot Fonda
ieguldījumu.
5.           Komisija ar īstenošanas
aktu groza lēmumu, ar ko pieņem darbības programmu, ne
vēlāk kā 30. septembrī.
VII sadaļa.
PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANA UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
59. pants
Deleģēšanas
īstenošana
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.           Šajā regulā
minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku, sākot no
šīs regulas spēkā stāšanās dienas.
3.           Tiklīdz Komisija
pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus
Eiropas Parlamentam un Padomei.
4.           Deleģētie akti
stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā no
dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne
Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms
minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir
informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas
Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem
mēnešiem.
Ja pēc šā laikposma beigām ne
Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto
aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas
tajā noteikta.
Deleģēto aktu var publicēt Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var
stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja
gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu
neizteikt iebildumus.
Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus
pret deleģēto aktu, akts nestājas spēkā. Iestāde,
kas izsaka iebildumus, pamato, kāpēc tā iebilst pret
deleģēto aktu.
60. pants
Komiteju
procedūra
1.           Komitejai palīdz
komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
Ja komitejas atzinums saskaņā ar 2. un
3. punktu ir jāsaņem rakstiskā procedūrā,
šādu procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai
noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas
priekšsēdētājs vai to pieprasa (…) [locekļu skaits]
komitejas locekļi (… locekļu vairākums) [vairākumu
norāda konkrēti: vienkāršs, divu trešdaļu utt.)] ].
Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija
nepieņem īstenošanas akta projektu, un piemēro Regulas (ES)
Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.
61. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājst                                               priekšsēdētājs
I pielikums. Darbības programmas
šablons
 Nodaļa Iedaļa Apakšiedaļa || Apraksts / novērojumi || Apjoms (zīmes)
 1. Identifikācija || Šīs iedaļas mērķis ir tikai identificēt attiecīgo programmu. Šajā nodaļā skaidri jānorāda: Dalībvalsts Darbības programmas nosaukums CCI || 200
 2. programmas veidošana ||   ||
 2.1. Stāvoklis   || Risināmās materiālās nenodrošinātības identifikācija un pamatojums || 4000
   || Materiālās nenodrošinātības veida identifikācija, kas saglabāta attiecībā uz darbības programmu. || 200
 2.x. X risinātā materiālā nenodrošinātība || Katram risināmajam materiālās nenodrošinātības veidam būtu jāvelta viena iedaļa (un atbilstošās apakšiedaļas). ||
 2.x.1. Apraksts || Sniedzamā materiālā atbalsta un attiecīgo papildpasākumu galveno raksturlielumu un mērķu apraksts. || 4000
 2.x.2. 2.x.2. Valsts shēmas   || Atbalstāmo valsts shēmu apraksts || 2000
 2.4. Citi jautājumi || Cita informācija, ko uzskata par vajadzīgu || 4000
 3. Īstenošana ||   ||
 3.1. Vistrūcīgāko personu identifikācija || Mehānisma apraksts, kas nosaka vistrūcīgāko personu atbilstības kritērijus, vajadzības gadījumā diferencējot pēc risinātā materiālās nenodrošinātības veida. || 2000
 3.2. Darbību atlase || Darbību atlases kritēriji un atlases mehānisma apraksts, vajadzības gadījumā diferencējot pēc risinātā materiālās nenodrošinātības veida. || 2000
 3.3. Partnerorganizāciju atlase || Partnerorganizāciju atlases kritēriji, vajadzības gadījumā diferencējot pēc risinātā materiālās nenodrošinātības veida. || 2000
 3.4. Papildināmība ar ESF || Papildināmības ar ESF nodrošināšanas mehānisma apraksts || 4000
 3.4. Institucionālā struktūra || Darbības programmas īstenošanas noteikumu apraksts, kurā identificēta vadošās iestāde, vajadzības gadījumā sertifikācijas iestāde, revīzijas iestāde un institūcija, kurai Komisija veiks maksājumus. || 4000
