               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.6.2019
            COM(2019) 246 final
            2019/0121(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (FMT:ItalicOIV)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Starptautiskās Vīnkopības un vīna organizācijas (OIV) 2019. gada 19. jūlija ģenerālajā asamblejā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar OIV rezolūcijām, kuras paredzēts pieņemt minētajā pasākumā un kuras var radīt tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES īpašais statuss OIV

               Patlaban OIV sastāvā ir 47 valstis, un 20 no tām ir Savienības dalībvalstis. ES nav OIV locekle. Tomēr kopš 2017. gada 20. oktobra OIV ir piešķīrusi Savienībai OIV reglamenta 4. pantā noteikto īpašo statusu, kas dod Savienībai tiesības iesaistīties komisiju, apakškomisiju un ekspertu grupu darbā un apmeklēt ģenerālās asamblejas un izpildkomitejas sanāksmes.

               2.2.OIV

               Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir zinātniska un tehniska starpvaldību organizācija, kas darbojas vīnkopības, vīna, vīna dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu vīnkopības produktu nozarē. OIV mērķi ir: i) informēt par pasākumiem, kuri atbild uz ražotāju, patērētāju un citu vīnkopības un vīna produktu nozarē iesaistīto dalībnieku bažām, ii) palīdzēt citām starptautiskām organizācijām, kas strādā pie standartizācijas, un iii) veicināt pašreizējās prakses un standartu saskaņošanu starptautiskā mērogā.

               2.3.Paredzētais OIV akts

               Nākamā OIV ģenerālā asambleja notiks Šveicē 2019. gada 19. jūlijā. Šajā sakarībā un pamatojoties uz diskusijām ekspertu grupā Parīzē 2019. gada martā un aprīlī, sagaidāms, ka ģenerālajā asamblejā uz pieņemšanu tiks virzītas šādas rezolūcijas, kuras radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās:

               –rezolūcija OENO-MICRO 16-594A (projekts), ar kuru nosaka jaunu vīndarības praksi, un rezolūcija OENO-MICRO 17-611 (projekts), ar kuru atjaunina pašreizējas vīndarības prakses mērķus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013
                  1
                80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 606/2009
                  2
                9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās;

               –rezolūcijas OENO-TECHNO 15-586, 17-612, 17-613 (projekti), ar ko atjaunina attiecīgās vīndarības prakses pielietojumus un mērķus, rezolūcija OENO-TECHNO 18-633 (projekts), ar ko pašreizēju vīndarības praksi papildina ar jaunas vielas izmantojumu, un rezolūcija OENO-TECHNO 17-616 (projekts), ar ko vīndarīšanas nolūkā izveido jaunu vīndarības praksi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās;

               –rezolūcijas OENO-SPECIF 17-617, 18-646 un 18-650 (projekti), ar ko atjaunina monogrāfijas, ar kurām nosaka vīndarības praksē izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās;

               –rezolūcijas OENO-SCMA 16-596, 17-619, 17-621 (projekti) un rezolūcija OENO-SCMA 17-622 (projekts), ar ko nosaka jaunas analīzes metodes, rezolūcija OENO-SCMA 18-638 (projekts), ar ko nosaka jaunu analīzes metodi un jaunu limitu attiecībā uz svina klātbūtni vīnā. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

                  Paredzams, ka līdzīgi kā iepriekš šī OIV ģenerālās asamblejas darba kārtība vēl nav galīga un tiks papildināta ar citām rezolūcijām, kas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās. Lai nodrošinātu ģenerālās asamblejas darba efektivitāti un vienlaikus ievērotu Līgumu noteikumus, šo priekšlikumu Komisija laikus papildinās vai grozīs, lai [Savienības vārdā] ieņemamo nostāju Padome varētu pieņemt arī attiecībā uz šīm citām rezolūcijām.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Par rezolūciju projektiem, kas tiks nodoti balsošanai nākamajā OIV ģenerālajā asamblejā, ir notikušas plašas diskusijas starp vīna nozares zinātniskajiem un tehniskajiem ekspertiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs ar vīna standartu saskaņošanu starptautiskā mērogā un izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
                  3
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir zinātniska un tehniska starpvaldību organizācija, kas darbojas vīnkopības, vīna, vīna dzērienu, galda vīnogu, rozīņu un citu vīnkopības produktu nozarē. Patlaban OIV sastāvā ir 46 valstis, un 20 no tām ir Savienības dalībvalstis. ES nav OIV locekle. Tomēr kopš 2017. gada 20. oktobra OIV ir piešķīrusi Savienībai OIV reglamenta 4. pantā noteikto īpašo statusu, kas dod Savienībai tiesības iesaistīties komisiju, apakškomisiju un ekspertu grupu darbā un apmeklēt ģenerālās asamblejas un izpildkomitejas sanāksmes.

               Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009, dažas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas rada tiesiskas sekas Savienības tiesību normās. Tāpēc Savienības nostāja attiecībā uz minētajām rezolūcijām un saistībā ar jautājumiem, kas ir tās kompetencē, būtu jāpieņem Padomei, un dalībvalstīm, kuras ir OIV locekles, minētā nostāja būtu jāpauž OIV sanāksmēs, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto rezolūciju projekti galvenokārt attiecas uz vīna standartu saskaņošanu un līdz ar to – uz kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. pantam, lasītam sasaistē ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Neattiecas.

               2019/0121 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (OIV)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu, lasītu sasaistē ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) nākamajā ģenerālajā asamblejā 2019. gada 19. jūlijā izskatīs un, iespējams, pieņems rezolūcijas, kas ietekmēs Savienības tiesību normas. Savienība nav OIV locekle. Tomēr 2017. gada 20. oktobrī OIV ir piešķīrusi Savienībai īpašo statusu, kas noteikts OIV reglamenta 4. pantā.

               (2)20 dalībvalstis ir OIV locekles. Minētajām dalībvalstīm ir iespēja ierosināt grozījumus OIV rezolūciju projektos, un nākamajā OIV ģenerālajā asamblejā 2019. gada 19. jūlijā tās tiks lūgtas pieņemt vairākus OIV rezolūciju projektus.

               (3)Tāpēc Savienības nostāja attiecībā uz minētajām rezolūcijām un saistībā ar jautājumiem, kas ir tās kompetencē, būtu jāpieņem Padomei, un dalībvalstīm, kuras ir OIV locekles, minētā nostāja būtu jāpauž OIV sanāksmēs, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs.

               (4)Ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1308/2013
                  5
                un Komisijas Regulu (EK) Nr. 606/2009
                  6
               , atsevišķas OIV pieņemtas un publicētas rezolūcijas ietekmē Savienības tiesību normas.

               (5)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka Komisijai, kad tā atļauj konkrētu vīndarības praksi, ir jāņem vērā OIV ieteiktā un publicētā vīndarības prakse un analīzes metodes.

               (6)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 5. punktā noteikts, ka Komisijai, kad tā nosaka analīzes metodes vīna nozares produktu sastāva noteikšanai, ir jāpamatojas uz attiecīgajām metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV, izņemot gadījumus, kad tās būtu neefektīvas vai nepiemērotas Savienības izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               (7)Regulas (ES) Nr. 1308/2013 90. panta 2. punktā noteikts, ka Savienībā importētajiem vīna nozares produktiem jābūt ražotiem atbilstoši vīndarības praksei, kas Savienībā atļauta saskaņā ar minēto regulu vai, pirms šāda atļauja saņemta, jābūt ražotiem atbilstoši vīndarības praksei, kuru ieteikusi un publicējusi OIV.

               (8)Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantā noteikts, ka tad, ja Komisija nav noteikusi vīndarības praksē izmantojamās vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas, ir jāpiemēro OIV noteiktās un publicētās specifikācijas.

               (9)Rezolūcija OENO-MICRO 16-594A (projekts) nosaka jaunu vīndarības praksi. Rezolūcija OENO-MICRO 17-611 (projekts) atjaunina pašreizējas vīndarības prakses mērķus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (10)Rezolūcijas OENO-TECHNO 15-586, 17-612, 17-613 (projekti) atjaunina attiecīgās vīndarības prakses pielietojumus un mērķus. Rezolūcija OENO-TECHNO 18-633 (projekts) pašreizēju vīndarības praksi papildina ar jaunas vielas izmantojumu. Rezolūcija OENO-TECHNO 17-616 (projekts) vīndarīšanas nolūkā izveido jaunu vīndarības praksi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (11)Rezolūcijas OENO-SPECIF 17-617, 18-646 un 18-650 (projekti) atjaunina monogrāfijas, ar kurām nosaka vīndarības praksē izmantoto vielu tīrības un identificēšanas specifikācijas. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 90. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 606/2009 9. pantu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (12)Rezolūcijas OENO-SCMA 16-596, 17-619, 17-621 un 17-622 (projekti) nosaka jaunas analīzes metodes. Rezolūcija OENO-SCMA 18-638 (projekts) nosaka jaunu analīzes metodi un jaunu limitu attiecībā uz svina klātbūtni vīnā. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1308/2013 80. panta 3. punkta a) apakšpunktu un 80. panta 5. punktu šīs rezolūcijas radīs tiesiskas sekas Savienības tiesību normās.

               (13)Vīna nozares zinātniskie un tehniskie eksperti ir plaši apspriedušies par šiem rezolūciju projektiem. Šīs rezolūcijas palīdzēs ar vīna standartu saskaņošanu starptautiskā mērogā un izveidos regulējumu, kas nodrošinās godīgu konkurenci vīna nozares produktu tirdzniecībā. Tāpēc tās būtu jāatbalsta.

               (14)Lai nodrošinātu nepieciešamo elastīgumu sarunās pirms OIV ģenerālās asamblejas sanāksmes, dalībvalstīm, kas ir OIV locekles, vajadzētu būt tiesīgām vienoties par izmaiņām minētajās rezolūcijās ar nosacījumu, ka šādas izmaiņas nemaina rezolūciju būtību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem OIV ģenerālajā asamblejā 2019. gada 19. jūlijā, ir izklāstīta pielikumā, un, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, to pauž dalībvalstis, kas ir OIV locekles.

