title: Proposition de DÉCISION DU CONSEIL sur une position de l'Union au conseil de stabilisation et d’association UE ancienne République yougoslave de Macédoine en ce qui concerne la participation de l'ancienne République yougoslave de Macédoine en tant qu’observateur aux travaux de l’Agence des droits fondamentaux de l’Union européenne, ainsi que les modalités respectives en matière de participation aux initiatives prises par l’Agence, de contributions financières et de personnel, dans le cadre établi par les articles 4 et 5 du règlement (CE) n° 168/2007 du Conseil

text:
|

52010PC0720

	Briselē, 13.12.2010COM(2010) 720 galīgā redakcija2010/0350 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Savienības nostāju ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomē, kurā risina Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas novērotājas statusu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras darbā, un attiecīgo kārtību saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. un 5. pantu, tostarp noteikumiem par līdzdalību aģentūras pasākumos, finansiālo ieguldījumu un personāluPASKAIDROJUMA RAKSTS1. KontekstsEiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (turpmāk tekstā “aģentūra”) tika izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007[1] (turpmāk tekstā “regula”).Saskaņā ar regulas 2. pantu aģentūras mērķis, īstenojot Savienības tiesību aktus, ir attiecīgajām Savienības un tās dalībvalstu iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām sniegt palīdzību un īpašās zināšanas attiecībā uz pamattiesībām, tādējādi sniedzot atbalstu pasākumu veikšanā vai darbības virzienu noteikšanā to attiecīgajās kompetences jomās, lai pilnībā tiktu ievērotas pamattiesības.Saskaņā ar Padomes Regulas 168/2007/EK 28. panta 1. punktu aģentūra ir atvērta kandidātvalstu līdzdalībai novērotāja statusā. Līdzdalība un attiecīgā kārtība būtu jānosaka ar attiecīgās Asociācijas padomes lēmumu, norādot, kā un cik lielā mērā minētās valstis piedalīsies aģentūras darbā. Pieņemot šo lēmumu, aģentūra varēs risināt pamattiesību jautājumus attiecīgajā kandidātvalstī saskaņā ar regulas 3. panta 1. punktu tik lielā mērā, cik vajadzīgs pakāpeniskai valsts tiesību aktu pielāgošanai Savienības tiesību aktiem.2. Ierosinātais lēmumsKomisija ierosina Padomei pieņemt lēmumu par Savienības nostāju ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomē attiecībā uz Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas līdzdalību aģentūrā. Ierosinātajā lēmumā ir ietverts Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmuma projekts, kas atbilst 28. panta prasībām.Saskaņā ar vienu no šiem pamatprincipiem, kas ir regulas pamatā (t.i., aģentūras darbs noris pēc tēmu principa, nevis pēc valstu principa), lēmuma projekts dod aģentūrai iespēju Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā īstenot uzdevumus, kas noteikti regulas 4. un 5. pantā.Lēmuma projekts nosaka, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ieceļ novērotāju un tā aizvietotāju aģentūras valdē. Šīm personām ir jāatbilst regulas 12. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. Viņi piedalīsies valdes darbā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalstu ieceltie pārstāvji un to aizvietotāji, taču bez balsstiesībām.Lēmums par līdzdalību aģentūras darbā arī paredz noteikumus attiecībā uz Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas finansiālo ieguldījumu un personālu.Ierosinātais lēmums nosaka finansiālo ieguldījumu, kas pamatots uz līdzdalību no 2011. gada (pirmais līdzdalības gads I pielikuma 5. punktā).Lēmuma projekts atbilst Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem un Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībai. ES dalībvalstīm piemērotā attiecība starp aģentūras budžeta administratīvajiem un darbības izdevumiem vidēji tiek piemērota arī kandidātvalstu līdzdalības apjoma aprēķināšanai.Lēmuma projektam ir pievienots finanšu pārskats.2010/0350 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Savienības nostāju ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomē, kurā risina Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas novērotājas statusu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras darbā, un attiecīgo kārtību saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. un 5. pantu, tostarp noteikumiem par līdzdalību aģentūras pasākumos, finansiālo ieguldījumu un personāluEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 352. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Luksemburgas Eiropadome 1997. gada decembrī noteica līdzdalību Savienības aģentūrās kā vienu no veidiem, kā paātrināt pirmspievienošanās stratēģiju. Eiropadomes secinājumi paredz, ka „pamatojoties uz nosacījumu, ka katru gadījumu izskata atsevišķi, kandidātvalstis var piedalīties Savienības aģentūrās”.2.  Padomes Regulā (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, ir noteikts, ka aģentūra ir atvērta kandidātvalstu līdzdalībai saskaņā ar minētās regulas 4. un 5. pantā noteikto.3.  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika atbalsta aģentūras mērķus un uzdevumus, kā arī piekrīt aģentūras darbībai un uzdevumu aprakstam, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 168/2007.4.  Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas galvenais mērķis ir kļūt par Eiropas Savienības locekli, un tās līdzdalība Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrā palīdzēs Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai sasniegt šo mērķi,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.Vienīgais pantsNostāja, kādu Eiropas Savienībai jāieņem ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomē attiecībā uz Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas novērotājas statusu Eiropas Savienības Pamattiesību Aģentūras darbā, un attiecīgo kārtību ir balstīta uz ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomes lēmuma projektu, kas pievienots pielikumā šim lēmumam.