 3.5. Uzraudzība un novērtēšana || Šajā apakšiedaļā būtu jāraksturo, kā noritēs programmas īstenošanas uzraudzība. Jo īpaši nepieciešams izskaidrot, kā izmantos rādītājus, lai sekotu programmas īstenošanai. Rādītāji ietver finanšu rādītājus, kas saistīti ar piešķirtajiem izdevumiem un rezultātu rādītājus saistībā ar atbalstītajām darbībām. || 4000
 3.6. Tehniskā palīdzība || Tehniskās palīdzības plānotās izmantošanas apraksts saskaņā ar X panta 2. punktu, tostarp pasākumi atbalsta saņēmējinstitūciju administratīvo spēju stiprināšanai saistībā darbību ar pareizu finanšu pārvaldību. || 4000
 4. FINANŠU PLĀNS || Šajā sadaļā būtu jāiekļauj: (1)        tabula, kurā katram gadam norāda finanšu apropriāciju summu, kas saskaņā ar 18. pantu paredzēta atbalstam no Fonda, un līdzfinansējumu; (2)        tabula, kurā visam plānošanas periodam norāda kopējās finanšu apropriācijas summu attiecībā uz atbalstu no darbības programmas katram risinātajam materiālās nenodrošinātības veidam, kā arī attiecīgos papildpasākumus. || Teksts: 1000 Dati CSV vai XLS formātā
   ||     ||
   ||   ||
Finanšu
datu formāts (4. iedaļa):
4.1 .1. Darbības programmas finanšu
plāns, norādot Fonda gada saistības un atbilstošo valsts
līdzfinansējumu darbības programmā (EUR)
   || Kopā || 2014 || 2015 || …. || 2020
 Fonds (a) ||   ||   ||   ||   ||
 Valsts līdzfinansējums (b) ||   ||   ||   ||   ||
 Publiskie attiecināmie izdevumi (c) = (a) + (b) ||   ||   ||   ||   ||
 Līdzfinansējuma likme* (d) = (a) / (c) ||   ||
* Šo likmi tabulā var noapaļot
līdz tuvākajam veselajam skaitlim. Precīza izdevumu
atmaksāšanas likme ir attiecība (d).
4.1.2. Finanšu plāns, kurā
norādītas darbības programmas atbalsta kopējās finanšu
apropriācijas par katru risinātās materiālās
nenodrošinātības veidu, kā atbilstošie papildpasākumi
(EUR).
 Intervences joma || Publiskā sektora attiecināmie izdevumi ||   ||   ||   ||
 Kopā ||   ||   ||   ||   ||
 Tehniskā palīdzība ||   ||   ||   ||   ||
 Pārtikas nenodrošinātība, ||   ||   ||   ||   ||
 no kuras papildpasākumi ||   ||   ||   ||   ||
 Bezpajumtniecība, ||   ||   ||   ||   ||
 no kuras papildpasākumi ||   ||   ||   ||   ||
 Bērnu materiālā nenodrošinātība, ||   ||   ||   ||   ||
 no kuras papildpasākumi ||   ||   ||   ||   ||
II PIELIKUMS
Saistību apropriāciju
sadalījums pa gadiem — no 2014. gada līdz 2020. gadam
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķis
(-i)
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu prevencijas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgā(-s)
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(-s) un budžeta izdevumu pozīcija(-s)

              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Vistrūcīgāko
personu atbalstīšanas fondu.
1.2.        Attiecīgās
politikas joma(s) ABM/ABB struktūrā[10]
4
Nodarbinātība un sociālās lietas
0406
Vistrūcīgākās personas
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
§ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[11]

¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Fonds
veicina sociālo kohēziju Savienībā, palīdzot sasniegt
stratēģijas “Eiropa 2020” nabadzības samazināšanas
mērķus.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. 1
Ņemot
vērā vispārējo mērķi, šī programma
palīdz sasniegt konkrēto mērķi mazināt nabadzības
smagākās formas Savienībā, sniedzot palīdzību,
izņemot finansiālu atbalstu vistrūcīgākajām
personām.
Attiecīgā(s) ABM/ABB darbība(s)
0406
Vistrūcīgākās personas
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
saņēmējinstitūcijām/mērķgrupām.
Jaunais
instruments ļaus dalībvalstīm gadā palīdzēt aptuveni
par diviem miljoniem vistrūcīgāko personu vairāk,
pozitīvi ietekmējot šo personu veselības stāvokli,
sociālo iekļautību, nodarbinātību un darba tirgu.
Tomēr sagaidāms, ka Eiropas Vistrūcīgāko personu
atbalstīšanas fonda ietekme sniegsies daudz tālāk.
1.       Platformas
izveide, kurā darbinieki varēs apmainīties ar informāciju
un pieredzi, sniegs ievērojamu labumu daudzām
ieinteresētajām personām attiecībā uz procesiem.