               2. pants

               1.Ja 1. pantā minēto nostāju varētu ietekmēt jauna zinātniska vai tehniska informācija, kas iesniegta pirms OIV sanāksmēm vai to laikā, dalībvalstis, kas ir OIV locekles, lūdz balsošanu OIV ģenerālajā asamblejā atlikt uz tik ilgu laiku, līdz ir noteikta Savienības nostāja, kurā ņemti vērā jaunie elementi.

               2.Dalībvalstis, kas ir OIV locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pēc viedokļu saskaņošanas, īpaši uz vietas, un bez turpmāka Padomes lēmuma, ar kuru nosaka Savienības nostāju, drīkst vienoties par tādām izmaiņām pielikumā uzskaitīto rezolūciju projektos, kuras nemaina rezolūciju būtību.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (2)

                        Komisijas Regula (EK) Nr. 606/2009 (2009. gada 10. jūlijs), ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

                     (3)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (4)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1308/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).

                     (6)

                        Komisijas Regula (EK) Nr. 606/2009 (2009. gada 10. jūlijs), ar ko nosaka konkrētus sīki izstrādātus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 īstenošanas noteikumus attiecībā uz vīnkopības produktu kategorijām, vīndarības metodēm un piemērojamiem ierobežojumiem (OV L 193, 24.7.2009., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.6.2019
            COM(2019) 246 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Vīnkopības un vīna organizācijā (OIV)

               PIELIKUMS

               Rezolūcijas (projekti, 7. izskatīšanas posms), par kurām balsos OIV ģenerālajā asamblejā 2019. gada jūlijā

                        Rezolūcijas atsauce

                        Izskatīšanas posms

                        Nosaukums

                        OENO-MICRO 16-594A

                        7

                        Savvaļas mikroorganismu izskaušana vīnogās un vīnogu misās, izmantojot pārtrauktos augstspiediena procesus (augsts hidrostatiskais spiediens jeb HHP)

                        OENO-MICRO 17-611

                        7

                        Atskābināšana ar pienskābes baktērijām

                        OENO-TECHNO 15-586

                        7

                        OIV noteiktais karboksimetilcelulozes limits (atjaunināšana)

                        OENO-TECHNO 17-612

                        7

                        Vīndarības prakse, kurā misās pievieno tanīnus (atjaunināšana)

                        OENO-TECHNO 17-613

                        7

                        Vīndarības prakse, kurā vīnos pievieno tanīnus (atjaunināšana)

                        OENO-TECHNO 17-616

                        7

                        Fenola un/vai aromātisko savienojumu ekstrahēšana no vīnogām, izmantojot ultraskaņu

                        OENO-TECHNO 18-633

                        7

                        2.3.2. “Fermentēšanas aktivatori”. Pārtikas celuloze (atjaunināšana no 3. izskatīšanas posma)

                        OENO-SPECIF 17-617

                        7

                        Monogrāfija par koloidālā silīcija dioksīdu un attiecīgās lapas no starptautiskās vīndarības prakses kodeksa (atjaunināšana)

                        OENO-SPECIF 18-646

                        7

                        E-COEI-1-POTBIS “Kālija hidrogēnsulfīts” (atjaunināšana)

                        OENO-SPECIF 18-650

                        7

                        F-COEI-1-OEUALB “Olu albumīns”. Olu albumīnu sausnas saturs un pH (pārskatīšana)

                        OENO-SCMA 16-596

                        7

                        Ftalātu analīze vīnos (OIV-OENO 477–2013) (validēšana)

                        OENO-SCMA 17-619

                        7

                        Metode kālija poliaspartāta noteikšanai vīnā, izmantojot augstas izšķirtspējas šķidrumhromatogrāfiju kopā ar fluorescences detektēšanu

                        OENO-SCMA 17-621

                        7

                        Etiķskābes noteikšana vīnos, izmantojot automātisku fermentatīvo metodi

                        OENO-SCMA 17-622

                        7

                        D-glikonskābes noteikšana vīnos un misās, izmantojot fermentatīvo metodi

                        OENO-SCMA 18-638

                        7

                        Svina klātbūtnes limits vīnos (atjaunināšana no 3. izskatīšanas posma)


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.7.2019
            COM(2019) 347 final
            2019/0159(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”)
                  1
               , attiecībā uz paredzēto mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES un Centrālāfrikas Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums

                  Nolīguma mērķis ir izveidot sākotnēju pamatu pilnīgam ekonomiskās partnerības reģionālam nolīgumam saskaņā ar Kotonū nolīgumu. Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi līdz šim veido Kamerūnas Republika. Nolīgums tiek provizoriski piemērots kopš 2014. gada 4. augusta.

               2.2.EPN komiteja

                  EPN komiteja ir nolīguma kopīgā institucionālā struktūra. Nolīguma 92. pantā paredzēts, ka EPN komiteja ir atbildīga par visu šajā nolīgumā iekļauto jomu pārvaldību un visu šajā nolīgumā minēto uzdevumu īstenošanu. EPN komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. EPN komitejas darbība ir aprakstīta tās reglamentā
                     2
                  .

               2.3.EPN komitejas plānotais akts

                  EPN komitejai tās piektajā sanāksmē [datums] jāpieņem lēmums attiecībā uz domstarpību izšķiršanas procedūrām (“plānotais akts”).

                  Nolīguma 80. panta 1. punktā paredzēts, ka “domstarpību izšķiršanas procedūras, kas noteiktas 3. nodaļā, notiek saskaņā ar reglamentu un rīcības kodeksu, ko pieņem EPN komiteja”.

                  Nolīguma 88. pantā ir noteikts, ka “EPN komiteja var lemt par šīs sadaļas un tās pielikumu grozīšanu”.

                  Plānotā akta mērķis ir noteikt noteikumus un procedūras Nolīguma VI sadaļā aprakstīto darbību īstenošanai, lai novērstu un atrisinātu domstarpības, kas var rasties starp Pusēm. Šo noteikumu pieņemšana ir būtisks elements, kas nepieciešams, lai pabeigtu darbības ietvaru nolīguma noteikumiem par domstarpību novēršanu un izšķiršanu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

                  Šis Padomes lēmuma priekšlikums nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu.

                  Nolīguma Puses ir piekritušas šim lēmuma projektam un ir to parafējušas EPN komitejas ceturtajā sanāksmē 2019. gada 18. un 19. februārī; ņemot vērā Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procedūras, lēmums tām būtu jāpieņem nākamajā EPN komitejas sanāksmē, kurai būtu jānotiek 2019. gada beigās.

                  Šis lēmums ir būtisks tam, lai varētu sākt piemērot nolīguma VI sadaļas noteikumus par domstarpību novēršanu un izšķiršanu un lai tādējādi varētu nodrošināt nolīguma raitu īstenošanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

                  Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuru juridiskās sekas izriet no starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                     3
                  .

               4.2.1.Piemērošana konkrētajā gadījumā

                  EPN komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses.

                  Akts, kuru EPN komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. No nolīguma 80. un 88. panta izriet, ka plānotais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

                  Plānotais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

                  Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

                  Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no mērķa un satura, kāds ir plānotajam aktam, par kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja plānotajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

                  Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0159 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”)
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgumu Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā noslēdza ar Lēmumu 2009/152/EK
                  5
                un provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 80. panta 1. punktu EPN komiteja izstrādā reglamentu un rīcības kodeksu.

               (3)Nolīguma 88. pantā ir noteikts, ka EPN komiteja var lemt par VI sadaļas un tās pielikumu grozīšanu.

               (4)EPN komiteja tās ikgadējā sanāksmē [datums] ir aicināta pieņemt lēmumu, ar ko izveido mediācijas un šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, jo lēmums būs saistošs Savienībai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto projektu EPN komitejas lēmumam par reglamentiem un rīcības kodeksu.

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 57, 28.2.2009., 2. lpp.

                     (2)

                        OV L 17, 21.1.2017., 46. lpp.

                     (3)

                        ES Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 57, 28.2.2009., 2. lpp.

                     (5)

                        OV L 57, 28.2.2009., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.7.2019
            COM(2019) 347 final
            PIELIKUMS
            Priekšlikums
            Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz mediācijas reglamenta, šķīrējtiesas reglamenta un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksa pieņemšanu

               PIELIKUMS

               Ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, izveidotās EPN KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/2019

               (xx/2019.)

               par mediācijas reglamentu, šķīrējtiesas reglamentu un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu

               EPN KOMITEJA,

               ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2009. gada 15. janvārī un ko provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta, un jo īpaši tā 80. panta 1. punktu un 88. pantu,

               tā kā:

               1)Saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika.

               2)Nolīguma 80. panta 1. punktā ir noteikts, ka VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) 3. nodaļā (Domstarpību izšķiršanas procedūra) paredzētās domstarpību izšķiršanas procedūras un šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu pieņem EPN komiteja.

               3)Nolīguma 88. pantā ir noteikts, ka EPN komiteja var lemt par VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un tās pielikumu grozīšanu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               Mediācijas reglaments ir noteikts nolīguma IV pielikumā un izklāstīts šā lēmuma I pielikumā.

               Šķīrējtiesas reglaments ir noteikts nolīguma V pielikumā un izklāstīts šā lēmuma II pielikumā.

               Šķīrējtiesnešu rīcības kodekss ir noteikts nolīguma VI pielikumā un izklāstīts šā lēmuma III pielikumā.

               Minētie reglamenti un rīcības kodekss neskar īpašos noteikumus, kuri paredzēti nolīgumā vai par kuriem lēmumu var pieņemt EPN komiteja.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

               xxx, xxx

                        Kamerūnas Republikas vārdā –

                        Eiropas Savienības vārdā –

                        Alamine Ousmane MEY

                        Cecilia MALMSTRÖM

               I PIELIKUMS

               MEDIĀCIJAS REGLAMENTS

               1. pants

               Darbības joma

               1.Šā reglamenta noteikumi papildina un precizē Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu  starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, jo īpaši tā 69. pantu par mediāciju.

               2.Turpmāk izklāstīto noteikumu mērķis ir dot Līgumslēdzējām pusēm iespēju izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, izmantojot visaptverošu un paātrinātu mediācijas procedūru, kuras gaitā cenšas panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               3.Šā reglamenta nozīmē mediācija ir process (neatkarīgi no tā, kā šis process saucas), kurā Līgumslēdzējas puses lūdz mediatoru palīdzēt tām izšķirt domstarpības izlīguma ceļā.

