               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.12.2015
            COM(2015) 632 final
            2015/0286(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Pēc tam, kad tika pieņemta Padomes Direktīva 2003/48/EK (Uzkrājumu nodokļa direktīva), un lai saglabātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ekonomikas dalībniekiem, ES parakstīja nolīgumus ar Šveici, Andoru, Lihtenšteinu, Monako un Sanmarīno, kuros paredzēti pasākumi, kas ir līdzvērtīgi minētajā Direktīvā noteiktajiem pasākumiem. Dalībvalstis parakstīja nolīgumus arī ar Apvienotās Karalistes un Nīderlandes atkarīgajām teritorijām.

               Pavisam nesen arī starptautiskā līmenī tika atzīta automātiska informācijas apmaiņa kā līdzeklis cīņā pret pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kas nodrošina pilnīgu nodokļu pārredzamību un nodokļu administrāciju sadarbību visā pasaulē. Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) saņēma G20 pilnvaras izstrādāt vienotu globālo standartu finanšu konta informācijas automātiskai apmaiņai. ESAO Padome publiskoja Globālo standartu 2014. gada jūlijā.

               Pēc tam, kad tika pieņemts priekšlikums atjaunināt Uzkrājumu nodokļa direktīvu, Komisija 2011. gada 17. jūnijā pieņēma ieteikumu par pilnvarām sākt sarunas ar Šveici, Lihtenšteinu, Andoru, Monako un Sanmarīno, lai uzlabotu ES nolīgumus ar šīm valstīm atbilstoši norisēm starptautiskā līmenī un nodrošinātu, ka tās turpina piemērot pasākumus, kas ir līdzvērtīgi Eiropas Savienībā pastāvošajiem. Padome 2013. gada 14. maijā panāca vienošanos par sarunu pilnvarām un secināja, ka sarunas ir jāsaskaņo ar jaunākajām norisēm pasaules līmenī, proti, vienošanos veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā starptautisku standartu.

               Komisija 2012. gada 6. decembra paziņojumā, kurā ir ietverts rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, uzsvēra nepieciešamību enerģiski veicināt informācijas automātisku apmaiņu kā pārredzamības un nodokļu informācijas apmaiņas standartu Eiropas un starptautiskā līmenī nākotnē.

               Pamatojoties uz priekšlikumu, ar ko Komisija nāca klajā 2013. gada jūnijā, Padome 2014. gada 9. decembrī pieņēma Direktīvu 2014/107/ES, ar kuru groza Direktīvu 2011/16/ES un paplašina obligāto automātisko informācijas apmaiņu starp ES nodokļu iestādēm, attiecinot to uz visiem finanšu datiem saskaņā ar Globālo standartu. Šie grozījumi nodrošina saskaņotu, konsekventu un visaptverošu Savienības mēroga pieeju finanšu konta informācijas automātiskai apmaiņai iekšējā tirgū.

               Tā kā Direktīvas 2014/107/ES darbības joma ir plašāka nekā Direktīvas 2003/48/EK darbības joma un tajā paredzēts, ka gadījumos, kad darbības jomas pārklājas, jāvadās pēc Direktīvas 2014/107/ES noteikumiem, Komisija 2015. gada 18. martā pieņēma priekšlikumu atcelt Direktīvu 2003/48/EK.

               Lai minimizētu izmaksas un administratīvo slogu gan nodokļu administrācijām, gan ekonomikas dalībniekiem, ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka grozījumi pašreizējā uzkrājumu nodokļa nolīgumā ar Andoru atbilst ES un starptautiskajai attīstībai. Tas uzlabos nodokļu pārredzamību Eiropā un kalpos par juridisko pamatu ESAO globālā standarta par automātisko informācijas apmaiņu īstenošanai Andoras un ES attiecībās.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pants saistībā ar tā 218. panta 5. punktu un 8. punkta otro daļu. Materiālais juridiskais pamats ir LESD 115. pants.

               Ar 1. panta 1. punkta grozījumu protokolā, kas pievienots šim Padomes lēmuma priekšlikumam, tiek mainīts esošā nolīguma nosaukums, lai labāk atspoguļotu nolīguma saturu, kas grozīts ar minēto Grozījumu protokolu.

               Ar 1. panta 2. punktu esošie panti un pielikumi tiek aizstāti ar jaunu noteikumu kopumu, kas sastāv no 11 pantiem, I pielikuma, kurā atspoguļots ESAO Kopējais ziņošanas standarts, kas ir daļa no globālā standarta, II pielikuma, kurā atspoguļotas ESAO Komentāru par globālo standartu svarīgas daļas, un III pielikuma, kurā norādītas Andoras un katras dalībvalsts kompetentās iestādes.

               Jaunajos pantos atspoguļoti ESAO Kompetentās iestādes nolīguma Globālā standarta īstenošanai parauga panti, kuri ir nedaudz pielāgoti, lai ņemtu vērā ES nolīguma konkrēto juridisko kontekstu. 1. pantā nav ietverta nodokļa maksātāja identifikācijas numura (NMIN) definīcija, jo NMIN definīcija jau ir ietverta I pielikuma VIII iedaļas E punkta 5. apakšpunktā. 5. pantā ir ietverts pilnīgs noteikumu kopums attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, kurā izmantota ESAO nodokļu paraugkonvencijas teksta jaunākā versija. 6. pantā ir ietverts detalizētāku noteikumu kopums par datu aizsardzību. 7. pantā ir paredzēts apspriežu papildu posms, pirms kāda no dalībvalstīm vai Andora apņemas apturēt nolīguma darbību. 8. pantā ir paredzēti noteikumi par nolīguma grozījumiem. 10. pantā ir definēta teritoriālā darbības joma.

               I pielikumā ir izmantots gan ESAO Kopējais ziņošanas standarts (KZS), gan Direktīvas par administratīvo sadarbību I pielikums. Ar II pielikumu tiek īstenotas ESAO Komentāru par Kopējo ziņošanas standartu svarīgākās daļas, un tas atbilst Direktīvas par administratīvo sadarbību II pielikumam. Nelielas novirzes no Direktīvas par administratīvo sadarbību I vai II pielikuma pamato teksta atkārtota saskaņošana ar Kopējo ziņošanas standartu, ko ir pieprasījuši sarunvedēji no Andoras puses. Minētās novirzes ir šādas.

               1. I iedaļas E punktā atsauce uz ziņošanu par dzimšanas vietu ir saskaņota ar Kopējo ziņošanas standartu.

               2. No jauna ir ietverts III iedaļas A punkts par apdrošināšanu, ko ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot tās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums. Lai novērstu minētā atbrīvojuma ļaunprātīgas izmantošanas risku, grozījumu protokola beigās ir ietverta attiecīga kopīga deklarācija.

               3. Dažas attiecīgās iespējas, kas paredzētas Komentāros par Kopējo ziņošanas standartu un Direktīvā par administratīvo sadarbību, ir atstātas katras dalībvalsts un Andoras ziņā un nav tieši aplūkotas nolīgumā. Tā vietā ir uzlikts pienākums dalībvalstīm un Andorai paziņot viena otrai un Komisijai par to, vai tās ir izmantojušas kādu konkrētu iespēju. Tas ir paredzēts, lai nodrošinātu “Saistītās vienības” alternatīvās definīcijas pareizu piemērošanu saistībā ar iespēju par esošo klientu jauniem kontiem.

               4. “Starptautiskas organizācijas” un “Centrālās bankas” definīcijas VIII iedaļas B punkta 3. un 4. apakšpunktā ir saskaņotas ar Kopējo ziņošanas standartu, lai tās varētu piemērot arī saistībā ar Pasīvu nefinanšu vienību atbrīvojumu no caurskatāmības VIII iedaļas D punkta 9. apakšpunkta c) punktā.

               5. II pielikumā “Finanšu iestādes rezidences vietas” definīcija ir saskaņota ar Komentāriem par Kopējo ziņošanas standartu, lai attiecinātu to uz gadījumiem, kad ir jānosaka citas Finanšu iestādes rezidences vieta, piemēram, Pasīvu nefinanšu vienību caurskatāmības nolūkā.

               Grozījumu protokola 2. pantā ir ietverti noteikumi par stāšanos spēkā un piemērošanu. Tajā aplūkoti jautājumi par pāreju no esošā nolīguma uz grozīto nolīgumu attiecībā uz informācijas pieprasījumiem, ieturētā nodokļa kredītiem, kas pieejami faktiskajiem īpašniekiem, Andoras ieturētā nodokļa galīgajiem maksājumiem dalībvalstīm un galīgo informācijas apmaiņu brīvprātīgās atklātības ietvaros.

               3. pantā ir ietverts protokols par papildu aizsardzības pasākumiem saistībā ar informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma. Tekstā precizēts, ka nav liegta apmaiņa, pamatojoties uz grupas pieprasījumu. Protokols par papildu aizsardzības pasākumiem ir saskaņā ar globālā foruma vispārējiem noteikumiem par informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma.

               4. pantā ir uzskaitītas valodas, kurās ir parakstīts Grozījumu protokols.

               Pārskatīto nolīgumu papildina četras Līgumslēdzēju pušu kopīgās deklarācijas un viena Andoras vienpusēja deklarācija.

               Pirmā kopīgā deklarācija attiecas uz pārskatītā nolīguma paredzamo spēkā stāšanās datumu. Otrā un trešā deklarācija veido saikni attiecīgi ar Komentāriem par globālo standartu un 26. pantu ESAO Paraugkonvencijā par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam. Ceturtās deklarācijas mērķis ir novērst I pielikuma III iedaļas A punkta nepareizu interpretāciju, un ar to izveido mehānismu savstarpējiem paziņojumiem par gadījumiem, kad būtu pamats piemērot minēto atbrīvojumu. Piektā deklarācija ir vienpusēja Andoras deklarācija.

               Šajā priekšlikumā ir paredzēti tikai pasākumi, kas ir vajadzīgi un ir piemēroti paredzēto mērķu sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Ar Grozījumu protokolu īsteno Globālo standartu ES dalībvalstu un Andoras attiecībās. Jau ESAO Globālā standarta izstrādes laikā vairākkārt notika apspriešanās ar dažādām ieinteresētajām personām.

               Sarunu laikā starp Komisiju un Andoru notika arī apspriešanās ar ES dalībvalstīm, un tās tika informētas. Eiropadomes 2014. gada marta un decembra sanāksmēs Komisija ziņoja Eiropadomei par stāvokli sarunās ar Andoru.

               Komisija arī apspriedās ar jauno ekspertu grupu finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas jautājumos, kura sniedz padomus, lai nodrošinātu, ka ES tiesību akti par informācijas apmaiņu attiecībā uz tiešajiem nodokļiem tiek efektīvi saskaņoti un pilnībā atbilst ESAO Globālajam standartam. Ekspertu grupā ir pārstāvji no organizācijām, kuras pārstāv finanšu nozari, un organizācijām, kuras cīnās pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šim priekšlikumam nav ietekmes uz budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               Nav.

               2015/0286 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 115. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu un 218. panta 8. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2013. gada 14. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Andoras Firstisti, lai grozītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem
                  1
               , nolūkā saskaņot minēto nolīgumu ar jaunākajām norisēm pasaules līmenī, proti, vienošanos veicināt automātisku informācijas apmaiņu kā starptautisku standartu.

               (2)Sarunu rezultātā izstrādātais grozījumu protokola teksts pienācīgi atspoguļo Padomes izdotās sarunu norādes, jo tas saskaņo nolīgumu ar jaunākajām norisēm starptautiskā līmenī attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu, proti, Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) izstrādāto finanšu konta informācijas nodokļu jomā automātiskas apmaiņas globālo standartu. Savienība, tās dalībvalstis un Andoras Firstiste aktīvi piedalījās ESAO globālā foruma darbā, atbalstot šā standarta izstrādi un īstenošanu. Nolīguma teksts, kas grozīts ar Grozījumu protokolu, ir juridiskais pamats Globālā standarta īstenošanai Savienības un Andoras Firstistes attiecībās.

               (3)Tādēļ grozījumu protokols būtu jāparaksta Eiropas Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, ņemot vērā minētā Grozījumu protokola noslēgšanu
                  2
               .

               Grozījumu protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas parakstīt Grozījumu protokolu Savienības vārdā.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 359, 4.12.2004., 33. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.12.2015
            COM(2015) 632 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums – PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums – PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem

               Grozījumu protokols dokumentam

               Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un

               ANDORAS FIRSTISTE, turpmāk "Andora",

               turpmāk abas — “Līgumslēdzēja puse” vai kopā - “Līgumslēdzējas puses”,

               lai sadarbības ietvaros īstenotu ESAO finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas globālo standartu, turpmāk “globālais standarts”,

               tā kā Līgumslēdzējām pusēm ir ilgstošas un ciešas attiecības savstarpējā palīdzībā nodokļu jautājumos, jo īpaši saistībā ar tādu pasākumu piemērošanu, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli
                  1
               , un tās vēlas uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, turpinot attīstīt šīs attiecības,

               tā kā Līgumslēdzējas puses vēlas noslēgt nolīgumu, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, pamatojoties uz savstarpēju automātisku informācijas apmaiņu, uz kuru attiecas konkrētas konfidencialitātes prasības un citi aizsardzības pasākumi, tostarp noteikumi, kas ierobežo tās informācijas izmantošanu, kura iegūta apmaiņas veidā,

               tā kā 12. pantā Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli
                  2
                (turpmāk "Nolīgums" — kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu —, kurš pašlaik paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma tikai par darbībām, kas ir atzītas par nodokļu krāpšanu, un līdzīgām darbībām, būtu jāsaskaņo ar ESAO standartu pārredzamības nodrošināšanai un informācijas apmaiņai nodokļu jomā,

               tā kā Līgumslēdzējas puses tādu personas datu apstrādei, kas iegūti apmaiņas veidā saskaņā ar nolīgumu, kurš grozīts ar šo grozījumu protokolu, piemēros savus attiecīgos datu aizsardzības tiesību aktus un praksi un apņemas bez liekas kavēšanās informēt viena otru par izmaiņām minēto tiesību aktu un prakses būtībā,

               tā kā Komisijas 2010. gada 19. oktobra Lēmumā 2010/625/ES
                  3
                par personas datu pienācīgu aizsardzību Andorā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 95/46/EK
                  4
                ir noteikts, ka attiecībā uz visām darbībām, kas ietvertas minētās direktīvas darbības jomā, Andora nodrošina no Eiropas Savienības nosūtīto personas datu pienācīgu aizsardzības līmeni.

