               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.3.2016
            COM(2016) 123 final
            2016/0068(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES REGULA,
            ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Regulu (ES) 2016/72

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padomes Regulā (ES) 2016/72 attiecībā uz 2016. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Šīs zvejas iespējas parasti tiek vairākkārt grozītas laikposmā, kad tās ir spēkā.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

               Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar citām ES politikas jomām, jo īpaši politiku vides jomā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.

               Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no jaunās KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir kopēja politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.

               •Instrumenta izvēle

               Ierosinātais juridiskais instruments: regula.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā atsauksmes no ieinteresētajām personām, konsultatīvajām padomēm, valstu pārvaldes iestādēm, zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Šā priekšlikuma pamatā ir zinātniskie ieteikumi, kas saņemti no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK).

               •Ietekmes novērtējums

               Zvejas iespēju regulas darbības jomu ierobežo Līguma 43. panta 3. punkts.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ierosinātie pasākumi neietekmē budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Ierosināto grozījumu mērķis ir grozīt Regulu (ES) 2016/72, kā aprakstīts turpmāk.

               Tūbītes nav ilgdzīvojoša suga, un zinātniskais ieteikums ir pieejams februāra otrajā pusē, bet zveja sākas jau aprīlī. Padomes Regulā (ES) 2016/72 kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) limiti ir noteikti nulles apjomā. Tāpēc tie būtu jāgroza saskaņā ar zinātnisko ieteikumu, ko ICES sniedza 2016. gada 22. februārī.

               KPN, kas IA pielikumā noteikta attiecībā uz rajveidīgajām zivīm Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā un VII zonā, neattiecas uz sīkacu rajām (Raja microocellata), taču attiecīgo zvejas iespēju tabulu zemsvītras piezīmēs ir teikts, ka par šīs sugas nozveju ir jāziņo atsevišķi. Minētās zemsvītras piezīmes būtu jālabo.

               Lai nodrošinātu pienācīgu ziņošanu par nozvejām, IB pielikumā būtu jālabo ziņošanas kods attiecībā uz citām sugām Grenlandes ūdeņos. Zvejas iespēju tabula būtu jāatjaunina, lai atspoguļotu to, ka tā attiecas uz visām piezvejas sugām Grenlandes ūdeņos, izņemot makrūrzivis, kuru piezvejas ir aptvertas atsevišķās zvejas iespēju tabulās.

               Pēc apspriešanās ar Norvēģiju Savienība ir piekritusi nodot 25 000 tonnu putasu zvejas iespējas apmaiņā pret arktiskās ledus mencas un pikšas, jūras līdakas un dažu citu sugu zvejas iespējām. Nodotie daudzumi būtu jāatspoguļo zvejas iespēju regulā.

               IB pielikumā zvejas iespēju tabulā attiecībā uz mencu I un IIb zonā norādītie skaitļi būtu jālabo, lai atspoguļotu kvotu iedalījumu saskaņā ar Padomes Lēmumu 87/277/EEK.

               Lai nodrošinātu pienācīgu ziņošanu par Atlantijas lielgalvja piezvejām SEAFO B1. apakšrajonā, IF pielikumā būtu jāiekļauj ziņošanas kods.

               Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) ceturtajā gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā tika noteiktas zvejas iespējas, kas izteiktas kā Čīles stavridas KPN. Minētā KPN būtu jāiekļauj regulā.

               VIII pielikumā nav noteikts zvejas atļauju skaits Venecuēlas kuģiem, kuri zvejo lutjānzivis Francijas Gviānas ūdeņos, un maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits. Kamēr nav atjaunots zinātniskais ieteikums par krājumu, ir lietderīgi saglabāt tādu pašu skaitu kā 2015. gadā.

               2016/0068 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES REGULA,

               ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Regulu (ES) 2016/72

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padomes Regulā (ES) 2016/72 attiecībā uz 2016. gadu ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi.

               (2)Regulā (ES) 2016/72 tūbīšu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) limiti ir noteikti nulles apjomā. Tūbītes nav ilgdzīvojoša suga, un zinātniskais ieteikums būs pieejams februāra otrajā pusē, bet zveja sākas jau aprīlī. Minētās sugas nozvejas limiti tagad būtu jāgroza saskaņā ICES 22. februārī sniegto zinātnisko ieteikumu.

               (3)Regulas (ES) 2016/72 IA pielikumā ir cita starpā noteiktas KPN attiecībā uz rajveidīgajām zivīm Savienības ūdeņos ICES VIa, VIb, VIIa–c, VIIe–k un VIId rajonā, un attiecīgo zvejas iespēju tabulu zemsvītras piezīmēs ir paredzēts, ka par sīkacu raju (Raja microocellata) nozvejām, kas gūtas minētajās zonās, ir jāziņo atsevišķi. Tomēr rajveidīgo zivju KPN neattiecas uz sīkacu rajām, tāpēc konkrētās zemsvītras piezīmes būtu attiecīgi jāgroza.

               (4)Regulas (ES) 2016/72 IB pielikumā zvejas iespēju tabula attiecībā uz piezvejām Grenlandes ūdeņos būtu jālabo, lai nodrošinātu pienācīgu ziņošanu par minētajām piezvejām.

               (5)Pēc apspriešanās ar Norvēģiju Savienība ir piekritusi minētajai valstij nodot 25 000 tonnu putasu zvejas iespējas apmaiņā pret arktiskās ledus mencas un pikšas, jūras līdakas un dažu citu sugu zvejas iespējām. Minētā vienošanās būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

               (6)Attiecībā uz mencu ICES I apakšapgabalā un IIb rajonā Regulas (ES) 2016/72 IB pielikumā noteiktais kvotu iedalījums būtu jālabo atbilstīgi Padomes Lēmumā 87/277/EEK noteiktajam kvotu sadalījumam.

               (7)Attiecībā uz Atlantijas lielgalvja piezvejām SEAFO B1. apakšrajonā Regulas (ES)  2016/72 IF pielikumā būtu jāiekļauj ziņošanas kods.

               (8)Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) ceturtajā gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā tika noteikta kopējā pieļaujamā nozveja attiecībā uz Čīles stavridu. Minētais pasākums būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.

               (9)Regulas (ES) 2016/72 VIII pielikumā ir jānosaka to zvejas atļauju skaits, kas piešķiramas Venecuēlas kuģiem, kuri zvejo lutjānzivis Francijas Gviānas ūdeņos, kā arī maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits.

               (10)Tādēļ Regula (ES) 2016/72 būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants
                  Grozījumi Regulā (ES) 2016/72

               IA, IB, IF, IJ un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 8.3.2016
            COM(2016) 123 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Komisijas priekšlikums Padomes regulai,
            ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Padomes Regulu (ES) 2016/72

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Komisijas priekšlikums Padomes regulai,

               ar ko attiecībā uz dažām zvejas iespējām groza Padomes Regulu (ES) 2016/72

               1.Regulas (ES) 2016/72 IA pielikumu groza šādi:

               a) zvejas iespēju tabulu attiecībā uz tūbītēm Savienības ūdeņos IIa, IIIa un IV zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Tūbītes

                        Zona:

                        Savienības ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā (1)

                        Ammodytes spp.

                        Dānija

                        74 727

                        (2)

                        Analītiska KPN

                        Apvienotā Karaliste

                        1 634

                        (2)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Vācija

                         114

                        (2)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Zviedrija

                        2 744

                        (2)

                        Savienība

                        79 219

                        KPN

                        79 219

                        (1)

                        Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas.

                        (2)

                        Neskarot izkraušanas pienākumu, limandas, merlanga un makreles nozveju drīkst ne vairāk kā 2 % apmērā atskaitīt no kvotas (OT1/*2A3A4) ar noteikumu, ka šī nozveja un tādu sugu piezveja, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā, kopumā neveido vairāk kā 9 % no šīs tūbīšu kvotas.

                        Īpašs nosacījums: ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IID pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem.