               2. pants

               Procedūras sākšana

               1.Līgumslēdzēja puse jebkurā laikā var rakstiski pieprasīt, lai Līgumslēdzējas puses sāktu mediācijas procedūru. Pieprasījumam jābūt pietiekami detalizētam, ar skaidru izklāstu par pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses bažām. Turklāt pieprasījumā:

               a)jānorāda konkrētais izskatāmais pasākums;

               b)jāizklāsta iespējamā negatīvā ietekme uz tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm, ja pieprasījuma iesniedzēja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka pasākumam tāda ir vai būs;

               c)jāizskaidro, kādā veidā pieprasījuma iesniedzējas Līgumslēdzējas puses ieskatā šī ietekme ir saistīta ar pasākumu.

               2.Mediācijas procedūru var sākt vienīgi tad, ja Līgumslēdzējas puses par to savstarpēji vienojas. Kad viena Līgumslēdzēja puse pieprasa mediāciju saskaņā ar 1. punktu, otra Līgumslēdzēja puse pieprasījumu izskata un uz to rakstiski atbild 5 dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas. Pretējā gadījumā pieprasījumu uzskata par noraidītu.

               3. pants

               Mediatora izvēle

               1.Pēc mediācijas procedūras sākšanas Līgumslēdzējas puses par mediatoru savstarpēji vienojas ne vēlāk kā 15 dienu laikā no dienas, kad saņemta atbilde uz mediācijas pieprasījumu.

               2.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, mediators nav nevienas Līgumslēdzējas puses pilsonis.

               3.Mediators rakstiski apstiprina savu neatkarību un objektivitāti, kā arī pieejamību mediācijas procedūras īstenošanai.

               4.Mediators rīkojas saskaņā ar šķīrējtiesnešu rīcības kodeksu ar nepieciešamajiem pielāgojumiem.

               4. pants

               Mediācijas procedūras norise

               1.Mediators objektīvi un pārredzami palīdz Līgumslēdzējām pusēm viest skaidrību par pasākumu un tā iespējamo ietekmi uz tirdzniecību un panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               2.Mediators var lemt par atbilstošāko veidu, kā viest skaidrību par attiecīgo pasākumu un tā iespējamo ietekmi uz tirdzniecību. Konkrētāk, mediators var rīkot Līgumslēdzēju pušu sanāksmes, apspriesties ar abām Līgumslēdzējām pusēm kopā vai ar katru atsevišķi, vērsties pēc palīdzības pie kompetentiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai apspriesties ar tiem, kā arī sniegt papildu atbalstu, ko lūdz Līgumslēdzējas puses. Tomēr, pirms mediators vēršas pēc palīdzības pie kompetentajiem ekspertiem un ieinteresētajām personām vai ar tiem apspriežas, viņš apspriežas ar Līgumslēdzējām pusēm. Kad mediators vēlas tikties vai apspriesties atsevišķi ar vienu no Līgumslēdzējām pusēm un/vai tās konsultantu, viņš par to iepriekš vai iespējami drīz informē otru Līgumslēdzēju pusi, darot to pēc tikšanās ar otru Līgumslēdzēju pusi vai nosūtot tai vienpusēju paziņojumu.

               3.Mediators Līgumslēdzējām pusēm apsvēršanai var sniegt padomus un ierosināt risinājumu, un Līgumslēdzējas puses var pieņemt vai noraidīt ierosināto risinājumu vai vienoties par citu risinājumu. Tomēr mediators nevar sniegt nekādus padomus vai izteikt piezīmes par izskatāmā pasākuma saderību ar nolīgumu.

               4.Procedūra notiek tās Līgumslēdzējas puses teritorijā, kurai adresēts pieprasījums, vai, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, citā vietā vai ar citiem līdzekļiem.

               5.Līgumslēdzējas puses cenšas panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu 60 dienu laikā no mediatora iecelšanas dienas. Pirms ir panākta galīgā vienošanās, Līgumslēdzējas puses var apsvērt iespējamos pagaidu risinājumus, jo īpaši, ja pasākumus attiecas uz ātrbojīgām precēm.

               6.Risinājumu var pieņemt ar EPN komitejas lēmumu. Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, savstarpēji saskaņotos risinājumus publisko. Tomēr publiskotajā versijā nedrīkst iekļaut informāciju, kuru kāda no Līgumslēdzējām pusēm ir kvalificējusi par konfidenciālu.

               7.Pēc Līgumslēdzēju pušu pieprasījuma mediators tām sniedz rakstisku faktu izklāsta projektu, kurā īsi apraksta procedūrā izskatīto pasākumu un visus savstarpēji saskaņotos risinājumus, arī iespējamos pagaidu risinājumus, kas panākti procedūras galarezultātā. Mediators ļauj Līgumslēdzējām pusēm 15 dienu laikā sniegt piezīmes par faktu izklāsta projektu. Pēc tam, kad ir izskatītas termiņā iesniegtās Līgumslēdzēju pušu piezīmes, mediators 15 dienu laikā Līgumslēdzējām pusēm rakstiski iesniedz galīgo faktu izklāstu. Faktu izklāstā nedrīkst iekļaut nekādu šā nolīguma interpretāciju.

               5. pants

               Mediācijas procedūras izbeigšana

               Atkarībā no konkrēta gadījuma procedūru izbeidz:

               a)Līgumslēdzējām pusēm pieņemot savstarpēji saskaņotu risinājumu, – tā pieņemšanas dienā;

               b)ar rakstisku paziņojumu, ko mediators sagatavo pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm, ka turpmāka mediācija ir veltīga, – šā paziņojuma dienā;

               c)ar rakstisku paziņojumu, ko Līgumslēdzēja puse sagatavo pēc tam, kad ir izpētījusi mediācijas procedūrā piedāvātos savstarpēji saskaņotos risinājumus un izskatījusi visus mediatora piedāvātos padomus un ierosinātos risinājumus, – šā paziņojuma dienā. Šādu paziņojumu nedrīkst iesniegt pirms šā reglamenta 4. panta 5. punktā noteiktā termiņa beigām;

               d)jebkurā procedūras posmā, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, – vienošanās dienā.

               6. pants

               Savstarpēji saskaņota risinājuma īstenošana

               1.Kad Līgumslēdzējas puses ir vienojušās par risinājumu, katra Līgumslēdzēja puse termiņā, par ko panākta vienošanās, veic pasākumus, kuri vajadzīgi, lai īstenotu šo risinājumu.

               2.Termiņā, par ko panākta vienošanās, Līgumslēdzēja puse, kas īsteno risinājumu, rakstiski informē otru Līgumslēdzēju pusi, kādu rīcību vai pasākumus tā veikusi, lai īstenotu savstarpēji saskaņoto risinājumu.

               7. pants

               Konfidencialitāte un saistība ar domstarpību izšķiršanas procedūru

               1.Visai informācijai, kura attiecas uz mediācijas procedūru, jāpaliek konfidenciālai, ja vien tās izpaušana nav noteikta likumā vai ir vajadzīga, lai īstenotu vai izpildītu mediācijas rezultātā panākto vienošanos.

               2.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi un neskarot šā reglamenta 4. panta 6. punktu, visi procedūras posmi, ieskaitot padomus un ierosinātos risinājumus, ir konfidenciāli. Tomēr Līgumslēdzēja puse var darīt zināmu atklātībai to, ka norisinās mediācijas procedūra. Konfidencialitātes ievērošanas pienākums neattiecas uz faktu informāciju, kas jau ir publiski pieejama.

               3.Mediācijas procedūra neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no nolīguma noteikumiem par domstarpību izšķiršanu vai no cita nolīguma.

               4.Pirms mediācijas procedūras ierosināšanas apspriešanās nav obligāta. Tomēr Līgumslēdzējai pusei pirms mediācijas procedūras sākšanas parasti vajadzētu izmantot pārējos attiecīgos šā nolīguma noteikumus par sadarbību vai apspriešanos.

               5.Līgumslēdzēja puse citās domstarpību izšķiršanas procedūrās, kas norisinās saistībā ar šo vai citu nolīgumu, neizmanto par pamatojumu vai pierādījumu, un šķīrējtiesas kolēģija neņem vērā:

               a)otras Līgumslēdzējas puses nostājas, kas pieņemtas mediācijas procedūrā, vai informāciju, kas savākta saskaņā ar šā reglamenta 4. panta 1. punktu un 4. panta 2. punktu;

               b)to, ka otra Līgumslēdzēja puse ir paudusi gatavību pieņemt risinājumu attiecībā uz pasākumu, uz kuru attiecas mediācija;

               c)mediatora sniegtos padomus vai ierosinājumus.

               6.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, mediators nevar būt šķīrējtiesas kolēģijas loceklis domstarpību izšķiršanas procedūrā, uz kuru attiecas šis nolīgums vai PTO līgums un kura attiecas uz to pašu jautājumu, par ko šī persona ir bijusi mediators.

               8. pants

               Šķīrējtiesas reglamenta piemērošana

               Šķīrējtiesas reglamenta 3. pantu (Paziņojumi, neskarot 4. panta 2. punktu), 15. pantu (Izmaksas), 16. pantu (Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana) un 17. pantu (Termiņu aprēķināšana) piemēro mutatis mutandis.

               9. pants

               Pārskatīšana

               Pēc pieciem gadiem no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas par to, vai mediācijas mehānisms būtu jāmaina, ņemot vērā gūto pieredzi un jebkāda attiecīga mehānisma attīstību PTO.

               II PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESAS REGLAMENTS

               1. pants

               Definīcijas

               Šajā reglamentā piemēro šādas definīcijas:

               konsultants ir fiziska persona, kuru Līgumslēdzēja puse ir piesaistījusi konsultācijām vai palīdzībai saistībā ar šķīrējtiesas procedūru;

               šķīrējtiesas kolēģija ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotā kolēģija;

               šķīrējtiesnesis ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis;

               palīgs ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim;

               diena ir kalendāra diena, ja vien nav noteikts citādi;

               Līgumslēdzējas puses pārstāvis ir Līgumslēdzējas puses ministrijas vai valdības pakļautībā esošas struktūras, vai cita publisko tiesību subjekta nodarbināta vai iecelta fizika persona, kas Līgumslēdzēju pusi pārstāv domstarpībās sakarā ar nolīgumu;

               atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir Līgumslēdzēja puse, par kuru tiek apgalvots, ka tā pārkāpj nolīguma 67. pantā minētos noteikumus;

               prasītāja Līgumslēdzēja puse  ir Līgumslēdzēja puse, kura saskaņā ar nolīguma 70. pantu pieprasa izveidot šķīrējtiesas kolēģiju.

