title: Priekšlikums Padomes lemumam, ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj piemērot atbrīvojumu no klimata pārmaiņu nodevas zemas vērtības cietam kurināmam saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu

text:
Avis juridique important

|

52004PC0742

Priekšlikums padomes Lemumam, ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj piemērot atbrīvojumu no klimata pārmaiņu nodevas zemas vērtības cietam kurināmam saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu  /* COM/2004/0742 galīgā redakcija */

Briselē, 09.11.2004COM(2004) 742 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM,ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj piemērot atbrīvojumu no klimata pārmaiņu nodevas zemas vērtības cietam kurināmam saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PIEPRASīJUMA IESNIEGšANABritu institūcijas 2004. gada 18. jūnijā iesniedza Komisijai atkāpes pieprasījumu, lai turpinātu piemērot atbrīvojumu no klimata pārmaiņu nodevas (KPN) zemas vērtības cietam kurināmam saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK [1] 19. pantu. Lai iegūtu informāciju pieprasījuma novērtēšanai, Komisija 13. jūlija vēstulē nosūtīja papildu jautājumus, uz kuriem britu institūcijas atbildēja 2004. gada 10. augustā.Apvienotā Karaliste KPNieviesa 2001. gada 1. aprīlī. Saskaņā ar britu institūciju skaidrojumu, nodevas mērķis ir veicināt energoefektivitāti un zemas oglekļa koncentrācijas tehnoloģijas starptautiskā sektorā. Tas attiecas uz gāzi, elektroenerģiju un sašķidrinātas gāzi (apkurei), ko patērē uzņēmējdarbībā un valsts sektorā. Bet nodevas uzlikšanai ir virkne izņēmumu, lai veicinātu labu vides politikas īstenošanas praksi. No nodevas ir atbrīvots tāds cietais kurināmais [2], kura vērtība ir zem 15 GBP tonnā, kā, piemēram, jauktās akmeņogļu atlikas un koksa ieguvē radušies pārpalikumi. Tas ir ļoti neliela apjoma atvieglojums, ko vides politikas apsvērumos ieviesa vienlaicīgi ar nodevu 2001. gada aprīlī, proti, lai veicinātu zemas vērtības cieta kurināmā izmantošanu, ko savādāk aizvestu uz izgāztuvi.Līdz ar Direktīvas 2003/96/EK stāšanos spēkā, dalībvalstīm, kas vēl nebija aplikušas ar nodokli šīs degvielas, tika uzlikts par pienākumu ieviest šos nodokļus.Britu institūcijas uzskata, ka atbrīvojuma atcelšana būs par pamatu tāda nodokļa uzlikšanai, kas līdzvērtīgs akmeņogļu un koksa KPNnodokļu likmei(11.70 GBP tonnā). Zemas vērtības ogles vidēji pārdod par 2.10 GBP tonnā salīdzinājumā ar normālas kvalitātes akmeņoglēm, ko pārdod vidēji par 28 GBP tonnā. Uzliekot KPNpilnā apjomā, cena paaugstināsies vairāk nekā sešas reizes, līdz ar to zemas vērtības akmeņogles tiks izstumtas no tirgus un visbeidzot aizvestas uz izgāztuvi kā atkritumi. Pat ieviešot samazinātu likmi un uzliekot KPNar minimālu EDP likmi, atliku izcelsmes cietā kurināma cenas divkāršosies, tas tiks izstumts no tirgus un aizvests uz izgāztuvi kā atkritumi. Šo materiālu atbrīvoja no Apvienotās Karalistes izgāztuvju nodokļa jau kopš tā ieviešanas.Ikvienam ražotājam citā dalībvalstī ir tiesības ievest šos produktus un gūt labumu no nodokļa atbrīvojuma.