                        Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos

                        1

                         2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        7

                        (SAN/234_1)

                        (SAN/234_2)

                        (SAN/234_3)

                        (SAN/234_4)

                        (SAN/234_5)

                        (SAN/234_6)

                        (SAN/234_7)

                        Dānija

                        4 717

                        4 717

                        59 428

                        5 659

                         0

                         206

                         0

                        Apvienotā Karaliste

                         103

                         103

                        1 299

                         124

                         0

                         5

                         0

                        Vācija

                         7

                         7

                         91

                         9

                         0

                         0

                         0

                        Zviedrija

                         173

                         173

                        2 182

                         208

                         0

                         8

                         0

                        Savienība

                        5 000

                        5 000

                        63 000

                        6 000

                         0

                         219

                         0

                        Kopā

                        5 000

                        5 000

                        63 000

                        6 000

                         0

                         219

                         0

               b)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz putasu Savienības un starptautiskajos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Putasu

                        Zona:

                        Savienības un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

                        Micromesistius poutassou

                        (WHB/1X14)

                        Dānija

                        31 704

                        (3)

                        Analītiska KPN

                        Vācija

                        12 327

                        (3)

                        Spānija

                        26 878

                        (2) (3)

                        Francija

                        22 063

                        (3)

                        Īrija

                        24 550

                        (3)

                        Nīderlande

                        38 659

                        (3)

                        Portugāle

                        2 497

                        (2) (3)

                        Zviedrija

                        7 842

                        (3)

                        Apvienotā Karaliste

                        41 137

                        (3)

                        Savienība

                        207 657

                        (1) (3)

                        Norvēģija

                        75 000

                        Fēru Salas

                        9 000

                        KPN

                        Nepiemēro

                        (1)

                        Īpašs nosacījums: no ES kvotām Savienības un starptautiskos ūdeņos I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV (WHB/*NZJM1) zonā un VIIIc, IX un X zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā (WHB/*NZJM2), Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu drīkst nozvejot šādu daudzumu:

                        149 506

                        (2)

                        Šo kvotu var pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; Savienības ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.

                        (3)

                        Īpašs nosacījums: ievērojot Savienībai paredzēto kopējo piekļuves daudzumu 21 500 tonnu apmērā, dalībvalstis Fēru Salu ūdeņos drīkst nozvejot ne vairāk kā šādu procentuālo daļu no savām kvotām (WHB/*05-F.): 9,2 %

               c)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz jūras līdaku Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Jūras līdaka

                        Zona:

                        Norvēģijas ūdeņi IV zonā

                        Molva molva

                        (LIN/04-N.)

                        Beļģija

                         9

                        Analītiska KPN

                        Dānija

                        1 164

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Vācija

                         33

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Francija

                         13

                        Nīderlande

                         2

                        Apvienotā Karaliste

                         104

                        Savienība

                        1 325

                        KPN

                        Nepiemēro

               d)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz “citām sugām” Norvēģijas ūdeņos IV zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Citas sugas

                        Zona:

                        Norvēģijas ūdeņi IV zonā

                        (OTH/04-N.)

                        Beļģija

                         46

                        Piesardzīga KPN

                        Dānija

                        4 250

                        Vācija

                         479

                        Francija

                         197

                        Nīderlande

                         340

                        Zviedrija

                        Nepiemēro

                        (1)

                        Apvienotā Karaliste

                        3 188

                        Savienība

                        8 500

                        (2)

                        KPN

                        Nepiemēro

                        (1)

                        Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai “citām sugām” parastajā apmērā.

                        (2)

                        Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

               e)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz rajveidīgajām zivīm Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Rajveidīgās zivis

                        Zona:

                        Savienības ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

                        Rajiformes

                        (SRX/67AKXD)

                        Beļģija

                        725

                        (1) (2) (3)(4)

                        Piesardzīga KPN

                        Igaunija

                        4

                        (1) (2) (3)(4)

                        Piemēro šīs regulas 12. panta 1. punktu.

                        Francija

                        3 255

                        (1) (2) (3)(4)

                        Vācija

                        10

                        (1) (2) (3)(4)

                        Īrija

                        1 048

                        (1) (2) (3)(4)

                        Lietuva

                        17

                        (1) (2) (3)(4)

                        Nīderlande

                        3

                        (1) (2) (3)(4)

                        Portugāle

                        18

                        (1) (2) (3)(4)

                        Spānija

                        876

                        (1) (2) (3)(4)

                        Apvienotā Karaliste

                        2 076

                        (1) (2) (3)(4)

                        Savienība

                        8 032

                        (1) (2) (3)(4)

                        KPN

                        8 032

                        (3)(4)

                        (1)

                        Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.

                        (2)

                        Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIId zonā (SRX/*07D.), neskarot aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 46. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*07D.), smilšu raju (Raja circularis) (RJI/*07D.) un šagrēnādas raju (Raja fullonica) (RJF/*07D.) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata).

                        (3)

                        Neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata). Nejauši nozvejotiem šīs sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

                        (4)

                        Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, cirtainās rajas piezveju VIIe apgabalā drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu un ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 20 kilogramus dzīvsvara katrā zvejas reisā. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 46. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi saskaņā ar šādu kodu: (RJU/67AKXD). Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:

               f)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz rajveidīgajām zivīm Savienības ūdeņos VIId zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Rajveidīgās zivis

                        Zona:

                        Savienības ūdeņi VIId zonā

                        Rajiformes

                        (SRX/07D.)

                        Beļģija

                        87

                        (1) (2) (3)(4)

                        Piesardzīga KPN

                        Francija

                        729

                        (1) (2) (3)(4)

                        Nīderlande

                        5

                        (1) (2) (3)(4)

                        Apvienotā Karaliste

                        145

                        (1) (2) (3)(4)

                        Savienība

                        966

                        (1) (2) (3)(4)

                        KPN

                        966

                        (3)(4)

                        (1)

                        Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un cirtaino raju (Raja undulata) (RJU/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.

                        (2)

                        Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIa, VIb, VIIa-c un VIIe-k zonā (SRX/*67AKD). Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/*67AKD) un plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/*67AKD) nozveju ziņo atsevišķi. Šis īpašais nosacījums neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata).

                        (3)

                        Neattiecas uz sīkacu raju (Raja microocellata). Nejauši nozvejotiem šo sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot tādus paņēmienus un aprīkojumu, kas veicina šo sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

                        (4)

                        Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata). Šīs sugas specializēto zveju šīs KPN apgabalos neveic. Gadījumos, uz kuriem neattiecas izkraušanas pienākums, cirtainās rajas piezveju šīs KPN apgabalā drīkst izkraut tikai nesadalītu vai ķidātu un ar noteikumu, ka tā nepārsniedz 40 kilogramus dzīvsvara katrā zvejas reisā. Nozveja nepārsniedz kvotas, kas norādītas turpmāk tabulā. Iepriekšminētie noteikumi neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 46. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem. Par cirtainās rajas piezveju ziņo atsevišķi saskaņā ar šādu kodu: (RJU/07D.). Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem cirtainās rajas daudzumiem:

                        Suga:

                        Cirtainā raja

                        Zona:

                        Savienības ūdeņi VIId zonā

                        Raja undulata

                        (RJU/07D.)

                        Beļģija

                        1

                        Piesardzīga KPN

                        Francija

                        9

                        Nīderlande

                        0

                        Apvienotā Karaliste

                        2

                        Savienība

                        12

                        KPN

                        12

                        Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot Savienības ūdeņos VIIe zonā, un par to ziņo saskaņā ar šādu kodu: (RJU/*67AKD). Šis īpašais nosacījums neskar aizliegumus, kas šīs regulas 13. un 46. pantā noteikti attiecībā uz tajos pašos pantos norādītajiem apgabaliem.

               2.Regulas (ES) 2016/72 IB pielikumu groza šādi:

               a)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz mencu Norvēģijas ūdeņos I un II zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Menca

                        Zona:

                        Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

                        Gadus morhua

                        (COD/1N2AB.)

                        Vācija

                         2 405

                        Analītiska KPN

                        Grieķija

                        298

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Spānija

                         2 682

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Īrija

                        298

                        Francija

                         2 207

                        Portugāle

                         2 682

                        Apvienotā Karaliste

                         9 328

                        Savienība

                         19 900

                        KPN

                        Nepiemēro

                b)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz mencu I un IIb zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Menca

                        Zona:

                        I un IIb

                        Gadus morhua

                        (COD/1/2B.)

                        Vācija

                         6 593

                        (3)

                        Analītiska KPN

                        Spānija

                         13 192

                        (3)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Francija

                         3 122

                        (3)

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Polija

                         2 728

                        (3)

                        Portugāle

                         2 643

                        (3)

                        Apvienotā Karaliste

                         4 403

                        (3)

                        Citas dalībvalstis

                         495

                        (1) (3)

                        Savienība

                         33 176

                        (2)

                        KPN

                        Nepiemēro

                        (1)

                        Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

                        (2)

                        Savienībai pieejamo mencas krājumu daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

                        (3)

                        Katrā zvejas rīka iemetienā pikšas piezveja drīkst būt līdz 14 %. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.

               c)zvejas iespēju tabulu attiecībā uz pikšu Norvēģijas ūdeņos I un II zonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Pikša

                        Zona:

                        Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

                        Melanogrammus aeglefinus

                        (HAD/1N2AB.)