               tā kā dalībvalstīs un Andorā līdz šā Grozījumu protokola spēkā stāšanās dienai tiks i) ieviesti piemēroti aizsardzības pasākumi, kas nodrošina, ka informācija, kura saņemta atbilstoši nolīgumam, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, paliek konfidenciāla un to izmanto vienīgi nodokļu novērtēšanas, iekasēšanas vai piedziņas, tiesībaizsardzības vai saukšanas pie atbildības nolūkos, vai nolūkā pieņemt lēmumus par sūdzībām šajā jautājumā, vai uzraudzības nolūkos un vienīgi tās personas vai iestādes, kuras ir saistītas ar minēto, kā arī citos atļautos nolūkos, un ii) būs infrastruktūra efektīvai informācijas apmaiņai (tostarp ir izstrādātas procedūras, lai nodrošinātu, ka informācijas apmaiņa notiek laikus, ir precīza, droša un konfidenciāla, saziņa ir efektīva un uzticama, ir spējas ātri risināt jautājumus un novērst bažas par informācijas apmaiņu vai informācijas pieprasījumiem un piemērot nolīguma, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, 4. panta noteikumus),

               tā kā Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, informācijas nosūtītājām Kompetentajām iestādēm un informācijas saņēmējām Kompetentajām iestādēm kā personas datu apstrādātājām informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar nolīgumu, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, nevajadzētu uzglabāt ilgāk, nekā nepieciešams tās mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā atšķirības dalībvalstu un Andoras tiesību aktos, maksimālais uzglabāšanas laikposms katrai Līgumslēdzējai pusei būtu jānosaka, atsaucoties uz attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem personas datu apstrādātāju jomā saistībā ar noilgumu,

               tā kā to Finanšu iestāžu, kas sniedz ziņojumus, un Kontu, par kuriem jāsniedz ziņojumi, kategorijas, uz kurām attiecas nolīgums, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, ir izstrādātas, lai ierobežotu nodokļu maksātāju iespējas izvairīties no tā, ka par viņiem sniedz ziņojumu, pārvietojot aktīvus uz Finanšu iestādēm vai ieguldot finanšu produktos, kas neietilpst nolīguma, kurš grozīts ar šo grozījumu protokolu, darbības jomā. Tomēr konkrētas Finanšu iestādes un konti, attiecībā uz kuriem pastāv zems risks, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, nebūtu jāiekļauj darbības jomā. Kopumā nebūtu jāiekļauj robežvērtības, jo tās var viegli apiet, sadalot kontus pa vairākām Finanšu iestādēm. Finanšu informācijai, par kuru ir jāsniedz ziņojumi un ar kuru ir jāapmainās, būtu jāattiecas ne tikai uz visiem attiecīgajiem ienākumiem (procenti, dividendes un tamlīdzīgi ienākumi), bet arī uz kontu bilancēm un ieņēmumiem no Finanšu aktīvu pārdošanas, lai risinātu situācijas, kad nodokļu maksātājs cenšas slēpt kapitālu, kas pats par sevi ir ienākums vai aktīvi, attiecībā uz kuriem notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Tādēļ informācijas apstrāde saskaņā ar nolīgumu, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, ir nepieciešama, lai sasniegtu mērķi - dot iespēju dalībvalstu un Andoras nodokļu iestādēm pareizi un nekļūdīgi identificēt attiecīgos nodokļu maksātājus, piemērot un izpildīt savus nodokļu jomas tiesību aktus pārrobežu situācijās, izvērtēt iespējamību, ka ir notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un novērst turpmākas nevajadzīgas pārbaudes-, kā arī ir samērīga ar šo mērķi,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Andoras Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (turpmāk "nolīgums") groza šādi:

               1) nosaukumu aizstāj ar:

               “Nolīgums starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī”.

               2) Nolīguma 1. līdz 19. pantu aizstāj ar šādiem:

               “1. pants

               Definīcijas

               1. Šajā nolīgumā :

               a) “Eiropas Savienība” ir Savienība, kas izveidota ar Līgumu par Eiropas Savienību un aptver teritorijas, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar pēdējā minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem.

               b) “Dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts.

               c) "Andora" ir Andoras Firstiste.

               d) “Andoras Kompetentās iestādes” un “Dalībvalstu Kompetentās iestādes” ir attiecīgi III pielikuma a) un b) līdz ac) punktā uzskaitītās iestādes. Nolīguma III pielikums ir tā sastāvdaļa. Ar vienkāršu paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei III pielikumā ietverto Kompetento iestāžu sarakstu Andora var grozīt attiecībā uz III pielikuma a) punktā minēto iestādi un Eiropas Savienība — attiecībā uz b) līdz ac) punktā minētajām iestādēm.

               e) “Dalībvalsts finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents dalībvalstī, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās dalībvalsts, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents minētajā dalībvalstī, ja minētā filiāle atrodas minētajā dalībvalstī.

               “Andoras finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Andorā, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus Andoras, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Andorā, ja minētā filiāle atrodas Andorā.

               g) “Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Andoras finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus.

               h) “Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums, vai Andoras konts, par kuru jāsniedz ziņojums, atkarībā no konteksta, ar noteikumu, ka tas ir identificēts kā tāds saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī vai Andorā spēkā esošām pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam.

               i) “Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Andoras Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Dalībvalsts personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Dalībvalsts personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

               j) “Andoras konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Andoras personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Andoras personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

               k) “Dalībvalsts persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Andoras Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu dalībvalstī saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi dalībvalsts rezidents.

               l) “Andoras persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu Andorā saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi Andoras rezidents.

               2. Jebkuram ar lieliem sākuma burtiem rakstītam terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā, ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta i) attiecībā uz dalībvalstīm – saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā
                  5
                vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas piemēro minēto nolīgumu, un ii) attiecībā uz Andoru – saskaņā ar Andoras valsts tiesību aktiem, un šī nozīme atbilst I un II pielikumā noteiktajai nozīmei.

               Jebkuram terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā vai I, II vai II pielikumā, ja vien konteksts nenosaka citādi vai Dalībvalsts Kompetentā iestāde un Andoras Kompetentā iestāde nevienojas par kopīgu nozīmi, kā paredzēts 7. pantā (kā atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem), ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta saskaņā ar tās attiecīgās jurisdikcijas tiesību aktiem, kas piemēro šo nolīgumu, i) attiecībā uz dalībvalstīm – saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, un ii) attiecībā uz Andoru – saskaņā ar Andoras valsts tiesību aktiem, un jebkura nozīme saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) piemērojamajiem tiesību aktiem nodokļu jomā prevalē pār nozīmi, kas terminam piešķirta saskaņā ar citiem minētās jurisdikcijas tiesību aktiem.

               2. pants

               Automātiska informācijas apmaiņa par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojumi

               1. Atbilstoši šā panta noteikumiem un ievērojot piemērojamos ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumus atbilstoši I un II pielikumam, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa, Andoras Kompetentā iestāde ar katras dalībvalsts Kompetento iestādi un katras dalībvalsts Kompetentā iestāde ar Andoras Kompetento iestādi ik gadu automātiski apmainīsies ar informāciju, kas iegūta ievērojot minētos noteikumus un norādīta 2. punktā.

               2. Dalībvalstij attiecībā uz katru Andoras kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, un Andorai attiecībā uz katru Dalībvalsts kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jāapmainās ar šādu informāciju:

               a) katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, un kura ir attiecīgā konta Konta turētāja, vārds, adrese, NMIN un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta, un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas atbilstoši I un II pielikumam ir identificēta kā tāda, kam ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kuras ir Personas, par kuru jāsniedz ziņojums – Vienības nosaukums, adrese, NMIN un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, NMIN un dzimšanas datums un vieta;

               b) konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav);

               c) Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir);

               d) konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu;

               e) Turētāja konta gadījumā:

               i) procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

               ii) kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis;

               f) jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

               g) jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts 2. punkta e) vai f) apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kas samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā.

               3. pants

               Automātiskas informācijas apmaiņas laiks un veids

               1. Informācijas apmaiņas, kas minēta 2. pantā, vajadzībām uz Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, veikto maksājumu summu un raksturojumu var noteikt saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) nodokļu tiesību aktu principiem, kas apmainās ar informāciju.

               2. Informācijas apmaiņas, kas minēta 2. pantā, vajadzībām informācijā, ar kuru apmainās, norāda valūtu, kurā ir denominēta katra attiecīgā summa.

               3. Attiecībā uz 2. panta 2. punktu ir jāapmainās ar informāciju par pirmo gadu, no brīža, kad stājās spēkā [..] parakstītais grozījumu protokols, un visiem turpmākajiem gadiem; informācijas apmaiņa tiks veikta deviņu mēnešu laikā pēc tā kalendārā gada beigām, uz kuru attiecas informācija.

               4. Kompetentās iestādes automātiski apmainīsies ar 2. pantā aprakstīto informāciju kopējā ziņošanas standarta sistēmā paplašināmās iezīmēšanas valodā (XML).

               5. Kompetentās iestādes vienosies par vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem.

               4. pants

               Sadarbība attiecībā uz atbilstību un izpildi

               Dalībvalsts Kompetentā iestāde paziņos Andoras Kompetentajai iestādei un Andoras Kompetentā iestāde paziņos Dalībvalsts Kompetentajai iestādei, ja pirmajai minētajai (paziņotājai) Kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka kļūdas rezultātā informācija saskaņā ar 2. pantu ir paziņota nepareizi vai nepilnīgi vai Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nav ievērojusi piemērojamās ziņojumu sniegšanas prasības un pienācīgas pārbaudes procedūras atbilstoši I un II pielikumam. Kompetentā iestāde, kurai sniegts paziņojums, veiks visus piemērotos pasākumus, ko var veikt saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, lai novērstu paziņojumā aprakstītās kļūdas vai noteikumu neievērošanu.

               5. pants

               Informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma

               1. Neatkarīgi no 2. panta noteikumiem un jebkāda cita nolīguma starp Andoru un kādu no dalībvalstīm, kurš paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, Andoru un dalībvalstu Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma apmainās ar informāciju, kas ir prognozējami svarīga šā nolīguma noteikumu izpildei vai tādu valsts tiesību aktu piemērošanai vai īstenošanai, kuri attiecas uz jebkāda veida nodokļiem, ko uzliek Andoras kompetentā iestāde un jebkura Dalībvalsts kompetentā iestāde vai to administratīvi teritoriālo veidojumu vai vietējo iestāžu vārdā, ciktāl nodokļu uzlikšana saskaņā ar šādiem valsts tiesību aktiem nav pretrunā piemērojamam nolīgumam par dubultās nodokļu uzlikšanas novēršanu starp Andoru un attiecīgo dalībvalsti.

               2. Šā panta 1. punkta un 6. panta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai noteiktu Andorai vai kādai dalībvalstij pienākumu:

               a)
                     veikt administratīvus pasākumus, kas ir atšķirīgi no attiecīgi Andoras vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem un administratīvās prakses;

               b)
                     sniegt informāciju, kas nav iegūstama attiecīgi saskaņā ar Andoras vai minētās dalībvalsts tiesību aktiem vai parastas administratīvās prakses ietvaros;

               c)
                     sniegt informāciju, kas atklātu jebkādu tirdzniecības noslēpumu, komercnoslēpumu, rūpniecisku vai dienesta noslēpumu, vai informāciju, kuras izpaušana būtu pretrunā sabiedriskai kārtībai (ordre public).

               3. Ja informāciju pieprasa dalībvalsts vai Andora, kas rīkojas kā pieprasījuma iesniedzēja jurisdikcija saskaņā ar šo pantu, Andora vai dalībvalsts, kas rīkojas kā pieprasījumu saņēmusī jurisdikcija, veic informācijas ieguves pasākumus, lai iegūtu pieprasīto informāciju pat tad, ja minētajai pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai šāda informācija, iespējams, nav nepieciešama pašas nodokļu vajadzībām. Uz iepriekšējā teikumā ietverto pienākumu attiecas 2. punktā minētie ierobežojumi, taču šādi ierobežojumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai ļautu pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija nav nepieciešama tās iekšējām interesēm.

               4. Šā panta 2. punkta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami kā tādi, kas Andorai vai dalībvalstij ļautu atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija ir bankas, citas finanšu iestādes, vārda pakalpojumu sniedzēja (nominee) vai personas, kas darbojas kā aģents vai fiduciārs, rīcībā, vai tāpēc, ka šī informācija ir saistīta ar kādas personas īpašumtiesību interesēm.

               5. Kompetentās iestādes vienosies par izmantojamajām standarta veidlapām un vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem.

               6. pants

               Konfidencialitāte un datu aizsardzības pasākumi

               1. Ar jebkādu informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Andoras) ieguvusi saskaņā ar šo nolīgumu, rīkojas kā ar konfidenciālu informāciju, un to aizsargā tādā pašā veidā kā informāciju, kas iegūta saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas tiesību aktiem, un, ciktāl nepieciešams personas datu aizsardzībai, saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem un aizsardzības pasākumiem, kurus var norādīt jurisdikcija, kas sniedz informāciju, kā prasīts tās valsts tiesību aktos.

               2. Informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar šo nolīgumu, uzglabā ne ilgāk kā nepieciešams šā nolīguma mērķu sasniegšanai un – jebkurā gadījumā – saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem personas datu apstrādātāju jomā saistībā ar noilgumu.

               3. Jebkurā gadījumā šādu informāciju izpauž tikai personām vai iestādēm (tostarp tiesām un administratīvām vai uzraudzības iestādēm), kuras ir saistītas ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) nodokļu novērtēšanu, iekasēšanu vai piedziņu, tiesībaizsardzību vai saukšanu pie atbildības, vai lēmumu pieņemšanu par sūdzībām attiecībā uz attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) nodokļiem, vai ar iepriekšminētā uzraudzību. Tikai iepriekš minētās personas vai iestādes var izmantot informāciju un tikai iepriekšējā teikumā izklāstītajos nolūkos. Neatkarīgi no 1. punkta noteikumiem tās var izpaust informāciju atklātās tiesas sēdēs vai tiesas nolēmumos saistībā ar šādiem nodokļiem.

               4. Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem informāciju, ko saņēmusi jurisdikcija (dalībvalsts vai Andora), var izmantot citiem nolūkiem, ja minēto informāciju var attiecīgi izmantot saskaņā ar informāciju sniegušās jurisdikcijas (attiecīgi Andoras vai dalībvalsts) tiesību aktiem un minētās jurisdikcijas Kompetentā iestāde šādu izmantošanu atļauj. Informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Andoras) sniegusi citai jurisdikcijai (attiecīgi Andorai vai dalībvalstij), pēdējā minētā jurisdikcija var nosūtīt trešai jurisdikcijai (citai dalībvalstij), ja iepriekš ir saņemta pirmās minētās jurisdikcijas, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta, Kompetentās iestādes atļauja.

               Informāciju, ko viena dalībvalsts ir sniegusi citai dalībvalstij saskaņā ar tās piemērojamiem valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, var nosūtīt Andorai, ja iepriekš ir saņemta tās dalībvalsts Kompetentās iestādes atļauja, kura ir šīs informācijas izcelsmes vieta.

               5. Katras dalībvalsts vai Andoras Kompetentā iestāde paziņos citai Kompetentajai iestādei, t. i., attiecīgi Andoras vai minētās dalībvalsts Kompetentajai iestādei, par jebkādiem konfidencialitātes prasību pārkāpumiem, aizsardzības pasākumu kļūdām un attiecīgi piemērotajiem sodiem un korektīviem pasākumiem.

