               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.9.2019
            COM(2019) 411 final
            2019/0192(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par turpmāku makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei
            {SWD(2019) 324 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Jordānijas ekonomiku pēdējo gadu laikā ir ievērojami ietekmējuši reģionālie nemieri, jo īpaši kaimiņvalstīs Irākā un Sīrijā. Šie reģionālie nemieri ir izpaudušies spēcīgā ārējo ieņēmumu kritumā un radījuši spiedienu uz publiskā sektora finansēm. Mazāki ieņēmumi no tūrisma un niecīgākas ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) plūsmas, 8 gadus bloķēti tirdzniecības ceļi un atkārtotie Ēģiptes dabasgāzes piegādes pārtraukumi, kuru rezultātā Jordānija bija spiesta aizstāt no Ēģiptes importēto gāzi ar dārgāku degvielu elektroenerģijas ražošanai, bremzēja izaugsmi un radīja spiedienu uz Jordānijas ārējo saldo un fiskālo stāvokli.

                  Sīrijas konflikts ir ietekmējis Jordāniju, izraisot ne tikai pārtraukumu tirdzniecībā ar Sīriju un caur to, bet arī aptuveni 1,3 miljonu Sīrijas bēgļu pieplūdumu  (saskaņā ar Jordānijas iestāžu aplēsēm), no kuriem 660 330 tikuši reģistrēti Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojā – UNHCR (2019. gada 4. augusta dati). Šis lielais Sīrijas bēgļu pieplūdums Jordānijā ir palielinājis spiedienu uz Jordānijas fiskālo stāvokli, sabiedriskajiem pakalpojumiem un infrastruktūru.

                  Kopumā adekvātā politiskā reakcija un liela mēroga starptautiskais atbalsts palīdzēja valstij saglabāt makroekonomisko stabilitāti un novērst ekonomikas lejupslīdi. Tomēr Jordānijas ekonomika joprojām ir neaizsargāta pret ārējiem satricinājumiem. Reālā izaugsme 2018. gadā samazinājās līdz 1,9 %, kas ir zemākais rādītājs kopš 1996. gada. 2019. gada sākumā bezdarba līmenis strauji pieauga līdz 19 %, savukārt ārvalstu tiešie ieguldījumi strauji samazinājās. Neraugoties uz visiem centieniem, fiskālā konsolidācija nesasniedza sākotnēji plānoto tempu, jo izaugsme un līdz ar to arī nodokļu ieņēmumi bija zemāki, nekā gaidīts, un elektroenerģijas uzņēmumam radās zaudējumi izmaksām neatbilstošu tarifu rezultātā. Valsts parāds gandrīz nav samazinājies, un Jordānija joprojām ir atkarīga no ārvalstu palīdzības. Faktiski Jordānijai joprojām ir ievērojamas ārējā finansējuma vajadzības, tostarp maksājumu saistības saistībā ar eiroobligācijām un citiem ārējiem tirgus aizņēmumiem, kuru termiņš ir laikposmā no 2020. līdz 2022. gadam. Šādā situācijā joprojām svarīgs ir Jordānijas starptautisko partneru nepārtraukts atbalsts.

                  2016. gada augustā Jordānija un Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) vienojās par paplašinātu trīs gadu finansēšanas mehānismu 723 miljonu USD apmērā (150 % no kvotas), kura termiņš nesen tika pagarināts līdz 2020. gada martam. Šī programma sekoja pēc rezerves vienošanās 2 miljardu USD apmērā (800 % no kvotas), kuru panāca 2012. gada augustā un kuras īstenošana tika pabeigta 2015. gada augustā. SVF programmas papildināja divas makrofinansiālās palīdzības (MFP) programmas: MFP-I, ko likumdevēji pieņēma 2013. gada decembrī un kas tika pabeigta 2015. gada oktobrī, – aizdevumi 180 miljonu EUR apmērā; un MFP-II, ko likumdevēji pieņēma 2016. gada decembrī un kas tika pabeigta 2019. gada jūlijā – aizdevumi 200 miljonu EUR apmērā.

                  MFP programmas bija daļa no plašākiem ES un citu starptautisko līdzekļu devēju centieniem, par kuriem vienojās 2016. gada februārī Londonā notikušajā konferencē “Atbalsts Sīrijai un reģionam”, lai palīdzētu Jordānijai un citām reģiona valstīm mazināt ekonomisko un sociālo ietekmi, ko rada reģionālie konflikti un lielais Sīrijas bēgļu skaits. Starptautiskās saistības attiecībā uz Jordāniju tika apstiprinātas vairākas reizes, jo īpaši 2017. gada aprīlī Briselē notikušajā konferencē “Atbalsts Sīrijas nākotnei”, 2017. gada jūlijā ES un Jordānijas Asociācijas padomē un 2018. gada aprīlī notikušajā otrajā Briseles konferencē “Atbalsts Sīrijas nākotnei”. 2019. gada februārī notikušajā “Londonas ierosmes” konferencē un 2019. gada martā notikušajā trešajā Briseles konferencē starptautiskie un reģionālie līdzekļu devēji, tostarp ES, atkārtoti apstiprināja savus nodomus atbalstīt Jordānijas centienus, kas vērsti uz makroekonomiskās stabilitātes saglabāšanu un izaugsmes izredžu palielināšanu.

                  Jordānija 2019. gada 11. jūlijā nosūtīja Eiropas Komisijai oficiālu pieprasījumu, lai ES piešķirtu papildu makrofinansiālo palīdzību 500 miljonu EUR apmērā trīs maksājumos, kā tika paredzēts Luksemburgā 2019. gada 26. jūnijā notikušās ES un Jordānijas Asociācijas padomes laikā. Šī palīdzība palīdzētu segt valsts ārējā finansējuma vajadzības un īstenot reformas.

                  Ņemot vērā šo lūgumu un ekonomisko situāciju Jordānijā, jo īpaši papildu vajadzības pēc ārējā finansējuma, Eiropas Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu sniegt turpmāku makrofinansiālo palīdzību (MFP) Jordānijai, pamatojoties uz LESD 212. pantu, par summu līdz 500 miljoniem EUR, kas sniedzama kā vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumi trīs maksājumos.

                  Ierosinātās MFP mērķis ir palīdzēt Jordānijai segt daļu no papildu ārējā finansējuma vajadzībām 2020. un 2021. gadam, lai mazinātu ekonomikas īstermiņa maksājumu bilances problēmas un fiskālo neaizsargātību, kā arī veicinātu parāda atmaksājamību. Turklāt ES palīdzība radītu stimulu pastiprināt Jordānijas centienus veikt reformas, vienojoties ar Jordānijas iestādēm par saprašanās memorandu, kurā būtu ietverta atbilstoša pasākumu pakete ar mērķi atbalstīt ekonomikas korekcijas un strukturālas reformas. Šie politikas nosacījumi būtu saskaņā ar reformu saistībām, ko Jordānija ir uzņēmusies atbilstīgi ES un Jordānijas partnerības prioritātēm un saistībā ar citiem ES atbalsta instrumentiem, kā arī ar korekciju programmām, par kurām tika panākta vienošanās ar SVF un Pasaules Banku, un piecu gadu reformu un izaugsmes matricu, ar kuru iepazīstināja konferencē “Londonas ierosme” 2019. gada februārī.

                  Kā sīkāk izklāstīts šim priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā un cita starpā pamatojoties uz politiskās situācijas novērtējumu, ko Komisija veikusi kopīgi  ar Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), Komisija uzskata, ka ārējā finansējuma deficīta pastāvēšana Jordānijā un fakts, ka valsts sadarbojas ar SVF saskaņā ar maksājumu programmu, attaisno MFP darbību no ekonomiskā viedokļa un ka ir izpildīti politiskie priekšnosacījumi ierosinātajai MFP darbībai.

                  Vispārīgais konteksts

                  Jordānijas ekonomiku īpaši smagi skāra konflikts Sīrijā, kas sākās 2011. gadā. Pēc spēcīga pieauguma perioda 2001.–2010. gada laikposmā, kurā vidējais Jordānijas IKP pieauguma rādītājs bija 6,2 %, 2011.–2018. gadā tas samazinājās līdz vidēji 2,4 %. Vienlaikus atspoguļojot Jordānijas ieilgušās makroekonomiskās un strukturālās nepilnības, ekonomikas attīstība tempa kritumu lielā mērā ietekmēja vairāki ārēji satricinājumi, tostarp ļoti svarīgu eksporta maršrutu un tirgu darbības traucējumi, ko izraisījuši ieilguši reģionālie konflikti, straujais ĀTI samazinājums, lielais uzņemto Sīrijas bēgļu skaits (saskaņā ar Jordānijas iestāžu aplēsēm 1,3 miljoni, no kuriem 660 330 ir reģistrēti UNHCR) un pieaugošās naftas cenas un aizņēmumu izmaksas, kas atspoguļo FED likmju pieaugumu.

                  Ekonomiskās aktivitātes pavājināšanās turpinājās 2018. gadā, jo reālā IKP pieaugums 2018. gadā samazinājās līdz 1,9 % (2,1 % 2017. gadā), nokrītot līdz zemākajam pieauguma tempam kopš 1996. gada. Pozitīvi bija tas, ka nedaudz uzlabojās tūristu plūsma un eksports, un 2018. gadā atkal tika atvērtas divas robežšķērsošanas vietas ar Irāku un Sīriju. 2018. gada ceturtajā ceturksnī atsākās arī lētās gāzes imports no Ēģiptes. Tomēr šīm norisēm vēl jāizpaužas izaugsmes rādītājos — salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu tempu 2019. gada pirmajā ceturksnī reālais IKP palielinājās par 2 %, proti, būtībā tas nav mainījies.

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, bezdarba līmenis 2019. gada pirmajā ceturksnī pieauga līdz 19 % (18,4 % iepriekšējā gadā), iezīmējot būtisku augšupejošu tendenci kopš 2014. gada, kad tas bija 12,9 %. Jauniešu bezdarba līmenis (38,5 %) un sieviešu bezdarba līmenis (28,9 %) joprojām ir augsts salīdzinājumā ar vīriešu bezdarba līmeni (16,4 %).

                  Inflācija 2018. gadā pieauga līdz 4,5 % (3,3 % 2017. gada beigās), atspoguļojot naftas cenu pieaugumu lielā 2018. gada daļā, kā arī janvārī ieviesto vispārējā tirdzniecības nodokļa pieaugumu dažādiem pamatproduktiem. Tomēr 2019. gada pirmajos četros mēnešos inflācija samazinājās līdz 0,6 %, jo nodokļu pieauguma ietekme samazinājās. Jordānijas Centrālā banka no 2017. gada februāra līdz 2018. gada decembrim septiņos posmos palielināja diskonta likmi  — no 3,75 % līdz 5,75 %. Tas lielā mērā atspoguļo FED likmju kāpumu, ņemot vērā Jordānijas dināra piesaisti ASV dolāram. Stingrākas monetārās politikas cikls sakrita ar pakāpenisku, bet vēl mērenu inflācijas pieaugumu, kā minēts iepriekš. 2019. gada jūnijā diskonta likme palika nemainīga (5,75 %), jo samazinājās inflācija un ārvalstu valūtas spiediens, kas saglabājās 2018. gadā. Tomēr, ņemot vērā SVF programmas otro pārskatīšanu, iestādes pauda gatavību vajadzības gadījumā īstenot stingrāku monetāro politiku, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti rezerves mērķi.

