title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu un Padomes Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK grozīšanu

text:
                EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                Briselē, 7.10.2004
                                                COM(2004) 634 galīgā redakcija
                                                2004/0231 (COD)
                                                .
                                     Priekšlikums
               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI
   par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu un Padomes
                    Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK grozīšanu
                                 (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                        PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS
   Vispārējais mērķis ir uzlabot sabiedrības pieeju informācijai par vidi, izveidojot saskaņotu,
   integrētu Eiropas mēroga PRTR, tādējādi arī visbeidzot veicinot piesārņojuma novēršanu un
   samazināšanu, sniedzot datus politikas veidotājiem un sekmējot sabiedrības līdzdalību vides
   lēmumu pieņemšanā.
   Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis apspriedās un, visbeidzot, piektajā ministru konferencē
   “Vide Eiropai”, kas risinājās Kijevā 2003. gada maijā, pieņēma un parakstīja, izņemot Maltu
   un Slovākiju, ANO/EEK Protokolu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem
   (PRTRs).
   Pašreiz vēl nav saskaņota, integrēta, sabiedrībai pieejama Eiropas mēroga piesārņojošo vielu
   un izmešu pārneses reģistra, kas pilnībā atbilstu ANO/EEK PRTR protokolā izvirzītajiem
   kritērijiem.
   Lai ratificētu ANO/EEK PRTR protokolu, pašreiz pastāvošais ierobežotākais Eiropas
   Piesārņojošo vielu emisiju reģistrs (EPER), kas balstīts uz Komisijas 2000. gada 17. jūlija
   Lēmumu 2000/479/EK 1 saskaņā ar 15. panta 3. punktu Padomes 1996. gada 24. septembra
   Direktīvā 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC) 2, jāaizstāj ar
   visaptverošu Eiropas PRTR. Eiropas PRTR pilnībā nomainīs pašreizējo EPER.
   2.        ANO/EEK        PROTOKOLS       PAR PIESĀRŅOJOŠO    VIELU   UN  IZMEŠU    PĀRNESES
             REĢISTRIEM (PRTRS)
   ANO/EEK Protokols par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem tika parakstīts
   Konvencijas Pušu ārkārtas sanāksmē 2003. gada 21. maijā. Sanāksme notika piektās ministru
   konferences ”Vide Eiropai” ietvaros, kas risinājās Kijevā no 2003. gada 21.-23. maijam.
   Protokols ir pirmais juridiski saistošais daudzpusējais nolīgums ārpus ES robežām par
   piesārņojošu vielu un izmešu pārneses reģistriem. Tā mērķis ir “uzlabot sabiedrības pieeju šai
   informācijai, izveidojot saskaņotus valsts mēroga piesārņojošo vielu un izmešu pārneses
   reģistrus (PRTRs) …”. Lai gan tas drīzāk regulē informāciju par piesārņojumu nevis tieši pašu
   piesārņojumu, ir paredzams, ka protokols būtiski ietekmēs piesārņojuma līmeņu
   samazināšanos.
   Saskaņotu piesārņojuma uzskaišu vai reģistru ieviešana uz strukturētas, datorizētas un
   sabiedrībai pieejamas datu bāzes, kas sastādīta no standartizētiem pārskatiem, ir viena no
   Orhūsas Konvencijas saistībām attiecībā uz pieeju informācijai, sabiedrības līdzdalību
   lēmumu pieņemšanā un tiesas pieejamību vides jautājumos, kas minēti tās 5. panta 9. daļā.
   1
            OV L 192, 28.7.2000., 36. lpp.
   2
            OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp.
LV                                                 2                                              LV
 ---pagebreak---    Visas valstis, kā arī reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācijas, var protokolu parakstīt
   un ratificēt, tai skaitā tās, kuras nav ratificējušas Orhūsas Konvenciju, kā arī tās, kuras nav
   Eiropas Ekonomikas komisijas dalībvalstis; tādējādi šis ir atvērts protokols.
   3.        PAŠREIZĒJĀ KOPIENAS LIKUMDOŠANA
   Komisija 2000. gada 17. jūlijā pieņēma lēmumu par Eiropas piesārņojošo vielu emisiju
   reģistra (EPER) ieviešanu saskaņā ar 15. panta 3. punktu Padomes Direktīvā 96/61/EK par
   piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC). Reģistrs uzsāka darbību 2004. gada
   23. februārī 3.
   EPER jau īsteno daudzus protokola pamatelementus: saskaņotus pārskata sniegšanas
   noteikumus, pieejamību sabiedrībai, izmantojot elektroniskos saziņas līdzekļus, plašu avotu
   kontroli (rūpnieciskais aprīkojums) un piesārņojošās vielas. Pateicoties ļoti labi izveidotai
   sadarbībai starp dalībvalstīm un Komisiju sarunu laikā, galvenie protokola noteikumi ir
   pilnībā savienojami ar EPER noteikto pieeju. EPER pārveidošana par Eiropas PRTR līdz ar to
   neietver nekādas konceptuālas izmaiņas. Netiks zaudēti centieni vai līdzekļi, kas līdz šim bija
   ieguldīti EPER.
   Protokola saistības pārsniedz EPER kompetenci, galvenokārt, ietvertā aprīkojuma, pārskatā
   iekļauto vielu, zemē ievadīto emisiju kontroles, atkritumu pārneses ārpus teritorijas kontroles,
   emisiju no piesārņojuma avotiem kontroles, sabiedrības līdzdalības un pārskata sniegšanas
   periodiskuma ziņā.
   Lai nodrošinātu protokola ratifikāciju pienācīgā laikā, Komisija paralēli iesniedz priekšlikumu
   Padomes Lēmumam par ANO/EEK Protokola par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses
   reģistru noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā, KOM (2004) xxx galīgais. Šis Kopienas tiesību
   akts ir arī paredzēts, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Orhūsas Konvencijas 5. panta
   9. punktam.
   Ir vērts piezīmēt, ka Kopiena parakstīja Orhūsas Konvenciju un Komisija nesen pieņēma
   priekšlikumu tās apstiprināšanai (KOM (2003)625 galīgais, 24.10.2003.). Vairāki citi tiesību
   akti ir jau pieņemti vai vismaz ierosināti, lai nodrošinātu to, ka Kopiena ievēro Konvencijas
   noteikumus. 4
   4.        PRIEKŠLIKUMA SASTĀVDAĻAS
   4.1.      Tiesiskais pamats
   Eiropas Kopiena saskaņā ar Līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. pantu
   ir tiesīga slēgt starptautiskus nolīgumus un īstenot no tiem izrietošās saistības, kas veicina
   EK Līguma 174. panta 1. punktā minēto mērķu sasniegšanu.
   3
            OV C 55, 3.3.2004., 6.lpp.
   4
            Direktīva 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai, OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.;
            Direktīva 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību, OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp. Priekšlikums
            Direktīvai par tiesas pieejamību vides jautājumos, KOM(2003)624 galīgais. Priekšlikums Regulai par
            Orhūsas Konvencijas noteikumu piemērošanu EK iestādēm un institūcijām, KOM(2003) 622 galīgais
LV                                                        3                                                        LV
 ---pagebreak---    Saskaņā ar šo pantu līgums nosaka šādus Kopienas politikas uzdevumus attiecībā uz vidi:
   vides kvalitātes saglabāšana, aizsargāšana un uzlabošana, cilvēku veselības aizsargāšana,
   saprātīga un racionāla dabas resursu izmantošana, pasākumu virzīšana starptautiskā līmenī, lai
   risinātu reģionāla un pasaules mēroga vides problēmu jautājumus.
   Informācijas pieejamības palielināšana sabiedrībai ar PRTR ir būtisks līdzeklis, lai
   nodrošinātu sabiedrības izpratni par vides jautājumiem un veicinātu labāku vides
   likumdošanas ieviešanu. PRTR ir arī būtisks informācijas līdzeklis pašiem politikas
   veidotājiem. Tādējādi tas veicina ieviestās vides politikas efektivitātes paaugstināšanos
   attiecībā uz iepriekšminētajiem uzdevumiem.
   Turklāt Kopienas kompetence jau ir izmantota šajā nozarē, īstenojot Kopienas mēroga
   Eiropas piesārņojošo vielu emisijas reģistru (EPER).
   ANO/EEK PRTR protokola īstenošanai izvēlētā politika ir Eiropas Parlamenta un Padomes
   Regula.
   “Pētījumā par ANO/EEK protokola ietekmju pamatprincipiem uz ES likumdošanu”, ko veica
   ”Milieu Ltd” 5, tika pētītas dažādu politiku iespējas.
   Viena politikas iespēja būtu pašreizējā EPER lēmuma uzlabošana. Tomēr tas arī ietvertu
   IPPC direktīvas pārskatīšanu tagad un iespējams nākotnē, kad vien tiks veikta lielāka
   ANO/EEK protokola vai tā pielikumu pārskatīšana.
   Cita īstenošanas politikas iespēja būtu direktīva. Galvenais šīs izvēles trūkums ir tās
   nesavienojamība ar vajadzību pēc salīdzināmiem un līdz ar to saskaņotiem datiem, kas
   jāiesniedz Eiropas PRTR centrālajai datubāzei. Datu salīdzināmība ir priekšrocība, jo
   ANO/EEK protokols paredz vairākas tehniskās iespējas un pieejas, kuras varētu – ja tās nav
   stingri saskaņotas – radīt pavisam atšķirīgas valsts sistēmas un neiespējamību apkopot un
   izplatīt nozīmīgus datus Eiropas līmenī. Izvēles tiesību pakāpe, kas dalībvalstīm direktīvā ir
   atstāta atvērta, varētu radīt datu neatbilstību un nesalīdzināmību. Turklāt iespējamā
   dalībvalstu pārņemšanas aizkavēšanās varētu izjaukt mērķi ātri noslēgt un ieviest PRTR
   protokolu.
   Trešā iespēja, pieņemot neatkarīgu dokumentu regulas formā, kas balstās uz EK Līguma
   175. panta 1. punktu, līdz ar to šķiet vislabākā izvēle.
   4.2.      Subsidiaritāte un Proporcionalitāte
   Astoņas sarunas par ANO/EKK protokolu, kuras katra ilga vienu nedēļu, pavadīja intensīvas
   ES koordinācijas sanāksmes, kurās piedalījās gandrīz visas dalībvalstis un kandidātvalstis.
