               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.5.2022
            COM(2022) 246 final
            2022/0168(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forumā attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 un 162, priekšlikumu par izmaiņām ANO Vispārējos tehniskos noteikumus (VTN) Nr. 2, priekšlikumu par jauniem ANO noteikumiem par atpakaļgaitas brīdinājuma signālu, priekšlikumu par jauniem ANO VTN par divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību, priekšlikumu jaunai konsolidētai rezolūcijai par ultrasmalku izplūdes gāzu daļiņu skaita mērīšanu lielas noslodzes transportlīdzekļiem un priekšlikumu par atļauju izstrādāt 4. grozījumu ANO VTN Nr. 3

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis ir priekšlikums lēmumam, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forumā (WP.29) attiecībā uz izmaiņu pieņemšanu pašreizējos Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) noteikumos un ANO vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN).

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.Pārskatītais 1958. gada nolīgums un Paralēlais nolīgums

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīguma vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) un Nolīguma par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) mērķis ir izstrādāt harmonizētas prasības, lai novērstu tehniskos šķēršļus mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībai starp ANO EEK līgumslēdzējām pusēm. To mērķis ir arī panākt, ka mehāniskie transportlīdzekļi nodrošina augstu drošības un vides aizsardzības līmeni.

               Nolīgumi ES stājās spēkā attiecīgi 1998. gada 24. martā un 2000. gada 15. februārī. WP.29 pārvalda abus.

               2.2. Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forums

               WP.29 piedāvā unikālu sistēmu pasaules mērogā harmonizētiem transportlīdzekļu noteikumiem. WP.29 ir pastāvīga darba grupa, kura darbojas ANO iestāžu sistēmā un kurai ir īpašas pilnvaras un īpašs reglaments. Tā darbojas kā globāls forums, kurā var risināt atklātas diskusijas par mehānisko transportlīdzekļu noteikumiem un par Pārskatītā 1958. gada nolīguma un Paralēlā nolīguma īstenošanu. Pilnvērtīgi piedalīties WP.29 darbībās un kļūt par WP.29 pārvaldīto transportlīdzekļu nolīgumu līgumslēdzēju pusi var jebkura ANO dalībvalsts un jebkura reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, ko izveidojušas valstis, kas ir ANO dalībnieces. Eiropas Savienība ir šo nolīgumu
                  1
                puse.

               ANO EEK WP.29 sanāksmes notiek trīs reizes gadā, t. i., martā, jūnijā un novembrī. Lai atspoguļotu tehnikas attīstību, katrā sanāksmē WP.29 var pieņemt:

               jaunus ANO noteikumus;

               jaunas ANO rezolūcijas;

               jaunus ANO VTN;

               izmaiņas ANO noteikumos un rezolūcijās saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu; kā arī

               izmaiņas ANO VTN un rezolūcijās saskaņā ar Paralēlo nolīgumu.

               Pirms katras WP.29 sanāksmes šīs izmaiņas vispirms apspriež tehniskā līmenī īpaši izveidotās WP.29 palīgstruktūrās.

               Pēc tam priekšlikumus WP.29 var pieņemt:

               ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu kvalificētu balsu vairākumu, kad runa ir par priekšlikumiem saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu vai arī

               ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu vienprātīgu balsojumu, kad runa ir par priekšlikumiem saskaņā ar Paralēlo nolīgumu.

               Pirms katras WP.29 sanāksmes ar Padomes lēmumu, kuru pieņem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktu, nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz:

               jauniem ANO noteikumiem, ANO VTN un ANO rezolūcijām; kā arī attiecībā uz

               izmaiņām, papildinājumiem un labojumiem ANO noteikumos, ANO VTN un ANO rezolūcijās.

               2.3. Paredzētais WP.29 akts

               No 2022. gada 21. līdz 24. jūnijam savā 187. sesijā WP.29 var pieņemt:

               priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 un 162;

               priekšlikumu par izmaiņām ANO Vispārējos tehniskos noteikumos (VTN) Nr. 2;

               priekšlikumu par jauniem ANO noteikumiem par atpakaļgaitas brīdinājuma signālu,

               priekšlikumu par jauniem ANO VTN par divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību;

               priekšlikumu par jaunu konsolidētu rezolūciju par ultrasmalku izplūdes gāzu daļiņu skaita mērīšanu lielas noslodzes transportlīdzekļiem; kā arī

               priekšlikumu par atļauju izstrādāt 4. grozījumu ANO VTN Nr. 3.

               3. SAVIENĪBAS VĀRDĀ IEŅEMAMĀ NOSTĀJA

               WP.29 sistēma stiprina transportlīdzekļu standartu starptautisko harmonizāciju. Šā mērķa sasniegšanā būtiska nozīme ir pārskatītajam 1958. gada nolīgumam. ES ražotāji var darboties atbilstoši vienotam tipa apstiprināšanas noteikumu kopumam, zinot, ka līgumslēdzējas puses atzīs ražojumus par atbilstīgiem savas valsts tiesību aktiem.

               Tas ir ļāvis ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārējo drošumu atcelt vairāk nekā 50 ES direktīvas un aizstāt tās ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar pārskatīto 1958. gada nolīgumu.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/858
                  2
                tiek izmantota līdzīga pieeja. Tajā paredzēti administratīvie noteikumi un tehniskās prasības visu jauno transportlīdzekļu, sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanai un laišanai tirgū. Ar minēto regulu noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu, iestrādāti ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas.

               Kad WP.29 būs pieņēmis priekšlikumu par jauniem ANO noteikumiem vai izmaiņām ANO noteikumos, ANO EEK izpildsekretārs par attiecīgo tiesību aktu paziņos līgumslēdzējām pusēm. Ja līgumslēdzējas puses, kas veido bloķējošo mazākumu, sešu mēnešu laikā neiebilst, akts stājas spēkā. Pēc tam katra līgumslēdzēja puse var transponēt aktu piemērojamajos valsts noteikumos. Eiropas Savienībā transponēšanas process tiek pabeigts tad, kad tiesību aktu publicē ES Oficiālajā Vēstnesī.

               Savienības nostāja ir jānosaka attiecībā uz šādiem tiesību aktiem:

               –priekšlikumi par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 un 162, lai atjauninātu noteikumus par:

               –stūres mehānismu;

               –smago transportlīdzekļu bremzēšanu;

               –pasažieru automobiļu bremzēšanu;

               –aizsargķiverēm un sejsegiem;

               –redzamiem piesārņotājiem un kompresijaizdedzes motoru jaudas mērīšanu (dīzeļmotoru dūmainību);

               –apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu;

               –kompresijaizdedzes un dzirksteļaizdedzes (LPG un CNG) motoru emisijām;

               –M un N kategorijas transportlīdzekļu troksni;

               –apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu mehāniskajos L3 transportlīdzekļos;

               –komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju riepām;

               –apgaismes un gaismas signālierīču uzstādīšanu (mopēdiem);

               –stūres iekārtu;

               –lietderīgās jaudas un 30 min. jaudas mērīšanu;

               –apgaismes un gaismas signālierīču uzstādīšanu lauksaimniecības traktoros;

               –bremžu maiņas detaļām;

               –transportlīdzekļiem ar elektrisku spēka pārvadu;

               –lauksaimniecības transportlīdzekļu riepām;

               –atjaunotām riepām komerciālajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm;

               –riepu rites pretestību, rites troksni un saķeri ar slapju virsmu;

               –gājēju drošību;

               –uzlabotām bērna ierobežotājsistēmām;

               –uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām;

               –sānu triecienu sadursmē ar stabu;

               –L kategorijas elektrotransportlīdzekļiem;

               –frontālu sadursmi ar uzsvaru uz ierobežotājsistēmām;

               –riepu spiediena pārraudzības sistēmām;

               –ISOFIX stiprinājumu sistēmām, ISOFIX augšējiem enkurstiprinājumiem un i-Size sēdvietām;

               –gaismas signālierīcēm;

               –ceļa apgaismes iekārtām;

               –atstarojošām ierīcēm;

               –automatizētām joslas saglabāšanas sistēmām; un

               –imobilaizeriem;

               –priekšlikums par izmaiņām ANO VTN Nr. 2, lai atjauninātu noteikumus par vispārēju motociklu emisiju mērīšanas ciklu;

               –priekšlikums par jauniem ANO noteikumiem par atpakaļgaitas brīdinājuma signālu,

               –priekšlikums par jauniem ANO VTN par divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību; kā arī

               –priekšlikums par jaunu konsolidētu rezolūciju par ultrasmalku izplūdes gāzu daļiņu skaita mērīšanu lielas noslodzes transportlīdzekļiem.