                        Vācija

                         267

                        Analītiska KPN

                        Francija

                         160

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Apvienotā Karaliste

                         820

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Savienība

                         1 247

                        KPN

                        Nepiemēro

               d)IB pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz citām sugām (piezveja) Grenlandes ūdeņos aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Piezvejas(1)

                        Zona:

                        Grenlandes ūdeņi

                        (B-C/GRL)

                        Savienība

                        1 126

                        Piesardzīga KPN

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        KPN

                        Nepiemēro

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        (1)

                        Par makrūrzivju (Macrourus spp.) piezveju ziņo saskaņā ar šādām zvejas iespēju tabulām: makrūrzivis Grenlandes ūdeņos V un XIV zonā (GRV/514GRN) un makrūrzivis Grenlandes ūdeņos NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN.)

               3.Regulas (ES) 2016/72 IF pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Atlantijas lielgalvi SEAFO B1. apakšrajonā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Atlantijas lielgalvis

                        Hoplostethus atlanticus

                        Zona:

                         SEAFO B1. apakšrajons(1)

                        (ORY/F47NAM)

                        KPN

                        0

                        (2)

                        Piesardzīga KPN

                        (1)Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:

                        –rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns,

                        –ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle,

                        –dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle un

                        –austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.

                        (2)
                              Izņemot piezvejas daudzumu 4 tonnu apmērā (ORY/*F47NA).

               4.Regulas (ES) 2016/72 IJ pielikumā zvejas iespēju tabulu attiecībā uz Čīles stavridu SPRFMO konvencijas apgabalā aizstāj ar šādu:

                        Suga:

                        Čīles stavrida

                        Zona:

                        SPRFMO konvencijas apgabals

                        Trachurus murphyi

                        (CJM/SPRFMO)

                        Vācija

                         7 067,15

                        Analītiska KPN

                        Nīderlande

                         7 660,06

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

                        Lietuva

                         4 917,5

                        Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

                        Polija

                         8 455,29

                        Savienība

                         28 100

                        KPN

                        Nepiemēro

               5.Regulas (ES) 2016/72 VIII pielikumu aizstāj ar šādu:

               “VIII PIELIKUMS

               ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE LIMITI
                  TREŠO VALSTU KUĢIEM, KAS ZVEJO SAVIENĪBAS ŪDEŅOS

                        Karoga valsts

                        Zvejniecība

                        Zvejas atļauju skaits

                        Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

                        Norvēģija

                        Siļķe, uz ziemeļiem no 62 ° 00′ N

                        Jānosaka

                        Jānosaka

                        Fēru Salas

                        Makrele, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), IIa, IVa zonā (uz ziemeļiem no 59° N)

                        Stavrida, IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIIe, VIIf un VIIh zonā

                        14

                        14

                        Siļķe, uz ziemeļiem no 62 ° 00′ N

                        20

                        Jānosaka

                        Siļķe, IIIa zonā

                        4

                        4

                        Esmarka mencas rūpnieciskā zveja IV, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N) (ieskaitot nenovēršamu putasu piezveju)

                        14

                        14

                        Jūras līdaka un brosme

                        20

                        10

                        Putasu, II, IVa, V un VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30′ N), VIb un VII zonā (uz rietumiem no 12° 00′ W)

                        20

                        20

                        Zilā jūras līdaka

                        16

                        16

                        Venecuēla(1)

                        Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi)

                        45

                        45

                        (1)
                              Lai izdotu minētās zvejas atļaujas, ir jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu apstiprinājums, lai nodrošinātu, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju. Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda atteikuma pamatojumu.

               ”


Avis juridique important

|

52004PC0568

Priekšlikums Padomes regulai ar ko pieņem autonomus un pārejas perioda pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotas Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam  /* COM/2004/0568 galīgā redakcija - ACC 2004/0190 */

Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko pieņem autonomus un pārejas perioda pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotas Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSLai ņemtu vērā pastāvosās atvieglotu noteikumu tirdzniecības plūsmas starp Šveici un jaunajām dalībvalstīm, ir jāpielāgo divpusējās tirdzniecības koncesijas, ko paredz "Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgums par lauksaimniecības produktu tirdzniecību". 2004. gada 19. maija ES un Šveices galotņu tiksanās laikā notika vienosanās par to, ka "no ES paplasināsanās dienas divpusēji ir jāsaglabā princips, ka divpusēji tiek saglabāti tirdzniecības plūsmas atvieglojumi, kas nodrosināti saskaņā ar ieprieks noslēgtajiem nolīgumiem starp jaunajām dalībvalstīm un Šveici". Līdz dienai, kad stāsies spēkā attiecīgie sā Nolīguma grozījumi, ir vajadzīgi autonomi un pārejas perioda pasākumi.2004. gada 18. maijā Līgumslēdzēju pusu parafētie protokoli jo īpasi paredz Kopienas koncesijas dzīviem liellopiem, paredzot kvotu vadības procedūras, kuras jāpieņem saskaņā ar 32. pantā paredzētajiem noteikumiem Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju. Tādēļ tiek ierosināts, ka Padome pieņem sos pievienotos īpasos autonomos un pārejas perioda pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotas Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam.2004/0190 (ACC)Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko pieņem autonomus un pārejas perioda pasākumus, lai atvērtu Kopienas tarifu kvotas Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu un jo īpasi tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekslikumu, [1][1]  OJ C [...] [... ], p. [...]tā kā:(1) Pēc Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas pievienosanās Eiropas Savienībai Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija abpusējās galotņu tiksanās laikā 2004. gada 19. maijā vienojās, ka pēc Eiropas Savienības paplasināsanās tirdzniecības plūsma ir jāsaglabā saskaņā ar atvieglojumiem, ko nodrosina abpusējie nolīgumi starp jaunajām dalībvalstīm un Šveici. Tādēļ Līgumslēdzējas puses vienojās par turpmāko tarifu koncesiju pieņemsanu nolīguma ietvaros starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par lauksaimniecības produktu tirdzniecību [2] (se turpmāk "Nolīgums"), kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. Nolīguma 1. un 2. pielikumā minēto koncesiju pieņemsana īpasi ietver Kopienas tarifu kvotu atvērsanu Šveices izcelsmes dzīvu liellopu importam, kuru svars pārsniedz 160 kg.[2]  OJ L 114, 30.4.2002., 132. lpp.(2) Ar Šveices Konfederāciju notikusi vienosanās par to, ka nevajadzētu izraisīt tirdzniecības pārtraukumu. Procedūras, kas vajadzīgas abpusēja lēmuma pieņemsanai, lai grozītu Nolīguma 1. un 2. pielikumu, netiks pabeigtas uzreiz. Lai nodrosinātu, ka kvotas prieksrocības būtu pieejamas līdz minētā lēmuma spēkā stāsanās dienai, un vienkārsības labad, ir lietderīgi atvērt tarifu kvotu koncesiju uz autonoma un pārejas perioda pamata.(3) Šīs regulas ieviesanas detalizēti noteikumi un jo īpasi kvotu vadībai vajadzīgie noteikumi ir jāpieņem saskaņā ar noteikumiem Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju [3].[3]  OJ L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OJ L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).(4) Lai būtu tiesības izmantot so tarifu kvotu prieksrocības, saskaņā ar Nolīguma 4. pantā minētajiem noteikumiem produktu izcelsmes valstij jābūt Šveicei.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar so tiek atvērta Kopienas beznodokļu tarifu kvota uz autonomu un pārejas periodu, sākot no sīs regulas spēkā stāsanās datuma līdz 2005. gada 30. jūnijam, 4 600 dzīvnieku liela pulka jebkuru dzīvu liellopu importam no Šveices. Dzīvniekiem jāsver vairāk nekā 160 kg, uz kuriem attiecas sādi KN kodi 0102 90 41, 0102 90 49, 0102 90 51, 0102 90 59, 0102 90 61, 0102 90 69, 0102 90 71 un 0102 90 79.2. Uz pirmajā punktā minētajiem produktiem attiecināmie izcelsmes noteikumi ir nolīguma 4. pantā paredzētie noteikumi.2. pantsŠīs regulas detalizētus ieviesanas noteikumus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1254/1999 32. pantā paredzētajiem nosacījumiem.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā --Priekssēdētāj>TABELPOSITION>


Avis juridique important

|

52004PC0600

Priekšlikums Padomes regulai ar ko pārtrauc izskatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 2605/2000 par 'jaunu eksportētāju', kas piemēro galīgos antidempinga maksājumus dažu veidu elektronisku svaru (MIES) importam ar izcelsmi Taivānā  /* COM/2004/0600 galīgā redakcija */

Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko pārtrauc izskatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 2605/2000 par 'jaunu eksportētāju', kas piemēro galīgos antidempinga maksājumus dažu veidu elektronisku svaru (MIES) importam ar izcelsmi Taivānā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKomisija 2003. gada novembrī ar Regulu (EK) Nr. 2034/2003 pasludināja, ka uzsākta izskatīsana Padomes Regulai (EK) Nr. 2605/2000 par 'jaunu eksportētāju', kura uzliek antidempinga nodokļus atsevisķu elektronisku svaru (MIES) importam, to skaitā arī Taivānas izcelsmes svaru importam. Šī regula arī atcēla importa nodokli Taivānas uzņēmumam Charder Electronic Co. Ltd. ('Charder'), kas pieprasīja izskatīsanas uzsāksanu, pakļaujot so importu reģistrācijai.Izpēte atklāja, ka Charder neatbilst kritērijiem, lai Pamatregulas 11. panta 4. punkta nozīmē tiktu uzskatīts par jaunu eksportētāju, jo tas netika eksportējis iesaistīto produktu laikā, kad notika pasreizējās izskatīsanas izpēte. Tāpēc izskatīsana jāpārtrauc un nodokļu likmei, kura piemērojama Charder, jābūt tādai pasai, kāda visas valsts mērogā tika noteikta sākotnējā izpētē.Tādēļ Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto priekslikumu regulai, ņemot vērā tās publicēsanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2004. gada 19. novembrī.Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko pārtrauc izskatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 2605/2000 par 'jaunu eksportētāju', kas piemēro galīgos antidempinga maksājumus dažu veidu elektronisku svaru (MIES) importam ar izcelsmi TaivānāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu ar dempinga cenām no valstīm, kuras nav Eiropas Kopienas [1] locekles ('Pamatregula'), un jo īpasi tās 11. panta 4. punktu,[1]   OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp., jaunākie grozījumi veikti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.)ņemot vērā priekslikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriesanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI(1) Pasreiz spēkā esosie pasākumi, kas attiecas uz noteiktu Taivānas izcelsmes elektronisku svaru ('MIES') importu Kopienā, ir galīgi antidempinga maksājumi, kuri piemēroti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2605/2000 [2]. Saskaņā ar so pasu Regulu antidempinga maksājumi ir piemēroti Ķīnas Tautas Republikas un Korejas Republikas izcelsmes importam MIES. Tāpat spēkā ir arī antidempinga pasākumi, kas attiecas uz Japānas un Singapūras [3] izcelsmes MIES.[2]  OV L 301, 30.11.2000., 42. lpp.[3]  Padomes 2001. gada 6. marta Regula (EK) Nr. 468/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu uz dazu Japānas izcelsmes elektronisko svaru importu (OV L 67, 9.3.2001., 24. lpp.) un Padomes 2001. gada 6. marta Regula (EK) Nr. 469/2001, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu uz dazu Singapūras izcelsmes elektronisko svaru importu (OV L 67, 9.3.2001., 37. lpp.).B. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA1. Izmeklēsanas pieprasījums(2) Pēc Taivānas izcelsmes MIES importa apliksanas ar galīgiem antidempinga maksājumiem Komisija saņēma pieprasījumu no Taivānas uzņēmuma Charder Electronic Co., Ltd. ('Charder') uzsākt Regulas (EK) Nr. 2605/2000 par 'jaunu eksportētāju' pārskatīsanu saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 4. punktu. Šis uzņēmums apgalvoja, ka nav bijis saistīts ne ar vienu no Taivānas eksportētājiem vai razotājiem, uz kuriem attiecas spēkā esosie antidempinga pasākumi Taivānas izcelsmes MIES importam. Turklāt tas apgalvoja, ka nav eksportējis MIES uz Kopienu sākotnējās izmeklēsanas laikā (t.i., laikposmā no 1998. gada 1. septembrim līdz 1999. gada 31. augustam), bet sācis eksportu uz Kopienu pēc tam.2. 'Jauna eksportētāja' izmeklēsanas ierosināsana(3) Komisija pārbaudīja Charder iesniegtos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēsanas ierosināsanu saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriesanās ar padomdevēju komiteju un pēc tam, kad iesaistītajai Kopienas nozarei bija dota iespēja izteikt savas domas, Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2034/2003 [4] ierosināja Regulas (EK) Nr. 2605/2000 pārskatīsanu saistībā ar Charder un uzsāka izmeklēsanu.[4]  OV L 302, 20.11.2003.., 3. lpp.(4) Saskaņā ar Komisijas Regulu, ierosinot izmeklēsanu, ar Regulu (EK) Nr. 2605/2000 tika atcelts piemērotais antidempinga maksājums 13,4 % apmērā Charder razotajiem MIES importam. Vienlaicīgi saskaņā ar Pamatregulas 14. panta 5. punktu, muitas iestādēm tika doti norādījumi veikt pasākumus, lai reģistrētu sādu importu.3. Attiecīgais razojums(5) Pasreizējā pārbaudē attiecīgais razojums ir tas pats, kas bija sākotnējā izmeklēsanā, t.i., mazumtirdzniecībā lietojami elektroniskie svari, kuru maksimālā svērsanas jauda nepārsniedz 30 kg, kuriem ir ciparu displejs, uz kura norāda svaru, vienības cenu un maksājamo cenu (ar iespējas izdrukāt sos datus vai bez tās), un kurus parasti deklarē ar KN kodu ex 8423 81 50 (TARIC kods 8423 81 50 10) un kuru izcelsme ir Taivānā.4. Attiecīgās puses(6) Komisija oficiāli paziņoja Charder un eksportējosās valsts pārstāvjiem par izmeklēsanas uzsāksanu. Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savus viedokļus rakstiski un tikt uzklausītām.(7) Komisija nosūtīja arī aptaujas lapu Charder un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai konstatētu dempingu, kā arī veica vizīti Charder telpās un pie uzņēmuma Kopienā, kas importē Charder razoto produkciju ('importētājs').5. Izmeklēsanas laikposms(8) Dempinga izmeklēsana aptvēra laikposmu no 2002. gada 1. oktobra līdz 2003. gada 30. septembrim ('izmeklēsanas laikposms' vai 'ILP').C. IZPĒTES REZULTĀTI(9) Izmeklēsanā apstiprinājās, ka Charder netika eksportējis attiecīgo razojumu sākotnējās izmeklēsanas laikā.(10) Turklāt Charder spēja pierādīt, ka tas nebija saistīts ne ar vienu no Taivānas eksportētājiem vai razotājiem, saistībā ar kuriem ieviesa antidempinga pasākumus Taivānas izcelsmes MIES importam.(11) Tomēr Pamatregulas 11. panta 4. punkts pieprasa, lai jaunais eksportētājs tiesām būtu eksportējis attiecīgo razojumu uz Kopienu pēc sākotnējās izmeklēsanas laikposmā, vai ja tas var nodemonstrēt, ka ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības uz Kopienu eksportēt nozīmīgu attiecīgā razojuma daudzumu. Šajā sakarā tika noskaidrots, ka Charder razotos un uz Kopienu eksportētos razojumus ILP laikā, kas ir attiecīgie razojumi, nevarēja pārdot galapatērētājiem. Lai gan sīs preces Charder un importētājs uzrādīja kā attiecīgo razojumu, tie tika atzīti par nepabeigtiem razojumiem un to fiziskais raksturojums atsķīrās no attiecīgā razojuma raksturojuma. Importētājs sīs nepabeigtās preces tālāk neapstrādāja un pārveidoja par elektroniskajiem svariem. Turklāt jāatzīmē, ka neviens no tālāk neapstrādātajiem svariem netika pārdoti ILP laikā. Šo iemeslu dēļ importētais razojums nevar tikt uzskatīts par attiecīgo razojumu. Bez tam Charder nepierādīja, ka ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības uz Kopienu eksportēt attiecīgo razojumu.(12) Ieprieksminēto iemeslu dēļ ir secināts, ka Charder nespēja pierādīt, ka tas tiesām atbilst kritērijiem, lai tiktu uzskatīts par jauno eksportētāju saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 4. punktu.D. IZMEKLĒŠANAS SLĒGŠANA(13) Ņemot vērā izmeklēsanas rezultātus, pārbaude jāpārtrauc, negrozot Charder piemēroto maksājumu līmeni, kas jāsaglabā atbilstosi galīgajam visas valsts antidempinga maksājuma likmes līmenim, kurs tika noteikts sākotnējā izmeklēsanā, t.i., 13,4 %.E. ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMA PIEMĒROŠANA AR ATPKAĻEJOŠU DATUMU(14) Ņemot vērā ieprieksminētos izmeklēsanas rezultātus, no Charder ar atpakaļejosu datumu jāiekasē piemērojamais antidempinga maksājums par attiecīgo razojumu, kurs ir saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2034/2003 3. pantu.F. IZZIŅOŠANA(15) Visas iesaistītās puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem tika nolemts pārtraukt pasreizējo izmeklēsanu, un reģistrācijai pakļautiem razojumiem iekasēt antidempinga maksājumu ar atpakaļejosu datumu. Pret atklātajiem faktiem un apsvērumiem netika celti nekādi iebildumi.(16) Tādēļ sī izmeklēsana tiek pārtraukta, neveicot nekādus grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 2605/2000,ir pieņēmusi Šo regulu:1. pants1. Līdz ar so negroza spēkā esoso antidempinga maksājumu un pārtrauc izskatīsanu Padomes Regulai (EK) Nr. 2605/2000 par 'jaunu eksportētāju', kas piemēro antidempinga maksājumus daziem elektroniskiem svariem (MIES), to skaitā arī Taivānas izcelsmes svariem, un kura tika uzsākta saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 11. panta 4. punktu.2. Padomes Regulas (EK) Nr. 2605/2000 uzlikto 13,4% nodokli atsevisķu elektronisku svaru (MIES), to skaitā no Taivānas svaru importam iekasē ar atpakaļejosu datumu par attiecīgā razojuma importu, kas tika reģistrēts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 2034/2003 3. pantu.3. Ja nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esosos noteikumus par muitu nodokļiem.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēsanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Komisijas vārdā -priekssēdētājs