               7. pants

               Apspriedes un šā nolīguma darbības apturēšana

               1. Ja rodas grūtības šā nolīguma īstenošanā vai interpretēšanā, jebkura Andoras vai dalībvalsts Kompetentā iestāde var pieprasīt apspriedes starp Andoras Kompetento iestādi un vienu vai vairākām Dalībvalstu Kompetentajām iestādēm, lai izstrādātu atbilstošus pasākumus nolūkā nodrošināt šā nolīguma izpildi. Minētās Kompetentās iestādes nekavējoties paziņo Eiropas Komisijai un pārējo dalībvalstu Kompetentajām iestādēm par to apspriežu rezultātiem. Attiecībā uz interpretācijas jautājumiem Eiropas Komisija var piedalīties apspriedēs pēc jebkuras Kompetentās iestādes lūguma.

               2. Ja apspriede attiecas uz būtisku šā nolīguma noteikumu neievērošanu un 1. punktā aprakstītā procedūra nesniedz piemērotu risinājumu, dalībvalsts vai Andoras Kompetentā iestāde var apturēt informācijas apmaiņu saskaņā ar šo nolīgumu ar, attiecīgi, Andoru vai konkrētu dalībvalsti, par to rakstveidā paziņojot otrai attiecīgajai Kompetentajai iestādei. Šāda apturēšana stāsies spēkā nekavējoties. Šā punkta nolūkos būtiska noteikumu neievērošana cita starpā ietver to noteikumu par konfidencialitāti un datu aizsardzības pasākumiem neievērošanu, kas noteikti šajā Nolīgumā, dalībvalsts vai Andoras Kompetentās iestādes nespēju sniegt informāciju laikus vai sniegt atbilstīgu informāciju, kā prasīts saskaņā ar šo nolīgumu, vai Vienības statusa definēšanu, nosakot to par Finanšu iestādi, kas nesniedz ziņojumus, un konta statusa definēšanu, nosakot to par Izslēgto kontu tādā veidā, kas kaitē šā nolīguma mērķiem.

               8. pants

               Grozījumi

               1. Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas ikreiz, kad ESAO līmenī tiek pieņemtas svarīgas izmaiņas jebkurā globālā standarta elementā, vai – ja Līgumslēdzējas puses uzskata to par nepieciešamu –, lai uzlabotu šā nolīguma tehnisko darbību vai novērtētu un atspoguļotu citas norises starptautiskā līmenī. Apspriedes notiek viena mēneša laikā pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai steidzamos gadījumos – tiklīdz iespējams.

               2. Pamatojoties uz šādu saziņu, Līgumslēdzējas puses var savstarpēji apspriesties, lai pārbaudītu, vai ir nepieciešamas šā nolīguma izmaiņas.

               3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto apspriežu nolūkā katra Līgumslēdzēja puse informē otru Līgumslēdzēju pusi par iespējamajiem notikumiem, kas varētu ietekmēt šā nolīguma pareizu darbību. Šie notikumi arī ietver jebkuru attiecīgu nolīgumu starp kādu Līgumslēdzēju pusi un trešo valsti.

               4. Pēc apspriedēm šajā nolīgumā var izdarīt grozījumus protokola vai jauna nolīguma veidā starp Līgumslēdzējām pusēm.

               9. pants

               Izbeigšana

               Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šo nolīgumu, nosūtot rakstveida paziņojumu par izbeigšanu otrai Līgumslēdzējai pusei. Šāda izbeigšana stāsies spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad beidzies 12 mēnešu laikposms pēc paziņojuma par izbeigšanu datuma. Izbeigšanas gadījumā visa informācija, kas iepriekš saņemta saskaņā ar šo nolīgumu, paliks konfidenciāla, un uz to attieksies šā nolīguma 6. pants.

               10. pants

               Teritoriālā darbības joma

               Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, to dalībvalstu teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un saskaņā ar minētajos līgumos paredzētajiem nosacījumiem, un, no otras puses, Andoras teritorijā.”;

               3) pielikumus aizstāj ar šādiem:

               “I PIELIKUMS

               KOPĒJAIS FINANŠU KONTA INFORMĀCIJAS ZIŅOŠANAS UN

               PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES STANDARTS (“KOPĒJAIS ZIŅOŠANAS STANDARTS”)

               I iedaļa: Ziņojumu sniegšanas vispārējās prasības

               A. Ievērojot C līdz E punktu, katrai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāsniedz tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) Kompetentajai iestādei šāda informācija attiecībā uz šādas Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums:

               1. katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā konta Konta turētāja, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Andoras), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN (-i) un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un — jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas saskaņā ar V, VI un VII iedaļu ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona(-as), par kuru(-ām) jāsniedz ziņojums, — Vienības nosaukums, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts, Andoras vai cita jurisdikcija), kurā(-ās) tā ir rezidents, un NMIN (-i), un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Andoras), kurā(-ās) tā ir rezidents, NMIN (-i) un dzimšanas datums un vieta;

               2. konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav);

               3. Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir);

               4. konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Naudas vērtība vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu;

               5. Turētāja konta gadījumā:

               a) procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, un kopējā

               bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

               b) kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee) vai citādi kā Konta turētāja pārstāvis;

               6. jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

               7. jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts A punkta 5. vai 6. apakšpunktā, – kopējā bruto summa, kura samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā.

               B. Paziņotajā informācijā norāda valūtu, kurā ir denominēta katra summa.

               C. Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta attiecībā uz katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ja šāds konts ir Iepriekšpastāvējis konts, nav jāziņo NMIN(-i) vai dzimšanas datums, ja šāds(-i) NMIN(-i) vai dzimšanas datums nav Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā un šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem vai jebkuru Eiropas Savienības juridisko instrumentu (attiecīgā gadījumā) nav citādi noteikts pienākums tos vākt. Taču Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums veltīt visas nepieciešamās pūles, lai iegūtu NMIN(-us) vai dzimšanas datumu attiecībā uz Iepriekšpastāvējušiem kontiem līdz otra kalendārā gada, kas seko gadam, kurā Iepriekšpastāvējuši konti tika identificēti kā Konti, par kuriem jāsniedz ziņojums, beigām.

               D. Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta NMIN nav jāziņo, ja NMIN nav izdevusi attiecīgā dalībvalsts, Andoras vai cita rezidences vietas jurisdikcija.

               E. Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta dzimšanas vieta nav jāziņo, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir citādi pieprasīts iegūt un ziņot to saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un tas ir pieejams elektroniski uzmeklējamos datos, ko uztur Finanšu iestāde, kura sniedz ziņojumus.

               II iedaļa: Pienācīgas pārbaudes vispārīgās prasības

               A. Konts tiek uztverts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, sākot no datuma, no kura konts kā tāds identificēts saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām II līdz VII iedaļā un, ja vien nav noteikts citādi, informācija par Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, jāziņo reizi kalendārajā gadā nākamajā gadā pēc tāgada, uz kuru šī informācija attiecas.

               B. Konta bilance vai vērtība tiek noteikta kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas periodā pēdējā dienā.

               C. Ja robežvērtība konta bilancei vai vērtībai jānosaka kalendārā gada pēdējā dienā, attiecīgā bilance vai vērtība jānosaka tā ziņošanas perioda pēdējā dienā, kas beidzas ar šo kalendāro gadu vai šajā kalendārajā gadā.

               D. Katra dalībvalsts vai Andora var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, izmantot pakalpojumu sniedzējus, lai izpildītu ziņojumu sniegšanas vai pienācīgas pārbaudes pienākumus, kuri noteikti šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, kā tas paredzēts attiecīgās valsts tiesību aktos, taču šādi pienākumi paliek Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbildība.

               E. Katra dalībvalsts vai Andora var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, piemērot Jaunu kontu pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem un Lielas vērtības kontu pienācīgas pārbaudes prasības Zemākas vērtības kontiem. Ja dalībvalsts vai Andora atļauj izmantot Jauna konta pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem, turpina piemērot noteikumus, kas citādi būtu jāpiemēro Iepriekšpastāvējušiem kontiem.

               III iedaļa: Pienācīga pārbaude Iepriekšpastāvējušiem privātpersonu kontiem

               Lai starp Iepriekšpastāvējušiem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

               A. Konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Iepriekšpastāvējušu privātpersonas kontu, kas ir Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Anuitātes līgums, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot, ja Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot šādu Līgumu tās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums.

               B. Zemākas vērtības konts. Zemākas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras.

               1. Rezidences vietas adrese. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā ir individuālā Konta turētāja pašreizējās rezidences vietas adrese, kura balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nodokļu vajadzībām var uztvert individuālo Konta turētāju kā dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas, kurā atrodas adrese, rezidentu, lai noteiktu, vai šāds individuāls Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

               2. Elektroniska datu meklēšana. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, individuāla Konta turētāja gadījumā nepaļaujas uz pašreizējo rezidences vietas adresi, kas balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, kā izklāstīts B punkta 1. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējamie dati, ko tā uztur, jāpārskata attiecībā uz šādām pazīmēm un jāpiemēro B punkta 3. līdz 6. apakšpunkts:

               a) Konta turētāja kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidenta identifikācija;

               b) pašreizējā pasta vai rezidences vietas adrese (tostarp pasta abonenta kastīte) Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums;

               c) viens vai vairāki tālruņa numuri Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un neviens tālruņa numurs Andorā vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta;

               d) regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu;

               e) pašreiz spēkā esošās pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; vai

               f) norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav nekādas citas adreses Konta turētāja lietā.

               3. Ja elektroniskās meklēšanas laikā netiek atrasta neviena no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunktā, tad nav nepieciešamas nekādas turpmākas darbības līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, vai arī konts kļūst par Lielas vērtības kontu.

               4. Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atklāta kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, vai ja rodas apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nodokļu vajadzībām jāuztver kā katras tādas Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

               5. Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atrasts norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, vispiemērotākajā secībā jāpielieto papīra formāta datu meklēšana, kas aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, vai jācenšas iegūt no Konta turētāja pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja papīra formāta datu meklēšanas rezultātā nav konstatēta neviena pazīme un mēģinājums iegūt pašapliecinājumu vai Dokumentārus pierādījumus nav veiksmīgs, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tās dalībvalsts vai Andoras Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, konts jāziņo kā nedokumentēts konts.

               6. Neatkarīgi no tā, vai tiek atrasta pazīme saskaņā ar B punkta 2. apakšpunktu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nav jāuztver kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, ja:

               a) informācija par Konta turētāju satur pašreizējo pasta vai rezidences vietas adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, vienu vai vairākus tālruņa numurus minētajā Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, (un nevienu tālruņa numuru Andorā vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta) vai regulārus rīkojumus (attiecībā uz Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konts) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai ir iepriekš pārskatījusi un glabā lietvedībā:

               i) pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Andoras vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, vai un

               ii) Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz.

               b) informācija par Konta turētāju satur pašreiz spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai iepriekš ir pārbaudījusi un glabā:

               i) pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Andoras vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, vai vai

               ii) Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz.

               C. Pastiprinātas pārbaudes procedūras Lielas vērtības kontiem. Lielas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras.

               1. Elektroniska datu meklēšana. Attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda elektroniski uzmeklējami Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, glabātie dati par jebkuru no B punkta 2. apakšpunktā aprakstītajām pazīmēm.

               2. Papīra formāta datu meklēšana. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski pārmeklējamas datubāzes satur laukus ar informāciju, kura aprakstīta C punkta 3. apakšpunktā, un satur visu šo informāciju, tad turpmāka papīra formāta datu meklēšana nav nepieciešama. Ja elektroniski pārmeklējamas datubāzes nesatur visu šo informāciju, tad attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda arī esošā klienta pamatdatne un, ciktāl šī informācija nav iekļauta esošā klienta pamatdatnē, jāpārbauda šādi dokumenti, kuri saistīti ar kontu un kurus Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ieguvusi pēdējo piecu gadu laikā attiecībā uz jebkuru pazīmi, kas aprakstīta B punkta 2. apakšpunktā:

               a) visjaunākie Dokumentārie pierādījumi, kas savākti attiecībā uz kontu;

               b) visjaunākais konta atvēršanas līgums vai dokumentācija;

               c) visjaunākā dokumentācija, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai vai citiem regulatīviem nolūkiem;

               d) jebkuras pašlaik spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesību veidnes; un

               e) jebkuri pašlaik spēkā esoši regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus.

               3. Izņēmums gadījumos, kad datubāzes satur pietiekamu informāciju. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav pienākuma veikt papīra formāta datu meklēšanu, kura aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, gadījumos, kad Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējama informācija ietver šādus datus:

               a) Konta turētāja rezidences vietas statuss;

               b) Konta turētāja rezidences vietas adrese un pasta adrese, kura pašlaik iekļauta Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietā;

               c) Konta turētāja pašreiz esošais tālruņa numurs lietā, ja tāda ir, Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus;

               d) Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konti, gadījumā – vai pastāv regulāri rīkojumi pārvest kontā esošos līdzekļus uz citu kontu (tostarp kontu citā Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, filiālē vai citā Finanšu iestādē);

               e) vai Konta turētājam ir “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” vai instrukcija par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”; un

               f) vai pastāv jebkādas pilnvaras vai paraksta tiesības attiecībā uz kontu.

               4. Klientu apkalpošanas operatora pieprasījums pēc faktiskām zināšanām. Papildus elektroniskai un papīra datu meklēšanai, kas aprakstīta C punkta 1. un 2. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkurš Lielas vērtības konts, kas uzticēts klientu apkalpošanas operatoram (tostarp jebkurš Finanšu konts, kas apkopots ar šo Lielas vērtības kontu), jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja klientu apkalpošanas operatoram ir faktiskas zināšanas, ka Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

               5. Pazīmju konstatēšanas sekas.

               a) Ja Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, netiek konstatētas nekādas pazīmes, kas minētas B punkta 2. apakšpunktā, un konts nav identificēts C punkta 4. apakšpunktā kā tāds, ko tur Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad nekādas tālākas darbības nav nepieciešamas līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu.

               b) Ja kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, tiek atklāta iepriekš minētajā Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, vai ja rodas turpmāka apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

               c) Ja norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” tiek atklāts Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kura minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no Konta turētāja jāiegūst pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar iegūt šādu pašapliecinājumu vai Dokumentāru pierādījumu, tai jāziņo konts tās dalībvalsts vai Andoras Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, kā nedokumentēts konts.

               6. Ja Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts nav Lielas vērtības konts 31. decembrī pirms [..] parakstītā Grozījumu protokola stāšanās spēkā, bet kļūst par Lielas vērtības kontu nākamā kalendārā gada pēdējā dienā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāveic pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, attiecībā uz šādu kontu tā kalendārā gada laikā, kas seko gadam, kurā konts kļūst par Lielas vērtības kontu. Ja, balstoties uz šādu pārbaudi, šāds konts ir identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāziņo pieprasītā informācija par šādu kontu par gadu, kurā tas identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un turpmākajos gados reizi gadā, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par ko jāsniedz ziņojums.