Šī politika pamatojas uz objektīviem principiem un tiek īstenota strukturēti. Tādējādi šis atbrīvojums ir vispārējas sistēmas daļa. Īpaši tāpēc, ka nodevas (kas ir enerģētikas nodoklis) ideja un loģika ir atbrīvot produktus ar tik zemu siltumietilpību. KPNlikmes pamatā ir enerģijas saturs degvielā, un cietam kurināmam ir daudz zemāks enerģijas saturs nekā parastajiem. Ar vidi saistītajos nodevas mērķos arī ir veicināt šo materiālu izmantošanu, nevis to aizvešanu uz izgāztuvi.Atbrīvojums attiecas vienīgi uz zemas vērtības cietā kurināmā pārdošanu un tas var tikai nedaudz ietekmēt konkurenci un tirdzniecību. Apvienotās Karalistes institūcijas uzskata, ka šos materiālus pārdod tikai neliels skaits uzņēmumu (mazāk nekā 10), no kuriem visi gūst labumu no šī atbrīvojuma. Apvienotās Karalistes Valsts kases pašreizējā atvieglojuma gada izmaksas visā nozarē ir ap 100 000 GBP. Pie tam jebkura selektivitāte attiecībā uz atbrīvojumu būs atbilstoša Apvienotās Karalistes nodokļu sistēmai. Apvienotās Karalistes institūcijas secina, ka šis pasākums tāpēc nav valsts atbalsts.2. KOMISIJAS NOVēRTēJUMSSaskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 1. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest turpmākus akcīzes nodokļa atbrīvojumus vai samazinājumus īpašu politikas apsvērumu interesēs.Direktīvas 2003/96/EK 19. pantā noteikto atbrīvojumu pieprasījumu izvērtē saskaņā ar to atbilstību Kopienas politikai.Nodokļa atbrīvojums atbalsta zemas vērtības cietā kurināmā izmantošanu enerģijas ražošanā, nevis tā aizvešanu uz izgāztuvi.Tā kā no vides politikas viedokļa enerģijas izmantošanai piešķirama prioritāte, ievērojot principu, ka piesārņotājs maksā, pareizā pieeja ir piemērot zemākas likmes nodokli šādam zemas vērtības cietam kurināmam atbilstoši tā enerģijas saturam.Tādēļ nodokļu sistēmas būtība un loģika neparedz pilnīgu atbrīvojumu. Ņemot vērā materiāla dažādo iespējamo kvalitāti un enerģijas saturu, kā arī ar to saistītās grūtības noteikt precīzu nodokļa likmi un attiecīgās nelielās summas, pilnīgs atbrīvojums pieņemams kā pagaidu pasākums.Tādēļ pieprasītā pasākuma darbības termiņam jābūt ierobežotam. Direktīvas 2003/96/EK 19. panta 2. punktā noteikts, ka šādi pasākumi var tikt piešķirti ilgākais uz 6 gadiem. Tādējādi atbrīvojums attiecībā uz zemas vērtības cieto kurināmo būtu spēkā līdz 2010. gadam. Laika ierobežojums ļaus arī Apvienotās Karalistes institūcijām no jauna izvērtēt atbrīvojuma no izgāztuvju nodokļa efektivitāti saistībā ar politikas mērķi veicināt zemas vērtības cietā kurināmā enerģijas izmantošanu.Valsts palīdzības noteikumos jāatsauc nosacījums, ka tos attiecina neatkarīgi no jebkādas akcīzes nodokļa atbrīvojuma apstiprināšanas. Ņemot vērā to, ka paredzamā kopējā atbrīvojumu vērtība visiem saņēmējiem ir 100 000 GBP, jebkurā gadījumā nav sagaidāms, ka kāds no saņēmējiem pārsniegs maksimālo robežu, kas noteikta Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam [3].3. LēMUMSKomisija ierosina, lai atbilstoši Direktīvas 2003/96/EK 19. pantam Padome atļauj Apvienotajai Karalistei līdz 2010. gada 1. janvārim piemērot nodokļu atvieglojumu par labu zemas vērtības cietam kurināmam.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM,ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj piemērot atbrīvojumu no klimata pārmaiņu nodevas zemas vērtības cietam kurināmam saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu(Autentiska ir tikai redakcija angļu valodā )EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīvu 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai [4] un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,[5]tā kā:(1) Apvienotās Karalistes institūcijas 2004. gada 18. jūnijā iesniedza Komisijai atkāpes pieprasījumu, lai turpinātu piemērot atbrīvojumu no klimata pārmaiņu nodevas (KPN) zemas vērtības cietam kurināmam saskaņā ar Direktīvas 2003/96/EK 19. pantu.