title: Priekšlikums Padomes regula par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD) {SEC(2004) 931}

text:
     EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                      Briselē, 14.7.2004
                                      COM(2004) 490 galīgā redakcija
                                      2004/0161 (CNS)
                         Priekšlikums
                    PADOMES REGULA
            par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz
   Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (EAFRD)
                     (iesniegusi Komisija)
                       {SEC(2004) 931}
LV                                                                   LV
 ---pagebreak---                               PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1. Sekojot Kopējās lauksaimniecības politikas pirmā pīlāra fundamentālajai reformai
      2003. un 2004. gadā, politikas reformas galvenā uzmanība jaunajā finanšu periodā
      tiks pievērsta lauku attīstībai.
   2. Tā kā vairāk nekā puse iedzīvotāju ES-25 dzīvo lauku rajonos, kas aizņem 90%
      teritorijas, lauku attīstība ir svarīga politikas joma. Zemkopība un mežsaimniecība
      saglabā primāru nozīmi zemes izmantošanā un dabas resursu apsaimniekošanā ES
      lauku rajonos un ir svarīga platforma tautsaimniecības dažādošanai lauku kopienās.
   3. Problēmas un izaicinājumi, kas jārisina lauku attīstības politikai, var tikt apkopoti
      šādi:
      –      ekonomikā: lauku rajoniem ir ievērojami zemāki ienākumi nekā vidēji,
             novecojošs darbaspēks un lielāka atkarība no primārā sektora;
      –      sociālajā jomā: ir skaidri pierādījumi augstākam bezdarba līmenim lauku
             teritorijās. Zems iedzīvotāju blīvums un samazināts iedzīvotāju skaits dažos
             rajonos arī var palielināt tādu problēmu rašanās risku, kā vāja pieeja pamata
             pakalpojumiem, sociālā izolācija un šaurāks nodarbinātības izvēles spektrs;
      –      vides jomā: jānodrošina, lai lauksaimniecība un mežsaimniecība dotu pozitīvu
             ieguldījumu laukos, un plašākai videi jānodrošina rūpīgs līdzsvars.
   4. Agenda 2000 noteica lauku attīstības politiku kā Kopējās lauksaimniecības politikas
      otro pīlāru, kam jāpapildina turpmākā tirgus politikas reforma visā Eiropas teritorijā.
      Lauku attīstības politiku tātad nevar šķirt no tās Kopējās lauksaimniecības politikas
      otrā pīlāra lomas, uzsverot vārdu 'kopējā', t.i., izvēli, kas izdarīta, lai organizētu
      lauksaimniecisko sektoru ES līmenī. Tas ir īpaši svarīgi, lai nodrošinātu abu pīlāru
      dokumentu un politikas mērķu saskaņotību.
   5. ES lauku attīstības politika seko vispārējai orientācijai uz ilgtspējīgu attīstību saskaņā
      ar Lisabonas (2000. gada marts) un Gēteborgas (2001. gada jūnijs) Eiropas Padomes
      secinājumiem. Kamēr Lisabonas secinājumos uzstādīts mērķis padarīt Eiropas
      Savienību par viskonkurētspējīgāko uz zināšanām balstīto ekonomisko teritoriju līdz
      2010. gadam, Gēteborgas secinājumos pievienots jauns uzsvars uz vides aizsardzību
      un ilgtspējīgāka attīstības modeļa sasniegšanu. Pēdējos secinājumos arī uzsvērts fakts,
      ka Agenda 2000 kontekstā Eiropas lauksaimniecības politika ir "kļuvusi vairāk vērsta
      uz vispārējās sabiedrības augošo prasību apmierināšanu attiecībā uz pārtikas
      drošumu, pārtikas kvalitāti, produktu dažādošanu, dzīvnieku labklājību, vides
      kvalitāti un dabas un lauku aizsardzību".
   6. KLP reformu politikas turpmāka īstenošana norāda uz nepieciešamību pēc
      nepārtraukta sektorālā komponenta ES lauku attīstības politikā. Papildus zemkopības
      struktūru dualitāte un brīžiem joprojām augstā lauksaimniecības daļa nodarbinātībā
      daudzās no jaunajām dalībvalstīm norāda uz turpmāku svarīgu nepieciešamību pēc
      politikas, kas pavada pārkārtošanos lauksaimniecībā un lauku rajonos.
   7. ES lauku attīstības politikas teritoriālajiem komponentiem, kam jāatbilst
      ekonomiskajiem, sociālajiem un vides izaicinājumiem, ar ko sastopas lauku rajoni,
      jāatbalsta lauksaimniecība un mežsaimniecība to svarīgo zemes apsaimniekošanas
LV                                            2                                                  LV
 ---pagebreak---        funkciju īstenošanā un lauksaimniecības un mežsaimniecības iekļaušanā diversificētā
       lauku ekonomikā, un jāveic ieguldījums lauku rajonu sociāli ekonomiskajā attīstībā.
   8.  Tas, ka abi pīlāri viens otru papildina, uzsvērts nesenajā KLP reformā, ieviešot
       atdalīšanu, savstarpējo atbilstību un modulāciju (t.i., fondu pārvietošanu no pirmā uz
       otro pīlāru), kas jāīsteno no 2005. gada. Pirmais pīlārs vērsts uz pamata ienākumu
       atbalsta nodrošināšanu lauksaimniekiem, kas turpmāk var brīvi darboties atbilstoši
       tirgus prasībām, bet otrais pīlārs atbalsta lauksaimniecību kā sabiedrisku labumu
       ražotāju tās vides un lauku funkciju aspektā un lauku teritoriju attīstībā.
   9.  Atspoguļojot Zalcburgas konferences secinājumus (2003. gada novembris) un
       Lisabonas un Gēteborgas Eiropas Padomes stratēģiskās ievirzes, kas uzsver ilgtspējas
       ekonomiskos, vides un sociālos elementus, Paziņojumā par finansiālajām
       perspektīvām periodā no 2007. līdz 2013. gadam noteikti šādi trīs galvenie lauku
       attīstības politikas mērķi:
       –      lauksaimniecības sektora konkurētspējas palielināšana, atbalstot pārkārtošanos;
       –      vides un lauku uzlabošana, atbalstot zemes apsaimniekošanu (tostarp lauku
              attīstības pasākumi, kas attiecas uz Natura 2000 objektiem);
       –      dzīves kvalitātes uzlabošana lauku teritorijās un ekonomisko darbību
              diversifikācija, veicot pasākumus attiecībā uz zemkopības sektoru un citām
              lauku darbības jomām.
       Izdarot kopsavilkumu, ES lauku attīstības politikas dimensija sakņojas:
       –      tālākās KLP reformas pārvaldē un papildināšanā un saskaņotības nodrošināšanā
              ar pirmā pīlāra instrumentiem un politiku;
       –      citu ES politikas prioritāšu veicināšanā, tostarp dabas resursu ilgtspējīgā
              apsaimniekošanā, jauninājumu un konkurences veicināšanā lauku teritorijās, un
              ekonomiskā un sociālā kohēzijā.
   10. Programmu, plānošanas sistēmu un dažādu finanšu pārvaldes un kontroles sistēmu
       lielais skaits pašreizējā plānošanas periodā ir ievērojami palielinājis dalībvalstu un
       Komisijas administratīvo slodzi un samazinājis lauku attīstības politikas saskaņotību,
       pārredzamību un skaidrību.
   11. Viens no pirmajiem svarīgajiem soļiem ir radīt vienotu finansēšanas un plānošanas
       sistēmu lauku attīstībai.
   12. ES stratēģijas dokuments lauku attīstībai, ko sagatavos Komisija un kas kalpos kā
       pamats valsts lauku attīstības stratēģijām un programmām, būs viens no
       svarīgākajiem līdzekļiem, lai nodrošinātu lauku attīstības plānošanas koncentrāciju uz
       ES prioritātēm un atbilstību citām ES politikas jomām.
   13. Lielāku pārredzamību un labāku ES naudas izmantošanas uzskaiti nodrošinās saskaņā
       ar ES prioritātēm skaidri noteikti mērķi un lielāks uzsvars uz programmu rezultātu
       paziņošanu ar pastiprinātas uzraudzības un novērtēšanas palīdzību, tai pat laikā
       dalībvalstīm saglabājot lielāku brīvību attiecībā uz to, kā tās vēlas īstenot savas
       programmas, piemērojot mazāk detalizētus noteikumus un piemērotības nosacījumus
       un vienkāršotu finanšu pārvaldes un kontroles kārtību.
LV                                             3                                              LV
 ---pagebreak---    14. Strukturēto dialogu, kas ir labas pārvaldes pamatā, palīdzēs nodrošināt apspriedes ar
       ieinteresētajām pusēm valsts stratēģiju un programmu izstrādē, īstenošanā un
       novērtēšanā, LEADER apgrieztās pieejas integrācija, labākās prakses apmaiņa un
       tīklu veidošana.
   15. Kopā ar lielāku skaidrību attiecībā uz dalībvalstu un Komisijas pienākumiem finanšu
       pārvaldē, piedāvātajām izmaiņām ievērojami jāuzlabo lauku attīstības politikas
       īstenošana un pārvalde.
   16. Lai panāktu stratēģiskāku pieeju lauku attīstībai, viens no pirmajiem soļiem
       plānošanas fāzē būs Komisijas sagatavots stratēģijas dokuments, kas noteiks ES
       prioritātes trim politikas asīm. Tas noteiks spēcīgās un vājās vietas ES līmenī un
       galvenos progresa novērtēšanas rādītājus ES prioritāšu sasniegšanai. Pēc tam Padome
       pieņems ES lauku attīstības stratēģiju, kas veidos pamatu dalībvalstu valsts lauku
       attīstības stratēģijām. Valsts lauku attīstības stratēģija interpretēs ES prioritātes
       atbilstoši valsts situācijai pēc konsultācijām ar ieinteresētajām pusēm, noteiks pamata
       rezultātu rādītājus un atspoguļos lauku attīstības plānošanas atbilstību citām ES
       politikas jomām, jo īpaši kohēzijas politikai.