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSProjektsLĒMUMS Nr. …/par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas novērotājas statusu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras darbā un attiecīgo kārtību saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. un 5. pantu, tostarp noteikumiem par līdzdalību aģentūras pasākumos, finansiālo ieguldījumu un personāluES UN BIJUŠĀS DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKAS STABILIZĀCIJAS UN ASOCIĀCIJAS PADOME,ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Republiku Maķedoniju, no otras puses,ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, un jo īpaši tās 28. panta 2. punktu,tā kā:1) Luksemburgas Eiropadome 1997. gada decembrī noteica līdzdalību Savienības aģentūrās kā vienu no veidiem, kā paātrināt pirmspievienošanās stratēģiju. Eiropadomes secinājumi paredz, ka "pamatojoties uz nosacījumu, ka katru gadījumu izskata atsevišķi, kandidātvalstis var piedalīties Savienības aģentūrās”.2) Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika atbalsta aģentūras mērķus un uzdevumus, kā arī piekrīt aģentūras darbībai un uzdevumu aprakstam, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 168/2007.3) Ir lietderīgi ļaut Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai novērotājas statusā piedalīties aģentūras darbā un noteikt šādas līdzdalības kārtību, tostarp noteikumus par līdzdalību aģentūras pasākumos, finansiālo ieguldījumu un personālu.4) Ir arī lietderīgi, ka aģentūra risina pamattiesību problēmas Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 3. panta 1. punktu, ciktāl tas nepieciešams tās tiesību aktu pakāpeniskai pielāgošanai Savienības tiesību aktiem.5) Saskaņā ar Padomes Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 noteiktās Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu aģentūras direktors var atļaut pieņemt darbā Bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas pilsoņus, kam ir visas pilsoņu tiesības,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.1. pantsBijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika kā kandidātvalsts novērotājas statusā piedalās ar Padomes Regulu (EK) Nr. 168/2007 izveidotās Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras darbā.2. pants1. Aģentūra var risināt pamattiesību jautājumus Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 3. panta 1. punktu, ciktāl tas nepieciešams Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktu pakāpeniskai pielāgošanai Savienības tiesību aktiem.2. Tādēļ aģentūra varēs Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veikt uzdevumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. un 5. pantā.3. pantsBijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika veic finansiālus ieguldījumus Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. pantā minētajās aģentūras darbībās saskaņā ar šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.4. pants1. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ieceļ personas, kas atbilst regulas 12. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem, attiecīgi novērotāja vai tā aizvietotāja amatā. Viņi var piedalīties valdes darbā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā dalībvalstu ieceltie pārstāvji un to aizvietotāji, taču bez balsstiesībām.2. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika nozīmē valdības amatpersonu par valsts sadarbības koordinatoru, kā minēts Regulas (EK) Nr. 168/2007 8. panta 1. punktā.3. Četru mēnešu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika iesniedz Eiropas Komisijai 1. un 2. punktā minēto personu vārdus, ziņas par viņu kvalifikāciju un kontaktinformāciju.5. pantsDati, kas tiek sniegti aģentūrai vai ko sniedz pati aģentūra, var tikt publicēti, un tie ir pieejami sabiedrībai, ja konfidenciālajai informācijai Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir tāds pats aizsardzības līmenis kā Savienībā.6. pantsAģentūrai Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir tāda pati tiesībspēja un rīcībspēja kā juridiskām personām saskaņā ar Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem.7. pantsLai aģentūra un tās darbinieki varētu veikt savus pienākumus, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika piešķir privilēģijas un imunitāti, kas identiskas Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotā (7.) Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 1. līdz 4., 5., 6., 10. līdz 13., 15., 17. un 18. pantā minētajām privilēģijām un imunitātei.8. pantsPuses veic visus vispārējus un īpašus pasākumus, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar šo lēmumu, un paziņo par tiem Stabilizācijas un asociācijas padomei.9. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tā pieņemšanas dienas.PIELIKUMSIBIJUŠĀS DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKAS FINANSIĀLAIS IEGULDĪJUMS EIROPAS SAVIENĪBAS PAMATTIESĪBU AĢENTŪRĀ5.  Finansiālais ieguldījums, kāds Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai jāmaksā Eiropas Savienības budžetā, lai piedalītos Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūrā (aģentūra), kā noteikts 2. punktā, atspoguļo visas ar tās līdzdalību saistītās izmaksas.6.  Finansiālais ieguldījums, kas Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai jāmaksā Eiropas Savienības budžetā, ir:1. gads | EUR 165 000 |2. gads | EUR 170 000 |3. gads | EUR 175 000 |7.  Par iespējamo finansiālo atbalstu no Savienības palīdzības programmām vienojas atsevišķi atbilstoši attiecīgajai Savienības programmai.8.  Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ieguldījums tiks pārvaldīts saskaņā ar Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.9.  Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas pārstāvju un speciālistu ceļa un uzturēšanās izmaksas, kas saistītas ar dalību aģentūras darbībās vai sanāksmēs saistībā ar aģentūras darba programmas izpildi, aģentūra atmaksā saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas pašlaik ir spēkā attiecībā uz Eiropas Savienības dalībvalstīm.10.  Pēc šā lēmuma spēkā stāšanās un katra nākamā gada sākumā Komisija nosūta Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai naudas līdzekļu pieprasījumu, kas atbilst tās ieguldījumam aģentūrā, kāds paredzēts šajā lēmumā. Pirmajā savas dalības kalendārajā gadā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika veic ieguldījumu, ko proporcionāli aprēķina no dalības dienas līdz gada beigām. Nākamajiem gadiem ieguldījums būs saskaņā ar šo lēmumu.11.  Šo ieguldījumu izsaka EUR un veic Eiropas Savienības Komisijas EUR kontā bankā.12.  Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika veic savu ieguldījumu saskaņā ar naudas līdzekļu pieprasījumu vēlākais 30 dienu laikā pēc tam, kad Komisija ir nosūtījusi naudas līdzekļu pieprasījumu.13.  Par jebkādu maksājuma kavējumu no dienas, kad beidzies iemaksas termiņš, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir jāmaksā procenti par nenomaksāto summu. Procentu likme ir par 1,5 procentu punktiem lielāka nekā procentu likme, ko Eiropas Centrālā banka maksājuma termiņa dienā piemēro saviem darījumiem EUR.TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība1.4. Mērķi1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.6. Ilgums un finansiālā ietekme1.7. Paredzētie pārvaldības veidi2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām3.2.4. Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem  TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATSPRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTSPriekšlikuma/iniciatīvas nosaukumsPadomes lēmums par Savienības nostāju ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomē, kurā risina Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas novērotājas statusu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras darbā, un attiecīgo kārtību saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. un 5. pantu, tostarp noteikumiem par līdzdalību aģentūras pasākumos, finansiālo ieguldījumu un personāluAttiecīgā(s) politikas joma(s) ABM/ABB struktūrā[2]Politikas joma: 18 "Brīvība, drošība un tiesiskums"ABB darbība 18 04 "Pamattiesības un pilsonība"Priekšlikuma/iniciatīvas būtība( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbībuMērķiKomisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvuŠis lēmums veicinās Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas sekmīgu sagatavošanos pilntiesīgai dalībai Eiropas Savienībā.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbībasĪpašais mērķis – Lēmums ļaus Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai novērotāja statusā piedalīties aģentūras darbā un aģentūrai aptvert pamattiesību jautājumus Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.Attiecīgā ABM/ABB darbība: 18 04 "Pamattiesības un pilsonība".Paredzamie rezultāti un ietekmeŠis lēmums veicinās Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas sekmīgu sagatavošanos pilntiesīgai dalībai Eiropas Savienībā.Rezultātu un ietekmes rādītājiNorādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājusLēmums ļaus aģentūrai veikt Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā uzdevumus, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. un 5. pantā.Pamattiesību aģentūras snieguma novērtējuma sistēma tiks ieviesta 2011. gadā, un to papildina snieguma novērtējuma kritēriji, kas ļaus noteikt, kādā apmērā aģentūra sniegs gaidītos rezultātus.Pamattiesību aģentūras loģiskajā modelī, kas ir kopīgs visām deviņām dažādajām, tomēr savstarpēji saistītajām tematiskajām jomām, ir izklāstīti iepriekš noteikti dažādos projektos sasniedzamo iznākumu veidi, ar kuriem paredzēt sasniegt tiešos rezultātus un tālāk dot ieguldījumu starpposma rezultātu sasniegšanā un visbeidzot - aģentūras vispārējā ietekmē (galīgā rezultāta sasniegšanā).Iznākumu līmenī , pateicoties spējai noteikt kritērijus iznākumu veidiem (piemēram, iestāžu ziņojumu, pārskatu, tematisko ziņojumu skaits, apzinātā labākā prakse, statistikas līdzekļu un metožu izstrāde, mācības un savstarpēja pieredzes apmaiņa utt.) un precīzākas gada laikā vācamās kvantitatīvās un kvalitatīvās informācijas noteikšanai (ziņojumu standartveidlapas, pārskats par dalībniekiem, pamatojoties uz standartveida anketu, standarta pārbaudes punktu saraksts gūto rezultātu kvalitātes novērtējumam), varēs nepārtraukti iegūt uzraudzības datus, kas tiks apkopoti, analizēti un interpretēti divreiz gadā (starpposma un gada snieguma uzraudzības ziņojumu nolūkā).Tāpat, lai varētu rezultātu līmenī vākt konkrētāku informāciju, uzraudzības sistēmā ir paredzēts veikt dažus gada pārskatus (katrā tematiskajā jomā); tiem pamatā būs lielā mērā vienādas anketas, kas tiks pielāgotas, lai atspoguļotu specifiskus jautājumus, kas attiecas uz konkrētu tematisko jomu.Līdzīgi būs nepieciešama padziļināta izpēte starpposma rezultātu līmenī, lai varētu analizēt un interpretēt sasniegumus tematiskajās jomās, kuriem jāseko un par kuriem jāsniedz ziņojumi. Turklāt mērķgrupu sanāksmes palīdzēs interpretēt savākto uzraudzības informāciju, to kontekstualizējot un apkopojot (lai novērtētu, piemēram, to, kā un kādā mērā Pamattiesību aģentūra dod ieguldījumu 1) efektīvā informācijas apmaiņā/izziņā un dalībvalstu politikas veidotāju un lēmumu pieņēmēju un ieinteresēto personu labākā kopīgā izpratnē par Pamattiesību aģentūru, 2) uz pierādījumiem balstītās ES politikas jomās un likumdošanā, kas attiecas uz tās jomu un ir būtiska vajadzībām, pārbaudījumiem un apstākļiem dalībvalstīs, 3) pārnozaru pamattiesību jautājumu labākā iekļaušanā saistītās ES politikas jomās un tiesību aktos un lielākā saskanībā ar tām, utt.).Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojumsĪstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasLēmumam būtu jāļauj Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai novērotāja statusā piedalīties aģentūras darbā un aģentūrai aptvert pamattiesību jautājumus Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.ES iesaistīšanās pievienotā vērtībaRisinot pamattiesību jautājumus Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, aģentūra sniegs palīdzību nepieciešamajai pakāpeniskai šīs valsts tiesību aktu pielāgošanai Savienības tiesību aktiem.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņasRegulas (EK) Nr. 168/2007 priekšlikumā bija ietverts ietekmes novērtējums, kurā tika aplūkots jautājums par aģentūras pasākumu ģeogrāfisko darbības jomu.ES Pamattiesību aģentūras priekštecis Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs (EUMC) īstenoja PHARE projektus dažādās kandidātvalstīs (t.i., RO, BG, TR un HR), kas izrādījās ļoti pozitīvi gan kandidātvalstīm, gan EUMC .Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiemDaļu izmaksu, kas saistītas ar Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas dalību, segs no IPA .Ilgums un finansiālā ietekmeIerobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva-  Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā no 2011. gada līdz dienai, kurā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pievienojas ES-  finansiālā ietekme no 2011. līdz 2013. gadamParedzētie pārvaldības veidi [3]( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot:-  ( Kopienu izveidotām struktūrām[4]PĀRVALDĪBAS PASĀKUMIUzraudzības un ziņošanas noteikumiNorādīt periodiskumu un nosacījumus.ES Pamattiesību aģentūras darbu, tostarp kandidātvalstu dalību aģentūras darbībās, regulāri vērtē saskaņā ar sistēmu, kāda noteikta Regulā (EK) Nr. 168/2007, un ņemot vērā aģentūras daudzgadu programmu, kā arī gada darba programmas.Pārvaldības un kontroles sistēmaApzinātie riski1) Darbinieku zināšanas par konkrēto tirgu.2) Specifiskas problēmas saistībā ar pamattiesību datu vākšanu, kurām pamatā ir pakalpojumu sniedzēju trūkums tirgū.3) Ietekme uz iepirkuma procesu, kurai pamatā ir tas, ka nav pieejami pakalpojumu sniedzēji pamattiesību datu vākšanas jomā.4) Ietekme uz pētījuma rezultātiem, kurai pamatā ir nepietiekama datu vākšana vai datu nepieejamība.Paredzētās kontroles metodes1) Analīze par konkrētām zināšanām, prasmēm un kompetencēm, kas nepieciešamas, lai īstenotu darbību un konstatētu, kādas mācības darbiniekiem nepieciešamas.2) Līgumdarba veicēju darbību uzraudzības stiprināšana, jo īpaši, ja tie ir nesen sākuši sniegt datus par pamattiesībām.Tehniskās un konkursa specifikācijas skaidrs apraksts un daudzkārtēju pamatlīgumu izmantošana. Pasākumi krāpšanas un nelikumīgas darbības novēršanaiNorādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumusLai cīnītos pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, ES Pamattiesību aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1073/1999 noteikumus.Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Kopienu Komisiju attiecībā uz iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ), un nekavējoties izstrādā attiecīgus noteikumus, ko piemēro visiem tās darbiniekiem.Lēmumos par finansēšanu un īstenošanas nolīgumos un aktos, kas no tiem izriet, nepārprotami izvirza noteikumu, ka vajadzības gadījumos Revīzijas palāta un OLAF var veikt aģentūras finansējuma saņēmēju un par tā piešķiršanu atbildīgo darbinieku pārbaudes uz vietas.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKMEAttiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas-  Esošās budžeta izdevumu pozīcijasDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Daudzums [Apraksts…...……………………………….] | Dif./nedif. ([5]) | no EBTA valstīm[6] | no kandidātvalstīm[7] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē |5 | XX 01 01 01 Izdevumi saistībā ar darbiniekiem centrālajā birojā | Nedif. | NAV | NAV | NAV | NAV |Paredzamā ietekme uz izdevumiemParedzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkumsDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 5 | “Administratīvie izdevumi” |miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)ĢD: JUST | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | KOPĀ |( Cilvēkresursi | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |( Pārējie administratīvie izdevumi | - | - | - | - |KOPĀ — JUST ĢD | Apropriācijas | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ | (Saistību summa = maksājumu kopsumma) | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | KOPĀ |KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ | Saistības | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Maksājumi | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām-  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanuParedzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijāmKopsavilkums-  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | KOPĀ |Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA |Cilvēkresursi | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Pārējie administratīvie izdevumi | - | - | - | - |Starpsumma daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5.[8] IZDEVUMU KATEGORIJAS |Cilvēkresursi | - | - | - | - |Cilvēkresursi Citi administratīvie izdevumi | - | - | - | - |Starpsumma ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS | - | - | - | - |KOPĀ | 0,061 | 0,061 | 0,061 | 0,183 |Paredzamās cilvēkresursu vajadzības-  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:2011. gads | 2012. gads | 2013. gads |( Štatu saraksta amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) |XX 01 01 01 (Darbinieki centrālajā birojā) | 0,5 | 0,5 | 0,5 |( Ārštata darbinieki (pilnslodzes ekvivalentā – FTE)[9] |KOPĀ | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Komisijai nepieciešamos cilvēkresursus nodrošinās ĢD darbinieki, kas jau ir iecelti darbības pārvaldībai.Veicamo uzdevumu apraksts:Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Datu vākšana par pamattiesību jautājumiem Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. |Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu-  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.Trešo personu iemaksas-  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)N gads | N+1 gads | N+2 gads | Kopā |Norādīt līdzfinansējuma struktūru | 0,165 | 0,170 | 0,175 | 0,510 |KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas | 0.165 | 0.175 | 0,175 | 0,510 |Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem-  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:-  ( pašu resursus-  ( dažādus ieņēmumusmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta ieņēmumu pozīcija: | Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas | Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[10] |2011. gads | 2012. gads | 2013. gads |603.1. pants | 0,165 | 0,170 | 0,175 |Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).18 04 05 03 un 18 04 05 04Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.Skat. lēmuma I pielikumu.PIELIKUMS TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATAMPriekšlikuma/iniciatīvas nosaukums:Padomes lēmums par Savienības nostāju ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Stabilizācijas un asociācijas padomē, kurā risina Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas novērotājas statusu Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras darbā, un attiecīgo kārtību saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. un 5. pantu, tostarp noteikumiem par līdzdalību aģentūras pasākumos, finansiālo ieguldījumu un personālu14.  PAR VAJADZĪGIEM UZSKATĪTO CILVĒKRESURSU SKAITS UN IZMAKSAS15.  CITU ADMINISTRATĪVA RAKSTURA IZDEVUMU IZMAKSAS16.  Par vajadzīgiem uzskatīto cilvēkresursu skaits un izmaksas17.  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads |( Ārštata darbinieki || FTE | Apropriācija | FTE | Apropriācija | FTE | Apropriācija | | KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA un ārpus 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS |0,5 |0,061 |0,5 |0,061 |0,5 |0,061 | |Vajadzīgie cilvēkresursi tiks nodrošināti no ĢD darbinieku vidus, kuri jau ir norīkoti darbības pārvaldīšanai18.  Citu administratīva rakstura izdevumu izmaksas19.  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīva rakstura apropriāciju izmantošanu[1] Padomes 2007. gada 15. februāra Regula (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru, OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.[2] ABM: budžeta vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pēc darbības jomām.[3] Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu var atrast BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[4] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.[5] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.[6] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.[7] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.[8] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[9] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki ( Intérimaire ); JED — Jeune Expert en Délégation (jaunākie eksperti delegācijās); LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.[10] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