               Par šiem priekšlikumiem WP.29 plāno balsot 2022. gada 21.–24. jūnija sanāksmē.

               Turklāt ir jānosaka Savienības nostāja attiecībā uz:

               –priekšlikumu par atļauju izstrādāt 4. grozījumu ANO Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 3 par motociklu bremzēšanu;

               –priekšlikumiem pamatnostādnēm, ieteikumiem un jaunām testēšanas metodēm, kuras attiecas uz automatizētām vadīšanas sistēmām;

               –priekšlikumiem noteikumiem par kiberdrošību un programmatūras atjauninājumiem;

               –priekšlikumu grozījumiem interpretācijas dokumentā par kiberdrošību; kā arī

               –priekšlikumu grozījumiem “unikālā identifikatora moduļa specifikācijās un piemērošanas vadlīnijās”.

               Savienībai minētie akti būtu jāatbalsta, jo tie atbilst Savienības vienotā tirgus politikai attiecībā uz autobūves nozari un ir saskanīgi ar Savienības transporta, klimata un enerģētikas politiku.

               Visiem minētajiem aktiem ir ļoti pozitīva ietekme uz ES autobūves nozares konkurētspēju un starptautisko tirdzniecību. Pozitīvs balsojums par šiem tiesību aktiem veicinātu tehnoloģisko progresu, sniegtu apjomradītus ietaupījumus, novērstu vienotā tirgus sadrumstalotību un nodrošinātu automobiļu standartu vienādu piemērošanu visā Savienībā.

               Šim priekšlikumam neatkarīgu ekspertu atzinums nav vajadzīgs. Tomēr šo priekšlikumu izskatīs Mehānisko transportlīdzekļu tehniskā komiteja.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1. Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1. Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punkts paredz, ka Padome pieņem lēmumus, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, ir juridiskas sekas. Šis jēdziens ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2. Piemērošana konkrētajā gadījumā

               WP.29 ir struktūra, kurā ANO EEK līgumslēdzējas puses apspriež Pārskatītā 1958. gada nolīguma un Paralēlā nolīguma īstenošanu.

               Akti, kurus WP.29 tiek aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām.

               Paredzētajā aktā iekļautie ANO noteikumi būs Savienībai saistoši. Kopā ar ANO VTN un ANO rezolūcijām tie varēs būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas jomā.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2. Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.
                     Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura.

               Paredzētajam aktam var būt divi mērķi vai komponenti, no kuriem vienu var identificēt kā galveno, bet otru — kā papildinošu. Šādā gadījumā lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, ir jābalsta uz vienu materiālo juridisko pamatu, proti, uz galveno vai dominējošo mērķi vai komponentu.

               4.2.2. Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs ir tiesību aktu tuvināšana. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 114. pants.

               4.3. Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 114. pantam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2022/0168 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forumā attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 un 162, priekšlikumu par izmaiņām ANO Vispārējos tehniskos noteikumus (VTN) Nr. 2, priekšlikumu par jauniem ANO noteikumiem par atpakaļgaitas brīdinājuma signālu, priekšlikumu par jauniem ANO VTN par divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību, priekšlikumu jaunai konsolidētai rezolūcijai par ultrasmalku izplūdes gāzu daļiņu skaita mērīšanu lielas noslodzes transportlīdzekļiem un priekšlikumu par atļauju izstrādāt 4. grozījumu ANO VTN Nr. 3

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, lasītu saistībā ar  tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 97/836/EK
                  4
                Savienība ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”). Pārskatītais 1958. gada nolīgums stājās spēkā 1998. gada 24. martā.

               (2)Ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK
                  5
                Savienība ir pievienojusies Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”). Paralēlais nolīgums stājās spēkā 2000. gada 15. februārī.

               (3)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/858
                  6
                noteikti administratīvie noteikumi un tehniskās prasības visu jauno transportlīdzekļu, sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanai un laišanai tirgū. Ar minēto regulu noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāti ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas.

               (4)Atbilstīgi Pārskatītā 1958. gada nolīguma 1. pantam un Paralēlā nolīguma 6. pantam ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forums (WP.29) drīkst pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO noteikumos, ANO VTN un ANO rezolūcijās, kā arī priekšlikumus par jauniem ANO noteikumiem, ANO VTN un ANO rezolūcijām attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu. Turklāt atbilstīgi minētajiem noteikumiem ANO EEK WP.29 var pieņemt priekšlikumus par atļaujām izstrādāt ANO VTN grozījumus vai izstrādāt jaunus ANO VTN un drīkst pieņemt priekšlikumus par pilnvarojumu pagarināšanu attiecībā uz ANO VTN.

               (5)No 2022. gada 21. līdz 24. jūnijam ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules foruma 187. sesijā WP.29 var pieņemt: priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 un 162; priekšlikumu par izmaiņām ANO Vispārējos tehniskos noteikumos (VTN) Nr. 2; priekšlikumu par jauniem ANO noteikumiem par atpakaļgaitas brīdinājuma signālu, priekšlikumu par jauniem ANO VTN par divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību; un priekšlikumu par jaunu konsolidētu rezolūciju par ultrasmalku izplūdes gāzu daļiņu skaita mērīšanu lielas noslodzes transportlīdzekļiem. Turklāt ANO EEK WP.29 ir jāpieņem priekšlikums par atļauju izstrādāt 4. grozījumu ANO Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 3 par motociklu bremzēšanu.

               (6)ANO noteikumi būs Savienībai saistoši. Kopā ar ANO VTN un ANO rezolūcijām tie būtiski ietekmēs Savienības tiesību aktu saturu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas jomā. Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas attiecībā uz minēto priekšlikumu pieņemšanu Savienības vārdā jāieņem WP.29.

               (7)Lai atspoguļotu pieredzi un tehnikas attīstību, ir jāgroza vai jāpapildina prasības saistībā ar dažiem aspektiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO Noteikumi Nr. 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157, 162 un ANO Vispārējie tehniskie noteikumi (VTN) Nr. 2.