               7. Kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, piemēro pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, Lielas vērtības kontam, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tam pašam Lielas vērtības kontam jebkurā no turpmākajiem gadiem nav atkārtoti jāpiemēro šīs procedūras, izņemot C punkta 4. apakšpunktā aprakstīto klientu apkalpošanas operatora pieprasījumu, izņemot gadījumus, kad konts ir nedokumentēts - šadā gadījumā Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, būtu atkārtoti jāpiemēro minētās procedūras līdz šāds konts vairs nav nedokumentēts.

               8. Ja rodas apstākļu maiņa saistībā ar Lielas vērtības kontu, kuras rezultātā viena vai vairākas B punkta 2. apakšpunktā aprakstītās pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu.

               9. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāīsteno procedūras, lai nodrošinātu, ka klientu apkalpošanas operators identificē jebkuru apstākļu maiņu saistībā ar kontu. Piemēram, ja klientu apkalpošanas operatoram tiem paziņots, ka Konta turētājam Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jauna pasta adrese, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums jauno adresi uztvert kā apstākļu maiņu un, ja tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, tai ir pienākums iegūt no Konta turētāja attiecīgus dokumentus.

               D. Iepriekšpastāvējušu Lielas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz viena gada laikā no [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā. Iepriekšpastāvējušu Zemākas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz divu gadu laikā no [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā.

               E. Jebkurš Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kas saskaņā ar šo iedaļu identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, visus turpmākos gadus jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

               IV iedaļa: Pienācīgas pārbaudes prasības Jauniem privātpersonu kontiem

               Lai starp Jauniem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

               A. Atverot kontu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, attiecībā uz Jauniem privātpersonu kontiem jāiegūst pašapliecinājums, kas var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas, kura Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ļauj noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

               B. Ja pašapliecinājumā teikts, ka Konta turētājs nodokļu vajadzībām ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un pašapliecinājumā arī jāietver Konta turētāja NMIN attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, (ievērojot I iedaļas D punktu) un dzimšanas datums.

               C. Ja rodas apstākļu maiņa attiecībā uz Jaunu privātpersonas kontu, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums ir nepareizs un neuzticams, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz sākotnējo pašapliecinājumu, un tai jāiegūst pareizs pašapliecinājums, kurš precizē Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām.

               V iedaļa: Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu pienācīga pārbaude

               Lai starp Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

               A. Vienību konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nolemj citādi, vai nu attiecībā uz visiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, vai, atsevišķi, attiecībā uz jebkādu skaidri identificētu šādu kontu grupu, Iepriekšpastāvējušu Vienības kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 31. decembrī gadā, kurš ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot kā Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, līdz brīdim, kad konta kopējā bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā.

               B. Pārbaudāmie Vienību konti. Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kurš ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, pārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, un Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kurš ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz minēto summu, bet kura kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā gada pēdējā dienā, jāpārbauda saskaņā ar D punktā noteiktajām procedūrām.

               C. Vienību konti, par kuriem ir pienākums ziņot. No B punktā aprakstītajiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem tikai tie konti, kurus tur viena vai vairākas Vienības, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, jāuzskata par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums.

               D. Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Par Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, kuri aprakstīti B punktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

               1. Nosaka, vai Vienība ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

               a) Pārbauda informāciju, kas tiek uzturēta regulatīviem vai klientu apkalpošanas nolūkiem (tostarp informāciju, kas savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai), lai noteiktu, vai informācija liecina, ka Konta turētājs ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā informācija, kas norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ietver inkorporācijas vai dibināšanas vietu vai adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums.

               b) Ja informācija liecina, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā iegūst pašapliecinājumu no Konta turētāja vai, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, pamatoti nosaka, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums.

               2. Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Iepriekšpastāvējuša Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro D punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.

               a) Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāiegūst no Konta turētāja pašapliecinājums tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru tā var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu vienība, kura nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

               b) Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

               c) Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz:

               i) informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai tādu Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu gadījumā, kuru tur viena vai vairākas Nefinanšu vienības un kura kopējā konta bilance vai vērtība nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā; vai

               ii) pašapliecinājumu no Konta turētāja vai Kontrolējošās personas

               jurisdikcijā(-ās) (dalībvalstī, Andoras vai citās jurisdikcijās), kurā(-ās) Kontrolējošā persona nodokļu vajadzībām ir rezidents.

               E. Pārbaudes laiks un papildu procedūras, ko piemēro Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem.

               1. Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kas 31. decembrī gadā, kurš ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, pārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, jāpabeidz divu gadu laikā no stāšanās spēkā.

               2. Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kas 31. decembrī gadā, kurš ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 250 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, bet pārsniedz minēto summu nākamā gada 31. decembrī, jāpabeidz tajā kalendārajā gadā, kurš seko gadam, kurā kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu.

               3. Ja attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu rodas apstākļu maiņa, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums vai citi ar kontu saistīti dokumenti ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no jauna jānosaka konta statuss saskaņā ar D punktā izklāstītajām prasībām.

               VI iedaļa: Pienācīgas pārbaudes prasības Jauniem Vienību kontiem

               Lai starp Jauniem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

               A. Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

               1. Nosaka, vai Vienība ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums.

               a) Iegūst pašapliecinājumu, kurš var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas un kurš ļauj Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. Ja Vienība apliecina, ka tai nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Vienības galvenā biroja adresi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu.

               b) Ja pašapliecinājums norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā pamatoti nosaka, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums.

               2. Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Jauna Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro A punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā.

               a) Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Konta turētāja pašapliecinājumu tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu iestāde, kas nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kura nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

               b) Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai.

               c) Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz Konta turētāja vai šādas Kontrolējošas personas pašapliecinājumu.

               VII iedaļa: Speciālie pienācīgas pārbaudes noteikumi

               Īstenojot iepriekš aprakstītās pienācīgas pārbaudes procedūras, piemēro šādus papildu noteikumus.

               A. Paļaušanās uz pašapliecinājumu un Dokumentāriem pierādījumiem. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz pašapliecinājumu vai Dokumentāriem pierādījumiem, ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka pašapliecinājums vai Dokumentārie pierādījumi ir nepareizi vai neuzticami.

               B. Alternatīvas procedūras Finanšu kontiem, ko tur atsevišķi Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvēji, un Grupas apdrošināšanas līgumam ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumam. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var pieņemt, ka atsevišķs Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs (izņemot īpašnieku), kurš saņem pabalstu nāves gadījumā, nav Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, un tā šādu Finanšu kontu var uzskatīt par tādu, kas nav Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pamats zināt, ka Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, ja informācija, kuru ievākusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kura ir saistīta ar labuma guvēju, satur III iedaļas B punktā aprakstītās pazīmes. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāievēro III iedaļas B punktā ietvertās procedūras.

               Dalībvalstij vai Andorai ir iespēja atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, Finanšu kontu, kurš ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, līdz dienai, kad darba ņēmējam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam ir jāizmaksā summa, uzskatīt par tādu Finanšu kontu, kas nav Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu konts, kas ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumā, atbilst šādām prasībām:

               a)
                     Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgums ir izsniegts darba devējam, un tas sedz 25 vai vairāk darba ņēmējus/sertifikāta turētājus;

               b)
                     darbiniekam/sertifikātu turētājiem ir tiesības saņemt jebkādu līguma vērtību saistībā ar to līdzdalības daļām un nosaukt labuma guvējus attiecībā uz pabalstu, kas jāizmaksā darba ņēmēja nāves gadījumā; un

               c) kopējā summa, kura ir jāizmaksā darbiniekam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam, nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā.

               “Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību, kas i) nodrošina segumu personām, kuras ir saistītas ar darba devēja, tirdzniecības apvienības, arodbiedrības vai citas apvienības vai grupas starpniecību, un ii) kurā paredz tādu prēmiju par katru grupas locekli (vai grupas kategorijas locekli), ko nosaka, neņemot vērā individuālos veselības rādītājus, kas nav grupas locekļa (vai locekļu kategorijas) vecums, dzimums un smēķēšanas ieradumi.

               “Grupas anuitātes līgums” ir Anuitātes līgums, saskaņā ar kuru kreditori ir personas, kas ir saistītas ar darba devēja, tirdzniecības apvienības, arodbiedrības vai citas apvienības vai grupas starpniecību.

               Pirms ... parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Andorai un Andora paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā punktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Andorai, un Eiropas Komisija nosūta Andoras paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Andoras puses paziņo tādā pašā veidā.

               C. Kontu bilanču apkopošanas un valūtas noteikumi

               1. Privātpersonu kontu apkopošana. Lai noteiktu privātpersonas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāapkopo visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību.

               2. Vienību kontu apkopošana. Lai noteiktu Vienības Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāņem vērā visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību.

               3. Īpašais apkopošanas noteikums attiecībā uz Klientu apkalpošanas operatoriem. Lai noteiktu personas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību nolūkā noteikt to, vai Finanšu konts ir Lielas vērtības konts, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, — gadījumā, kad Klientu apkalpošanas operators zina vai viņam ir pamats zināt, ka jebkādi Finanšu konti tieši vai netieši pieder vienai un tai pašai personai, tie ir vienas un tās pašas personas rīcībā vai tos ir atvērusi viena un tā pati persona (izņemot fiduciāru) — turklāt ir jāapkopo visi šādi konti.

               4. Summas, kas ietver ekvivalentu citās valūtās. Visas summas dolāros vai summas, kas denominētas katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, ietver ekvivalentas summas citās valūtās, kā noteikts attiecīgo valstu tiesību aktos.

               VIII iedaļa: Terminu definīcijas

               Turpmāk minētajiem terminiem ir šāda nozīme:

               A. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus

               1. Jēdziens “Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Andoras finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus.

               2. “Iesaistītās jurisdikcijas finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās Iesaistītās jurisdikcijas, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, ja šī filiāle atrodas minētajā Iesaistītajā jurisdikcijā.

               3. “Finanšu iestāde” ir Turētājiestāde, Noguldījumu iestāde, Ieguldījumu vienība vai Norādīta apdrošināšanas sabiedrība.

               4. “Turētājiestāde” ir jebkura Vienība, kas tur Finanšu aktīvus citu uzdevumā, un šāda darbība veido tās darījumdarbības būtisku daļu. Finanšu aktīvu turēšana citu uzdevumā ir Vienības darījumdarbības būtiska daļa, ja Vienības bruto ienākumi saistībā ar Finanšu aktīvu turēšanu un saistītiem finanšu pakalpojumiem ir vismaz 20 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kas beidzas 31. decembrī (vai arī tāda uzskaites perioda pēdējā dienā, kas nav kalendārais gads) pirms gada, kurā ir veikta noteikšana; vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā.

               5. “Noguldījumu iestāde” ir jebkura Vienība, kas pieņem noguldījumus, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību.

               6. “Ieguldījumu vienība” ir jebkura Vienība:

               a) kuras darījumdarbība galvenokārt ir veikt vienu vai vairākas šādas darbības vai operācijas klienta uzdevumā vai vārdā:

               i) tirdzniecība ar naudas tirgus instrumentiem (čekiem, vekseļiem, noguldījumu sertifikātiem, atvasinātiem instrumentiem u. c.), ārvalstu valūtu, valūtas kursa, procentu likmju un indeksu instrumentiem; pārvedamiem vērtspapīriem vai regulētā tirgū tirgotiem preču nākotnes līgumiem;

               ii) individuāla un kolektīva portfeļa pārvaldība; vai

               iii) citāda Finanšu aktīvu vai naudas ieguldīšana, administrēšana vai pārvaldība citu personu vārdā;

               vai

               b) kuras bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību, ja Vienību pārvalda cita Vienība, kas ir Noguldījumu iestāde, Turētājiestāde, Norādīta apdrošināšanas sabiedrība vai Ieguldījumu vienība, kas aprakstīta A punkta 6. apakšpunkta a) punktā.

               Uzskata, ka Vienības darījumdarbība galvenokārt ir viena vai vairākas A punkta 6. apakšpunkta a) punktā aprakstītās darbības vai ka Vienības bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību A punkta 6. apakšpunkta b) punkta vajadzībām, ja Vienības bruto ienākumi, kas saistīti ar attiecīgajām darbībām, ir vismaz 50 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kurš beidzas tāda gada 31. decembrī, kas ir pirms gada, kurā ir veikta noteikšana; vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā. Termins “Ieguldījumu vienība” neietver vienību, kas ir Aktīva nefinanšu vienība, jo minētā vienība izpilda jebkuru no D punkta 9. apakšpunkta d) līdz g) punkta kritērijiem.

               Šo apakšpunktu saprot atbilstīgi tam, kā definīcija “finanšu iestāde” ir definēta Finanšu darījumu darba grupas (Financial Action Task Force) rekomendācijās.

               7. Termins “Finanšu aktīvs” ietver vērtspapīrus (piemēram, kapitāla daļas korporācijā; līgumsabiedrībā vai līdzdalības daļas vai līdzdalības daļu faktiskais īpašums plaši turētā vai publiski tirgotā līgumsabiedrībā vai trastā; vekseļi, obligācijas, parādzīmes vai cita veida parādsaistību apliecinājumi), līdzdalības daļas līgumsabiedrībā, preču līgumus, mijmaiņas līgumus (piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumi, valūtas mijmaiņas līgumi, bāzes mijmaiņas līgumi, procentu likmju maksimālās robežvērtības līgumi, procentu likmju minimālās robežvērtības līgumi, preču mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru indeksu mijmaiņas līgumi un līdzīgi līgumi), Apdrošināšanas līgumus vai Anuitātes līgumus, vai jebkādu līdzdalību (tostarp regulētā tirgū tirgoti un regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi vai iespējas līgumi) vērtspapīros, līdzdalības daļās līgumsabiedrībās, preču līgumos, mijmaiņas līgumos, Apdrošināšanas līgumos vai Anuitātes līgumos. Termins “Finanšu aktīvs” neietver ar parādfinansējumu nesaistītu tiešu līdzdalību nekustamā īpašumā.

               8. “Norādīta apdrošināšanas sabiedrība” ir Vienība, kas ir apdrošināšanas sabiedrība (vai apdrošināšanas sabiedrības pārvaldītājsabiedrība) un emitē Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumu, vai kam ir pienākums veikt maksājumus saistībā ar šādiem līgumiem.

               B. Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus

               1. “Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus” ir jebkura Finanšu iestāde, kas ir:

               a) Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, izņemot attiecībā uz maksājumu, kas rodas tādu saistību rezultātā, kuras izriet no tādas komerciālas finanšu darbības, kas atbilst darbībām, kuras veic Norādīta apdrošināšanas sabiedrība, Turētājiestāde vai Noguldījumu iestāde;

               b) Plašas līdzdalības pensiju fonds; Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds; Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds; vai Kvalificēts kredītkaršu izdevējs.

               c) jebkura cita Vienība, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kurai būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkurai B punkta 1. apakšpunkta a) un b) punktā aprakstītajai Vienībai un kura attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēta kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, un kura — attiecībā uz dalībvalstīm — ir paredzēta Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņota Andorai, un kura — attiecībā uz Andoru — ir paziņota Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šādas Vienības statuss kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, nav pretrunā šā Nolīguma mērķiem;

               d) Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība; vai

               e) trasts – tiktāl, ciktāl trasta pilnvarotā persona ir Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un sniedz visu informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar I iedaļu attiecībā uz visiem trasta kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums.