   Galīgajā variantā pieņemto un parakstīto ANO/EKK protokolu var aptuveni uzskatīt par
   dalībvalstu un kandidātvalstu “plaši diskutēto un pieņemto nostāju” sarunu laikā.
   Priekšlikums regulai par Eiropas PRTR ieviešanu lielā mērā ievēro ANO/EEK protokola
   noteikumus. Dažas nobīdes ir pamatotas ar nepieciešamību nodrošināt atbilstību citiem tiesību
   aktiem Kopienas līmenī.
   5
            Pētījuma līgums Nr. B4-3040/2003/356360/MAR/G2.
LV                                                   4                                            LV
 ---pagebreak---    Tā kā Eiropas Kopiena parakstīja protokolu ar mērķi to ratificēt, piemērota tiesību akta
   izveidei Kopienas līmenī nav alternatīvas, lai nodrošinātu protokola saistību ievērošanu.
   Dalībvalstīm, kļūstot par protokola Pusēm, ir jāievieš valsts PRTR. Ievērojot subsidiaritātes
   principu, Komisijas priekšlikums šādus valsts PRTR projektus pilnībā atstāj dalībvalstu ziņā.
   Paredzams, ka protokola ievērošanas un realizējamības apsvērumi būs ievērojams stimuls
   dalībvalstīm nodrošināt to valsts PRTRs pilnīgu savietojamību ar Eiropas PRTR.
   4.3.      Atbilstība citām Kopienas politikām
   Šis priekšlikums par Eiropas PRTR ieviešanu ir saskaņā ar ES vides politikas darba kārtību
   līdz 2012. gadam, kā izklāstīts Komisijas paziņojumā par 6. Vides rīcības programmu
   (6. EAP) 6. Nodaļā ar nosaukumu “Pilsoņu pilnvarošana un uzvedības maiņa”, 6. EAP uzsver,
   ka “labi informēti pilsoņi, kuri ir aktīvi iesaistījušies vides lēmumu pieņemšanā, veido varenu
   jaunu spēku, lai sasniegtu vides rezultātus.” Tomēr lai tie būtu efektīvi, 6. EAP uzsver, ka
   “viņiem ir vajadzīga kvalitatīva informācija, ko viņi saprot un var pielietot” un ka “viņiem ir
   vajadzīga attiecīga piekļuve lēmējpersonām, lai viņi varētu paust savu viedokli”.
   Paziņojumā tālāk minēts, ka vides pārskatiem, ko iesniedz uzņēmumi un valsts iestādes,
   jādara šī informācija pieejama vietējā līmenī tā, lai cilvēki viegli varētu iegūt datus par
   emisijām no rūpnīcām vai citām iekārtām to apkārtnē.
   Eiropas PRTR nodod tālāk vienu 6. EAP prioritātes darbību par informācijas sistēmu
   pārskatīšanu un regulāru pārbaudi saskaņotākas un efektīvākas sistēmas nolūkā, lai
   nodrošinātu pilnveidotus, augstas kvalitātes pārskatus, salīdzināmus un atbilstošus vides datus
   un informāciju.
   Šis priekšlikums ir savienojams arī ar esošajiem ES tiesību aktiem par sabiedrības pieeju
   vides informācijai, sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā un tiesu pieejamību. Uz
   attiecīgajiem ES tiesību aktiem tieši attiecas 11. un 13. pants par konfidencialitāti un tiesu
   pieejamību.
   Turpmāk šis priekšlikums ir savienojams ar ES tiesību aktiem gaisa, ūdens un atkritumu jomā.
   Kur tas iespējams, un saskaņā ar paredzēto pilnīgu ANO/EEK protokola īstenošanu, ir
   izmantotas pašreizējo ES tiesību aktu definīcijas un noteikumi. Ir daži izņēmumi, īpaši, jaudas
   sliekšņu definīcija attiecībā uz cementa un keramikas rūpniecības I pielikumā minētajām
   darbībām, kas atšķiras no Padomes Direktīvas 96/61/EC I pielikumā minētajām darbībām par
   integrētu piesārņojuma novēršanu un kontroli (“IPPC direktīva”) un ir nepieciešama
   protokola noteikumu ievērošanai. Šo priekšlikumu jāuzskata kā atsevišķu juridisku
   instrumentu, un tas neiegūst ātrāku turpmāko IPPC direktīvas grozījumu, tai skaitā jebkādas
   pārskatītas I pielikuma darbību definīcijas. Komisija informē puses par iespējamajām
   izmaiņām E-PRTR regulā, kas varētu rasties no IPPC direktīvas grozījumiem.
   Pārskatu sniegšanas prasību saskaņošanas un pilnveidošanas ziņā Eiropas PRTR atceļ 8. panta
   3. punktu 1991. gada 12. decembra Direktīvā 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem 7 un
   6
           KOM(2001) 31galīgais, 24.1.2001.
   7
           OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp.
LV                                                   5                                             LV
 ---pagebreak---    ietver tālākus noteikumus, lai saskaņotu ANO/EEK protokola saistības ar pašreizējo ES
   likumdošanu.
   Šādās divās pozīcijās priekšlikums atšķiras no ANO/EEK PRTR protokola:
             • Lai saskaņotu ar pašreizējiem ES tiesību aktiem ūdens nozarē, īpaši ar ūdens
                 resursu sistēmas direktīvu 8 un tās IX un X pielikumiem („Prioritārās vielas”),
                 ANO/EEK PRTR protokola vielu sarakstu paplašina ar trīs vielām; piecām citām
                 ANO/EEK sarakstā minētajām vielām, tiek prasīti papildu pārskati par emisijām
                 ūdenī. Lai saskaņotu ar turpmākiem pārskatiem par noturīgām organiskām
                 piesārņojošām vielām atbilstoši Komisijas priekšlikumam regulai par noturīgām
                 organiskajām piesārņojošām vielām 9, papildus iekļauj vēl viena viela.
             • ANO/EEK protokola pārskata sniegšanas termiņš šajā priekšlikumā ir saīsināts,
                 atceroties, ka sabiedrība prasa savlaicīgu informāciju un ka pirmais pārskata gads
                 ir 2007. gads; šos datus saskaņā ar šo priekšlikumu jāpublicē Internet tīklā
                 2009. gada oktobrī, kā pirmo Eiropas PRTR.
   Ir arī vērts piezīmēt, ka daudzas no papildu 36 vielām, par kurām jāsniedz pārskats papildus
   EPER, ir pesticīdi, kas ES vairs netiek pārdoti un lietoti.
   Dalībvalstu pārskatus par emisijām un pārnesēm Eiropas PRTR nolūkā arī var uzskatīt par citu
   pārskata saistību izpildīšanu, kas noteiktas citos Kopienas vides tiesību aktos, tādējādi
   izvairoties no atkārtotas pārskata sniegšanas. Tas var būt precizēts aptaujas lapās, kas
   izveidotas saskaņā ar komitoloģijas procedūru Direktīvas 91/692/EEK 10 ietvaros.
   4.4.      Priekšlikuma saturs
   Plašāku šīs nodaļas aprakstu var atrast www.eper.cec.eu.int (“Paskaidrojuma raksts par
   nākotnes Eiropas PRTR ”).
   5.        IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
   EEK Ekonomiskās analīzes nodaļa pētījumā ar nosaukumu “PRTRs izmaksu un ieguvumu
   analīze” 11 2002. gadā plaši pētīja PRTR īstenošanas ekonomiskās ietekmes. Visām pusēm,
   kas piedalījās ANO/EEK protokola sarunās, bija iespēja iesniegt datus un komentēt pētījumu.
   Visbeidzot visas puses izlēma publicēt šo pētījumu.
   Ja Eiropas PRTR tiek ieviests, pētījuma rezultātus, kaut arī tie ir saistoši, nevar pienācīgi
   pielietot, jo:
   • dalībvalstīm jau ir saistības ieviest pašām savus valsts PRTRs saskaņā ar ANO/EEK
      protokolu,
   8
           Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu
           Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā; OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.
   9
           KOM(2003) 333 galīgais, 12.6.2003.
   10
           OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.
   11
           Dokuments Nr. CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 11.02.2002., pieejams tīmekļa vietnē www.unece.org
LV                                                        6                                                 LV
 ---pagebreak---    • Eiropas PRTR galvenie elementi (datu apkopošanas sistēmas, elektroniskie līdzekļi) jau
       tiek pielietoti EPER ietvaros.
   Eiropas PRTR pamatā ir tikai to datu pārsūtījums Komisijai/EEZ, ko dalībvalstis jau ir
   apkopojušas saviem valsts PRTRs. Papildu Eiropas PRTR saistības salīdzinājumā ar
   ANO/EEK protokolu ir mērenas, tā kā datu plūsma no dalībvalstīm uz EEZ/Komisiju jau ir
   labi organizēta saskaņā ar pašreizējām EPER procedūrām. Izmaksas tiek uzskatītas par
   zemām, un tās galvenokārt pieaug Komisijai, jo tai dati ir jāpublicē Internet tīklā, kā arī
   jāiesniedz ieteikumu un pārskata dokumenti. EEZ ir nepieciešams neliels ikgadējais budžets,
   lai uzturētu Eiropas PRTR aparatūru un programmatūru.
   No dalībvalstu puses var rasties papildu, bet ierobežoti izdevumi, lai sastādītu valsts pārskatu
   saskaņā ar regulas 16. pantu.
   Tā kā šis priekšlikums atceļ 8. panta 3. punktu 1991. gada 12. decembra
   Direktīvā 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem, izmaksas, kuras bija jāpiešķir šim
   pārskatam agrāk, tagad varētu tikt ietaupītas.
   Sabiedrisko seku izteiksmē, šo priekšlikumu uzskata par pozitīvu, jo Eiropas PRTR sniedz
   sabiedrībai labāku pieeju vides informācijai un uzlabo sabiedrības līdzdalību lēmumu
   pieņemšanā. Eiropas PRTR īsteno Orhūsas Konvencijas 5. panta 9. punktu.
   Vides seku izteiksmē, sabiedrības pieeja un līdzdalība Eiropas PRTR palielina sabiedrības
   izpratni par rūpniecisko piesārņojumu. Tas, protams, izraisa sabiedrības spiedienu pasākumu
   īstenošanai attiecībā uz piesārņojuma samazināšanu. Integrēta un saskaņota Eiropas PRTR
   datu bāze nodrošina politikas veidotājiem, zinātniekiem, rūpniecībai un citām organizācijām
   stabilu datu bāzi to turpmāko lēmumu pieņemšanai.