               2. pants

               Darbības joma

               1.Šā reglamenta noteikumi papildina un precizē Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, jo īpaši tā 70. un nākamos pantus par šķīrējtiesu.

               2.Turpmāk izklāstīto noteikumu mērķis ir ļaut Līgumslēdzējām pusēm izšķirt domstarpības, kas starp tām var rasties, ar šķīrējtiesas mehānisma palīdzību cenšoties panākt savstarpēji saskaņotu risinājumu.

               3.Īstenojot Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, jebkura Līgumslēdzēja puse var celt prasību šķīrējtiesā, lai izšķirtu domstarpības, kas var rasties starp Līgumslēdzējām pusēm.

               3. pants

               Paziņojumi

               1.Jebkuru pieprasījumu, atzinumu, rakstisku paziņojumu vai citu dokumentu,

               a)ko ir sagatavojusi šķīrējtiesas kolēģija, vienlaikus nosūta abām Līgumslēdzējām pusēm;

               b)ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi šķīrējtiesas kolēģijai, vienlaikus kā kopiju nosūta arī otrai Līgumslēdzējai pusei; un

               c)ko viena Līgumslēdzēja puse ir sagatavojusi un adresējusi otrai Līgumslēdzējai pusei, attiecīgā gadījumā vienlaikus kā kopiju nosūta arī šķīrējtiesas kolēģijai.

               2.Jebkuru paziņojumu, kas minēts šā panta 1. punktā, nosūta, izmantojot e-pastu vai attiecīgā gadījumā citus telesakaru līdzekļus, kas reģistrē nosūtīšanu. Ja vien nav pierādīts pretējais, paziņojums ir uzskatāms par nogādātu tā nosūtīšanas dienā.

               3.Visus paziņojumus adresē attiecīgi Eiropas Savienības Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam un Kamerūnas ministrijai, kas atbild par EPN īstenošanu.

               4.Sīkas pārrakstīšanās kļūdas pieprasījumos, atzinumos, rakstiskos paziņojumos vai citos dokumentos saistībā ar šķīrējtiesas procedūru var izlabot, iesniedzot jaunu dokumentu, kurā skaidri norādītas izmaiņas.

               5.Ja dokumenta iesniegšanai paredzētā termiņa pēdējā diena ir brīvdiena Centrālāfrikas Līgumslēdzējas puses valstī vai Eiropas Savienībā, dokumentu var iesniegt nākamajā darba dienā. Neviens dokuments, paziņojums vai pieprasījums neatkarīgi no tā, kāds ir tā raksturs, netiek uzskatīts par saņemtu brīvdienā.

               6.Atkarībā no apstrīdētajiem noteikumiem visu to pieprasījumu un paziņojumu kopijas, kas EPN komitejai adresēti saskaņā ar šo reglamentu, ir jānosūta arī pārējām attiecīgajām institucionālajām struktūrām.

               4. pants

               Šķīrējtiesnešu iecelšana

               1.Ja saskaņā ar nolīguma 71. pantu šķīrējtiesnesi izraugās lozējot, EPN komitejas priekšsēdētājs vai tā pārstāvis nekavējoties informē Līgumslēdzējas puses par izlozes datumu, laiku un vietu.

               2.Līgumslēdzējas puses piedalās izlozē.

               3.EPN komitejas priekšsēdētājs vai tā pārstāvis katru personu, kas izraudzīta darbam par šķīrējtiesnesi, par iecelšanu informē rakstiski. Katra šāda persona piecu (5) dienu laikā no dienas, kad viņa informēta par iecelšanu amatā, abām Līgumslēdzējām pusēm apliecina savu pieejamību.

               4.Ja dienā, kad saskaņā ar nolīguma 71. panta 2. punktu tiek iesniegts pieprasījums, nolīguma 85. pantā minētais saraksts nav izveidots vai neietver pietiekamu skaitu personu, EPN komitejas priekšsēdētājs izlozes ceļā izraugās šķīrējtiesnešus no to personu vidus, kuras oficiāli ierosinājusi kāda no Līgumslēdzējām pusēm vai abas Līgumslēdzējas puses un kuras atbilst nolīguma 85. panta 2. punktā minētajiem nosacījumiem.

               5. pants

               Līgumslēdzēju pušu apspriešanās un šķīrējtiesas kolēģija

               1.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, tās tiekas ar šķīrējtiesas kolēģiju septiņu (7) dienu laikā no kolēģijas izveides dienas, lai vienotos par jautājumiem, kuru apspriešanu Līgumslēdzējas puses vai šķīrējtiesas kolēģija uzskata par lietderīgu, tai skaitā lai vienotos par:

               a)šķīrējtiesnešu atalgojumu un izdevumiem, kas atbilst PTO standartiem;

               b)katra šķīrējtiesneša palīga atalgojumu, kura kopsumma nepārsniedz 50 % no attiecīgā šķīrējtiesneša kopējā atalgojuma;

               c)procedūras grafiku.

               Šķīrējtiesneši un Līgumslēdzēju pušu pārstāvji var piedalīties šajā sanāksmē telefoniski vai videokonferences veidā.

               2.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi piecu (5) darba dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, šķīrējtiesas kolēģijas darba uzdevums ir šāds:

               “Ievērojot attiecīgos nolīguma noteikumus, izskatīt šķīrējtiesas kolēģijas izveidošanas pieprasījumā minēto jautājumu, lemt par attiecīgā pasākuma saderību ar nolīguma 67. panta noteikumiem un sagatavot nolēmumu saskaņā ar nolīguma 73., 83. un 84. pantu. ”

               3.Līgumslēdzējas puses trīs (3) darba dienu laikā pēc savstarpējas vienošanās informē šķīrējtiesas kolēģiju par saskaņotajām pilnvarām.

               6. pants

               Rakstiski paziņojumi

               Prasītāja Līgumslēdzēja puse sākotnējo rakstisko paziņojumu iesniedz ne vēlāk kā divdesmit (20) dienu laikā pēc šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse savu rakstisko atbildi iesniedz ne vēlāk kā divdesmit (20) dienu laikā pēc prasītājas Līgumslēdzējas puses sākotnējā rakstiskā paziņojuma iesniegšanas dienas.

               7. pants

               Šķīrējtiesas kolēģiju darbība

               1.Visas sanāksmes vada šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs. Šķīrējtiesas kolēģija var pilnvarot priekšsēdētāju attiecīgajā jomā pieņemt administratīvus un procesuālus lēmumus.

               2.Sēdes notiek klātienē. Ja vien nolīgumā vai šajā reglamentā nav noteikts citādi un neskarot šā reglamenta 9. panta 5. punktu, šķīrējtiesas kolēģija savas citas darbības var veikt jebkādā veidā, arī pa tālruni, ar faksa sūtījumiem vai ar datorsakariem.

               3.Šķīrējtiesas kolēģijas apspriedēs drīkst piedalīties vienīgi šķīrējtiesneši, tomēr šķīrējtiesas kolēģija var atļaut šādās apspriedēs piedalīties saviem palīgiem.

               4.Par lēmumu sagatavošanu ir atbildīga tikai un vienīgi šķīrējtiesas kolēģija, šo pienākumu nedrīkst deleģēt.

               5.Ja rodas kāds procesuāls jautājums, uz kuru neattiecas nolīguma VI sadaļas (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteikumi, šķīrējtiesas kolēģija pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm var pieņemt šiem noteikumiem atbilstošu procedūru, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret Līgumslēdzējām pusēm.

               6.Ja šķīrējtiesas kolēģija uzskata, ka ir nepieciešams mainīt kādu no procesuālajiem termiņiem, izņemot šā nolīguma VI sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) noteiktos termiņus, vai ka ir nepieciešams veikt kādus citus procesuālus vai administratīvus pielāgojumus, tā rakstiski informē Līgumslēdzējas puses par nepieciešamo grozījumu vai pielāgojumu un ieviešamā termiņa vai pielāgojuma iemesliem. Šķīrējtiesas kolēģija drīkst pieņemt šādus grozījumus vai pielāgojumus pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm.

               7.Pēc Līgumslēdzējas puses pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija drīkst grozīt procedūras ietvaros piemērojamos termiņus ar nosacījumu, ka pret Līgumslēdzējām pusēm tiek nodrošināta vienlīdzīga attieksme.

               8.Pēc abu Līgumslēdzēju pušu kopīga pieprasījuma šķīrējtiesas kolēģija aptur procedūru jebkurā laikā uz laikposmu, par ko vienojas Līgumslēdzējas puses un kas nepārsniedz divpadsmit (12) secīgus mēnešus. Kolēģija atsāk procedūru jebkurā laikā, ja to kopīgi rakstiski ir pieprasījušas abas Līgumslēdzējas puses, vai tad, kad ir beidzies saskaņotais apturēšanas periods, ja to rakstiski ir pieprasījusi viena Līgumslēdzēja puse. Pieprasījumu adresē šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam un attiecīgā gadījumā otrai Līgumslēdzējai pusei. Ja šķīrējtiesas kolēģijas procedūra ir apturēta uz laiku, kas ilgāks par divpadsmit (12) secīgiem mēnešiem, pilnvaras, kas piešķirtas šķīrējtiesas kolēģijas izveidei, zaudē spēku, un procedūru šķīrējtiesas kolēģijā izbeidz. Līgumslēdzējas puses jebkurā laikā var vienoties par procedūras izbeigšanu šķīrējtiesas kolēģijā. Līgumslēdzējas puses par šādu vienošanos kopīgi paziņo kolēģijas priekšsēdētājam. Procedūras apturēšanas gadījumā attiecīgos termiņus pagarina par tādu laikposmu, kas atbilst laikposmam, kurā šķīrējtiesas procedūra tika apturēta.

               9.Šķīrējtiesas kolēģijas darba izbeigšana neskar Līgumslēdzēju pušu tiesības citā procedūrā par to pašu jautājumu, kura noris saskaņā ar nolīguma VI sadaļu (Domstarpību novēršana un izšķiršana).

               8. pants

               Aizstāšana

               1.Ja šķīrējtiesnesis nevar piedalīties procedūrā, atkāpjas no amata vai ir jāaizstāj, viņa aizstājēju izvēlas saskaņā ar nolīguma 71. pantu.