               2. “Valdības vienība” ir dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas valdība, jebkāds dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas administratīvi teritoriāls veidojums (kas, lai izvairītos no neskaidrībām, ietver štatu, provinci, novadu vai municipalitāti) vai dalībvalstij, Andorai vai citai jurisdikcijai, vai vienam vai vairākiem administratīvi teritoriāliem veidojumiem pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde (katrs nozīmē “Valdības vienību”). Šī kategorija sastāv no dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas sastāvdaļām, kontrolētām vienībām un administratīvi teritoriāliem veidojumiem.

               a) Dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas “sastāvdaļa” ir jebkura persona, organizācija, aģentūra, birojs, fonds, iestāde vai cita veida struktūra, kas ir dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas valdības iestāde. Valdības iestādes neto ienākumi ir jāieskaita tās kontā vai citos dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šiem ienākumiem. Sastāvdaļa neietver nevienu privātpersonu, kas ir valdības pārstāvis, ierēdnis vai administrators, kurš rīkojas saskaņā ar privāto vai personīgo kompetenci.

               b) “Kontrolēta vienība” ir Vienība, kas pēc savas formas ir atdalīta no dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas vai kas citādi veido atsevišķu juridisku vienību, ar noteikumu, ka:

               i) Vienība tieši vai ar vienas vai vairāku kontrolētu Valdības vienību starpniecību pilnībā pieder vienai vai vairākām Valdības vienībām un to kontrolē viena vai vairākas Valdības vienības;

               ii) Vienības neto ienākumus ieskaita tās kontā vai vienas vai vairāku Valdības vienību kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šā ienākuma; un

               iii) pēc likvidēšanas Vienības aktīvi pāriet vienas vai vairāku Valdības vienību rīcībā.

               c) Privātpersonas negūst labumu no šā ienākuma, ja šādas personas ir valdības programmas paredzētie labuma guvēji, un programmas darbības tiek veiktas plašai sabiedrībai vispārējas labklājības nolūkā vai ir saistītas ar valdības atsevišķas sfēras pārvaldīšanu. Neatkarīgi no iepriekš minētā, ir tomēr uzskatāms, ka privātpersona gūst labumu no ienākuma, ja šis ienākums rodas, izmantojot Valdības vienību, tai veicot tādu komercdarbību, piemēram, komercbanku darījumdarbību, ar kuru sniedz finanšu pakalpojumus privātpersonām.

               3. “Starptautiska organizācija” ir jebkura starptautiska organizācija vai tai pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde. Šī kategorija ietver jebkuru starpvaldību organizāciju (tostarp pārvalstisku organizāciju), i) kas galvenokārt sastāv no valdībām; ii) kas ar dalībvalsti, Andoru vai citu jurisdikciju ir noslēgusi mītnes vai pēc būtības līdzīgu nolīgumu; un iii) no kuras ienākuma privātpersonas negūst labumu.

               4. “Centrālā banka” ir iestāde, kas ar likumu vai valdības atļauju blakus pašai dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas valdībai ir noteikta par galveno iestādi, kura izdod instrumentus, ko paredzēts izmantot kā valūtu. Šāda iestāde var būt iestāde, kas ir atsevišķa, proti nav daļa no dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas valdības, un vai nu pilnībā, vai daļēji pieder vai nepieder dalībvalstij, Andorai vai citai jurisdikcijai.

               5. “Plašas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā vai jebkādu to kombināciju labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:

               a) fondam nav viens vienīgs labuma guvējs, kuram ir tiesības uz vairāk nekā 5 % no fonda aktīviem;

               b) fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm; un

               c) fonds atbilst vismaz vienai no šādām prasībām:

               i) fondam sava pensiju plāna statusa dēļ parasti nepiemēro ieguldījumu ienākuma nodokli, vai arī tam piemēro atliktā nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi,

               ii) vismaz 50 % no tā kopējām iemaksām (izņemot aktīvu pārvedumus no citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem plāniem vai no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) fonds saņem no sponsorējošajiem darba devējiem,

               iii) līdzekļu izmaksājumi vai izņemšana no fonda ir pieļaujama tikai konkrētos gadījumos, kas radušies saistībā ar aiziešanu pensijā, invaliditāti vai nāvi (izņemot pārnesamos izmaksājumus uz citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem pensiju kontiem vai C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izmaksājumiem vai izņemšanu, kas veikta pirms šādu konkrētu gadījumu iestāšanās; vai

               darba ņēmēju iemaksas (izņemot konkrētas atļautas papildu iemaksas) fondā ir ierobežotas, atsaucoties uz darba ņēmēja darba ienākumiem, vai, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kuri izklāstīti VII iedaļas C punktā, tās gadā nedrīkst pārsniegt USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā.

               6. “Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka:

               a) fondam ir mazāk nekā 50 dalībnieku;

               b) fondu finansē viens vai vairāki darba devēji, kas nav Ieguldījumu vienība vai Pasīva nefinanšu vienība;

               c) darba ņēmēja un darba devēja iemaksas fondā (izņemot aktīvu pārvedumus no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) ir ierobežotas, atsaucoties attiecīgi uz darba ņēmēja darba ienākumiem un atalgojumu;

               d) dalībnieki, kas nav tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Andoras) rezidenti, kurā fonds ir nodibināts, nav tiesīgi turēt vairāk par 20 % fonda aktīvu; un

               e) fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm.

               7. “Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds” ir fonds, ko nodibinājusi Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā, labuma guvējiem, kas ir vai bija darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas) vai kas nav vai nebija darba ņēmējs, ja pabalsti, ko sniedz šādiem labuma guvējiem vai dalībniekiem, ir atlīdzinājums par individuālajiem pakalpojumiem, kuri sniegti Valdības vienībai, Starptautiskai organizācijai vai Centrālai bankai.

               8. “Kvalificēts kredītkaršu izdevējs” ir Finanšu iestāde, kas atbilst šādām prasībām:

               a) Finanšu iestāde ir Finanšu iestāde vienīgi tādēļ, ka tā izsniedz kredītkartes un pieņem noguldījumus tikai, ja klients veic maksājumu, kas pārsniedz bilanci apmaksai attiecībā uz karti, un pārmaksa uzreiz netiek atmaksāta klientam; un

               b) sākot no vai pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras — vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā.

               9. “Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība” ir Ieguldījumu vienība, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība ar noteikumu, ka visas kolektīvo ieguldījumu sabiedrības daļas tur tādas privātpersonas vai Vienības vai tās tiek turētas ar tādu privātpersonu vai Vienību starpniecību, kas nav Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, izņemot Pasīvu nefinanšu vienību ar Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums.

               Ieguldījumu vienību, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība, par Atbrīvotu kolektīvo ieguldījumu sabiedrību saskaņā ar B punkta 9. apakšpunktu tiek uzskatīta arī tad, ja tā izsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas, ar noteikumu, ka:

               a) kolektīvo ieguldījumu sabiedrība pēc 31. decembra gadā, kurš ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nav izsniegusi vai neizsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas;

               b) atpirkuma gadījumā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība visas šādas akcijas noraksta;

               c) kolektīvo ieguldījumu sabiedrība veic II līdz VII iedaļā izklāstītās pienācīgas pārbaudes procedūras un sniedz jebkādu informāciju, kas tiek pieprasīta saistībā ar šādām akcijām, ja šādas akcijas tiek sniegtas dzēšanai vai cita veida maksājumam; un

               d) kolektīvo ieguldījumu sabiedrības rīcībā ir pasākumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka šādas akcijas pēc iespējas drīz un, jebkurā gadījumā, divu gada laikā no [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā tiek dzēstas vai imobilizētas.

               C. Finanšu konts

               1. “Finanšu konts” ir Finanšu iestāžu uzturēts konts, un tas ietver Noguldījumu kontu un Turētāja kontu un:

               a) Ieguldījumu vienības gadījumā — jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Finanšu konts” neietver nekādas līdzdalības daļas tādas Vienības kapitālā vai parādkapitālā, kas ir Ieguldījumu vienība tikai tādēļ, ka tā i) sniedz ieguldījumu konsultācijas klientam un rīkojas klienta vārdā vai ii) veic portfeļa pārvaldību klientam vai rīkojas klienta vārdā nolūkā veikt tādu Finanšu aktīvu ieguldīšanu pārvaldīšanu vai administrēšanu, kas klienta vārdā noguldīti tādā Finanšu iestādē, kas nav šāda Vienība;

               b) tādas Finanšu iestādes gadījumā, kas nav aprakstīta C punkta 1. apakšpunkta a) punktā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā, ja vērtspapīru kategorija ieviesta, lai izvairītos no ziņojumu sniegšanas saskaņā ar I iedaļu; un

               c) jebkādu Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību un Anuitātes līgumu, ko emitējusi vai ko uztur Finanšu iestāde, izņemot ar ieguldījumiem nesaistītu, nepārvedamu tūlītēju anuitāti, kura ir izsniegta privātpersonai un kura pārvērš naudā pensiju vai invaliditātes pabalstu, kas tiek sniegts, pamatojoties uz kontu, kurš ir Izslēgtais konts.

               Termins “Finanšu konts” neietver kontus, kas ir Izslēgtie konti.

               2. “Noguldījumu konts” ir jebkurš komerckonts, norēķinu konts, krājkonts, termiņa konts vai krājaizdevuma konts, vai konts, kuru apliecina noguldījuma sertifikāts, krājaizdevuma sertifikāts, ieguldījuma sertifikāts, parāda sertifikāts vai cits līdzīgs instruments, un kuru uztur Finanšu iestāde, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. Noguldījuma konts ietver arī summu, kuru apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar garantētu ieguldījumu līgumu vai līdzīgu līgumu tur, lai iemaksātu vai ieskaitītu par šo summu pienākošos procentus.

               3. “Turētāja konts” ir konts (kas nav Apdrošināšanas līgums vai Anuitātes līgums), kurā par labu citai personai tiek turēts viens vai vairāki Finanšu aktīvi.

               4. “Līdzdalības daļa kapitālā” tādas līgumsabiedrības gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, ir līdzdalības daļa līgumsabiedrības kapitālā vai peļņā. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, uzskata, ka līdzdalības daļu kapitālā tur jebkura persona, kuru uzskata par dibinātāju vai labuma guvēju saistībā ar visu trastu vai tā daļu, vai cita fiziskā persona, kura īsteno galīgo faktisko kontroli pār trastu. Personu, par kuru jāsniedz ziņojums, uzskatīs par labuma guvēju saistībā ar trastu, ja šādai personai, par kuru jāsniedz ziņojums, ir tiesības tieši vai netieši (piemēram, ar vārda pakalpojumu sniedzēju (nominee) starpniecību) saņemt obligāto peļņas sadali vai kura tieši vai netieši var saņemt diskrecionāru peļņas sadali no trasta.

               5. “Apdrošināšanas līgums” ir līgums (kas nav Anuitātes līgums), saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt maksāt noteiktu summu, ja īstenojas konkrēti apstākļi, kas ir saistīti ar mirstības, saslimstības, nelaimes gadījuma, atbildības vai īpašuma risku.

               6. “Anuitātes līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt veikt maksājumus tādā laikposmā, kuru kopumā vai daļēji nosaka, ņemot vērā vienas vai vairāku privātpersonu paredzamo dzīves ilgumu. Termins ietver arī līgumu, ko uzskata par Anuitātes līgumu saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas) normatīvajiem aktiem vai praksi, kurā līgums izdots, un saskaņā ar šādu līgumu izdevējs piekrīt veikt maksājumus noteiktā vairāku gadu laikposmā.

               7. “Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums (izņemot divu apdrošināšanas sabiedrību zaudējumu atlīdzināšanas pārapdrošināšanas līgumu), kuram ir Naudas vērtība.

               8. “Naudas vērtība” ir i) summa, ko polises turētājs ir tiesīgs saņemt atpirkuma vai līguma izbeigšanas gadījumā (to nosaka, neatskaitot samazinājumu par jebkādu atpirkuma nodevu vai aizdevumu saistībā ar polisi) vai ii) summa, ko polises turētājs var aizņemties saskaņā vai saistībā ar līguma noteikumiem — atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Naudas vērtība” neietver summu, kas jāmaksā saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu:

               a) vienīgi pamatojoties uz tādas privātpersonas nāvi, attiecībā uz kuru ir spēkā dzīvības apdrošināšanas līgums;

               b) kā pabalsts personai savainojuma vai slimības gadījumā vai cits pabalsts, ar kuru tiek kompensēts ekonomisks zaudējums, kas rodas, iestājoties apdrošināšanas gadījumam;

               c) kā iepriekš samaksātas prēmijas atmaksa (mīnus apdrošināšanas nodevas — neatkarīgi no tā, vai tās ir faktiski uzliktas vai ne) saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu (izņemot ar ieguldījumiem saistītu dzīvības apdrošināšanas līgumu vai anuitātes līgumu) saistībā ar līguma anulēšanu vai izbeigšanu, riska pozīcijas samazināšanos apdrošināšanas līguma darbības laikā vai gadījumos, kad līguma prēmijas tiek labotas ieraksta kļūdas vai citas līdzīgas kļūdas dēļ;

               d) kā dividendes polises turētājam (izņemot dividendes līguma termiņa beigu gadījumā) ar noteikumu, ka dividendes ir saistītas ar Apdrošināšanas līgumu, saskaņā ar kuru vienīgie maksājamie pabalsti ir aprakstīti C punkta 8. apakšpunkta b) punktā; vai

               e) kā iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta atmaksa attiecībā uz tādu Apdrošināšanas līgumu, par kuru prēmijas ir jāmaksā vismaz ikgadēji, ja iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta apjoms nepārsniedz nākamo ikgadējo saskaņā ar līgumu maksājamo prēmiju.