2.       Uz
pierādījumiem balstītā un uz vidēju līdz ilgu
termiņu orientēta Eiropas Vistrūcīgāko personu
atbalstīšanas fonda īstenošana, izmantojot darbības programmas,
arī veicinās dialogu starp dažādām ieinteresēto pušu
grupām un nākotnē atbalstīs stratēģisku pieeju.
Piegādes mehānismu uzlabojumiem (jo īpaši vienkāršojot un
samazinot administratīvo slogu) būtu jānodrošina procesa
ietekmes nemainīgs nozīmīgums. Eiropas
Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fonds būs praktiska
dialoga nodrošināšanas instruments starp Eiropas prioritātēm un
sociālās kohēzijas politikas virzieniem.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Institūcijas,
kas faktiski sniedz materiālo palīdzību lielā
mērā paļaujas uz brīvprātīgo darbu un
ziedojumiem. Tādēļ pēc iespējas jāizvairās
no smagu ziņošanas pienākumu uzkraušanas šādām
iestādēm. Tāpat sagaidāms, ka šīm
organizācijām par savu darbu būs jāinformē ne tikai
Komisija, bet arī citi sponsori un brīvprātīgie, lai uzturētu
viņu motivāciju. Ierosinātie rādītāji tika
apspriesti ar Eiropas līmeņa jumta organizācijām un
atzīti par piemērotiem un reāliem.
Pirmais
rādītāju kopums attiecas uz piešķirto līdzekļu
apjomu:
1)
programmas ieguldījums natūrā;
2)
finanšu resursi, kas sadalīti pēc izcelsmes (ES un citiem avoti).
Otrais
kopīgu rādītāju kopums informē par
piegādātās palīdzības apjomu un attiecas uz izsniegto
paciņu skaitu; pagatavotajām/izsniegtajām maltītēm un
palīdzību saņēmušo vistrūcīgāko personu
skaitu.
Šos
datus vadības iestāde nosūtīs Komisijai gada
īstenošanas ziņojumā.
Šo
pamata ikgadējo ziņošanu papildinās strukturēti apsekojumi.
Minētos apsekojumus vismaz divreiz īstenošanas periodā uzdos
veikt pati Komisija. Tie sniegs ieskatu par saņēmējiem,
t. i., vai dominē konkrētas vecuma grupas vai minoritātes
utt., novērtēs, cik svarīgi ir ieguldījumi natūrā,
izņemot preces, piemēram, brīvprātīgais darbs un
pakalpojumi, kā arī sniegs ieskatu par programmas ietekmi uz tiem.
Sagaidāms, ka šī informācija tiks sniegta, vienīgi
pamatojoties uz apzinātiem minējumiem, jo dažos gadījumos
anonimitāte varētu būt priekšnosacījums, lai klients
varētu pieņemt atbalstu.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Plānotā
programma sekmētu Savienības sociālās kohēzijas
mērķi. Priekšlikuma tiesiskais pamats ir LESD 175. panta trešā
daļa, kurā paredzēti noteikumi īpašai rīcībai
ārpus struktūrfondu kompetences.
2010. gadā
aptuveni ceturto daļu eiropiešu (116 miljoni) apdraudēja
nabadzības vai sociālās atstumtības risks. Nabadzība
un sociālā atstumtība nav vienāda visā ES. Kopumā
šīs problēmas ir aktuālākas austrumu un dienvidu
dalībvalstīs. Papildus jau esošā nabadzības
līmeņa un sociālās atstumtības pieaugumam ekonomikas
krīze (sasaistībā ar fiskālās konsolidācijas
spiedienu, kurš saistīts ar valsts parāda dinamiku) ir
mazinājusi arī daudzu dalībvalstu spēju saglabāt
sociālos izdevumus un ieguldījumus tādā līmenī,
kas ir pietiekams, lai mainītu šo negatīvo tendenci.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
"Eiropa
2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai
izaugsmei” balstās uz līdzsvarotu redzējumu par ekonomisko
izaugsmi un sociālo attīstību, kura pamatā ir
vērienīgi nodarbinātības, izglītības un
nabadzības samazināšanas mērķi. Nabadzība un
sociālā atstumtība ir lielākie šķēršļi
stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai.