               2.Ja Līgumslēdzēja puse uzskata, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām un šā iemesla dēļ viņš būtu jāaizstāj, tā par to paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei piecpadsmit (15) dienu laikā no dienas, kad tai kļuvuši zināmi apstākļi, kas liecina par šķīrējtiesneša neatbilstību rīcības kodeksam.

               3.Līgumslēdzējas puses apspriežas piecpadsmit (15) dienu laikā. Līgumslēdzējas puses informē šķīrējtiesnesi par viņa iespējamo neatbilstību un var pieprasīt, lai šis šķīrējtiesnesis veiktu pasākumus, lai novērstu neatbilstību. Ja Puses attiecīgi vienojas, tās var šķīrējtiesnesi atcelt un saskaņā ar nolīguma 71. panta 2. punktā izklāstīto procedūru izraudzīties jaunu šķīrējtiesnesi.

               4.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par šķīrējtiesneša, izņemot priekšsēdētāju, nomaiņas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājam, kura lēmums ir galīgs.

               Ja, ņemot vērā šo pieprasījumu, priekšsēdētājs secina, ka šķīrējtiesnesis neatbilst rīcības kodeksa prasībām, jauns šķīrējtiesnesis tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 71. panta 3. punktu.

               5.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par priekšsēdētāja aizstāšanas nepieciešamību, jebkura Līgumslēdzēja puse var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nodots izskatīšanai kādai citai personai no šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētāja amatam izraudzīto kandidātu saraksta, kas izveidots saskaņā ar nolīguma 85. pantu. Šīs personas uzvārdu izlozē EPN komitejas priekšsēdētājs. Šādi izraudzītā persona pieņem lēmumu par to, vai priekšsēdētājs atbilst rīcības kodeksa prasībām. Šīs personas lēmums ir galīgs.

               Ja tiek pieņemts lēmums par to, ka priekšsēdētājs neatbilst rīcības kodeksa prasībām, jauns priekšsēdētājs tiek izraudzīts saskaņā ar nolīguma 71. panta 3. punktu.

               9. pants

               Sēdes

               1.Balstoties uz laika grafiku, kas noteikts saskaņā ar 5. panta 1. punktu, šķīrējtiesas kolēģijas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Līgumslēdzējām pusēm un pārējiem šķīrējtiesnešiem informē Līgumslēdzējas puses par šķīrējtiesas sēdes datumu, laiku un vietu. Līgumslēdzēja puse, kura atbild par procedūras loģistisko administrēšanu, šo informāciju dara publiski pieejamu, ievērojot šā reglamenta 11. pantu.

               2.Ja vien Līgumslēdzējas puses nevienojas citādi, sēde notiek Briselē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse, un Jaundē, ja prasītāja Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība.

               3.Šķīrējtiesas kolēģija var sasaukt papildu sēdes, ja Līgumslēdzējas puses tam piekrīt.

               4.Visi šķīrējtiesneši ir klāt sēdē visu sēdes laiku.

               5.Neatkarīgi no tā, vai procedūra ir atklāta vai slēgta, sēdē var piedalīties šādas personas:

               a)Līgumslēdzēju pušu pārstāvji;

               b)Līgumslēdzēju pušu konsultanti;

               c)administratīvais personāls, tulki, tulkotāji un tiesas stenogrāfisti;

               d)šķīrējtiesnešu palīgi;

               e)eksperti, kurus šķīrējtiesas kolēģija nolēmusi pieaicināt saskaņā ar nolīguma 81. pantu.

               6.Katra Līgumslēdzēja puse ne vēlāk kā piecas (5) dienas pirms sēdes dienas šķīrējtiesas kolēģijai un otrai Līgumslēdzējai pusei iesniedz sarakstu ar to fizisko personu vārdiem un uzvārdiem, kuras attiecīgās Līgumslēdzējas puses uzdevumā mutvārdos sniegs argumentus vai informācijas izklāstus, un sarakstu ar citiem pārstāvjiem un konsultantiem, kuri piedalīsies sēdē.

               7.Šķīrējtiesas kolēģija nodrošina prasītājai Līgumslēdzējai pusei un atbildētājai Līgumslēdzējai pusei vienādu uzstāšanās ilgumu. Sēdes norise ir šāda.

               Izklāsts:

               a)
                     prasītājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts;

               b)
                     atbildētājas Līgumslēdzējas puses argumentu izklāsts.

               Argumentu atspēkošana:

               a)
                     prasītājas Līgumslēdzējas puses atbilde;

               b)
                     atbildētājas Līgumslēdzējas puses atbilde uz iepriekš minēto.

               8.Sēdē šķīrējtiesas kolēģija jebkurā laikā katrai Līgumslēdzējai pusei var uzdot jautājumus.

               9.Šķīrējtiesas kolēģija organizē sēdes protokolēšanu un protokola nodošanu Līgumslēdzējām pusēm saprātīgā termiņā pēc šķīrējtiesas sēdes. Līgumslēdzējas puses var sniegt savas piezīmes par protokolu, un šķīrējtiesas kolēģija tās var ņemt vērā.

               10.Katra Līgumslēdzēja puse desmit (10) dienu laikā no sēdes dienas var iesniegt šķīrējtiesnešiem un otrai Līgumslēdzējai pusei papildu rakstiskus paziņojumus par jebkuru sēdes laikā radušos jautājumu.

               10. pants

               Rakstiski jautājumi

               1.Šķīrējtiesas kolēģija jebkurā procedūras posmā var rakstiski uzdot jautājumus vienai vai abām Līgumslēdzējām pusēm. Abas Līgumslēdzējas puses saņem šķīrējtiesas uzdoto jautājumu kopiju.

               2.Turklāt katra Līgumslēdzēja puse iesniedz otrai Līgumslēdzējai pusei uz šķīrējtiesas kolēģijas jautājumiem sniegto atbilžu kopijas. Katrai Līgumslēdzējai pusei tiek dota iespēja sniegt rakstiskas piezīmes par otras Līgumslēdzējas puses atbildi piecu (5) darba dienu laikā no tās saņemšanas dienas.

               11. pants

               Pārredzamība un konfidencialitāte

               1.Katra Līgumslēdzēja puse un tās konsultanti uzskata par konfidenciālu informāciju, kas iesniegta šķīrējtiesas kolēģijai un ko otra Līgumslēdzēja puse ir apzīmējusi par konfidenciālu. Līgumslēdzēja puse, kura šķīrējtiesas kolēģijai iesniedz paziņojumu, kas ietver konfidenciālu informāciju, piecpadsmit (15) dienu laikā iesniedz arī paziņojuma nekonfidenciālu versiju, ko var darīt publiski pieejamu.

               2.Nekas šajā reglamentā neliedz Līgumslēdzējai pusei publiskot savu nostāju, ja vien, atsaucoties uz otras Līgumslēdzējas puses sniegto informāciju, netiek izpausta informācija, ko otra Līgumslēdzēja puse ir apzīmējusi par konfidenciālu.

               3.Ja kādas Līgumslēdzējas puses iesniegtais paziņojums un argumenti ietver konfidenciālu komercinformāciju, šķīrējtiesas kolēģija tiekas slēgtā sēdē. Ja tiesas sēde ir slēgta, Līgumslēdzējas puses saglabā šķīrējtiesas kolēģijas sēdes konfidencialitāti.

               12. pants

               Ex parte sakari

               1.Šķīrējtiesas kolēģija netiekas un nesazinās ar kādu no Līgumslēdzējām pusēm, neesot klāt otrai Līgumslēdzējai pusei.

               2.Neviens šķīrējtiesnesis neapspriež procedūras lietas aspektus ar vienu vai abām Līgumslēdzējām pusēm, neesot klāt pārējiem šķīrējtiesnešiem.

               13. pants

               Amicus curiae paziņojumi

               1.Līgumslēdzējas puses teritorijā nodibinātas nevalstiskas struktūras var šķīrējtiesas kolēģijai iesniegt amicus curiae izklāstus saskaņā ar turpmākajiem punktiem.

               2.Ja vien Līgumslēdzējas puses piecu (5) dienu laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas nevienojas citādi, šķīrējtiesas kolēģija var pieņemt brīvprātīgus rakstiskus paziņojumus, ja tos iesniedz desmit dienu (10) laikā no šķīrējtiesas kolēģijas izveides dienas, ja tie tieši attiecas uz kādu šķīrējtiesas kolēģijas izskatāmo jautājumu un ja tie, ieskaitot pielikumus, nekādā gadījumā nav garāki par piecpadsmit (15) drukātām lappusēm.

               3.Kopā ar paziņojumu norāda informāciju par iesniedzēju – fizisku vai juridisku personu –, tai skaitā par iesniedzēja darbības veidu un finansējuma avotu, kā arī precizē, kā šo personu skar attiecīgā šķīrējtiesas procedūra. Paziņojumu sagatavo valodās, ko Līgumslēdzējas puses izvēlējušās saskaņā ar šā reglamenta 16. panta 1. un 2. punktu.

               4.Paziņojumus nosūta Līgumslēdzējām pusēm, lai tās varētu iesniegt savas piezīmes. Līgumslēdzējas puses var iesniegt šķīrējtiesas kolēģijai savas piezīmes desmit (10) dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas dienas.

               5.Šķīrējtiesas kolēģija savā lēmumā uzskaita visus saņemtos un šim reglamentam atbilstošos paziņojumus. Šķīrējtiesas kolēģijai nav pienākuma savā lēmumā iztirzāt minētajos paziņojumos izvirzītos argumentus. Šķīrējtiesas kolēģija Līgumslēdzējām pusēm piezīmju sniegšanai iesniedz visus paziņojumus, ko tā saņem.

               14. pants

               Steidzami gadījumi

               Nolīguma 73. panta 2. punktā minētajos steidzamajos gadījumos šķīrējtiesas kolēģija, apspriedusies ar Līgumslēdzējām pusēm, pielāgo šajā reglamentā noteiktos termiņus tā, kā to uzskata par atbilstīgu, un par šādiem pielāgojumiem paziņo Līgumslēdzējām pusēm.

               15. pants

               Izmaksas

               1.Katra Līgumslēdzēja puse sedz savas izmaksas, kas saistītas ar dalību šķīrējtiesas procedūrā.