               (8)Lai atspoguļotu tehnikas attīstību, uzlabotu transportlīdzekļu drošību un samazinātu vidisko pēdu, ir jāpieņem jauni ANO noteikumi par atpakaļgaitas brīdinājuma signālu, jauni ANO VTN par divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību un jauna konsolidēta rezolūcija par ultrasmalku izplūdes gāzu daļiņu skaita mērīšanu lielas noslodzes transportlīdzekļiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules foruma 187. sesijā, kura notiks no 2022. gada 21. līdz 24. jūnijam, ir balsojumā atbalstīt šā lēmuma pielikumā uzskaitītos priekšlikumus.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     priekšsēdētājs

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (Pārskatītais 1958. gada Nolīgums) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).Padomes Lēmums 2000/125/EK (2000. gada 31. janvāris) par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (Paralēlais nolīgums) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (Pārskatītais 1958. gada Nolīgums) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2000/125/EK (2000. gada 31. janvāris) par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (Paralēlais nolīgums ) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/858 (2018. gada 30. maijs) par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 715/2007 un (EK) Nr. 595/2009 un atceļ Direktīvu 2007/46/EK (OV L 151, 14.6.2018., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 31.5.2022
            COM(2022) 246 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forumā attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 12, 13, 13-H, 22, 24, 48, 49, 51, 53, 54, 74, 79, 85, 86, 90, 100, 106, 109, 117, 127, 129, 131, 135, 136, 137, 141, 145, 148, 149, 150, 157 un 162, priekšlikumu par izmaiņām ANO Vispārējos tehniskos noteikumus (VTN) Nr. 2, priekšlikumu par jauniem ANO noteikumiem par atpakaļgaitas brīdinājuma signālu, priekšlikumu par jauniem ANO VTN par divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību, priekšlikumu jaunai konsolidētai rezolūcijai par ultrasmalku izplūdes gāzu daļiņu skaita mērīšanu lielas noslodzes transportlīdzekļiem un priekšlikumu par atļauju izstrādāt 4. grozījumu ANO VTN Nr. 3

               PIELIKUMS

                        Noteikumu Nr.

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce
                           1

                        12

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 12 (Stūres iekārta) 05. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 8. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/18, kas grozīts ar ziņojuma II pielikumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/69

                        13

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 13 (Smago transportlīdzekļu bremžu sistēma) 11. grozījumu sērijas 19. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 82. punkts, balstīts uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/9

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/77

                        13

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 13 (Smago transportlīdzekļu bremžu sistēma) 12. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 82. punkts, balstīts uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/9

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/78

                        13-H

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 13-H (Vieglo transportlīdzekļu bremzes) 4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 83. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/10, kas grozīts ar GRVA-12-24

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/79

                        22

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 22 (Aizsargķiveres) 06. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 16. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/24, kas grozīts ar ziņojuma III pielikumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/63

                        24

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 24 (Redzami piesārņotāji, kompresijaizdedzes motoru jaudas mērīšana (dīzeļmotoru dūmainība)) 03. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, 35. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/4

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/73

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 06. grozījumu sērijas 16. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 17., 31. un 33. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/16, kas grozīts ar GRE-85-23, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/18, kas grozīts ar GRE-85-33 un ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/5/Rev.2, kas grozīts ar GRE-85-26

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/89

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 07. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 17., 31. un 33. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/16, kas grozīts ar GRE-85-23, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/18, kas grozīts ar GRE-85-33, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/5/Rev.2, kas grozīts ar GRE-85-26

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/90

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 08. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 17., 31. un 33. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/16, kas grozīts ar GRE-85-23, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/18, kas grozīts ar GRE-85-33 un ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/5/Rev.2, kas grozīts ar GRE-85-26

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/91

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 03. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 20. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/17, kas grozīts ar GRE-85-12 un ziņojuma 19. punktu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/95

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 04. grozījumu sērijas 21. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 20. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/17, kas grozīts ar GRE-85-12 un ziņojuma 19. punktu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/96

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 05. grozījumu sērijas 16. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 20. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/17, kas grozīts ar GRE-85-12 un ziņojuma 19. punktu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/97

                        49

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 49 (Kompresijaizdedzes un dzirksteļaizdedzes (LPG un CNG) dzinēju emisijas) 07. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, 29. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/3 un GRPE-85-47, kas grozīts ar IV pielikumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/74

                        51

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 51 (M un N kategorijas transportlīdzekļu troksnis) 03. grozījumu sērijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72 un ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/22, kas grozīts ar 5. punktu ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/4, kas grozīts ar GRBP-75-37, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/3, kas grozīts ar GRBP-75-36 un 4. punktu ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/8, kas grozīts ar 6. punktu ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, GRBP-74-40, kas grozīts ar 9. punktu ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/84

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 01. grozījumu sērijas 23. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 23. punkts, ECE/TRANS/WP.29/GRE/83, 36. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/19 un ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/13/Rev.1, kas grozīts ar GRE-83-51

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/98

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 02. grozījumu sērijas 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 24. punkts, ECE/TRANS/WP.29/GRE/83, 36. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/20 un ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/13/Rev.1, kas grozīts ar GRE-83-51

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/99

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 03. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 24. punkts, ECE/TRANS/WP.29/GRE/83, 36. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/20 un ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/13/Rev.1, kas grozīts ar GRE-83-51

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/100

                        54

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 54 (Komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju riepas) sākotnējās grozījumu sērijas 25. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/6 un ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/13, kas grozīts ar GRBP-75-31-Rev.2

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/85

                        74

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 74 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana mopēdiem) 01. grozījumu sērijas 14. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 25. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/21

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/101

                        74

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 74 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana mopēdiem) 02. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 25. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/21

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/102

                        79

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 79 (Stūres iekārta) 03. grozījumu sērijas 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 65–66. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/6, kas grozīts ar GRVA-12-43, un ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/11, kas grozīts ar GRVA-12-19

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/80

                        79

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 79 (Stūres iekārta) 04. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 65–66. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/6, kas grozīts ar GRVA-12-43, un ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/11, kas grozīts ar GRVA-12-19

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/81

                        85

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 85 (Lietderīgās jaudas un 30 minūšu jaudas mērīšana) 11. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, 37. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/5, kas grozīts ar GRPE-85-11 un sesijas laikā izklāstīts V pielikumā

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/75

                        86

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 86 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana lauksaimniecības transportlīdzekļiem) 01. grozījumu sērijas 4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 26. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/22

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/103

                        86

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 86 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana lauksaimniecības transportlīdzekļiem) 02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 26. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/22

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/104

                        90

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 90 (Bremžu sistēmas rezerves daļas) 02. grozījumu sērijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 90. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2021/29, kas grozīts ar GRVA-12-16

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/82

                        100

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 100 (Elektriska spēka pārvada transportlīdzekļi) 03. sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 17. punkts, pamatojoties uz GRSP-70-26, kas izklāstīts ar ziņojuma V pielikumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/64

                        106

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 106 (Lauksaimniecības transportlīdzekļu un to piekabju riepas) sākotnējās grozījumu sērijas 20. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/7

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/86

                        109

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 109 (Atjaunotas riepas komerciālajiem transportlīdzekļiem un to piekabēm) 11. papildinājuma 1. redakciju

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/72, 18. un 19. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/18 un ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/16, kas grozīts ar ziņojuma IV pielikumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/7/Rev.1

                        117

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 117 (Riepu rites pretestība, rites troksnis un saķere ar slapju ceļu) jaunu 03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/72, 23. punkts, un ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, pamatojoties uz GRBP-74-33-Rev.1, ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2021/17, kas grozīts ar GRBP-74-31-Rev.1 un GRBP-75- 25-Rev.1

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/83

                        127

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 127 (Gājēju drošība) 03. grozījumu sēriju

                         ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 18. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/28, kas grozīts ar ziņojuma V pielikumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/70

                        129

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 129 (Uzlabotās bērna ierobežotājsistēmas) 03. grozījumu sērijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 20. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/7, kas grozīts ar ziņojuma VI pielikumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/65

                        131

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 131 (Uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 72. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/7, kas grozīts ar GRVA-12-49 (izklāstīts GRVA-12-50/Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/76

                        135

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 135 (Sānu trieciens sadursmē ar stabu (PSI)) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 23. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/21, kas nav grozīts

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/71

                        136

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 136 (L kategorijas elektrotransportlīdzekļi) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 24. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/22, kas grozīts ar ziņojuma VII pielikumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/72

                        137

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 137 (Frontāla sadursme ar uzsvaru uz ierobežotājsistēmām) 01. grozījumu sērijas 4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 26. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/23, kas nav grozīts