               9. “Iepriekšpastāvējis konts” ir:

               a) Finanšu konts, ko 31. decembrī gadā, kurš ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus;

               b) dalībvalstij vai Andorai ir iespēja attiecināt terminu “Iepriekšpastāvējis konts” arī uz jebkuru Konta turētāja Finanšu kontu neatkarīgi no datuma, kad šāds konts ir ticis atvērts, ja:

               i)
                     Konta turētājs arī tur Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus (vai Saistītā vienībā tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Andorā), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus), Finanšu kontu, kas ir Iepriekšpastāvējis konts saskaņā ar C punkta 9. apakšpunkta a) punktu;

               ii)
                     Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un attiecīgajā gadījumā – Saistītā vienība tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Andorā), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, abus iepriekš minētos Finanšu kontus un jebkādus citus Konta turētāja Finanšu kontus, ko uzskata par Iepriekšpastāvējušiem kontiem saskaņā ar b) punktu, uzskata par vienu Finanšu kontu saistībā ar VII iedaļas A punktā izklāstīto zināšanu prasību standartu ievērošanu un saistībā ar jebkādu Finanšu kontu bilanci vai vērtību noteikšanu, piemērojot jebkādas konta robežvērtības;

               iii)
                     saistībā ar Finanšu kontu, uz kuru attiecas Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir atļauts izpildīt minētās Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai attiecībā uz Finanšu kontu, balstoties uz Procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, kas veiktas attiecībā uz C punkta 9. apakšpunkta a) punktā aprakstīto Iepriekšpastāvējušo kontu; un

               iv)
                     lai atvērtu Finanšu kontu, Konta turētajam nav jāsniedz jauna, papildu vai grozīta klienta informācija, izņemot tādu informāciju, kas vajadzīga, piemērojot šo Nolīgumu.

               Pirms ... parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Andorai un Andora paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā punktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Andorai, un Eiropas Komisija nosūta Andoras paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Andoras puses paziņo tādā pašā veidā.

               10. “Jauns konts” ir Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, uzturēts konts, kurš atvērts dienā, kad stājās spēkā [..] parakstītais grozījumu protokols, vai vēlāk, izņemot gadījumus, kad to uzskata par Iepriekšpastāvējušu kontu saskaņā ar C punkta 9. apakšpunktā paredzēto paplašināto definīciju.

               11. “Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas.

               12. “Jauns privātpersonas konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas.

               13. “Iepriekšpastāvējis vienības konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas vienības.

               14. “Zemākas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kas ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā.

               15. “Lielas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 31. decembrī gadā, kas ir pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā, vai jebkura nākamā gada 31. decembrī pārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā.

               16. “Jauns vienības konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas Vienības.

               17. “Izslēgtais konts” ir jebkurš no šādiem kontiem:

               a) pensiju konts, kas atbilst šādām prasībām:

               i) konts ir pakļauts regulējumam kā personīgais pensijas konts vai ir daļa no reģistrētā vai regulētā pensiju plāna pensiju pabalstu sniegšanai (ietverot invaliditātes pabalstu vai pabalstu nāves gadījumā);

               ii) kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi);

               iii) attiecībā uz kontu ir jāveic ikgadēja informācijas ziņošana nodokļu iestādēm;

               iv) līdzekļu izņemšanai ir paredzēti īpaši nosacījumi — pensijas vecuma sasniegšana, invaliditāte vai nāve, vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu īpašo gadījumu iestāšanās; un

               v) vai nu i) ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, vai ii) maksimālā iemaksa kontā visa mūža garumā nepārsniedz USD 1 000 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā — abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā.

               Finanšu konts, kas principā atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) punkta v) apakšpunkta prasībām, tās izpildīs arī tad, ja uz šādu Finanšu kontu varētu tikt pārnesti aktīvi vai naudas summas no viena vai vairākiem Finanšu kontiem, kas atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) vai b) punkta prasībām, vai no viena vai vairākiem pensiju fondiem, kas atbilst B punkta 5. līdz 7. apakšpunkta prasībām;

               b) konts, kas atbilst šādām prasībām:

               i) konts ir pakļauts regulējumam kā ieguldījumu mehānisms, kura mērķis nav pensiju uzkrājumi, un to regulāri tirgo vispāratzītā vērtspapīru tirgū, vai konts ir pakļauts regulējumam kā uzkrājumu mehānisms, kuras mērķis nav pensiju uzkrājumi;

               ii) kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi);

               iii) līdzekļu izņemšanai ir noteikti īpaši kritēriji, kas saistīti ar ieguldījumu konta vai krājkonta mērķi (piemēram, izglītības vai medicīnas pabalstu sniegšanai), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu kritēriju izpildes; un

               iv) ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā.

               Finanšu konts, kas citādi atbilst C punkta 17. apakšpunkta b) punkta iv) apakšpunkta prasībām, tās izpildīs arī tad, ja uz šādu Finanšu kontu var pārnest aktīvus vai naudas summas no viena vai vairākiem Finanšu kontiem, kas atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) vai b) punkta prasībām, vai no viena vai vairākiem pensiju fondiem, kas atbilst B punkta 5. līdz 7. apakšpunkta prasībām;

               c) dzīvības apdrošināšanas līgums, kas aptver laikposmu, kurš beidzas, pirms apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu, ar noteikumu, ka līgums atbilst šādām prasībām:

               i) periodiskās prēmijas, kas laika gaitā nesamazinās, ir maksājamas vismaz ik gadu, kamēr līgums ir spēkā vai līdz apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu – atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks;

               ii) līgumam nav līguma vērtības, kurai jebkura persona var piekļūt, nepārtraucot līgumu (līdzekļu izņemšana, aizdevums vai kā citādi);

               iii) summa (izņemot pabalstu nāves gadījumā), kas maksājama, anulējot vai izbeidzot līgumu, nevar pārsniegt kopējās attiecībā uz līgumu iemaksātās prēmijas, atskaitot mirstības, saslimstības vai izdevumu maksu (neatkarīgi no tā, vai tā ir uzlikta vai ne) līguma darbības laikposmā vai laikposmos, un jebkādas citas summas, kas izmaksātas pirms līguma anulēšanas vai izbeigšanas; un

               iv) līgumu tiesību pārņēmējs netur vērtības nolūkos;

               d) konts, kuru tur vienīgi īpašums, ja šā konta dokumentācijā ir atrodama kopija ar mirušās personas testamentu vai miršanas apliecība;

               e) konts, kas ir nodibināts saistībā jebkuru no šādiem gadījumiem:

               i) tiesas nolēmums vai spriedums;

               ii) nekustamā vai personiskā īpašuma pārdošana, maiņa vai noma ar noteikumu, ka konts atbilst šādām prasībām:

                - konts tiek finansēts vienīgi ar avansa maksājumu, rokasnaudu, noguldījumu tādā apmērā, lai garantētu tādas saistības izpildi, kas ir tieši saistīta ar darījumu, vai ar līdzīgu maksājumu, vai tas tiek finansēts ar finanšu aktīvu, kas noguldīts kontā saistībā ar īpašuma pārdošanu, maiņu vai nomu,

               - konts ir nodibināts un tiek izmantots vienīgi tāpēc, lai garantētu pircēja saistību maksāt pirkuma cenu par īpašumu, lai pārdevējs apmaksātu jebkuru iespējamo saistību, kā arī lai iznomātājs vai nomnieks samaksātu par jebkādiem iznomātā īpašuma bojājumiem, kā tas atrunāts nomas līgumā,

               - konta aktīvi, to skaitā no tiem gūtie ienākumi, tiks izmaksāti vai citādi sadalīti pircēja, pārdevēja, iznomātāja vai nomnieka interesēs (tostarp, lai izpildītu šādas personas saistību), īpašumu pārdodot, apmainot vai nododot vai arī tad, ja ir beidzies nomas līgums,

               - konts nav rezerves konts vai līdzīgs konts, kas nodibināts saistībā ar Finanšu aktīva pārdošanu vai apmaiņu, un

               - konts nav saistīts ar C punkta 17. apakšpunkta f) punktā aprakstīto kontu;

               iii) tādas Finanšu iestādes pienākums, kas apkalpo ar nekustamo īpašumu nodrošinātu aizdevumu, rezervēt maksājuma daļu, vienīgi lai nodrošinātu ar nekustamo īpašumu saistīto nodokļu vai apdrošināšanas samaksu vēlāk;

               iv) Finanšu iestādes pienākums vienīgi nodrošināt nodokļu samaksu vēlāk.

               f) Noguldījumu konts, kas atbilst šādām prasībām:

               i) konts pastāv vienīgi tādēļ, ka klients veic maksājumu, kurš pārsniedz summu, kas jāmaksā saistībā ar kredītkarti vai citu atjaunojamu kredtītiespēju, un pārmaksa klientam tūlīt netiek atmaksāta; un

               ii) sākot no vai pirms [..] parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras — vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz USD 50 000 vai ekvivalentu summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Andoras valūtā, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā.

               g) jebkurš cits konts, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kuram būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkuram C punkta 17. apakšpunkta a) līdz f) punktā aprakstītajam kontam un kurš attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēts kā Izslēgtais konts, un kurš — attiecībā uz dalībvalstīm — ir paredzēts Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņots Andorai, un kurš — attiecībā uz Andoru — ir paziņots Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šāda konta statuss kā Izslēgtais konts nav pretrunā šā nolīguma mērķiem.

               D. Konts, par kuru jāsniedz ziņojums

               1. “Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir konts, kuru tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām kontrolējošām personām, par kurām jāsniedz ziņojums, ar noteikumu, ka tās ir identificētas kā tādas saskaņā ar II līdz VII iedaļā aprakstītajām pienācīgas pārbaudes procedūrām.

               2. “Persona, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona, kas nav: i) korporācija, kuras kapitāla daļas tiek regulāri tirgotas vienā vai vairākos vispāratzītos vērtspapīru tirgos; ii) jebkāda korporācija, kas ir i) iedalījumā aprakstītās korporācijas Saistītā vienība; iii) Valdības vienība; iv) Starptautiska organizācija; v) Centrālā banka vai vi) Finanšu iestāde.

               3. “Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, persona” ir privātpersona vai Vienība, kas ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents saskaņā ar minētās jurisdikcijas nodokļu tiesību aktiem, vai tādas mirušas personas īpašums, kas ir bijusi Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā tādu Vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība.

               4. “Jurisdikcija, par kuru jāsniedz ziņojums” sakarā ar pienākumu sniegt I iedaļā norādīto informāciju ir Andora attiecībā uz dalībvalsti vai dalībvalsts attiecībā uz Andoru.

               5. “Iesaistītā jurisdikcija” attiecībā uz dalībvalsti vai Andoru ir:

               a) jebkura dalībvalsts attiecībā uz ziņojumu sniegšanu Andorai; vai

               b) Andora attiecībā uz ziņojumu sniegšanu dalībvalstij; vai

               c) jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko attiecīgā dalībvalsts vai Andora, atkarībā no konteksta, ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta minētās dalībvalsts vai Andoras publicētajā sarakstā un paziņota attiecīgi Andorai vai Eiropas Komisijai;

               d) attiecībā uz dalībvalstīm jebkura cita jurisdikcija, i) ar ko Eiropas Savienība ir noslēgusi nolīgumu, saskaņā ar kuru minētā cita jurisdikcija sniedz I iedaļā minēto informāciju, un ii) kas ir iekļauta Eiropas Komisijas publicētajā sarakstā.

               6. “Kontrolējošās personas” ir fiziskas personas, kas īsteno kontroli pār Vienību. Trasta gadījumā minētais termins nozīmē dibinātāju(-us), pilnvaroto(-os), aizstāvi(-jus) (ja tāds/tādi ir), labuma guvēju(-us) vai labuma guvēju klasi(-es) un jebkādu(-as) citu(-as) fizisku(-as) personu(-as), kas īsteno galīgu faktisko kontroli pār trastu; saistībā ar tādu juridisku nodibinājumu, kas nav trasts, šis termins nozīmē personas līdzvērtīgos vai līdzīgos posteņos. Terminu “Kontrolējošās personas” jāsaprot atbilstīgi Finanšu darījumu darba grupas rekomendācijām.

               7. “Nefinanšu vienība” ir jebkura Vienība, kas nav Finanšu iestāde.

               8. “Pasīva nefinanšu vienība” ir: i) Nefinanšu vienība, kas nav Aktīva nefinanšu vienība, vai ii) A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde.

               9. “Aktīva nefinanšu vienība” ir jebkura Nefinanšu vienība, kas izpilda jebkuru no šādiem kritērijiem:

               a) mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības bruto ienākumiem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir pasīvi ienākumi, un mazāk nekā 50 % no Nefinanšu vienības turētiem aktīviem iepriekšējā kalendārajā gadā vai citā atbilstīgā ziņošanas periodā ir aktīvi, kuri tiek turēti pasīvu ienākumu veidošanai;

               b) Nefinanšu vienības akcijas tiek regulāri tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū vai Nefinanšu vienība ir tādas Vienības Saistītā vienība, kuras akcijas tiek tirgotas vispāratzītā vērtspapīru tirgū;

               c) Nefinanšu vienība ir Valdības vienība, Starptautiska organizācija, Centrālā banka vai Vienība, kas pieder vienai no iepriekš minētajām struktūrām;

               d) būtībā visas Nefinanšu vienības darbības ir turēt (pilnībā vai daļēji) vienas vai vairāku tādu meitasuzņēmumu emitētās akcijas, kuri veic tirdzniecību vai darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, un sniegt finansējumu un pakalpojumus šādiem meitasuzņēmumiem, bet Vienība neatbilst šāda statusa kritērijiem, ja tā darbojas (vai tā sevi kā tādu prezentē) kā ieguldījumu fonds, piemēram, privāts kapitāla vērtspapīru fonds, riska kapitāla fonds, fonds, kas veic pirkšanas darījumus, izmantojot aizņemtus līdzekļus, vai ieguldījumu sabiedrība, kuras nolūks ir iegādāties vai finansēt sabiedrības un tad būt līdzdalības daļu turētājai šādās sabiedrībās, turot kapitāla aktīvus ieguldīšanas nolūkā;

               e) Nefinanšu vienība vēl neveic darījumdarbību, un tā arī iepriekš nav veikusi darījumdarbību, bet tā veic kapitāla ieguldījumus aktīvos nolūkā veikt darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība, ar noteikumu, ka Nefinanšu vienība neatbilst šādam izņēmuma statusam, ja kopš Nefinanšu vienības sākotnējās izveides datuma ir pagājuši 24 mēneši;

               f) Nefinanšu vienība nav bijusi Finanšu iestāde pēdējos piecus gadus un atrodas aktīvu likvidācijas vai reorganizācijas procesā nolūkā turpināt vai atsākt tādu darījumdarbību, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība;

               g) Nefinanšu vienība galvenokārt veic finansēšanas un riska ierobežošanas darbības ar Saistītām vienībām, kas nav Finanšu iestādes, vai šādu Vienību uzdevumā, un nesniedz finansēšanas vai riska ierobežošanas pakalpojumus Vienībai, kas nav Saistītā vienība, ar noteikumu, ka šādu Saistītu vienību grupa galvenokārt ir iesaistīta darījumdarbībā, kas nav Finanšu iestādes darījumdarbība; vai

               h) Nefinanšu vienība atbilst visām šādām prasībām:

               i) tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Andorā vai citā jurisdikcijā) vienīgi ar reliģiju, labdarību, zinātni, mākslu, kultūru, sportu vai izglītību saistītiem mērķiem; vai tā ir izveidota un darbojas savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Andorā vai citā jurisdikcijā) un ir profesionāla organizācija, biznesa savienība, tirdzniecības palāta, darba organizācija, lauksaimniecības vai dārzkopības organizācija, pilsoņu savienība vai organizācija, kas darbojas vienīgi sociālās labklājības veicināšanai;

               ii) tā ir atbrīvota no ienākuma nodokļa savā rezidences jurisdikcijā (dalībvalstī, Andorā vai citā jurisdikcijā);

               iii) tai nav akcionāru vai dalībnieku, kam būtu īpašumtiesības vai labuma gūšanas intereses saistībā ar tās ienākumiem vai aktīviem;

               iv) saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem Nefinanšu vienības ienākumus vai aktīvus nedrīkst sadalīt vai izmantot par labu privātpersonai vai Vienībai, kas nav labdarības iestāde, ja šāda sadalīšana vai izmantošana nav saistīta ar Nefinanšu vienības veiktajām labdarības darbībām, vai izmantot, veicot atbilstīgu kompensācijas maksājumu par saņemtajiem pakalpojumiem vai maksājumu, kas ir Nefinanšu vienības iegādāta īpašuma patiesā tirgus vērtībā; un

               v) saskaņā ar Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas) piemērojamiem tiesību aktiem vai Nefinanšu vienības dibināšanas dokumentiem gadījumā, ja Nefinanšu vienība tiek likvidēta vai beidz pastāvēt, visi tās aktīvi tiek sadalīti Valdības vienībai vai citai bezpeļņas organizācijai, vai pāriet Nefinanšu vienības rezidences jurisdikcijas (dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas) vai kāda tās politiskā apakšiedalījuma valdības īpašumā.