                  Jordānija pēdējos gados ir guvusi ievērojamus panākumus, konsolidējot publiskās finanses, taču, ņemot vērā vājās izaugsmes profilu un progresa trūkumu saistībā ar publisko elektroenerģijas un ūdensapgādes pakalpojumu sniedzēju zaudējumu novēršanu, šo progresu 2018. gadā nevarēja saglabāt. Vispārējais fiskālais deficīts (ieskaitot dotācijas) 2018. gadā palielinājās līdz 3,3 % no IKP (2,2 % no IKP 2017. gadā). Apvienotais publiskā sektora deficīts — fiskāls rādītājs, kurā ņemti vērā NEPCO (publiskais elektroenerģijas pakalpojumu sniedzējs) un WAJ (Jordānijas ūdensapgādes iestāde) rezultāti — 2018. gadā pieauga līdz 4,3 % no IKP (2,9 % no IKP 2017. gadā), atspoguļojot naftas cenu pieaugumu apvienojumā ar to, ka elektroenerģijas un ūdensapgādes nozarēs nebija ieviesti izmaksas sedzoši tarifi, veicinot pārmērīgu patēriņu. Attiecībā uz 2019. gadu SVF programmā paredzēts samazināt fiskālo un apvienoto publiskā sektora deficītu attiecīgi līdz 2,3 % un 2,6 %. 2019. gada pirmajos četros mēnešos fiskālais deficīts samazinājās līdz 3 % no IKP (3,8 % no IKP iepriekšējā gadā). Tomēr nodokļu ieņēmumi, salīdzinot ar iepriekšējo gadu,  samazinājās par 1,4 %, radot bažas par budžeta izpildi līdz 2019. gada beigām.

                  2019. gada marta beigās kopējais valsts bruto parāds bija 94,4 % no IKP — praktiski nemainīgs kopš 2018. gada beigām. Ārējais valsts parāds bija 39,4 % no IKP; no tā 72 % bija denominēti ASV dolāros, kam ir piesaistīts Jordānijas dinārs. Lai gan valsts parāda augstais līmenis ir neaizsargātības cēlonis, SVF uzskata, ka valsts parāds ir ilgtspējīgs, ar nosacījumu, ka valsts turpina īstenot fiskālās korekcijas un izaugsmi veicinošas reformas un ka starptautiskā un reģionālā līdzekļu devēju kopiena turpina sniegt būtisku atbalstu Jordānijai, jo īpaši dotāciju un koncesiju finansējuma veidā.

                  Attiecībā uz ārējo sektoru Jordānijas tekošā konta deficīts 2018. gadā samazinājās līdz 2,9 miljardiem USD jeb 7 % no IKP (10,3 %, neieskaitot dotācijas) salīdzinājumā ar 10,5 % no IKP tajā pašā laikposmā 2017. gadā. Tas atspoguļoja nelielo preču eksporta pieaugumu (kas vērtības izteiksmē palielinājās par 3,4 %), savukārt preču imports samazinājās (par 1,3 % vērtības izteiksmē). 2019. gada pirmajā ceturksnī preču eksports uzlabojās vēl vairāk (9,3 % palielinājums vērtības izteiksmē), savukārt preču imports vērtības izteiksmē samazinājās par 3,2 %. Tajā pašā periodā ieņēmumi no tūrisma palielinājās par 6,1 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, bet naudas pārvedumi pieauga tikai nedaudz.

                  Ārvalstu tiešie ieguldījumi (ĀTI) 2018. gadā strauji samazinājās līdz 959 miljoniem USD  (2,2 % no IKP), proti, salīdzinājumā ar 2017. gadu par 52 % ASV dolāru izteiksmē. Tas bija zemākais neto ĀTI pieplūdums kopš 2003. gada. Šī lejupejošā tendence ir saskaņā ar ĀTI (kā IKP daļas) ilgtermiņa samazināšanos kopš Sīrijas konflikta — no vidēji 12,7 % 2005.–2010. gadā līdz 4,5 % 2011.–2018. gadā. Reģionālais konflikts, kas uz astoņiem gadiem bloķēja tirdzniecības ceļus, ekonomikas attīstības palēninājums Persijas līča valstīs, kuras bija Jordānijas galvenās ieguldītājas, kā arī valsts strukturālās nepilnības, piemēram, neelastīgi darba tirgi, ierobežojumi ārvalstu ieguldītājiem un augstas uzņēmējdarbības izmaksas, veicināja ĀTI pieplūduma kritumu.

                  ĀTI samazināšanās radīja papildu spiedienu uz kapitāla un finanšu kontu; šādu spiedienu radīja arī publisko aizņēmumu samazināšanās no aptuveni 1 miljarda USD 2017. gadā līdz mazāk par 500 miljoniem USD 2018. gadā. Šis spiediens veicināja to, ka 2018. gadā ievērojami samazinājās komercbanku neto ārvalstu aktīvi (par aptuveni 900 miljoniem USD), ko daļēji izraisīja stingrāka monetārā politika kaimiņvalstīs un politiskā nestabilitāte Jordānijā 2018. gada vidū (kad bijušais premjerministrs Mulki atkāpās, reaģējot uz sabiedrības neapmierinātību, jo īpaši saistībā ar nodokļu reformas plāniem). Pretēji tam neliels neto pieplūdums privātos portfeļieguldījumos 41 miljona USD apmērā 2018. gadā (salīdzinājumā ar lielu neto izejošo naudas plūsmu 2017. gadā), kā arī ievērojams palielinājums par aptuveni 600 miljoniem USD citos ieguldījumos atbalstīja kapitāla un finanšu kontu 2018. gadā.

                  Pašreizējais rezervju līmenis —  proti, 13,2 miljardi USD (jeb 7,1 importa mēnesis) 2019. gada aprīļa beigās — būtu jāpalielina, lai padarītu valsti izturīgāku pret iepriekš minētajiem faktoriem. Tas ir jo īpaši svarīgi, ņemot vērā neaizsargātību pret ārpasauli, reģionālo konfliktu paaugstināto risku vai ģeopolitisko spriedzi, valūtas maiņas kursa piesaisti un pakļautību naftas cenu satricinājumiem.

                  Neraugoties uz eksporta un tūrisma labvēlīgo attīstību, joprojām saglabājas vairākas makroekonomiskās nepilnības. Valsts turpina darboties sarežģītā ekonomiskā vidē, ko ietekmē ieilgušais reģionālais konflikts, Sīrijas bēgļu uzņemšana, ļoti svarīgu eksporta tirgu darbības pārtraukums vai lēna atveseļošanās, kā arī ievērojamais ĀTI kritums. Rezultātā ekonomikas izaugsme ir saglabājusies ļoti zemā līmenī un ir nepietiekama, lai samazinātu augsto bezdarba līmeni. Kā tas notika 2018. gadā, turpmāko fiskālo korekciju temps varētu būt mazāks, nekā paredzēts, ja izaugsme vēl vairāk samazinātos un Jordānija nemobilizētu nodokļu ieņēmumus, apkarojot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un palielinot nodokļu administrācijas spēju. Tas pats varētu notikt, ja Jordānijai neizdotos efektīvi pārstrukturēt zaudējumus nesošos valsts (elektroenerģijas un ūdensapgādes) uzņēmumus, kas palielina vispārējās valdības budžeta deficītu. Papildus minētajiem riskiem eiroobligāciju aizņēmumu izmaksas ir lielākas, salīdzinot ar Jordānijas eiroobligāciju izmaksām, kuru termiņš ir turpmākajos gados (no kurām daudzas bija ASV garantētās), un tas sadārdzina obligāciju pārjaunošanu. Iepriekš minēto iemeslu dēļ pašreizējā prognoze par valsts parāda samazināšanos līdz 83,7 % līdz 2024. gadam joprojām ir nestabila un atkarīga no fiskālo korekciju un izaugsmi veicinošu reformu īstenošanas, ko iestādes ir apņēmušās veikt, kā arī no to spējas turpināt piesaistīt ievērojamu līdzekļu devēju un tirgus finansējumu. Rezerves joprojām ir zem SVF atbilstības standartiem un varētu atkal tikt pakļautas spiedienam 2020.–2021. gadā, kad valstij būs jāatmaksā aptuveni 3,1 miljards USD (procentos un pamatsummā) par ārējo parādu valsts obligācijās un eiroobligācijās. Ņemot vērā minēto, šķiet, ka ir vajadzīga Jordānijas starptautisko rezervju papildināšana, un ES papildu MFP varētu lietderīgi atbalstīt šos centienus gan tiešā veidā (ar tās ietvaros veiktajiem maksājumiem), gan netiešā veidā (kā privātu kapitāla plūsmu katalizators un vietējās valūtas uzticamības atjaunošanai).

                  Visbeidzot, Jordānijas ekonomika joprojām ir nestabila ar būtiskām ārējā finansējuma vajadzībām un pakļauta virknei apdraudējumu. Ņemot vērā šo kontekstu, joprojām svarīgs ir SVF un Jordānijas starptautisko partneru, tostarp ES, nepārtraukts atbalsts.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  MFP Jordānijai sniegta saskaņā ar diviem atsevišķiem lēmumiem:

               –Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1351/2013/ES (2013. gada 11. decembris) par makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei
                  1

               –Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2371/2016/ES (2016. gada 14. decembris) par turpmāku makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei
                  2

                  Tā kā abas šīs darbības ir pilnībā izmaksātas, ir vajadzīgs jauns lēmums, pirms var turpināt ES MFP atbalstu Jordānijai.

               •Saskanība ar pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Ierosinātā MFP saskan ar ES apņemšanos atbalstīt Jordānijas ekonomisko un politisko situāciju. Tā saskan ar principiem, kuri reglamentē MFP instrumenta izmantošanu, proti, MFP ārkārtas raksturs, politiski priekšnosacījumi, komplementaritāte, nosacītība un finanšu disciplīna.

                  Ierosinātā MFP ir saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku (“EKP”). Tā sekmē Eiropas Savienības mērķus attiecībā uz ekonomikas stabilitāti un attīstību Jordānijā un — plašākā mērogā — noturību Dienvideiropas kaimiņvalstīs. Atbalstot iestāžu centienus izveidot stabilu makroekonomisko sistēmu un īstenot vērienīgas strukturālās reformas, ierosinātā darbība palielina ES vispārējās iesaistes Jordānijā pievienoto vērtību. Tā arī uzlabo valstij sniegtās citu ES finansiālās palīdzības veidu efektivitāti, tostarp budžeta atbalsta operācijas un dotācijas, kas pieejamas, izmantojot ārējos finanšu instrumentus saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Ierosinātā MFP būs arī vispārēja Jordānijai piešķirta starptautiska atbalsta būtiska daļa, tostarp reakcija uz Sīrijas krīzi, un tā turpinās papildināt palīdzību, ko piešķīruši daudzpusēji un divpusēji līdzekļu devēji.