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/66

                        137

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 137 (Frontāla sadursme ar uzsvaru uz ierobežotājsistēmām) 02. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 26. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/23, kas nav grozīts

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/67

                        141

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 141 (Riepu spiediena pārraudzības sistēma) 01. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/2, kas grozīts ar GRBP-75-10 un GRBP-75-33

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/87

                        145

                        Priekslikums par ANO Noteikumu Nr. 145 (ISOFIX stiprinājumu sistēmas, ISOFIX augšējie enkurstiprinājumi un i-Size sēdvietas) sākotnējās redakcijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSP/70, 27. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2021/27, kas nav grozīts

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/68

                        148

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 148 (Gaismas signālierīces) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 9. un 33. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/13, kas grozīts ar GRE-85-09 un GRE-85-13, un ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/5/Rev.2, kas grozīts ar GRE-85-26

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/92

                        149

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 149 (Ceļa apgaismes iekārtas) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 12. un 31. punkts, un ECE/TRANS/WP.29/GRE/83, 36. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/14, kas grozīts ar GRE-85-09 un GRE-85-14, ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/18, kas grozīts ar GRE-85-33 un ECE/TRANS/WP.29/GRE/2020/13/Rev.1, kas grozīts ar GRE-83-51

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/2022/4

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/93,

                        WP.29-187-05

                        150

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 150 (Atstarojošās ierīces) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRE/85, 15. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRE/2021/15, kas grozīts ar GRE-85-15

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/94

                        157

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 157 (Automatizētas joslas saglabāšanas sistēmas) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 30. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/3, ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/4, kas abi grozīti ar GRVA-12-52

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/59

                        162

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 162 (Imobilaizeri) sākotnējās grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRSG/102, pamatojoties uz GRSG-123-04

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/110

                        Jauni noteikumi

                        Priekšlikums par jauniem ANO noteikumiem par atpakaļgaitas brīdinājuma signālu

                        ECE/TRANS/WP.29/GRBP/73, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRBP/2022/5, kas grozīts ar GRBP-75-13

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/88

                        Vispārējo tehnisko noteikumu Nr.

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce

                        2

                        Priekšlikums par jaunu 5. grozījumu ANO VTN Nr. 2 (Vispārējs motociklu emisiju mērīšanas cikls (WMTC))

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, 50. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/6, kas grozīts ar GRPE-85-38, kā izklāstīts 2. papildinājumā

                        Priekšlikums par tehnisko ziņojumu par jaunu 5. grozījumu izstrādi ANO VTN Nr. 2 (Vispārējs motociklu emisiju mērīšanas cikls (WMTC))

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, 50. punkts

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/108

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/109

                        Jauni VTN

                        Priekšlikums par jauniem ANO VTN par divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, 52. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2022/7, kas grozīts ar GRPE-85-39, kā izklāstīts 3. papildinājumā

                        Priekšlikums par tehnisko ziņojumu par jaunu ANO VTN izstrādi attiecībā uz divriteņu un trīsriteņu transportlīdzekļu piesārņojuma kontroles ierīču ilgizturību

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, 52. punkts

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/106

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/107

                        Dažādi

                        Nosaukums darba kārtībā

                        Dokumenta atsauce

                        Konsolidētā rezolūcija

                        Priekšlikums par jaunu konsolidētu rezolūciju par ultrasmalku izplūdes gāzu daļiņu skaita mērīšanu lielas noslodzes transportlīdzekļiem

                        ECE/TRANS/WP.29/GRPE/85, 46. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2021/17, kas grozīts ar GRPE-85-04-Rev.1, kā izklāstīts 1. papildinājumā

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/105

                        Atļauja

                        Atļauja izstrādāt 4. grozījumu ANO Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 3 (Motociklu bremzēšana)

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/47/Rev.1

                        Vadlīnijas/pamatnostādnes

                        Priekšlikums pamatnostādnēm un ieteikumiem attiecībā uz drošības prasībām automatizētām transportlīdzekļa vadīšanas sistēmām

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/56

                        Pamatdokuments

                        Priekšlikums par automatizētas transportlīdzekļa vadīšanas jaunas novērtēšanas/testēšanas metodes otro redakciju – pamatdokuments

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 24. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/2, kas grozīts ar GRVA-12-12 un kā izklāstīts WP.29-186-09

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/57

                        Vadlīnijas/pamatnostādnes

                        Priekšlikums par automatizētas transportlīdzekļa vadīšanas jaunu novērtēšanas/testēšanas metodi (NATM), vadlīnijas automatizētas transportlīdzekļa vadīšanas sistēmu apstiprināšanai

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/58

                        Ieteikums

                        Priekšlikums ieteikumiem attiecībā uz vienotiem noteikumiem par kiberdrošību un programmatūras atjauninājumiem

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 47. punkts, balstīts uz ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2022/5

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/60

                        Interpretācijas dokuments

                        Priekšlikums grozījumiem ANO Noteikumu Nr. 155 (Kiberdrošība un kiberdrošības pārvaldības sistēma) interpretācijas dokumentā ECE/TRANS/WP.29/2021/59

                        ECE/TRANS/WP.29/GRVA/12, 46. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/2021/59, kas grozīts ar GRVA-12-37

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/61

                        Vadlīnijas/pamatnostādnes

                        Priekšlikums grozījumiem dokumentā “Unikālā identifikatora (UI) moduļa specifikācijas un piemērošanas vadlīnijas”

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/77 ECE/TRANS/WP.29/1161, 70. punkts, pamatojoties uz ECE/TRANS/WP.29/2019/77, kas grozīts ar WP.29-185-13

                        ECE/TRANS/WP.29/2022/62

                     (1)

                        Visi tabulā minētie dokumenti ir pieejami šeit:
                  (WP.29) Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas pasaules forums (187. sesija)
                   ANO EEK


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.6.2022
            COM(2022) 259 final
            2022/0175(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz grozījumiem Lēmumā Nr. 3/2019 (2019. gada 17. septembris) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1. Priekšlikuma priekšmets

               Šajā Komisijas lēmumā ietverts priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Savienībai jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā par grozījumiem Lēmumā Nr. 3/2019 par pārejas posma pasākumu pieņemšanu saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā Partnerattiecību nolīguma starp ES un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu
                  1
                95. panta 4. punktu (“Kotonū partnerattiecību nolīgums” jeb “KPN”) (“lēmums par pārejas posma pasākumiem”)
                  2
               . Pēdējo minēto lēmumu pirmo reizi grozīja ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020
                  3
               , ar ko pagarina Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanu līdz 2021. gada 30. novembrim. Tika panākta vienošanās par otru pagarinājumu līdz 2022. gada 30. jūnijam saskaņā ar 2021. gada 26. novembra Lēmumu Nr. 3/2021
                  4
               . Komisija ierosina vēlreiz pagarināt visu Kotonū partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanu līdz 2022. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā vai tiek provizoriski piemērots jaunais partnerattiecību nolīgums starp Savienību un ĀKK valstīm, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.Kotonū Partnerattiecību nolīgums

               Kopš 2000. gada Kotonū partnerattiecību nolīgums ir bijis satvars ES attiecībām ar 79 ĀKK valstīm. Nolīgums tika noslēgts uz 20 gadiem — no 2000. gada 1. marta līdz 2020. gada 29. februārim. Tas tika pārskatīts 2005. un 2010. gadā.

               Ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 2019. gada 17. decembrī Kotonū partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošana tika pagarināta līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunais partnerattiecību nolīgums starp Savienību un ĀKK valstīm, atkarībā no tā, kas notiek agrāk. Pēdējo minēto lēmumu pirmo reizi grozīja ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020
                  5
               , ar ko pagarina Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanu līdz 2021. gada 30. novembrim. Tika panākta vienošanās par otru pagarinājumu līdz 2022. gada 30. jūnijam saskaņā ar 2021. gada 26. novembra Lēmumu Nr. 3/2021
                  6
               .

