title: Priekšlikums Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Somijā

text:
   LV
LV    LV
 ---pagebreak---    EIROPAS KOMISIJA
                                 Briselē, 15.6.2010
                                 SEC(2010) 746 galīgā redakcija
                     Priekšlikums
                PADOMES LĒMUMS
   par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Somijā
LV                                                              LV
 ---pagebreak---                                       PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        STABILITĀTES UN IZAUGSMES PAKTA PIEMĒROŠANA PAŠREIZĒJĀ KRĪZES SITUĀCIJĀ
   Daudzu ES valstu kopbudžeta deficīts patlaban pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību
   3 % no IKP. Uz bieži vien ievērojamo deficīta pieaugumu, kā arī uz parāda attīstību jāraugās
   nepieredzētās vispasaules 2008./2009. gada finanšu krīzes un ekonomikas lejupslīdes
   kontekstā. Jāņem vērā vairāki faktori. Pirmkārt, ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinās
   nodokļu ieņēmumi un pieaug sociālo pabalstu (piemēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi.
   Otrkārt, ņemot vērā to, ka budžeta politikai ir svarīga nozīme ārkārtas situācijā, kas pašreiz
   valda ekonomikā, Komisija 2008. gada novembra Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā
   (EEAP), ko decembrī apstiprināja Eiropadome, aicināja veikt fiskālās stimulēšanas
   pasākumus. Plānā paskaidrots, ka stimulēšanas pasākumiem jābūt savlaicīgiem,
   mērķtiecīgiem, ar ierobežotu darbības laiku un katrā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo
   valstu atšķirīgos stāvokļus attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību un konkurētspēju, un tie
   jāpārtrauc, kad ekonomiskie apstākļi uzlabojas. Visbeidzot, lai stabilizētu finanšu sektoru,
   vairākas dalībvalstis ir veikušas pasākumus, no kuriem daži ir ietekmējuši parādu vai palielina
   risku, ka deficīts un parāds varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas valstis atbalsta pasākumu
   izmaksas nākotnē varētu atgūt.
   Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikts, ka Komisijai jāuzsāk pārmērīga budžeta deficīta
   novēršanas procedūra vienmēr, kad kādas dalībvalsts budžeta deficīts pārsniedz atsauces
   vērtību 3 % no IKP. Stabilitātes un izaugsmes paktā 2005. gadā izdarīto grozījumu mērķis
   bija jo īpaši nodrošināt to, ka situācija ekonomikā un budžeta stāvoklis ir pilnībā ņemts vērā
   visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un
   izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta
   stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā, un tādējādi ilgtermiņā nodrošinātu valsts finanšu
   ilgtspējību.
   2.        IEPRIEKŠĒJIE         PASĀKUMI      PĀRMĒRĪGA          BUDŽETA       DEFICĪTA    NOVĒRŠANAS
             PROCEDŪRĀ
   Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. pants paredz pārmērīga budžeta deficīta
   novēršanas procedūru. Šī procedūra ir sīkāk aprakstīta Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97
   „par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
   īstenošanu”1, kas ietilpst Stabilitātes un izaugsmes paktā.
   Saskaņā ar Līguma 126. panta 2. punktu Komisijai jāuzrauga budžeta disciplīnas ievērošana,
   pamatojoties uz šādiem diviem kritērijiem: a) vai plānotā vai faktiskā valsts budžeta deficīta
   attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) pārsniedz atsauces vērtību 3 % (izņemot
   gadījumus, kad šī attiecība ir būtiski un pastāvīgi samazinājusies un sasniegusi atsauces
   vērtībai tuvu līmeni, vai arī ja atsauces vērtība ir pārsniegta tikai izņēmuma kārtā un uz laiku,
   un šī attiecība joprojām ir tuva atsauces vērtībai); un b) vai valsts parāda attiecība pret IKP
   1
           OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Ziņojumā ņemtas arī vērā "Specifikācijas, kā īstenot Stabilitātes un
           izaugsmes paktu, un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko
           Ekonomikas un finanšu padome pieņēma 2009. gada 10. novembrī un kas pieejamas
           http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.
LV                                                      2                                                     LV
 ---pagebreak---    pārsniedz atsauces vērtību 60 % (ja vien šī attiecība pietiekami strauji nesamazinās un
   netuvinās atsauces vērtībai).
   Līguma 126. panta 3. punktā paredzēts, ka tad, ja kāda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo
   kritēriju prasībām, Komisija sagatavo ziņojumu. Šajā ziņojumā „ņem vērā arī to, vai valsts
   budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus
   faktorus, tostarp dalībvalsts ekonomikas un budžeta stāvokli vidēji ilgā laikā.”
   Pamatojoties uz datiem, ko Somijas iestādes paziņojušas 2010. gada aprīlī2, kā arī uz
   Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, Komisija 2010. gada 12. maijā saskaņā ar
   126. panta 3. punktu pieņēma ziņojumu par Somiju3.
   Pēc tam saskaņā ar 126. panta 4. punktu Ekonomikas un finanšu komiteja [2010. gada
   27. maijā] sagatavoja atzinumu par Komisijas ziņojumu.
   3.         PĀRMĒRĪGA BUDŽETA DEFICĪTA PASTĀVĒŠANA
   Saskaņā ar paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta procedūru plānotais Somijas
   kopbudžeta deficīts 2010. gadā sasniegs 4,1 % no IKP, tādējādi pārsniedzot atsauces vērtību
   3 % no IKP. Saskaņā ar 126. panta 3. punktu sastādītajā Komisijas ziņojumā pausts uzskats,
   ka deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP. Trešajā papildbudžetā, ko Somijas
   Finanšu ministrija iesniedza parlamentā 2010. gada 14. maijā, norādīts, ka nodokļu ieņēmumi
   2010. gadā varētu būt par 0,5 % no IKP lielāki nekā plānots, galvenokārt paļaujoties uz
   stingrāku uzņēmumu ienākuma nodokļa uzkrāšanu. Tas rada pozitīvu risku pašreizējām
   prognozēm par valsts finansēm, bet ņemot vērā, ka nav veikts minēto prognožu pilnīgs
   atjauninājums, deficīta mērķis 2010. gadam oficiāli nav mainīts un pašreizējais novērtējums
   paliek spēkā. Plānoto atsauces vērtības pārsniegumu var uzskatīt par pārsniegumu izņēmuma
   kārtā Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētajā nozīmē. Konkrēti, tas ir radies no
   ekonomikas nopietnas lejupslīdes Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē un
   stimulējošiem pasākumiem, kas bija reakcija uz ekonomikas lejupslīdi atbilstīgi Eiropas
   ekonomikas atveseļošanas plānam. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara
   prognozi reālais IKP samazinājās par 7,8 % 2009. gadā, bet tiek prognozēts, kas 2010. gadā
   tas būs 1,4 %. Turklāt plānoto atsauces vērtības pārsniegumu var uzskatīt par īslaicīgu.
   Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi deficīts 2011. gadā būs mazāks
   par atsauces vērtību, ja plānotā ekonomikas atgūšanās apstiprināsies. Līgumā minētais deficīta
   kritērijs nav izpildīts.
   Saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta paziņojumu valsts kopējais parāds 2010. gadā ir 49,9 %
   no IKP, saglabājoties zem atsauces vērtības 60 % no IKP. Saskaņā ar Komisijas dienestu
   2010. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka parāda attiecība būs 50,5 % no IKP 2010. gadā,
   un 2011. gadā palielināsies līdz 54,9 % no IKP. Līgumā minētais parāda kritērijs ir izpildīts.