(2) Saskaņā ar Apvienotās Karalistes institūciju skaidrojumu, nodevas mērķis ir veicināt energoefektivitāti un zemas oglekļa koncentrācijas tehnoloģijas starptautiskā sektorā. Tas attiecas uz gāzi, elektroenerģiju un sašķidrinātu gāzi, ko patērē apkures uzņēmējdarbībā un valsts sektorā.(3) Izņēmumi KPN uzlikšanai tika ieviesti kopš 2001. gada, lai veicinātu labu vides politikas īstenošanas praksi. No nodevas ir atbrīvots cietais kurināmais, kura vērtība ir mazāk nekā 15 GBP tonnā, kā, piemēram, jauktās akmeņogļu atlikas un koksa ieguvē radušies pārpalikumi.(4) Līdz ar Direktīvas 2003/96/EK stāšanos spēkā, dalībvalstīm, kas vēl nebija aplikušas ar nodokli šos energoproduktus, tika uzlikts par pienākumu ieviest šos nodokļus.Nodokļa atbrīvojums atbalsta zemas vērtības cietā kurināmā izmantošanu enerģijas ražošanā, nevis tā aizvešanu uz izgāztuvi. Tā kā no vides politikas viedokļa enerģijas izmantošanai piešķirama prioritāte, ievērojot principu, ka piesārņotājs maksā, pareizā pieeja ir piemērot zemākas likmes nodokli šādam zemas vērtības cietam kurināmam atbilstoši tā enerģijas saturam. Ņemot vērā materiāla dažādo iespējamo kvalitāti un enerģijas saturu, kā arī ar to saistītās grūtības noteikt precīzu nodokļa likmi un attiecīgās nelielās summas, pilnīgs atbrīvojums pieņemams kā pagaidu pasākums. Atbrīvojumam piemēro laika ierobežojumu.(5) Apvienotās Karalistes Valsts kases pašreizējā atvieglojuma gada izmaksas visā nozarē ir apmēram 100 000 GBP. Ciktāl nodokļa atbrīvojums ietver valsts atbalstu, piemērojami parastie noteikumi. Kļuvis skaidrs, ka uz nodokļa atvieglojumu attiecas Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam [6] Tomēr, ja atsevišķa uzņēmuma ieguvums pārsniedz regulā noteikto maksimālo robežu, par to jāinformē Komisija, kā to paredz 1999. gada 22. marta Regula (EK) 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai [7].(6) Komisija regulāri pārskata samazinājumus un atbrīvojumus, lai tie netraucētu konkurencei vai iekšējā tirgus darbībai, kā arī nebūtu nesaderīgi ar Kopienas politiku vides, enerģētikas un transporta aizsardzības politiku.IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsApvienotajai Karalistei tiek atļauts piemērot atbrīvojumu no klimata pārmaiņu nodevas zemas vērtības cietam kurināmam, kurš maksā mazāk nekā 15 GBP tonnā.2. pantsŠis lēmums zaudē spēku 2009. gada 31. decembrī.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.Briselē,Padomes vārdā Priekšsēdētājs[1] OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/75/EK (OV L 157, 30.04.2004., 100. lpp.).[2] "Cietais kurināmais" attiecas tikai uz akmeņoglēm un brūnoglēm, akmeņogļu, brūnogļu vai kūdras koksu un koksu puskoksu, kā arī naftas koksu.[3] Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 69/2001 par EK līguma 87. un 88. panta prasību piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 10, 13.1.2001., 30. lpp.).[4] OV L 283, 31.10.2003. 51 lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/75/EC (OV L 157, 30.04.2004., 100. lpp.).[5] OV C [...] [...], lpp.[6] OV L 10, 13.01.2001., 30. lpp.[7] OV L 83, 27.03.1999., 1.-9. lpp