               2.Ja vien nav citas vienošanās, atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir atbildīga par šķīrējtiesas procedūras loģistikas administrēšanu, jo īpaši par sēžu organizēšanu, un sedz visas izmaksas saistībā ar sēdes loģistikas administrēšanu. Tomēr Līgumslēdzējas puses kopīgi un vienādās daļās apmaksā citus šķīrējtiesas procedūras administratīvos izdevumus, kā arī šķīrējtiesnešu un viņu palīgu atalgojumu un izdevumus.

               16. pants

               Procedūras darba valoda, rakstiskā un mutiskā tulkošana

               1.Šā nolīguma 71. panta 2. punktā minētās apspriešanās laikā un ne vēlāk kā šā reglamenta 5. punkta 1. punktā minētajā sanāksmē Līgumslēdzējas puses cenšas vienoties par kopīgo darba valodu šķīrējtiesas kolēģijas procedūrā.

               2.Ja Līgumslēdzējas puses nespēj vienoties par kopīgo darba valodu, katra Līgumslēdzēja puse nodrošina savu rakstisku paziņojumu tulkojumu otras Puses izvēlētajā valodā, ja vien paziņojumi nav sagatavoti vienā no EPN Līgumslēdzēju pušu kopīgajām oficiālajām valodām. Atbildētāja Līgumslēdzēja puse ir atbildīga par mutvārdu paziņojumu mutiskās tulkošanas nodrošināšanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajās valodās ar nosacījumu, ka tās ir izvēlējušās vienu no oficiālajām valodām, kas Līgumslēdzējām pusēm ir kopīga. Ja viena no Līgumslēdzējām pusēm ir izvēlējusies valodu, kas nav viena no kopīgajām oficiālajām valodām, tā ir pilnībā atbildīga par mutvārdu paziņojumu mutiskās tulkošanas nodrošināšanu.

               3.Šķīrējtiesas kolēģijas ziņojumus un lēmumus sagatavo Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās. Ja Līgumslēdzējas puses nav vienojušās par kopīgo darba valodu, šķīrējtiesas kolēģijas starpposma ziņojumu, galīgo ziņojumu un lēmumus sagatavo vienā no nolīguma Līgumslēdzēju pušu kopīgajām oficiālajām valodām.

               4.Visas izmaksas saistībā ar šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma tulkošanu Līgumslēdzēju pušu izvēlētajā valodā vai valodās Līgumslēdzējas puses sedz vienādās daļās.

               5.Līgumslēdzēja puse var iesniegt piezīmes par tā dokumenta tulkojuma kvalitāti, kas sagatavots saskaņā ar šo reglamentu.

               6.Katra Līgumslēdzēja puse pati sedz savu rakstisko paziņojumu tulkošanas izmaksas.

               17. pants

               Termiņu aprēķināšana

               Ja vien nav norādīts citādi, visus nolīguma VI sadaļā (Domstarpību novēršana un izšķiršana) un šajā reglamentā noteiktos termiņus, tai skaitā termiņus, kuros šķīrējtiesas kolēģijām ir jāpaziņo savi lēmumi, var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, un tos aprēķina kalendārajās dienās no nākamās dienas, kas ir pēc darbības vai fakta, ar kuru termiņš ir saistīts.

               18. pants

               Citas procedūras

               Šajā reglamentā noteiktos termiņus koriģē atbilstīgi īpašiem termiņiem, kuri noteikti šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma pieņemšanai procedūrās, kas īstenotas saskaņā ar nolīguma 74.–78. pantu.

               III PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESNEŠU RĪCĪBAS KODEKSS

               1. pants

               Definīcijas

               Šajā rīcības kodeksā piemēro šādas definīcijas:

               šķīrējtiesnesis ir saskaņā ar nolīguma 71. pantu izveidotās šķīrējtiesas kolēģijas loceklis;

               palīgs ir fiziska persona, kas saskaņā ar šķīrējtiesneša pilnvarām veic izpēti vai palīdz šķīrējtiesnesim;

               kandidāts ir persona, kuras vārds un uzvārds iekļauts nolīguma 85. pantā minētajā šķīrējtiesnešu sarakstā un kuras kandidatūra tiek izskatīta iecelšanai šķīrējtiesneša amatā saskaņā ar nolīguma 71. pantu;

               mediators ir persona, kas vada mediācijas procesu saskaņā ar nolīguma 69. pantu;

               personāls šķīrējtiesneša darbības kontekstā ir fiziskas personas, kas strādā šķīrējtiesneša vadībā un pakļautībā un kas nav palīgi.

               2. pants

               Pamatprincipi

               1.Lai nodrošinātu domstarpību izšķiršanas mehānisma taisnīgumu un objektivitāti, katram kandidātam uz šķīrējtiesneša amatu ir jāiepazīstas ar rīcības kodeksu. Šai personai:

               a)jābūt neatkarīgai un objektīvai;

               b)jāizvairās no tiešiem vai netiešiem interešu konfliktiem;

               c)jāatturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kas varētu šķist nepiedienīgas vai neobjektīvas;

               d)jārīkojas atbilstoši augstām uzvedības kultūras normām;

               e)jābūt tādai, kuru neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu Līgumslēdzēju pusi vai bailes no kritikas.

               2.Šķīrējtiesnesis nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības un nepieņem labumus, kas jebkādā veidā varētu ietekmēt viņa pienākumu pienācīgu izpildi vai radīt iespaidu par šādu ietekmi.

               3.Šķīrējtiesnesis neizmanto savu amatu šķīrējtiesas kolēģijā, lai īstenotu kādas personīgas vai privātas intereses. Šķīrējtiesnesis atturas no darbībām, kas varētu radīt iespaidu, ka kāds viņu varētu ietekmēt.

               4.Šķīrējtiesnesis neļauj agrākām vai esošām finanšu, darījumdarbības, profesionālajām, personiskajām vai sociālajām attiecībām vai pienākumiem iespaidot viņa rīcību vai spriedumus.

               5.Šķīrējtiesnesis atturas no stāšanās tādās attiecībās vai finansiālas ieinteresētības iegūšanas, kas varētu iespaidot viņa godprātīgumu vai kas pamatoti varētu radīt nepiedienīguma vai neobjektivitātes iespaidu.

               3. pants

               Pienākumi sniegt informāciju

               1.Pirms personu apstiprina par šķīrējtiesnesi atbilstīgi nolīguma 71. pantam, kandidāts informē par jebkādu ieinteresētību, attiecībām vai jautājumu, kas varētu ietekmēt tā neatkarību vai godprātīgumu vai varētu pamatoti radīt iespaidu par nepiedienīgumu vai neobjektivitāti procedūrā. Šajā nolūkā kandidāts dara visu iespējamo, lai uzzinātu par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, tai skaitā finanšu interesēm, profesionālām interesēm, darba interesēm vai ģimenes interesēm.

               2.Šā panta 1. punktā minētais informācijas sniegšanas pienākums ir ilgstošs pienākums, kas paredz, ka šķīrējtiesnesis par šādām interesēm, attiecībām un jautājumiem, kas varētu rasties jebkurā procedūras stadijā, informē nekavējoties.

               3.Tiklīdz kandidāts vai šķīrējtiesnesis uzzinājis par jautājumiem, kas saistīti ar šā rīcības kodeksa faktiskiem vai iespējamiem pārkāpumiem, tas par tiem informē EPN komiteju, lai Līgumslēdzējas puses tos varētu izskatīt.

               4. pants

               Šķīrējtiesnešu pienākumi

               1.Kad šķīrējtiesnesis ir piekritis savai iecelšanai, viņš spēj tūlīt pildīt savus pienākumus un visas procedūras gaitā to dara rūpīgi, godprātīgi, taisnīgi un efektīvi.

               2.Šķīrējtiesnesis izskata tikai jautājumus, kas izvirzīti procedūras gaitā un ir vajadzīgi lēmuma pieņemšanai, un šo izskatīšanas pienākumu nedeleģē citai personai.

               3.Šķīrējtiesnesis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņa palīgs un personāls zina šā rīcības kodeksa 2., 3. un 6. pantu un tos ievēro.

               5. pants

               Bijušo šķīrējtiesnešu pienākumi

               Visiem bijušajiem šķīrējtiesnešiem ir jāizvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu, ka viņi savu pienākumu izpildē bijuši neobjektīvi vai guvuši labumu no šķīrējtiesas kolēģijas lēmuma.

               6. pants

               Konfidencialitāte

               1.Nedz esošie, nedz bijušie šķīrējtiesneši nekad neizpauž un neizmanto nepubliskojamu informāciju, kura attiecas uz procedūru vai iegūta tās gaitā, citādi kā vien attiecīgās procedūras vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

               2.Šķīrējtiesnesis neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas lēmumu vai tā daļas pirms to publicēšanas saskaņā ar nolīguma 84. panta 2. punktu.

               3.Nedz esošais, nedz bijušais šķīrējtiesnesis nekad neizpauž šķīrējtiesas kolēģijas apspriežu saturu vai kāda šķīrējtiesas kolēģijas locekļa viedokli.

               7. pants

               Izdevumi

               Katrs šķīrējtiesnesis reģistrē un sniedz galīgo pārskatu par procedūrai veltīto laiku un saviem izdevumiem, kā arī par sava palīga patērēto laiku un izdevumiem.

               8. pants

               Mediatori

               Šo rīcības kodeksu mutatis mutandis piemēro mediatoriem.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.7.2019
            COM(2019) 348 final
            2019/0160(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”)
                  1
               , attiecībā uz to personu saraksta paredzēto pieņemšanu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ES un Centrālāfrikas Ekonomisko partnerattiecību pagaidu nolīgums

                  Nolīguma mērķis ir izveidot sākotnēju pamatu pilnīgam ekonomiskās partnerības reģionālam nolīgumam saskaņā ar Kotonū nolīgumu. Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi līdz šim veido Kamerūnas Republika. Nolīgums tiek provizoriski piemērots kopš 2014. gada 4. augusta.

               2.2.EPN komiteja

                  EPN komiteja ir nolīguma kopīgā institucionālā struktūra. Nolīguma 92. pantā paredzēts, ka EPN komiteja ir atbildīga par visu šajā nolīgumā iekļauto jomu pārvaldību un visu šajā nolīgumā minēto uzdevumu īstenošanu. EPN komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi. EPN komitejas darbība ir aprakstīta tās reglamentā
                     2
                  .