   2
            Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2009 dalībvalstīm divreiz gadā jāziņo Komisijai par plānoto
            un faktisko valsts budžeta deficīta un parāda līmeni. Jaunākie Somijas paziņotie dati ir pieejami:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
   3
            Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Somiju,
            atrodami šādā tīmekļa vietnē:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
LV                                                          3                                                        LV
 ---pagebreak---    Saskaņā ar Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija savā ziņojumā
   analizēja arī „būtiskos faktorus”. Saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, gatavojot
   lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu, tos drīkst ņemt vērā tikai tad, ja budžeta
   deficīts vienlaikus atbilst diviem nosacījumiem — ka tas saglabājas tuvu atsauces vērtībai un
   ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Somijas gadījumā šie abi nosacījumi nav
   izpildīti. Atsevišķi ņemot, attiecīgie faktori konkrētajā gadījumā šķiet esam diezgan labvēlīgi,
   ievērojot Somijas fiskālās politikas sekmīgos rezultātus.
   Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums ir saskaņā ar Līguma 126. panta 4. punktu un
   atbilst Komisijas saskaņā ar 126. panta 3. punktu sniegtajā ziņojumā iekļautajam
   novērtējumam.
   Komisija, ņemot vērā savu saskaņā ar 126. panta 3. punktu sniegto ziņojumu un pamatojoties
   uz Ekonomikas un finanšu komitejas saskaņā ar 126. panta 4. punktu sniegto atzinumu,
   uzskata, ka Somijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Šis atzinums, ko Komisija pieņēma
   [2010. gada 15. jūnijā], tiek adresēts Padomei saskaņā ar 126. panta 5. punktu. Komisija
   iesaka Padomei pieņemt atbilstīgu lēmumu saskaņā ar 126. panta 6. punktu. Turklāt saskaņā
   ar Līguma 126. panta 7. punktu Komisija Padomei iesniedz ieteikumu par Padomes
   ieteikumu, kas adresējams Somijai, lai tiktu novērsta pārmērīga budžeta deficīta situācija.
   4.         IETEIKUMI, LAI NOVĒRSTU PĀRMĒRĪGU BUDŽETA DEFICĪTU
   Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu Padomes ieteikumā, kas
   izdots saskaņā ar 126. panta 7. punktu, jānosaka, ka attiecīgajai dalībvalstij ne vēlāk kā sešu
   mēnešu laikā jāveic efektīvi pasākumi, kā arī jāparedz termiņš pārmērīgā budžeta deficīta
   novēršanai — tam „jābūt pilnībā novērstam nākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien
   nepastāv īpaši apstākļi”. Izlemjot, vai pastāv īpaši apstākļi, saskaņā ar regulas 2. panta
   6. punktu jāņem vērā „būtiski faktori”, kas izskatīti atbilstīgi Līguma 126. panta 3. punktam
   sagatavotajā Komisijas ziņojumā. Regulas 3. panta 4. punktā Padomei paredzēts pienākums
   ieteikt dalībvalstij sasniegt „minimālu gada uzlabojumu vismaz 0,5 % apmērā no IKP tās
   cikliski koriģētajā bilancē, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, lai tādējādi
   nodrošinātu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu ieteikumā norādītajā termiņā”.
   Somijas gadījumā būtiskie faktori, kas sīkāk izskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta
   3. punktā un pārbaudīti Komisijas ziņojumā, kuru tā sniedz saskaņā ar 124. panta 3.punktu,
   tiek uzskatīti par labvēlīgiem. Tomēr tie neliek secināt, ka pastāv īpaši apstākļi, kuru dēļ būtu
   attaisnojama novirze no parastā termiņa, kas noteikts pārmērīga budžeta deficīta novēršanai.
   Konkrēti, saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, ja politika netiks
   mainīta, tad jau 2011. gadā valsts kopbudžeta deficīts nedaudz samazināsies zem atsauces
   vērtības 3 % no IKP. Ņemot vērā iepriekšminēto, ir lietderīgi ļaut Somijas iestādēm īstenot
   2010. gadā paredzētos fiskālos pasākumus, vienlaikus nodrošinot to, ka plānotā atsauces
   vērtības, 3 % no IKP, pārsniegšana būs ierobežota un uz laiku. Iestādēm ir jānorāda konkrēti
   pasākumi, lai nodrošinātu plānoto pārmērīga budžeta deficīta novēršanu arī 2011. gadā.
   Lai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros veiktu pastiprinātu uzraudzību,
   kas ir vajadzīga, ņemot vērā pārmērīga deficīta novēršanai noteikto termiņu, būs vajadzīga
   regulāra un savlaicīga kontrole attiecībā uz paveikto fiskālās konsolidācijas stratēģijas
   īstenošanā, lai nodrošinātu pārmērīgā deficīta novēršanu. Šajā kontekstā Somijas 2011. gada
   stabilitātes programmas atjauninājumā šim jautājumam varētu atvēlēt atsevišķu nodaļu.
LV                                                  4                                                LV
 ---pagebreak---    Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums
                                                                         2007      2008       2009       2010      2011
                                         COM 2010. g. pavasara
                                                 prognoze                 4,9       1,2       -7,8        1,4        2,1
               Reālais IKP                   Fin. min. 2010. g.
              (izmaiņas %)                  pavasara prognoze             4,9       1,2       -7,8        1,1        2,1
                                         COM 2010. g. pavasara
                                                 prognoze1                 5        4,1        -5        -4,6       -3,8
      Ražošanas apjoma starpība              Fin. min. 2010. g.
        (% no potenciālā IKP)               pavasara prognoze            n.p.      n.p.       n.p.       n.p.       n.p.
                                         COM 2010. g. pavasara
                                                 prognoze                 5,2       4,2       -2,2       -3,8       -2,9
      Valsts kopbudžeta bilance              Fin. min. 2010. g.
               (% no IKP)                   pavasara prognoze             5,2       4,1       -2,4       -4,2       -2,2
                                         COM 2010. g. pavasara
                                                 prognoze                 6,7       5,6        -1        -2,6       -1,7
            Primārā bilance                  Fin. min. 2010. g.
               (% no IKP)                   pavasara prognoze            n.p.      n.p.       n.p.       n.p.       n.p.
                                         COM 2010. g. pavasara
                                                 prognoze                 2,6       2,1        0,3       -1,4        -1
       Cikliski koriģētā bilance             Fin. min. 2010. g.
               (% no IKP)                   pavasara prognoze            n.p.      n.p.       n.p.       n.p.       n.p.
                                         COM 2010. g. pavasara
                                                 prognoze                 2,6       2,1        0,4       -1,3        -1
          Strukturālā bilance2               Fin. min. 2010. g.
               (% no IKP)                   pavasara prognoze            n.p.      n.p.       n.p.       n.p.       n.p.
                                         COM 2010. g. pavasara
                                                 prognoze                35,2      34,2        44        50,5      54,9
        Valsts kopējais parāds               Fin. min. 2010. g.
               (% no IKP)                   pavasara prognoze            35,2      34,2        44        49,9      51,7
    Piezīmes.
    1
      Pamatojoties uz lēsto potenciālo pieaugumu 2,2%, 2,1%, 1,1 %, 1,0 % un 1,3 % apmērā attiecīgi laikposmā no
    2007. gada līdz 2011. gadam.
    2
      Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada
    pavasara prognozi vienreizēju un citu pagaidu pasākumu apjoms 2009. gadā ir 0,1 % no IKP un 2010. gadā 0,2 % no
    IKP, abi deficītu palielinoši.
    Avots:
    Finanšu ministrijas 2010. gada pavasara prognoze; Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognoze (COM);
    Komisijas dienestu aprēķini
LV                                                                5                                                        LV
 ---pagebreak---                                               Priekšlikums
                                        PADOMES LĒMUMS
                       par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Somijā
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Somijas apsvērumus,
   tā kā:
   (1)    Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās
          no pārmērīga valsts budžeta deficīta.