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.9.2017
            COM(2017) 556 final
            2017/0241(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar kuru denonsē ar Padomes 2006. gada 5. oktobra Regulu (EK) Nr. 1563/2006 pieņemto Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību
                  1
                (turpmāk “Komoru Salas”) paredz, ka jebkura no pusēm nolīgumu var izbeigt nopietnu apstākļu dēļ, piemēram, ja netiek pildīta pušu apņemšanās apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (turpmāk “NNN zveja”). Lai nolīgumu varētu izbeigt, ieinteresētajai pusei ir pienākums vismaz sešus mēnešus pirms nolīguma izbeigšanas rakstveidā paziņot par savu nodomu.

               Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 (“NNN zvejas regula”) 31. pantu Komisija var noteikt trešās valstis, kuras tā uzskata par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgām valstīm. Trešo valsti var uzskatīt par nesadarbīgu, ja tā nav izpildījusi pienākumu, kas tai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij ir saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, proti, nav veikusi NNN zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas pasākumus.

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 32. pantu Komoru Salas 2015. gada 1. oktobrī ar Komisijas lēmumu tika informētas par iespējamību, ka tām var noteikt cīņā pret NNN zveju nesadarbīgas trešās valsts statusu
                  2
               .

               Pēc minētā lēmuma pieņemšanas Komisija sāka dialogu ar Komoru Salām, un tas tika risināts atbilstoši NNN zvejas regulas prasībām. Dialoga pamatā bija Komisijas ierosināts Komoru Salu rīcības plāns, kas ļautu izlabot pastāvošos trūkumus. Komoru Salas nav savlaicīgi veikušas korektīvos pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu konstatētās problēmas.

               Tā kā Komoru Salas nav spējušas izpildīt pienākumu, kas tām kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij ir saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, proti, nav veikušas NNN zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas pasākumus, atbilstoši NNN zvejas regulas 31. pantam tās ar Komisijas 2017. gada 23. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/889
                  3
                ir noteiktas par nesadarbīgu trešo valsti. Arī pēc tam Komoru Salas nav veikušas vajadzīgos korektīvos pasākumus.

               Minētā lēmuma pieņemšanu pamatojošie galvenie trūkumi ir: i) Komoru Salu iestāžu piekoptā “izdevīguma karoga” politika; ii) pierādījumi par Komoru Salu flotes veiktām nelegālām zvejas darbībām; iii) valsts iestāžu nepietiekamā vai neesošā spēja nodrošināt uzraudzību un kontroli; iv) Komoru Salu novecojušais tiesiskais regulējums zivsaimniecības nozarē.

               Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu 2017. gada 11. jūlijā Komoru Salas ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/1332
                  4
                tika iekļautas nesadarbīgo trešo valstu sarakstā, kurš izveidots ar Īstenošanas lēmumu 2014/170/ES
                  5
               .

               Ja trešā valsts nonāk NNN zvejas darbību apkarošanā nesadarbīgu valstu sarakstā, ir jāveic NNN zvejas regulas 38. pantā paredzētie pasākumi. Viens no tiem paredz, ka Komisija ierosina denonsēt spēkā esošo ar Komoru Salām parakstīto divpusējo zivsaimniecības nolīgumu, kurā noteikts: NNN zvejas apkarošanas saistību nepildīšanas gadījumā nolīgumu var izbeigt.

               Tā kā Komoru Salas ir nesadarbīgo trešo valstu sarakstā, Komisija uzskata, ka ir nepieciešams ierosināt Padomei to, lai Komisija uzsāk Eiropas Kopienas un Komoru Salu zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma izbeigšanas procedūru.

               Lisabonas līgums dod Komisijai pilnvaras pārstāvēt Savienību attiecībās ar trešām valstīm. Tas nozīmē, ka Komisija ES vārdā sešus mēnešus iepriekš paziņos Komoru Salām par Padomes un Savienības lēmumu lauzt partnerattiecību nolīgumu un par pušu apspriežu sākšanos, pirms nolīgums tiek izbeigts (ES un Komoru Salu zivsaimniecības nolīguma 12. pants).

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts kopsakarā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu. Pēc actus contrarius principa juridiskajam pamatam, ar kādu izbeidz starptautisku nolīgumu, vajadzētu būt tam pašam, kas lietots attiecībā uz minētā nolīguma noslēgšanu. Tas nozīmē, ka, pirms Padome pieņem šo priekšlikumu, ir jāsaņem Eiropas Parlamenta piekrišana.

               Priekšlikums par nolīguma izbeigšanu nedrīkst aizkavēt NNN zvejas regulas 38. panta 8) punkta piemērošanu. Tādēļ Komisijai būtu jālūdz Padome aicināt Eiropas Parlamentu savu piekrišanu dot triju mēnešu laikā.