               Sarunas par jaunu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu tika uzsāktas 2018. gada septembrī. Galvenie sarunu vedēji 2021. gada 15. aprīlī parafēja jaunā partnerattiecību nolīguma tekstu starp Savienību un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu organizācijas (OACPS) locekļiem. Komisija vēlāk Padomei nosūtīja priekšlikumu parakstīšanai. Sarunas tika atsāktas par nolīguma juridisko būtību. Tomēr teksts, kurā ietvertas izmaiņas, kas saistītas ar juridisko raksturu, ir apturēts ĀKK Padomes darba grupas līmenī. Ir kļuvis skaidrs, ka ES Padomes līmenī notiekošo diskusiju rezultātā netiks noslēgts jauns nolīgums, kas būtu gatavs piemērošanai līdz Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanas pašreizējam beigu termiņam, proti, 2022. gada 30. jūnijam. Šī situācija ES un ĀKK attiecībās radītu vakuumu, kurš ir jāaizpilda.

               2.2.ĀKK un ES Ministru padome

                  ĀKK un ES Ministru padome ir ministru līmeņa struktūra, kas izveidota ar nolīgumu (KPN 15. pants). Tās sastāvā no vienas puses ir Eiropas Savienības Padomes locekļi un Eiropas Komisijas locekļi, no otras puses – pa vienam valdību pārstāvošam loceklim no katras ĀKK valsts. Ministru padomes funkcijas cita starpā ietver lēmumu pieņemšanu, kuri ir nepieciešami, lai varētu īstenot un izpildīt KPN. Ministru padomes lēmumus pieņem, pusēm savstarpēji vienojoties. Lai lēmumi būtu spēkā, klātesošiem jābūt i) pusei no Eiropas Savienības Padomes locekļiem (t. i., 14 ministriem no ES dalībvalstīm), ii) vienam Komisijas loceklim un iii) divām trešdaļām locekļu, kuri pārstāv ĀKK valstu valdības (t. i., valdības locekļiem no 55 dažādām ĀKK valstīm).

               2.3.Pārejas pasākumi

               KPN 95. panta 4. punkta otrajā daļā noteikts: “Ministru padome pieņem pārejas posma pasākumus, kas var būt nepieciešami, kamēr stājas spēkā jaunais Nolīgums.” Saskaņā ar KPN 95. panta 4. punkta otro daļu pārejas posma pasākumus var piemērot, lai pagarinātu visa KPN vai tā daļu piemērojamību līdz jaunā nolīguma piemērošanas datumam (provizoriska piemērošana vai stāšanās spēkā). Lai saglabātu juridisko, politisko un institucionālo nepārtrauktību ar ĀKK, ņemot vērā, ka jaunais nolīgums nekļūs piemērojams līdz spēkā esošā tiesiskā regulējuma termiņa beigām, pieņemtie pārejas posma pasākumi ir jāpagarina, lai turpinātu spēkā esošā nolīguma piemērošanu.

               2.4.ĀKK un ES Vēstnieku komitejas pieņemto pārejas posma pasākumu grozījumi

                  Saskaņā ar KPN 95. panta 4. punktu lēmumu par pārejas posma pasākumiem pieņem ĀKK un ES Ministru padome. Tomēr saskaņā ar KPN 15. panta 4. punktu Ministru padome var deleģēt pilnvaras Vēstnieku komitejai. Šajā nolūkā Ministru padome 2019. gada 23. maijā deleģēja Vēstnieku komitejai pilnvaras pieņemt lēmumu par pārejas posma pasākumiem
                     7
                  . Saskaņā ar KPN 16. panta 2. punktu Vēstnieku komiteja var pieņemt vai grozīt lēmumus, kas ir Pusēm saistoši, ievērojot Ministru padomes piešķirtās pilnvaras.

                  Saskaņā ar Vēstnieku komitejas reglamenta
                     8
                   1. pantu tā regulāri rīko sanāksmes, jo īpaši, lai sagatavotu Ministru padomes sanāksmes un vajadzības gadījumā — pēc kādas puses lūguma. Ņemot vērā šo elastību, Vēstnieku komiteja var nodrošināt, lai grozījumi lēmumā par pārejas posma pasākumiem tiktu pieņemti laikus un ne vēlāk kā 2022. gada jūnija vidū.

                  Tāpēc ĀKK un ES Vēstnieku komitejai vienā no savām sanāksmēm ir jāpieņem grozījumi lēmumā par pārejas posma pasākumiem (“paredzētais akts”). Paredzētā akta mērķis ir vēlreiz pagarināt visa Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanu līdz 2022. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā jaunais partnerattiecību nolīgums starp Savienību un ĀKK valstīm vai kad to sāk piemērot provizoriski, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

                  Komisija ierosina grozīt pašreizējo lēmumu par KPN pārejas pasākumu, lai pagarinātu Kotonū partnerattiecību nolīguma piemērošanu līdz 2022. gada 31. decembrim, ja vien jaunais nolīgums nestājas spēkā vai netiek provizoriski piemērots pirms minētā datuma.

                  Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosinātā Savienības nostāja ir jāpieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejas sesijā.

               4.Juridiskais pamats

               4.4.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  9
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Saskaņā ar 2000. gada 23. jūnijā Kotonū parakstītā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punkta otro daļu pārejas posma pasākumus var piemērot, lai pagarinātu visa KPN vai tā daļu piemērojamību līdz jaunā nolīguma piemērošanas datumam (provizoriska piemērošana vai stāšanās spēkā pēc tam, kad to ratificējušas visas puses). Proti, “Ministru padome pieņem pārejas posma pasākumus, kas var būt nepieciešami, kamēr stājas spēkā jaunais Nolīgums.”

               Tāpēc ir skaidrs, ka akts, ko ir aicināta pieņemt ĀKK un ES Vēstnieku komiteja, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais Vēstnieku komitejas akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar nolīguma 15. un 16. pantu.

               Vēstnieku komiteja ir struktūra, kas izveidota saskaņā ar Kotonū partnerattiecību nolīguma 16. pantu.

               Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir Kotonū partnerattiecību nolīguma līgumslēdzēja puse un tādējādi tai būs saistošs paredzētais Vēstnieku komitejas lēmums.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz KPN darbību kopumā, pagarinot tā piemērošanu pēc paredzētā termiņa beigām. Tāpēc Padomes lēmuma materiālais juridiskais pamats jānosaka, ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīgumu kopumā
                  10
               .

               KPN ir noslēgts kā asociācijas nolīgums, un tādējādi tas bija balstīts uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 310. pantu, kas ir līdzvērtīgs LESD 217. pantam. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 217. pants.

               4.3. Secinājumi

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz KPN darbību kopumā, pagarinot tā piemērošanu pēc paredzētā termiņa beigām. Tāpēc Padomes lēmuma materiālais juridiskais pamats jānosaka, ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīgumu kopumā
                  11
               .

               KPN ir noslēgts kā asociācijas nolīgums, un tādējādi tas bija balstīts uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 310. pantu, kas ir līdzvērtīgs LESD 217. pantam. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 217. pants.

               2022/0175 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā attiecībā uz grozījumiem Lēmumā Nr. 3/2019 (2019. gada 17. septembris) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (“ĀKK”), no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”)
                  12
                tika parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū. ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī, un tas ir jāpiemēro līdz 2022. gada 30. jūnijam saskaņā ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 (2019. gada 17. decembris) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (“lēmums par pārejas posma pasākumiem”)
                  13
               , kas grozīts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2021 (2021. gada 26. novembris), lai grozītu ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu.