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0233

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju  /* COM/2006/0233 galīgā redakcija - CNS 2006/0081 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 7.6.2006COM(2006) 233 galīgā redakcija2006/0081 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Izdevumus, kas radās, īstenojot Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju, finansēja no Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļas, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu. Komisija īstenoja budžetu, kas attiecās uz šiem izdevumiem, pārvaldot to kopā ar dalībvalstīm.2. Jaunais Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, saskaņā ar minētās regulas 3. panta 2. punktu no 2006. gada 16. oktobra aizstās ELVGF Garantiju nodaļu. ELGF ar centralizētu līdzekļu pārvaldību finansēs zivsaimniecības tirgu pasākumus.3. Ir jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000, lai varētu izmantot ELGF zivsaimniecības tirgu izdevumu finansēšanai.Padomei ir iespējami drīz jāpieņem šis priekšlikums, lai nodrošinātu zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas finansēšanas nepārtrauktību.2006/0081 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Uz izdevumiem, kas dalībvalstij radušies saskaņā ar noteiktiem Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000[3] noteikumiem, pašlaik attiecas noteikumi, kas izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[4]. Pēdējā minētā regula ir atcelta ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[5], kuru no 2006. gada 16. oktobra piemēros dalībvalstu izdevumiem.(2) Ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu izveido Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (turpmāk tekstā – „ELGF”).(3) Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā paredzēts, ka no ELGF centralizēti jāfinansē zivsaimniecības tirgu izdevumi.(4) Zivsaimniecības tirgu izdevumu finansēšana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta f) apakšpunktu nozīmē centralizētu budžeta īstenošanu un tam ir jāatbilst Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, kas piemērojama Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[6] un tās īstenošanas noteikumiem, kuri izklāstīti Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002[7].Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 104/2000, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1 pantsRegulas (EK) Nr. 104/2000 35. pantu aizstāj ar šādu:„35. pants1. Izdevumus, kas dalībvalstīm radušies saskaņā ar šīs regulas 10., 21., 23., 24., 25. un 27. pantu, uzskata par izdevumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā. 2. Pirmajā punktā minēto izdevumu finansējumu piešķir attiecībā uz produktiem no krājuma vai krājumu grupas tikai līdz tādam visu daudzumu apjomam, kas no kopējā atļautā nozvejas apjoma piešķirts minētajai dalībvalstij attiecībā uz minēto krājumu vai krājumu grupu.3. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai pieņem saskaņā ar 38. panta 2. punktā noteikto procedūru.”2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2006. gada 16. oktobra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē […]Padomes vārdāpriekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp., regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.[4] OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.[5] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.[6] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[7] OV L 347, 31.12.2002., 1. lpp.


Avis juridique important

|

52004PC0390

Priekšlikums Padomes regulai ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2287/2003 attiecībā uz Baltijas mencu zveju  /* COM/2004/0390 galīgā redakcija */

Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2287/2003 attiecībā uz Baltijas mencu zveju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regulā (EK) Nr. 2287/2003 attiecībā uz atsevisķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām ir noteiktas zvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciesami nozvejas ierobezojumi 2004. gadā. Saskaņā ar Starptautiskajā Baltijas jūras Zvejniecības komisijā (IBSFC) nesen pieņemtajiem lēmumiem regula ir jāgroza, lai samazinātu no 2004. gada 1. jūnija līdz 31. augustam ilgstoso mencu zvejas lieguma periodu Baltijas jūrā un noteiktu to no 15. jūnija līdz 15. augustam.Šā projekta mērķis ir iekļaut vajadzīgos grozījumus Regulas (EK) Nr. 2287/2003 IV pielikumā.Lai ļautu zvejniekiem plānot savas darbības sajā zvejas sezonā, Komisija tiek aicināta pieņemt so priekslikumu pēc iespējas ātrāk un nodot no Padomei.Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2287/2003 attiecībā uz Baltijas mencu zvejuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāsanu un ilgtspējīgu izmantosanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku  [1] un jo īpasi tās 20. pantu,[1]  OJ L 358, 31.12.2002, p. 59.ņemot vērā Komisijas priekslikumu  [2],[2]  OJ C , , p. .tā kā(1) Starptautiskā Baltijas jūras Zvejniecības komisija (IBSFC) 2004. gada maijā ir pieņēmusi ieteikumu samazināt attiecībā uz Baltijas jūru noteikto mencu zvejas lieguma periodu, kas ilgst no 2004. gada 1. jūnija līdz 31. augustam ieskaitot, un noteikt to no 15. jūnija līdz 15. augustam ieskaitot. Būtu jānodrosina sā ieteikuma īstenosana Kopienas tiesiskajā sistēmā;(2) Padomes 2003. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2287/2003, ar ko 2004. gadam attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem ūdeņos, kur jāievēro nozvejas ierobezojumi  [3], būtu attiecīgi jāgroza,[3]  OJ L 344 , 31.12.2003 p. 1ir pieņēmusi Šo regulu.1. pantsRegulas (EK) Nr. 2287/2003 IV pielikuma 4. punktu aizstāj ar sādu punktu:"4. Baltijas jūras mencu vasaras liegumsNo 2004. gada 15. jūnija līdz 2004. gada 15. augustam ieskaitot mencu zveja Baltijas jūrā, Beltos un Zunda saurumā ir aizliegta."2. pantsŠī regula stājas spēkā tresajā dienā pēc tās publicēsanas "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".To piemēro no 2004. gada 1. jūnija.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, ...Padomes vārdā -Priekssēdētājs