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Neattiecas

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Neattiecas

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Šis priekšlikums ir saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku un ar ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem un NNN zvejas politiku.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Atbilstošais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts kopsakarā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas

               •Proporcionalitāte

                  Neattiecas

               •Instrumenta izvēle

                  Tiesību akta mērķis ir īstenot konkrētai trešai valstij adresētu Padomes lēmumu, un tādējādi, lai Komoru Salu valdībai paziņotu par to, ka Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību tiek izbeigts, ir lietderīgi izmantot Padomes lēmumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas

               •Pamattiesības

                  Neattiecas

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ar Komoru Salām noslēgtā ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma izbeigšana budžetu neietekmēs. Nekādas summas saistībā ar jaunu protokolu, kurš aizstātu iepriekšējo protokolu, kas bija spēkā līdz 2016. gada 31. decembrim, 2017. gada budžeta rezervē un 2018. gada budžeta projektā nav paredzētas.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas

               •Paskaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

                  Neattiecas

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Neattiecas

               2017/0241 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar kuru denonsē ar Padomes 2006. gada 5. oktobra Regulu (EK) Nr. 1563/2006 pieņemto Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu kopsakarā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Padomes Regula (EK) Nr. 1563/2006
                  6
                ir par Eiropas Kopienas un Komoru Salu Savienības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu zivsaimniecības nozarē (turpmāk “ES un Komoru Salu nolīgums”).

               (2)Viens no ES un Komoru Salu nolīguma mērķiem ir nodrošināt zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti un novērst nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju.

               (3)ES un Komoru Salu nolīgumu piemēro septiņus gadus no tā spēkā stāšanās dienas, un to var pagarināt uz turpmākiem septiņu gadu laikposmiem, ja vien kāda no pusēm nepaziņo par vēlmi nolīguma darbību izbeigt.

               (4)Saskaņā ar ES un Komoru Salu nolīguma 12. pantu nolīguma darbību drīkst izbeigt jebkura no pusēm tādos nopietnos apstākļos kā, piemēram, NNN zvejas apkarošanas saistību nepildīšana. Attiecīgajai pusei ir pienākums par nolīguma izbeigšanas nodomu otrai pusei paziņot vismaz sešus mēnešus, pirms beidzies sākotnējais septiņu gadu laikposms vai katrs no turpmākajiem šādiem laikposmiem, un ar minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas pušu apspriešanās.

               (5)Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008
                  7
                (“NNN zvejas regula”) 31. pantu Komisijai jānosaka, kuras trešās valstis tā uzskata par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgām valstīm. Trešo valsti var uzskatīt par nesadarbīgu, ja tā nav izpildījusi pienākumu, kas tai kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij ir saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, proti, nav veikusi NNN zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas pasākumus.

               (6)Ar Komisijas 2015. gada 1. oktobra lēmumu
                  8
                Komoru Salas tika informētas par iespējamību, ka Komisija tām var noteikt cīņā pret NNN zveju nesadarbīgas trešās valsts statusu, un šāda lēmuma iemesli bija: i) Komoru Salu iestāžu piekoptā “izdevīguma karoga” politika; ii) pierādījumi par Komoru Salu flotes veiktām nelegālām zvejas darbībām; iii) valsts iestāžu nepietiekamā vai neesošā spēja nodrošināt uzraudzību un kontroli; iv) Komoru Salu novecojušais tiesiskais regulējums zivsaimniecības nozarē.

               (7)Ar minētā lēmuma pieņemšanu Komisija sāka dialogu ar Komoru Salām, un tas tika risināts atbilstoši NNN zvejas regulas 32. panta procedūras noteikumiem. Komoru Salas nav savlaicīgi rīkojušās, lai stāvokli labotu.

               (8)Tā kā Komoru Salas sistemātiski nav spējušas izpildīt pienākumu, kas tām kā karoga, ostas, piekrastes vai tirgus valstij ir saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, proti, nav veikušas NNN zvejas aizkavēšanas, novēršanas un izskaušanas pasākumus, atbilstoši NNN zvejas regulas 31. pantam tās ar Komisijas 2017. gada 23. maija Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/889
                  9
                ir noteiktas par NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti. Arī pēc tam Komoru Salas nav veikušas vajadzīgos korektīvos pasākumus.

               (9)Saskaņā ar NNN zvejas regulas 33. pantu Komoru Salas ar Padomes Īstenošanas lēmumu (ES) 2017/1332
                  10
                tika iekļautas nesadarbīgo trešo valstu sarakstā, kurš 2014. gada 24. martā izveidots ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2014/170/ES
                  11
               .