				|

		52014PC0563

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par dalībvalstu pilnvarošanu Eiropas Savienības interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 1930. gada Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokolu attiecībā uz sociālās politikas jautājumiem /* COM/2014/0563 final - 2014/0259 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Ierosinātie Padomes lēmumi ļaus
dalībvalstīm ratificēt Starptautiskās Darba
organizācijas (ILO) 1930. gada Piespiedu darba konvencijas
protokolu, turpmāk tekstā “protokols”.
ILO
1930. gada Piespiedu darba konvencija Nr. 29 (“konvencija”) ir viena
no ILO astoņām pamatkonvencijām, kas nosaka
starptautiskos darba pamatstandartus, un to uzskata par cilvēktiesību
instrumentu. Pieņemot Konvenciju 1930. gadā, Starptautiskā
Darba konference (“konference”) aicināja valstis izskaust piespiedu darba
izmantošanu pēc iespējas īsākā laikā un
atzīt to par krimināli sodāmu nodarījumu. Tomēr
pēc vairāk nekā 80 gadiem, neraugoties uz to, ka konvenciju
ir ratificējušas gandrīz visas pasaules valstis, piespiedu darbs
joprojām tiek praktizēts, lai gan tā veidi atšķiras no
tiem, kas radīja šādas bažas 20. gs. sākumā.
Saskaņā ar ILO aplēsēm vismaz 20,9 miljoni
cilvēku pasaulē ir piespiedu darba upuri.
Ar protokolu, kas pieņemts konferences
103. sesijā, mēģināts novērst nepilnības konvencijas
īstenošanā un panākt progresu, novēršot cilvēku
tirdzniecību darbaspēka ekspluatācijas nolūkā, kā
arī aizsargājot piespiedu darba upurus un kompensējot
viņiem nodarīto kaitējumu.
Eiropas Savienība (ES) ir
apņēmusies veicināt cilvēktiesības un pienācīgas
kvalitātes nodarbinātību, kā arī izskaust cilvēku
tirdzniecību gan ES iekšienē, gan tās ārējās
attiecībās. Protokola kontekstā īpaši nozīmīga ir
arī ES apņemšanās veicināt bērnu tiesību
aizsardzību un dzimumu līdztiesību, jo sievietes var būt
īpaši neaizsargātas pret dažiem piespiedu darba veidiem.
Tiesības darbā ir pienācīgas kvalitātes
nodarbinātības galvenais pīlārs. Ratificējot ILO
konvencijas un saistītos protokolus, ES dalībvalstis sūta
svarīgu signālu par ES politikas saskaņotību, sekmējot
pamatprincipus un tiesības darbā, kā arī uzlabojot darba
apstākļus visā pasaulē.
Turklāt saskaņā ar ES
Stratēģiju cilvēku tirdzniecības izskaušanai[1] Komisija mudināja
ES dalībvalstis ratificēt visus attiecīgos starptautiskos
instrumentus, vienošanās un juridiskās saistības. Tas
palīdzēs efektīvāk, saskaņotāk un vienotāk novērst
cilvēku tirdzniecību. Cietušo personu tiesību stiprināšana
ES dažu pēdējo gadu laikā ir bijusi arī Komisijas
stratēģiskā prioritāte. Horizontālā Cietušo
personu tiesību direktīva nodrošinās, ka noziegumos
cietušās personas gūs labumu no vispārējiem
minimālajiem tiesību standartiem policijas izmeklēšanas un
tiesvedības laikā. Protokols būtu jāuzskata par daļu
no šā darba.
Tāpēc jebkādi ES
līmeņa juridiskie šķēršļi protokola ratificēšanai
ES dalībvalstīs jānovērš ES līmenī. Protokola
saturs nerada nekādas bažas, ņemot vērā spēkā
esošo ES tiesību aktu kopumu.
Protokola noteikumi stiprina starptautisko
tiesisko regulējumu, nosakot saistības, lai novērstu piespiedu
darbu un lai nodrošinātu cietušajiem aizsardzību un piekļuvi
tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, piemēram,
kompensācijai.
Protokola 1. un 6. pantā
prasīts, lai ILO dalībvalstis izstrādā valsts
politiku un rīcības plānu piespiedu darba efektīvai un
ilgstošai apslāpēšanai un veic pasākumus, lai piemērotu
protokola noteikumus, apspriežoties ar darba devēju un darbinieku
organizācijām.
Protokola 2. pantā noteikti
pasākumi, kas ILO dalībvalstīm jāveic, lai
novērstu piespiedu darbu, proti:
·
izglītot un informēt cilvēkus, jo
īpaši tos, kas ir īpaši neaizsargāti, un darba devējus;
·
censties nodrošināt, ka to tiesību aktu
darbības joma un izpilde, kas attiecas uz piespiedu darba novēršanu,
tiek attiecināta uz visiem darbiniekiem un visām ekonomikas
nozarēm un ka tiek stiprināti darba inspekcijas dienesti;
·
aizsargāt cilvēkus, jo īpaši
migrējošos darba ņēmējus, no iespējami aizskarošas un
krāpnieciskas darbā pieņemšanas un iekārtošanas prakses;
·
atbalstīt pienācīgu pārbaudi
gan publiskajā, gan privātajā sektorā un
·
novērst pamatiemeslus, kas palielina piespiedu
darba riskus.
Attiecībā uz piespiedu darba upuriem
3. pantā noteikts, ka jāveic efektīvi pasākumi
viņu apzināšanai, atbrīvošanai, aizsardzībai,
atveseļošanai un rehabilitācijai, kā arī jānodrošina
citi palīdzības un atbalsta veidi. 4. pantā ILO dalībvalstīm
prasīts nodrošināt, ka visiem cietušajiem ir pieejami tādi
tiesiskās aizsardzības līdzekļi kā kompensācija
un ka kompetentajām iestādēm ir tiesības neierosināt lietu
pret cietušajiem par tādām darbībām, kuras viņiem
piespiests pastrādāt.
Turklāt 5. pantā paredzēta
starptautiskā sadarbība, lai novērstu un izskaustu piespiedu
darbu, un 7. pantā paredzēti konvencijas pārejas noteikumi.
Protokolā skartas tādas ES
tiesību jomas, kas zināmā apjomā jau ir reglamentētas.
Protokola noteikumos par piespiedu darba
novēršanu aplūkoti aspekti, uz ko attiecas ES sociālā
politika, un šajā jomā ES tiesību aktos noteikti darba
apstākļu minimālie noteikumi[2].
Protokola noteikumos par upuru
aizsardzību un tiesiskās aizsardzības līdzekļu
pieejamību aplūkoti aspekti, uz ko attiecas tiesu iestāžu
sadarbība krimināllietās, un šajā jomā ES tiesību
aktos noteikti minimālie standarti attiecībā uz cilvēku
tirdzniecības novēršanu un cietušo tiesībām[3].
Protokola daļas ir savstarpēji
saistītas arī ar darba ņēmēju pārvietošanās
brīvību[4]
un noteikumiem par patvērumu un imigrāciju[5].
Turklāt protokols ir savstarpēji
saistīts ar kopējās tirdzniecības politikas noteikumiem, ES
starptautiskajiem nolīgumiem, attīstības sadarbības un
tirdzniecības instrumentiem, kuros ir atsauce uz darba pamatstandartiem un
norādes par to, ka trešām valstīm un ES ir jāratificē
un efektīvi jāīsteno ILO pamatkonvencijas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Neattiecas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Protokols ir saistoša starptautiska
vienošanās, kas jāratificē, un tas ir saistīts ar
konvenciju. Tas nosaka juridiskās saistības, kas attiecināmas uz
ratificējošām valstīm, un protokolu var ratificēt tikai
tās valstis, kas ir ratificējušas konvenciju.
ILO izmanto protokolu,
lai daļēji pārskatītu vai papildinātu konvenciju,
ļaujot to pielāgot mainīgajiem apstākļiem un padarot
to piemērotāku. Uz protokolu attiecas arī ILO
statūtu 19. panta 4. punkts par konvenciju pieņemšanu un
ratificēšanu.