   17. Šīs programmas saistīs valsts stratēģiju ar stratēģiju katrai no trim tematiskajām asīm
       atbilstoši galvenajiem politikas mērķiem saskaņā ar 9. punktu un LEADER asi,
       izmantojot kvantitatīvos mērķus un pamata rezultātu rādītājus (iekļaujot minimālo ES
       nozīmes kopējo rādītāju kopumu). Lai nodrošinātu līdzsvarotu stratēģiju, minimālā
       finansējuma prasība ir vismaz 15% no kopējā ES programmas finansējuma 1. asij
       (konkurētspēja) un 3. asij (plašāka lauku attīstība) un vismaz 25% 2. asij (zemes
       apsaimniekošana). LEADER asij rezervēts vismaz 7% no ES finansējuma.
   18. Katras tematiskās ass uzbūvei būs pieejams noteikts pasākumu spektrs. Nosacījumi šo
       pasākumu īstenošanai būs saskaņoti un vienkāršoti.
   19. Minētajā 1. asī, kurā ietilpst konkurētspēja zemkopībā un mežsaimniecībā,
       pārkārtošanās stratēģija jābalsta uz pasākumiem, kas attiecas uz cilvēku un
       fiziskajiem resursiem un kvalitātes aspektiem, un jāļauj atteikties no noteiktiem
       pasākumiem, kas pašreiz piemērojami jaunajās dalībvalstīs.
   20. Attiecīgās 2. ass (vides un zemes apsaimniekošana) stratēģijas obligāta sastāvdaļa ir
       lauksaimniecības vide. Pašreizējā mazāk labvēlīgo teritoriju mēraukla ir pārskatīta,
       ciktāl tas attiecas uz vidējo zonu robežu noteikšanu (daļēji balstīta uz sociāli
       ekonomiskiem datiem, kas daudzos gadījumos ir novecojuši). Jaunajai robežu
       noteikšanai jābalstās uz augsnes produktivitāti un klimata apstākļiem un ekstensīvās
       zemkopības nozīmi zemes apsaimniekošanā, zemu augsnes auglību un sliktiem
       klimata apstākļiem, kas norāda uz grūtībām veikt lauksaimnieciskas darbības.
   21. Viens no galvenajiem nosacījumiem saskaņā ar 2. asi veicamajiem pasākumiem
       labuma guvēja līmenī ir to obligāto ES un valsts prasību ievērošana, kas ir spēkā
       attiecīgi lauksaimniecībā un mežsaimniecībā.
   22. Attiecīgās 3. ass (plašāka lauku attīstība) īstenošanā priekšroka jādod vietējās
       attīstības stratēģijām attiecībā uz subreģionālām organizācijām, kas vai nu izveidotas
       ciešā valsts, reģionālo un vietējo iestāžu sadarbībā, vai izstrādātas un īstenotas
       saskaņā ar apgriezto pieeju, izmantojot LEADER pieeju (vislabāko vietējās attīstības
       plānu izvēle no tiem, ko piedāvā vietējās rīcības grupas, kas pārstāv valsts un privātas
LV                                             4                                                LV
 ---pagebreak---        partnerības). 3. ass ietvaros saglabājas iespēja piemērot noteiktus horizontālus
       pasākumus.
   23. Katrai programmai jāsatur LEADER ass, lai finansētu to vietējo rīcības grupu vietējās
       attīstības stratēģiju īstenošanu, kas balstītas uz trim tematiskajām asīm, vietējo rīcības
       grupu darbības izdevumus, vietējo rīcības grupu sadarbības, eksperimentālus un
       pilotprojektus un iespēju veidošanu un iedzīvināšanu, kas nepieciešama vietējo
       attīstības stratēģiju sagatavošanai.
   24. Līdz pat 4% no programmas finansējuma tehniskai palīdzībai var rezervēt
       programmas īstenošanai, ieskaitot valsts tīklus lauku attīstības pasākumu atbalstam,
       jo īpaši vietējās rīcības grupās, un lai kalpotu par kontaktu punktu Eiropas lauku
       attīstības Tīklam. ES lauku attīstības Tīkls palīdzēs Komisijai īstenot šo politiku.
   25. ES līdzfinansējuma likmes ir noteiktas ass līmenī, minimāli 20% un maksimāli 50%
       no kopējiem valsts izdevumiem (75% konverģences reģionos). 2. asij un LEADER
       asij maksimālā likme būs 55% (80% konverģences reģionos), paužot ES prioritātes
       saistībā ar šīm asīm. Visattālākajiem reģioniem maksimālās līdzfinansējuma likmes ir
       paaugstinātas par 5 punktiem.
   26. 3% no kopējā ES lauku attīstības finansējuma, kas pieejams periodam (atskaitot
       modulāciju), paliks rezervē, lai tiktu piešķirti 2012. un 2013. gadā dalībvalstīm ar
       vislabākajiem rādītajiem LEADER asīs.
   27. Programmu īstenošanai tiks ieviesta pastiprināta uzraudzības, novērtēšanas un
       ziņošanas sistēma, kas balstīta uz kopēju ES struktūru, par kuru vienojušās
       dalībvalstis un Komisija. Balstoties uz ikgadējiem valsts sintēzes ziņojumiem par
       programmu izpildi un progresu valsts stratēģiju īstenošanā (rezultātu izpratnē),
       Komisija katru gadu ziņos par progresu, kas sasniegts, īstenojot ES lauku attīstības
       prioritātes. Vajadzības gadījumā tā rezultātā var izteikt priekšlikumu ES lauku
       attīstības stratēģijas precizēšanai.
   28. Izklāstītā pieeja ļaus koncentrēt lauku attīstībai pieejamo ES līdzfinansējumu ES
       prioritātēm, par kurām panākta kopīga vienošanās, visās trīs politikas asīs, vienlaicīgi
       saglabājot pietiekošu elastīgumu dalībvalsts un reģionālā līmenī, lai panāktu līdzsvaru
       starp sektorālo dimensiju (lauksaimniecības pārkārtošanu) un teritoriālo dimensiju
       (zemes apsaimniekošanu un lauku teritoriju sociāli ekonomisko attīstību), ņemot vērā
       individuālas situācijas un vajadzības. Turklāt LEADER modeli varētu piemērot
       plašākā mērogā, kamēr ES kopumā saglabātu LEADER pieejas nepārtrauktību un
       nostiprināšanos.
LV                                             5                                                  LV
 ---pagebreak---                                                         2004/0161 (CNS)
                                            Priekšlikums
                                        PADOMES REGULA
    par atbalstu lauku attīstībai, ko sniedz Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
                                              (EAFRD)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
   ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,
   ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,
   tā kā:
   (1)    lauku attīstības politikai jāpavada un jāpapildina tirgus un ienākumu atbalsta politika
          Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros un tādējādi jāveicina šīs politikas
          mērķu sasniegšana, kā noteikts Līguma 33. panta 1. punktā. Lauku attīstības politikai
          arī jāņem vērā vispārējie ekonomiskās un sociālās kohēzijas politikas mērķi, kas
          noteikti Līguma 158. pantā, un jāveicina to sasniegšana, vienlaicīgi integrējot citas
          svarīgas ilgtspējīgas attīstības politikas prioritātes, ko minējusi Lisabonas un
          Gēteborgas Eiropas Padome;
   (2)    saskaņā ar Līguma 33. panta 2. punkta a) apakšpunktu, izstrādājot Kopējo
          lauksaimniecības politiku un konkrētas metodes tās piemērošanai, jāņem vērā
          lauksaimnieciskās darbības īpašais raksturs, kas izriet no lauksaimniecības sociālās
          struktūras un strukturālajām un dabiskajām atšķirībām starp dažādām lauku teritorijām;
   (3)    KLP reforma 2003. gada jūnijā un 2004. gada aprīlī ieviesa būtiskas izmaiņas, kam
          gaidāma nozīmīga ietekme uz visas Kopienas lauku teritorijas tautsaimniecību
          lauksaimnieciskās ražošanas modeļu, zemes apsaimniekošanas metožu, nodarbinātības
          un plašāku sociālo un ekonomisko nosacījumu izteiksmē lauku teritorijās;
   (4)    Kopienas rīcībai jāpapildina rīcību, kuru veic vai vēlas veicināt dalībvalstis. Partnerība
          nostiprināma ar pasākumiem dažādu tipu partneru dalībai, ņemot vērā dalībvalstu
          institucionālo kompetenci. Šie partneri jāiesaista plānošanas sagatavošanā, uzraudzībā
          un novērtēšanā;
   (5)    Kopiena drīkst veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kuru paredz
          Līguma 5.pants. Tā kā lauku attīstības mērķi dalībvalstis nevar adekvāti sasniegt,
          pastāvot saiknēm starp to un citiem Kopējās lauksaimniecības politikas instrumentiem,