   (2)    Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai
          nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina
          nodarbinātības kāpumu.
   (3)    Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra, ko regulē Līguma 126. pants, kuru
          sīkāk izskaidro Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt
          pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu4, un kas ir Stabilitātes un
          izaugsmes pakta sastāvdaļa, paredz pieņemt lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta
          pastāvēšanu. Līgumam pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta
          novēršanas procedūru ir izklāstīti citi noteikumi par pārmērīga budžeta deficīta
          novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/20095 paredzēti sīki
          izstrādāti noteikumi un definīcijas par to, kā piemērot minētā protokola noteikumus.
   (4)    Ar Stabilitātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika meklētas iespējas uzlabot
          efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu
          ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošināt, lai ekonomiskais un budžeta stāvoklis
          būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras
          posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai,
          lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā.
   4
          OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.
   5
          OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.
LV                                                  6                                             LV
 ---pagebreak---    (5)    Līguma 126. panta 5. punktā noteikts, ka Komisija adresē Padomei atzinumu, ja tā
          uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts. Komisija,
          ņēmusi vērā savu ziņojumu saskaņā ar 126. panta 3. punktu un balstoties uz
          Ekonomikas un finanšu Komitejas atzinumu saskaņā ar 126. panta 4. punktu, ir
          secinājusi, ka Somijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija ir adresējusi
          Padomei šādu atzinumu par Somiju [2010. gada 15. jūnijā]6.
   (6)    Līguma 126. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei ir jāizskata jebkādi apsvērumi, ko,
          iespējams, vēlētos iesniegt attiecīgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz vispārēju
          novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Somijas
          gadījumā šā vispārējā novērtējuma rezultātā ir pieņemti turpmāk minētie secinājumi.
   (7)    Saskaņā ar datiem, ko Somijas iestādes paziņojušas 2010. gada aprīlī, bija plānots, ka
          valsts kopbudžeta deficīts Somijā sasniegs 4,1 % no IKP 2010. gadā, tādējādi
          pārsniedzot atsauces vērtību 3 % no IKP. Lai gan trešajā papildbudžetā, ko Somijas
          Finanšu ministrija iesniedza parlamentā 2010. gada 14. maijā, norādīts, ka nodokļu
          ieņēmumi 2010. gadā varētu būt lielāki nekā plānots, oficiāli tas nav mainījis deficīta
          mērķi. Plānotais deficīts nav bijis tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP, bet plānotais
          atsauces vērtības pārsniegums ir izņēmums Līgumā un Stabilitātes un izaugsmes paktā
          paredzētajā nozīmē. Tas jo īpaši ir ekonomikas nopietnas lejupslīdes rezultāts Līguma
          un Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Turklāt plānoto atsauces vērtības
          pārsniegumu var uzskatīt par īslaicīgu. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2010. gada
          pavasara prognozi deficīts 2011. gadā būs mazāks par atsauces vērtību, ja plānotā
          ekonomikas atgūšanās apstiprināsies. Līgumā minētais deficīta kritērijs nav izpildīts.
   (8)    Saskaņā ar informāciju, ko Somijas iestādes paziņoja 2010. gada aprīlī, valsts kopējais
          parāds vēl nepārsniedz atsauces vērtību 60 % no IKP, proti, tas ir 49,9 % no IKP
          2010. gadā. Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozē lēsts, ka parāda
          attiecība 2010. gadā būs 50,5 % no IKP un tā pieaugs līdz 54,9 % no IKP 2011. gadā,
          kas nepārsniedz atsauces vērtību 60 % no IKP. Līgumā minētais parāda kritērijs ir
          izpildīts.
   (9)    Gatavojot Padomes lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu atbilstīgi
          126. panta 6. punktam, „būtiskos faktorus” saskaņā ar Padomes Regulas (EK)
          Nr. 1467/97 2. panta 4. punktu drīkst ņemt vērā tikai tad, ja vienlaikus ir pilnībā
          izpildīti divi nosacījumi, proti, ka budžeta deficīts joprojām saglabājas tuvu atsauces
          vērtībai un ka atsauces vērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. Somijas gadījumā šie abi
          nosacījumi nav izpildīti. Tāpēc šā lēmuma pieņemšanas gaitā nav ņemti vērā būtiskie
          faktori,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                                   1. pants
   No vispārējā novērtējuma izriet, ka Somijā ir pārmērīgs budžeta deficīts.
   6
          Visi ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Somiju,
          atrodami šādā tīmekļa vietnē:
          http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.
LV                                                     7                                                       LV
 ---pagebreak---                                              2. pants
   Šis lēmums ir adresēts Somijas Republikai.
   Briselē,
                                              Padomes vārdā —
                                              priekšsēdētājs
                                              […]
LV                                               8            LV


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0344

Priekšlikums Padomes lēmums ar ko atļauj laist tirgū rudzu maizi, kam pievienoti fitosterīni/fitostanoli, kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97  /* COM/2005/0344 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.7.2005COM(2005) 344 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko atļauj laist tirgū rudzu maizi, kam pievienoti fitosterīni/fitostanoli, kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKarl Fazer Ltd. 2000. gada 24. septembrī saskaņā ar 4. pantu Regulā (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām, Somijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu, lai laistu tirgū pārtiku, kam pievienoti fitosterīni, kā jaunu pārtikas produktu vai jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas.Somijas sākotnējā novērtējuma ziņojumā secināts, ka fitosterīni lietošanai pārtikā ir droši. Taču citas dalībvalstis izteica pamatotus iebildumus, ka tos laiž tirgū kā jaunus pārtikas produktus vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļas. Tādēļ saskaņā ar Regulas 258/97 7. panta 1. punktu bija jāpieņem atļaujas lēmums, izmantojot komitoloģijas procedūru.Ņemot vērā dalībvalstu iebildumus, Komisija lūdza agrākajai Pārtikas zinātniskajai komitejai (SCF) sniegt atzinumu, un tas tika sniegts 2003. gada 5. martā. PZK savā atzinumā par atļaujas pieteikumiem attiecībā uz dažādiem ar augu sterīniem bagātinātiem pārtikas produktiem, tostarp par Karl Fazer Ltd. pieteikumu, secināja, ka fitosterīnu pievienošana nav kaitīga ar noteikumu, ka patēriņa deva nepārsniedz 3 gramus dienā.Turklāt Pārtikas zinātniskās komitejas (PZK) 2002. gada 26. septembra atzinumā "Vispārīgas atziņas par paaugstinātas fitosterīnu līmeņu uzņemšanas no dažādiem uztura avotiem ilglaicīgo ietekmi, jo īpaši attiecībā uz β-karotīnu" norādīts, ka nav pierādīti papildu ieguvumi, pārsniedzot 3 gramu fitosterīnu dienas devu, un lielu devu uzņemšana var izraisīt nevēlamu iedarbību, tāpēc vajadzētu izvairīties no augu sterīnu uzņemšanas lielākā devā nekā 3 grami dienā.