                  Jordānija ir nozīmīgs ES partneris, jo Jordānijai ir liela nozīme, veicinot stabilitāti un reliģisko iecietību Tuvajos Austrumos, kā arī ņemot vērā viesmīlību, ko tā joprojām nodrošina 1,3 miljoniem sīriešu (no kuriem 660 330 ir reģistrēti UNHCR). ES un Jordānijai ir izveidota spēcīga partnerība daudzās nozarēs, un tās ir sasaistītas ar asociācijas nolīgumu, kas stājās spēkā 2002. gada maijā. Saskaņā ar pārskatīto Eiropas kaimiņattiecību politiku ES un Jordānija 2016. gadā pieņēma ES un Jordānijas partnerības prioritātes (kas tolaik bija iekļautas ES un Jordānijas paktā). ES un Jordānijas partnerības prioritātes 2018. gada decembrī tika pagarinātas vēl par diviem gadiem, aptverot 2016.–2020. gadu.

                  Sadarbība atbilstoši partnerības prioritātēm ir strukturēta saskaņā ar trim savstarpēji pastiprinošiem mērķiem: i) makroekonomikas stabilitāte un ilgtspējīga un uz zināšanām balstīta izaugsme; ii) demokrātiskas pārvaldības, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas stiprināšana un iii) reģionālā stabilitāte un drošība, tostarp terorisma apkarošana. Sadarbība tiek īstenota arī attiecībā uz tādiem transversāliem jautājumiem kā migrācija un mobilitāte, kā arī neaizsargāto iedzīvotāju grupu, tostarp jauniešu un sieviešu, ekonomiskā, sociālā un politiskā integrācija.

                  ES un Jordānijas tirdzniecības attiecības regulē asociācijas nolīgums. Ar šo nolīgumu tika izveidota brīvās tirdzniecības zona, kas paver divvirzienu tirdzniecības iespējas starp ES un Jordāniju. 2016. gada jūlijā ES un Jordānija vienojās padarīt elastīgākus noteikumus vai izcelsmi, ko Jordānijas eksportētāji izmanto tirdzniecībā ar ES. Abas puses 2018. gada decembrī pārskatīja un uzlaboja šo iniciatīvu. ES ir Jordānijas svarīgākā tirdzniecības partnere, un tirdzniecība ar ES 2018. gadā veidoja 17,1 % (vērtības izteiksmē) no Jordānijas kopējās tirdzniecības. Jordānijas eksports uz ES 2018. gadā sasniedza 300 miljonus EUR, savukārt imports no ES sasniedza  3,6 miljardus EUR (vērtības izteiksmē).

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 212. pants.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Subsidiaritātes princips ievērots, jo dalībvalstis, darbojoties atsevišķi, nevar pietiekamā mērā sasniegt mērķi atjaunot īstermiņa makroekonomisko stabilitāti Jordānijā un tāpēc to labāk spēj izdarīt Eiropas Savienība. Galvenie iemesli tam ir budžeta ierobežojumi valstu līmenī un vajadzība koordinēt līdzekļu devēju darbību, lai maksimāli palielinātu palīdzības apmēru un efektivitāti.

               •Proporcionalitāte

               Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam: tas atbilst īstermiņa makroekonomiskās stabilitātes sasniegšanai vajadzīgajam minimumam un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šim nolūkam.

               Pamatojoties uz SVF aplēsēm Paplašinātā finansēšanas mehānisma  kontekstā, Komisija noteikusi, ka palīdzības apmērs atbilst aptuveni 9,7 % no aplēstā atlikušā iztrūkstošā finansējuma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam. Šīs būtiskās saistības attaisno: Jordānijas politiskā nozīme Eiropas kaimiņvalstu stabilitātes nodrošināšanai; valsts politiskā asociācija un ekonomiskā integrācija ar ES, par ko liecina asociācijas nolīgums starp abām pusēm, kurš stājies spēkā 2002. gada 1. maijā; kā arī Jordānijas joprojām sarežģītā ekonomikas situācija, ko izraisījuši jo īpaši militārie konflikti Sīrijā un Irākā un lielais Sīrijas bēgļu skaits valstī.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Projektu finansēšana vai tehniskā palīdzība nebūtu piemērota, lai sasniegtu makroekonomikas mērķus. Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā MFP pievienotā vērtība būs ātri atvieglot ārējā finansējuma iegūšanu, kā arī palīdzēt izveidot stabilu makroekonomisko vidi, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta ilgtspēju un pienācīgus pamatnosacījumus strukturālajām reformām. Palīdzot izveidot pienācīgu makroekonomikas un struktūrpolitikas satvaru, MFP var palielināt to pasākumu efektivitāti, kuri Jordānijā finansēti ar citiem, specifiskākiem ES finanšu instrumentiem.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Komisijas MFP priekšlikuma pamatā ir secinājumi, kas gūti, veicot ex post novērtējumus par agrāk veiktajām darbībām ES kaimiņvalstīs, jo īpaši saistībā ar ex post novērtējumu par 2015. gadā Jordānijai piešķirto MFP-I darbību, kuru reglamentēja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Lēmumu 1351/2013/ES
                     3
                  .

                  Minētajā  ex post novērtējumā
                     4
                   tika secināts, ka programmas MFP-I mērķi ir sasniegti. Tā bija izstrādāta adekvāti Jordānijas ekonomikas problēmām un būtiski veicināja Jordānijas ārējās un fiskālās finanšu pozīcijas efektīvu stabilizāciju. Programmai bija ievērojama pievienotā vērtība Eiropas Savienībai, jo ar to tika atbalstīta makroekonomikas stabilitāte kaimiņos esošā partnervalstī un mazināta bēgļu krīzes ietekme. Tā tika izstrādāta un īstenota saskaņoti ar citām ES politikas jomām vai instrumentiem. Programmai bija arī pozitīva sociālā ietekme, un vienlaikus tā sniedza ietekmīgu ieguldījumu valsts parāda atmaksājamības veicināšanā, piedāvājot ļoti labvēlīgus finansēšanas nosacījumus.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Gatavojot šo priekšlikumu par MFP, Komisijas dienesti regulāri sazinājās ar Jordānijas iestādēm, lai veicinātu Jordānijas līdzdalību programmā. Turklāt, tā kā MFP ir būtiska daļa no starptautiskā atbalsta, kas paredzēts Jordānijas ekonomikas stabilizācijai, Komisija apspriedās arī ar Jordānijas starptautiskajiem partneriem, piemēram, ar Starptautisko Valūtas fondu un Pasaules Banku, kas palīdz valstij, izmantojot plašas finansējuma programmas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Pārbaudot Jordānijas publiskā sektora finanšu aprites un administratīvo procedūru kvalitāti un ticamību, Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veica operatīvu novērtējumu un 2016. gada septembrī sagatavoja nobeiguma ziņojumu. 2020. gada pirmajā ceturksnī paredzēts veikt jaunu operatīvo novērtējumu, lai atspoguļotu nesenās norises.

               •Ietekmes novērtējums

               ES makrofinansiālā palīdzība ir finanšu instruments, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar mērķi sniegt atbalstu nopietnu maksājumu bilances problēmu novēršanai trešās valstīs. Tāpēc uz šo MFP priekšlikumu neattiecas prasība veikt ietekmes novērtējumu saskaņā ar Komisijas Labāka regulējuma pamatnostādnēm (SWD(2015) 111 final), jo šajā ārkārtas situācijā, kurā ir nepieciešama ātra reaģēšana, pastāv politiska vajadzība strauji virzīties uz priekšu.

               MFP palīdzēs segt Jordānijas īstermiņa finansējuma vajadzības. Pievienotā ekonomikas korekciju un reformu programma, kas balstīta uz Jordānijas valdības 5 gadu izaugsmes un reformu matricu, palīdzēs izveidot stabilu makroekonomisko sistēmu un īstenot vērienīgas strukturālās reformas, kas veicinās izaugsmi un darbvietu radīšanas perspektīvas. Turklāt, salīdzinot ar alternatīvu scenāriju bez ārējas finansiālās palīdzības, MFP finansējums palīdzēs saņēmējvalstij nepieciešamo ekonomisko korekciju veikt mazāk stingrā un straujā veidā. Tādējādi tas palīdz mazināt korekcijas sociālo ietekmi un novērst valsti piemeklējušās krīzes nelabvēlīgo ietekmi. Sniedzot ilgtermiņa finansējumu ar ļoti izdevīgiem noteikumiem un atbalstot reformas, MFP programma veicinās fiskālo korekciju veikšanu, uzlabos Jordānijas parāda atmaksājamību un radīs fiskālo telpu, kas nepieciešama, lai saglabātu nepieciešamos sociālos izdevumus, ņemot vērā pastāvīgo ekonomisko un sociālo spiedienu, ko rada sarežģītā situācija reģionā, tostarp aptuveni 1,3 miljonu sīriešu bēgļu klātbūtne saskaņā ar Jordānijas iestāžu aplēsēm (no kuriem reģistrēti UNHCR 2019. gada augustā bija 660 330). Turklāt, izmantojot mērķtiecīgus politikas nosacījumus, MFP palīdz radīt apstākļus līdzsvarotākai, ilgtspējīgākai un iekļaujošākai izaugsmei ar pienācīgu sociālo aizsardzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Plānotā palīdzība tiktu piešķirta aizdevumu veidā un būtu jāfinansē ar aizņēmuma operāciju palīdzību, kuras Komisija veiks ES vārdā. Palīdzības budžeta izmaksas atbildīs to summu iemaksai (kvota: 9 %), kuras no budžeta pozīcijas 01 03 06 (“Garantiju fonda finansējums”) tiek piešķirtas ES Garantiju fondam ārējai darbībai
                  5
               .

               Pieņemot, ka 2020. gadā tiks izmaksātas aizdevuma pirmās divas daļas 300 miljonu EUR apmērā un 2021. gadā tiks izmaksāta aizdevuma trešā daļa 200 miljonu EUR apmērā, saskaņā ar noteikumiem par garantiju fonda mehānismu atbilstošās iemaksas summas tiks iekļautas 2022. gada budžetā (27 miljonu EUR apmērā) un 2023. gada budžetā (18 miljonu EUR apmērā).

               Komisija uzskata, ka Jordānijas atbalstam ierosinātās MFP darbības ietekmi uz budžetu var ņemt vērā Komisijas priekšlikumā par nākamo DFS.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Eiropas Savienība Jordānijai piešķir makrofinansiālo palīdzību vidēja termiņa aizdevuma veidā, tās kopējam maksimālajam apmēram sasniedzot 500 miljonus EUR; tā palīdzēs segt Jordānijas atlikušās ārējā finansējuma vajadzības 2020.–2021. gadā. Palīdzību plānots izmaksāt trīs aizdevuma daļās. Palīdzības pirmās daļas izmaksa ir gaidāma ap 2020. jūniju. Otro un trešo daļu varētu izmaksāt 2020. gada ceturtajā ceturksnī un 2021. gada otrajā ceturksnī ar nosacījumu, ka ir savlaicīgi īstenoti ar katru maksājumu saistītie politikas pasākumi.

               Palīdzību pārvaldīs Komisija. Tiek piemēroti īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu.

               Komisija un Jordānijas iestādes vienosies par saprašanās memorandu, kurā tiks noteikti strukturālo reformu pasākumi, kas saistīti ar ierosinātās MFP darbību, ieskaitot jautājumus par termiņiem un secību. Turklāt, kā tas parasti ir MFP gadījumā, izmaksāšana cita starpā ir atkarīga no sekmīgas pārskatīšanas saskaņā ar SVF programmu un no tā, vai SVF turpina piešķirt līdzekļus Jordānijai.

               Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības klauzula. Ierosinātā MFP būs pieejama divarpus gadus, sākot no pirmās dienas pēc saprašanās memoranda stāšanās spēkā.

               Komisija reizi gadā ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā. Turklāt Komisija novērtēs palīdzības mērķu izpildi, tostarp ex post novērtējuma ietvaros, kuru Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā divus gadus pēc palīdzības pieejamības perioda beigām.

               Šā priekšlikuma teksts ir saskanīgs ar iepriekšējo MFP lēmumu tekstu, ko pēdējo gadu laikā apstiprinājis Eiropas Parlaments un Padome.

               2019/0192 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par turpmāku makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 212. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienības (“Savienība”) un Jordānijas Hāšimītu Karalistes (“Jordānija”) attiecības attīstās saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP). Jordānija 1997. gada 24. novembrī parakstīja asociācijas nolīgumu ar Savienību — tas stājās spēkā 2002. gada 1. maijā. Saskaņā ar asociācijas nolīgumu Savienība un Jordānija 12 gadu ilga pārejas perioda laikā pakāpeniski izveidoja brīvās tirdzniecības zonu. Turklāt 2007. gadā stājās spēkā vienošanās par turpmākiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. 2010. gadā starp ES un Jordāniju tika panākta vienošanās par īpaša statusa partnerību, aptverot plašākas sadarbības jomas. Protokols, ar kuru izveido strīdu izšķiršanas mehānismu tirdzniecībā starp ES un Jordāniju, tika parafēts 2009. gada decembrī un stājās spēkā 2011. gada 1. jūlijā. Divpusējais politiskais dialogs un ekonomiskā sadarbība vēl vairāk attīstījās saistībā ar asociācijas nolīgumu, ES un Jordānijas partnerības prioritātēm un vienoto atbalsta shēmu 2017.–2020. gadam.

               (2)Kopš 2011. gada Jordānija ir uzsākusi vairākas politiskās reformas, lai stiprinātu parlamentāro demokrātiju un tiesiskumu. Ir izveidota Konstitucionālā tiesa un neatkarīga vēlēšanu komisija, un Jordānijas Parlaments ir pieņēmis vairākus nozīmīgus tiesību aktus, tostarp Vēlēšanu likumu un Likumu par politiskajām partijām, kā arī tiesību aktus par decentralizāciju un pašvaldībām. Ir pieņemti tiesību aktu uzlabojumi attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību un sieviešu tiesībām.

               (3)Jordānijas ekonomika ir ievērojami cietusi no ieilgušajiem konfliktiem, jo īpaši kaimiņvalstīs Irākā un Sīrijā. Šie reģionālie nemieri ir izpaudušies spēcīgā ārējo ieņēmumu kritumā un radījuši spiedienu uz publiskā sektora finansēm. Vērojama negatīva ietekme uz tūrismu un ārvalstu tiešo ieguldījumu ieplūdi, un ilgstoši ir bijuši bloķēti tirdzniecības ceļi. Neatkarīgi no iepriekš minētā vairākus gadus ir tikusi traucēta dabasgāzes plūsma no Ēģiptes, un tas rada nepieciešamību iepirkt enerģiju no alternatīviem avotiem par augstākām izmaksām. Turklāt Jordānijas ekonomiku ir ietekmējis lielais Sīrijas bēgļu pieplūdums, kas ir palielinājis spiedienu uz valsts fiskālo stāvokli, sabiedriskajiem pakalpojumiem un infrastruktūru.

               (4)Jordānijas iestādes un SVF 2016. gada augustā vienojās par otro ekonomikas korekciju programmu, kura tiek atbalstīta paplašinātā trīs gadu finansēšanas mehānisma ietvaros par summu 723 miljonu USD apmērā,  —  tā sekoja pēc rezerves vienošanās 2 miljardu USD apmērā, kuras darbība ilga no 2012. līdz 2015. gadam. 2019. gada maijā Paplašinātā finansēšanas mehānisma programmas darbības termiņš tika pagarināts līdz 2020. gada martam.

               (5)Savienība 2016. gada decembrī pieņēma
                  6
                otro makrofinansiālās palīdzības programmu (MFP-II) 200 miljonu EUR apmērā aizdevumu veidā, reaģējot uz Jordānijas pieprasījumu 2016. gada martā, un pēc tam, kad 2015. gadā tika īstenota pirmā MFP programma 180 miljonu EUR apmērā. MFP-II ir pasākums, ar kuru tiek pildīta apņemšanās, kura tika pausta konferencē “Atbalsts Sīrijai un reģionam” Londonā 2016. gada 4. februārī — tās laikā Savienība apņēmās 2016.–2017. gada laikposmā sniegt atbalstu 2,39 miljardu EUR apmērā, lai palīdzētu valstīm, kuras visvairāk skārusi Sīrijas bēgļu krīze, tostarp Jordānijai. Saprašanās memorands par politikas nosacījumiem saistībā ar MFP-II stājās spēkā 2017. gada 19. septembrī. MFP-II pirmais maksājums tika veikts 2017. gada 17. oktobrī un otrais 2019. gada 21. jūnijā pēc tam, kad bija īstenoti saskaņotie politikas pasākumi.

               (6)Lēmumā par MFP-II, ko likumdevēji pieņēma 2016. gada decembrī, bija iekļauts kopīgs Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojums, kurā Komisija — ņemot vērā fiskālās problēmas un ārkārtas apstākļus, ar ko Jordānija saskaras, uzņemot lielu skaitu sīriešu (saskaņā ar Jordānijas iestāžu sniegto informāciju 1,3 miljonus), — apņēmās attiecīgā gadījumā iesniegt jaunu priekšlikumu par Jordānijai paredzētās MFP paplašināšanu un palielināšanu pēc tam, kad būs veiksmīgi pabeigta otrā makrofinansiālās palīdzības programma, un ar nosacījumu, ka tiek izpildīti šāda veida palīdzības parastie priekšnosacījumi, tostarp atjaunināts Komisijas novērtējums par Jordānijas ārējā finansējuma vajadzībām.

               (7)Jordānijas ekonomiku turpināja negatīvi ietekmēt 2017.–2019. gadā ieilgusī reģionālā nestabilitāte, augsta naftas cenu svārstību ietekme un aizņēmumu izmaksu palielināšanās jaunietekmes tirgos pasaules mērogā. Rezultātā ekonomikas izaugsme atkal palēninājās, ievērojami pieauga bezdarbs, samazinājās iekasēto nodokļu ieņēmumi un radās jaunas fiskālās un ārējās finansēšanas vajadzības.

               (8)Šajā sarežģītajā situācijā Savienība un starptautiskā sabiedrība atkal vairākkārt pauda apņemšanos atbalstīt Jordāniju, jo īpaši 2017. gada aprīlī Briselē notikušajā konferencē “Atbalsts Sīrijas nākotnei”, 2017. gada jūlijā ES un Jordānijas Asociācijas padomē un 2018. gada aprīlī notikušajā otrajā Briseles konferencē “Atbalsts Sīrijas nākotnei”. 2019. gada februārī notikušajā “Londonas ierosmes” konferencē un 2019. gada martā notikušajā trešajā Briseles konferencē starptautiskie un reģionālie līdzekļu devēji, tostarp ES, atkārtoti apstiprināja savus nodomus atbalstīt Jordānijas centienus, kas vērsti uz makroekonomiskās stabilitātes saglabāšanu un izaugsmes izredžu palielināšanu.

               (9)Kopš Sīrijas krīzes sākuma 2011. gadā Savienība Jordānijai saskaņā ar dažādiem instrumentiem ir piešķīrusi vairāk nekā 2,1 miljardu EUR (tostarp 380 miljonus EUR saskaņā ar divām minētajām MFP programmām), lai palīdzētu valstij saglabāt ekonomikas stabilitāti, stiprināt politisko un ekonomisko reformu un segt ar to saistītās humanitārās, attīstības un drošības jomas vajadzības. Turklāt Eiropas Investīciju banka ir piešķīrusi Jordānijai projektu aizdevumus aptuveni 486 miljonu EUR apmērā.

               (10)Ņemot vērā joprojām sarežģīto ekonomikas situāciju un perspektīvas, Jordānija 2019. gada jūlijā lūdza Eiropas Savienībai papildu makrofinansiālo palīdzību.

               (11)Pēc tam, kad 2019. gada 6. maijā tika sekmīgi pabeigta otrās SVF programmas pārskatīšana, SVF un Jordānija uzsāka diskusijas par turpmāko SVF programmu pēc 2020. gada marta, kad paredzēts noslēgt vienošanos saskaņā ar Paplašināto finansēšanas mehānismu.

               (12)Tā kā Jordānija ir valsts, uz kuru attiecas EKP, būtu jāuzskata, ka tā ir tiesīga saņemt Savienības makrofinansiālo palīdzību.

               (13)Savienības makrofinansiālajai palīdzībai vajadzētu būt finanšu instrumentam, kas izmantojams ārkārtas gadījumos ar nolūku sniegt konkrētam mērķim nepiesaistītu atbalstu maksājumu bilances problēmu novēršanai, lai nodrošinātu saņēmējam nekavējoties vajadzīgo ārējo finansējumu, un tai būtu jābalsta tādas politikas programmas īstenošana, kas ietver tūlītējus stingrus korekcijas pasākumus un strukturālas reformas, kuru mērķis ir novērst maksājumu bilances problēmas īstermiņā.

               (14)Ņemot vērā to, ka Jordānijas maksājumu bilancē saglabājas būtisks finansējuma iztrūkums, kas pārsniedz SVF un citu daudzpusēju iestāžu piešķirtos resursus, pašreizējos ārkārtas apstākļos makrofinansiālā palīdzība, kuru Savienība sniegtu Jordānijai, ir uzskatāma par piemērotu atbildi uz Jordānijas lūgumu Savienībai atbalstīt ekonomikas stabilizāciju saistībā ar SVF programmu. Savienības makrofinansiālā palīdzība atbalstītu Jordānijas ekonomiskās stabilizācijas un strukturālo reformu programmu, papildinot resursus, kas pieejami saskaņā ar SVF finansiālo vienošanos.

               (15)Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāatbalsta ilgtspējīgas ārējā finansējuma situācijas atjaunošana Jordānijā, tādējādi atbalstot tās ekonomisko un sociālo attīstību.

               (16)Savienības makrofinansiālās palīdzības apjoma noteikšana balstās uz pilnīgu Jordānijas ārējo finanšu deficīta vajadzību kvantitatīvu novērtējumu, un tajā tiek ņemtas vērā šīs valsts spējas izmantot pašas resursus, jo īpaši tās rīcībā esošās ārējās rezerves. Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāpapildina tās programmas un resursi, ko nodrošina SVF un Pasaules Banka. Palīdzības apmēra noteikšanā ņem vērā arī gaidāmo finansiālo ieguldījumu, ko sniedz divpusējie un daudzpusējie līdzekļu devēji, un vajadzību nodrošināt taisnīgu sloga sadali starp Savienību un citiem līdzekļu devējiem, kā arī citu Savienības ārējās finansēšanas instrumentu līdzšinējo izmantošanu Jordānijā un Savienības vispārējās iesaistes pievienoto vērtību.