               (2)Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punkta pirmo daļu 2018. gada septembrī tika sāktas sarunas par jaunu ĀKK un ES partnerattiecību nolīgumu. Jaunais nolīgums nebūs gatavs piemērošanai līdz pašreizējā partnerattiecību nolīguma termiņa beigām. Tādēļ tiek uzskatīts par nepieciešamu grozīt Lēmumu Nr. 3/2019 par pārejas posma pasākumiem, lai vēlreiz pagarinātu spēkā esošā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma noteikumu piemērošanu.

               (3)ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punkta otrajā daļā paredzēts, ka Ministru padome pieņem pārejas posma pasākumus, kas var būt nepieciešami, kamēr stājas spēkā jaunais nolīgums.

               (4)Saskaņā ar KPN 15. panta 4. punktu ĀKK un ES Ministru padome 2019. gada 23. maijā deleģēja ĀKK un ES Vēstnieku komitejai pilnvaras pieņemt pārejas posma pasākumus. ĀKK un ES Vēstnieku komitejai ir jārīko regulārā sanāksme, kurā tā pieņems lēmumu grozīt pārejas posma pasākumus saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā, jo paredzētais akts Savienībai būs saistošs.

               (6)ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma noteikumus turpinās piemērot, lai uzturētu attiecību nepārtrauktību starp Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un ĀKK valstīm, no otras puses. Līdz ar to grozītie pārejas posma pasākumi nav paredzēti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma grozījumiem, kā noteikts 95. panta 3. punktā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Vēstnieku komitejā saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu, paredz grozīt Lēmumu Nr. 3/2019 par pārejas posma pasākumiem, lai pagarinātu ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma visu noteikumu piemērošanu līdz 2022. gada 31. decembrim vai līdz jaunā partnerattiecību nolīguma starp Savienību un ĀKK valstīm spēkā stāšanās vai provizoriskas piemērošanas brīdim atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (2002. gada 19. decembris) par Partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (OV L 65, 8.3.2003., 27. lpp.).

                     (2)

                        ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2019 (2019. gada 17. decembris) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2020/2].

                     (3)

                        ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 2/2020 (2020. gada 4. decembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu.

                     (4)

                        ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2021 (2021. gada 26. novembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu.

                     (5)

                        ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 2/2020 (2020. gada 4. decembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu.

                     (6)

                        ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2021 (2021. gada 26. novembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu.

                     (7)

                        ĀKK un ES Ministru padomes Lēmums Nr. 1/2019 (2019. gada 23. maijs) par pilnvaru deleģēšanu ĀKK un ES Vēstnieku komitejai par lēmumu pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2019/920] (OV L 146, 5.6.2019., 114. lpp.).

                     (8)

                        ĀKK un ES Ministru padomes Lēmums Nr. 3/2005 (2005. gada 8. marts) par ĀKK un ES Vēstnieku komitejas reglamenta pieņemšanu (OV L 95, 14.4.2005., 51. lpp.).

                     (9)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI-EU-C-2014-2258, 61.–64. punkts.

                     (10)

                        Sk. jo īpaši spriedumu lietā C-244/17 Komisija/Padome (“Kazahstāna”) [ECLI:EU:C:2018:662], 40. lpp., un minēto judikatūru.

                     (11)

                        Sk. jo īpaši spriedumu lietā C-244/17 Komisija/Padome (“Kazahstāna”) [ECLI:EU:C:2018:662], 40. lpp., un minēto judikatūru.

                     (12)

                        Nolīgums (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.), kas grozīts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. jūnijā parakstīts Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kurš 2010. gada 22. jūnijā parakstīts Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp).

                     (13)

                        ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2019 (2019. gada 17. decembris) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2020/2].


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.6.2022
            COM(2022) 282 final
            2022/0179(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1998. gada 3. maijā Padome nolēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Portugāle, Austrija un Somija ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 1999. gada 1. janvārī. Dānija un Apvienotā Karaliste izmantoja klauzulas par tiesībām nepiedalīties, un tāpēc Padome šīs valstis nevērtēja. Grieķiju un Zviedriju Padome atzina par dalībvalstīm ar izņēmuma statusu.

               2000. gada 19. jūnijā Padome nolēma, ka Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2001. gada 1. janvārī. Valstis, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā (Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija), saskaņā ar attiecīgā Pievienošanās akta 4. pantu ir dalībvalstis ar izņēmuma statusu.

               2006. gada 11. jūlijā Padome nolēma, ka Slovēnija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2007. gada 1. janvārī.

               Bulgārija un Rumānija, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2007. gada 1. janvārī, saskaņā ar attiecīgā Pievienošanās akta 5. pantu ir dalībvalstis ar izņēmuma statusu.

               2007. gada 10. jūlijā Padome nolēma, ka Kipra un Malta ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2008. gada 1. janvārī.

               2008. gada 8. jūlijā Padome nolēma, ka Slovākija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2009. gada 1. janvārī.

               2010. gada 13. jūlijā Padome nolēma, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2011. gada 1. janvārī.

               Horvātija, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2013. gada 1. jūlijā, saskaņā ar Pievienošanās akta 5. pantu ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu.

               2013. gada 9. jūlijā Padome nolēma, ka Latvija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2014. gada 1. janvārī.

               2014. gada 23. jūlijā Padome nolēma, ka Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2015. gada 1. janvārī.

               Saskaņā ar 140. panta 1. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) vismaz reizi divos gados vai pēc pieprasījuma, ko iesniedz dalībvalsts ar izņēmuma statusu, Komisija un Eiropas Centrālā banka sniedz ziņojumus Padomei par panākumiem, ko guvušas dalībvalstis ar izņēmuma statusu, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomiskās un monetārās savienības izveidi.

               Komisijai, pamatojoties uz savu un ECB ziņojumu un ievērojot Līguma 140. panta 2. punktā noteikto procedūru, būtu jāiesniedz Padomei priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko atceļ izņēmuma statusu dalībvalstīm, kuras ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus.

               Komisijas un ECB konverģences ziņojumi tika publiskoti 2022. gada 1. jūnijā. Minētajos ziņojumos ir vērtēta Horvātijas tiesību aktu, tai skaitā tās centrālās bankas statūtu, saderība ar Līguma 130. un 131. pantu un ECBS un ECB statūtiem.

               Ziņojumos, balstoties uz konverģences kritērijiem un ņemot vērā vairākus citus Līguma 140. panta 1. punkta pēdējā daļā minētus faktorus, arī vērtēts, vai ir sasniegts augsts ilgtspējīgas konverģences līmenis.

               Komisija savā konverģences ziņojumā secina, ka Horvātija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro.

               Komisija, pamatojoties uz savu un ECB ziņojumu, ir pieņēmusi pielikumā pievienoto priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Horvātijai no 2023. gada 1. janvāra atceļ izņēmuma statusu.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI

               Ekonomikas un finanšu komitejā (EFK) un ECOFIN/Eurogrupā regulāri notiek diskusijas ar dalībvalstīm par dažādām ekonomikas politikas problēmām dalībvalstīs. Tās ietver neformālas diskusijas par problēmjautājumiem, kas īpaši saistīti ar sagatavošanos attiecībā uz iespējamu pievienošanos eurozonai (ieskaitot valūtas maiņas kursa politiku). Dialogs ar akadēmiskajām aprindām un citām ieinteresētajām grupām norisinās konferenču/semināru veidā un uz ad hoc pamata.

               Ekonomikas attīstība eurozonā un dalībvalstīs tiek vērtēta saskaņā ar vairākām (jo īpaši Līguma 121. pantā minētajām) ekonomikas politikas koordinācijas un uzraudzības procedūrām, kā arī Komisijai pastāvīgi uzraugot un analizējot attīstību katrā valstī atsevišķi un eurozonā kopumā (tostarp ņemot vērā prognozes, regulāras publikācijas un devumu Ekonomikas un finanšu komitejā un ECOFIN/Eurogrupā). Ievērojot proporcionalitātes principu un līdzšinējo praksi, oficiāls ietekmes novērtējums netika veikts.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               3.1.Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma 140. panta 2. punkts, kas nosaka procedūru Padomes lēmuma pieņemšanai par euro ieviešanu attiecīgajās dalībvalstīs un izņēmuma statusa atcelšanu tām.