Ņemot to vērā, 2004. gada 30. aprīlī Pastāvīgajā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejā balsošanai tika iesniegts Komisijas lēmuma projekts, ar ko atļauj laist tirgū rudzu maizi, kam pievienoti fitosterīni/fitostanoli, kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu. Sešas dalībvalstis balsoja par, sešas dalībvalstis balsoja pret, un trīs dalībvalstis atturējās.Komitejai neizdevās ar kvalificētu balsu vairākumu sniegt atzinumu par Komisijas iesniegto projektu. Tādēļ saskaņā ar Regulas Nr. 258/97 13. panta 4. punkta b) apakšpunktu un saskaņā ar Padomes Lēmuma 1999/468/EK 5. pantu Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificēto balsu vairākumu un jāinformē Eiropas Parlaments, kas var pieņemt nostāju saskaņā ar minētā lēmuma 8. pantu.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar ko atļauj laist tirgū rudzu maizi, kam pievienoti fitosterīni/fitostanoli, kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām[1], un jo īpaši tās 7. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā(1) Karl Fazer Ltd. 2000. gada 21. septembrī iesniedza Somijas kompetentajām iestādēm pieprasījumu kā jaunus pārtikas produktus vai jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laist tirgū pārtikas produktus ar pievienotiem fitosterīniem.(2) Somijas kompetentās iestādes 2001. gada 29. janvārī izdeva sākotnējo novērtējuma ziņojumu.(3) Somijas kompetentā pārtikas nekaitīguma novērtēšanas iestāde savā sākotnējā novērtējuma ziņojumā secināja, ka fitosterīni/fitostanoli nav kaitīgi lietošanai pārtikā.(4) Komisija 2001. gada 13. martā nosūtīja šo sākotnējo novērtējuma ziņojumu visām dalībvalstīm.(5) 60 dienu laikposmā, kas noteikts regulas 6. panta 4. punktā, saskaņā ar minēto noteikumu tika izvirzīti pamatoti iebildumi pret produktu tirdzniecību.(6) Pārtikas zinātniskās komitejas (PZK) 2002. gada 26. septembra atzinumā "Vispārīgas atziņas par paaugstinātas fitosterīnu līmeņu uzņemšanas no dažādiem uztura avotiem ilglaicīgo ietekmi, jo īpaši attiecībā uz (-karotīnu" norādīts, ka nav pierādīts papildu labums, pārsniedzot 3 gramu fitosterīnu dienas devu, un lielu devu uzņemšana var izraisīt nevēlamu iedarbību, tāpēc vajadzētu izvairīties no augu sterīnu uzņemšanas lielākā devā nekā 3 grami dienā.(7) Turklāt PZK 2003. gada 5. marta atzinumā par atļaujas pieteikumiem attiecībā uz dažādiem ar augu sterīniem bagātinātiem pārtikas produktiem atkārtoti uzsvēra bažas par kumulatīvo iedarbību, uzņemot tos ar dažādiem produktiem, kuriem pievienoti fitosterīni. Taču attiecībā uz Oy Karl Fazer Ab pieteikumu PZK apstiprināja, ka fitosterīnu pievienošana virknei maizes produktu ir droša.(8) Lai novērstu bažas par fitosterīnu/fitostanolu kumulatīvo iedarbību, uzņemot tos ar dažādiem produktiem, Oy Karl Fazer Ab piekrita ierobežot sākotnējo pieteikumu attiecībā uz rudzu maizi.(9) Komisijas Regulā (EK) Nr. 608/2004 par tādas pārtikas un pārtikas sastāvdaļu marķēšanu, kam pievienoti fitosterīni, fitosterīnu esteri, fitostanoli un/vai fitostanolu esteri[2], noteikts, ka patērētājiem jāsaņem visa nepieciešamā informācija, lai nepieļautu pievienoto fitosterīnu/fitostanolu pārmērīgu uzņemšanu.(10) Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja nav sniegusi pozitīvu atzinumu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsTiek atļauts laist Kopienas tirgū 1. pielikumā minētos pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kam pievienoti 2. pielikumā norādītie fitosterīni/fitostanoli, turpmāk - produkti.2. pantsProdukti jānoformē tādā veidā, lai tos varētu viegli sadalīt atsevišķās porcijās, kas satur vai nu minimālo 3 g fitosterīnu/fitostanolu devu (lietojot vienu porciju dienā), vai maksimālo 1 g fitosterīnu/fitostanolu devu (lietojot trīs porcijas dienā).3. pantsŠis lēmums ir adresēts Oy Karl Fazer Ab, Fazerintie 6, FIN-00941 Helsinki.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs1. pielikums1. pantā minētie produktiRudzu maize, kuras sastāvā ir ≥ 50 % rupja maluma rudzu milti, veseli vai sašķelti rudzu graudi un rudzu pārslas; ≤ 30% kviešu; ≤ 5% pievienotā cukura, bet nav pievienoti tauki.2. pielikumsPārtikai un pārtikas sastāvdaļām pievienojamo fitosterīnu un fitostanolu specifikācijaDefinīcija:Fitosterīni un fitostanoli ir sterīni un stanoli, kas vai nu ekstrahēti no augiem un noformēti kā brīvie sterīni un stanoli, vai esterificēti ar pārtikas taukskābi.Sastāvs (pēc GC-FID vai ekvivalentas metodes):( 80% (-sitosterīns( 15% (-sitostanols( 40% kampesterīns( 5% kampestanols( 30 % stigmasterīns( 3% brasikasterīns( 3% citi sterīni un stanoliPiesārņojums/tīrība (pēc GC-FID vai ekvivalentas metodes)Visiem fitosterīniem un fitostanoliem, kas ekstrahēti no citiem avotiem, kuri nav pārtikā izmantojama augu eļļa, ir jābūt bez piemaisījumiem, ko vislabāk nodrošināt, sasniedzot fitosterīnu un fitostanolu sastāvdaļu tīrības pakāpi, kas ir lielāka par 99 %.[1] OV L 43, 14.02.1997., 1. lpp.[2] OV L 97, 1.4.2004., 44. lpp.


				|

		52012PC0654

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Beļģijai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu 285. panta /* COM/2012/0654 final - 2012/0312 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Saskaņā ar 395. panta 1. punktu
2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo
pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[1]
(turpmāk "PVN direktīva") Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar
vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus,
lai atkāptos no minētās direktīvas noteikumiem ar nolūku vienkāršot PVN
iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai
izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.
Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta
2012. gada 21. jūnijā, Beļģija lūdza atļauju ieviest atbrīvojumu no
nodokļa tādiem nodokļa maksātājiem, kuru gada apgrozījums nav lielāks par
EUR 25 000. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu
Komisija 2012. gada 13. septembra vēstulē ir informējusi pārējās
dalībvalstis par Beļģijas lūgumu. Ar 2012. gada 17. septembra vēstuli
Komisija paziņoja Beļģijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata
par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.
Vispārīgais konteksts
PVN direktīvas XII sadaļas 1. iedaļā
dalībvalstīm paredzēta iespēja mazajiem uzņēmumiem piemērot īpašas shēmas,
tostarp iespēja piemērot atbrīvojumu no nodokļa tādiem nodokļa maksātājiem,
kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Šis atbrīvojums nozīmē, ka
nodokļa maksātājam nav jāiekasē PVN par piegādēm un līdz ar to nodokļa
maksātājs nevar atgūt samaksāto priekšnodokli.
Atbilstoši Direktīvas 285. pantam
dalībvalstis, kuras nav izmantojušas Padomes Direktīvas 67/228/EEK 14. pantu[2], var atbrīvot no nodokļa tādus
nodokļa maksātājus, kuriem robežvērtība nav lielāka par EUR 5000.
Pašreizējā ekonomiskajā un politiskajā
gaisotnē Beļģijas valdība vēlētos paaugstināt šo robežvērtību līdz EUR
25 000, ar iespēju to palielināt, lai saglabātu atbrīvojuma vērtību reālā
izteiksmē. Ieviešot tādu robežvērtību, tiktu vienkāršota PVN sistēma mazajiem
uzņēmumiem un ievērojami samazināts slogs tiem uzņēmumiem, kuri var pretendēt
uz šo shēmu, atbrīvojot tos no daudziem PVN pienākumiem, kas tiem uzlikti
saskaņā ar parasto PVN režīmu. Nodokļa maksātājiem šās sistēmas izmantošana
būtu fakultatīva. Pēc Beļģijas iestāžu domām šo shēmu izmantos aptuveni
1 % nodokļa maksātāju, attiecīgi minimāli ietekmējot budžetu (aptuveni
0,2 %).