               2.3.EPN komitejas plānotais akts

                  EPN komitejai tās piektajā sanāksmē [datums] jāpieņem lēmums par šķīrējtiesnešu sarakstu (“plānotais akts”) saskaņā ar nolīguma 85. pantu.

                  Nolīguma 85. panta 1. punktā ir noteikts, ka “EPN komiteja izveido 15 tādu personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.”

                  Plānotā akta nolūks ir izveidot sarakstu ar piecpadsmit (15) personām, kas varētu veikt šķīrējtiesneša pienākumus nolīguma VI sadaļā izklāstītajā domstarpību izšķiršanas procedūrā. Šā saraksta pieņemšana ir būtisks elements, kas nepieciešams, lai pabeigtu darbības ietvaru nolīguma noteikumiem par domstarpību novēršanu un izšķiršanu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

                  Šis priekšlikums Padomes lēmumam nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz to personu saraksta izveidi, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem saskaņā ar nolīguma 85. pantu.

                  Nolīguma puses ir piekritušas šā lēmuma projektam un ir to parafējušas EPN komitejas ceturtajā sanāksmē 2019. gada 18. un 19. februārī; ņemot vērā Eiropas Savienības lēmumu pieņemšanas procedūras, lēmums tām būtu jāpieņem nākamajā EPN komitejas sanāksmē, kurai būtu jānotiek 2019. gada beigās.

                  Šis lēmums ir būtisks tam, lai varētu sākt piemērot nolīguma VI sadaļas noteikumus par domstarpību novēršanu un izšķiršanu un lai tādējādi varētu nodrošināt nolīguma raitu īstenošanu.

               4.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

                  Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kuru juridiskās sekas izriet no starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                     3
                  .

               4.2.1.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EPN komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses.

               Akts, kuru EPN komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. No nolīguma 85. panta izriet, ka plānotais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Plānotais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no mērķa un satura, kāds ir plānotajam aktam, par kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja plānotajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0160 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”)
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgumu Eiropas Savienības (“Savienība”) vārdā noslēdza ar Lēmumu 2009/152/EK
                  5
                un provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 85. panta 1. punktu EPN komiteja izveido to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

               (3)EPN komiteja tās ikgadējā sanāksmē [datums] ir aicināta pieņemt lēmumu, ar ko izveido to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, jo plānotais lēmums būs saistošs Savienībai.

               (5)To personu saraksta izveide, kuras vēlas un spēj veikt šķīrējtiesneša pienākumus, ir paredzēta nolīguma 85. panta 1. punktā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto projektu EPN komitejas lēmumam par to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 57, 28.2.2009., 2. lpp.

                     (2)

                        OV L 17, 21.1.2017., 46. lpp.

                     (3)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 57, 28.2.2009., 2. lpp.

                     (5)

                        OV L 57, 28.2.2009., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.7.2019
            COM(2019) 348 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Projekts Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               PIELIKUMS

               ar Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu
                  starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses,
                  un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses, izveidotās
                  EPN KOMITEJAS LĒMUMS Nr. XX/2019

               (xx/xx/2019)

               par šķīrējtiesnešu saraksta pieņemšanu

               EPN KOMITEJA,

               ņemot vērā Pagaidu nolīgumu ceļā uz Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas Līgumslēdzēju pusi, no otras puses (“nolīgums”), kas parakstīts Briselē 2009. gada 15. janvārī un ko provizoriski piemēro no 2014. gada 4. augusta, un jo īpaši tā 85. panta 1. punktu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar nolīguma un šā lēmuma noteikumiem Centrālāfrikas Līgumslēdzēja puse ir Kamerūnas Republika.

               (2)Nolīgumā paredzēts, ka EPN komiteja izveido sarakstu ar piecpadsmit (15) personām, kuras vēlas un spēj darboties par šķīrējtiesnešiem domstarpību izšķiršanai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

               1. pants

               Nolīguma 85. panta 1. punktā paredzētais piecpadsmit (15) šķīrējtiesnešu saraksts ir noteikts pielikumā.

               Minētais saraksts neskar īpašos noteikumus, kas paredzēti nolīgumā vai ko var pieņemt EPN komiteja.

               2. pants

               Šo sarakstu var grozīt ar EPN komitejas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar nolīguma 92. panta 4. punktu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā parakstīšanas dienā.

               Xx, xx

                        Kamerūnas Republikas vārdā –

                        Eiropas Savienības vārdā –

                        Aramine Ousmane MEY

                        Cecilia MALMSTRÖM

               PIELIKUMS

               Šķīrējtiesnešu saraksts (85. panta 1. punkts)

               Centrālāfrikas (Kamerūna) izraudzītie šķīrējtiesneši:

               Mildred Alugu BEJUKA (kdze) – Kamerūna

               Jean Michel MBOCK BIUMLA (kgs) – Kamerūna

               Henri-Désiré MODI KOKO BEBEY (kgs) – Kamerūna

               David NYAMSI (kgs) – Kamerūna

               Sadjo OUSMANOU (kgs) – Kamerūna

               ES izraudzītie šķīrējtiesneši:

               Jacques BOURGEOIS (kgs) – Beļģija

               Claus-Dieter EHLERMANN (kgs) – Vācija

               Pieter Jan KUIJPER (kgs) – Nīderlande

               Giorgio SACERDOTI (kgs) – Itālija

               Ramon TORRENT (kgs) – Spānija

               Līgumslēdzēju pušu kopīgi izraudzītie šķīrējtiesneši:

               Thomas COTTIER (kgs) – Šveice

               Fabien GELINAS (kgs) – Kanāda

               Merit E. JANOW (kdze) – Amerikas Savienotās Valstis

               Anna KOUYATE (kdze) – Mali

               Helge SELAND (kgs) – Norvēģija


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.6.2019
            COM(2019) 297 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            2019/0142(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no tarifa likmes kvotas, kas paredzēta 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 617/2009 Eiropas Savienība ir atvērusi ikgadēju tarifa likmes kvotu
                     1
                   augstas kvalitātes liellopu gaļai (“tarifa likmes kvota”) saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Komisiju un Amerikas Savienotajām Valstīm un tā pārskatīto redakciju, proti, 2013. gada 21. oktobra pārskatīto Saprašanās memorandu ar Amerikas Savienotajām Valstīm par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem. Pārskatīto saprašanās memorandu Savienība un Amerikas Savienotās Valstis 2014. gada 14. aprīlī nosūtīja PTO Strīdu izšķiršanas padomei.

                  2016. gada decembrī Amerikas Savienotās Valstis veica pasākumus, kuru mērķis bija atjaunot paaugstinātus nodokļus dažiem ES produktiem sakarā ar PTO strīdu “EK – Pasākumi attiecībā uz gaļu un gaļas produktiem (hormoni)” (DS26) (“EK strīds par hormoniem”). Nodokļu atjaunošanas procedūra tika uzsākta pēc ASV liellopu gaļas nozares pieprasījuma, jo tā pauda ar tarifa likmes kvotas īstenošanu saistītas bažas.

                  Lai novērstu paaugstinātu nodokļu atjaunošanu dažiem ES produktiem, Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis par pārskatītā saprašanās memoranda darbību rīkoja apspriedes atbilstīgi tā IV panta 1. punkta b) apakšpunktam, un to laikā Amerikas Savienotās Valstis prasīja tām iedalīt daļu no tarifa likmes kvotas, kas atvērta saskaņā ar pārskatīto saprašanās memorandu.

                  Savienības interesēs ir iedalīt Amerikas Savienotajām Valstīm daļu no tarifa likmes kvotas, jo tad abas puses varētu PTO strīdam lietā DS26 panākt abpusēji pieņemamu risinājumu, kas paziņojams PTO Strīdu izšķiršanas padomei.

                  2018. gada 19. oktobrī Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā ar Amerikas Savienotajām Valstīm sākt sarunas par tarifa likmes kvotas darbību, kuru mērķis bija Amerikas Savienotajām Valstīm iedalīt daļu no tarifa likmes kvotas, lai rastu galīgu risinājumu PTO strīdam lietā DS26. Šīs sarunas noslēdzās sekmīgi.

                  Turklāt Padome pilnvaroja Komisiju, ciktāl nepieciešams, censties no citām nozīmīgām piegādātājvalstīm atbilstoši piemērojamajiem PTO noteikumiem saņemt piekrišanu minētās tarifa likmes kvotas sadalījumam pa valstīm. Lai panāktu atbilstību GATT XIII panta 2. punktam gadījumos, kad tarifa kvota tiek sadalīta starp piegādātājvalstīm, pusei, kas tarifa kvotu sadala, būtu jātiecas panākt visu nozīmīgo piegādātāju piekrišanu tarifa kvotas daļu sadalījumam. Lai nodrošinātu, ka pašreizējās tarifa likmes kvotas sadalījums pa valstīm atbilst ES saistībām PTO, ES ir jātiecas saņemt piekrišanu no citiem nozīmīgajiem piegādātājiem, uz kuriem attiecas tarifa likmes kvota (Austrālija, Urugvaja un Argentīna). Tāpēc Komisija centās panākt nozīmīgo piegādātājvalstu piekrišanu un ar 2019. gada 10., 20. un 31. maija apstiprinājuma vēstulēm saņēma minēto valstu rakstisku piekrišanu Amerikas Savienotajām Valstīm iedalītajai tarifa likmes kvotas daļai.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

               Neattiecas.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

               Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               LESD 207. panta 3. punkts un 207. panta 4. punkta pirmā daļa, lasīta saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Neattiecas, jo kopējā tirdzniecības politika ir Savienības ekskluzīvā kompetencē (LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunkts).

               •Proporcionalitāte

               Neattiecas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Starptautisks nolīgums ir piemērots instruments, ar ko Amerikas Savienotajām Valstīm iedalīt tarifa likmes kvotas daļu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

               Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               •Pamattiesības

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav.

               2019/0142 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no tarifa likmes kvotas, kas paredzēta 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu, lasītu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa likmes kvotas, kas minēta pārskatītajā Saprašanās memorandā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem (2014), saskaņā ar Padomes Lēmumu 2019/XXX/ES un ņemot vērā, ka minētais nolīgums vēl noslēdzams, tika parakstīts XXXXX.