               Padome pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un diskusijām Eiropadomē un pēc to savu locekļu kvalificēta vairākuma ieteikuma saņemšanas, kas pārstāv dalībvalstis, kuru valūta ir euro, rīkojas pēc Komisijas priekšlikuma.

               3.2.Subsidiaritāte un proporcionalitāte

               Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               Šī iniciatīva paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi izvirzītā mērķa sasniegšanai, un tāpēc tā atbilst proporcionalitātes principam.

               3.3.Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu lēmums ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.

               2022/0179 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par euro ieviešanu Horvātijā 2023. gada 1. janvārī

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 140. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas ziņojumu(
                  1
               ),

               ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ziņojumu(
                  2
               ),

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

               ņemot vērā diskusijas Eiropadomē,

               ņemot vērā to Padomes locekļu ieteikumu, kas pārstāv dalībvalstis, kuru valūta ir euro,

               tā kā:

               (1)ekonomiskās un monetārās savienības (“EMS”) trešais posms sākās 1999. gada 1. janvārī. Padome 1998. gada 3. maijā Briselē notikušajā sanāksmē, kurā piedalījās valstu vai valdību vadītāji, nolēma, ka Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Austrija, Portugāle un Somija ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 1999. gada 1. janvārī(
                  3
               ).

               (2)Ar Lēmumu 2000/427/EK(
                  4
               ) Padome nolēma, ka Grieķija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2001. gada 1. janvārī. Ar Lēmumu 2006/495/EK(
                  5
               ) Padome nolēma, ka Slovēnija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2007. gada 1. janvārī. Ar Lēmumiem 2007/503/EK(
                  6
               ) un 2007/504/EK(
                  7
               ) Padome nolēma, ka Kipra un Malta ir izpildījušas nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro 2008. gada 1. janvārī. Ar Lēmumu 2008/608/EK(
                  8
               ) Padome nolēma, ka Slovākija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2010/416/ES(
                  9
               ) Padome nolēma, ka Igaunija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2013/387/ES(
                  10
               ) Padome nolēma, ka Latvija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Ar Lēmumu 2014/509/ES(
                  11
               ) Padome nolēma, ka Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro.

               (3)Saskaņā ar 1. punktu Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotajā Protokolā par dažiem noteikumiem attiecībā uz Dāniju un saskaņā ar lēmumu, ko valstu vai valdību vadītāji pieņēma Edinburgā 1992. gada decembrī, Dānija informēja Padomi par savu nodomu nepiedalīties EMS trešajā posmā. Dānija nelūdza sākt Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 140. panta 2. punktā minēto procedūru.

               (4)Ar Lēmumu 98/317/EK Zviedrijai ir noteikts izņēmuma statuss LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Čehijas Republikai, Ungārijai un Polijai saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta(
                  12
               ) 4. pantu ir izņēmuma statuss LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Bulgārijai un Rumānijai saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta(
                  13
               ) 5. pantu ir izņēmuma statuss LESD 139. panta 1. punkta nozīmē. Horvātijai saskaņā ar 2012. gada Pievienošanās akta(
                  14
               ) 5. pantu ir izņēmuma statuss LESD 139. panta 1. punkta nozīmē.

               (5)Eiropas Centrālā banka (“ECB”) ir dibināta 1998. gada 1. jūlijā. Eiropas monetārā sistēma tika aizstāta ar valūtas kursa mehānismu, par kura izveidi Eiropadome vienojās 1997. gada 16. jūnija Rezolūcijā par valūtas kursa mehānisma izveidi ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā(
                  15
               ). Procedūra, kādā ekonomiskās un monetārās savienības trešajā posmā īstenojams valūtas kursa mehānisms (VKM II), tika formulēta 2006. gada 16. marta Līgumā starp Eiropas Centrālo banku un ārpus euro zonas dalībvalstu centrālajām bankām, ar ko nosaka Ekonomikas un monetārās savienības trešā posma valūtas kursa mehānisma darbības procedūras(
                  16
               ).

               (6)LESD 140. panta 2. punktā ir noteikta procedūra izņēmuma statusa atcelšanai attiecīgajām dalībvalstīm. Vismaz reizi divos gados vai pēc pieprasījuma, ko iesniedz dalībvalsts ar izņēmuma statusu, Komisija un ECB sniedz ziņojumus Padomei, ievērojot LESD 140. panta 1. punktā noteikto procedūru.

               (7)Dalībvalstu tiesību akti, ieskaitot valstu centrālo banku statūtus, pēc vajadzības jāpielāgo tā, lai tie būtu saderīgi ar LESD 130. un 131. pantu un Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem (“ECBS un ECB statūti”). Komisijas un arī ECB ziņojumā ir sniegts detalizēts novērtējums par Horvātijas tiesību aktu saderību ar Līguma 130. un 131. pantu un ECBS un ECB statūtiem.

               (8)Saskaņā ar 1. pantu Protokolā Nr. 13 par konverģences kritērijiem, kas minēti LESD 140. pantā, cenu stabilitātes kritērijs, kas minēts LESD 140. panta 1. punkta pirmajā ievilkumā, nozīmē, ka dalībvalsts cenu stabilitātes rādītājs ir stabils un vidējais inflācijas līmenis dalībvalstī, kas novērots viena gada periodā pirms vērtēšanas, nepārsniedz par vairāk kā 1 ½ procentpunktiem vidējo inflācijas līmeni (ne vairāk kā) trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie. Cenu stabilitātes kritērija vajadzībām inflāciju aprēķina, izmantojot saskaņoto patēriņa cenu indeksu (SPCI), kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/792(
                  17
               ). Cenu stabilitātes kritērija novērtēšanai dalībvalsts inflācija tiek mērīta, nosakot 12 mēneša indeksu aritmētiskā vidējā procentuālās izmaiņas attiecībā pret iepriekšējā perioda 12 mēneša indeksu aritmētisko vidējo. Komisijas un ECB ziņojumā izmantotā atsauces vērtība tika aprēķināta, vienkāršajam aritmētiskajam vidējam attiecībā uz inflācijas līmeni trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie, pieskaitot 1,5 procentpunktus. Aprēķinātā inflācijas atsauces vērtība viena gada periodam, kas beidzās 2022. gada aprīlī, ir 4,9 %, un trīs dalībvalstis ar vislabākajiem cenu stabilitātes rādītājiem ir Francija, Somija un Grieķija, kurās inflācijas līmenis ir attiecīgi 3,2 %, 3,3 % un 3,6 %. Ir pamatoti, ka no to dalībvalstu loka, kuru rādītāji ir vislabākie, tiek izslēgtas valstis, kuru inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs kritērijs citām dalībvalstīm. Līdz šim šādi izlecošie rādītāji tika konstatēti 2004., 2010., 2013., 2014. un 2016. gada konverģences ziņojumos. Pašlaik no to dalībvalstu loka, kuru rādītāji ir vislabākie, ir pamatoti izslēgt Maltu un Portugāli(
                  18
               ). Atsauces vērtības aprēķināšanā tās tika aizstātas ar Somiju un Grieķiju, proti, dalībvalstīm, kurās vidējais inflācijas līmenis ir nākamais zemākais.

               (9)LESD 140. panta 1. punkta otrajā ievilkumā minētais valsts budžeta stabilitātes kritērijs saskaņā ar Protokola Nr. 13 2. pantu ir izpildīts tad, ja vērtēšanas laikā uz dalībvalsti neattiecas atbilstīgi LESD 126. panta 6. punktam pieņemts Padomes lēmums par pārmērīgu budžeta deficītu.