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Komisija 2004. gadā izteica priekšlikumu
līdz EUR 100 000 paaugstināt gada apgrozījuma robežvērtību, kuru
dalībvalstis var piemērot (COM(2004) 728 galīgā redakcija), atbrīvojot
nodokļa maksātājus no PVN.
Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem
un mērķiem
Nepiemēro.
2.           APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM
UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Nepiemēro
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.
Ietekmes novērtējums
Padomes lēmuma priekšlikuma mērķis ir ieviest
vienkāršošanas pasākumu, kas atceļ daudzas PVN saistības uzņēmumiem, kuru
darbības gada apgrozījums nav lielāks par EUR 25 000, un tādējādi tam
ir iespējama pozitīva ietekme.
Šī ietekme jebkurā gadījumā būs neliela, jo
ierobežots ir gan atkāpes piemērošanas laiks, gan darbības joma.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Atļauja Beļģijai piemērot atkāpi no PVN
direktīvas attiecībā uz vienkāršošanas pasākumu uzņēmumiem, kuru gada
apgrozījums nav lielāks par EUR 25 000.
Juridiskais pamats
PVN direktīvas 395. pants.
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā
kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ.
Šis lēmums attiecas uz atļauju, ko piešķir
dalībvalstij pēc tās pieprasījuma, un tas neuzliek nekādus pienākumus.
Ņemot vērā atkāpes ierobežoto darbības jomu,
īpašais pasākums ir samērīgs ar izvirzīto mērķi.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes
lēmums.
Saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu atkāpes
no kopējiem noteikumiem ir pieļaujamas vienīgi ar Padomes atļauju, ko pēc
Komisijas priekšlikuma tā pieņem ar vienprātīgu lēmumu. Turklāt Padomes lēmums
ir vispiemērotākais juridiskais instruments, jo to var adresēt atsevišķām
dalībvalstīm.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē ES budžetu, jo Beļģija
veiks kompensācijas aprēķinu saskaņā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom) 1553/89
6. pantu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Pārbaudes/pārskatīšanas/turpināmības
klauzula
Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības
klauzula.
2012/0312 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar ko Beļģijai atļauj piemērot īpašu
pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās
vērtības nodokļa sistēmu 285. panta
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību,
ņemot vērā Padomes 2006. gada
28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības
nodokļa sistēmu[3]
un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Vēstulē, kas reģistrēta
Komisijā 2012. gada 21. jūnijā, Beļģija lūdza atļauju, atkāpjoties no
Direktīvas 2006/112/EK 285. panta, ieviest īpašu pasākumu, lai no
pievienotās vērtības nodokļa (PVN) atbrīvotu nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums
nav lielāks par EUR 25 000. Ar tādu pasākumu minētie nodokļa maksātāji
būtu atbrīvoti no dažiem vai visiem pienākumiem attiecībā uz PVN, kuri minēti
Direktīvas 2006/112/EK XI sadaļas 2.–6. nodaļā.
(2)       Komisija 2012. gada
13. septembra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Beļģijas lūgumu.
Ar 2012. gada 17. septembra vēstuli Komisija paziņoja Beļģijai, ka
tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu
pieprasījumu.
(3)       Atbilstoši Direktīvas
2006/112/EK 285. pantam dalībvalstis, kuras nav izmantojušas Padomes
Direktīvas 67/228/EEK 14. pantu[4],
var atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru apgrozījums nav lielāks
par EUR 5000. Beļģija ir lūgusi paaugstināt šo robežvērtību līdz EUR 25 000.
(4)       Augstāka robežvērtība īpašajā
shēmā, kas paredzēta mazajiem uzņēmumiem, ir vienkāršošanas pasākums, jo tā var
ievērojami samazināt PVN pienākumus vismazākajiem uzņēmumiem. Īpašā shēma
nodokļa maksātājiem nav obligāta.
(5)       2004. gada
29. oktobra priekšlikumā direktīvai par pievienotās vērtības nodokļa
saistību vienkāršošanu[5]
Komisija iekļāva noteikumus, kuru mērķis ir atļaut dalībvalstīm palielināt
nodokļa atvieglojumam paredzēto gada apgrozījuma robežvērtību līdz EUR
100 000 vai līdz šās summas ekvivalentam valsts valūtā, un noteica, ka šo
robežvērtību katru gadu var atjaunināt. Beļģijas iesniegtais lūgums atbilst šim
priekšlikumam.
(6)       Atkāpe neietekmē Savienības
pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodoklis, un ietekme uz attiecīgās
dalībvalsts kopējo iekasēto nodokļu summu galapatēriņa posmā ir nenozīmīga,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK
285. panta, Beļģijai tiek atļauts atbrīvot no PVN nodokļa maksātājus, kuru
gada apgrozījums nav lielāks par EUR 25 000.
Beļģija var paaugstināt robežvērtību, lai
saglabātu atbrīvojuma vērtību reālajā izteiksmē.
2. pants
Šo lēmumu piemēro līdz dienai, kad stājas
spēkā direktīva, ar ko groza gada apgrozījuma summu robežvērtības, līdz kurām
nodokļa maksātāji var saņemt atbrīvojumu no PVN, vai līdz 2015. gada
31. decembrim atkarā no tā, kurš termiņš ir agrāk.
Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
3. pants
Šis lēmums ir adresēts Beļģijas Karalistei.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[2]               OV 71, 14.4.1967.,
1303.–1312. lpp.
[3]               OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.
[4]               OV 71, 14.4.1967., 1303.–1312. lpp.