               E. Dažādi

               1. “Konta turētājs” ir persona, ko Finanšu iestāde, kura uztur kontu, iekļāvusi sarakstā vai norādījusi kā Finanšu konta turētāju. Persona, kas nav Finanšu iestāde un kas tur Finanšu kontu citas personas labā kā pārstāvis, turētājs, vārda pakalpojumu sniedzējs (nominee), parakstītājs, ieguldījumu konsultants vai starpnieks, piemērojot šo pielikumu, netiek uzskatīta par konta turētāju, un par konta turētāju tiek uzskatīta šāda otra persona. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā Konta turētājs ir jebkura persona, kurai ir tiesības piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju. Ja neviens nevar piekļūt Naudas vērtībai vai mainīt līguma labuma guvēju, Konta turētājs ir jebkura persona, kas līgumā norādīta kā īpašnieks, un jebkura persona, kam uzticētas tiesības saņemt maksājumu saskaņā ar līguma noteikumiem. Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma termiņa beigās par Konta turētāju tiek uzskatīta katra persona, kura ir tiesīga saņemt maksājumu saskaņā ar līgumu.

               2. “Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai” ir klientu pienācīgas pārbaudes procedūras, kuras Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, veic saskaņā ar prasībām par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu vai līdzīgām prasībām, kuras jāievēro Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus.

               3. “Vienība” ir juridiska persona vai juridisks nodibinājums, piemēram, korporācija, līgumsabiedrība, trasts vai fonds.

               4. Vienība ir citas Vienības “Saistītā vienība”, ja Vienība kontrolē otru Vienību vai abas Vienības tiek kontrolētas kopīgi. Šajā nolūkā kontrole nozīmē Vienības balsstiesību vai vērtības vismaz 50 procentu tiešu vai netiešu īpašumu. Dalībvalstij vai Andorai ir iespēja definēt Vienību kā citas Vienības “Saistīto vienību”, ja a) Vienība kontrolē otru Vienību; b) abas Vienības tiek kontrolētas kopīgi; vai c) abas Vienības ir A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītās Ieguldījumu vienības, tiek pārvaldītas kopīgi un šāda pārvaldība izpilda šādu Ieguldījumu vienību pienācīgas pārbaudes pienākumus. Šajā nolūkā kontrole nozīmē Vienības balsstiesību vai vērtības vismaz 50 % tiešu vai netiešu īpašumu.

               Pirms ... parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Andorai un Andora paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā apakšpunktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Andorai, un Eiropas Komisija nosūta Andoras paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Andoras puses paziņo tādā pašā veidā.

               5. “NMIN” ir nodokļa maksātāja identifikācijas numurs (vai – gadījumā, ja nav nodokļa maksātāja identifikācijas numura – funkcionāls ekvivalents).

               6. “Dokumentāri pierādījumi” ir jebkas no šādiem elementiem:

               a) izziņa par rezidenci, kuru izdevusi tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Andoras vai citas jurisdikcijas) pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā, pēc maksājumu saņēmēja apgalvojuma, tas ir rezidents;

               b) privātpersonas gadījumā – derīga identifikācijas apliecība, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts personas vārds un uzvārds un kuru parasti izmanto personas identificēšanai;

               c) Vienības gadījumā – jebkurš oficiāls dokuments, ko izdevusi pilnvarota valdības struktūra (piemēram, valdība vai tās iestāde, vai pašvaldība), kurā norādīts Vienības nosaukums un vai nu tās galvenā biroja adrese jurisdikcijā (dalībvalstī, Andorā vai citā jurisdikcijā), kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai jurisdikcija (dalībvalsts, Andora vai cita jurisdikcija), kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota;

               d) jebkāds revidēts finanšu pārskats, trešo personu sniegts kredītziņojums, bankrota pieteikums vai vērtspapīru regulatora ziņojums.

               Iepriekšpastāvējušu vienību kontu gadījumā katrai dalībvalstij vai Andorai ir iespēja atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, kā Dokumentārus pierādījumus izmantot jebkādu klasifikāciju Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā attiecībā uz Konta turētāju, kura ir noteikta, pamatojoties uz Standartizētu nozaru kodu sistēmu, kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir reģistrējusi atbilstīgi tās ierastajai darījumdarbības praksei Procedūru noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai nolūkā vai citu regulatīvu mērķu nolūkā (izņemot nodokļu vajadzībām) un kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir īstenojusi pirms dienas, kurā Finanšu konts ir klasificēts kā Iepriekšpastāvējis konts, ar noteikumu, ka Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nezina vai tai nav pamats zināt, ka šāda klasifikācija ir nepareiza vai neuzticama. “Standartizēta nozaru kodu sistēma” ir kodu sistēma, ko izmanto, lai uzņēmumus klasificētu pēc darījumdarbības veida citiem mērķiem, nevis nodokļu vajadzībām.

               Pirms ... parakstītā grozījumu protokola stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Andorai un Andora paziņo Eiropas Komisijai, vai tās ir izmantojušas šajā apakšpunktā paredzēto iespēju. Eiropas Komisija var koordinēt dalībvalstu paziņojumu nosūtīšanu Andorai, un Eiropas Komisija nosūta Andoras paziņojumu visām dalībvalstīm. Par visām turpmākajām izmaiņām minētās iespējas izmantošanā no kādas dalībvalsts vai Andoras puses paziņo tādā pašā veidā.

               IX iedaļa: Efektīva īstenošana

               Katrā dalībvalstī un Andorā jābūt spēkā noteikumiem un administratīvām procedūrām, lai nodrošinātu iepriekš izklāstīto ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru efektīvu īstenošanu un atbilstību tām, ietverot:

               1. noteikumus, lai novērstu to, ka Finanšu iestādes, personas vai starpnieki pieņem praksi, kas paredzēta ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūru apiešanai;

               2. noteikumus, saskaņā ar kuriem Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ir jāreģistrē informācija par iepriekš minēto procedūru nolūkā veiktajiem pasākumiem un jebkādiem izmantotajiem pierādījumiem, kā arī jābūt atbilstīgiem pasākumiem šādas informācijas iegūšanai;

               3. administratīvas procedūras, lai pārbaudītu Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbilstību ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes procedūrām; administratīvas procedūras turpmāku pasākumu veikšanai ar Finanšu iestādi, kas sniedz ziņojumus, gadījumā, ja tiek sniegti ziņojumi par nedokumentētiem kontiem;

               4. administratīvas procedūras, lai nodrošinātu, ka Vienības un konti, kas attiecīgo valstu tiesību aktos definēti kā Finanšu iestādes, kas nesniedz ziņojumus, un Izslēgtie konti, arī turpmāk saglabātu zemu risku, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; un

               5. efektīvus izpildes noteikumus noteikumu neievērošanas gadījumā.
               II PIELIKUMS

               Papildu ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumi attiecībā uz finanšu konta informāciju

               1.
                     Apstākļu maiņa

               “Apstākļu maiņa” ietver jebkādas izmaiņas, kuru rezultātā tiek papildināta informācija saistībā ar personas statusu vai kas citādi ir pretrunā šādam personas statusam. Turklāt apstākļu maiņa ietver jebkādas izmaiņas vai informācijas papildinājumu attiecībā uz Konta turētāja kontu (tostarp papildinājumu, aizvietojumu vai citas izmaiņas attiecībā uz Konta turētāju) vai jebkādas izmaiņas vai informācijas papildinājumu attiecībā uz jebkuru kontu, kas saistīts ar šādu kontu (piemērojot I pielikuma VII iedaļas C punkta 1. līdz 3. apakšpunktā aprakstītos kontu apkopošanas noteikumus), ja šādas izmaiņas vai informācijas papildinājums skar Konta turētāja statusu.

               Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir balstījusies uz I pielikuma III iedaļas B punkta 1. apakšpunktā aprakstīto rezidences vietas adreses pārbaudi, un ja ir notikusi apstākļu maiņa, saistībā ar kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka oriģinālie Dokumentārie pierādījumi (vai cita ekvivalenta informācija) ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, līdz attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda pēdējai dienai vai arī 90 kalendāro dienu laikā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par šādu apstākļu maiņu vai tā ir atklāta, ir jāiegūst pašapliecinājums un jauni Dokumentārie pierādījumi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, līdz minētajai dienai nevar iegūt pašapliecinājumu un jaunus Dokumentārus pierādījumus, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro I pielikuma III iedaļas B punkta 2. līdz 6. apakšpunktā aprakstītā elektroniskā datu meklēšanas procedūra.

               2. Pašapliecinājums attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem

               Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem, lai noteiktu, vai Pasīvas Nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties tikai vai nu uz Konta turētāja, vai Kontrolējošas personas pašapliecinājumu.

               3. Finanšu iestādes rezidences vieta

               Finanšu iestāde ir “rezidents” dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, ja tā ir šādas dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā (proti, ja Iesaistītā jurisdikcija var Finanšu iestādei uzlikt par pienākumu sniegt ziņojumus). Kopumā – ja Finanšu iestāde nodokļu vajadzībām ir rezidents dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, tā ir šīs dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā un tādējādi – dalībvalsts Finanšu iestāde, Andoras Finanšu iestāde vai citas Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde (neatkarīgi no tā, vai tā ir rezidents nodokļu vajadzībām dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā), trastu uzskata par tādu, kurš ir dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā, ja viena vai vairākas tā pilnvarotās personas ir rezidenti šajā dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā, izņemot gadījumus, kad trasts visu pieprasīto informāciju, kas saskaņā ar šo nolīgumu vai citu nolīgumu, ar kuru īsteno globālo standartu, ir jāsniedz saistībā ar Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums un kurus uztur trasts, sniedz citai Iesaistītajai jurisdikcijai (dalībvalstij, Andorai vai citai Iesaistītajai jurisdikcijai), tāpēc ka tas ir rezidents nodokļu vajadzībām šajā citā Iesaistītajā jurisdikcijā. Tomēr, ja Finanšu iestādei (izņemot trastu) nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām (piemēram, tādēļ, ka to uzskata par fiskāli pārredzamu vai tādēļ, ka tā atrodas jurisdikcijā, kurā nav ienākumu nodokļa), to uzskata par tādu, kas ir dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas jurisdikcijā un tādējādi tā ir dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde, ja

               a)tā ir inkorporēta saskaņā ar dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas tiesību aktiem;

               b)tās vadības vieta (tostarp efektīvās vadības vieta) atrodas dalībvalstī, Andorā vai citā Iesaistītajā jurisdikcijā; vai

               c)uz to attiecas dalībvalsts, Andoras vai citas Iesaistītās jurisdikcijas finanšu uzraudzība.

               Ja Finanšu iestāde (izņemot trastu) ir rezidents divās vai vairākās Iesaistītajās jurisdikcijās (kas var būt dalībvalsts, Andora vai cita Iesaistītā jurisdikcija), uz šo Finanšu iestādi attieksies tās Iesaistītās jurisdikcijas ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes pienākumi, kurā tā uztur Finanšu kontu(-us).

               4. Uzturēts konts

               Parasti kontu būtu jāuzskata par tādu, kuru uztur Finanšu iestāde, šādos gadījumos:

               (a)Turētāja konta gadījumā uzskata, ka kontu uztur Finanšu iestāde, kas ir konta aktīvu turētāja (tostarp Finanšu iestāde, kas tur aktīvus pilnvarotas personas vārdā Konta turētāja labā šādā iestādē);

               (b)Noguldījumu konta gadījumā uzskata, ka kontu tur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz kontu (izņemot Finanšu iestādes pārstāvi, neatkarīgi no tā, vai šāds pārstāvis ir Finanšu iestāde);

               (c)saistībā ar jebkādām līdzdalības daļām kapitālā vai parādkapitālā Finanšu iestādē, kuras veido Finanšu kontu, uzskata, ka kontu uztur šāda Finanšu iestāde;

               (d)Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā kontu uztur Finanšu iestāde, kuras pienākums ir veikt maksājumus attiecībā uz līgumu.

               5. Trasti, kas ir Pasīvas nefinanšu vienības

               Tādu vienību kā līgumsabiedrību, līgumsabiedrību ar ierobežotu atbildību vai līdzīgu juridisku veidojumu, kam nodokļu vajadzībām nav rezidences vietas, saskaņā ar I pielikuma VIII iedaļas D punkta 3. apakšpunktu uzskata par tās jurisdikcijas rezidentu, kurā atrodas tā faktiskā vadība. Šajā nolūkā juridisku personu vai juridisku veidojumu uzskata par “līdzīgu” līgumsabiedrībai vai līgumsabiedrībai ar ierobežotu atbildību, ja to neuzskata par nodokļu maksātāju Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, saskaņā ar šīs Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, nodokļu tiesību aktiem. Tomēr, lai izvairītos no dubultas ziņojumu sniegšanas (ņemot vērā termina “Kontrolējoša persona” plašo jomu trasta gadījumā), trastu, kas ir Pasīva nefinanšu vienība, nedrīkst uzskatīt par līdzīgu veidojumu.