Saskaņā ar Eiropas Savienības
Tiesas judikatūru[6]
un, konkrētāk, judikatūru par ILO konvencijas
noslēgšanu un ratifikāciju[7]
dalībvalstis nedrīkst lemt par protokola ratifikāciju ārpus
ES iestāžu sistēmas, jo protokola daļas ietilpst ES kompetences
jomās.
Tomēr ES pati nevar ratificēt ILO
protokolu, jo saskaņā ar ILO noteikumiem šādiem
protokoliem var pievienoties tikai valstis.
Tā kā šā protokola priekšmets
daļēji ir ES kompetences jomās un daļēji
dalībvalstu kompetences jomās, ES iestādēm un
dalībvalstīm jāveic nepieciešamie pasākumi, lai sadarbotos
protokola ratificēšanā un to saistību īstenošanā, kas
izriet no minētā protokola[8].
Pēdējo desmit gadu laikā Padome
jau ir pilnvarojusi dalībvalstis ES interesēs ratificēt piecas ILO
konvencijas, kuru daļas ietilpa ES kompetencē[9].
Saistībā ar protokolu
regulējums ir pietiekami izstrādāts dažādos cilvēku
tirdzniecības novēršanas, upuru aizsardzības un darba politikas
aspektos, uz ko attiecas protokols, tiktāl, ka dalībvalstis šajā
saistībā vairs nevar rīkoties suverēni attiecībās
ar ārējām personām[10].
Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 82. panta
2. punkts un 153. pants ir attiecīgās ES likumdošanas
galvenais juridiskais pamats, kas ir sīkāk izstrādāts
nekā protokolā paredzētie vispārējie principi.
Nav nesaderības starp protokola noteikumiem
un minimālajām prasībām šajās jomās, kas
noteiktas ES tiesību aktu kopumā.
Saskaņā ar ILO statūtu
19. panta 8. punktu protokolā noteikti minimālie standarti,
ES tiesību aktu kopumā ievērota tāda pati pieeja. Tas
nozīmē, ka ES tiesību akti var būt stingrāki nekā
ILO standarti, un otrādi[11].
Tāpēc ierosinātie Padomes
lēmumi pilnvaros dalībvalstis ES interesēs ratificēt
tās protokola daļas, kas ietilpst ES kompetencē, un ieteiks
censties to paveikt līdz 2016. gada beigām.
Ierosinātie Padomes lēmumi
balstās, no vienas puses, uz LESD 218. panta 6. punktu, lasot to
saistībā ar LESD 82. panta 2. punktu, kurā
paredzēts ES likumdošanas galvenais juridiskais pamats attiecībā
uz tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās
saistībā ar cilvēku tirdzniecības novēršanas un cietušo
tiesību jautājumiem, un, no otras puses, uz LESD 153. panta
2. punkta otro daļu, lasot to saistībā ar LESD
218. panta 6. punktu, kurā paredzēts ES likumdošanas
galvenais juridiskais pamats attiecībā uz darba apstākļu
aizsardzību un uzlabošanu saistībā ar piespiedu darba
novēršanu.
Protokolā noteikti vairāki
mērķi, kas ir nedalāmi saistīti, turklāt neviens nav
sekundārs un netiešs attiecībā pret otru. Jo īpaši
protokola mērķis ir panākt pienācīgus darba
apstākļus, no vienas puses, un aizsargāt piespiedu vai
obligāta darba upurus un noteikt sankcijas vainīgajiem, no otras
puses. Tāpēc tam jāpamatojas gan uz LESD 82. panta
2. punktu, gan uz 153. panta 1. punkta a) un
b) apakšpunktu. Vienu lēmumu nevar pieņemt, balstoties uz diviem
juridiskajiem pamatiem, ja katrā juridiskajā pamatā
nepieciešamās procedūras ir savstarpēji nesavienojamas[12]. Šāds ir
konkrētais gadījums, ņemot vērā to, ka jautājumi
par tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās nav saistoši
Dānijai, tādējādi Padomē rodas atšķirīgas
balsstiesības. Rezultātā ir nepieciešami divi atsevišķi
Padomes lēmumi.
Kas attiecas uz mērķi aizsargāt
piespiedu vai obligāta darba upurus un noteikt sankcijas vainīgajiem,
LESD 82. panta 2. punkts ir vienīgais juridiskais pamats, uz
kā varētu pamatoties esošais priekšlikums. Protokolā
patiešām skarts arī jautājums par piespiedu vai
obligātā darba upuru uzturēšanās statusu tiktāl, ka ir
jādod iespēja minētajiem upuriem piekļūt atbilstošiem
un efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem (sk.
jo īpaši protokola 4. pantu). Tomēr šis nolūks atbilstoši
LESD 79. pantam ir nebūtisks, turpretī mērķi
novērst un izskaust cilvēku tirdzniecību un aizsargāt
cietušos atbilstoši LESD 82. panta 2. punktam[13] ir atzīstami par
galveno nolūku un elementu.
Šajā saistībā Komisija
atgādina, ka 2014. gada 14. aprīlī saskaņā
ar LESD 218. panta 3. un 4. punktu tā iesniedza Padomei
ieteikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro uzsākt sarunas un sniedz
sarunu norādes Starptautiskās Darba konferences 103. sesijā
attiecībā uz protokolu, kurš papildinās Starptautiskās
Darba organizācijas 1930. gada konvenciju Nr. 29 “Piespiedu
darba konvencija” (COM(2014)238, 14.4.2014.). Turklāt Komisija
atgādina, ka šis ieteikums tika apspriests Padomes darba grupas
sanāksmēs 2014. gada 5. maijā, 14. maijā un
16. maijā un ka, neraugoties uz vairākiem
mēģinājumiem panākt piemērotu risinājumu, COREPER
sanāksmē 2014. gada 23. maijā tika nolemts
neturpināt šo jautājumu un tādējādi neiesniegt
lēmuma projektu Padomei pieņemšanai. Rezultātā Komisija
sniedza šādu paziņojumu, kas ir reģistrēts COREPER
protokolā:
“Komisija atgādina dalībvalstu un
Komisijas patiesas sadarbības pienākumu jebkādos
apstākļos. Šādu lēmumu neesamība izraisīs
situāciju, kas ir pretrunā ar Līgumiem, jo starptautiskajās
sarunās dalībvalstis nav juridiski brīvas uzņemties
juridiskās saistības jautājumos, kas ir Savienības
kompetencē, ja tā pamatā nav Savienības lēmumi.
Komisija noteiks atbilstošos pasākumus, kas veicami šajā
saistībā. Komisija atgādina nepieciešamību ievērot
Savienības kompetences, lai izvairītos no jebkādām
neatbilstībām starp Savienības tiesību aktu kopumu un
apspriežamajiem ILO instrumentiem, un to, ka dalībvalstīm ILO
jārīkojas ES interesēs.”
Komisija arī atzīmē — lai
gan minētais lēmuma projekts netika pieņemts, dalībvalstis
turpināja Starptautiskajā Darba organizācijā apspriest un
pieņemt Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokolu. Ņemot
vērā Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokola
nozīmīgumu, Komisija ar šo turpina ierosināt, pamatojoties uz
LESD 218. panta 6. punktu, pilnvarot dalībvalstis ratificēt
minēto protokolu, darbojoties kopīgi Savienības interesēs.
Tajā pašā laikā Komisija uzsver, ka šo priekšlikumu
nekādā ziņā nevar uzskatīt par Komisijas piekrišanu
tās procedūras likumībai, kuras rezultātā ILO
ir pieņemts minētais protokols.
2014/0259 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS
par dalībvalstu pilnvarošanu Eiropas
Savienības interesēs ratificēt Starptautiskās Darba
organizācijas 1930. gada Piespiedu darba konvencijas 2014. gada
protokolu attiecībā uz sociālās politikas jautājumiem
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta
1. punkta a) un b) apakšpunktu, lasot saistībā ar tā
218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
piekrišanu[14],