   Rūpniecisko kompleksu pārskatu saskaņošana un izlīdzināšana palielina un veicina turpmāku
   saskaņotas un efektīvas uzraudzības un pārskata sniegšanas izstrādāšanu. Turpmāku pārskatu
   saskaņošanas un biznesa izmaksu optimizācijas iespējas varētu izpētīt tur, kur vienā un tajā
   pašā vietā lielā mērā apvienoti vienādi rūpnieciskie kompleksi, piemēram, kopīga notekūdeņu
   attīrīšanas rūpnīcas izmantošana.
   6.       PĀRRUNAS AR IEINTERESĒTAJĀM PUSĒM
   Lai nodrošinātu plašu konsultācijas procesu par iespējamo šī priekšlikuma apjomu un saturu,
   Komisijas Vides ģenerāldirektorāts uzsāka pētījumu, organizēja vairākas sanāksmes un
   izstrādāja priekšlikuma darba dokumenta projektu.
   “Pētījums par ANO/EEK protokola ietekmju pamatprincipiem uz ES likumdošanu”, ko veica
   ”Milieu Limited” izveidoja pamatu diskusijām ar dalībvalstīm un kandidātvalstīm par IPPC
   19. pantu 2003. gada 25. novembra sanāksmē un papildus kopā ar ieinteresētajām pusēm
   pirmajā ad hoc darba grupas sanāksmē 2003. gada 26. novembrī - par Eiropas PRTR
   izstrādāšanu.
   Šo diskusiju rezultāti tika ņemti vērā, izstrādājot priekšlikuma darba projektu, kas bija par
   pamatu diskusijām par IPPC 19. pantu 2004. gada 5. aprīļa sanāksmē ar dalībvalstīm un
   kandidātvalstīm, kā arī kopā ar ieinteresētajām pusēm otrajā ad hoc darba grupas sanāksmē
   2004. gada 6. aprīlī – par Eiropas PRTR izstrādāšanu.
LV                                                7                                                 LV
 ---pagebreak---    Konsultējamo (dalībvalstis, kandidātvalstis, rūpniecība, NVO un starptautiskās organizācijas)
   nostājas ir sīki izklāstītas www.eper.cec.eu.int (“Paskaidrojuma raksts par nākotnes Eiropas
   PRTR”).
LV                                                8                                              LV
 ---pagebreak---                                                            2004/0231 (COD)
                                              Priekšlikums
                      EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI
       par Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistra ieviešanu un Padomes
                            Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK grozīšanu
                                       (dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu12,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu13,
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu14,
   rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto kārtību15,
   tā kā:
   (1)     Kopienas Sestā Vides rīcības programma, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un
           Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK 16, pieprasa atbalstīt pilsoņiem pieejamās
           informācijas par vides tendenču stāvokli attiecībā uz sabiedrības, ekonomikas un
           veselības nodrošināšanas tendencēm, kā arī vispārēju informētību par vidi uzlabošanu.
   (2)     ANO/EEK Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu
           pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas
           Konvencija), ko 1998. gada 25. jūnijā parakstīja Eiropas Kopiena, atzīst, ka lielāka
           sabiedrības piekļuve informācijai par vidi un šādas informācijas izplatīšana veicina
           vides jautājumu labāku izpratni, uzskatu brīvu apmaiņu, sabiedrības efektīvāku
           līdzdalību vides lēmumu pieņemšanā un, visbeidzot, labāku apkārtējo vidi.
   (3)     Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistri (turpmāk tekstā ”PRTRs”) ir rentabls
           līdzeklis, lai veicinātu vides rādītāju uzlabošanos, lai nodrošinātu sabiedrības piekļuvi
           informācijai par piesārņojošām vielām un piesārņojošo vielu pārnesēm ārpus teritorijas
           un atkritumiem un izmantotu tendenču noteikšanā, uzrādītu progresu piesārņojuma
   12
           OV C […], […], lpp. […].
   13
           OV C […], […], lpp. […].
   14
           OV C […], […], lpp. […].
   15
           Eiropas Parlamenta atzinums      OV    C   […],  […],   lpp. […],   un  Padomes   lēmums
           OV C […], […], lpp. […].
   16
           OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.
LV                                                  9                                                LV
 ---pagebreak---         samazināšanā, uzraudzītu atsevišķu starptautisko nolīgumu ievērošanu, noteiktu
        prioritātes un novērtētu progresu, kas sasniegts ar Kopienas un valsts vides politikām
        un programmām.
   (4)  Integrēts un saskaņots PRTR nodrošina rūpniecībai, zinātniekiem, apdrošināšanas
        kompānijām, vietējām varas iestādēm, nevalstiskām organizācijām un citām
        lēmējpersonām stabilu datubāzi salīdzinājumiem un turpmākiem lēmumiem vides
        jautājumos.
   (5)  Eiropas Kopiena 2003. gada 21. maijā parakstīja ANO/EEK Protokolu par
        piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistriem (turpmāk tekstā ”PRTR protokols”).
        Kopienas tiesību aktiem ir jābūt saskaņā ar šo protokolu, ņemot vērā Kopienas
        slēdzienu.
   (6)  Eiropas Piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistrs (turpmāk tekstā “EPER”) tika
        ieviests ar Komisijas Lēmumu 2000/479/EK 17. PRTR protokols balstās uz tiem
        pašiem principiem, kā EPER, bet arī ārpus tiem, ietverot pārskatus par vairākām
        piesārņojošām vielām, vairākām darbībām, emisijām zemē, emisijām no izkliedētiem
        avotiem un pārnesēm ārpus teritorijas.
   (7)  Eiropas PRTR noteiktos mērķus un uzdevumus var sasniegt tikai tad, ja dati ir ticami
        un salīdzināmi. Līdz ar to ir nepieciešama piemērota datu apkopošanas un pārsūtīšanas
        sistēmas saskaņošana, lai nodrošinātu datu kvalitāti un salīdzināmību. Saskaņā ar
        PRTR protokolu Eiropas PRTR būtu maksimāli jāatvieglo sabiedrības piekļuve tiem
        caur Internet tīklu. Emisijas un pārneses ir viegli jāidentificē dažādos apstrādātos un
        neapstrādātos veidos, lai pietiekamā laikā būtu pieejama maksimāla informācija.
   (8)  Lai tālāk nodrošinātu pilsoņiem pieejamās informācijas atbalstu par vides tendencēm,
        kā arī kopumā palielinātu izpratni par vidi, Eiropas PRTR jāietver saites uz citām
        līdzīgām dalībvalstu, trešo valstu un starptautisko organizāciju datu bāzēm.
   (9)  Saskaņā ar PRTR protokolu, Eiropas PRTR jāietver arī informācija par īpašām
        atkritumu apglabāšanas darbībām, par kurām jāziņo, kā par emisijām zemē.
   (10) Lai sasniegtu Eiropas PRTR mērķi nodrošināt sabiedrību ar ticamu informāciju un ļaut
        pieņemt uz zināšanām balstītus lēmumus, datu apkopošanai un pārskatu sniegšanai ir
        nepieciešams paredzēt samērīgus, bet stingrus termiņus; tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz
        dalībvalstu sniegtajiem pārskatiem Komisijai.
   (11) Pārskati par emisijām no rūpnieciskiem kompleksiem, lai arī ne vienmēr sistemātiski,
        pilnīgi un salīdzināmi, ir labi noteikta kārtība daudzās dalībvalstīs. Salīdzinājumā ar šo
        procedūru jāuzlabo pārskati par emisijām no piesārņojuma avotiem, lai ļautu
        lēmējpersonām šīs emisijas labāk ietvert kontekstā un izvēlēties visefektīvāko
        risinājumu piesārņojuma mazināšanai; saskaņā ar PRTR protokolu līdz ar to jāveic
        pirmie soļi, lai nodrošinātu šādus uzlabojumus.
   17
        OV L 192, 28.7.2000., 36. lpp.
LV                                               10                                                LV
 ---pagebreak---    (12) Dalībvalstu paziņotajiem datiem ir jābūt augstas kvalitātes, jo īpaši attiecībā uz to
        savlaicīgumu, pilnību, nenoteiktību, salīdzināmību, konsekvenci un pārredzamību. Ir
        ļoti svarīgi saskaņot gan vadītāju, gan dalībvalstu turpmākos pasākumus, lai uzlabotu
        sniegto datu kvalitāti. Tādēļ Komisija kopā ar dalībvalstīm uzsāks darbu pie kvalitātes
        nodrošinājuma.
   (13) Saskaņā ar Orhūsas Konvenciju sabiedrībai ir jāsniedz pieeja Eiropas PRTR iekļautajai
        informācijai, nenorādot interesi, galvenokārt nodrošinot, ka Eiropas PRTR paredz tiešu
        elektronisko pieeju caur Internet tīklu.
   (14) Pieejai informācijai, ko nodrošina Eiropas PRTR, jābūt neierobežotai, un izņēmumi
        šim noteikumam ir iespējami tikai tur, kur to skaidri atļauj pašreizējā Kopienas
        likumdošana.
   (15) Saskaņā ar Orhūsas Konvenciju turpmākā Eiropas PRTR izstrādē jānodrošina
        sabiedrības līdzdalība ar iespējām laikus un efektīvi iesniegt piezīmes, informāciju,
        analīzi vai ar lēmumu pieņemšanas procesu saistītus atzinumus. Pieteicējiem jābūt
        iespējai prasīt administratīvu izskatīšanu vai izskatīšanu tiesā valsts iestāžu lēmumiem
        vai nolaidībai attiecībā uz pieprasījumu.
   (16) Lai palielinātu PRTR lietderību un ietekmi, Komisijai un dalībvalstīm jāsadarbojas
        izstrādājot Eiropas PRTR īstenošanu atbalstošus ieteikumus, veicinot sabiedrības
        izpratni un nodrošinot atbilstošu un savlaicīgu tehnisko palīdzību.
   (17) Lai būtu saskaņā ar tehnisko un zinātnisko progresu, Eiropas PRTR ir jābūt atvērtam
        tālākām izstrādnēm, jo īpaši attiecībā uz informāciju par emisijām no piesārņojuma
        avotiem.
   (18) Šīs regulas īstenošanai nepieciešamos pasākumus jāpieņem saskaņā ar Padomes
        1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto
        ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību 18 izmantošanu.