               (10)LESD 140. panta 1. punkta trešajā ievilkumā minētais kritērijs par dalību Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa mehānismā saskaņā ar Protokola Nr. 13 3. pantu ir izpildīts tad, ja dalībvalsts valūtas kursa svārstības vismaz divos pēdējos gados pirms vērtēšanas atbilst normālajam svārstību koridoram, kas noteikts attiecībā uz Eiropas monetārās sistēmas valūtas kursa mehānismu (VKM), un tās valūtas kurss nav bijis pakļauts būtiskiem satricinājumiem. Jo īpaši dalībvalsts nedrīkst tajā pašā periodā pēc savas iniciatīvas devalvēt savas valūtas divpusējo centrālo kursu attiecībā pret euro. Kopš 1999. gada 1. janvāra VKM II nodrošina pamatu valūtas maiņas kursa kritērija izpildes novērtēšanai. Lai novērtētu šā kritērija izpildi, Komisija un ECB savos ziņojumos ir vērtējušas divu gadu periodu, kas beidzās 2022. gada 18. maijā.

               (11)LESD 140. panta 1. punkta ceturtajā ievilkumā minētais procentu likmju konverģences kritērijs saskaņā ar Protokola Nr. 13 4. pantu ir izpildīts tad, ja viena gada periodā pirms vērtēšanas novērotā vidējā nominālā ilgtermiņa procentu likme dalībvalstī nepārsniedz par vairāk kā diviem procentpunktiem vidējo nominālo ilgtermiņa procentu likmi (ne vairāk kā) trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie. Procentu likmju konverģences novērtēšanai izmantotais kritērijs ir salīdzināmas procentu likmes valstu 10 gadu etalonobligācijām. Lai novērtētu, vai ir izpildīts procentu likmju kritērijs, Komisijas un ECB ziņojumos ir izmantota atsauces vērtība, kas aprēķināta, vienkāršajam aritmētiskajam vidējam attiecībā uz nominālo ilgtermiņa procentu likmi trīs dalībvalstīs, kuru cenu stabilitātes rādītāji ir vislabākie, pieskaitot divus procentpunktus. Atsauces vērtības pamatā ir ilgtermiņa procentu likme Francijā (0,3 %), Somijā (0,2 %) un Grieķijā (1,4 %), un atsauces vērtība viena gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, bija 2,6 %.

               (12)Saskaņā ar Protokola Nr. 13 5. pantu dati, kas tiek izmantoti konverģences kritēriju izpildes novērtēšanai, jāsniedz Komisijai. Komisija sniedza minētos datus. Komisija budžeta datus sniedza pēc tam, kad dalībvalstis saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 479/2009(
                  19
               ) tos bija paziņojušas līdz 2022. gada 1. aprīlim.

               (13)Balstoties uz Komisijas un ECB iesniegtajiem ziņojumiem par panākumiem, ko Horvātija guvusi, pildot savas saistības attiecībā uz ekonomiskās un monetārās savienības izveidi, tiek secināts, ka:

               (a)Horvātijas valsts tiesību akti, ieskaitot valsts centrālās bankas statūtus, ir saderīgi ar Līguma 130. un 131. pantu un ECBS un ECB statūtiem;

               (b)attiecībā uz to, kā Horvātija ir izpildījusi LESD 140. panta 1. punkta četros ievilkumos minētos konverģences kritērijus, tiek secināts, ka:

               –vidējais inflācijas līmenis Horvātijā viena gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, bija 4,7 %, kas ir zem atsauces vērtības, un tas, visticamāk, arī turpmākajos mēnešos saglabāsies zem atsauces vērtības;

               –uz Horvātiju neattiecas Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu;

               –Horvātija kopš 2020. gada 10. jūlija piedalās VKM II. Divu gadu periodā pirms šā novērtējuma kunas maiņas kurss (HRK) nav bijis pakļauts būtiskiem satricinājumiem un Horvātija nav pēc savas iniciatīvas devalvējusi HRK divpusējo centrālo kursu attiecībā pret euro;

               –viena gada periodā, kas beidzās 2022. gada aprīlī, vidējā ilgtermiņa procentu likme Horvātijā bija 0,8 %, proti, krietni zem atsauces vērtības;

               (c)ņemot vērā novērtējumu par tiesību aktu saderību un konverģences kritēriju izpildi, kā arī papildu faktorus, Horvātija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Horvātija ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus, lai ieviestu euro. Horvātijai piešķirto izņēmuma statusu, kas minēts 2012. gada Pievienošanās akta 5. pantā, atceļ no 2023. gada 1. janvāra.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  ()
                        2022. gada 1. jūnija ziņojums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

                     (2)
                  ()
                        2022. gada 1. jūnija ziņojums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

                     (3)
                  ()
                        Padomes Lēmums 98/317/EK (1998. gada 3. maijs), kas pieņemts saskaņā ar Līguma 109.j panta 4. punktu (OV L 139, 11.5.1998., 30. lpp.).

                     (4)
                  ()
                        Padomes Lēmums 2000/427/EK (2000. gada 19. jūnijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Grieķijā 2001. gada 1. janvārī (OV L 167, 7.7.2000., 19. lpp.).

                     (5)
                  ()
                        Padomes Lēmums 2006/495/EK (2006. gada 11. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas pieņemšanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (OV L 195, 15.7.2006., 25. lpp.).

                     (6)
                  ()
                        Padomes Lēmums 2007/503/EK (2007. gada 10. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Kiprā 2008. gada 1. janvārī (OV L 186, 18.7.2007., 29. lpp.).

                     (7)
                  ()
                        Padomes Lēmums 2007/504/EK (2007. gada 10. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas pieņemšanu Maltā 2008. gada 1. janvārī (OV L 186, 18.7.2007., 32. lpp.).

                     (8)
                  ()
                        Padomes Lēmums 2008/608/EK (2008. gada 8. jūlijs) saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī (OV L 195, 24.7.2008., 24. lpp.).

                     (9)
                  ()
                        Padomes Lēmums 2010/416/ES (2010. gada 13. jūlijs) saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu par euro ieviešanu Igaunijā 2011. gada 1. janvārī (OV L 196, 28.7.2010., 24. lpp.).

                     (10)
                  ()
                        Padomes Lēmums 2013/387/ES (2013. gada 9. jūlijs) par euro ieviešanu Latvijā 2014. gada 1. janvārī (OV L 195, 18.7.2013., 24. lpp.).

                     (11)
                  ()
                        Padomes Lēmums 2014/509/ES (2014. gada 23. jūlijs) par euro pieņemšanu Lietuvā 2015. gada 1. janvārī (OV L 228, 31.7.2014., 29. lpp.).

                     (12)
                  ()
                        OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

                     (13)
                  ()
                        OV L 157, 21.6.2005., 203. lpp.

                     (14)
                  ()
                        OV L 112, 24.4.2012., 21. lpp.

                     (15)
                  ()
                        OV C 236, 2.8.1997., 5. lpp.

                     (16)
                  ()
                        OV C 73, 25.3.2006., 21. lpp.

                     (17)
                  ()
                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/792 (2016. gada 11. maijs) par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un mājokļu cenu indeksu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2494/95 (OV L 135, 24.5.2016., 11. lpp.).

                     (18)
                  ()
                        2022. gada aprīlī 12 mēnešu vidējais inflācijas līmenis Maltā un Portugālē bija attiecīgi 2,1 % un 2,6 %, bet eurozonā – 4,4 %.

                     (19)
                  ()
                        Padomes Regula (EK) Nr. 479/2009 (2009. gada 25. maijs) par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.).