          atšķirību apjomu starp lauku teritorijām un dalībvalstu finanšu resursu limitiem
LV                                               6                                                   LV
 ---pagebreak---         paplašinātā Savienībā, to var labāk sasniegt Kopienas līmenī ar daudzgadīgu Kopienas
        finanšu garantiju palīdzību, koncentrējoties uz tās prioritātēm. Saskaņā ar
        proporcionalitātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā, šī Regula nepārsniedz šā
        mērķa sasniegšanai vajadzīgo;
   (6)  Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai, turpmāk saukta par "Fondu", darbībai
        un operācijām, kurās tas veic ieguldījumu, jābūt saskaņotām un savienojamām ar pārējo
        Kopienas politiku un jāatbilst visai Kopienas likumdošanai;
   (7)  veicot lauku attīstības atbalsta pasākumus, Kopiena gādā par to, lai tiktu veicināta
        atšķirību novēršana un dzimumu vienlīdzība saskaņā ar Līguma 2. un 3. pantu;
   (8)  lai virzītu lauku attīstības politikas stratēģisko saturu saskaņā ar Kopienas prioritātēm
        un atbalstītu tā pārredzamību, Padomei jāpieņem stratēģiskas vadlīnijas par Komisijas
        priekšlikumu;
   (9)  balstoties uz Padomes pieņemtajām stratēģiskajām vadlīnijām, katrai dalībvalstij
        jāsagatavo tās valsts lauku attīstības stratēģija, veidojot atsauces struktūru lauku
        attīstības programmu sagatavošanai. Dalībvalstīm un Komisijai jāziņo par valsts un
        Kopienas stratēģijas uzraudzību;
   (10) lauku attīstības plānošanai jāatbilst Kopienas un valsts prioritātēm un jāpapildina pārējā
        Kopienas politika, jo īpaši lauksaimniecības tirgus politika, kohēzijas politika un
        Kopējā zivsaimniecības politika;
   (11) lai nodrošinātu lauku teritoriju ilgtspējīgu attīstību, jākoncentrē uzmanība uz ierobežotu
        pamata prioritāro mērķu skaitu Kopienas līmenī attiecībā uz lauksaimniecības un
        mežsaimniecības konkurētspēju, zemes apsaimniekošanu un vidi, dzīves kvalitāti un
        darbības dažādošanu šajās teritorijās;
   (12) jārada vispārēji lauku attīstības plānošanas un plānošanas novērtēšanas noteikumi, tai
        pat laikā nodrošinot atbilstošu līdzsvaru starp lauku attīstības programmu trim
        prioritārajām asīm. Plānošanas perioda ilgumam jābūt septiņiem gadiem;
   (13) lai uzlabotu lauksaimniecības un mežsaimniecības sektoru konkurētspēju, ir svarīgi
        izveidot skaidras attīstības stratēģijas, kuru mērķis ir cilvēkpotenciāla, materiālā
        kapitāla un lauksaimniecības produkcijas kvalitātes saskaņošana un uzlabošana;
   (14) attiecībā uz cilvēkpotenciālu jādara pieejams pasākumu kopums apmācībai, jaunu
        lauksaimnieku sagatavošanai, lauksaimnieku un lauksaimniecībā nodarbināto agrai
        aiziešanai pensijā, konsultāciju pakalpojumiem lauksaimniekiem un mežu
        apsaimniekotājiem un atbalsta un pārvaldes pakalpojumiem zemkopībā;
   (15) attiecībā uz apmācību lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstība un specializācija
        prasa atbilstošu tehniskās un ekonomiskās sagatavotības līmeni, tostarp jaunajās
        informācijas tehnoloģijās, kā arī atbilstošas zināšanas tādās jomās kā produktu
        kvalitāte, pētījumu rezultāti un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, ņemot vērā
        savstarpējās atbilstības prasības un tādas ražošanas prakses piemērošanu, kas ir
        savienojama ar ainavas saglabāšanu un uzlabošanu un vides aizsardzību. Tāpēc
        jāpaplašina apmācības mērogs visiem pieaugušajiem, kas nodarbojas ar
        lauksaimniecības un mežsaimniecības lietām, un jāiekļauj tajā informācijas un
        izplatīšanas pasākumi. Apmācības un informācijas pasākumiem jāietver jautājumi par
        konkurētspēju lauksaimniecībā un mežsaimniecībā un par zemes apsaimniekošanas un
        vides mērķiem;
LV                                                7                                                LV
 ---pagebreak---    (16) konkrētu pabalstu piešķiršana jauniem lauksaimniekiem var atvieglot gan īpašumu
        sākotnējo izveidi, gan strukturālo pieskaņošanos pēc sākotnējās izveides. Izveides
        pasākumus jāvienādo, piešķirot vienreizēju piemaksu, kas jāsaista ar nosacījumu par
        biznesa plāna izstrādi, lai nodrošinātu jauno lauksaimnieku darbības attīstību;
   (17) agras pensionēšanās mērķis zemkopībā ir nozīmīgas strukturālas izmaiņas nodotajos
        īpašumos ar pasākumu, kas palīdz uzsākt darboties jauniem lauksaimniekiem saskaņā
        ar šā pasākuma prasībām, vai nododot īpašumu ar mērķi to paplašināt, arī ņemot vērā
        iegūto pieredzi iepriekšējo Kopienas plānu īstenošanā šajā jomā;
   (18) pārvaldes un konsultāciju pakalpojumu izmantošanai jāļauj lauksaimniekiem un
        mežsaimniekiem uzlabot savu īpašumu ilgtspējīgu apsaimniekošanu. Konkrētāk, to
        lauksaimniecības konsultāciju pakalpojumu izmantošanai, kas paredzēti Padomes
        2003. gada 29. septembra Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā
        atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido
        dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un groza Regulas (EEK) Nr. 2019/93, (EK)
        Nr. 1452/2001, (EK) Nr. 1453/2001, (EK) Nr. 1454/2001, (EK) Nr. 1868/94, (EK)
        Nr. 1251/1999, (EK) Nr. 1254/1999, (EK) Nr. 1673/2000, (EEK) Nr. 2358/71 un (EK)
        Nr. 2529/20011, jāpalīdz lauksaimniekiem novērtēt viņu lauksaimniecības biznesa
        rādītājus un noteikt nepieciešamos uzlabojumus attiecībā uz obligātajām pārvaldes
        prasībām, kas noteiktas minētajā regulā;
   (19) konsultāciju, pārvaldes un palīdzības sistēmu izveidei lauksaimniekiem un/vai
        mežsaimniekiem jāpalīdz viņiem pieskaņot, uzlabot un atvieglot pārvaldi un uzlabot
        kopējos viņu īpašumu rādītājus, tālāk uzlabojot cilvēkpotenciālu, kas darbojas
        lauksaimniecības un mežsaimniecības sektoros;
   (20) attiecībā uz materiālo kapitālu jādara pieejams pasākumu kopums zemnieku
        saimniecību modernizācijai, mežu ekonomiskās vērtības uzlabošanai, primārās
        lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas pievienotās vērtības radīšanai,
        lauksaimniecības un mežsaimniecības infrastruktūras uzlabošanai un attīstībai, dabas
        katastrofu izpostīto lauksaimniecības potenciālu atjaunošanai un piemērotu profilakses
        pasākumu ieviešanai;
   (21) Kopienas nolūks palīdzībai investīcijās zemkopībā ir modernizēt lauksaimniecības
        īpašumus, uzlabot to ekonomiskās darbības rādītājus, labāk izmantojot ražošanas
        faktorus, tostarp jaunu tehnoloģiju ieviešanu ar mērķi uzlabot kvalitāti un dažādošanu
        gan zemnieku saimniecībās, gan ārpus tām, ietverot nepārtikas sektorus un enerģijas
        kultūras, kā arī uzlabojot vides, darba drošības, higiēnas un dzīvnieku labklājības
        līmeni zemnieku saimniecībās, tai pat laikā vienkāršojot nosacījumus investīciju
        palīdzībai, salīdzinot ar tiem, kas noteikti Padomes 1999. gada 17. maija Regulā (EK)
        Nr. 1257/1999 par Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF)
        atbalstu lauku attīstībai un dažu regulu grozīšanu un atcelšanu2;
   (22) privātajiem mežiem ir svarīga loma lauku teritoriju ekonomiskajā darbībā un tāpēc
        Kopienas palīdzība ir svarīga to ekonomiskās vērtības uzlabošanai un paplašināšanai,
        lai palielinātu ražošanas dažādošanu un uzlabotu tirgus iespējas tādās jomās kā
        atjaunojamā enerģija;
   1
        OV L 270, 21.10.2003, 1.lpp. Regula, kas pēdējo reizi grozīta ar regulu (EK) Nr. 583/2004 (OV L 91,
        30.3.2004, 1. lpp).
   2
        OV L 160, 26.6.1999, 80.lpp. Regula, kas pēdējo reizi grozīta ar regulu (EK) Nr. 583/2004.