[5]               COM(2004) 728 galīgā redakcija.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0587

Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)  /* COM/2009/0587 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.10.2009COM(2009)587 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķiEiropas Ekonomikas kopienas vārdā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2112/78 tika apstiprināta 1975. gada 14. novembra Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (TIR konvencija). Konvencija Kopienā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā.Ierosinātā lēmuma mērķis ir Kopienā pieņemt TIR konvencijas jaunākos grozījumus, par kuriem vienojusies UNECE darba grupa par muitas jautājumiem, kas skar transportu.1.2. Vispārīgais kontekstsTIR konvenciju administrē Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas Komisija (UNECE) Ženēvā, un ar konvenciju ir izveidota muitas tranzīta procedūra starptautiskajiem preču pārvadājumiem ar autotransportu. Saskaņā ar konvenciju preces, kurām piemēro muitas un nodokļu atlikšanas nosacījumus, atļauts transportēt pāri valstu robežām ar muitas dienestu minimālu iejaukšanos pārvadāšanas procesā. TIR sistēma sekmē starptautiskās tirdzniecības attīstību, jo tiek mazināti ierastie kavējošie faktori starptautiskajos pārvadājumos. Ar šādas sistēmas palīdzību iespējams būtiski ietaupīt transporta izmaksas, jo tiek mazināta kavēšanās tranzīta procesā. Sistēmas vissvarīgākā priekšrocība ir tā, ka TIR konvencija, pateicoties starptautiskai galvojumu ķēdei, nodrošina nepieciešamo galvojumu salīdzinoši vienkāršu pieejamību.UNECE darba grupa par muitas jautājumiem, kas skar transportu, ir vienojusies, ka TIR konvencijā ir nepieciešami daži grozījumi. Šie grozījumi attiecas uz TIR konvencijas 9. pielikuma I daļu. Šī daļa attiecas uz atļauju došanas procesu asociācijām saistībā ar karnešu izsniegšanu un galvojumu došanu. Darba grupa nolēma reorganizēt šo konvencijas daļu un pievienot dažus jaunus elementus, kas sastopami praksē, bet nav skaidri noteikti konvencijas tekstā. Saskaņā ar priekšlikumu asociācijām būs pienākums iesniegt kompetentajām iestādēm globālās apdrošināšanas līguma, ko tās noslēgušas ar starptautiskajiem globālās apdrošināšanas devējiem, pilnīga un galīga teksta apliecinātas kopijas. Tagad asociācijām jāinformē starptautiskā organizācija par maksājuma pieprasījumiem, ko tām iesniegušas muitas iestādes. Turklāt TIR sistēma tagad ir pieejama asociācijām, kas nepārstāv transporta nozares intereses.1.3. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāTIR konvencijas 9. pielikuma I daļa.1.4. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemLēmuma priekšlikums atbilst kopīgajai tirdzniecības un transporta politikai. TIR sistēma, ar kuru sekmē preču pārvadājumus ar autotransportu, nodrošina preču pārvadājumus 68 konvencijas līgumslēdzēju valstu teritorijā ar minimālu muitas iestāžu iejaukšanos, un tā arī ļauj salīdzinoši vienkārši saņemt nepieciešamos galvojumus, pateicoties starptautiskai galvojumu ķēdei. Ar TIR konvenciju panāktie vienkāršojumi atbilst pārskatītajai Lisabonas stratēģijai.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsPriekšlikums tika apspriests ar Starptautisko autopārvadātāju savienību (IRU). Apspriedes notika Muitas kodeksa komitejas sanāksmēs un UNECE darba grupā par muitas jautājumiem, kas skar transportu.Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāLabvēlīgs atzinums.2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.2.3. Ietekmes novērtējumsIerosinātie grozījumi nemaina TIR konvencijas 9. pielikuma I daļas būtību, bet reorganizē šo daļu tā, lai atļauju procedūra asociācijām attiecībā uz TIR karnešu izsniegšanu un galvojumu došanu būtu vieglāk saprotama un piemērojama. Turklāt ir pievienoti daži jauni elementi. Saskaņā ar 9. pielikuma I daļas 1. punktu TIR sistēma tagad ir pieejama asociācijām, kas nepārstāv transporta nozares intereses. Minētajā konvencijas 9. pielikuma daļā asociācijām uzlikts pienākums iesniegt kompetentajām iestādēm globālās apdrošināšanas līguma, ko tās noslēgušas ar starptautiskajiem globālās apdrošināšanas devējiem, pilnīga un galīga teksta apliecinātas kopijas. Tagad asociācijām jāinformē starptautiskā organizācija par maksājuma pieprasījumiem, ko tām iesniegušas muitas iestādes.Pateicoties šiem ieviestajiem grozījumiem, atļauju procedūra asociācijām attiecībā uz TIR karnešu izsniegšanu un galvojumu došanu konvencijā aprakstīta precīzāk. TIR konvencija būs brīvi pieejama asociācijām, kas nepārstāv transporta nozari. Praktiskas lietas, kas jau sastopamas sistēmas galveno dalībnieku praksē, tagad būs precīzi noteiktas konvencijas tekstā.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkumsIerosinātais lēmums izklāsta Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti.3.2. Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līguma 133. pants un 300. panta 2. punkta otrā daļa.3.3. Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. Tas ļauj ieviest grozījumus starptautiskā nolīgumā, kurā jau ir ievērots subsidiaritātes princips.Ierosinātos grozījumus vispirms pieņēma UNECE darba grupa par muitas jautājumiem, kas skar transportu.3.4. Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tas ļauj ieviest grozījumu starptautiskā nolīgumā, kurā jau ir ievērots proporcionalitātes princips.3.5. Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: lēmums.Parasti starptautiskus nolīgumus un šādu nolīgumu grozījumus Kopienas tiesiskajā kārtībā iestrādā, pieņemot lēmumu.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Kopienas nostāju attiecībā uz priekšlikumu grozīt Muitas konvenciju par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (1975. gada TIR konvencija)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu,tā kā:1.  Kopienas vārdā ar Padomes 1978. gada 25. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2112/78 tika apstiprināta 1975. gada 14. novembra Muitas konvencija par starptautiskajiem preču pārvadājumiem, izmantojot TIR karneti (TIR konvencija)[1], un Kopienā tā stājās spēkā 1983. gada 20. jūnijā[2].2.  TIR konvencijas konsolidēta versija tika publicēta pielikumā Padomes 2009. gada 28. maija Lēmumam 2009/477/EK[3], saskaņā ar kuru Komisijai tālāki konvencijas grozījumi jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , norādot to spēkā stāšanās datumu.3.  