   (19) Tā kā veicamās darbības mērķus, proti, palielināt sabiedrības piekļuvi informācijai par
        vidi, izveidojot integrētu, saskaņotu Kopienas mēroga elektronisko datubāzi,
        dalībvalstis nevar apmierinoši sasniegt, un tā kā nepieciešamība salīdzināt datus visās
        dalībvalstīs pieprasa augsta līmeņa saskaņošanu un tādējādi to var labāk sasniegt
        Kopienas mērogā, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu,
        kā minēts līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā minēts šajā
        pantā, šī regula nepārsniedz to, kas ir nepieciešams šo mērķu sasniegšanai.
   (20) Lai vienkāršotu un pilnveidotu prasības par ziņošanu, ir jāgroza Padomes 1991. gada
        12. decembra Direktīva 91/689/EEK par bīstamajiem atkritumiem 19 un Padomes
   18
        OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
   19
        OV L 377, 31.12.1991., 20.lpp; Direktīvā grozījumi izdarīti ar Padomes Direktīvu 94/31/EK
        (OV L 168, 2.7.1994., 28. lpp.)
LV                                               11                                               LV
 ---pagebreak---            1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu
                       20
           un kontroli ,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:
                                                1. pants
                                              Priekšmets
   Šī regula nosaka integrētu piesārņojošo vielu un izmešu pārneses reģistru Kopienas mērogā
   (Eiropas PRTR) sabiedrībai pieejamas elektroniskas datubāzes veidā un paredz noteikumus
   tās darbībai, lai ieviestu ANO/EEK Protokolu par piesārņojošo vielu un izmešu pārneses
   reģistriem (turpmāk tekstā “protokols”).
                                                2. pants
                                               Definīcijas
   Šīs regulas nolūkā piemēro šādas definīcijas:
            (1)     “Sabiedrība” nozīmē vienu vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas un
                    saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi to apvienības, organizācijas vai
                    grupas.
            (2)     “Kompetentā valsts iestāde” nozīmē valsts iestādi vai iestādes vai citu
                    kompetentu organizāciju vai organizācijas, ko dalībvalstis iecēlušas vadīt
                    Eiropas PRTR nacionālo daļu.
            (3)     “Iekārta” nozīmē stacionāru tehnisko vienību, kurā veic vienu vai vairākas I
                    pielikumā uzskaitītajās darbības un jebkuras citas tieši saistītas darbības,
                    kurām ir tehniska saistība ar šajā vietā veiktajām darbībām un kurām varētu
                    būt ietekme uz emisijām un piesārņojumu.
            (4)     “Rūpnieciskais komplekss” nozīmē vienu vai vairākas iekārtas vienā vietā,
                    kuru vada tā pati fiziskā vai juridiskā persona.
            (5)     “Teritorija” nozīmē rūpnieciskā kompleksa ģeogrāfisko atrašanās vietu,
                    ieskaitot jebkuru tai blakus esošo zemi, ko atdala ceļš, dzelzceļš vai ūdens
                    kanāls.
            (6)     “Vadītājs” nozīmē jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas vada vai
                    kontrolē rūpniecisko kompleksu vai, ja paredzēts valsts tiesību aktos, persona,
                    kam piešķirta noteicoša ekonomiska ietekme pār iekārtu tehnisko darbību.
            (7)     “Pārskata gads” nozīmē kalendāro gadu, par kuru jāapkopo dati par
                    piesārņojošo vielu izmešiem un pārnesēm ārpus teritorijas.
   20
           OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp.
LV                                                  12                                              LV
 ---pagebreak---            (8)     “Viela” nozīmē jebkuru ķīmisko vielu un tās sastāvdaļas, izņemot
                   radioaktīvas vielas.
           (9)     ”Piesārņojošā viela” nozīmē vielu vai vielu grupu, kas var būt kaitīga videi
                   vai cilvēka veselībai, ņemot vērā tās īpašības un ievadīšanu vidē.
           (10)    ”Emisijas” nozīmē jebkādu piesārņojošo vielu ievadīšanu vidē jebkādas
                   cilvēka darbības rezultātā, vai tā būtu tīša vai netīša, ierasta vai neierasta, tai
                   skaitā izliešanu, izstarošanu, izvadīšanu, ievadīšanu, apglabāšanu vai
                   izgāšanu, vai caur kanalizācijas sistēmām bez galīgās notekūdeņu attīrīšanas.
           (11)    “Pārnese ārpus teritorijas” nozīmē kustību ārpus atkritumu rūpnieciskā
                   kompleksa robežām, kas paredzēts atkritumu iznīcināšanai vai pārstrādei, un
                   ārpus notekūdeņu piesārņojošo vielu rūpnieciskā kompleksa robežām, kas
                   paredzēts notekūdeņu attīrīšanai.
           (12)    “Cauruļvadu emisijas” nozīmē piesārņojošo vielu emisijas vidē caur jebkāda
                   veida cauruļvadiem neatkarīgi no to šķērsgriezuma formas.
           (13)    “Piesārņojuma avoti” nozīmē daudzus mazākus vai izkaisītus avotus, no
                   kuriem piesārņojošās vielas var nokļūst zemē, gaisā vai ūdenī un kuru kopējā
                   ietekme uz šiem aģentiem var būt nozīmīga un saistībā ar kuriem ir
                   nepraktiski apkopot pārskatus no katra atsevišķa avota.
           (14)    “Atkritumi” nozīmē jebkuru vielu vai objektu, kā minēts Direktīvas
                   75/442/EEK21 1. panta a) apakšpunktā.
           (15)    “Bīstamie atkritumi” nozīmē jebkuru vielu vai objektu, kā minēts Direktīvas
                   91/689/EEK 1. panta 4. punktā.
           (16)    “Notekūdeņi”      nozīmē komunālos, iekšzemes vai rūpnieciskos notekūdeņus,
                   kā minēts 2. pantā 1991. gada 21. maija Direktīvā 91/271/EEK par komunālo
                   notekūdeņu attīrīšanu 22, un jebkurus citus izmantotus ūdeņus, kas satur vielas
                   vai objektus, kas pakļauti regulēšanai ar Kopienas tiesību aktiem.
           (17)    “Iznīcināšana” nozīmē jebkuru no                 darbībām,      kas    paredzētas
                   Direktīvas 75/442/EEK II.A pielikumā.
           (18)    “Pārstrāde”        nozīmē    jebkuru    no     darbībām,       kas     paredzētas
                   Direktīvas 75/442/EEK II.B pielikumā.
                                                3. pants
                                          Eiropas PRTR saturs
   Eiropas PRTR ietverta informācija:
   21
          OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp.
   22
          OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.
LV                                                 13                                                  LV
 ---pagebreak---               (a)      par piesārņojošo vielu emisijām, kas minētas 5. panta 1. punkta
                       a) apakšpunktā un par ko jāziņo to rūpniecisko kompleksu vadītājiem,
                       kuri veic I pielikumā minētās darbības,
              (b)      par atkritumu pārnesi ārpus teritorijas, kas minēta 5. panta 1. punkta
                       b) apakšpunktā, un par piesārņojošām vielām, kas minētas 5. panta
                       1. punkta c) apakšpunktā, par kurām jāsniedz pārskats to rūpniecisko
                       kompleksu vadītājiem, kuri veic I pielikumā uzskaitītās darbības,
              (c)      attiecīgos gadījumos par piesārņojošo vielu emisijām no piesārņojuma
                       avotiem.
                                           4. pants
                                    Projekts un struktūra
   1. Komisija publicē Eiropas PRTR, kurā sniegti dati gan apstrādātā, gan neapstrādātā
      veidā, tā lai emisijas un pārneses var meklēt un identificēt saskaņā ar:
            (a)    rūpniecisko kompleksu un tā ģeogrāfisko atrašanās vietu,
            (b)    darbību,
            (c)    atgadījumu dalībvalsts vai Kopienas līmenī,
            (d)    attiecīgos gadījumos - piesārņojošo vielu vai atkritumiem,
            (e)    ikvienu vides aģentu, kurā piesārņojošā viela ir ievadīta,
            (f)    attiecīgos gadījumos - atkritumu pārnesēm ārpus teritorijas un to
                   galamērķa vietu,
            (g)    notekūdeņu pārnesēm ārpus teritorijas,
            (h)    piesārņojuma avotiem.
   2. Eiropas PRTR ir paredzēts maksimālai sabiedrības piekļuves atvieglošanai, ļaujot
      informācijai parastos darbības apstākļos būt nepārtrauktai un uzriez pieejamai caur
      Internet tīklu un citiem elektroniskiem līdzekļiem. Tā projektā ņemta vērā turpmākā
      paplašināšanās iespēja un ietverti visi par iepriekšējiem pārskata gadiem ziņotie dati,
      pakāpeniski līdz pat vismaz pēdējiem desmit iepriekšējiem pārskata gadiem.
   3. Eiropas PRTR ietver saites uz:
              (a)      rūpniecisko kompleksu tīmekļa vietnēm, ja šādas tīmekļa vietnes
                       pastāv un rūpnieciskie kompleksi tās uztur,
              (d)      dalībvalstu valsts PRTRs,
              (e)      citām saistītām pastāvošām, sabiedrībai pieejamām datubāzēm par
                       tematiem, kas saistīti ar PRTRs, ieskaitot protokola citu pušu valsts
                       PRTRs, un, kur iespējams, citu valstu PRTRs.
LV                                            14                                              LV
 ---pagebreak---                                            5. pants
                                  Vadītāju sniegti pārskati
   1. Katra rūpnieciskā kompleksa, kurā tiek veiktas viena vai vairākas I pielikumā
      minētās darbības virs piemērojamiem jaudas sliekšņiem, kas minēti I pielikumā,
      vadītāji paziņo savas dalībvalsts kompetentajai iestādei apjomus par kalendāro gadu
      kopā ar norādēm par to, vai informācija ir balstīta uz mērījumiem, aprēķiniem vai
      novērtējumu:
      (a)    jebkuras II pielikumā minētās piesārņojošās vielas emisijas gaisā, ūdenī vai
             zemē, kurai pārsniegts II pielikumā minētais piemērojamā slieksnis,
      (b)    pārneses ārpus teritorijas bīstamiem atkritumiem, kas pārsniedz 2 tonnas gadā,
             vai sadzīves atkritumiem, kas pārsniedz 2000 tonnas gadā, jebkurai pārstrādes
             vai iznīcināšanas darbībai attiecīgi norādot ar “R” (pārstrāde) vai
             “D” (iznīcināšana), vai atkritumi ir paredzēti pārstrādei vai iznīcināšanai, un
             bīstamo atkritumu pārrobežu pārvedumiem – atkritumu pārstrādātāja vai
             apracēja vārds un adrese, kā arī faktiskā pārstrādes vai iznīcināšanas vieta,
      (c)    pārneses ārpus teritorijas jebkurām II pielikumā minētām piesārņojošām vielām
             notekūdeņos, kas paredzēti attīrīšanai, pārsniedzot II pielikuma 1.b slejā
             noteikto slieksni.