               6. Vienības galvenā biroja adrese

               Viena no I pielikuma VIII iedaļas E punkta 6. apakšpunkta c) punktā aprakstītajām prasībām ir, ka attiecībā uz Vienību oficiālajos dokumentos ir norādīta vai nu Vienības galvenā biroja adrese dalībvalstī, Andorā vai citā jurisdikcijā, kurā, pēc Vienības apgalvojuma, tā ir rezidents, vai dalībvalsts, Andora vai cita jurisdikcija, kurā Vienība ir reģistrēta vai izveidota. Vienības galvenā biroja adrese parasti ir vieta, kurā atrodas tās faktiskā vadība. Tās Finanšu iestādes adrese, kurā Vienība uztur kontu, pasta abonenta kastīte vai adrese, ko izmanto vienīgi sūtīšanas vajadzībām, nav Vienības galvenā biroja adrese, izņemot, ja šāda adrese ir vienīgā Vienības izmantotā adrese un Vienības dibināšanas dokumentos norādīta kā Vienības reģistrētā adrese. Turklāt adrese, kas ir sniegta, ievērojot norādes par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”, nav Vienības galvenā biroja adrese.

               III PIELIKUMS

               LĪGUMSLĒDZĒJU PUŠU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS

               Šā nolīguma nolūkos Kompetentās iestādes ir šādas:

               a) Andoras Firstiste: El Ministre eucarregat de les Finances vai pilnvarots pārstāvis;

               b) Beļģijas Karalistē: De Minister van Financiën / Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis;

                c) Bulgārijas Republikā: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите vai pilnvarots pārstāvis;

               d) Čehijas Republikā: Ministr financí vai pilnvarots pārstāvis;

               b) Dānijas Karalistē: Skatteministeren vai pilnvarots pārstāvis;

               f) Vācijas Federatīvajā Republikā: Der Bundesminister der Finanzen vai pilnvarots pārstāvis;

               g) Igaunijas Republikā: Rahandusminister vai pilnvarots pārstāvis;

               h) Grieķijas Republikā: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis;

               i) Spānijas Karalistē: El Ministro de Economía y Hacienda vai pilnvarots pārstāvis;

               j) Francijas Republikā: Le Ministre chargé du budget vai pilnvarots pārstāvis;

               k) Horvātijas Republikā: Ministar financija vai pilnvarots pārstāvis;

               l) Īrijā: The Revenue Commissioners vai viņu pilnvarots pārstāvis;

               m) Itālijas Republikā: Il Direttore Generale delle Finanze vai pilnvarots pārstāvis;

               n) Kipras Republikā: Υπουργός Οικονομικών vai pilnvarots pārstāvis;

               o) Latvijas Republikā: Finanšu ministrs vai pilnvarots pārstāvis;

               p) Lietuvas Republikā: Finansų ministras vai pilnvarots pārstāvis;

               q) Luksemburgas Lielhercogistē: Le Ministre des Finances vai pilnvarots pārstāvis;

               r) Ungārijā: A pénzügyminiszter vai pilnvarots pārstāvis;

               s) Maltas Republikā: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi vai pilnvarots pārstāvis;

               t) Nīderlandes Karalistē: De Minister van Financiën vai pilnvarots pārstāvis;

               u) Austrijas Republikā: Der Bundesminister für Finanzen vai pilnvarots pārstāvis;

               u) Polijas Republikā: Minister Finansów vai pilnvarots pārstāvis;

               w) Portugāles Republikā: O Ministro das Finanças vai pilnvarots pārstāvis;

               x) Rumānijā: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală vai pilnvarots pārstāvis;

               u) Slovēnijas Republikā: Minister za finance vai pilnvarots pārstāvis;

               z) Slovākijas Republikā: Minister financií vai pilnvarots pārstāvis;

               aa) Somijas Republikā: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet vai pilnvarots pārstāvis;

               ab) Zviedrijas Karalistē: Chefen för Finansdepartementet vai pilnvarots pārstāvis;

               ac) Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajā Karalistē un Eiropas teritorijās, par kuru ārējām attiecībām ir atbildīga Apvienotā Karaliste: Commissioners of Inland Revenue vai viņu pilnvarots pārstāvis un kompetentā iestāde Gibraltārā, ko Apvienotā Karaliste iecels atbilstoši uz Gibraltāra iestādēm attiecinātajai Saskaņotajai kārtībai saistībā ar ES un EK instrumentiem un saistītiem līgumiem (Agreed Arrangements relating to Gibraltar authorities in the context of EU and EC instruments and related treaties), kura 2000. gada 19. aprīlī paziņota dalībvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm un kuras kopiju Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs nosūta Andorai, un kura attiecas uz šo nolīgumu."

               2. pants

               Stāšanās spēkā un piemērošana

               1. Šis grozījumu protokols jāratificē vai jāapstiprina Līgumslēdzējām pusēm saskaņā ar to procedūrām. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par šo procedūru pabeigšanu. Šis grozījumu protokols stājas spēkā tā janvāra pirmajā datumā, kas seko pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas dienas.

               2. Attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma šajā grozījumu protokolā paredzēto informācijas apmaiņu piemēro pieprasījumiem, kuri iesniegti spēkā stāšanās dienā vai vēlāk un kuri attiecas uz informāciju saistībā ar fiskālajiem gadiem, kas sākas tā gada pirmajā janvārī, kurā stājas spēkā šis grozījumu protokols, vai vēlāk. Nolīguma – kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu – 12. pantu turpina piemērot, ja vien nepiemēro 5. pantu nolīgumā, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu.

               3. Šā grozījumu protokola stāšanās spēkā neietekmē fizisku personu prasības saskaņā ar 10. pantu nolīgumā, kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu.

               4. Andora līdz nolīguma — kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu — piemērošanas laikposma beigām sastāda galīgo norēķinu, veic galīgo maksājumu dalībvalstīm un saskaņā ar 9. pantu nolīgumā — kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu — sniedz no maksājumu pārstāvjiem, kuri veic uzņēmējdarbību Andorā, saņemto informāciju par pēdējo gadu, kurā ir piemērojams nolīgums — kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu —, vai, attiecīgā gadījumā, par iepriekšējo gadu.

               3. pants

               Nolīgumu papildina protokols, kura saturs ir šāds:

               “Nolīguma starp Eiropas Savienību un Andoras Firstisti par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī protokols.

               Parakstot šo grozījumu protokolu starp Eiropas Savienību un Andoru, attiecīgi pilnvarotie, kas parakstījušies apakšā, ir vienojušies par šādiem noteikumiem, kuri ir ar šo grozījumu protokolu grozītā nolīguma sastāvdaļa.

               1.
                     Jāsaprot, ka informācijas apmaiņa saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu tiks pieprasīta vienīgi tad, ja pieprasījuma iesniedzēja valsts (dalībvalsts vai Andora) būs izsmēlusi visas parastās informācijas iegūšanas iespējas, kas tai ir pieejamas savu iekšējo nodokļu procedūru ietvaros.

               2.
                     Jāsaprot, ka, iesniedzot informācijas pieprasījumu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, pieprasījuma iesniedzējas valsts (dalībvalsts vai Andoras) Kompetentā iestāde sniegs šādu informāciju pieprasījuma saņēmējas valsts (attiecīgi Andoras vai dalībvalsts) Kompetentajai iestādei:

               i)
                     tās personas identitāte, par kuru veicama pārbaude vai izmeklēšana;

               ii)
                     laikposms, attiecībā uz kuru ir pieprasīta informācija;

               iii)
                     paziņojums par nepieciešamo informāciju, ieskaitot tās raksturu un formu, kādā pieprasījuma iesniedzēja valsts vēlas to saņemt no pieprasījuma saņēmējas valsts;

               iv)
                     nodokļu mērķis, kuram informācija tiek pieprasīta;

               v)
                     cik vien iespējams, jebkuras tādas personas vārds, uzvārds un adrese, kurai varētu būt pieprasītā informācija.

               3.
                     Jāsaprot, ka atsauce uz “prognozējamā svarīguma” standartu ir paredzēta, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu pēc iespējas plašākā apmērā un tajā pašā laikā precizētu, ka dalībvalstis un Andora nevar brīvi iesaistīties “informācijas medīšanā” vai pieprasīt informāciju, kas varētu nebūt svarīga nodokļu vajadzībām attiecībā uz noteiktu nodokļu maksātāju. Lai gan 2. punktā ir ietvertas svarīgas procedūras prasības, kas ir paredzētas, lai nodrošinātu, ka “informācijas medīšana” nenotiek, tomēr 2. punkta i) līdz v) apakšpunkta noteikumi nav jāinterpretē tā, lai tie būtu pretrunā efektīvai informācijas apmaiņai. Atbilstību “prognozējamā svarīguma” standartam var panākt gan attiecībā uz vienu nodokļu maksātāju (kas identificēts pēc vārda vai kā citādi), gan uz vairākiem (kas identificēti pēc vārda vai kā citādi).

               4.
                     Jāsaprot, ka šis nolīgums neietver spontānu informācijas apmaiņu.

               5.
                     Jāsaprot, ka gadījumā, ja informācijas apmaiņa tiek veikta saskaņā ar šā nolīguma 5. pantu, ir piemērojami pieprasījuma saņēmējā valstī (dalībvalstī vai Andorā) paredzētie administratīvo procedūru noteikumi attiecībā uz nodokļu maksātāju tiesībām. Jāsaprot arī, ka šo noteikumu mērķis ir garantēt nodokļu maksātājiem godīgu procedūru un nevis traucēt vai nepamatoti kavēt informācijas apmaiņas procesu.

               4. pants

               Valodas

               Šis grozījumu protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, katalāņu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un teksti visās valodās ir vienlīdz autentiski.

                  Tiks papildināts visās valodās

               TO APLIECINOT, attiecīgie pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

                  Tiks papildināts visās valodās

               [XXXX], [XXXX.] gada [XXXX] XXXX.

                  Tiks papildināts visās valodās

               Eiropas Savienības vārdā –

               Andoras Firstistes vārdā —

               Līgumslēdzēju pušu deklarācijas

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par grozījumu protokola stāšanos spēkā

               Līgumslēdzējas puses paziņo, ka tās sagaida, ka Andoras konstitucionālās prasības un Eiropas Savienības tiesību aktu prasības attiecībā uz starptautisku nolīgumu slēgšanu tiks laikus izpildītas, lai grozījumu protokols varētu stāties spēkā 2017. gada pirmajā janvārī. Tās veiks visus iespējamos pasākumus, lai sasniegtu šo mērķi.

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par nolīgumu un pielikumiem

               Attiecībā uz nolīguma un pielikumu īstenošanu Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, lai nodrošinātu konsekvenci piemērošanā, kā ilustrācijas vai interpretācijas avots būtu jāizmanto Komentāri par ESAO Kompetentās iestādes nolīguma paraugu un Kopējo ziņošanas standartu.

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par nolīguma 5. pantu

               Līgumslēdzējas puses vienojas, ka, piemērojot 5. pantu par informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, kā interpretācijas avots būtu jāizmanto komentārs par 26. pantu ESAO Paraugkonvencijā par nodokļu uzlikšanu ienākumiem un kapitālam.

               Līgumslēdzēju pušu kopīgā deklarācija par nolīguma I pielikuma III iedaļas A punktu

               Līgumslēdzējas puses vienojas, ka tās izvērtēs I pielikuma III iedaļas A punkta praktisko nozīmi, kurš paredz, ka iepriekšpastāvējušus Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību un Anuitātes līgumus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot, ja Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot šādus Līgumus tās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums.

               Līgumslēdzējām pusēm ir vienota interpretācija attiecībā uz to, ka saskaņā ar I pielikuma III iedaļas A punktu Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem faktiski ir aizliegts pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību un Anuitātes līgumus tās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums, tikai tad, ja Eiropas Savienības tiesību akti un dalībvalstu tiesību akti vai Andoras tiesību akti, kuri piemērojami Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus un kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Andorā), ne tikai ar tiesību aktiem faktiski aizliedz minētajai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus Jurisdikcijā, par ko jāsniedz ziņojums (attiecīgi Andorā vai dalībvalstī), bet ar minētajiem tiesību aktiem faktiski arī aizliedz Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkādos citos apstākļos pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus rezidentiem minētajā Jurisdikcijā, par ko jāsniedz ziņojums.

               Šajā sakarā, ja, pamatojoties uz piemērojamiem Eiropas Savienības un kādas dalībvalsts tiesību aktiem, Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, Andorā ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir finalizēti, minētās dalībvalsts rezidentiem, šī dalībvalsts informēs Eiropas Komisiju, kura savukārt par to paziņos Andorai. Attiecīgi Andora paziņos Eiropas Komisijai, kura savukārt informēs dalībvalstis, ja, pamatojoties uz Andoras tiesību aktiem, vienas vai vairāku dalībvalstu Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir finalizēti, Andoras rezidentiem. Šie paziņojumi attiecībā uz paredzamo juridisko situāciju laikā, kad stāsies spēkā grozījumu protokols, tiks nosūtīti pirms tā stāšanās spēkā. Ja šāds paziņojums netiks nosūtīts, tiks uzskatīts, ka Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tās Jurisdikcijas tiesību aktiem, par ko jāsniedz ziņojums, faktiski nav aizliegts noteiktos apstākļos vai apstākļu kopuma gadījumā pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus minētās Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums.

               Turklāt, ja, pamatojoties uz piemērojamiem Eiropas Savienības un kādas dalībvalsts tiesību aktiem, Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, attiecīgajā dalībvalstī ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir finalizēti, Andoras rezidentiem, šī dalībvalsts informēs Eiropas Komisiju, kura savukārt par to paziņos Andorai. Attiecīgi Andora paziņos Eiropas Komisijai, kura savukārt informēs dalībvalstis, ja, pamatojoties uz Andoras tiesību aktiem, Andoras Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar tiesību aktiem ir aizliegts pārdot šādus Līgumus, neatkarīgi no tā, kur tie ir finalizēti, vienas vai vairāku dalībvalstu rezidentiem. Šie paziņojumi attiecībā uz paredzamo juridisko situāciju laikā, kad stāsies spēkā grozījumu protokols, tiks nosūtīti pirms tā stāšanās spēkā. Ja šāds paziņojums netiks nosūtīts, tiks uzskatīts, ka Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, ar Finanšu iestādes jurisdikcijas tiesību aktiem faktiski nav aizliegts noteiktos apstākļos vai apstākļu kopuma gadījumā pārdot Apdrošināšanas līgumus ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumus Jurisdikcijas rezidentiem, par ko jāsniedz ziņojums.

               Ja nav saņemts paziņojums no Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, jurisdikcijas, un no Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, par attiecīgo Finanšu iestādi, par kuru jāsniedz ziņojums, un par Līgumu, minētajai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, un Līgumam nepiemēro I pielikuma III (A) iedaļu.

               Andoras deklarācija par nolīguma 5. pantu

               Andoras delegācija ir informējusi Eiropas Komisiju, ka Andora neveiks informācijas apmaiņu saistībā ar pieprasījumiem, kas balstīti uz nelikumīgi iegūtiem datiem. Eiropas Komisija Andoras nostāju pieņēma zināšanai.

                     (1)
                  ES OV L 157, 26.6.2003., 38. lpp.

                     (2)
                  ES OV L 359, 4.12.2004., 33. lpp.

                     (3)
                  ES OV L 277, 21.10.2010., 27. lpp.

                     (4)
                  ES OV L 277, 23.11.1995., 31. lpp.

                     (5)
                  ES OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.