tā kā:
(1)       Eiropas Savienība
sekmē tādu starptautisko darba konvenciju ratifikāciju, ko
Starptautiskā Darba organizācija klasificējusi kā
jaunākās, lai atbalstītu Eiropas Savienības centienus
sekmēt cilvēktiesības un pienācīgas kvalitātes
nodarbinātību visiem, kā arī lai izskaustu cilvēku
tirdzniecību gan ES, gan ārpus tās, un šajā jomā
galvenais aspekts ir aizsargāt pamatprincipus un tiesības darbā.
(2)       Starptautiskās Darba
organizācijas (ILO) 1930. gada Piespiedu darba konvencijas
2014. gada protokola, turpmāk tekstā “protokols”, daļas ir
Savienības kompetencē saskaņā ar LESD 153. panta
1. punkta a) un b) apakšpunktu. Jo īpaši daži protokola
noteikumi jau ir ietverti ES tiesību aktu kopumā sociālās
politikas jomā[15].
(3)       Rezultātā
dalībvalstis nevar uzņemties nekādas saistības
attiecībā uz šīm daļām ārpus Eiropas
Savienības iestāžu sistēmas[16].
(4)       ILO statūtu
19. panta 4. punkts par konvenciju pieņemšanu un
ratificēšanu attiecas arī uz protokolu, kas ir saistoša starptautiska
vienošanās, kura jāratificē un kura ir saistīta ar
konvenciju.
(5)       Eiropas Savienība nevar
ratificēt protokolu, jo tā puses var būt tikai valstis.
(6)       Tāpēc ir
jāpilnvaro dalībvalstis ratificēt protokolu, darbojoties
kopīgi Eiropas Savienības interesēs, attiecībā uz
tām daļām, kas ir Savienības kompetencē
saskaņā ar LESD 153. panta 1. punkta a) un
b) apakšpunktu.
(7)       Protokola projekta noteikumi,
izņemot noteikumus saistībā ar sociālo politiku, attieksies
uz lēmumu, kas pieņemts paralēli šim lēmumam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo dalībvalstis tiek pilnvarotas
ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 1930. gada
Piespiedu darba konvencijas 2014. gada protokola daļas, kas ietilpst
Eiropas Savienības kompetencē saskaņā ar LESD 153. panta
1. punkta a) un b) apakšpunktu.
2. pants
Dalībvalstīm jāveic
nepieciešamie pasākumi savu protokola ratifikācijas instrumentu
deponēšanai Starptautiskā Darba biroja
ģenerāldirektorātā, cik drīz vien iespējams,
vēlams līdz 2016. gada 31. decembrim.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības
izskaušanai 2012.–2016. gadā (COM(2012) 286, 19.6.2012.).
[2]               Tostarp ar Direktīvu 91/533/EEK par darba
devēja pienākumu informēt darbiniekus par darba līguma vai
darba attiecību nosacījumiem (rakstisks paziņojums),
Direktīvu 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām,
kā arī ar direktīvām par drošību un veselības
aizsardzību darbā, tostarp ar pamatdirektīvu jeb Direktīvu 89/391/EEK,
Direktīvu 2003/88/EK par darba laiku, Direktīvu 94/33/EEK
par strādājošu jauniešu aizsardzību un
Direktīvu 92/85/EEK par maternitātes aizsardzību.
[3]               Direktīva 2011/36/ES (cilvēku
tirdzniecības novēršana); Direktīva 2012/29/ES (cietušo
tiesības).
[4]               LESD 45. pants un Regula (ES) Nr. 492/2011 par
darba ņēmēju brīvu pārvietošanos Savienībā.
[5]               Direktīva 2004/81/EK (uzturēšanās
atļaujas upuriem) un Direktīva 2009/52/EK (sankcijas pret darba
devējiem). Uz Direktīvu 2008/115/EK (atgriešana),
Direktīvu 2011/98/ES (vienota atļauja) un
Direktīvu 2014/36/ES (sezonas darbinieki) arī attiecas
konkrēti protokola noteikumi un saistītais ieteikums.
[6]               Tiesas 1971. gada 31. marta spriedums par AETR,
lieta 22/70 (Recueil 1971, 263. lpp.); sk. arī LESD
3. panta 2. punktu, kurā šie principi kodificēti.
[7]               Tiesas 1993. gada 19. marta atzinums
Nr. 2/91 par Ķīmisko vielu konvenciju Nr. 170 (Recueil 1993-I,
1061. lpp.).
[8]               Tiesas atzinums 2/91 (turpat), 36., 37. un
38. punkts.
[9]               Padomes 2005. gada 14. aprīļa
Lēmums, ar ko Eiropas Kopienas interesēs dalībvalstīm
atļauj ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas
Konvenciju attiecībā uz jūrnieku personu apliecinošiem
dokumentiem (Konvencija Nr. 185) (OV L 136, 30.5.2005.,
1. lpp.);
Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmums, ar ko
dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas interesēs
ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2006. gada
Konvenciju par darbu jūrniecībā (OV L 161, 22.6.2007.,
63. lpp.);
Padomes 2010. gada 7. jūnija Lēmums, ar kuru
dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs
ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2007. gada
konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā
(188. konvencija) (OV L 145, 11.6.2010., 12. lpp.);
Padomes 2014. gada 28. janvāra Lēmums, ar kuru
dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs
ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 1990. gada
Konvenciju par drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba
vietā (Konvencija Nr. 170) (2014/52/ES);
Padomes 2014. gada 28. janvāra Lēmums, ar kuru
dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs
ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 2011. gada
Konvenciju par pienācīgu darbu mājsaimniecībās
nodarbinātajām personām (Konvencija Nr. 189) (2014/51/ES).
[10]             Tiesas atzinums 2/91, 25. un 26. punkts.
[11]             Tiesas atzinums 2/91, 18. punkts.
[12]             Sk. jaunāko Tiesas 2014. gada
11. jūnija spriedumu lietā C-377/12, 34. punktu.
[13]             Sk. jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes
2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka
noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos
standartus, kas pamatojas uz LESD 82. panta 2. punktu, un Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa
Direktīvu 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības
novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, kas pamatojas uz LESD
82. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu. Protokola
1. panta 1. punkts, 1. panta 2. punkts, 1. panta
3. punkts, 2. panta a) punkts, 2. panta c) punkts,
3. pants, 4. panta 1. punkts, 4. panta 2. punkts tieši
attiecas uz jautājumiem, kas reglamentēti ar minētajām
direktīvām.
[14]             OV C , , . lpp.
[15]             Jo īpaši protokola 1. panta 1. punkts,
2. panta a) punkts un 2. panta d) punkts attiecas uz jautājumiem,
ko reglamentē ar Direktīvu 91/533/EEK par darba devēja
pienākumu informēt darbiniekus par darba līguma vai darba
attiecību nosacījumiem (rakstisks paziņojums),
Direktīvu 2008/104/EK par pagaidu darba aģentūrām,
kā arī ar direktīvām par drošību un veselības
aizsardzību darbā, tostarp ar pamatdirektīvu jeb
Direktīvu 89/391/EEK, Direktīvu 2003/88/EK par darba laiku,
Direktīvu 94/33/EEK par strādājošu jauniešu
aizsardzību un Direktīvu 92/85/EEK par maternitātes
aizsardzību.
[16]             Tiesa: lieta 22/70 Komisija/Padome (“AETR”) (Recueil
1971, 263. lpp., 22. punkts), atzinums 2/91 (“ILO”) (Recueil
1993-I, 1061. lpp., 26. punkts) un lieta C-45/07 Komisija/Grieķija
(Recueil 2009, I-701. lpp., 31. punkts).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.3.2016
            COM(2016) 131 final
            2016/0072(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību konkrētās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Budžeta pozīcija 04 03 01 03)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Lai nodrošinātu vajadzīgo iekšējā tirgus tiesisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai EEZ līgumā jāiekļauj visi attiecīgie ES tiesību akti iespējami ātrāk pēc to pieņemšanas, kā arī jāatļauj EEZ EBTA valstu līdzdalība tādos ES pasākumos vai programmās, kas attiecas uz EEZ.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, lai turpinātu sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Eiropas Savienības nostāju.