LV                                                   8                                                      LV
 ---pagebreak---    (23) uzlabojumi primārās lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas apstrādē un
        mārketingā jāveicina, atbalstot investīcijas, kas vērstas uz apstrādes un mārketinga
        sektora efektivitātes uzlabošanu, veicinot lauksaimniecības un mežsaimniecības
        produkcijas apstrādi atjaunojamai enerģijai, ieviešot jaunas tehnoloģijas, atrodot jaunas
        tirgus iespējas lauksaimniecības un mežsaimniecības produktiem, liekot uzsvaru uz
        kvalitāti, uzlabojot rādītājus vides aizsardzības, darba drošības, higiēnas un dzīvnieku
        labklājības jomās, par mērķi izvirzot mazos un mikro uzņēmumus, kas ir labākā
        situācijā, lai pievienotu vērtību vietējiem produktiem, tai pat laikā vienkāršojot
        nosacījumus investīciju palīdzībai, salīdzinot ar tiem, kas noteikti Padomes Regulā
        (EK) Nr. 1257/1999;
   (24) lauksaimniecības infrastruktūrai un atjaunojošiem un profilaktiskiem pasākumiem
        saistībā ar dabas katastrofām jāveicina lauksaimniecības un mežsaimniecības
        konkurētspējas prioritāte;
   (25) attiecībā uz lauksaimniecības produkcijas un produktu kvalitāti jādara pieejams
        pasākumu kopums, kas palīdzētu lauksaimniekiem panākt atbilstību Kopienas tiesību
        aktos noteiktajiem standartiem, mudinātu lauksaimnieku piedalīšanos pārtikas
        kvalitātes shēmās un atbalstītu ražotāju grupu informācijas un reklāmas pasākumus;
   (26) standartu atbilstības nodrošināšanas pasākuma mērķis ir veicināt lauksaimnieku ātrāku
        atbilstību pieprasītajiem standartiem, kas balstīti uz Kopienas tiesību aktiem attiecībā
        uz vidi, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību un darba
        drošību, un to, lai lauksaimnieki ievērotu šos standartus. Šie standarti var radīt
        lauksaimniekiem jaunus pienākumus, tāpēc jāsniedz atbalsts, lai palīdzētu daļēji segt
        papildu izmaksas vai zaudētos ienākumus, kas saistīti ar šiem pienākumiem;
   (27) palīdzības pasākuma lauksaimniekiem, kas piedalās Kopienas vai valsts pārtikas
        kvalitātes shēmās, mērķis ir sniegt patērētājiem garantiju par tā produkta vai ražošanas
        procesa kvalitāti, kas izmantots šādu shēmu īstenošanas rezultātā, panākt pievienotu
        vērtību primārajiem lauksaimniecības produktiem un palielināt tirgus iespējas. Tā kā
        piedalīšanās šādās shēmās var izraisīt papildu izmaksas un pienākumus, ko pilnībā
        nesedz tirgus cenas, lauksaimniekus jāpamudina iesaistīties šādās shēmās;
   (28) nav nepieciešamības uzlabot patērētāju zināšanas par tādu produktu esamību un
        raksturu, kas ražoti saskaņā ar augstāk minētajām kvalitātes shēmām. Jāsniedz atbalsts
        ražotāju grupām, lai informētu patērētājus un reklamētu produktus, kas ražoti saskaņā
        ar dalībvalstu atbalstītajām kvalitātes shēmām to lauku attīstības programmu ietvaros;
   (29) nav nepieciešamības nodrošināt vienmērīgu to individuālo pasākumu kompleksa
        atcelšanu, kas bija ieviesti saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās līgumu, respektīvi,
        pasākumu par daļēji naturālo saimniecību un pasākumu par ražotāju grupām, kas ļāva
        jauno dalībvalstu lauksaimniecības sektoram gūt labumu plānošanas perioda pirmo
        divu gadu laikā;
   (30) atbalstam konkrētām zemes apsaimniekošanas metodēm jāveicina ilgtspējīga attīstība,
        īpaši mudinot lauksaimniekus un mežsaimniekus lietot zemes izmantošanas metodes,
        kas atbilst nepieciešamībai saglabāt dabisko vidi un ainavu un aizsargāt un uzlabot
        dabas resursus. Tam jāveicina Kopienas Sestās vides rīcības programmas un
        prezidentūras secinājumu īstenošana attiecībā uz Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju. Starp
        galvenajiem risināmajiem jautājumiem ir bioloģiskā dažādība, NATURA 2000 objektu
        apsaimniekošana, ūdens un augsnes aizsardzība, klimata pārmaiņu samazināšana,
LV                                               9                                                 LV
 ---pagebreak---         tostarp siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana, amonjaka izplūdes samazināšana un
        ilgtspējīga pesticīdu izmantošana;
   (31) mežsaimniecība ir lauku attīstības neatņemama sastāvdaļa, un atbalstam ilgtspējīgai
        zemes izmantošanai jāņem vērā ilgtspējīga meža apsaimniekošana un to
        daudzfunkcionālā loma. Meži sniedz daudzveidīgus labumus: tie nodrošina izejvielas
        pārstrādājamiem un videi draudzīgiem produktiem, un tiem ir svarīga loma
        tautsaimniecības labklājībā, bioloģiskajā daudzveidībā, globālajā oglekļa ciklā, ūdens
        līdzsvarā, erozijas kontrolē un stihisko postījumu profilaksē, kā arī sociālo un
        rekreācijas pakalpojumu nodrošināšanā. Mežsaimniecības pasākumus jāpieņem saskaņā
        ar Kopienas un dalībvalstu starptautiskā līmeņa saistībām, un tiem jābalstās uz
        dalībvalstu valsts vai subnacionālajām mežu programmām vai līdzvērtīgiem
        dokumentiem, kuros jāņem vērā Ministru konferencēs par mežu aizsardzību Eiropā
        pieņemtās        saistības.    Mežsaimniecības            pasākumiem           jāveicina     Kopienas
        Mežsaimniecības stratēģijas īstenošana. Šim atbalstam jāizvairās no konkurences
        izjaukšanas un jābūt neitrālam attiecībā uz tirgu;
   (32) maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem lauksaimniekiem kalnu apvidos un
        maksājumiem par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem citos apvidos, turpinot izmantot
        lauksaimniecības zemi, jāveicina lauku uzturēšana un ilgtspējīgu lauksamniecības
        sistēmu uzturēšana un attīstība. Jānosaka objektīvi parametri maksājumu līmeņa
        noteikšanai, lai nodrošinātu šīs atbalsta shēmas efektivitāti un tās mērķu sasniegšanu;
   (33) jāturpina sniegt atbalsts lauksaimniekiem, lai palīdzētu risināt specifiskas grūtības
        rajonos, kur tās eksistē saistībā ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvas 79/409/EEK
        par savvaļas putnu aizsardzību3 un Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas
        92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras saglabāšanu4 īstenošanu, lai
        veicinātu efektīvu NATURA 2000 objektu apsaimniekošanu;
   (34) lauksaimniecības vides maksājumiem jāsaglabā svarīga loma, lai atbalstītu lauku rajonu
        ilgtspējīgu attīstību un apmierinātu sabiedrības pieaugošo prasību pēc vides
        pakalpojumiem. Tiem jāmudina lauksaimnieki turpināt kalpot sabiedrībai kā
        veselumam, ieviešot vai turpinot piemērot lauksaimnieciskās ražošanas metodes
        atbilstoši vides, ainavas un tās sastāvdaļu, dabas resursu, augsnes un ģenētiskās
        daudzveidības aizsardzības un uzlabošanas prasībām. Saskaņā ar principu “piesārņotājs
        maksā” šiem maksājumiem jāsedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgos obligātos
        standartus;
   (35) jāturpina mudināt lauksaimniekus pieņemt augstus dzīvnieku labklājības standartus,
        nodrošinot atbalstu lauksaimniekiem, kas apņemas īstenot lopkopības standartus, kas
        pārsniedz attiecīgos obligātos standartus;
   (36) jāsniedz atbalsts neienesīgām investīcijām, kad tās nepieciešamas, lai īstenotu saistības
        saskaņā ar lauksaimnieciskajām vides shēmām vai gadījumos, kad tās zemnieku
        saimniecībās veicina sabiedriskās intereses attiecīgajā NATURA objektā;
   (37) lai veicinātu vides aizsardzību, stihisko postījumu un ugunsgrēku profilaksi, kā arī
        samazinātu klimata izmaiņas, jāpaplašina un jāuzlabo mežu resursi, veicot
   3
        OV L 103, 24.4.1979, 7.lpp. Direktīva, kas pēdējo reizi grozīta ar regulu (EK) Nr. 807/2003 (OJ L 122,
        16.5.2003, 36. lpp.).
   4
        OV L 206, 22.7.1992, 7.lpp. Direktīva, kas pēdējo reizi grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu
        (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003, 1. lpp.).
LV                                                   10                                                         LV
 ---pagebreak---         lauksaimniecības zemes un citas nekā lauksaimniecības zemes pirmo apmežošanu.
        Jebkādai pirmajai apmežošanai jābūt pieskaņotai vietējiem apstākļiem un jāatbilst
        videi, un jāveicina bioloģiskā daudzveidība;
   (38) lauksaimnieciski mežsaimnieciskajām sistēmām ir augsta ekoloģiskā un sociālā vērtība,
        kombinējot ekstensīvās lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas ar mērķi ražot
        augstas kvalitātes koksni un citu mežsaimniecības produkciju. To veidošanu jāatbalsta;
   (39) ņemot vērā mežu nozīmi Direktīvu 79/409/EEK un 92/43/EEK veiksmīgā īstenošanā,
        jāsniedz īpašs atbalsts mežsaimniekiem, lai risinātu konkrētas problēmas, kas izriet no
        to īstenošanas;
   (40) jāievieš meža vides maksājumi par brīvprātīgu apņemšanos veicināt bioloģisko
        daudzveidību, saglabāt augstvērtīgas meža ekosistēmas un nostiprināt mežu
        aizsargājošo lomu attiecībā uz augsnes eroziju, ūdens resursu saglabāšanu un ūdens
        kvalitāti un stihiskiem postījumiem;
   (41) jāatbalsta mežsaimnieciskās ražošanas potenciāla atjaunošanai mežos, ko nopostījusi
        stihija un ugunsgrēki, un profilaktiskiem pasākumiem. Ugunsgrēku profilakses
        pasākumiem jāaptver teritorijas, ko dalībvalstis saskaņā ar to meža aizsardzības
        plāniem klasificējušas kā augsta vai vidēja riska zonas;
   (42) jāsniedz atbalsts mežsaimniekiem neienesīgu investīciju gadījumā, kad tās
        nepieciešamas, lai izpildītu meža vides saistības vai mežu sabiedriskās vērtības
        paaugstināšanai attiecīgajās teritorijās;
   (43) lai nodrošinātu plānoto un efektīvo zemes apsaimniekošanas atbalsta izmantošanu
        saskaņā ar šo regulu, dalībvalstīm jānosaka intervences teritorijas saskaņā ar noteiktiem
        šīs prioritātes pasākumiem. Kalnu teritorijas un citas teritorijas ar traucējumiem
        nosakāmas, balstoties uz objektīviem kopējiem kritērijiem. Tāpēc jāatsauc Padomes
        direktīvas un lēmumi, saskaņā ar kuriem tiek pieņemti mazāk labvēlīgu teritoriju
        saraksti vai grozīti šādi saraksti saskaņā ar Padomes 1997. gada 20. maija Regulas (EK)
        Nr. 950/97 21. panta 2. un 3. punktu par lauksaimniecisko struktūru efektivitātes
        uzlabošanu5. Natura 2000 objekti tiek noteikti saskaņā ar Direktīvām 79/409/EEK un
        92/43/EEK. Dalībvalstīm jānosaka teritorijas, kas piemērotas apmežošanai tādu vides
        apsvērumu dēļ, kā aizsardzība pret eroziju, dabas stihiju profilakse vai mežu resursu
        paplašināšana, lai veicinātu klimata izmaiņu samazināšanu, un meža teritorijas ar vidēju
        līdz augstu ugunsgrēka risku;
   (44) jāizveido sankciju sistēma gadījumiem, kad labuma guvēji, kas saņem maksājumus
        saskaņā ar noteiktiem zemes apsaimniekošanas pasākumiem, neizpilda obligātās
        prasības saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pantu un III un IV
        pielikumu par visu to īpašumu, ņemot vērā neizpildes smagumu, apjomu, norisi un
        atkārtošanos;
   (45) jāpapildina pārmaiņas lauku teritorijās, palīdzot dažādot lauksaimniecības darbību
        virzienā uz nelauksaimniecisku darbību un attīstīt nelauksaimnieciskos sektorus,
        veicināt nodarbinātību, uzlabot pamata pakalpojumus un veikt investīcijas, padarot
        lauku teritorijas pievilcīgākas, lai mainītu tendenci uz ekonomisku un sociālu lejupslīdi
        un lauku iedzīvotāju skaita samazināšanos. Šajā sakarā arī jācenšas uzlabot
        cilvēkpotenciāls;
   5
        OV L 142, 2.6.1997, 1. lpp.