               (17)Komisijai būtu jānodrošina, ka Savienības makrofinansiālā palīdzība juridiski un pēc būtības atbilst pamatprincipiem un mērķiem, kā arī pasākumiem, kas veikti dažādās jomās ārējā darbībā un citos attiecīgos Savienības politikas virzienos.

               (18)Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāatbalsta Savienības ārpolitika attiecībā uz Jordāniju. Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu cieši jāsadarbojas visu makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laiku, lai koordinētu Savienības ārpolitiku un nodrošinātu tās saskaņotību.

               (19)Savienības makrofinansiālajai palīdzībai būtu jāveicina Jordānijas apņēmība ievērot vērtības, kas tai ir kopīgas ar Savienību, tostarp demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību, cilvēktiesības, ilgtspējīgu attīstību un nabadzības samazināšanu, kā arī tās saistības ievērot atklātas, likumīgas un godīgas tirdzniecības principus.

               (20)Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanas priekšnoteikumam vajadzētu būt tādam, ka Jordānijā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana. Turklāt ar Savienības makrofinansiālās palīdzības konkrētajiem mērķiem būtu jāuzlabo publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāte, pārredzamība un pārskatatbildība Jordānijā un jāveicina strukturālās reformas, kuru mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, darba vietu izveidi un fiskālo konsolidāciju. Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu regulāri jāuzrauga gan priekšnoteikumu izpilde, gan minēto mērķu sasniegšana.

               (21)Lai nodrošinātu, ka Savienības finansiālās intereses, kas saistītas ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, tiek efektīvi aizsargātas, Jordānijai būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus saistībā ar palīdzību. Turklāt būtu jāparedz noteikumi, ka Komisija veic pārbaudes un ka Revīzijas palāta veic revīzijas.

               (22)Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšana neskar Eiropas Parlamenta un Padomes (kā budžeta lēmējiestādes) pilnvaras.

               (23)Savienības makrofinansiālās palīdzības summām vajadzētu atbilst budžeta apropriācijām, kas paredzētas daudzgadu finanšu shēmā.

               (24)Savienības makrofinansiālā palīdzība būtu jāpārvalda Komisijai. Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments un Padome spēj sekot šā lēmuma īstenošanai, Komisijai šīs iestādes būtu regulāri jāinformē par norisēm saistībā ar palīdzību un jāsniedz tām attiecīgie dokumenti.

               (25)Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā lēmuma īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
                  7
               .

               (26)Uz Savienības makrofinansiālo palīdzību būtu jāattiecina ekonomikas politikas nosacījumi, kas jāparedz saprašanās memorandā. Lai nodrošinātu vienotus īstenošanas nosacījumus un panāktu efektivitāti, Komisija būtu jāpilnvaro risināt sarunas par šādiem nosacījumiem ar Jordānijas iestādēm tādas dalībvalstu pārstāvju komitejas uzraudzībā, kura paredzēta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar minēto regulu parasti būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra visos gadījumos, izņemot tos, kas paredzēti minētajā regulā. Ņemot vērā to, cik liela ietekme var būt palīdzībai, kas pārsniedz 90 miljonus EUR, ir lietderīgi paredzēt, ka attiecībā uz darbībām, kuras pārsniedz minēto robežvērtību, ir jāizmanto pārbaudes procedūra. Ņemot vērā Savienības makrofinansiālās palīdzības summu, kas paredzēta Jordānijai, saprašanās memoranda pieņemšanai un arī palīdzības samazināšanai, apturēšanai vai atcelšanai būtu jāpiemēro konsultēšanās procedūra,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Savienība piešķir Jordānijai makrofinansiālo palīdzību ar maksimālo summu 500 miljoni EUR (“Savienības makrofinansiālā palīdzība”), lai atbalstītu Jordānijas ekonomikas stabilizāciju un reformas. Palīdzība sekmē to, lai segtu Jordānijas maksājumu bilances vajadzības, kas konstatētas SVF programmā.

               2.Visu Savienības makrofinansiālās palīdzības summu Jordānijai piešķir aizdevumu veidā. Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm aizņemties nepieciešamos līdzekļus un aizdot tos Jordānijai. Maksimālais vidējais aizdevumu atmaksas termiņš ir 15 gadi.

               3.Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanu pārvalda Komisija, ievērojot nolīgumus vai vienošanos, kas panāktas starp Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un Jordāniju, un galvenos ekonomikas reformu principus un mērķus, kas noteikti ES un Jordānijas asociācijas nolīgumā.

               Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par norisēm saistībā ar Savienības makrofinansiālo palīdzību, cita starpā par tās izmaksāšanu, un laikus iesniedz minētājām iestādēm attiecīgos dokumentus.

               4.Savienības makrofinansiālā palīdzība ir pieejama divarpus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 3. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā.

               5.Ja Jordānijas finanšu vajadzības Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksāšanas laikā būtiski samazinās salīdzinājumā ar sākotnējām prognozēm, Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru samazina palīdzības summu vai arī to aptur, vai atceļ.

               2. pants

               1.Priekšnoteikums Savienības makrofinansiālās palīdzības piešķiršanai ir tas, ka Jordānijā tiek ievēroti efektīvi demokrātiskie mehānismi, tostarp daudzpartiju parlamentārā sistēma un tiesiskums, un tiek garantēta cilvēktiesību ievērošana.

               2.Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests uzrauga šā priekšnoteikuma ievērošanu visā Savienības makrofinansiālās palīdzības sniegšanas laikā.

               3.Šā panta 1. un 2. punktu piemēro saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES
                  8
               .

               3. pants

               1.Komisija saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru vienojas ar Jordānijas iestādēm par skaidri definētiem ekonomikas politikas un finanšu nosacījumiem, kuriem jāattiecas uz Savienības makrofinansiālo palīdzību un kuros galvenā uzmanība ir pievērsta strukturālām reformām un stabilām publiskajām finansēm, un kuri jāizklāsta saprašanās memorandā (“saprašanās memorands”), iekļaujot tajā arī minēto nosacījumu izpildes grafiku. Saprašanās memorandā izklāstītie ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi ir saskanīgi ar 1. panta 3. punktā minētajiem nolīgumiem vai vienošanos, tostarp makroekonomikas korekciju un strukturālo reformu programmām, ko Jordānija īsteno ar SVF atbalstu.

               2.Šā panta 1. punktā minēto nosacījumu mērķis jo īpaši ir stiprināt publiskā sektora finanšu pārvaldības sistēmu efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību Jordānijā, tostarp attiecībā uz Savienības makrofinansiālās palīdzības izmantošanu. Izstrādājot politikas pasākumus, pienācīgi ņem vērā arī panākumus saistībā ar savstarpēju tirgus atvēršanu, uz noteikumiem balstītas un taisnīgas tirdzniecības attīstību un citas prioritātes Savienības ārpolitikas kontekstā. Komisija regulāri pārrauga panākumus minēto mērķu sasniegšanā.

               3.Savienības makrofinansiālās palīdzības detalizētus finanšu noteikumus paredz aizdevuma nolīgumā, ko noslēdz Komisija un Jordānijas iestādes.

               4.Komisija regulāri pārbauda, vai joprojām tiek izpildīti 4. panta 3. punktā minētie nosacījumi, tostarp to, vai Jordānijas ekonomikas politika atbilst Savienības makrofinansiālās palīdzības mērķiem. To darot, Komisija cieši sadarbojas ar SVF un Pasaules Banku un vajadzības gadījumā ar Eiropas Parlamentu un Padomi.

               4. pants

               1.Ievērojot 3. punktā minētos nosacījumus, Komisija Savienības makrofinansiālo palīdzību dara pieejamu trīs aizdevuma daļās. Katra maksājuma apmēru nosaka saprašanās memorandā, kas minēts 3. pantā.

               2.Savienības makrofinansiālās palīdzības summas vajadzības gadījumā nosaka saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 480/2009
                  9
               .

               3.Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

               (a)lēmuma 2. pantā izklāstītais priekšnoteikums;

               (b)pastāvīgi un sekmīgi tiek īstenota politikas programma ar stingriem korekcijas un strukturālo reformu pasākumiem, ko atbalsta ar SVF noslēgta vienošanās par kredītu, kura nav saistīta ar piesardzības pasākumiem; un

               (c)tiek sekmīgi īstenoti ekonomikas politikas un finanšu nosacījumi, par kuriem panākta vienošanās saprašanās memorandā.

               Otro maksājumu principā veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas. Trešo maksājumu principā veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc otrā maksājuma veikšanas.

               4.Ja 3. punkta pirmajā daļā minētie nosacījumi nav izpildīti, Komisija uz laiku aptur vai atceļ Savienības makrofinansiālās palīdzības izmaksu. Šādos gadījumos Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par apturēšanas vai atcelšanas iemesliem.

               5.Savienības makrofinansiālo palīdzību izmaksā Jordānijas Centrālajai bankai. Ievērojot noteikumus, par kuriem jāvienojas saprašanās memorandā, tostarp apstiprinājumu par atlikušajām budžeta finansēšanas vajadzībām, Savienības līdzekļus var pārskaitīt Jordānijas Finanšu ministrijai kā galīgajam saņēmējam.

               5. pants

               1.Ar Savienības makrofinansiālo palīdzību saistītās aizņēmuma un aizdevuma darbības veic euro, izmantojot vienu un to pašu valutēšanas dienu, un tās Savienību neiesaista maksājuma termiņu pārcelšanā un nepakļauj to maiņas kursa vai procentu likmju riskam vai jebkādam citam komercriskam.

               2.Ja apstākļi ļauj un Jordānija to lūdz, Komisija var veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aizdevuma noteikumos un nosacījumos tiek iekļauta klauzula par pirmstermiņa atmaksu un ka tāda pati klauzula tiek iekļauta noteikumos un nosacījumos par aizņēmuma darbībām.

               3.Ja apstākļi ļauj samazināt aizdevuma procentu likmi un Jordānija to lūdz, Komisija var nolemt refinansēt visu tās sākotnējo aizdevumu vai tā daļu vai pārstrukturēt atbilstošos finanšu nosacījumus. Refinansēšanas vai pārstrukturēšanas darbības veic saskaņā ar 1. un 4. punktu, un ar tām nevar pagarināt attiecīgo aizņēmumu atmaksas termiņu vai palielināt neatmaksātā kapitāla summu refinansēšanas vai pārstrukturēšanas dienā.

               4.Visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar šajā lēmumā paredzētajām aizņēmuma un aizdevuma darbībām, sedz Jordānija.

               5.Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par to, kā norisinās 2. un 3. punktā minētās operācijas.

               6. pants

               1.Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1046/2018
                  10
               .

               2.Savienības makrofinansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar tiešu pārvaldību.