      Ja norādīts, ka dati ir balstīti uz mērījumiem vai aprēķiniem, jāziņo par to analītisko
      un /vai aprēķināšanas metodi.
      Par emisijām no piesārņojuma avotiem rūpnieciskā kompleksa teritorijā jāziņo kopā
      ar emisijām pa rūpnieciskā kompleksa cauruļvadiem.
   2. Informācijā, kas minēta 1. daļā, jāietver informācija par emisijām un pārnesēm, kas ir
      visu tīšo, netīšo, ierasto un neierasto darbību kopsumma.
   3. Katra rūpnieciskā kompleksa vadītājs attiecīgā laika intervālā apkopo datus, kas
      nepieciešami, lai noteiktu rūpnieciskā kompleksa emisijas un pārneses ārpus
      teritorijas, kas pakļautas pārskata sniegšanas prasībām saskaņā ar 1. daļu.
   4. Gatavojot pārskatu, attiecīgais vadītājs izmanto vislabāko pieejamo informāciju, kas
      var ietvert datu uzraudzību, emisiju faktorus, masas līdzsvarotības vienādošanu,
      netiešu uzraudzību vai citus aprēķinus, tehnisko pētījumu spriedumu un citas
      metodes atbilstoši 9. panta 1. punkta noteikumiem un saskaņā ar starptautiski atzītām
      metodēm, kad vien tās ir pieejamas.
   5. Katra attiecīgā rūpnieciskā kompleksa vadītājs saglabā dalībvalsts kompetentajām
      iestādēm pieejamus datu ierakstus, no kuriem tika iegūta pārskatā sniegtā informācija
      desmit gadu laika posmā, sākot no attiecīgā pārskata gada beigām. Šajos ierakstos arī
      apraksta datu apkopošanā izmantoto metodoloģiju.
LV                                            15                                              LV
 ---pagebreak---                                          6. pants
                                      Emisijas zemē
   1. Par atkritumiem, kas radīti rūpnieciskā kompleksa teritorijā un kas ir pakļauti
      iznīcināšanai „zemes attīrīšana” vai „dziļa ievade”, kā minēts Direktīvas 75/442/EEK
      II.A pielikumā, rūpnieciskā kompleksa teritorijā, rūpnieciskā kompleksa vadītājs
      ziņo, kā par emisijām zemē.
   2. Par atkritumiem, kas pārvesti ārpus teritorijas un kas ir pakļauti iznīcināšanai „zemes
      attīrīšana” vai ”dziļa ievade”, kā minēts Direktīvas 75/442/EEK II.A pielikumā, tā
      rūpnieciskā kompleksa vadītājs, kas radījis šo atkritumu pārnesi ārpus teritorijas,
      ziņo, kā par emisijām zemē.
                                         7. pants
                              Dalībvalstu sniegtie pārskati
   1. Dalībvalstis nosaka, ņemot vērā šā panta 2. un 3. punktā minētās prasības, datumu,
      līdz kuram vadītāji iesniedz visus datus, kas minēti 5. panta 1. un 2. punktā un
      informāciju, kas minēta 5. panta 3., 4. un 5. punktā, to kompetentajai iestādei.
   2. Dalībvalstis sniedz Komisijai visus datus, kas minēti 5. panta 1. un 2. punktā,
      elektroniskā veidā saskaņā ar III pielikuma formātu un šādu grafiku:
      (a)    par pirmo pārskata gadu 15 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām,
      (b)    par visiem nākamajiem pārskata gadiem 12 mēnešu laikā pēc pārskata gada
             beigām.
      Pirmais pārskata gads ir 2007. gads.
   3  Komisija ar Eiropas Vides aģentūras atbalstu iestrādā dalībvalstu sniegto informāciju
      Eiropas PRTR saskaņā ar šādu grafiku:
      (a)    par pirmo pārskata gadu 21 mēneša laikā pēc pārskata gada beigām,
      (b)    par visiem nākamajiem pārskata gadiem 16 mēnešu laikā pēc pārskata gada
             beigām.
                                         8. pants
                           Emisijas no piesārņojuma avotiem
   1. Komisija nosaka termiņu, formātu un datus, kas nepieciešami, lai apkopotu un
      pārnestu dalībvalstīs esošo informāciju par emisijām no piesārņojuma avotiem
      saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību.
   2. Informāciju, kas minēta 1. punktā, sakārto tā, lai ļautu lietotājiem meklēt un
      identificēt piesārņojošo vielu emisijas no piesārņojuma avotiem saskaņā ar atbilstošu
LV                                           16                                               LV
 ---pagebreak---              telpisko disagregāciju un ietver informāciju par datu apkopošanā izmantoto
             metodoloģiju.
   3.        Ja Komisija nosaka, ka nepastāv nekādi dati par emisijām no piesārņojuma avotiem,
             tā veic pasākumus, lai uzsāktu pārskata sniegšanu par attiecīgo piesārņojošo vielu
             emisijām no viena vai vairākiem piesārņojuma avotiem saskaņā ar tās prioritātēm.
                                                   9. pants
                                        Kvalitātes nodrošinājums
   1.        Katra tā rūpnieciskā kompleksa, kas pakļauts 5. pantā minētajām prasībām par
             ziņošanu, vadītājs nodrošina savas sniegtās informācijas kvalitāti.
   2.        Kompetentās iestādes novērtē rūpniecisko kompleksu vadītāju iesniegto datu
             kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz to savlaicīgumu, pabeigtību, nenoteiktību,
             salīdzināmību, konsekvenci un pārredzamību.
   3.        Komisija koordinē darbu par kvalitātes nodrošinājumu un kvalitātes novērtēšanu,
             konsultējoties ar 19. panta 1. punktā minēto komiteju.
   4.        Komisija var pieņemt vadlīnijas attiecībā uz emisiju uzraudzību un ziņošanu saskaņā
             ar 19. panta 2. punktā minēto kārtību.
                                                  10. pants
                                           Pieeja informācijai
   1.        Komisija ar Eiropas Vides aģentūras atbalstu dara Eiropas PRTR pieejamu
             sabiedrībai, izplatot to Internet tīklā saskaņā ar 7. panta 3. punktā noteikto termiņu.
   2.        Ja Eiropas PRTR ietvertā informācija nav viegli pieejama, izmantojot tiešus
             elektroniskos līdzekļus, attiecīgā dalībvalsts un Komisija veicina elektronisko pieeju
             Eiropas PRTR sabiedrībai pieejamās vietās.
                                                  11. pants
                                            Konfidencialitāte
   Vienmēr, kad dalībvalsts informāciju saglabā konfidenciālu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
   Padomes Direktīvas 2003/4/EK 23 4. pantu, dalībvalsts savā pārskatā norāda saskaņā ar šīs
   regulas 7. panta 2. punktu katram gadam atsevišķi par katru rūpniecisko kompleksu, kam
   pieprasīta konfidencialitāte, kāda veida informācija nav izpausta un kāda iemesla dēļ tā netiek
   izpausta.
   23
          OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.
LV                                                    17                                             LV
 ---pagebreak---                                                   12. pants
                                          Sabiedrības līdzdalība
   1.      Komisija nodrošina sabiedrību ar savlaicīgām un efektīvām iespējām piedalīties
           turpmākā Eiropas PRTR izstrādē, ieskaitot ražīguma celšanu un šīs regulas grozījumu
           sagatavošanu.
           Sabiedrībai ir iespēja iesniegt piezīmes, informāciju, analīzes vai viedokļus, kas ir
           būtiski attiecīgā laika posmā.
   2.      Komisija ņem attiecīgi vērā šādus aptaujas datus un informē sabiedrību par
           sabiedrības līdzdarbošanās iznākumu.
                                                  13. pants
                                            Tiesas pieejamība
   Tiesas pieejamību attiecībā uz sabiedrības pieeju vides informācijai piešķir saskaņā ar
   Direktīvas 2003/4/EK 6. pantu un Kopienas institūcijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
   Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 24 6., 7. un 8. pantu kopā ar Eiropas Parlamenta un
   Padomes Regulas (EK) Nr…/... 25 3. pantu.
                                                  14. pants
                                          Resursu palielināšana
   Komisija izstrādā norādījumu dokumentu, kas atbalsta Eiropas PRTR ieviešanu deviņu
           mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, konsultējoties ar 19. panta 1. punktā
           minēto komiteju.
   Norādījumu dokuments par Eiropas PRTR ieviešanu īpaši attiecas uz šādu informāciju par:
           (a)   pārskata sniegšanas kārtību;
           (b)   iesniedzamajiem datiem;
           (c)   kvalitātes nodrošinājumu;
           (d)   norādījumu par neizpausto datu veidu un konfidenciālu datu gadījumā
                 iemeslus, kādēļ tie netiek izpausti;
           (e)   atsauci uz starptautiski atzītu izmešu noteikšanas un analītiskajām metodēm,
                 paraugu noņemšanas metodoloģijām;
           (f)   norādi par mātessabiedrībām;
   24
          OV L 145, 31.05.2001., 43. lpp.
   25
          OV C […], […], lpp. […], (Komisijas priekšlikums KOM(2003) 622 galīgais, 24.10.2003.)
LV                                                    18                                         LV
 ---pagebreak---              (g)   darbību kodēšanu saskaņā          ar šīs   regulas  I pielikumu   un   Padomes
                   Direktīvu 96/61/EK.
                                                15. pants
                                          Izpratnes veidošana
   Komisija un dalībvalstis veicina sabiedrības izpratni par Eiropas PRTR un nodrošina, ka
   piekļūšanai Eiropas PRTR, tajā ietvertās informācijas izpratnei un pielietošanai ir nodrošināts
   atbalsts.