Risinot
pamatvajadzības, ierosinātais instruments palīdzēs
mazināt nabadzību un sociālo atstumtību personām, kas
dzīvo dziļas nenodrošinātības apstākļos.
Sabiedrības vistrūcīgāko locekļu veicināšana
saglabāt cilvēka cieņu un cilvēkkapitālu palīdzēs
stiprināt sociālo kapitālu un sociālo kohēziju
savās kopienās.
Šajā
sakarā, ņemot vērā nabadzības un sociālās
atstumtības līmeni un raksturu Savienībā, ko vēl
vairāk pasliktinājusi ekonomikas krīze, kā arī
neskaidrību par visu dalībvalstu spēju saglabāt
sociālos izdevumus tādā līmenī, kas garantētu
sociālās kohēzijas turpmāku nepasliktināšanos un
stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu un uzdevumu izpildi, ir
nepieciešama ES mēroga rīcība.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Šis
ir jauns instruments. Tomēr pieredze, kas gūta no
palīdzības programmas vistrūcīgākajām
personām (VTP) ir būtiska. Līdz ar paredzamo intervences
krājumu trūkumu VTP programma tādējādi ir
zaudējusi savu racionālo pamatojumu, un tā tiks pārtraukta
līdz ar 2013. gadam plāna izpildi. Gadu gaitā šī
shēma bijusi nozīmīgs piegāžu avots
organizācijām, kas strādā tiešā kontaktā ar
trūcīgākajiem sabiedrības locekļiem, un nodrošinājusi
tiem pārtiku. Kopsavilkums par gūtajām atziņām
atrodama šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes
novērtējumā.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
No
struktūrfondiem ierosinātajam Eiropas Vistrūcīgāko
personu atbalstīšanas fondam piešķir atbalstu EUR 2 500 000 000
saskaņā ar mērķi “Ieguldījums izaugsmei un
nodarbinātībai” un kopējos resursus EUR 327 115 655 850
apmērā. Eiropas Vistrūcīgāko personu
atbalstīšanas fonds tiks uzskatīts par Eiropas Sociālajam fondam
piešķirtās struktūrfondu daļas sastāvdaļu. Tas
papildinās jau esošos kohēzijas politikas instrumentus, bet
nepārklāsies ar tiem, piedāvājot pagaidu
koriģējošus pasākumus, kas ļauj
vistrūcīgākajiem sabiedrības locekļiem sākt
virzīties ceļā uz atgūšanos.
Ierosinātais
instruments kopā ar citiem atbalsta veidiem, ko var līdzfinansēt
jo īpaši no ESF, var palīdzēt uzlabot arī galīgo
saņēmēju nodarbināmību, ļaujot viņiem veikt
ieguldījumu ekonomikā.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
§ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
§   Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 1.1.2014. līdz 31.12.2020.

–
§   Finansiālā ietekme no 2014. līdz 2022. gadam

¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[12]
¨ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām institūcijām[13]
–
¨  valstu publiskā sektora institūcijām vai
institūcijām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
§ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Vadošā
iestādes iesniegs gadas īstenošanas ziņojumus. Šie ziņojumi
koncentrēsies uz datiem, un tajos būs iekļauti kopējie
rādītāji, kas noteikti 1.4.4. iedaļā. Ziņošanu
papildinās arī strukturēti apsekojumi un novērtējumi,
ko vidusposmā un plānošanas perioda beigās uzdevusi veikt Komisija.
Divpusējās pārskatīšanas sanāksmēs tiks
izskatīta katras programmas īstenošanas gaita.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Vadības
un kontroles sistēma ir lielā mērā pārņemta no
kohēzijas politikas. Lai gan salīdzinājumā ar
kohēzijas politiku šo līdzekļu izlietojuma shēma
atšķiras attiecībā uz galīgajiem saņēmējiem
un īstenošanas partneriem, sagaidāms, ka būs līdzīgi
riska faktori, jo īpaši attiecībā uz ESF. Galvenais
kļūdu avots pašreizējā plānošanas periodā ESF ir
attiecinānība. (58% no visām kumulatīvajām skaitliski
izsakāmajām kļūdām), precizitātes jautājumi
(7%) un ar revīzijas liecībām saistītas problēmas (35%).