               3.Aizdevuma nolīgumā, kas minēts 3. panta 3. punktā, paredz noteikumus, ar kuriem:

               (a)nodrošina, ka Jordānija regulāri pārbauda, vai no Savienības budžeta piešķirtais finansējums tiek pareizi izmantots, veic piemērotus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā uzsāk tiesvedību, lai atgūtu visus izšķērdētos līdzekļus, kas piešķirti saskaņā ar šo lēmumu;

               (b)saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95
                  11
               , Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96
                  12
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 883/2013
                  13
                nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem novērš un apkaro krāpšanu, korupciju un jebkurus citus pārkāpumus, kas ietekmē Savienības makrofinansiālo palīdzību. Šajā nolūkā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai jo īpaši ir pilnvarots veikt izmeklēšanu, tostarp jo īpaši pārbaudes un apskates uz vietas, arī digitālās kriminālistikas operācijas un intervijas;

               (c)nepārprotami pilnvaro Komisiju (Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai) vai tās pārstāvjus veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas;

               (d)ar kuriem Komisiju un Revīzijas palātu nepārprotami pilnvaro veikt revīzijas laikposmā, kad ir piešķirta Savienības makrofinansiālā palīdzība, un pēc tam, arī veikt dokumentu revīzijas un revīzijas uz vietas, piemēram, operatīvos novērtējumus;

               (e)ar kuriem nodrošina, ka Savienībai ir tiesības saņemt aizdevuma atmaksu pirms termiņa, ja tiek konstatēts, ka saistībā ar Savienības makrofinansiālās palīdzības pārvaldību Jordānija ir iesaistījusies kādā krāpnieciskā vai koruptīvā darbībā vai kādā citā prettiesiskā darbībā, kas rada kaitējumu Savienības finansiālajām interesēm.

               (f)ar kuriem nodrošina, ka Jordānija sedz visas izmaksas, kas Savienībai rodas saistībā ar finansiālo palīdzību.

               4.Pirms Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanas Komisija, veicot operatīvu novērtējumu, izvērtē, vai pareizi darbojas ar šo palīdzību saistītie Jordānijas finanšu noteikumi, administratīvās procedūras un iekšējās un ārējās kontroles mehānismi.

               7. pants

               1.Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

               2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

               8. pants

               1.Katru gadu līdz 30. jūnijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā, ietverot minētās īstenošanas novērtējumu. Ziņojumā:

               (a)izvērtē Savienības makrofinansiālās palīdzības īstenošanā panākto progresu;

               (b)novērtē Jordānijas ekonomikas stāvokli un perspektīvas, kā arī 3. panta 1. punktā minēto politisko pasākumu īstenošanā gūtos panākumus;

               (c)norāda saistību starp saprašanās memorandā izklāstītajiem ekonomiskās politikas nosacījumiem, Jordānijas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumiem izmaksāt Savienības makrofinansiālās palīdzības daļas.

               2.Ne vēlāk kā divus gadus pēc 1. panta 4. punktā minētā pieejamības perioda beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei  ex post novērtējuma ziņojumu, kurā izvērtēti izmaksātās Savienības makrofinansiālās palīdzības rezultāti un efektivitāte un tas, kādā mērā tā ir veicinājusi palīdzības mērķu sasniegšanu.

               9. pants

               Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Vispārīgie mērķi

               1.4.2.Konkrētie mērķi

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               1.4.4.Snieguma rādītāji

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums

               1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               Makrofinansiālā palīdzība Jordānijas Hāšimītu Karalistei

               1.2.Attiecīgā rīcībpolitikas joma

               Politikas joma:
                     Ekonomika un finanses

               Darbība:
                     Starptautiskā ekonomika un finanses

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Vispārīgie mērķi

               “Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem — labklājības veicināšana ārpus ES”

               1.4.2.Konkrētie mērķi

               “Labklājības veicināšana ārpus ES”

               Ar ECFIN ģenerāldirektorātu saistītās darbības jomas attiecas uz:

               (a)atbalstu makroekonomiskajai stabilitātei un izaugsmi veicinošām reformām ārpus ES, tostarp uzturot regulāru dialogu par ekonomikas jautājumiem ar galvenajiem partneriem un sniedzot makrofinansiālu palīdzību, un

               (b)atbalstu paplašināšanās procesam, ES Eiropas kaimiņattiecību politikas un ES prioritāšu īstenošanu citās trešās valstīs, veicot ekonomisko analīzi un sniedzot politikas novērtējumus un konsultācijas.

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Ierosināto palīdzību veido ES aizdevums Jordānijai līdz 500 miljoniem EUR, un tās mērķis ir veicināt ilgtspējīgāku maksājumu bilances situāciju. Palīdzībai, ko plānots izmaksāt trīs daļās, būtu jāpalīdz valstij pārvarēt ekonomikas un maksājumu bilances situācijas grūtības. Tā veicinās arī strukturālās reformas, kuru mērķis ir palielināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un uzlabot publiskā sektora finanšu pārvaldību. Turklāt, nodrošinot ilgtermiņa finansējumu ar ļoti izdevīgiem noteikumiem, MFP programma palīdzēs arī uzlabot Jordānijas parāda atmaksājamību, vienlaikus palīdzot valstij saglabāt nepieciešamos sociālos izdevumus un ņemot vērā pastāvīgo ekonomisko un sociālo spiedienu, ko rada sarežģītie reģionālie apstākļi, tostarp lielais skaits Sīrijas bēgļu (saskaņā ar Jordānijas iestāžu aplēsēm 1,3 miljoni, no kuriem Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojā — UNHCR — ir reģistrēti  660 330 (2019. gada 4. augusta dati). MFP programmā tiks uzsvērta ES solidarizēšanās ar Jordāniju un uzticēšanās tai, kā arī Sīrijas krīzes kontekstā Eiropas Savienībai būtiskā Jordānijas ģeopolitiskā nozīme.

               1.4.4.Snieguma rādītāji

               Iestādēm būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem par noteiktu ekonomikas rādītāju kopumu un pirms visu palīdzības daļu izmaksas jāiesniedz visaptverošs ziņojums par atbilstību saskaņotajiem politikas nosacījumiem.

               Komisijas dienesti turpinās uzraudzīt publiskā sektora finanšu pārvaldību pēc tam, kad 2020. gada pirmajā ceturksnī būs veikts operatīvais novērtējums par finanšu apriti un administratīvajām procedūrām Jordānijā. ES delegācija Jordānijā arī regulāri ziņos par jautājumiem, kas attiecas uz palīdzības uzraudzību. Komisijas dienesti uzturēs ciešus sakarus ar SVF un Pasaules Banku, lai izmantotu to atziņas, kas gūtas no to pašreizējās darbības Jordānijā.

               Ierosinātajā lēmumā ir paredzēts Padomei un Eiropas Parlamentam adresēts gada ziņojums, kurā iekļauts šīs darbības īstenošanas novērtējums. Divu gadu laikā pēc īstenošanas perioda beigām tiks veikts neatkarīgs  ex post novērtējums par palīdzību.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

               Palīdzības izmaksa būs atkarīga no politisko priekšnoteikumu izpildes un Jordānijas un SVF atbalsta vienošanās apmierinošas īstenošanas. Turklāt Komisija un Jordānijas iestādes saprašanās memorandā vienojas par konkrētiem politikas nosacījumiem.

               Palīdzību plānots izmaksāt trīs aizdevuma daļās. Palīdzības pirmās daļas izmaksa ir gaidāma ap 2020. jūniju. Otro un trešo daļu varētu izmaksāt 2020. gada ceturtajā ceturksnī un 2021. gada otrajā ceturksnī ar nosacījumu, ka ir savlaicīgi īstenoti ar katru maksājumu saistītie politikas pasākumi.

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

               Ierosinātā Jordānijai paredzētā MFP atspoguļo valsts stratēģisko nozīmi Eiropas Savienībai un ir saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) mērķiem. MFP instruments ir uz politiku balstīts instruments, kura mērķis ir mazināt īstermiņa un vidēja termiņa ārējās finanšu vajadzības. Kā daļa no ES kopējās palīdzības pasākumu paketes tas palīdzētu atbalstīt Savienības mērķus attiecībā uz ekonomikas stabilitāti, ekonomikas attīstību un noturību Jordānijā un, vispārīgāk, Dienvideiropas kaimiņvalstīs.

               MFP programmā tiks uzsvērta ES solidarizēšanās ar Jordāniju un uzticēšanās tai, kā arī Sīrijas krīzes kontekstā Eiropas Savienībai būtiskā Jordānijas ģeopolitiskā nozīme. Tas atbilst ES saistībām pret Jordāniju, kā vairākkārt norādīts pēdējo gadu laikā, tostarp konferencē “Londonas ierosme” 2019. gada februārī un trešajā Briseles konferencē 2019. gada martā.

               Atbalstot iestāžu centienus izveidot stabilu makroekonomikas satvaru un īstenot vērienīgas strukturālās reformas, ierosinātā darbība veicina ES vispārējās iesaistes Jordānijā pievienoto vērtību un uzlabo citu šai valstij sniegto ES finanšu palīdzības formu efektivitāti, tostarp budžeta atbalsta darbības un dotācijas, kas pieejamas ar ārēju finanšu instrumentu starpniecību pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas 2014. līdz 2020. gadam ietvaros.

               Papildus MFP finansiālajai ietekmei ierosinātā programma stiprinās valdības reformu saistības un vēl vairāk sekmēs tās centienus veidot ciešākas attiecības ar ES, kā paredzēts asociācijas nolīgumā, kurš stājās spēkā 2002. gada maijā, un ES partnerības prioritātes, kas ir spēkā kopš 2016. gada. Šis rezultāts tiks panākts, cita starpā izmantojot atbilstošus nosacījumus palīdzības izmaksāšanai. Plašākā mērogā programma būs signāls citām reģiona valstīm, ka ekonomisko grūtību brīžos ES ir gatava atbalstīt valstis, kuras uzsāk nepārprotamu ceļu uz reformām.

               Ierosinātā MFP ir arī vispārēja Jordānijai piešķirta starptautiska atbalsta būtiska daļa, un tā turpinās papildināt palīdzību, ko piešķīruši daudzpusēji un divpusēji līdzekļu devēji. Papildinot starptautisko finanšu iestāžu, ES un citu līdzekļu devēju piešķirtos resursus, ES MFP veicinās starptautiskās līdzekļu devēju kopienas piešķirtā finansiālā atbalsta kopuma vispārējo efektivitāti. Turklāt, nodrošinot ilgtermiņa finansējumu ar ļoti izdevīgiem noteikumiem, kas parasti ir pievilcīgāki nekā citiem daudzpusējiem vai divpusējiem līdzekļu devējiem, MFP programma palīdzēs uzlabot Jordānijas parāda atmaksājamību, vienlaikus palīdzot valstij saglabāt nepieciešamos sociālos izdevumus un ņemot vērā pastāvīgo ekonomisko un sociālo spiedienu, ko rada sarežģītā situācija reģionā. MFP nosacījumi arī palīdzēs veicināt maksājumu bilances un budžeta ilgtspēju, palielinot potenciālo izaugsmi, veicinot integrāciju un regulējuma konverģenci ar ES un stiprinot valsts finanšu pārvaldību.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

               Kopš 2004. gada ir veikti astoņpadsmit  ex post novērtējumi par makrofinansiālās palīdzības darbībām. Šajos novērtējumos secināts, ka makrofinansiālās palīdzības pasākumi, lai arī dažkārt nelielā mērā un netieši, veicina ārējās ilgtspējas un makroekonomiskās stabilitātes uzlabošanos, kā arī palīdz saņēmējvalstī īstenot strukturālās reformas. Vairumā gadījumu MFP darbībām bija pozitīva ietekme uz saņēmējvalsts maksājumu bilanci, un tās palīdzēja mazināt šo valstu budžeta ierobežojumus. Tie arī veicināja nedaudz lielāku ekonomikas izaugsmi.