               (10)NNN zvejas regulas 38. panta 8) punkts paredz, ka Komisija ierosina denonsēt ar nesadarbīgām trešām valstīm parakstītus divpusējus nolīgumus, kuros noteikts, ka nolīgumu var denonsēt, ja minētās valstis nepilda savas saistības attiecībā uz NNN zvejas apkarošanu.

               (11)Tāpēc pienākas denonsēt partnerattiecību nolīgumu, kuru Eiropas Kopiena un Komoru Salu Savienība noslēgušas zivsaimniecības nozarē.

               (12)Līgums par Eiropas Savienību dod Komisijai pilnvaras nodrošināt Savienības ārējo pārstāvību. Tāpēc Komisijai Eiropas Savienības vārdā būtu jāpaziņo Komoru Salu Savienībai par zivsaimniecības nozarē noslēgtā ES un Komoru Salu partnerattiecību nolīguma denonsēšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo tiek denonsēts kopš 2008. gada 6. marta spēkā esošais Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību.

               2. pants

               Eiropas Komisija Eiropas Savienības vārdā paziņo Komoru Salu Savienībai par partnerattiecību nolīguma denonsēšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 290, 20.10.2006., 6. lpp.

                     (2)

                  OV C 324, 2.10.2015., 6. lpp.

                     (3)
                  OV L 135, 24.5.2017., 35. lpp.

                     (4)
                  OV L 185, 18.7.2017., 37. lpp.

                     (5)
                  OV L 91, 27.3.2014., 43. lpp.

                     (6)
                  Padomes 2006. gada 5. oktobra Regula (EK) Nr. 1563/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Komoru Salu Savienību (OV L 290, 20.10.2006., 6. lpp.).

                     (7)
                  Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (8)
                  Komisijas 2015. gada 1. oktobra Lēmums par trešās valsts informēšanu par iespējamību, ka tai var noteikt nesadarbīgas trešās valsts statusu cīņā pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (OV C 324, 2.10.2015., 6. lpp.).

                     (9)
                  Komisijas 2017. gada 23. maija Īstenošanas lēmums (ES) 2017/889, ar kuru Komoru Salu Savienību nosaka par nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valsti (OV L 135, 24.5.2017., 35. lpp.).

                     (10)
                  Padomes 2017. gada 11. jūlija Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1332, ar kuru attiecībā uz Komoru Salu Savienību groza Īstenošanas lēmumu 2014/170/ES, ar ko izveido nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstu (OV L 185, 18.7.2017., 37. lpp.).

                     (11)
                  Padomes 2014. gada 24. marta Īstenošanas lēmums, ar ko izveido NNN zvejas apkarošanā nesadarbīgu trešo valstu sarakstu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju  (OV L 91, 27.3.2014., 43. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0457