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0478

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz siļķēm, melnajiem paltusiem un astoņkājiem  /* COM/2005/0478 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 12.10.2005COM(2005) 478 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz siļķēm, melnajiem paltusiem un astoņkājiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSAr Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005[1] attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām noteiktas zvejas iespējas 2005. gadam, kā arī ar tām saistītie nosacījumi, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi.1. Atbilstoši jaunākajiem zinātniskajiem atzinumiem Kopienas zvejas iespējas attiecībā uz siļķi Baltijas jūras 30. un 31. apakšapgabalā var palielināt par 15 000 tonnām, t.i., līdz 86 856 tonnām. Šis palielinājums ir jāizmanto.2. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 Lietuvai netika piešķirta melnā paltusa zvejas kvota IIa rajonā, kā arī IV un VI apakšrajonā. Tas notika tādēļ, ka Komisijas priekšlikuma (KOM 746 galīgais) izstrādāšanas laikā nebija paziņots par Lietuvas melnā paltusa nozvejas apjomu šajos apgabalos. Tomēr Lietuva iesniedza informāciju, kurā norādīts, ka tai ir rezultātu izklāsts par nozveju VI apakšrajonā, bet tas iepriekš kļūdas dēļ paziņots kā XII apakšrajonā veiktā nozveja.ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) apstiprināja, ka Lietuva ir pieprasījusi veikt labojumu tās nozvejas ierakstos attiecībā uz melno paltusu 2001. līdz 2003. gadā. FAO arī apstiprināja, ka nozvejas rādītāji 2001., 2002. un 2003. gadam, ko Lietuva iesniedza Komisijai, sakrīt ar FAO oficiāli paziņotajiem, proti, attiecīgi 3, 48 un 24 tonnas VI apgabalā un attiecīgi 0, 0 un 2 –– XII apakšrajonā.Tādējādi ar šo rezultātu izklāstu Lietuva ir tiesīga saņemt 10 tonnu lielu kvotu melnā paltusa zvejai minētajos apgabalos.3. Padomes 1998. gada 30. marta Regulā (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[2], minimālais astoņkāju (octopus vulgaris) izmērs ir noteikts 750 g.Šis minimālais izmērs ir piemērojams tikai attiecībā uz to astoņkāju zveju, izkraušanu un pārdošanu, kas atrodami jūras ūdeņos, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija un kuri atrodas kādā no reģioniem, kas noteikti Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 2. pantā.Lai veicinātu šo krājumu saglabāšanos un jo īpaši lai aizsargātu mazuļus, ir nepieciešams arī noteikt minimālo izmēru astoņkājiem, kas noķerti jūras ūdeņos, uz kuriem attiecas CECAF reģionā esošo trešo valstu suverenitāte vai jurisdikcija.Minimālais izmērs ir 500 g (izķidāti). Mazāka izmēra astoņkājus no šā apgabala netur uz klāja, nepārkrauj, neizkrauj, netransportē, neuzglabā, neizstāda un nepiedāvā pārdošanai, nepārdod un nerealizē.Padomi lūdz pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot savu darbu zvejas sezonai.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz siļķēm, melnajiem paltusiem un astoņkājiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [4],tā kā:(1) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005[5] attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām noteiktas zvejas iespējas 2005. gadam, kā arī ar tām saistītie nosacījumi, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi.(2) Atbilstoši jaunākajiem zinātniskajiem atzinumiem Starptautiskā Baltijas jūras Zvejniecības komisija pieņēma priekšlikumu palielināt Kopienas zvejas iespējas attiecībā uz siļķi Baltijas jūras 30. un 31. apakšapgabalā par 15 000 tonnām, t.i., līdz 86 856 tonnām. Šis palielinājums ir jāizmanto.(3) Saskaņā ar laboto nozvejas statistiku Lietuvai ir jādod iespēja zvejot melno paltusu 10 tonnu apmērā IIa rajonā (Kopienas ūdeņi), kā arī IV un VI apakšrajonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi). Tādēļ precizētie rādītāji ir jāīsteno.(4) Lai veicinātu astoņkāju krājumu saglabāšanos un jo īpaši lai aizsargātu to mazuļus, ir nepieciešams 2005. gadā noteikt minimālo izmēru astoņkājiem no jūras ūdeņiem, kuri ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un kuri atrodas CECAF reģionā, līdz Padomes regulas pieņemšanai, ar ko groza Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[6].(5) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 27/2005,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 27/2005 IA, IB un III pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā–priekšsēdētājsPIELIKUMSRegulas (EK) Nr. 27/2005 pielikumus groza šādi.1) Regulas IA pielikumāierakstu par siļķu sugu 30.-31. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:„Suga: | Siļķe | Zona: | 30.-31. apakšapgabals |Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. |Somija | 72 625 |Zviedrija | 14 231 |EK | 86 856 |KPN | 86 856 | Analītiska KPN, ja nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. ” |2) Regulas IB pielikumāierakstu par melnā paltusa sugu IIa zonā (Kopienas ūdeņi), IV, VI zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu:„Suga: | Melnais paltuss | Zona: | IIa (Kopienas ūdeņi), IV, VI (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) |Reinhardtius hippoglossoides |Dānija | 10 |Vācija | 18 |Igaunija | 10 |Spānija | 10 |Francija | 168 |Īrija | 10 |Lietuva | 10 |Polija | 10 |Apvienotā Karaliste | 661 |EK | 1052 |Norvēģija | 145 | (1) (2) |KPN | Uz šo jomu neattiecas |__________ |1) Nozveja VI zonā atļauta tikai ar āķu jedām. |2) Jāveic Kopienas ūdeņu II un VI zonā. ” |3) Regulas III pielikumāI daļu groza šādi.„I DAĻACECAFAstoņkāju ( Octopus vulgaris ) minimālais izmērs jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un kas atrodas CECAF reģionā, ir 500 g (izķidāti). Astoņkāji, kuru minimālais izmērs ir zem 500 g (izķidāti), netur uz klāja, nepārkrauj, neizkrauj, netransportē, neuzglabā, nepārdod, neizstāda un nepiedāvā pārdošanai, bet nekavējoties atlaiž atpakaļ jūrā. ”[1] OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp.[2] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 602/2004 (OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.).[3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[4] OV C , , . lpp.[5] OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp.[6] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.