               Neatkarīgi veiktā novērtējumā 2017. gadā tika pārbaudīta vienas iepriekšējās MFP darbības Jordānijā (MFP I par kopējo 2015. gadā izmaksāto summu EUR 180 miljardu apmērā) pievienotā vērtība, ietekme, izstrāde un īstenošana, un tika konstatēts, ka šī darbība ir atbilstoša, iedarbīga un efektīvi īstenota. Novērtējuma galvenie secinājumi ir tādi, ka MFP ir pozitīvi ietekmējusi Jordānijas ekonomiku, palīdzot valstij stabilizēt tās ārējo stāvokli un devusi ieguldījumu reformu īstenošanā. Turklāt, ņemot vērā ļoti labvēlīgos finansēšanas noteikumus, MFP veicināja Jordānijas parāda atmaksājamību un ļāva veikt pakāpeniskāku fiskālo konsolidāciju, kam pretējā gadījumā būtu ievērojama negatīva sociālā ietekme (piemēram, turpmāka valsts izdevumu samazināšana).

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

               Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu

               Daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam vidusposma novērtēšanas ietvaros MFP ikgadējās aizdošanas spējas tika palielinātas līdz 2000 miljoniem EUR. Šī summa ir pietiekama, lai segtu šo darbību, kā arī citas MFP darbības, kas tiek īstenotas.

               Iespējamā sinerģija ar citiem ES instrumentiem:

               ES ir viena no lielākajām līdzekļu devējām Jordānijai un atbalsta tās ekonomikas, strukturālās un institucionālās reformas, kā arī pilsonisko sabiedrību. Šajā kontekstā MFP papildina citas ES ārējās darbības vai instrumentus, ko izmanto, lai atbalstītu Jordāniju. Ar MFP saistītie politikas pasākumi ietver atsevišķus noteikumus, kas saistīti ar asociācijas nolīgumu un ES un Jordānijas partnerības prioritātēm. Tā ir saskaņota arī ar Vienotā atbalsta shēmu, kura nosaka galvenās jomas, kurās tiek piešķirta divpusējā palīdzība saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu 2014.–2020. gadam.

               Salīdzinot ar citiem ES instrumentiem, galvenā MFP pievienotā vērtība būtu palīdzēt izveidot stabilu makroekonomisko vidi, tostarp veicinot maksājumu bilances un budžeta situācijas ilgtspēju un pienācīgus pamatnosacījumus strukturālo reformu veicināšanai. MFP pasākumi nav parasti finansiālā atbalsta pasākumi; tie ir jāpārtrauc, tiklīdz ir stabilizēta valsts ārējā finansiālā situācija.

               Ar MFP tiktu papildinātas arī starptautiskās kopienas plānotās darbības, jo īpaši SVF un Pasaules Bankas atbalstītās korekciju un reformu programmas.

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, tostarp pārdales iespējas, novērtējums

               Izmantojot aizdevumus, šī MFP darbība palielina ES budžeta efektivitāti, radot sviras efektu un nodrošinot izmaksu ziņā visefektīvāko risinājumu.

               Komisija ir pilnvarota Eiropas Savienības un Euratom vārdā aizņemties līdzekļus no kapitāla tirgiem, izmantojot ES budžeta garantiju. Mērķis ir iegūt no tirgus līdzekļus ar vislabākajām pieejamajām likmēm, ņemot vērā ES/Euratom augsto kredītstatusu (AAA reitings: Fitch, Moody’s un DBRS, AA reitings: S&P, visi ar stabilu perspektīvu), un tad aizdot tos atbalsttiesīgiem aizņēmējiem saistībā ar aizdevumiem Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma, maksājumu bilances mehānisma, MFP un Euratom projektu ietvaros. Aizņemšanās un aizdošana tiek veiktas kā kompensējoši darījumi, kas nodrošina, ka ES budžets neuzņemas nekādu procentu likmju vai ārvalstu valūtas risku. Mērķis aizņēmumu un aizdevumu darbībām iegūt līdzekļus ar vislabākajām pieejamajām likmēm ir sasniegts, jo, kā 2016. gadā apstiprināja Revīzijas palāta, šīs likmes ir tādas pašas kā salīdzināmām iestādēm (EIB, EFSM un ESM).

               1.6.Priekšlikuma/iniciatīvas ilgums un finansiālā ietekme

               ◻ Ierobežots ilgums

               –Spēkā 2,5 gadus pēc saprašanās memoranda spēkā stāšanās, kā noteikts lēmuma 1. panta 4. punktā.

               –Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām no 2020. līdz 2023. gadam; finansiālā ietekme uz maksājumu apropriācijām no 2020. līdz 2023. gadam

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  14

               ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Šī ir makroekonomiska veida palīdzība, un tās struktūra atbilst SVF atbalstītajai ekonomikas programmai. Komisijas dienesti veiks darbības uzraudzību, pamatojoties uz SVF atbalsta vienošanās īstenošanā gūtajiem panākumiem un konkrētiem reformu pasākumiem, par kuriem jāvienojas ar Jordānijas iestādēm saprašanās memorandā (skatīt arī 1.4.4. punktu).

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

               Saskaņā ar šo lēmumu finansējamās darbības no galvenās mītnes tiešā pārvaldībā un ar Savienības delegāciju atbalstu īstenos Komisija.

               MFP maksājumu veikšanas priekšnosacījums ir sekmīga pārskatīšana un katrai darbībai piešķirto nosacījumu izpilde. Nosacījumu izpildi rūpīgi uzrauga Komisija ciešā sadarbībā ar Savienības delegācijām.

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

               Apzinātie riski

               Saistībā ar ierosināto makrofinansiālās palīdzības pasākumu pastāv fiduciārie, politikas un politiskie riski.

               Pastāv risks, ka MFP varētu tikt izmantota krāpnieciskā veidā. Tā kā MFP nav paredzēta konkrētiem Jordānijas izdevumiem (pretēji, piemēram, projektu finansējumam), šis risks ir saistīts ar tādiem faktoriem kā Jordānijas Centrālās bankas un Finanšu ministrijas pārvaldības sistēmu kvalitāte kopumā, kā arī ar administratīvajām procedūrām, kontroles un pārraudzības funkcijām, IT sistēmu drošību un iekšējo un ārējo revīzijas spēju piemērotību.

               Otrais risks ir saistīts ar iespēju, ka Jordānija neizpildīs no ierosinātajiem MFP aizdevumiem izrietošās finanšu saistības pret ES (saistību neizpildes risks vai kredītrisks) — to varētu izraisīt, piemēram, valsts maksājumu bilances un fiskālā stāvokļa būtiska turpmāka pasliktināšanās.

               Vēl viens būtisks risks ir saistīts ar reģionālo ģeopolitisko situāciju, jo īpaši konfliktu Sīrijā, kura dēļ būtiski samazinājusies privātā kapitāla un naudas plūsmu ieplūde un kurš kavē tirdzniecību ar tādām kaimiņvalstīm kā Sīrija un Irāka. Ja šī ģeopolitiskā situācija reģionā pasliktinātos, tam varētu būt negatīva ietekme uz Jordānijas makroekonomisko stabilitāti, kas iespaidotu SVF programmas darbības rezultātus un ierosinātās MFP izmaksāšanu un/vai atmaksāšanu. Jāņem vērā arī, ka Jordāniju joprojām apdraud iespējamās naftas krīzes, jo enerģijas vajadzībām tā lielā mērā ir atkarīga no importētās naftas. Turklāt ASV dolāra, kam ir piesaistīts Jordānijas dinārs, pieaugošās procentu likmes palielina ārējo aizņēmumu izmaksas. Pēdējā laikā Jordānijas atkarība no ārvalstu atbalsta ir palielinājusies. Lai gan starptautiskā sabiedrība ir apņēmusies atbalstīt Jordāniju, valstij ir jāturpina piesaistīt ievērojamas ārvalstu palīdzības summas, lai tā varētu segt savas finansējuma vajadzības nākamajos gados.

               Iekšzemē galvenie riski ir saistīti ar iedzīvotāju neapmierinātību par ekonomiskās situācijas pasliktināšanās un bezdarba līmeņa palielināšanos. Rezultāts varētu būt nepietiekama reformu īstenošana vai tautas nemieri, kā tas notika, mainoties valdībai 2018. gada vidū; tas varētu kavēt ierosinātās MFP īstenošanu, tostarp mazinot saistībā ar SVF programmu panākto progresu.

                  Paredzētās kontroles metodes

               Makrofinansiālajai palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija, tostarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta, kā paredzēts Finanšu regulas 129. pantā.

               Ex ante: Komisijas novērtējums par pārvaldības un kontroles sistēmām saņēmējvalstīs. Attiecībā uz katru saņēmējvalsti Komisija ar konsultantu tehnisko atbalstu veic finanšu plūsmu un kontroles vides ex ante operatīvu novērtējumu. Tiek veikta centrālās bankas un finanšu ministrijas grāmatvedības procedūru, pienākumu sadales un iekšējās/ārējās revīzijas analīze, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par pareizu finanšu pārvaldību. Nepilnību konstatēšanas gadījumā tiek uzstādīti nosacījumi, kuri jāizpilda pirms atbalsta izmaksāšanas. Turklāt vajadzības gadījumā tiek noslēgtas speciālas vienošanās attiecībā uz maksājumiem (piemēram, par norobežotiem kontiem).

               Īstenošanas laikā: Komisija pārbauda saņēmējvalsts periodiskās deklarācijas. Attiecībā uz maksājumu veikšanu (1) Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta darbinieki ciešā sadarbībā ar ES delegācijām un ārējām ieinteresētajām personām, piemēram, SVF, uzrauga pieņemto nosacījumu izpildi, un (2) tiem tiek piemērota parastā kontroles procedūra, kas paredzēta Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātā izmantotajā finanšu shēmā (2. modelis), tostarp finanšu nodaļas veikta pārbaude par to, kā tiek izpildīti iepriekš minētie palīdzības izmaksāšanas nosacījumi. Maksājumu veikšanu saistībā ar MFP darbībām var pakļaut papildu neatkarīgām ex post pārbaudēm (dokumentu pārbaudēm un/vai pārbaudēm uz vietas), ko veic ĢD ex post kontroles grupas amatpersonas. Šādas pārbaudes var tikt ierosinātas arī pēc pieprasījuma, ko veicis atbildīgais kredītrīkotājs ar pastarpināti deleģētām pilnvarām.  Nepieciešamības gadījumā var tikt veikta maksājumu pārtraukšana un atlikšana, finanšu korekcijas (ko īsteno Komisija), un līdzekļu atguve (kas līdz šim gan vēl nav noticis); šie pasākumi ir nepārprotami paredzēti  finansēšanas nolīgumos ar saņēmējvalstīm.