                                                16. pants
                           Papildu informācija, kas jāsniedz dalībvalstīm
   1.        Dalībvalstis pārskatā, kas balstīts uz informāciju par pēdējiem trīs pārskata gadiem,
             kas jānodod ik pēc trim gadiem kopā ar datiem, kas paredzēti saskaņā ar 7. pantu,
             informē Komisiju par praksi un pasākumiem, kas veikti attiecībā uz:
           (a)     prasībām saskaņā ar 5. pantu;
           (b)     kvalitātes nodrošinājumu saskaņā ar 9. pantu;
           (c)     pieeju informācijai saskaņā ar 10. panta 2. punktu;
           (d)     izpratnes paaugstināšanas darbībām saskaņā ar 15. pantu;
           (e)     datu konfidencialitāti saskaņā ar 11. pantu;
           (f)     soda naudām, kas paredzētas saskaņā ar 20. pantu un to pielietojuma pieredzi.
   2.        Komisija, konsultējoties ar 19. panta 1. punktā minēto komiteju, izstrādā 1. punktā
             minēto pārskata formātu un datus.
                                                17. pants
                     Komisijas atkārtots pārskats un grozījumu priekšlikumi
   Komisija pārbauda dalībvalstu sniegto informāciju saskaņā ar 7. un 16. pantu un publicē
   pārskatu ik pēc trim gadiem, pamatojoties uz informāciju no pēdējiem trim pieejamajiem
   pārskata gadiem sešus mēnešus pēc šīs informācijas publicēšanas Internet tīklā.
   Dalībvalstis iesniedz grozījumu priekšlikumus protokola pielikumiem 19. panta 1. punktā
   minētajai komisijai. Kopienas nostāju attiecībā uz šādiem grozījumiem pieņem saskaņā ar
   19. panta 2. punktā minēto kārtību.
LV                                                 19                                              LV
 ---pagebreak---                                               18. pants
                                        Pielikumu grozījumi
   Grozījumus, kas nepieciešami, lai šīs regulas pielikumus piemērotu zinātniskam un tehniskam
   progresam un grozījumiem protokola pielikumos, pieņem saskaņā ar 19. panta 2. punktā
   minēto kārtību.
                                              19. pants
                                              Komiteja
   1.        Komisijai palīdz komiteja (turpmāk tekstā “komiteja”).
   2.        Kur sniegta atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu,
             ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā
             paredzēto periodu nosaka uz trim mēnešiem.
                                              20. pants
                                            Soda naudas
   Dalībvalstis nosaka noteikumus par soda naudām, kas piemērojamas regulas noteikumu
   pārkāpšanas gadījumā, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek
   īstenoti. Paredzētajām soda naudām ir jābūt efektīvām, proporcionālām un preventīvām.
   Dalībvalstis paziņo par šiem noteikumiem Komisijai vēlākais vienu gadu pēc šīs regulas
   stāšanās spēkā un ziņo tai uzreiz par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas tos ietekmē.
                                              21. pants
                           Direktīvu 91/689/EEK un 96/61/EK grozījumi
   1.      Direktīvas 91/689/EEK 8. panta 3. punktu svītro.
   2.      Direktīvas 96/61/EK 15. panta 3. punktu svītro.
LV                                               20                                            LV
 ---pagebreak---                                                22. pants
                                           Stāšanās spēkā
   Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
   Vēstnesī.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē, […]
   Eiropas Parlamenta vārdā–                     Padomes vārdā–
   priekšsēdētājs                                priekšsēdētājs
LV                                                 21                                           LV
 ---pagebreak---                                    I PIELIKUMS
                                    DARBĪBAS
    Nr.                    Darbība                           Jaudas slieksnis
     1. Enerģētika
    (a) Minerāleļlas un gāzes pārstrādes rūpnīcas                   *(1)
    (b) Gazifikācijas un sašķidrināšanas iekārtas                    *
    (c) Termoelektrostacijas un citas sadedzināšanas Siltuma padeve          -  50
        iekārtas                                        megavati (MW)
    (d) Koksa krāsnis                                                *
    (e) Ogļu velmētavas                                 Jauda - 1 tonna stundā
    (f) Ogļu ražojumu un cieto bezdūmu kurināmo
                                                                     *
        ražošanas iekārtas
     2. Metālu ieguve un apstrāde
    (a) Metālu rūdu (tostarp sulfīdu rūdu)
                                                                     *
        apdedzināšanas vai saķepšanas iekārtas
    (b) Iekārtas neapstrādāta čuguna un tērauda Jauda - 2,5 tonnas stundā
        ieguvei (pirmējā vai otrējā kausēšana),
        ietverot nepārtrauktu metālliešanu
   (c)  Iekārtas melno metālu apstrādei:
        (i) Velmēšanas iekārtas ar jaudu                Jauda - 20          tonnas
                                                        neapstrādāta       tērauda
                                                        stundā
        (ii)Kalves ar veseriem                          Enerģijas patēriņš - 50
                                                        kilodžouli (kJ) uz veseri,
                                                        kur               patērētā
                                                        siltumenerģija pārsniedz
                                                        20 MW
        (iii) Kausēta     metāla     aizsargpārklājuma Neapstrādāta        tērauda
        pielietošana                                    padevi - 2 tonnas stundā
    (d) Melno metālu lietuves                           Ražošanas jaudu - 20
                                                        tonnas dienā
    (e) Iekārtas:
        (i)     Krāsaino neapstrādātu metālu ieguvei
        no rūdas, koncentrātiem vai otrreizējām                      *
        izejvielām,     izmantojot       metalurģiskos,
        ķīmiskos vai elektrolītiskos procesus
LV                                        22                                       LV
 ---pagebreak---        (ii) Krāsaino metālu kausēšanai, ietverot        Kausēšanas jaudu - 4
       krāsaino metālu sakausēšanu, kā arī ietverot     tonnas dienā svinam un
       pārstrādes produktu kausēšanu (attīrīšanu,       kadmijam vai 20 tonnas
       metālliešanu, utt.).                             dienā     visiem     citiem
                                                        metāliem
   (f) Metālu un plastikātu virsmas apstrādes Apstrādes tvertņu tilpums
       iekārtas, izmantojot elektrolītiskos vai ir 30 m3
       ķīmiskos procesus
    3. Ieguves nozare
   (a) Derīgo izrakteņu ieguve zemes dzīlēs un ar to
                                                                     *
       saistītas darbības
   (b) Derīgo izrakteņu ieguve atklātos karjeros        Virsmas platība ir 25
                                                        hektāri
   (c) Iekārtas, lai ražotu:
       (i) cementa klinkers rotējošos cepļos            Ražošanas jauda - 500
                                                        tonnas dienā
       (ii)kaļķus rotējošos cepļos                      Ražošanas      jauda, kas
                                                        pārsniedz     50 tonnas
                                                        dienā
       (iii) cementa klinkers vai kaļķi citās krāsnīs   Ražošanas jauda - 50
                                                        tonnas dienā
   (d) Azbesta ieguves un azbestu              saturošu
                                                                     *
       produktu ražošanas iekārtas
   (e) Stikla, tostarp stiklšķiedru ražošanas iekārtas Kausēšanas jauda - 20
                                                        tonnas dienā
   (f)  Minerālvielu         kausēšanas,        tostarp Kausēšanas jauda - 20
       minerālšķiedru ražošanas iekārtas                tonnas dienā
   (g) Iekārtas keramikas izstrādājumu ražošanai,       Ražošanas jauda - 75
       tos apdedzinot, konkrēti dakstiņu, ķieģeļu,      tonnas dienā; cepļa jauda
       ugunsizturīgo ķieģeļu, flīžu, keramikas vai      -     4      m3;      cepļa
       porcelāna ražošanai                              piepildījuma blīvums -
                                                        300 kg/m3
LV                                       23                                         LV
 ---pagebreak---     4. Ķīmiskā rūpniecība
   (a) Ķīmiskās iekārtas pamatorganisko ķimikāliju
       ražošanai rūpnieciskā mērogā:
         (i) vienkāršie ogļūdeņraži (lineārie vai
                cikliskie,        piesātinātie         vai
                nepiesātinātie,       alifātiskie      vai
                aromātiskie);
         (ii) skābekli        saturoši       ogļūdeņraži,
                piemēram, spirti, aldehīdi, ketoni,
                karboksilskābes, esteri, acetāti, ēteri,
                peroksīdi, epoksīdsveķi;
         (iii) sērogļūdeņraži;
         (iv) slāpekli        saturoši       ogļūdeņraži,
                piemēram, amīni, amīdi, slāpekļa           ∗
                savienojumi, nitrosavienojumi vai
                nitrātu savienojumi, nitrili, cianāti,
                izocianāti;
         (v) fosforu saturoši ogļūdeņraži;
         (vi) halogēna ogļūdeņraži;
         (vii) metālorganiskie savienojumi;
         (viii) galvenie plastikas materiāli (polimēri,
                sintētiskās un celulozes šķiedras);
         (ix) sintētiskās gumijas;
         (x) krāsvielas un pigmenti;
         (xi) virsmas aktīvie aģenti un vielas.
   (b) Ķīmiskās         iekārtas      pamatneorganisko
       ķimikāliju ražošanai rūpnieciskā mērogā,
       piemēram:
         (i) gāzes, tādas kā amonjaks, hlors vai
                hlorūdeņradis,          fluors         vai
                fluorūdeņradis, oglekļa oksīdi, sēra
                savienojumi,        slāpekļa       oksīdi,
                ūdeņradis,         sēra          dioksīds,
                karbonilhlorīds;
         (ii) skābes,       tādas      kā     hromskābe,
                fluorūdeņražskābe,           fosforskābe,
                slāpekļskābe, sālsskābe, sērskābe,         *
                oleums, sērpaskābe;
         (iii) sārmi, tādi kā amonija hidroksīds,
                kālija hidroksīds, nātrija hidroksīds;
         (iv) sāļi, tādi kā amonija hlorīds, kālija
                hlorāts, kālija karbonāts, nātrija
                karbonāts, perborāts, sudraba nitrāts;
         (v) nemetāli, metālu oksīdi un citi
                neorganiski savienojumi, tādi kā
                kalcija karbīds, silīcijs, silīcija
                karbīds.