UNECE darba grupa par muitas jautājumiem, kas skar transportu, 2009. gada jūnijā nolēma, ka TIR konvencijā ir nepieciešami daži grozījumi. Šie grozījumi attiecas uz TIR konvencijas 9. pielikuma I daļu, kura skar atļauju procedūru asociācijām attiecībā uz TIR karnešu izdošanu un galvojumu došanu.4.  Ierosinātie grozījumi nemaina TIR konvencijas 9. pielikuma I daļas būtību, bet reorganizē šo daļu tā, lai atļauju procedūra asociācijām attiecībā uz TIR karnešu izsniegšanu un galvošanu būtu vieglāk saprotama un piemērojama. Turklāt ir pievienoti daži jauni elementi. TIR konvencija būs brīvi pieejama asociācijām, kas nepārstāv transporta nozari. Citi grozījumi attiecas uz praktiskām lietām, kas praksē sastopamas, bet nav noteiktas konvencijas tekstā.5.  Visas dalībvalstis ir izteikušas labvēlīgu atzinumu par grozījumu priekšlikumu. Projekts, kuru sagatavojusi Darba grupa par muitas jautājumiem, kas skar transportu, jau ir apspriests Muitas kodeksa komitejā un ir guvis apstiprinājumu.6.  TIR konvencijas Administratīvās komitejas nākamā sanāksme paredzēta 2009. gada septembrī un gaidāms, ka visas Konvencijas līgumslēdzējas puses būs gatavas oficiāli pieņemt ierosinātos TIR konvencijas grozījumus.7.  Tāpēc ir jāpieņem Kopienas nostāja attiecībā uz ierosinātajiem grozījumiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsKopienas nostāja Administratīvajā komitejā pamatojas uz pielikumā pievienoto grozījumu projektu.2. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Komisija pieņemtos grozījumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , norādot to spēkā stāšanās datumu.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSTIR konvencijas 9. pielikuma I daļu groza šādi:“I daļaATĻAUJA ASOCIĀCIJĀM IZSNIEGT TIR KARNETES UN DOT GALVOJUMUSNORMAS UN NOSACĪJUMI8.  LAI LīGUMSLēDZēJAS PUSES DOTU ATļAUJU TIR KARNEšU IZSNIEGšANAI UN GALVOJUMU DOšANAI SASKAņā AR KONVENCIJAS 6. PANTU, ASOCIāCIJAI IR JāATBILST šāDāM NORMāM UN NOSACīJUMIEM:a) jāuzrāda pierādījumi, ka tā jau vismaz gadu darbojas kā asociācija līgumslēdzējas puses valstī, kurā izdota atļauja;b) jāuzrāda pierādījumi par stabilu finansiālo situāciju un organizatoriskajām iespējām, kas tai ļauj veikt no konvencijas nosacījumiem izrietošos pienākumus;c) jāsniedz pierādījumi, ka tā nav veikusi muitas vai nodokļu tiesību aktu nopietnus vai atkārtotus pārkāpumus;d) jānoslēdz rakstiska vienošanās vai jebkāds cits juridisks instruments starp asociāciju un tās Līgumslēdzējas puses kompetentajām iestādēm, kuras teritorijā tā dibināta, iekļaujot arī noteikumus par to, ka asociācija piekrīt veikt pienākumus, kas izklāstīti šīs daļas 3. punktā.9.  TIR Kontroles komisijā ir jāiesniedz šīs rakstiskās vienošanās vai cita atbilstoša juridiskā instrumenta apstiprināta kopija, kā arī nepieciešamības gadījumā apstiprināts tā tulkojums angļu, franču vai krievu valodā. Par jebkādiem grozījumiem nekavējoties ir jāinformē TIR Kontroles komisija.10.  Asociācijas pienākumi ir:i) ievērot konvencijas 8. pantā noteiktos pienākumus;ii) piekrist maksimālajam Līgumslēdzējas Puses noteiktajam maksājumam par TIR karneti, ko var pieprasīt saskaņā ar konvencijas 8. panta 3. punktu;iii) pastāvīgi pārbaudīt, it īpaši, pirms tiek pieprasīta atļauja personām saņemt piekļuvi TIR režīmam, kā arī, vai šīs personas ievēro minimālās normas un nosacījumus, kas izklāstītas šā pielikuma II daļā;iv) galvot par visām saistībām, kas rodas tās valsts teritorijā, kur asociācija dibināta, attiecībā uz pārvadājumiem ar TIR karneti, ko tā ir izsniegusi vai ko ir izsniegusi citas valsts asociācija, kas ir dalībniece tajā pašā starptautiskajā organizācijā, kuras dalībniece ir asociācija;v) ar apdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas grupas vai citas finanšu institūcijas starpniecību uzņemties atbildību attiecībā pret Līgumslēdzējas puses kompetentajām iestādēm tās valsts teritorijā, kur asociācija dibināta. Apdrošināšanas vai finansiālas garantijas līgums(-i) attiecas uz visu saistību kopumu par visām TIR operācijām, kuras veiktas ar TIR karnetēm, ko izsniegusi pati asociācija vai ko izsniegušas citu valstu asociācijas, kas ir dalībnieces tajā pašā starptautiskajā organizācijā, kuras dalībniece ir asociācija.Termiņš, kādā tiek paziņots par apdrošināšanas vai finansiālas garantijas līguma(-u) pārtraukšanu, nav mazāks kā termiņš, kurā tiek paziņots par rakstiskās vienošanās vai cita juridiskā instrumenta, kas noteikti 1. punkta d) apakšpunktā, pārtraukšanu. Apdrošināšanas vai finansiālas garantijas līguma(-u) apstiprināta kopija, kā arī visi šo dokumentu turpmākie grozījumi, nepieciešamības gadījumā ar apstiprinātu šo dokumentu tulkojumu angļu, franču vai krievu valodā, ir nosūtāmi TIR Kontroles komisijai;vi) katra gada 1. martā informēt TIR Kontroles komisiju par cenu katram TIR karnešu veidam, ko tā izdod;vii) atļaut kompetentām iestādēm pārbaudīt dokumentus un kontus, kas saistīti ar TIR režīma administrēšanu;viii) piekrist pasākumiem, kas tiek veikti, lai atrisinātu strīdus, kuri saistīti ar TIR karnetes neatbilstošu vai nelikumīgu izmantošanu, pēc iespējas izvairoties no tiesvedības ceļa;ix) stingri ievērot tās Līgumslēdzējas puses kompetento iestāžu lēmumus, kuras teritorijā tā dibināta, jautājumā par atļaujas atsaukšanu un personu izslēgšanu saskaņā ar konvencijas 6. un 38. pantu un šā pielikuma II daļu;x) apņemties godprātīgi piemērot visus Administratīvās komitejas un TIR Kontroles komisijas pieņemtos lēmumus tiktāl, ciktāl tos ir pieņēmušas tās Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes, kuras teritorijā asociācija dibināta.11.  Ja galvotājai asociācijai tiek prasīts maksāt 8. panta 1. un 2. punktā noteiktās summas saskaņā ar 11. pantā noteiktajām procedūrām, tā saskaņā ar 6. panta 2.bis. punkta 0.6.2.bis -1. paskaidrojošajā piezīmē minēto rakstisko vienošanos informē starptautisko organizāciju par prasības saņemšanu.12.  Līgumslēdzēja puse atsauc TIR karnešu izsniegšanas un galvojumu došanas atļauju asociācijām, kuras dibinātas tās teritorijā, ja pieļauti normu un nosacījumu pārkāpumi. Ja Līgumslēdzēja puse nolemj atsaukt atļauju, lēmums stājas spēkā ne agrāk kā trīs (3) mēnešus pēc atsaukšanas datuma.13.  Atļaujas izsniegšana asociācijai ar iepriekš minētajiem nosacījumiem neizslēdz atbildību vai saistības, ko asociācija ir uzņēmusies, pamatojoties uz konvenciju14.  Iepriekš uzskaitītās normas un nosacījumi neizslēdz papildu normas un nosacījumus, ko, iespējams, vēlas ieviest Līgumslēdzējas puses.”[1] OV L 252, 14.09.1978., 1. lpp.[2] OV L 31, 2.2.1983., 13. lpp.[3] OV L 165, 26.6.2009., 1. lpp.