               (2)Nolīgums būtu jāapstiprina Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek noslēgts Nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa likmes kvotas, kas minēta pārskatītajā Saprašanās memorandā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem (2014).

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā pirmajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 617/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam (OV L 182, 15.7.2009., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.6.2019
            COM(2019) 297 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM
            par to, lai noslēgtu nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no tarifa likmes kvotas, kas paredzēta 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMS STARP

               AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM

               UN EIROPAS SAVIENĪBU,
               AR KURU AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM IEDALA DAĻU NO AUGSTAS KVALITĀTES LIELLOPU GAĻAS TARIFA LIKMES KVOTAS, KAS MINĒTA

               PĀRSKATĪTAJĀ SAPRAŠANĀS MEMORANDĀ
               PAR TĀDAS LIELLOPU GAĻAS IMPORTU, KAS IEGŪTA NO DZĪVNIEKIEM, KURIEM NAV IZĒDINĀTI DAŽI AUGŠANU VEICINOŠI HORMONI, UN PAR PAAUGSTINĀTIEM NODOKĻIEM, KO AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS PIEMĒRO DAŽIEM EIROPAS SAVIENĪBAS PRODUKTIEM (2014)

               Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība, kas ir Puses pārskatītajam 2013. gada 21. oktobra Saprašanās memorandam starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem (turpmāk “2014. gada saprašanās memorands”), ir vienojušās šādi.

               1. pants

               Mērķi

               Šā Nolīguma mērķi ir:

               1.iedalīt Amerikas Savienotajām Valstīm daļu no augstas kvalitātes liellopu gaļas autonomās tarifa likmes kvotas (“tarifa likmes kvota”), kuras apmērs ir 45 000 tonnu (produktu svars) un kura minēta 2014. gada saprašanās memoranda II panta 4. punktā, II panta 5. punktā un VI pantā, un

               2.papildināt vai grozīt dažas Pušu tiesības un pienākumus, kas minēti 2014. gada saprašanās memoranda III, IV, V, VII un VIII pantā.

               2. pants

               Kvotas sadalījums

               1.Eiropas Savienība iedala Amerikas Savienotajām Valstīm 35 000 tonnu no 1. pantā minētās tarifa likmes kvotas 45 000 tonnu apmērā. Atlikušo daudzumu 10 000 tonnu apmērā dara pieejamu visām citām valstīm. Sadalījumu pakāpeniski septiņu gadu laikā (“īstenošanas periods”) ievieš šādi:

                        Amerikas Savienotās Valstis

                        Visas citas valstis

                        1. gads

                        18 500 tonnu

                        26 500 tonnu

                        2. gads

                        23 000 tonnu

                        22 000 tonnu

                        3. gads

                        25 400 tonnu

                        19 600 tonnu

                        4. gads

                        27 800 tonnu

                        17 200 tonnu

                        5. gads

                        30 200 tonnu

                        14 800 tonnu

                        6. gads

                        32 600 tonnu

                        12 400 tonnu

                        7. gads un turpmākie gadi

                        35 000 tonnu

                        10 000 tonnu

               2.Noteiktības labad uz Amerikas Savienotajām Valstīm iedalīto tarifa likmes kvotas daļu attiecas galvenie pienākumi, kas noteikti 2014. gada saprašanās memoranda II panta 1. punktā, to vidū kvotas tarifa likme nulles (0) % apmērā.

               3.Ikgadējo tarifa likmes kvotas apjomu vienmērīgi sadala starp četriem ceturksni ilgiem apakšperiodiem. Kvotas gads sākas 1. jūlijā un beidzas 30. jūnijā.

               Ja šis Nolīgums stājas spēkā citā dienā, nevis 1. jūlijā, īstenošanas perioda 1. gads sākas kvotas gada nākamā apakšperioda pirmajā dienā un ilgst četrus secīgus apakšperiodus
                  1
               . Visus attiecīgajā kvotas gadā neizmantotos daudzumus no iepriekšējiem apakšperiodiem 1. gada pirmajā dienā pieskaita īstenošanas perioda 1. gada pirmajā apakšperiodā pieejamajiem daudzumiem. Šos daudzumus Amerikas Savienotajām Valstīm un visām citām valstīm iedalītajiem daudzumiem pieskaita proporcionāli to daļai no tarifa likmes kvotas kopējā apjoma.

               3. pants

               Kvotas pārvaldība

               Augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa likmes kvotas daļu, kas iedalīta Amerikas Savienotajām Valstīm, pārvalda Eiropas Savienība, kas ievēro rindas kārtības principu. Eiropas Savienība dara visu, lai ASV iedalīto tarifa likmes kvotas daļu pārvaldītu tā, lai importētāji to varētu izmantot pilnībā. Šis pants aizstāj 2014. gada saprašanās memoranda III pantu.

               4. pants

               EK strīds par hormoniem

               1.Procedūru, kas 2016. gada decembrī uzsākta atbilstīgi grozītā 1974. gada Tirdzniecības likuma 306. panta c) punktam, Amerikas Savienoto Valstu tirdzniecības pārstāvis noslēdz ar apņemšanos neatsākt darbību, ar ko īsteno ar WT/DS26/21 doto atļauju. Amerikas Savienotās Valstis savu apņemšanos publicē ne vēlāk kā dienā, kad stājas spēkā 2. pantā noteiktais kvotas sadalījums pa valstīm 1. gadā.

               2.Īstenošanas periodā, kas minēts 2. panta 1. punktā, pārskatīšanas periodā, kas minēts 4. panta 3. punktā, un līdz 4. panta 3. punktā minētā abpusēji pieņemamā risinājuma paziņošanai:

               (a)Puses nepieprasa saskaņā ar PTO Vienošanās par noteikumiem un procedūrām, kas reglamentē strīdu izšķiršanu (“VSI”), 21. panta 5. punktu izveidot komisiju strīdā “Eiropas Kopienas – Pasākumi attiecībā uz gaļu un gaļas produktiem (hormoni)” (WT/DS26) (“EK strīds par hormoniem”);

               (b)Amerikas Savienotās Valstis neaptur tarifa koncesiju un saistīto pienākumu piemērošanu Eiropas Savienībai, ko Pasaules Tirdzniecības organizācijas Strīdu izšķiršanas padome EK strīdā par hormoniem atļāvusi apturēt pēc Amerikas Savienoto Valstu regresa uz Vienošanās par strīdu izšķiršanu 22. panta 7. punkta pamata (WT/DS26/21).

               3.Ne vēlāk kā desmit (10) gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā ASV un ES tiekas, lai tarifa likmes kvotas darbību pārskatītu nolūkā panākt abpusēji pieņemamu risinājumu, kuru pārskatīšanas beigās saskaņā ar VSI 3. panta 6. punktu paziņo PTO Strīdu izšķiršanas padomei. Pārskatīšanu pabeidz ne vēlāk kā 11 gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā. Šis noteikums aizstāj 2014. gada saprašanās memoranda IV pantu.

               4.Ja Puses 11 gadu laikā pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā šādu abpusēji pieņemamu risinājumu PTO Strīdu izšķiršanas padomei nepaziņo, ikviena Puse var izbeigt Nolīgumu saskaņā ar 6. panta 1. punktu.

               5. pants

               Pārbaudes uz vietas

               Komisija drīkst lūgt Amerikas Savienoto Valstu valdībai pilnvarot Komisijas pārstāvjus veikt pārbaudes uz vietas Amerikas Savienotajās Valstīs, ja šādas pārbaudes uz vietas tiek veiktas, nediskriminējot citu valstu piegādātājus. Minētās pārbaudes veic kopīgi ar Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm.

               6. pants

               Izstāšanās un ietekme

               1.Ikviena Puse drīkst izstāties no šā Nolīguma, par to rakstiski paziņojot otrai Pusei. Šo Nolīgumu izbeidz sešus mēnešus pēc dienas, kad otra Puse saņēmusi minēto paziņojumu. Izstāšanās no šā Nolīguma nav uzskatāma par izstāšanos no 2014. gada saprašanās memoranda, ja vien Puses skaidri nedeklarē šādu nodomu.

               2.Izstāšanās no 2014. gada saprašanās memoranda saskaņā ar tā V panta 4. punktu nozīmē izstāšanos no šā Nolīguma. Galvenos pienākumus, kas minēti 2014. gada saprašanās memoranda II pantā, Puses ievēro vēl sešus mēnešus no dienas, kad iesniegts V panta 4. punktā minētais paziņojums par izstāšanos.

               3.Ja paziņojums par abpusēji pieņemamu risinājumu saskaņā ar 4. panta 3. punktu PTO Strīdu izšķiršanas padomei nav sniegts, nekas šajā Nolīgumā nav interpretējams kā tāds, kas maina vienas vai otras Puses attiecīgās tiesības vai pienākumus, kas VSI noteikti sakarā ar EK strīdu par hormoniem.

               4.Nekas šajā Nolīgumā nav interpretējams kā tāds, kas personām piešķir tiesības vai uzliek pienākumus, izņemot Pušu starpā noteiktās tiesības un pienākumus, ne arī kā tāds, kas atļauj uz šo Nolīgumu tieši atsaukties tiesās un Pušu iekšējās tiesību sistēmās.

               5.Šis Nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā pēc dienas, kad abas Puses ir viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību 2. pantā un 4. panta 1. punktā noteiktajiem Pušu pienākumiem.

               TO APLIECINOT, attiecīgo valdību pienācīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo Nolīgumu.

               SAGATAVOTS <VIETA> < DATUMS > divos eksemplāros angļu valodā, kas ir Nolīguma autentiskā teksta valoda.

               Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

                     Eiropas Savienības vārdā –

                     (1)

                        Lielākas skaidrības labad: ja šis Nolīgums stājas spēkā kvotas gada n apakšperioda sākumā, tad 1. gada apjomu dara pieejamu četros secīgos apakšperiodos, sākot ar attiecīgā kvotas gada n apakšperiodu un beidzot ar nākamā kvotas gada n–1 apakšperiodu, un šis apjoms tiek vienādi sadalīts starp minētajiem apakšperiodiem. 2. gadā un turpmāk apjomus dara pieejamus četros secīgos apakšperiodos, sākot ar nākamā kvotas gada n apakšperiodu, un šie apjomi tiek vienādi sadalīti starp minētajiem apakšperiodiem.