				|

		52014PC0175

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2014. kalendāro gadu /* COM/2014/0175 final - 2014/0097 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Līgumā par Eiropas Savienības
darbību ir paredzēts pamatnoteikums attiecībā uz
Savienības finansējumu, proti, Savienības gada budžetam ir
jāatbilst daudzgadu finanšu shēmai (DFS).
Lai sniegtu atbalstu lauksaimniecības
nozarei nopietnu krīžu gadījumā, kas ietekmē
lauksaimniecisko ražošanu vai lauksaimniecības produktu izplatīšanu,
būtu jāizveido rezerve krīzes situācijām, katra gada
sākumā ar finanšu disciplīnas mehānismu, kas paredzēts
26. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembrī Regulā
(ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas
finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību[1], piemērojot
samazinājumu tiešajiem maksājumiem. Minētās regulas 25.
pantā noteikts, ka krīzes situācijām lauksaimniecības
nozarē paredzētās rezerves kopsumma ir EUR 2800 miljoni ar
vienādām ikgadējām iemaksām EUR 400 miljonu
apmērā (2011. gada cenās) laikposmam no 2014. gada līdz 2020.
gadam, un to iekļauj daudzgadu finanšu shēmas 2. izdevumu
kategorijā. Komisijas 2015. gada budžeta projektā
iekļaujamās rezerves apjoms ir EUR 433 miljoni pašreizējās
cenās, kas segti, pateicoties samazinājumam tiešajos maksājumos,
kuri uzskaitīti I pielikumā Padomes 2009. gada 19. janvāra
Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā
atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo
lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas
lauksaimniekiem[2].
Turklāt, lai nodrošinātu to, ka
kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) finansēšanai
paredzētie līdzekļu apjomi atbilst gada maksimālajiem
apakšapjomiem ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajiem
maksājumiem, kas 2. izdevumu kategorijā noteikti Padomes 2013. gada 2.
decembra Regulā (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013,
ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[3], finanšu disciplīnas
mehānisms jāpiemēro tad, ja prognozes par tiešo maksājumu
un ar tirgu saistīto izdevumu finansēšanu liecina, ka tiks
pārsniegti gada maksimālie apakšapjomi 2. izdevumu kategorijā,
kas noteikti daudzgadu finanšu shēmā, kura pielāgota ar finanšu
pārvedumiem starp Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un
Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA). ELGF
izdevumiem pieejamais neto atlikums 2015. gadam tiks noteikts ar Komisijas
Īstenošanas regulu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 16.
pantu Komisijas Deleģētās regulas, ar ko groza finanšu
pielikumus Regulā (EK) Nr. 73/2009, Regulā (ES) Nr. 1305/2013 un
Regulā (ES) Nr. 1307/2013, pieņemšanas kontekstā.
Sagatavojot 2015. gada budžeta projektu,
pirmās budžeta aplēses par tiešajiem maksājumiem un ar tirgu
saistītajiem izdevumiem liecināja, ka pēc finanšu
pārvedumiem starp ELGF un ELFLA[4]
2. izdevumu kategorijas maksimālie apakšapjomi 2015. gadam diez vai tiks
pārsniegti un ka līdz ar to nav vajadzīga turpmāka finanšu
disciplīna.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija
ir sagatavojusi priekšlikumu tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanai
attiecībā uz 2014. kalendāro gadu, kas saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 3. punktu ir jāpieņem Eiropas
Parlamentam un Padomei līdz 2014. gada 30. jūnijam. Ja korekcijas
likme līdz 2014. gada 30. jūnijam nav noteikta, saskaņā ar
minēto pantu Komisija nosaka korekcijas likmi.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Ar šo priekšlikumu īsteno noteikumus, kas
paredzēti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. pantā un Regulas
(ES) Nr. 1307/2013 8. pantā. Iepriekšēja apspriešanās
ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējuma
sagatavošana nebija nepieciešama.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šajā priekšlikumā tiek noteikta
finanšu disciplīnas korekcijas procentu likme 2014. kalendārajam
gadam.
Ņemot vērā, ka
attiecībā uz tiešajiem maksājumiem dalībvalstīm ir
iespēja veikt novēlotus maksājumus lauksaimniekiem ārpus
regulējumā noteiktā maksājumu perioda, un to, ka finanšu
disciplīnas korekcijas likme dažādos kalendārajos gados
mainās, finanšu disciplīnai nevajadzētu atšķirīgi
ietekmēt lauksaimniekiem piešķiramo tiešo maksājumu apjomu
atkarībā no tā, kad dalībvalstis veic maksājumu
lauksaimniekiem. Tāpēc, lai nodrošinātu vienlīdzīgu
attieksmi pret lauksaimniekiem, korekcijas likmi vajadzētu piemērot
tām tiešo maksājumu summām, kuras lauksaimniekiem
piešķiramas saskaņā ar tikai 2014. kalendārajā
gadā iesniegtiem atbalsta pieteikumiem neatkarīgi no tā, kad faktiski
tiks veikts maksājums lauksaimniekam.
8. panta 1. punkts Eiropas Parlamenta un
Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido
noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem,
kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības
politikas atbalsta shēmām[5],
nosaka, ka korekcijas likmi piemēro tikai tiešajiem maksājumiem, kas
pārsniedz EUR 2000. Bulgārijā, Rumānijā un
Horvātijā notiek pakāpeniska tiešo maksājumu ieviešana 2014. kalendārajā
gadā. Tāpēc šīm valstīm finanšu disciplīnu
nepiemēros.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Finanšu disciplīnas korekcijas likmes
aprēķināšana ietilpst 2015. gada budžeta projekta
sagatavošanā.
Summa, kas paredzēta rezervei krīzes
situācijām lauksaimniecības nozarē un ko paredzēts
iekļaut Komisijas 2015. gada budžeta projektā, ir EUR 433 miljoni
pašreizējās cenās. Pirmās aplēses par budžeta
apropriācijām tiešajiem maksājumiem un ar tirgu
saistītajiem izdevumiem liecināja, ka ELGF maksimālie
apakšapjomi 2015. gadam pēc finanšu pārvedumiem starp ELGF un ELFLA
diez vai tiks pārsniegti. Neto atlikums, kas pieejams ELGF izdevumiem 2015.
gadā un kas izmantots šajā aprēķinā, ir EUR 44 190 miljoni.
Līdz ar to kopējais
samazinājums, ko rada finanšu disciplīnas piemērošana, ir EUR 433
miljoni. Finanšu disciplīnas korekcijas likme procentos ir 1,301951 %.
Likme ir aprēķināta, ņemot vērā, ka tā
piemērojama tikai summām, kas pārsniedz EUR 2000, un ne
visās dalībvalstīs.
Piemērojot šo korekcijas likmi,
samazināsies tiešo maksājumu apjomi budžeta pozīcijās, kas
aptver izdevumus saistībā ar atbalsta pieteikumiem, ko lauksaimnieki
iesnieguši attiecībā uz 2014. kalendāro gadu (2015. finanšu
gads).
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Papildus korekcijas likmes noteikšanai, kas
paredzēta šajā regulā, Regulas (EK) Nr. 1306/2013 26. panta
4. punkts ļauj Komisijai arī pieņemt īstenošanas
aktus, ar ko šo likmi pielāgo, pamatojoties uz tās
rīcībā esošu jaunu informāciju. Komisija
pārskatīs savas prognozes par ar tirgu saistītiem izdevumiem un
tiešajiem maksājumiem, 2014. gada oktobrī gatavojot 2015. gada
budžeta projekta grozījumu vēstuli, un, ja vajadzīgs, līdz 2014.
gada 1. decembrim pieņems korekcijas likmes pielāgojumu.
2014/0097 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009
paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu
attiecībā uz 2014. kalendāro gadu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2.
punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[7],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulas (ES) Nr. 1306/2013[8]
25. pants nosaka, ka rezervi, kas paredzēta, lai lauksaimniecības
nozarei sniegtu papildu atbalstu nopietnu krīžu gadījumā, kuras
ietekmē lauksaimniecisko ražošanu vai lauksaimniecības produktu
izplatīšanu, izveido, katra gada sākumā ar minētās
regulas 26. pantā minēto finanšu disciplīnas mehānismu
piemērojot samazinājumu tiešajiem maksājumiem.
(2)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. panta 1. punkts paredz, ka, lai
nodrošinātu Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013[9] noteikto maksimālo
gada apjomu ievērošanu attiecībā uz finansējumu ar tirgu
saistītiem izdevumiem un tiešajiem maksājumiem, tiešo maksājumu
korekcijas likme jānosaka, ja prognozes attiecībā uz to pasākumu
finansējumu, kuriem jāiekļaujas minētajā maksimālajā
apakšapjomā konkrētajā finanšu gadā, liecina, ka tiks
pārsniegts maksimāli pieļaujamais gada apjoms.
(3)       Summa, kas paredzēta
rezervei krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un
ko paredzēts iekļaut Komisijas 2015. gada budžeta projektā, ir EUR
433 miljoni pašreizējās cenās. Lai segtu šo summu, finanšu
disciplīnas mehānisms ir jāpiemēro tiešajiem
maksājumiem, kas uzskaitīti Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009[10] I pielikumā
attiecībā uz 2014. kalendāro gadu.
(4)       Sākotnējās
prognozes par tiešajiem maksājumiem un ar tirgu saistītajiem
izdevumiem, kas jānosaka Komisijas 2015. gada budžeta projektā,
liecina, ka turpmāka finanšu disciplīna nav vajadzīga.
(5)       Saskaņā ar Regulas
(ES) Nr. 1306/2013 26. panta 2. punktu Komisija iesniedz priekšlikumu par
korekcijas likmi Eiropas Parlamentam un Padomei ne vēlāk kā
tā kalendārā gada 31. martā, uz kuru attiecas
minētā korekcijas likme.
(6)       Parasti lauksaimnieki, kuri
iesniedz atbalsta pieteikumu tiešajiem maksājumiem vienam
kalendārajam gadam (N), maksājumu saņem noteikta maksājumu
perioda laikā finanšu gadā (N+1). Tomēr dalībvalstīm
ir iespēja zināmās robežās veikt novēlotus
maksājumus lauksaimniekiem pēc šī maksājumu perioda
neierobežotu laiku. Šādus novēlotus maksājumus var veikt turpmākā
finanšu gadā. Piemērojot finanšu disciplīnu konkrētam
kalendārajam gadam, korekcijas likmi nevajadzētu piemērot
maksājumiem, attiecībā uz kuriem atbalsta pieteikumi ir
iesniegti nevis tajā kalendārajā gadā, kuram piemēro