Projekts EEZ Apvienotās Komitejas lēmumam ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav saistītas ar četrām pamatbrīvībām - Kopienas kopējās nostājas projekts


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0814

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6), kas sastāv vai ir ražoti no tās (Autentisks ir tikai teksts franču un holandiešu valodā)  /* COM/2007/0814 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 18.12.2007COM(2007) 814 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6), kas sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir tikai teksts franču un holandiešu valodā)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON863xNK603, sastāv vai ir ražota no tās, un par kuras laišanu tirgū uzņēmums Monsanto Europe S.A . 2004. gada 22. oktobrī iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Pievienotais priekšlikums attiecas arī uz citu tādu produktu laišanu tirgū, kas satur vai sastāv no kukurūzas MON863xNK603 un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA ) 2006. gada 31. martā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu MON863xNK603, sastāv vai ir ražoti no tās, kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide[1].EFSA 2006. gada oktobrī publicēja sīki izklāstītus skaidrojumus par to, kā tās atzinumā ir ņemti vērā dalībvalstu kompetento iestāžu apsvērumi.EFSA 2007. gada 13. aprīlī atkārtoti apstiprināja, ka, izmantojot nptII gēnu kā ģenētisko marķieri ĢM augos, netiek apdraudēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide.EFSA 2007. gada 28. jūnijā apstiprināja iepriekš sniegto labvēlīgo atzinumu par MON 863 kukurūzu pēc zinātniskas publikācijas, kurā atkārtoti analizēja 90 dienas ilgu MON 863 pētījumu, izmantojot žurkas, un apšaubīja MON 863 nekaitīgumu.Pamatojoties uz šiem apsvērumiem 2007. gada 10. oktobrī Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai tika iesniegts Komisijas lēmuma projekts, ar ko atļauj laist Kopienas tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON863xNK603, kas sastāv vai ir ražoti no tās, lai komiteja par to balsotu. Komiteja atzinumu nesniedza; divpadsmit dalībvalstis nobalsoja par (149 balsis), vienpadsmit dalībvalstis nobalsoja pret (119 balsis) un četras dalībvalstis (77 balsis) atturējās.Tādējādi saskaņā ar 35. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums, kas attiecas uz veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balstu vairākumu un jāinformē par to Parlaments.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON863xNK603 (MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6), kas sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir tikai teksts franču un holandiešu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[2] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,tā kā:1.  Uzņēmums Monsanto Europe S.A . 2004. gada 22. oktobrī iesniedza pieteikumu Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MON863xNK603, sastāv vai ir ražota no tās („pieteikums”).2.  Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur kukurūzu MON863xNK603 vai sastāv no tās un paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punkta un 17. panta 5. punkta noteikumiem tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[3], un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, kas veikts saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā izklāstītajiem principiem.3.  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA ) 2006. gada 31. martā sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu MON863xNK603, sastāv vai ir ražoti no tās („produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide[4]. Atzinumā EFSA secināja, ka produktu nekaitīguma labad atsevišķos gadījumos var izmantot datus un, apspriežoties ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.4.  EFSA 2006. gada oktobrī pēc Komisijas pieprasījuma publicēja sīkus skaidrojumus par to, kā dalībvalstu kompetento iestāžu apsvērumi ir ņemti vērā tās atzinumā, kā arī publicēja papildu informāciju par dažādiem elementiem, ko ņēma vērā EFSA Zinātnes ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā.5.  Turklāt EFSA atzinumā secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam.6.  Pēc Pasaules veselības organizācijas publicētā ziņojuma, kurā kanamicīns un neomicīns minēti kā „izšķiroši svarīgas antibakteriālas vielas gan izmantošanai cilvēku ārstniecībā, gan riska vadības stratēģijās, kas nav saistītas ar cilvēkiem”, Eiropas Komisija 2007. gada 25. janvārī apspriedās ar Eiropas Zāļu aģentūru ( EMEA ) par tādu antibiotiku ārstniecisko nozīmi gan cilvēku, gan veterinārajā medicīnā, pret kurām nptII gēns rada rezistenci. Pēc tam, kad Komisija saņēma atbildi no EMEA , tā apspriedās ar EFSA par nptII gēna un ĢM augu, kuriem ir nptII gēns, nekaitīguma novērtējumu. EFSA 2007. gada 13. aprīlī apstiprināja iepriekšējos nekaitīguma novērtējumus par ĢM augiem, kuriem ir nptII gēns, secinot, ka nptII gēna sastopamība ĢM augos, kas paredzēti izmantošanai pārtikā un barībā, neapdraud cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi.7.  Pēc zinātniskas publikācijas, kurā atkārtoti analizēja 90 dienas ilgu MON 863 pētījumu, izmantojot žurkas, un apšaubīja kukurūzas MON 863 nekaitīgumu, Komisija 2007. gada 15. martā apspriedās ar EFSA par to, kā šī pētījuma analīze varētu ietekmēt tās agrāko atzinumu par kukurūzu MON 863. EFSA 2007. gada 28. jūnijā norādīja, ka minētajā publikācijā nav aplūkoti jauni, toksikoloģiskā ziņā būtiski jautājumi, un apstiprināja iepriekš sniegto labvēlīgo atzinumu par kukurūzu MON 863.8.  Ņemot vērā šos apsvērumus, attiecībā uz produktiem jāpiešķir atļauja.9.  Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[5], katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.10.  Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MON863xNK603, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produktus izmanto atbilstīgi ierobežojumiem, kas noteikti šajā lēmumā paredzētajā atļaujā, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un attiecībā uz ko ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.11.  Tāpat EFSA atzinums nepamato to, ka jānosaka īpaši nosacījumi vai ierobežojumi saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpaši nosacījumi vai ierobežojumi attiecībā uz izmantošanu un apriti, ieskaitot uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpaši nosacījumi konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā. Visa atbilstošā informācija par produktu atļaujām jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.12.  4. panta 6. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[6], nosaka marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.13.  Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[7].14.  Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, un tādēļ šajā lēmumā paredzētie pasākumi jāpieņem Padomei,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificētais organisms un unikālais identifikatorsĢenētiski modificētai kukurūzai ( Zea mays L.) MON863xNK603, ko ražo, krustojot kukurūzu, kas satur MON-ØØ863-5 un MON-ØØ6Ø3-6 gadījumus, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.2. pants Atļaujas un laišana tirgūSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:a) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās;b) barībai, kas satur kukurūzu MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās;c) produktiem, kas nav pārtika un barība un satur kukurūzu MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražoti no tās, un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai.3. pants Marķēšana1. Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā „organisma nosaukums” ir „kukurūza”.2. To 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 vai sastāv no tās, marķējumā vai pavaddokumentos ir frāze „nav paredzēts audzēšanai”.4. pants Ietekmes uz vidi monitorings1. Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots monitoringa plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts pielikuma h) punktā.2. Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.5. pants Kopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā ietvertā informācija ir jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.6. pants Atļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir uzņēmums Monsato Europe S.A ., Beļģija, kas pārstāv uzņēmumu Monsanto Company , Amerikas Savienotās Valstis.7. pants DerīgumsŠo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.8. pants AdresātsŠis lēmums ir adresēts Monsanto Europe S.A ., Scheldelaan 460, Haven 627 — B 2040 Antwerp – Beļģija.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājsNosaukums: Monsanto Europe S.A .Adrese: Scheldelaan 460, Haven 627 — B 2040 Antwerp — BelgiumPārstāv uzņēmumu Monsanto Company — 800 N. Lindbergh Boulevard — St. Louis , Missouri 63167 — United States of Americab) Produktu apzīmējums un specifikācija:1) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās;2) barībai, kas satur kukurūzu MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražota no tās;3) produktiem, kas nav pārtika un barība un satur kukurūzu MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, sastāv vai ir ražoti no tās, un ko paredzēts izmantot tāpat kā jebkuru citu kukurūzu, izņemot audzēšanai.Ģenētiski modificētā kukurūza MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6, kas raksturota pieteikumā, ir ražota, krustojot kukurūzu, kas satur MON-ØØ863-5 un MON-ØØ6Ø3-6 gadījumus, un rada CryBb1 proteīnu, kas nodrošina aizsardzību pret dažiem vaboļu kārtas kaitēkļiem ( Diabrotica spp.) un CP4 EPSPS proteīnu, kas piešķir noturību pret glifosfāta herbicīdiem. NptII gēnu, kas rada rezistenci pret kanamicīnu, izmantoja kā ģenētisko marķieri ģenētiskās modifikācijas procesā.c) Marķējums1) Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā „organisma nosaukums” ir „kukurūza”.2) To 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6 vai sastāv no tās, marķējumā vai pavaddokumentos ir frāze „nav paredzēts audzēšanai”.d) Noteikšanas metode-  Konkrētam gadījumam atbilstošas un reālā laikā izmantotas kvantitatīvas, uz polimerāzes ķēdes reakciju balstītas metodes attiecībā uz ģenētiski modificēto kukurūzu MON-ØØ863-5 un kukurūzu MON-ØØ6Ø3-6, kas validētas kukurūzai MON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6.-  Validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm).-  Atsauces materiāls: ERM®-BF416 (MON-ØØ863-5 gadījumā) un ERM®-BF415 (MON-ØØ6Ø3-6 gadījumā) ir pieejams Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta (IRMM) tīmekļa vietnēhttp://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htm.e) Unikālais identifikatorsMON-ØØ863-5xMON-ØØ6Ø3-6f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidībuBioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācijas numurs: skatīt [ aizpildīt, kad izziņos ]g) Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, izmantošanai vai darbībām ar tiemNav vajadzīgi.h) Monitoringa plānsIetekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.[Saite: internetā publicēts plāns]i) Uzraudzības prasības pēc produkta laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturāNav vajadzīgas.Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.[1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm.[2] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).[3] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).[4] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620784791.htm.[5] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[6] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[7] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.