   (c) Ķīmiskās iekārtas fosforu, slāpekli vai kāliju
       saturoša minerālmēslojuma (vienkārša vai            *
       kompleksa) ražošanai rūpnieciskā mērogā
LV                                          24               LV
 ---pagebreak---        (d) Ķīmiskās iekārtas galveno augu aizsardzības
            līdzekļu un biocīdu ražošanai rūpnieciskā                        *
            mērogā
       (e) Iekārtas galveno farmaceitisko produktu
            ražošanai rūpnieciskā mērogā, izmantojot                         *
            ķīmisku vai bioloģisku procesu
       (f) Ķīmiskās          iekārtas      sprāgstvielu    un
            pirotehnikas          izstrādājumu       ražošanai               *
            rūpnieciskā mērogā
        5.  Atkritumu un notekūdeņu
            apsaimniekošana
       (a) Bīstamo        atkritumu       iznīcināšanas    vai Uzņem 10 tonnas dienā
            pārstrādes iekārtas
       (b) Sadzīves atkritumu sadedzināšanas iekārtas Jauda - 3 tonnas stundā
            Direktīvas 2000/76/EK ietvarā
       (c) Sadzīves atkritumu iznīcināšanas iekārtas           Jauda - 50 tonnas dienā
       (d) Atkritumu izgāztuves (izņemot inerto Uzņem 10 tonnas dienā
            atkritumu izgāztuves un izgāztuves, kuras ir vai kuru kopējā jauda ir
            noteikti slēgtas pirms 16.7.2001. vai kurām 25 000 tonnas
            kompetento iestāžu pieprasītā apkopšanas
            fāze saskaņā ar Padomes Direktīvas
            1999/31/EK26 13. pantu ir iztecējusi).
       (e) Dzīvnieku kautķermeņu un dzīvnieku Pārstrādes jauda - 10
            izcelsmes atkritumu iznīcināšanas vai tonnas dienā
            otrreizējās pārstrādes iekārtas
       (f) Komunālo notekūdeņu attīrīšanas rūpnīcas            Jauda       -    100 000
                                                               kopskaita ekvivalents
       (g) Neatkarīgi vadītas notekūdeņu attīrīšanas Jauda - 10 000 m3 dienā
            rūpnīcas, kuras apkalpo vienu vai vairākas no
            šī pielikuma darbībām
        6.  Papīra un koksnes ieguve un apstrāde
       (a) Rūpnieciskās iekārtas celulozes ražošanai no
            koksnes vai līdzīgas šķiedras saturošas                          *
            izejvielas
       (b) Rūpnieciskās iekārtas papīra, kartona un citu Ražošanas jauda - 20
            pirmapstrādes koksnes produktu (tādu kā tonnas dienā
            skaidu plākšņu, kokšķiedru plākšņu un
            saplākšņa) ražošanai
   26
      OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.
LV                                               25                                     LV
 ---pagebreak---    (c) Rūpnieciskās iekārtas koksnes un koksnes Ražošanas jauda - 50 m3
       izstrādājumu apstrādāšanai ar ķimikālijām     dienā
    7. Intensīva     mājlopu       audzēšana     un
       akvakultūra
   (a) Iekārtas intensīvai    mājputnu    vai  cūku (i)        40 000     vietas
       audzēšanai                                    mājputniem
                                                     (ii) 2 000 vietas
                                                         nobarojamām cūkām
                                                         (virs 30 kg)
                                                     (iii)       750      vietas
                                                     sivēnmātēm
   (b) Intensīva akvakultūra                         Zivju vai vēžveidīgo
                                                     ražotspēja - 1000 tonnas
                                                     gadā
    8. Pārtikas un dzērienu nozares dzīvnieku un
       augu izcelsmes produkti
   (a) Lopkautuves                                   Kautķermeņu ražošanas
                                                     jauda - 50 tonnas dienā
   (b) Apstrāde un pārstrāde, kas paredzēta pārtikas
       un dzērienu produktu ražošanai no:
       (i) dzīvnieku izcelsmes izejvielām (izņemot Gala              produkcijas
                                                     ražošanas jauda – 75
       pienu)                                        tonnas dienā
       (ii) Augu izcelsmes izejvielām                Gala            produkcijas
                                                     ražošanas jaudu – 300
                                                     tonnas                dienā
                                                     (pamatojoties            uz
                                                     ceturksnī         saražotās
                                                     produkcijas          vidējo
                                                     apjomu)
   (c) Piena apstrāde un pārstrāde                   Iegūtā piena daudzums
                                                     dienā ir 200 tonnas (
                                                     pamatojoties uz vidēji
                                                     gadā pārstrādāto piena
                                                     daudzumu)
    9. Citas darbības
   (a) Materiālu priekšapstrāde (tādas darbības kā Ar apstrādes jaudu – 10
       mazgāšana, balināšana, merserizācija) vai tonnas dienā
       šķiedru vai audumu krāsošanas ražotnes
   (b) Ādu un kažokādu miecēšanas ražotnes           Ar apstrādes jaudu – 12
                                                     tonnas              gatavās
                                                     produkcijas dienā
LV                                     26                                        LV
 ---pagebreak---             (c) Iekārtas vielu, priekšmetu vai produktu Ar patēriņu – 150 kg
                 virsmas apstrādei, lietojot organiskos stundā vai 200 tonnas
                 šķīdinātājus, it īpaši ārējai apstrādei, gadā
                 iespieddarbiem, apdrukai, pārklāšanai ar
                 aizsargkārtām,                  attaukošanai,
                 ūdensnecaurlaidībai, krāsošanai, tīrīšanai vai
                 impregnēšanai.
           (d)   Iekārtas ogļu (cietais ogleklis) vai
                 elektrografīta ražošanai ar dedzināšanas un                *
                 grafitizācijas paņēmienu
           (e)   Iekārtas kuģu būvēšanai un krāsošanai vai Ar         kravnesību    100
                 krāsas noņemšanai no kuģiem                    metrus gariem kuģiem
   (1)
       Zvaigznīte (*) norāda, ka nav piemērojams neviens jaudas slieksnis (visiem
   rūpnieciskajiem kompleksiem ir jāsniedz pārskati).
LV                                               27                                     LV
 ---pagebreak---                                      II PIELIKUMS
                              PIESĀRŅOJOŠĀS VIELAS
                                                           Emisiju sliekšņi
                                                             (1. sleja)
         CAS                                      Gaisā        Ūdenī          Zemē
   Nr  numurs          Piesārņojošā viela       (1a sleja)   (1b sleja)     (1c sleja)
                                                 kg/gadā      kg/gadā        kg/gadā
    1   74-82-8 Metāns (CH4)                    100 000          -(1)           -
    2  630-08-0 Oglekļa monoksīds (CO)          500 000           -             -
    3  124-38-9 Oglekļa dioksīds (CO2)         100miljoni         -             -
    4            Fluorogļūdeņraži (HFCs)          100             -             -
    5 10024-97-2 Slāpekļa oksīds (N2O)           10 000           -             -
    6 7664-41-7 Amonjaks (NH3)                   10 000           -             -
                 Gaistošie organiskie
    7            savienojumi izņemot metānu     100 000           -             -
                 (NMVOC)
    8            Slāpekļa oksīdi (NOx/NO2)      100 000           -             -
    9            Perfluoroglekļi (PFCs)           100             -             -
   10 2551-62-4 Sēra heksafluorīds (SF6)           50             -             -
   11            Sēra oksīdi (SOx/SO2)          150 000           -             -
   12            Kopējais slāpeklis                 -          50 000        50 000
   13            Kopējais fosfors                   -           5 000         5 000
                 Hidrohlorfluoroglekļi
   14                                               1             -             -
                 (HCFCs)
   15            Hlorfluoroglekļi (CFCs)            1             -             -
   16            Halons                             1             -             -
   17 7440-38-2 Arsēns un savienojumi (kā As)      20             5             5
                 Kadmijs un savienojumi (kā
   18 7440-43-9                                    10             5             5
                 Cd)
LV                                         28                                          LV
 ---pagebreak---                                                           Emisiju sliekšņi
                                                            (1. sleja)
         CAS                                     Gaisā        Ūdenī          Zemē
   Nr   numurs         Piesārņojošā viela      (1a sleja)   (1b sleja)     (1c sleja)
                                                kg/gadā      kg/gadā        kg/gadā
   19 7440-47-3 Hroms un savienojumi (kā Cr)     100            50            50
   20 7440-50-8 Varš un savienojumi (kā Cu)      100            50            50
                 Dzīvsudrabs un savienojumi
   21 7439-97-6                                   10             1             1
                 (kā Hg)
   22 7440-02-0 Niķelis un savienojumi (kā Ni)    50            20            20
                 Svins un savienojumi (kā as
   23 7439-92-1                                  200            20            20
                 Pb)
                 Cinks un savienojumi (kā as
   24 7440-66-6                                   200           100           100
                 Zn)
   25 15972-60-8 Alahlors                          -             1             1
   26 309-00-2 Aldrins                            1              1             1
   27 1912-24-9 Atrazīns                           -             1             1
   28   57-74-9 Hlordāns                          1              1             1
   29 143-50-0 Hlordekons                         1              1             1
   30 470-90-6 Hlorfenvinfoss                      -             1             1
   31 85535-84-8 Hloralkāni, C10-C13               -             1             1
   32 2921-88-2 Hlorpirifoss                       -             1             1
   33   50-29-3 DDT                               1              1             1
   34 107-06-2 1,2-dihloretāns (EDC)            1 000           10            10
   35   75-09-2 Dihlormetāns (DCM)              1 000           10            10
   36   60-57-1 Dildrins                          1              1             1
   37 330-54-1 Diurons                             -             1             1
   38 115-29-7   Endosulpfāns                      -             1             1
LV                                        29                                          LV
 ---pagebreak---                                                           Emisiju sliekšņi
                                                            (1. sleja)
         CAS                                     Gaisā        Ūdenī          Zemē
   Nr   numurs         Piesārņojošā viela      (1a sleja)   (1b sleja)     (1c sleja)
                                                kg/gadā      kg/gadā        kg/gadā
   39 72-20-8    Endrīns                          1              1             1
                 Halogēnorganiskie
   40                                              -           1 000         1 000
                 savienojumi (kā AOX)
   41 76-44-8    Heptahlors                       1              1             1
   42 118-74-1 Heksahlorbenzols (HCB)             10             1             1