Tieši nolūkā risināt šos jautājumus regulas
priekšlikumā pilnībā noteikti attiecinānības noteikumi
un vairāk tiek izmantotas pašā regulā noteiktās
vienotās likmes. Taču būtisks risku palielinošs faktors ir tas,
ka palīdzības sniegšana galīgajiem saņēmējiem
lielākoties būs atkarīga no NVO un pilsoniskās
sabiedrības organizācijām, no kurām dažām ir vāja
administrācija un kuras paļaujas galvenokārt uz
brīvprātīgo darbu. Revīzijas palāta vērsa
uzmanību uz šo jautājumu saistībā ar VTP programmu jau 2009. gada
ziņojumā. Šādām organizācijām saglabāsies
iespēja ierobežot resursus, kas atvēlēti centralizēti
iepirktajai materiālajai palīdzībai, ar vadošo iestāžu un
vienotas likmes maksājumu palīdzību.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Saskaņā
ar dalītas pārvaldības principu dalībvalstīm ar savu
vadības un kontroles sistēmu ir galvenā atbildība par savas
darbības programmas īstenošanu un kontroli. Dalībvalstis
attiecībā uz savu darbības programmu norīkos vadošo
iestādi, sertifikācijas iestādi un funkcionāli
neatkarīgu revīzijas iestādi. Komisijai ir tiesības veikt
revīziju attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar
pareizu finanšu pārvaldību, lai sagatavotu secinājumus par fonda
veiktspēju līdztekus iespējamiem pārtraukumiem,
apturēšanai un finanšu korekcijām.
Kohēzijas
politikā uzdevumu izmaksas, kas saistītas ar kontroli (valsts un
reģionālā līmenī un izņemot Komisijas izmaksas),
tiek lēstas aptuveni 2% no kopējā finansējuma. Šīs
izmaksas ir saistītas ar šādām kontroles jomām: 1 %
saistīts ar valsts koordināciju un programmu sagatavošanu, 82 %
attiecas uz programmu pārvaldību, 4 % uz sertifikāciju un 13 %
uz revīziju.
Tomēr
salīdzinājumā ar kohēzijas politiku vairākiem
faktoriem vajadzētu palīdzēt samazināt kļūdu
līmeni un kontroles izmaksas. Jaunā programma būs vērsta
tikai uz trim darbības jomām. Lielu atvieglojumu sniedz
vienkāršotās izmaksu iespējas. Ņemot vērā
darbību veidu, kā arī mērķgrupas, galīgie
saņēmēji netiks pakļauti revīzijai, ja vien riska
novērtējumā netika konstatēts īpašs
pārkāpumu vai krāpšanas risks. Kopā šie faktori
līdzekļu saņēmējinstitūcijām varētu
samazināt administratīvo slogu, pazemināt kļūdu
līmeni, palielināt raksturīgo nodrošinājumu un
tādējādi palīdzēt samazināt kontroļu
izmaksas.
Pašreizējais
ĢD EMPL kļūdu koeficients (Revīzijas palātas
kļūdu koeficients) ir 2,2%. Tiek lēsts, ka iepriekš
minētajiem faktoriem būtu jārada 1% samazinājums, kas gaidāmo
programmas kļūdu galīgo līmeni samazinātu līdz 1,2%.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Struktūrfondu
dienesti kopā ar OLAF ir ieviesuši kopēju krāpšanas
novēršanas stratēģiju, kas paredz virkni darbību, kuras
jāveic Komisijai un dalībvalstīm, lai novērstu
krāpšanu strukturālās darbībās, kam piemēro
dalītu pārvaldītu. Minēto kopējo krāpšanas
novēršanas stratēģiju piemēros arī Eiropas
Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fondam.