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

               Ieviestās kontroles sistēmas, piemēram, ex ante operatīvu novērtējumi vai  ex post novērtējumi, nodrošināja efektīvu kļūdu īpatsvaru 0 % no MFP maksājumiem. Nav zināmi gadījumi, kad būtu notikusi krāpšana, korupcija vai nelikumīgas darbības. Visas MFP darbības notiek saskaņā ar skaidru intervences loģiku, kas dod Komisijai iespēju novērtēt to ietekmi. Veiktās kontroles ļauj pārliecināties par politiskajiem mērķiem un prioritātēm un par to īstenošanu.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Lai mazinātu risku, ka līdzekļi tiks izmantoti krāpnieciskā veidā, ir veikti un vēl tiks veikti vairāki pasākumi.

               Pirmkārt, aizdevuma nolīgumā tiks paredzēts noteikumu kopums par pārbaudēm, krāpšanas novēršanu, revīziju un līdzekļu atgūšanu krāpšanas vai korupcijas gadījumā. Paredzēts arī, ka palīdzība būs saistīta ar vairākiem konkrētiem politiskiem nosacījumiem, tostarp publiskā sektora finanšu pārvaldības jomā, lai stiprinātu efektivitāti, pārredzamību un atbildību. Turklāt palīdzība tiks iemaksāta īpašā kontā Jordānijas Centrālajā bankā.

               Papildus tam saskaņā ar Finanšu regulas prasībām Komisijas dienesti veiks operatīvo novērtējumu par Jordānijas finanšu un administratīvo apriti, lai pārliecinātos, ka esošās procedūras programmu palīdzības, tostarp MFP, pārvaldībai nodrošina pienācīgas garantijas. Šis novērtējums ietvers tādas jomas kā budžeta sagatavošana un izpilde, publisko iekšējo finanšu kontrole, iekšējā un ārējā revīzija, publiskā iepirkuma, naudas un publiskā parāda pārvaldība, kā arī centrālās bankas neatkarība. Operatīvo novērtējumu paredzēts veikt 2020. gada pirmajā ceturksnī. Progresu šajā jomā arī turpmāk rūpīgi uzraudzīs ES delegācija Ammānā. Komisija arī izmanto atbalsta darbības budžeta jomā, lai palīdzētu Jordānijas iestādēm uzlabot valsts finanšu pārvaldības sistēmas, un šos centienus spēcīgi atbalsta arī citi līdzekļu devēji.

               Visbeidzot, palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām atbild Komisija un kuras veiks citstarp Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Eiropas Revīzijas palāta, kā paredzēts Finanšu regulas 129. pantā.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Uzskaitījums pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija:

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Numurs

                        Dif./nedif.
                           15

                        no EBTA valstīm
                           16

                        no kandidātvalstīm
                           17

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē

                        4

                        01 03 02

                        Makrofinansiālā palīdzība

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        4

                        01 03 06

                        Garantiju fonda finansējums

                        Nedif.

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               01 03 06 – Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu garantiju fonds ārējai darbībai tiks nodrošināts saskaņā ar Fonda regulu
                  18
               , izmantojot apropriācijas no budžeta pozīcijas 01 03 06 (“Garantiju fonda finansējums”) 9 % apmērā no kopējām nenokārtotajām saistībām. Nodrošinājuma summu aprēķina “n” gada sākumā kā starpību starp mērķsummu un fonda neto aktīviem “n-1” gada beigās. Šo nodrošinājuma summu “n” gadā ieraksta “n+1” gada budžeta projektā un faktiski iemaksā vienā darījumā “n+1” gada sākumā no pozīcijas “Garantiju fonda finansējums” (budžeta pozīcija 01 03 06). Tādējādi 9 % no faktiski izmaksātās summas tiks ņemti vērā mērķsummā “n-1” gada beigās Fonda nodrošinājuma aprēķinam.

               N.B.
                     Jaunās DFS ietvaros būs jauna budžeta nomenklatūra, kas vēl nav pieņemta. Tādējādi ietekme uz budžetu pēc 2020. gada attieksies uz pēctecīgajām budžeta pozīcijām.

               3.2.Priekšlikuma aplēstā finansiālā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        4

                        ES kā globālais partneris]

                        ĢD: ECFIN

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas
                           19

                        Budžeta pozīcija 01 03 06 — Garantiju fonda finansējums

                        Saistības

                        (1)

                        27

                        18

                        45

                        Maksājumi

                        (2)

                        27

                        18

                        45

                        Budžeta pozīcija 01 03 02 — Makrofinansiālā palīdzība (operatīvais novērtējums un  ex post novērtējums)

                        Saistības

                        (3)

                        0,07

                        0,15

                        0,22

                        Maksājumi

                        (4)

                        0,07

                        0,15

                        0,22

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           20

                        Saistības = Maksājumi

                        (5)

                        -

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           apropriācijas

                        Saistības

                        =1+3

                        0,07

                        27

                        18,15

                        45,22

                        Maksājumi

                        =2+4

                        0,07

                        27

                        18,15

                        45,22

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        izdevumu kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOPĀ

                        ĢD: ECFIN

                        • Cilvēkresursi

                        0,030

                        0,064

                        0,038

                        0,002

                        0,023

                        0,157

                        • Citi administratīvie izdevumi

                        0,010

                        0,020

                        0,010

                        0.040

                        KOPĀ ECFIN ĢD

                        apropriācijas

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           apropriācijas

                        Saistības

                        0,040

                        0,154

                        0,048

                        27,002

                        18,173

                        45,417

                        Maksājumi

                        0,040

                        0,154

                        0,048

                        27,002

                        18,173

                        45,417

               3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        Gads
                        2019

                        Gads
                        2020

                        Gads
                        2021

                        Gads
                        2022

                        Gads
                           2023

                        KOPĀ

                        Iznākumi

                        Veids
                           21

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           22
                        …

                        - Iznākums

                        Operatīvais novērtējums

                        1

                        0,070

                        1

                        0,070

                        - Iznākums

                        Garantiju fonda finansējums

                        2

                        27

                        1

                        18

                        3

                        45

                        - Iznākums

                         Ex post novērtējums

                        1

                        0,150

                        1

                        0,150

                        Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1

                        1

                        0,070

                        2

                        27

                        2

                        18,150

                        5

                        45,22

                        KOPSUMMAS

                        1

                        0,070

                        2

                        27

                        2

                        18,150

                        5

                        45,22

               3.2.3.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads
                        2019

                        Gads
                        2020

                        Gads
                        2021

                        Gads
                        2022

                        Gads
                            2023

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        0,030

                        0,064

                        0,038

                        0,002

                        0,023

                        0,157

                        Citi administratīvie izdevumi

                        0,010

                        0,020

                        0,010

                        0,040

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           23

                        Cilvēkresursi

                        Citi izdevumi, kas nav
                        administratīvie izdevumi

                        Starpsumma –
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

                        0,040

                        0,084

                        0,048

                        0,002

                        0,023

                        0,197

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        ·

                        Gads
                        2019

                        Gads
                        2020

                        2021. gads

                        2022. gads

                        2023. gads

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        0,10

                        0,25

                        0,15

                        0,01

                        0,01

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01/11/21 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01/11 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)
                           24

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        0,20

                        0,35

                        0,20

                        0,01

                        0,01

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JPD delegācijās)

                        XX 01 04 gg
                           25

                        ·- galvenajā mītnē

                        ·

                        ·

                        ·- delegācijās

                        XX 01 05 02/12/22 (AC, END, INT — netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02/12 (AC, END, INT — tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        KOPĀ

                        0,30

                        0,60

                        0,35

                        0,02

                        0,20

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        D direkcijas direktors: uzraudzīt un pārvaldīt darbību, sazināties ar Padomi un Parlamentu par šā lēmuma pieņemšanu un saprašanās memoranda (SM) apstiprināšanu, risināt sarunas ar saņēmējvalsts iestādēm par SM, pārskatīt ziņojumus, vadīt pārbaudes komandējumus un novērtēt nosacījumu izpildē gūtos panākumus.

                        Nodaļas vadītājs/nodaļas vadītāja vietnieks D direkcijā: palīdzēt direktoram darbības pārvaldībā, sazināties ar Padomi un Parlamentu par šā lēmuma pieņemšanu un SM apstiprināšanu, risināt sarunas ar saņēmējvalsts iestādēm par SM un aizdevuma līgumu (kopā ar L direkciju), pārskatīt ziņojumus un nosacījumu izpildē gūtos panākumus.

                        Ekonomisti, MFP sektors (D direkcija): sagatavot lēmumu un SM, sazināties ar iestādēm un starptautiskām finanšu iestādēm, doties pārbaudes komandējumos, sagatavot Komisijas dienestu ziņojumus un Komisijas procedūras saistībā ar palīdzības pārvaldību, sazināties ar neatkarīgiem ekspertiem par operatīvo novērtējumu un ex post novērtējumu.

                        L direktorāts (L1, L2 un L3 nodaļa direktora uzraudzībā): sagatavot aizdevuma līgumu, risināt sarunas ar saņēmējvalsts iestādēm un gādāt par to, lai līgumu apstiprinātu atbildīgie Komisijas dienesti un abas puses to parakstītu. Pārraudzīt procesus pēc aizdevuma līguma stāšanās spēkā. Sagatavot Komisijas lēmumus par aizņēmuma darījumiem, pārraudzīt līdzekļu pieprasījumu iesniegšanu, izvēlēties bankas, sagatavot un izpildīt finansēšanas darījumus un izmaksāt līdzekļus saņēmējvalstij. Veikt administratīvus uzdevumus saistībā ar aizdevuma atmaksas pārraudzību. Sagatavot attiecīgos ziņojumus par iepriekš minētajām darbībām.

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –◻
                     pilnībā pietiek ar līdzekļu pārvietošanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –◻
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

                     (1)

                        OV L 341, 18.12.2013., 4.–9. lpp.

                     (2)

                        OV L 352, 23.12.2016., 18.–25.lpp.

                     (3)

                        OV L 341, 18.12.2013., 4. lpp.

                     (4)

                        Ex post novērtējums pieejams:
                  https://ec.europa.eu/info/evaluation-reports-economic-and-financial-affairs-policies-and-spending-activities/ex-post-evaluation-mfa-operations-jordan_en

                     (5)

                        Nākamās DFS ietvaros būs jauna budžeta nomenklatūra, kas vēl nav pieņemta. Tādējādi iemaksas tiks nodrošinātas no 01.0306. pozīcijas attiecīgās pēctecīgās pozīcijas.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2016/2371 (2016. gada 14. decembris) par turpmāku makrofinansiālo palīdzību Jordānijas Hāšimītu Karalistei (OV L 352, 23.12.2016., 18.–25. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums 2010/427/ES (2010. gada 26. jūlijs), ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.).

                     (9)

                        Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.).

                     (10)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

                     (11)

                        Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.).

                     (12)

                        Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 (2013. gada 11. septembris) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).

                     (14)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (15)

                        Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (16)

                        EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (17)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (18)

                        Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (2009. gada 25. maijs), ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai, OV L 145, 10.6.2009., 10. lpp.

                     (19)

                        Saskaņā ar oficiālo budžeta nomenklatūru. Sākot ar 2021. gadu, ietekme uz budžetu attieksies uz pēctecīgajām budžeta pozīcijām nākamajā DFS.

                     (20)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (21)

                        Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (22)

                        Kā aprakstīts 1.4.2. punktā “Konkrētais(-ie) mērķis(-i)…”

                     (23)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (24)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JPD – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (25)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).