LV                                               11                                               LV
 ---pagebreak---    (46) jāsniedz atbalsts citiem pasākumiem, kas attiecas uz plašāku lauku ekonomiku.
        Pasākumu virkne definējama, balstoties uz LEADER iniciatīvas pieredzi un saistībā ar
        endogēnas lauku attīstības prasībām;
   (47) vietējās attīstības stratēģiju īstenošana var stiprināt teritoriālo kohēziju un sinerģiju
        starp pasākumiem, kas vērsti uz plašāku lauku ekonomiku un apdzīvotību;
   (48) nepieciešams skaidri definēt koherences un atbilstības prioritāros principus lauku
        ekonomikas dažādošanai un dzīves kvalitātes uzlabošanai lauku teritorijās saistībā ar
        citiem Kopienas finanšu instrumentiem un jo īpaši tiem, kas ietilpst Kohēzijas politikā;
   (49) LEADER iniciatīva pēc trīs plānošanas periodu iziešanas sasniegusi brieduma līmeni,
        kas ļauj lauku teritorijām plašāk izmantot LEADER pieeju lauku attīstības galveno
        tendenču plānošanā. Tāpēc jāveic pasākumi, lai pārnestu LEADER pieejas
        pamatprincipus uz programmām, veidojot tajās specifisku prioritāti, un jādefinē vietējās
        rīcības grupas un atbalstāmie pasākumi, tostarp vietējās stratēģijas, sadarbība, tīklu
        veidošana un prasmju apguve;
   (50) ņemot vērā LEADER pieejas nozīmīgumu, būtiska Fonda piešķīrumu daļa paredzama
        šai prioritātei;
   (51) Fondam ar tehnisku palīdzību jāatbalsta pasākumi, kas saistīti ar programmu
        īstenošanu. Kā tehniskās palīdzības sastāvdaļa, kas minēta Padomes Regulas (EK)
        Nr.…/…6 par Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu 5. pantā, Kopienas
        līmenī jāizveido lauku attīstības tīkls;
   (52) jāizstrādā nosacījumi pieejamo resursu piešķiršanai. Kopējais apjoms lauku attīstībai
        piešķirams katru gadu. Jāparedz nozīmīga koncentrācija uz reģioniem, kas tiesīgi to
        saņemt saskaņā ar Konverģences mērķi;
   (53) ikgadējās apropriācijas, kas piešķirtas dalībvalstij Konverģences mērķim no fondiem,
        ko tam piešķir ELVGF Virzības nodaļa, Struktūrfondi, Kohēzijas fonds un ZVFI,
        jāierobežo līdz griestiem, kas noteikti, ņemot vērā to absorbcijas spēju;
   (54) kritēriji dalībvalstīm pieejamo mērķa apropriāciju indikatīvajam sadalījumam jānosaka
        saskaņā ar objektīvām un pārredzamām metodēm;
   (55) lai veicinātu integrētu un inovatīvu pieeju, 3% no dalībvalstīm pieejamajām
        apropriācijām jānovirza Kopienas rezervei LEADER pieejai;
   (56) papildus šiem apjomiem dalībvalstīm jāņem vērā apjomi, ko rada modulācija saskaņā ar
        regulas (EK) Nr. …/… [par KLP finansēšanu] 12. panta 2. punktu;
   (57) no Fondiem pieejamajām apropriācijām plānošanai jāpiemēro fiksēta indeksācijas
        likme;
   (58) Fonda ieguldījumu daļa lauku attīstības plānošanā jānosaka saistībā ar dalībvalstu valsts
        budžeta izdevumiem, ņemot vērā zemes un vides apsaimniekošanas prioritātes
        nozīmību, situāciju reģionos, uz kuriem attiecas Konverģences mērķis, LEADER
        pieejai piešķirtā prioritāte, Līguma 299. pantā minētie visattālākie reģioni un Padomes
        1993. gada 19. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2019/93, ar ko nelielajām Egejas jūras salām
   6
        OV L […], […], […]. lpp.
LV                                               12                                               LV
 ---pagebreak---         ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem7,
        minētās salas.
   (59) Saskaņā ar subsidiaritātes principu un ņemot vērā izņēmumus, jābūt atbilstošiem
        nacionāliem noteikumiem par izdevumu atbilstību;
   (60) Lai nodrošinātu Fonda darba efektivitāti, taisnīgumu un ilgtspējīgu ietekmi, jābūt
        noteikumiem, kas garantē, ka investīcijas biznesā ir ilgstošas un ka fonds netiek
        izmantots negodīgas konkurences uzsākšanai;
   (61) Fonda pasākumu decentralizētu īstenošanu jāpapildina ar garantijām, kas attiecas
        galvenokārt uz īstenošanas kvalitāti, tās rezultātiem, saprātīgu finanšu pārvaldi un
        kontroli;
   (62) dalībvalstīm jāveic atbilstoši pasākumi, lai garantētu stabilu pārvaldes un kontroles
        sistēmu darbību. Šim nolūkam nepieciešams noteikt vispārējos principus un pamata
        funkcijas, kas jānodrošina jebkurai pārvaldes un kontroles sistēmai. Tāpēc
        nepieciešams saglabāt vienas Pārvaldes iestādes nozīmēšanu un konkretizēt tās
        atbildību;
   (63) katrai lauku attīstības programmai jātiek pakļautai atbilstošai uzraudzībai, ko veic
        Uzraudzības komiteja, balstoties uz kopēju uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, kas
        tiks izveidota un īstenota kopā ar dalībvalstīm, lai efektīvi apmierinātu lauku attīstības
        specifiskās prasības;
   (64) Fonda darbības efektivitāte un iedarbība arī ir atkarīga no uzlabotas novērtēšanas,
        pamatojoties uz kopēju uzraudzības un novērtēšanas sistēmu. Programmas jo īpaši
        jānovērtē sagatavošanas, īstenošanas un pabeigšanas aspektos;
   (65) lai partnerība funkcionētu efektīvi un tiktu veicināti Kopienas pasākumi, informācija
        par tiem publicējama tik plaši, cik vien iespējams. Par to atbildīgas amatpersonas, kas
        vada programmas;
   (66) Kopienas rezerve LEADER pieejai piešķirama, ņemot vērā attiecīgo programmu
        izpildi. Šis kritērijs tās piešķiršanai atbilstoši jāformulē;
   (67) šajā regulā definētos lauku attīstības pasākumus dalībvalstis ir tiesīgas atbalstīt bez
        Kopienas līdzfinansējuma. Ņemot vērā šādas palīdzības ekonomisko ietekmi un lai
        nodrošinātu atbilstību pasākumiem, kas tiesīgi saņemt Kopienas atbalstu, un
        vienkāršotu procedūras, jāievieš konkrēti valsts palīdzības noteikumi, arī ņemot vērā
        pieredzi, kas gūta, īstenojot Regulu (EK) Nr. 1257/1999. Turklāt dalībvalstīm jābūt
        tiesīgām piešķirt valsts palīdzību, kas plānota kā papildu finansējums lauku attīstības
        pasākumiem, kam piešķirts Kopienas atbalsts, ievērojot paziņošanas procedūru saskaņā
        ar šīs regulas noteikumiem, kas ir plānošanas daļa;
   (68) saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka
        Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību8 , jānosaka šīs regulas
        īstenošanai vajadzīgie pasākumi;
   (69) jāpieņem pārejas noteikumi, lai atvieglotu pāreju no esošās atbalsta shēmas uz jauno
        lauku attīstības atbalsta shēmu;
   7
        OV L 184, 27.7.1993, 1.lpp. Regula, kas pēdējo reizi grozīta ar regulu (EK) Nr. 1782/2003.
   8
        OV L 184, 17.7.1999, 23. lpp.
LV                                                  13                                             LV
 ---pagebreak---    (70)   jaunā atbalsta shēma, ko paredz šī regula, aizvieto esošo atbalsta shēmu. Tāpēc jāatceļ
          Regula (EK) Nr. 1257/1999,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                             I SADAĻA
                 PALĪDZĪBAS MĒRĶI UN VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
                                              I NODAĻA
                                       JOMA UN DEFINĪCIJAS
                                                1. pants
                                                  Joma
   1.       Šī regula nosaka vispārējos noteikumus Kopienas atbalstam lauku attīstībai, ko
            finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (turpmāk šeit "Fonds"), kas
            dibināts saskaņā ar regulu (EK) Nr. …/… [KLP finansējums].
   2.       Šī regula nosaka mērķus, kas jāveicina lauku attīstības politikai.
   3.       Šī regula nosaka lauku attīstības politikas stratēģisko kontekstu, tostarp metodi
            Kopienas stratēģisku vadlīniju noteikšanai attiecībā uz lauku attīstības politiku un
            nacionālo stratēģisko plānu.