   43 87-68-3    Heksahlorbutadiēns (HCBD)         -              1            1
                 1,2,3,4,5, 6
   44 608-73-1                                    10             1             1
                 -heksahlorcikloheksāns (HCH)
   45 58-89-9    Lindāns                          1              1             1
   46 2385-85-5 Mirekss                           1              1             1
                 PCDD                    +PCDF
   47                                           0.001          0.001         0.001
                 (dioksīni+furāni) (kā Teq)
   48 608-93-5 Pentahlorbenzols                   1              1             1
   49 87-86-5    Pentahlorfenols (PCP)            10              1            1
   50 1336-36-3 Polihlorēts bifenils (PCBs)      0.1            0.1           0.1
   51 122-34-9 Simazīns                            -             1             1
   52 127-18-4 Tetrahloretilēns (PER)           2 000            10             -
   53 56-23-5    Tetrahlormetāns (TCM)           100             1             -
   54 12002-48-1 Trihlorbenzols (TCBs)            10              1            -
   55 71-55-6    1,1,1-trihloretāns              100              -            -
   56 79-34-5    1,1,2,2-tetrahloretāns           50              -            -
   57 79-01-6    Trihloretilēns                 2 000            10            -
   58 67-66-3    Trihlormetāns                   500             10            -
LV                                          30                                        LV
 ---pagebreak---                                                             Emisiju sliekšņi
                                                               (1. sleja)
         CAS                                       Gaisā         Ūdenī          Zemē
   Nr  numurs          Piesārņojošā viela        (1a sleja)    (1b sleja)     (1c sleja)
                                                  kg/gadā       kg/gadā        kg/gadā
   59 8001-35-2 Toksafēns                            1              1             1
   60 75-01-4    Vinila hlorīds                   1 000            10            10
   61 120-12-7 Antracēns                            50              1             1
                                                                  200            200
   62 71-43-2    Benzols                          1 000
                                                             (kā BTEX) (kā BTEX)(2)
                                                                          (2)
   63            Bromētie difinelēteri (PBDE)        -              1             1
                 Nonilfenola etoksilāti
   64                                                -              1             1
                 (NP/NPEs) un saistītas vielas
                                                                  200            200
   65 100-41-4 Etila benzols                         -
                                                              kā BTEX)(2) (kā BTEX)(2)
   66 75-21-8    Etilēna oksīds                   1 000            10            10
   67 34123-59-6 Izoproturons                        -              1             1
   68   91-20-3 Naftalēns                          100             10            10
                 Alvorganiskie savienojumi
   69                                                -             50            50
                 (kā kopējais Sn)
                 Di-(2-ethyl hexyl) phthalate
   70 117-81-7                                      10              1             1
                 (DEHP)
   71 108-95-2 Fenoli (as total C)                   -             20             20
                 Policikliski aromātiski
   72                                               50              5             5
                 ogļūdeņraži (PAHs)(3)
                                                                  200            200
   73 108-88-3 Toluols                               -
                                                             (kā BTEX) (kā BTEX)(2)
                                                                          (2)
                 Tributilalva (tributyltin)   un
   74                                                -              1             1
                 savienojumi
                  Trifeniltins            (THT)
   75                                                -              1             1
                 (Triphenyltin) un savienojumi
LV                                          31                                           LV
 ---pagebreak---                                                                     Emisiju sliekšņi
                                                                        (1. sleja)
              CAS                                          Gaisā          Ūdenī         Zemē
       Nr    numurs           Piesārņojošā viela         (1a sleja)     (1b sleja)    (1c sleja)
                                                          kg/gadā        kg/gadā       kg/gadā
                       Kopējais organiskais ogleklis
        76             (TOC) (kā kopējais C vai              -           50 000            -
                       COD/3)
        77 1582-09-8 Trifluralīns                            -               1            1
                                                                            200          200
       78 1330-20-7 Ksiloli                                   -
                                                                      (kā BTEX)(2) (kā BTEX)(2)
        79             Hlorīdi (kā kopējais Cl)              -          2 miljoni     2 miljoni
                       Hlors       un      neorganiskie
        80                                                10 000             -             -
                       savienojumi (kā HCl)
        81 1332-21-4 Azbests                                 1               1            1
        82             Cianīdi (kā kopējais CN)              -              50            50
        83             Fluorīdi (kā kopējais F)              -            2 000         2 000
                       Fluors       un     neorganiskie
        84                                                 5 000             -             -
                       savienojumi (kā HF)
        85 74-90-8     Ūdeņraža cianīds (HCN)               200              -             -
        86             Cietās daļiņas (PM10)              50 000             -             -
        87 1806-26-4 Oktilfenols                             -               1             -
        88 206-44-0 Fluorantēns                              -               2             -
        89 465-73-6 Izodrīns                                 -               1             -
        90 36355-1-8 Heksabrombifenils                      0.1             0.1          0.1
   Piezīmes:
   (1)
       Defise (-) norāda, ka par attiecīgo parametru un mediju nav jāsniedz pārskats.
   (2)
       Par vienkāršām piesārņojošām vielām jāziņo, ja ir pārsniegts BTEX (benzola, toluola, etila
   benzola, ksilolu parametru summa) slieksnis.
LV                                                 32                                             LV
 ---pagebreak---    (3)
       Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži (PAHs) jāizmēra, lai ziņotu par izmešiem gaisā,
   piemēram, benzo(a)pirēns (50-32-8), benzo(b)fluorantēns (205-99-2), benzo(k)fluorantēns
   (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pirēns (193-39-5) (iegūti no Konvencijas par robežšķērsojošo
   gaisa piesārņošanu lielos attālumos Protokola par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem).
   Pārskatiem par izmešiem ūdenī vai zemē, kā arī pārskatiem par izmešiem ārpus teritorijas,
   papildus četrām minētajām vielām pievieno benz(g,h,i)perilēnu (191-24-2) un fluorantēnu.
LV                                             33                                            LV
 ---pagebreak---                                          III PIELIKUMS
                   IZMEŠU UN PĀRNESES DATU PĀRSKATU FORMĀTS
   Rūpnieciskā kompleksa identifikācija
   Mātessabiedrības nosaukums
   Rūpnieciskā kompleksa (vadītāja) nosaukums
   Rūpnieciskā kompleksa identifikācijas numurs
   Adrese/iela
   Pilsēta/ciems
   Pasta indekss
   Valsts
   Teritorijas koordinātes
   Upes baseina rajons (1)
   NACE-kods (4 cipari)
   Galvenā ekonomiskā darbība
   Ražošanas apjoms (nav obligāti)
   Rūpniecisko kompleksu skaits (nav obligāti)
   Ekspluatācijas stundu skaits gadā (nav obligāti)
   Darbinieku skaits (nav obligāti)
   Teksta laukums teksta informācijai vai mājas lapas adresei, ko
   iesniedz rūpnieciskais komplekss vai mātes uzņēmums (nav
   obligāti)
   Visas rūpnieciskā kompleksa I pielikuma darbības (saskaņā
   ar I pielikumā sniegto kodēšanas sistēmu un IPPC kodu, kur
   iespējams)
   1. darbība (galvenā I pielikuma darbība)
   2. darbība
   N darbība
   Dati par izmešiem gaisā no rūpnieciskā kompleksa katrai        Izmeši gaisā
   piesārņojošai vielai, kas pārsniedz slieksni (saskaņā ar II
   pielikumu)
   Piesārņojošā viela1 M: izmērīts, izmantota analītiskā metode;  kg/gadā
   Piesārņojošā viela2 C: aprēķināts, izmantota aprēķina metode;
   Piesārņojošā vielaN E: novērtēts; izmantota analītiskā metode
   Dati par emisiju ūdenī no rūpnieciskā kompleksa katram         Izmeši ūdenī
   piesārņotājam, kas pārsniedz slieksni (saskaņā ar II
   pielikumu)
   Piesārņojošā viela1 M: izmērīts, izmantota analītiskā metode;  kg/gadā
   Piesārņojošā viela2 C: aprēķināts, izmantota aprēķina metode;
   Piesārņojošā vielaN E: novērtēts; izmantota analītiskā metode
   Dati par emisiju zemē no rūpnieciskā kompleksa katram          Izmeši zemē
   piesārņotājam, kas pārsniedz slieksni (saskaņā ar II
   pielikumu)
   Piesārņojošā viela1 M: izmērīts, izmantota analītiskā metode;  kg/gadā
   Piesārņojošā viela2 C: aprēķināts, izmantota aprēķina metode;
   Piesārņojošā vielaN E: novērtēts; izmantota analītiskā metode
LV                                               34                            LV
 ---pagebreak---    Pārnese ārpus teritorijas katrai tādas piesārņojošai vielai, ko
   attīra ūdens attīrīšanas iekārtās daudzumos, kuri pārsniedz
   slieksni (saskaņā ar II pielikumu)
   Piesārņojošā viela1 M: izmērīts, izmantota analītiskā metode; kg/gadā
   Piesārņojošā viela2 C: aprēķināts, izmantota aprēķina metode;
   Piesārņojošā vielaN E: novērtēts; izmantota analītiskā metode
   Rūpnieciskā kompleksa bīstamo atkritumu pārnese ārpus teritorijas, kas
   pārsniedz slieksni (saskaņā ar 5. pantu)
   Valsts robežās:
   Pārstrādei (R)
   Iznīcināšanai (D)                          tonnas/gadā
                                              tonnas/gadā
   Uz citām valstīm:                          tonnas/gadā
   Pārstrādei (R)
   Pārstrādātāja nosaukums
   Pārstrādātāja adrese
   Faktiskās pārstrādāšanas vietas adrese,
   kas saņem pasūtījumu.
   Uz citām valstīm:                          tonnas/gadā
   Iznīcināšanai (D)
   Iznīcināšanas uzņēmuma nosaukums
   Iznīcināšanas uzņēmuma adrese
   Faktiskās iznīcināšanas vietas adrese, kas
   saņem pārsūtījumu.
   Rūpnieciskā kompleksa bīstamo atkritumu pārnese ārpus teritorijas, kas
   pārsniedz slieksni (saskaņā ar 5. pantu)
   Pārstrādei (R)                             tonnas/gadā
   Iznīcināšanai (D)                          tonnas/gadā
LV                                              35                        LV
 ---pagebreak---    Kompetentā iestāde, kurai iesniedzami
   sabiedrības pieprasījumi:
   Nosaukums
   Adrese/iela
   Pilsēta/ciems
   Tālruņa Nr.
   Faksa Nr.
   E-pasta adrese
   (1) Saskaņā ar 3. panta 1. punktu 2000. gada 23. oktobra Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido
   sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā 27.
   27
           OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.
LV                                               36                                             LV