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās (Autentisks ir vienīgi teksts franču un holandiešu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)  /* COM/2009/0457 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.9.2009COM(2009) 457 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir vienīgi teksts franču un holandiešu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034, sastāv vai ir ražoti no tās un par ko 2006. gada 14. decembrī uzņēmums Monsanto Europe S.A. Nīderlandes kompetentajai iestādei iesniedza pieteikumu par laišanu tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Pievienotais priekšlikums attiecas arī uz citu tādu produktu laišanu tirgū, kas satur vai sastāv no kukurūzas MON 89034 un kas paredzēti tādai pašai lietošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EFSA”) 2008. gada 18. decembrī sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no kukurūzas MON 89034, kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (paredzēto lietojumu kontekstā).Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, 2009. gada 22. jūlijā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai tika iesniegts Komisijas lēmuma projekts, ar ko atļauj laist Kopienas tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034, sastāv vai ir ražoti no tās, lai komiteja par to balsotu. Komiteja atzinumu nesniedza – 14 dalībvalstis (167 balsis) nobalsoja par, 9 dalībvalstis (109 balsis) nobalsoja pret, 3 dalībvalstis (65 balsis) atturējās un viena dalībvalsts (4 balsis) nebija pārstāvēta.Tādējādi saskaņā ar 35. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1829/2003 un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums, kas attiecas uz veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā jāpieņem lēmums ar kvalificētu balsu vairākumu un jāinformē par to Parlaments.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir vienīgi teksts franču un holandiešu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[1] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Uzņēmums Monsanto Europe S.A. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu 2006. gada 14. decembrī iesniedza pieteikumu Nīderlandes kompetentajai iestādei, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kukurūzu MON 89034, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”).(2) Pieteikumā minēta arī citu tādu produktu laišana tirgū, kas satur kukurūzu MON 89034 vai sastāv no tās un paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu tajā ir iekļauti dati un informācija, kas vajadzīga atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[2], un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, ko veic saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. Tajā arī ietverts ietekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.(3) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EFSA”) 2008. gada 18. decembrī sniedza labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka ir maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur, sastāv vai ir ražoti no kukurūzas MON 89034 (“produkti”), kā minēts pieteikumā, tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide (paredzēto lietojumu kontekstā)[3]. Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EFSA , sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.(4) Turklāt EFSA atzinumā secināja, ka pieteicēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam.(5) Ņemot vērā šos apsvērumus, produktiem atļauja jāpiešķir.(6) Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[4], katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.(7) Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikai, pārtikas sastāvdaļām un barībai, kas satur kukurūzu MON 89034, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka produkti tiek izmantoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un citus produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un kam ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka minētos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.(8) Turklāt saskaņā ar EFSA atzinumu nav pamatoti paredzēt īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai īpašus nosacījumus vai ierobežojumus attiecībā uz pārtikas un barības izmantošanu un darbībām ar to, ieskaitot uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punkta e) apakšpunktā.(9) Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu produktiem jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.(10) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[5], 4. panta 6. punktā noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas sastāv no ĢMO vai satur tos.(11) Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[6].(12) Notika apspriedes ar pieteikuma iesniedzēju par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem.(13) Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificēti organismi un unikālais identifikatorsĢenētiski modificētai kukurūzai ( Zea mays L.) MON 89034, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators MON-89Ø34-3, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.2. pantsAtļaujaSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas ir piešķirtas šādiem produktiem:a) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3, sastāv vai ir ražotas no tās;b) barībai, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3, sastāv vai ir ražota no tās;c) produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.3. pants Marķējums1. Saskaņā ar marķēšanas prasībām Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.2. Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.4. pants Ietekmes uz vidi monitorings1. Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek noteikts un īstenots monitoringa plāns, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi, kā norādīts pielikuma h) punktā.2. Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai gada pārskatus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem.5. pantsKopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā ietverto informāciju iekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.6. pantsAtļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir uzņēmums Monsanto Europe S.A. , Beļģija, kas pārstāv uzņēmumu Monsanto Company , Amerikas Savienotās Valstis.7. pantsPiemērošanas termiņšŠo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.8. pantsAdresātsŠis lēmums ir adresēts Monsanto Europe S.A. , Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brussels – Beļģija.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājsNosaukums: Monsanto Europe S.A.Adrese: Avenue de Tervuren 270-272, B-1150 Brussels - BelgiumPārstāv uzņēmumu Monsanto Company – 800 N. Lindbergh Boulevard – St. Louis, Missouri 63167 – Amerikas Savienotās Valstis.b) Produktu apzīmējums un specifikācija(1) Pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3, sastāv vai ir ražotas no tās;(2) barība, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3, sastāv vai ir ražota no tās;(3) produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā kukurūza MON-89Ø34-3 rada Cry1A.105 un Cry2Ab2 proteīnus, kas aizsargā no dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem.c) Marķējums(1) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punkta konkrētām marķēšanas prasībām “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.(2) Uz šā lēmuma 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu MON-89Ø34-3 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.d) Noteikšanas metode-  Konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz kukurūzu MON-89Ø34-3;-  validēta sēklām Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  references materiāls: AOCS 0906-E, kas pieejams American Oil Chemists Society (AOCS) tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm/corn.cfm.e) Unikālais identifikatorsMON-89Ø34-3f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolā par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidībuBioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācija: skatīt [ aizpildīt, kad izziņos ].g) Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, izmantošanai vai darbībām ar tiemNav vajadzīgs.h) Monitoringa plānsIetekmes uz vidi monitoringa plāns, kas atbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.[Saite: internetā publicēts plāns ]i) Uzraudzības prasības pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturāNav vajadzīgs.Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. [1] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.[2] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042[4] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[5] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[6] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.