   4.       Šī regula nosaka lauku attīstības prioritātes un pasākumus.
   5.       Šī regula nosaka partnerattiecību, plānošanas, novērtēšanas, finanšu pārvaldes,
            uzraudzības un kontroles noteikumus, balstoties uz dalībvalstu un Komisijas kopējo
            atbildību.
                                                2. pants
                                               Definīcijas
   Šīs regulas nolūkos terminiem piešķirta šāda nozīme:
   a)       'plānošana': organizācijas, lēmumu pieņemšanas un finansēšanas process vairākās
            pakāpēs ar mērķi īstenot ilggadīgu kopīgu Kopienas un dalībvalstu darbību, lai
            sasniegtu Fonda prioritāros mērķus;
   b)       'reģions': teritoriāla vienība atbilstoši I vai II Teritoriālo vienību nomenklatūras
            līmenim (NUTS I un II līmenis) nozīmē, ko piešķīrusi Eiropas Parlamenta un
            Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/20039;
   c)       'prioritātes ass': viena no stratēģijas prioritātēm lauku attīstības programmā, kas
            atbilst vienai no asīm, kas noteiktas šajā regulā un ietver atbilstošu pasākumu grupu ar
            konkrētiem izmērāmiem mērķiem, kas izriet tieši no tās īstenošanas;
   9
          OV L 154, 21.6.2003, 1. lpp.
LV                                                 14                                                LV
 ---pagebreak---    d)      'pasākums': darbību kopums, kas veicina prioritātes īstenošanu;
   e)      'darbība': projekts, ko izvēlējusies pārvaldes iestāde vai tās atbildībā esoša iestāde,
           vai vietējā rīcības grupa saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti lauku attīstības
           programmā, kas attiecas uz un ko īsteno viens vai vairāki labuma guvēji, ļaujot
           sasniegt tā pasākuma mērķi, uz ko tā attiecas;
   f)      'kopējā uzraudzības un novērtēšanas sistēma': vispārēja pieeja, ko izstrādājusi
           Komisija un dalībvalstis, lai noteiktu ierobežotu skaitu kopīgu rādītāju attiecībā uz
           pamata situāciju un programmu finansiālo izpildi, īstenošanu, rezultātiem un ietekmi;
   g)      'vietējās attīstības stratēģija': saskaņots darbību kopums, lai sasniegtu vietējos
           mērķus un vajadzības, ko īsteno partnerība atbilstošā līmenī;
   h)      'labuma guvējs': pārvaldītājs, organizācija vai firma, valsts vai privāta, kas atbildīga
           par darbību īstenošanu vai palīdzības saņemšanu;
   i)      'valsts izdevumi': jebkāds valsts ieguldījums to darbību finansēšanā, kuru izcelsme ir
           valsts, reģionālais vai vietējais budžets, vai Eiropas Kopienas kopējais budžets;
   j)      'Konverģences mērķis': tās darbības mērķis, kas minēta Padomes Regulas (EK)
           Nr. …/… 3. panta 2. punktā, ar ko nosaka vispārējos noteikumus Eiropas Reģionālās
           attīstības fondam, Eiropas Sociālajam fondam un Kohēzijas fondam10.
                                              II SADAĻA
                                        MISIJAS UN MĒRĶI
                                                 3. pants
                                                 Misijas
   Fonds veic ieguldījumu ilgtspējīgas lauku attīstības veicināšanā visā Kopienā, papildinot tirgus
   un ienākumu atbalsta politiku Kopējā lauksaimniecības politikā, Kohēzijas politikā un Kopējā
   zivsaimniecības politikā.
                                                 4. pants
                                                  Mērķi
   1.      Atbalsts lauku attīstībai veicina šādu mērķu sasniegšanu:
           a)     uzlabot lauksaimniecības        un   mežsaimniecības      konkurētspēju,   atbalstot
                  pārstrukturēšanos;
           b)     uzlabot vidi un laukus, atbalstot zemes apsaimniekošanu;
           c)     uzlabot dzīves kvalitāti lauku teritorijās un veicināt tautsaimniecisko darbību.
   2.      Mērķus, kas noteikti 1. punktā, īsteno, izmantojot IV sadaļā definētās četras
           prioritārās asis.
   10
          OV L […], […], […]. lpp.
LV                                                  15                                                 LV
 ---pagebreak---                                        III NODAĻA
                                PALĪDZĪBAS PRINCIPI
                                          5. pants
                         Papildināmība, saskaņotība un atbilstība
   1. Fonds papildina nacionālos, reģionālos un vietējos pasākumus, kas veicina Kopienas
      prioritātes.
   2. Komisija un dalībvalstis nodrošina, ka Fonda un dalībvalstu palīdzība atbilst Kopienas
      aktivitātēm, politikai un prioritātēm. Fonda palīdzība atbilst Ekonomiskās un sociālās
      kohēzijas un jo īpaši Eiropas Zivsaimniecības fonda mērķiem.
   3. Saskaņotību nodrošina Kopienas stratēģiskās vadlīnijās, kas minētas 9. pantā,
      nacionālais stratēģiskais plāns, kas minēts 11. pantā, lauku attīstības programmas, kas
      minētas 15. pantā, un ikgadējais Komisijas ziņojums, kas minēts 13. pantā.
   4. Pastāv saskaņotība ar pasākumiem, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības garantiju
      fonds.
   5. Atbalsts saskaņā ar šo regulu netiek sniegts shēmām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no
      kopējā tirgus organizācijām, ņemot vērā izņēmumus, kas vēl tiks definēti, attiecīgā
      gadījumā, saskaņā ar 95. panta 2. punktu.
   6. Dalībvalstis nodrošina Fonda finansēto operāciju atbilstību Līgumam un saskaņā ar to
      pieņemtajiem tiesību aktiem.
                                          6. pants
                                     Partnerattiecības
   1. Fonda palīdzību īsteno ar detalizētu konsultāciju palīdzību, turpmāk šeit -
      "partnerattiecībām", starp Komisiju un dalībvalsti un ar iestādēm un institūcijām, ko
      dalībvalsts nozīmējusi saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem un praksi,
      konkrēti:
      a)     kompetentām reģionālajām, vietējām iestādēm un citām valsts iestādēm;
      b)     ekonomiskiem un sociāliem partneriem;
      c)     jebkādu citu piemērotu institūciju, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību,
             nevalstiskām (īpaši vides) organizācijām un institūcijām, kas atbild par
             dzimumu vienlīdzības veicināšanu.
      Dalībvalsts nozīmē visreprezentatīvākos partnerus valsts, reģionālajā un vietējā līmenī
      un tautsaimniecības, sociālajā, vides vai citā jomā, turpmāk šeit 'partnerusi'. Tā rada
      nosacījumus visu atbilstošo institūciju plašai un efektīvai iesaistīšanai saskaņā ar
      valsts tiesību aktiem un praksi, ņemot vērā nepieciešamību veicināt vienlīdzību starp
      vīriešiem un sievietēm un ilgtspējīgu attīstību ar vides aizsardzības un uzlabošanas
      prasību integrācijas palīdzību.
LV                                           16                                               LV
 ---pagebreak---    2.        Partnerattiecības īsteno, respektējot attiecīgās institucionālās, juridiskās un finansiālās
             saistības katrai partneru kategorijai.
   3.        Partnerības iesaista valsts stratēģijas plāna sagatavošanā un uzraudzībā un lauku
             attīstības programmu sagatavošanā, uzraudzībā un novērtēšanā. Dalībvalstis iesaista
             visus piemērotos partnerus dažādās plānošanas stadijās, ņemot vērā laika
             ierobežojumus, kas noteikti katrai stadijai.
                                                   7. pants
                                                Subsidiaritāte
   Dalībvalstis uzņemas atbildību par lauku attīstības programmu īstenošanu atbilstošajā
   teritoriālajā līmenī saskaņā ar viņu pašu institucionālo kārtību. Šo atbildību īsteno saskaņā ar
   šo regulu.
                                                   8. pants
                                  Vienlīdzība starp vīriešiem un sievietēm
   Dalībvalstis un Komisija veicina vienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm visās programmas
   īstenošanas stadijās.
   Tās ietver koncepcijas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas stadijas.
                                                II SADAĻA
                       STRATĒĢISKĀ PIEEJA LAUKU ATTĪSTĪBAI
                                                 I NODAĻA
                              KOPIENAS STRATĒĢISKĀS VADLĪNIJAS
                                                   9. pants
                                           Saturs un pieņemšana
   1.        Padome Kopienas līmenī pieņem stratēģiskās vadlīnijas lauku attīstībai plānošanas
             periodam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, ņemot vērā
             Kopienas līmenī noteiktās politikas prioritātes.
             Šīs vadlīnijas Kopienas līmenī nosaka lauku attīstības plānošanas perioda stratēģiskās
             prioritātes, lai īstenotu katru atsevišķu prioritāti saskaņā ar šo regulu.
   2.        Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šīs regulas pieņemšanas pieņem Kopienas stratēģiskās
             vadlīnijas saskaņā ar Līguma 37. pantā noteikto procedūru. Šo lēmumu publicē
             Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
LV                                                    17                                                 LV
 ---pagebreak---                                                  10. pants
                                              Pārskatīšana
   Lai jo īpaši ņemtu vērā izmaiņas Kopienas prioritātēs, Kopienas stratēģiskās vadlīnijas var tikt
   starpposmā pārskatītas.
                                               II NODAĻA
                                  VALSTS STRATĒĢIJAS PLĀNS
                                                 11. pants
                                                   Saturs
   1.       Dalībvalsts iesniedz valsts stratēģijas plānu, norādot Fonda darbības un attiecīgās
            dalībvalsts prioritātes, ņemot vērā Kopienas stratēģiskās vadlīnijas lauku attīstībai, to
            konkrētos mērķus, Fonda ieguldījumu un pārējos finanšu resursus.