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               2016/0072 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību konkrētās jomās, kas nav četras pamatbrīvības
                  (Budžeta pozīcija 04 03 01 03)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 46. un 48. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  1
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  2
                (turpmāk “EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja citstarp var lemt par EEZ līguma 31. protokola (“31. protokols”) grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ietverti nosacījumi un noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi turpināt sadarbību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (5)Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība varētu turpināties pēc 2015. gada 31. decembra,

               (6)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (2)
                  OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.3.2016
            COM(2016) 131 final
            PIELIKUMS
            EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2016(...),ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvībaspriekšlikumamPadomes lēmumspar nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību konkrētās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Budžeta pozīcija 04 03 01 03)

               PIELIKUMS

                  EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. .../2016,

                  ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt sadarbību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm, lai iekļautu sadarbību saistībā ar darba ņēmēju brīvu pārvietošanos, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju un pasākumiem migrantiem, tostarp migrantiem no trešām valstīm.

               (2)Tādēļ EEZ līguma 31. protokols būtu jāgroza, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2016. gada 1. janvāra.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 5. panta 5. un 13. punktā vārdus “un 2015. finanšu gads” aizstāj ar vārdiem “, 2015. un 2016. finanšu gads”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu*.

                  1To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                     EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     EEZ Apvienotās komitejas
                     sekretāri

                     (1)
                  [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]