Turklāt
priekšlikumā 32. panta 4. punktā ir ietverta skaidra prasība
ieviest šādus pasākumus. Tādējādi
dalībvalstīs vajadzētu tikt veicinātai visu to
institūciju informētībai, kuras iesaistītas Eiropas Vistrūcīgāko
personu atbalstīšanas fonda līdzekļu pārvaldībā
un kontrolē, un mazinātam krāpšanas riskam.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts…...….] || Dif./nedif. ([14])   || no EBTA[15] valstīm   || no kandidātvalstīm[16]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1 Gudra un iekļaujoša izaugsme Jauna pozīcija 2014. – 2020. gadam || 04.06.00.00 Vistrūcīgākās personas || Dif. || /NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY.]   ||   || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme
 ĢD: EMPL ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) || 343.957 || 349.166 || 353.425 || 356.742 || 359.925 || 362.704 || 365.331 || 2,491.250
 Maksājumi || (2) || 274.038 || 277.152 || 277.152 || 277.152 || 277.152 || 277.152 || 277.152 || 1,936.950
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu programmu piešķīrumiem[17]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) || 1.250 || 1.250 || 1.250 || 1.250 || 1.250 || 1.250 || 1.250 || 8.750
 KOPĀ — DĢ EMPL apropriācijas[18]   || Saistības || =1+1a +3 || 345.207 || 350.416 || 354.675 || 357.992 || 361.175 || 363.954 || 366.581 || 2,500.000
 Maksājumi || =2+2a +3 || 275.288 || 278.402 || 278.402 || 278.402 || 278.402 || 278.402 || 278.402 || 1,945.700
  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas IZDEVUMU KATEGORIJA <….> apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || gads 2014 || gads 2015 || gads 2016 || gads 2017 || gads 2018 || gads 2019 || gads 2020 || KOPĀ
 ĢD: EMPL ||
  Cilvēkresursi || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – ĢD EMPL || Apropriācijas || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA apropriācijas || (saistību summa = maksājumu summa) || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || gads N[19] || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā. Fonds tiks īstenots ar dalītas
pārvaldības palīdzību. Lai gan stratēģiskās
prioritātes ir noteiktas ES līmenī ar regulu, faktiskā
ikdienas pārvaldība ir uzticēta vadošajām
iestādēm. Lai gan kopējos rādītājus ir ierosinājusi
Komisija, faktiskos mērķus darbības programmu līmenī
ierosinās dalībvalstis un apstiprinās Komisija. Tāpēc
nav iespējams norādīt sasniedzamos gala mērķus,
kamēr 2013./2014. gadā programmas nav izstrādātas,
apspriestas un saskaņotas.
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || gads N || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[20]   || Vidējās Rezultātu izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu daudzums kopā || Kopā izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1[21]…   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma - daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 1,016 || 7,112
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[22]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,128 || 0,896
 Citi administratīvie izdevumi || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 1,122 || 7,854
 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 1,250 || 8,750
 KOPĀ || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 2,266 || 15,862
3.2.3.2.   Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 04 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8 || 8
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[23]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04 01 04 01 [24] || - galvenajās mītnēs[25]   || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 -delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Sniegt ieguldījumu programmu un/vai projektu priekšlikumu analīzē, apspriešanā, pārveidošanā un/vai sagatavošanā dalībvalstīs. Sniegt ieguldījumu apstiprināto programmu un projektu īstenošanas pārvaldībā, uzraudzībā un izvērtēšanā. Nodrošināt atbilstību noteikumiem, kas reglamentē minētās programmas.
 Ārštata darbinieki || Tas pats un/vai administratīvais atbalsts
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[26]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || gads N || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[27]
 gads N || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 … pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem
aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               OV L , , lpp.
[2]               OV L , , lpp.
[3]               OV L , , lpp.
[4]               OV L 281, 23.2.202., 31. lpp.
[5]               OV L , , lpp.
[6]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[7]               OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.
[8]               OV L 53, 23.2.202., 1. lpp.
[9]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[10]             ABM: Budžeta līdzekļu vadība pa
darbības jomām — ABB: budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[11]             Kā paredzēts Finanšu regulas 51. panta 2. punkta
a) vai b) apakšpunktā.
[12]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[13]             Kā paredzēts Finanšu regulas 200. pantā.
[14]             Dif. — diferencētās apropriācijas/ nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[15]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[16]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[17]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[18]             Šīs apropriācijas ir daļa no struktūrfondiem
atbilstīgi mērķim, "Ieguldījumi izaugsmei un
nodarbinātībai” ar vispārējiem ieguldījumiem EUR 327 115
655 850 apmērā. Eiropas
Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fonds tiks
uzskatīts par Eiropas Sociālajam fondam piešķirtās
struktūrfondu daļas sastāvdaļu.
[19]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[20]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[21]             Kā aprakstīts 1.4.2. iedaļā.
"Konkrētie mērķi…".
[22]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[23]             CA — līgumdarbinieki, INT —
aģentūras personāls (Intérimaire); JED — jaunākie
eksperti delegācijās; LA — vietējie darbinieki, SNE
— norīkots valsts eksperts.
[24]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).
[25]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības
fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds
(EZF).
[26]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[27]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.