   2.       Valsts stratēģijas plāns nodrošina Kopienas palīdzības lauku attīstībai atbilstību
            Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām un Kopienas, valsts un reģionālo prioritāšu
            saskaņotību.
            Valsts stratēģijas plāns ir atsauces dokuments, sagatavojot Fonda plānošanu. To īsteno
            ar lauku attīstības programmu palīdzību.
   3.       Katrs valsts stratēģijas plāns ietver:
            a)    tautsaimniecības, sociālās un vides situācijas novērtējumu un attīstības
                  potenciālu;
            b)    Kopienas un attiecīgās dalībvalsts kopīgajai rīcībai izraudzītu stratēģiju, parādot
                  izdarītās izvēles saskaņotību ar Kopienas stratēģiskajām vadlīnijām;
            c)    tematiskās un teritoriālās lauku attīstības prioritātes saskaņā ar katru prioritāšu
                  asi, ietverot galvenos kvantitatīvos mērķus un atbilstošos uzraudzības un
                  novērtēšanas rādītājus;
            d)    to lauku attīstības programmu sarakstu, kas īsteno valsts stratēģijas plānu, un
                  indikatīvu Fonda piešķīrumu katrai programmai, ietverot apjomus, kuri izriet no
                  modulācijas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 10. panta 2. punktu;
            e)    līdzekļus koordinācijas nodrošināšanai ar citiem KLP instrumentiem un
                  Kohēzijas politiku;
            f)    vajadzības gadījumā budžetu regulas (EK) Nr.…/… [kohēzija] 3. pantā noteiktā
                  Konverģences mērķa sasniegšanai;
            g)    pasākumu aprakstu un norādi par apjomu, kas paredzēts 67 panta 2. punkta
                  3. apakšpunktā un 69. pantā minētā valsts lauku tīkla izveidošanai, ietverot tās
                  dalībvalstis, kas izvēlējušās reģionalizētu plānošanu.
LV                                                  18                                                LV
 ---pagebreak---                                           11a. pants
                                        Sagatavošana
   1. Katra dalībvalsts sagatavo valsts stratēģijas plānu tūlīt pēc Kopienas stratēģisko
      vadlīniju pieņemšanas.
      Šo plānu sagatavo saskaņā ar dalībvalstu institucionālajiem pasākumiem, sekojot
      ciešai sadarbībai ar 6. pantā minētajiem partneriem. To sastāda ciešā sadarbībā ar
      Komisiju, un tas attiecas uz periodu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada
      31. decembrim.
   2. Katra dalībvalsts pirms lauku attīstības programmu iesniegšanas nosūta Komisijai
      savu valsts stratēģijas plānu.
                                        III NODAĻA
                             STRATĒĢISKĀ UZRAUDZĪBA
                                           12. pants
                          Dalībvalsts gada kopsavilkuma ziņojums
   1. Pirmo reizi 2008. gadā un ne vēlāk kā katra gada 1. oktobrī katra dalībvalsts iesniedz
      Komisijai kopsavilkuma ziņojumu, kurā aprakstīts tās stratēģijas un mērķu īstenošanā
      sasniegtais progress un tās ieguldījums Kopienas lauku attīstības stratēģisko vadlīniju
      sasniegšanā.
   2. Ziņojumā apkopo 86. pantā minētos gada programmu īstenošanas ziņojumus un jo
      īpaši apraksta:
      a)     lauku attīstības programmu sasniegumus un rezultātus attiecībā pret valsts
             stratēģijas plānā noteiktajiem rādītājiem;
      b)     katras programmas ikgadējo novērtējumu rezultātus.
   3. Neskatoties uz 1. punktu, atsevišķām programmām, kas minētas 14. panta 2. punktā,
      dalībvalstis drīkst 86. pantā minētajos ikgadējos īstenošanas ziņojumos iekļaut
      elementus, ko paredz 2. punkts, 86. pantā noteiktajā laikā.
                                           13. pants
                                  Komisijas gada ziņojums
   1. Pirmo reizi 2009. gadā un katra gada sākumā Komisija iesniedz gada ziņojumu, kas
      apkopo galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģijas
      plānu un Kopienas stratēģisko vadlīniju īstenošanu.
      Ziņojumu balsta uz Komisijas veikto 12. pantā minēto dalībvalstu gada kopsavilkuma
      ziņojumu analīzi un novērtējumu un jebkādu citu pieejamu informāciju. Tas norāda,
      kādus pasākumus veikušas vai veiks dalībvalstis un Komisija, lai nodrošinātu
      atbilstošu turpmāku rīcību, vadoties no ziņojuma secinājumiem.
   2. Komisijas gada ziņojumu nosūta Padomei, Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un
      sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
LV                                            19                                              LV
 ---pagebreak---                                              III SADAĻA
                                            PLĀNOŠANA
                                                I NODAĻA
                                       PLĀNOŠANAS SATURS
                                                  14. pants
                                      Lauku attīstības programmas
   1.       Fonds darbojas dalībvalstīs ar lauku attīstības programmu palīdzību. Šīs programmas
            īsteno lauku attīstības stratēģiju, paredzot pasākumu kopumu, kas sagrupēti saskaņā ar
            IV sadaļā noteiktajām prioritāšu asīm, kuru sasniegšanai tiek meklēta Fonda
            palīdzība.
            Visas lauku attīstības programmas attiecas uz periodu no 2007. gada 1. janvāra līdz
            2013. gada 31. decembrim.
   2.       Dalībvalsts drīkst vai nu iesniegt vienu programmu visai tās teritorijai, vai programmu
            katram tās reģionam.
                                                  15. pants
                                           Programmu saturs
   Katra lauku attīstības programma ietver:
   a)       situācijas analīzi, ņemot vērā stiprās un vājās puses, tās risināšanai izvēlēto stratēģiju
            un 89. pantā minēto ex-ante novērtējumu;
   b)       izvēlēto prioritāšu pamatojumu, ņemot vērā Kopienas stratēģiskās vadlīnijas un valsts
            stratēģijas plānu, kā arī gaidāmo ietekmi saskaņā ar ex-ante novērtējumu;
   c)       informāciju par prioritāšu asīm un katrai prioritāšu asij piedāvātos pasākumus un to
            aprakstu, tostarp 85. pantā minētos konkrētos pārbaudāmos mērķus un rādītājus, kas
            ļauj izmērīt programmas progresu, iedarbīgumu un efektivitāti;
   d)       finansējuma plānu, ietverot divas tabulas:
            i)     tabulu, kurā saskaņā ar 70. panta 5. un 6. punktu noteikts kopējais katram
                   gadam plānotais Fonda ieguldījums. Piemērotos gadījumos finansējuma plānam
                   atsevišķi kopējā Fonda finansējuma ietvaros jānorāda apropriācijas, kas
                   paredzētas reģioniem, kas tiesīgi tās saņemt saskaņā ar Konverģences mērķi.
                   Plānotajam gada ieguldījumam no Fonda jābūt saskaņotam ar Finanšu
                   perspektīvām;
            ii)    tabulu, kas visam plānošanas periodam nosaka kopējo plānoto Kopienas
                   ieguldījumu un atbilstošo valsts budžeta finansējumu katrai prioritāšu asij un
                   tehniskajai palīdzībai paredzēto apjomu. Vajadzības gadījumā šī tabula arī
                   atsevišķi norāda plānoto Fonda ieguldījumu reģioniem, kas ir tiesīgi to saņemt
                   saskaņā ar Konverģences mērķi, un atbilstošo valsts budžeta finansējumu.
   e)       informācijas nolūkos sākotnējo apjomu indikatīvu sadalījumu valsts un privāto
            izdevumu ziņā;
LV                                                   20                                                LV
 ---pagebreak---    f)       konkurences noteikumu novērtēšanai nepieciešamos elementus un vajadzības
            gadījumā to palīdzības shēmu sarakstu, kas atļautas saskaņā ar Līguma 87. pantu;
   g)       informāciju par saskaņotību ar pasākumiem, ko finansē citi KLP instrumenti ar
            Kohēzijas politikas, kā arī Eiropas Zivsaimniecības fonda, palīdzību;
   h)       programmas īstenošanas pasākumus, tostarp:
            i)    visu 76. pantā paredzēto dalībvalsts iestāžu nozīmēšanu;
            ii)   uzraudzības un novērtēšanas sistēmu aprakstu, kā arī Uzraudzības komitejas
                  sastāvu;
            iii)  LEADER pieejas īstenošanas detaļas;
            iv)   kontroles sistēmu aprakstu, ietverot jo īpaši to iestāžu un institūciju organizāciju
                  un procedūras, kas atbildīgas par programmas īstenošanu, un šajās iestādēs un
                  institūcijās pastāvošo iekšējās kontroles sistēmu;
            v)    nosacījumus, kas nodrošina programmas publiskošanu;
            vi)   to pasākumu aprakstu, par kuriem Komisija un dalībvalsts vienojušās par šīs
                  regulas prasību izpildei nepieciešamo datorizēto datu apmaiņu attiecībā uz
                  maksājumiem, uzraudzību un novērtēšanu.
   i)       Partneru nozīmēšanu saskaņā ar 6. pantu un apspriežu ar partneriem rezultātus.
                                                16. pants
                                      Līdzsvars starp prioritātēm
   Kopienas finansiālais ieguldījums katrā no trim 4. pantā minētajiem mērķiem sedz vismaz 15%
   no Fonda kopējā ieguldījuma programmas I un III prioritātes asīs, kas minētas IV sadaļas I
   nodaļas I un III iedaļā, un 25% no Fonda kopējā ieguldījuma programmas II prioritātes asī, kas
   minēta I nodaļas II iedaļā.
                                             II NODAĻA
                 SAGATAVOŠANA, APSTIPRINĀŠANA UN PĀRSKATĪŠANA
                                                17. pants
                                    Sagatavošana un apstiprināšana
   1.       Dalībvalstis izveido lauku attīstības programmas pēc ciešas sadarbības ar 6. pantā
            minētajiem partneriem.