finanšu disciplīnu, bet citos kalendārajos gados. Tāpēc,
lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem, ir
lietderīgi noteikt, ka korekcijas likme būtu piemērojama tikai
maksājumiem, attiecībā uz kuriem atbalsta pieteikumi ir
iesniegti tajā kalendārajā gadā, kuram piemēro finanšu
disciplīnu, neatkarīgi no tā, kad atbalstu izmaksā
lauksaimniekiem.
(7)        Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013[11] 8. panta 1. punkts
paredz, ka tiešajiem maksājumiem piemēroto korekcijas likmi, kas
noteikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 26. pantu,
piemēro tikai tiešajiem maksājumiem, kas pārsniedz EUR 2000 un
kas piešķirami lauksaimniekiem attiecīgajā kalendārajā
gadā. Turklāt Regulas (ES) Nr. 1307/2013  8. panta 2. punkts paredz, ka pakāpeniskas tiešo maksājumu
ieviešanas rezultātā korekcijas likmi Bulgārijai un
Rumānijai piemēro tikai no 2016. gada 1. janvāra un
Horvātijai – no 2022. gada 1. janvāra. Līdz ar to korekcijas
likme, kas jānosaka ar šo regulu, nebūtu jāpiemēro
maksājumiem, ko veic lauksaimniekiem šajās dalībvalstīs,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
1.           Lai piemērotu korekciju,
kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1306/2013 25. un 26. pantā, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1307/2013
8. panta 1. punktu, to maksājumu summas Regulas (EK) Nr. 73/2009
2. panta d) punkta izpratnē, kas jāpiešķir lauksaimniekam un kas
pārsniedz EUR 2000 saistībā ar atbalsta pieteikumu, kas
iesniegts attiecībā uz 2014. kalendāro gadu, samazina par 1,301951
%.
2.           Šā panta 1. punktā
minētais samazinājums neattiecas uz Bulgāriju, Rumāniju un
Horvātiju.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
 FINANŠU PĀRSKATS || FS/14/xxxxxxxxxx
 6.15.2014.1
   || DATUMS: 7.3.2014
 1. || BUDŽETA POZĪCIJA: Sk. budžeta prognozi pēc finanšu disciplīnas pa turpmākajām pozīcijām: 05 03 01 01 (VMS) 05 03 01 02 (VPMS) 05 03 01 03 (Atsevišķs maksājums attiecībā uz cukuru) 05 03 01 04 (Atsevišķs maksājums par augļiem un dārzeņiem) 05 03 01 05 (Īpašs atbalsts, 68. pants – atdalītais maksājums) 05 03 01 06 (Atsevišķs maksājums par mīkstajiem augļiem) 05 03 01 07 (Pārdalošs maksājums) 05 03 02 06 (Piemaksa par zīdītājgovīm) 05 03 02 07 (Papildu valsts piemaksa par zīdītājgovīm) 05 03 02 13 (Piemaksa par aitām un kazām) 05 03 02 14 (Papildu piemaksa par aitām un kazām) 05 03 02 28 (Atbalsts attiecībā uz zīdtārpiņiem) 05 03 02 40 (Platībatkarīgais atbalsts attiecībā uz kokvilnu) 05 03 02 44 (Īpašs atbalsts, 68. pants – saistīts maksājums) 05 03 02 50 (POSEI – Kopienas atbalsta programmas) 05 03 02 52 (POSEI – Egejas jūras salas) 05 03 10 (Rezerve krīzes situācijām lauksaimniecībā)   || APROPRIĀCIJAS: (miljonos EUR) 29 932,0 7 898,0 282,0           12,0         511,0    12,0    p.m. 884,0           49,0           22,0    7,0        0,5           239,0 1 447,0 420,0    0,2            433,0
 2. || NOSAUKUMS:   Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par Padomes Regulā (EK) Nr. 73/2009 paredzētās tiešo maksājumu korekcijas likmes noteikšanu attiecībā uz 2014. kalendāro gadu
 3. || JURIDISKAIS PAMATS:   Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts
 4. || MĒRĶI: Ar šo regulu nosaka finanšu disciplīnas korekcijas likmi, kas piemērojama tām lauksaimniekiem piešķiramo tiešo maksājumu summām, kas pārsniedz EUR 2000, saistībā ar pieteikumiem, kas iesniegti par 2014. kalendāro gadu.
 5. || FINANSIĀLĀ IETEKME || 12 MĒNEŠU PERIODS (EUR, miljonos) || KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2014. (EUR, miljonos) || NĀKAMAIS FINANŠU GADS 2015. (EUR, miljonos)
 5.0. || IZDEVUMI -               KO SEDZ NO ES BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES PASĀKUMI) -               VALSTU IESTĀDES -               CITI || - 433,0 + 433,0 || nepiemēro || - 433,0 + 433,0
 5.1. || IEŅĒMUMI -               ES PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/MUITAS NODOKĻI) -               VALSTS ||   ||   ||
   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1. || PAREDZAMIE IZDEVUMI ||   ||   ||   ||
 5.1.1. || PAREDZAMIE IEŅĒMUMI ||   ||   ||   ||
 5.2. || APRĒĶINA METODE: Skatīt piezīmes
 6.0. || VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? || nepiemēro
 6.1. || VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? || nepiemēro
 6.2. || VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? || NĒ
 6.3. || VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? || NĒ
 PIEZĪMES:   Finanšu disciplīnas korekcijas likmes aprēķināšana ietilpst 2015. gada budžeta projekta sagatavošanā. Summa, kas paredzēta rezervei krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē un ko paredzēts iekļaut Komisijas 2015. gada budžeta projektā, ir EUR 433 miljoni pašreizējās cenās. Pamatojoties uz pirmajām aplēsēm par budžeta apropriācijām tiešajiem maksājumiem un ar tirgu saistītajiem izdevumiem, ELGF maksimālie apakšapjomi 2015. gadam pēc finanšu pārvedumiem starp ELGF un ELFLA  diez vai tiks pārsniegti. Līdz ar to kopējais samazinājums no finanšu disciplīnas piemērošanas ir EUR 433 miljoni. Finanšu disciplīnas korekcijas likme procentos ir 1,301951 %. Likme ir aprēķināta, ņemot vērā, ka tā piemērojama tikai summām, kas pārsniedz EUR 2000, un katrai dalībvalstij, izņemot Bulgāriju, Rumāniju un Horvātiju. Tā kā tiešie maksājumi Bulgārijā, Rumānijā un Horvātijā tiek pakāpeniski ieviesti 2014. kalendāra gadā, finanšu disciplīnu šīm dalībvalstīm nepiemēro. Piemērojot šo korekcijas likmi, samazināsies tiešo maksājumu apjomi budžeta pozīcijās, kas aptver izdevumus saistībā ar atbalsta pieteikumiem, ko lauksaimnieki iesnieguši 2014. kalendārajam gadam (2015. finanšu gads). Aplēstais samazinājums, ko panāk ar finanšu disciplīnu, pa budžeta pozīcijām ir šāds.   05 03 01 01 (VMS) 05 03 01 02 (VPMS) 05 03 01 03 (Atsevišķs maksājums attiecībā uz cukuru) 05 03 01 04 (Atsevišķs maksājums par augļiem un dārzeņiem) 05 03 01 05 (Īpašs atbalsts, 68. pants – atdalītais maksājums) 05 03 01 06 (Atsevišķs maksājums par mīkstajiem augļiem) 05 03 01 07 (Pārdalošs maksājums) 05 03 02 06 (Piemaksa par zīdītājgovīm) 05 03 02 07 (Papildu valsts piemaksa par zīdītājgovīm) 05 03 02 13 (Piemaksa par aitām un kazām) 05 03 02 14 (Papildu piemaksa par aitām un kazām) 05 03 02 28 (Atbalsts attiecībā uz zīdtārpiņiem) 05 03 02 40 (Platībatkarīgais atbalsts attiecībā uz kokvilnu) 05 03 02 44 (Īpašs atbalsts, 68. pants – saistīts maksājums) 05 03 02 50 (POSEI – Kopienas atbalsta programmas) 05 03 02 52 (POSEI – Egejas jūras salas) Kopā || miljonos EUR 332,8 56,4 3,1           0,1         5,9    0,1    p.m.  10,5           0,6           0,2    0,1        0,0           3,0 15,5 4,7          0,0 433,0
Neto atlikums, kas pieejams ELGF izdevumiem 2015. gadā un kas
  izmantots finanšu disciplīnas aprēķināšanā, ir
  EUR 44 190 miljoni. Tas ir aprēķināts,
  pamatojoties uz apakšapjomu, kas noteikts ar tirgu saistītiem izdevumiem
  un tiešajiem maksājumiem 2. izdevumu kategorijā saskaņā
  ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, pēc tam, kad ņemtas
  vērā finanšu pārvedumu summas starp ELGF un ELFLA
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.b pantu un Regulas (ES) Nr.
  1307/2013 66. pantu, kā arī dalībvalstu paziņojumi
  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.a pantu.
Ierosinātajai
  regulai ir ietekme uz budžetu, jo pirmās aplēses par budžeta
  apropriācijām tiešajiem maksājumiem (pirms ņemta
  vērā finanšu disciplīna) ir samazinātas par iepriekš
  norādītajām summām pēc tam, kad piemērota
  šajā regulas projektā ierosinātā korekcijas likme.
  Tāpēc 2015. gada budžeta projektam pieprasītās
  apropriācijas nodaļai 05 03 (Tiešie atbalsti), ko paredzēts
  iekļaut 2015. gada budžeta projektā, kā šā finanšu
  pārskata 1. punktā norādīts budžeta
  pozīcijām, uz kurām attiecas finanšu disciplīna,
  nodrošina rezerves summas izveidošanu
  krīzes situācijām lauksaimniecībā.
[1]               OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.
[2]               OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.
[3]               OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.
[4]               Regulas (EK) Nr. 73/2009 136.a un 136.b pants un
Regulas (ES) Nr. 1307/2013 66. pants.
[5]               OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.
[6]               OV C , , … lpp.
[7]               OV C , , … lpp.
[8]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra
Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības
politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes
Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK)
Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu
(OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.).
[9]               Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom)
Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV
L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).
[10]             Padomes 2009. gada 19.
janvāra Regula (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz
kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā
ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta
shēmas lauksaimniekiem (OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.).
[11]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra
Regula (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem
paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar
kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un
ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009
(OV L 347, 20.12.2013, 608. lpp.).