   2.       Dalībvalstis iesniedz Komisijai priekšlikumu katrai lauku attīstības programmai,
            ietverot 15. pantā minēto informāciju, cik ātri vien iespējams pēc tā stratēģiskā plāna
            iesniegšanas Komisijai saskaņā ar 11.a panta 2. punktu.
   3.       Komisija izvērtē piedāvātās programmas, pamatojoties uz to atbilstību Kopienas
            stratēģiskajām vadlīnijām lauku attīstībai, valsts stratēģisko plānu un šo regulu.
            Ja Komisija uzskata, ka lauku attīstības programma neatbilst Kopienas stratēģiskajām
            vadlīnijām, valsts stratēģijas plānam vai šai regulai, tā lūdz dalībvalsti atbilstoši
            pārskatīt piedāvāto programmu.
LV                                                 21                                                  LV
 ---pagebreak---    4.       Katru lauku attīstības programmu apstiprina tik ātri, cik vien iespējams, pēc tam, kad
            to iesniegusi dalībvalsts saskaņā ar 95. panta 2. punktā noteikto procedūru.
                                                18. pants
                                             Pārskatīšana
   1.       Lauku attīstības programmas atkārtoti pārbauda un vajadzības gadījumā koriģē uz
            atlikušo periodu pēc dalībvalsts vai Komisijas iniciatīvas un pēc Uzraudzības
            komitejas apstiprinājuma. Šīs pārskatīšanas nolūks ir ņemt vērā novērtēšanas
            rezultātus un Komisijas gada ziņojumus, jo īpaši lai nostiprinātu vai koriģētu veidu,
            kā tiek ievērotas Kopienas prioritātes. Lauku attīstības programmas vajadzības
            gadījumā pārskata pēc LEADER rezerves piešķiršanas, kā minēts 92. pantā.
   2.       Komisija pieņem lēmumu par lūgumiem pārskatīt lauku attīstības programmas drīz
            pēc tam, kad šādu lūgumu iesniegusi dalībvalsts saskaņā ar 95. panta 2. punktā
            noteikto procedūru.
            Izmaiņas, kurām nepieciešams Komisijas apstiprinājums, nosaka saskaņā ar 95. panta
            2. punktā noteikto procedūru.
                                            IV SADAĻA
                           LAUKU ATTĪSTĪBAS PRIORITĀTES
                                              I NODAĻA
                                           PRIORITĀTES
                                               1 IEDAĻA
                                      1. PRIORITĀRĀ ASS:
        LAUKSAIMNIECĪBAS UN MEŽSAIMNIECĪBAS SEKTORA KONKURĒTSPĒJAS
                                            UZLABOŠANA
                                                19. pants
                                               Pasākumi
   Atbalsts, kura mērķis ir lauksaimniecības un mežsaimniecības sektora konkurētspēja, attiecas
   uz:
   a)       pasākumiem cilvēkpotenciāla uzlabošanai, tostarp:
            i)    profesionālas apmācības un informācijas pasākumiem personām, kas iesaistītas
                  lauksaimniecības un mežsaimniecības sektoros,
            ii)   jaunu lauksaimnieku sagatavošanu,
            iii)  lauksaimnieku un lauksaimniecībā nodarbināto agru aiziešanu pensijā,
            iv)   lauksaimnieku un mežsaimnieku konsultāciju pakalpojumu izmantošanu,
            v)    lauksaimniecības pārvaldes, lauksaimniecības atbalsta un lauksaimniecības
                  konsultāciju dienestu izveidošanu, kā arī mežsaimniecības konsultāciju dienestu
                  izveidi;
LV                                                 22                                              LV
 ---pagebreak---    b)        pasākumiem, kuru mērķis ir fiziskā potenciāla pārkārtošana, tostarp:
             i)    modernizējot zemnieku saimniecības,
             ii)   uzlabojot mežu tautsaimniecisko vērtību,
             iii)  paaugstinot primārās lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijas vērtību,
             iv)   uzlabojot un attīstot infrastruktūru, kas attiecas uz lauksaimniecības un
                   mežsaimniecības attīstību un adaptāciju,
             v)    atjaunojot lauksaimnieciskās ražošanas potenciālu, ko sagrāvušas dabas
                   katastrofas, un ieviešot piemērotus profilakses pasākumus;
   c)        pasākumiem, kuru mērķis ir lauksaimnieciskās ražošanas un produktu kvalitātes
             paaugstināšana:
             i)    palīdzot lauksaimniekiem pieskaņoties Kopienas tiesību aktos balstītajiem
                   stingrajiem standartiem,
             ii)   atbalstot lauksaimniekus, kas piedalās pārtikas kvalitātes shēmās,
             iii)  atbalstot ražotāju grupu informācijas un reklāmas pasākumus produktiem
                   saskaņā ar pārtikas kvalitātes shēmām;
   d)        pārejas pasākumiem jaunajām dalībvalstīm attiecībā uz:
             i)    atbalstu daļēji naturālajām saimniecībām pārkārtošanās procesā,
             ii)   atbalstu ražotāju grupu izveidei.
                                           1 APAKAŠIEDAĻA
           NOSACĪJUMI PASĀKUMIEM AR MĒRĶI UZLABOT CILVĒKPOTENCIĀLU
                                                20. pants
                           Profesionālā apmācība un informācijas pasākumi
   Atbalsts, kuru paredz 19. panta a) punkta i) apakšpunkts, neietver mācību kursus vai apmācību,
   kas ietilpst standarta lauksaimniecības vai mežsaimniecības izglītības programmās vai sistēmās
   vidējās vai augstākās izglītības līmenī.
                                                21. pants
                                   Jaunu lauksaimnieku sagatavošana
   1.        Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta ii) apakšpunkts, piešķir personām, kas:
             a)    ir jaunākas par 40 gadiem un pirmo reizi veido lauksaimniecības uzņēmumu kā
                   šā uzņēmuma vadītāji;
             b)    ir ieguvušas attiecīgas profesionālas iemaņas un kompetenci;
             c)    ir iesniegušas biznesa plānu lauksaimnieciskās darbības attīstībai.
   2.        Atbalstu piešķir vienreizējas prēmijas formā, kuras maksimālo apjomu nosaka I
             pielikums.
LV                                                 23                                             LV
 ---pagebreak---                                          22. pants
                               Priekšlaicīga pensionēšanās
   1. Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta iii) apakšpunkts, piešķir:
      a)    lauksaimniekiem, kas nolemj pārtraukt lauksaimniecisko darbību ar nolūku
            nodot savus īpašumus citiem;
      b)    lauksaimniecībā nodarbinātajiem, kas pilnībā nolēmuši pārtraukt jebkādu darbu
            lauksaimniecībā.
   2. Īpašuma nodevējs ir:
      a)    vismaz 55 gadus vecs, bet nodošanas brīdī vēl nesasniedzis standarta pensijas
            vecumu vai ne mazāk kā 10 gadus jaunāks par standarta pensionēšanās vecumu
            attiecīgajā dalībvalstī nodošanas brīdī;
      b)    noteikti izbeidzis visu komerciālo lauksaimniecības darbību;
      c)    pirms nodošanas 10 gadus iesaistīts lauksaimniecībā.
      Īpašuma pārņēmējs:
      a)    nomaina īpašuma nodevēju, sagatavojoties, kā paredz 21. pants, vai
      b)    ir lauksaimnieks, kas jaunāks par 50 gadiem, un pārņem zemnieku saimniecību,
            ko atbrīvo īpašuma nodevējs, lai palielinātu viņa īpašuma apjomu.
      Lauksaimniecībā nodarbinātais ir:
      a)    vismaz 55 gadus vecs, bet nesasniedzis standarta pensionēšanās vecumu, vai
            vismaz 10 gadus jaunāks par standarta pensionēšanās vecumu attiecīgajā
            dalībvalstī;
      b)    veltījis vismaz pusi no sava darba laika iepriekšējo piecu gadu laikā lauku
            darbiem kā ģimenes izpalīgs vai lauksaimniecībā nodarbinātais;
      c)    strādājis īpašuma nodevēja lauksaimniecības īpašumā laiku, kas līdzvērtīgs
            vismaz diviem gadiem pilnas slodzes četru gadu periodā pirms īpašuma
            nodevēja agrās aiziešanas pensijā;
      d)    sociālās nodrošināšanas shēmas dalībnieks.
   3. Kopējais priekšlaicīgās pensionēšanās atbalsta ilgums nepārsniedz 10 gadus īpašuma
      nodevējam un lauksaimniecībā nodarbinātajam. Tas neturpinās pēc īpašuma nodevēja
      70. dzimšanas dienas un lauksaimniecībā nodarbinātā standarta pensionēšanās vecuma
      sasniegšanas.
      Gadījumā, ja īpašuma nodevējam dalībvalsts maksā paredzēto vecuma pensiju,
      priekšlaicīgās pensionēšanās atbalstu maksā kā papildinājumu, ņemot vērā valsts
      vecuma pensijas apjomu.
   4. Šo atbalstu piešķir gada maksājuma formā, kura maksimālo apjomu nosaka I
      pielikums.
LV                                          24                                            LV
 ---pagebreak---                                                 23. pants
                                Konsultāciju pakalpojumu izmantošana
   1.       Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta iv) apakšpunkts, piešķir, lai:
            a)     palīdzētu lauksaimniekiem un mežsaimniekiem segt izmaksas konsultāciju
                   pakalpojumiem viņu īpašuma vispārējās darbības uzlabošanai;
            b)     palīdzētu lauksaimniekiem segt izmaksas, kas rodas no konsultāciju
                   pakalpojumu izmantošanas attiecībā uz obligāto Kopienas prasību ievērošanu
                   vides aizsardzības, sabiedrības veselības, dzīvnieku un augu veselības,
                   dzīvnieku labklājības un darba drošības standartu jomās.
   2.       Atbalstu konsultāciju pakalpojumu izmantošanai ierobežo līdz I pielikumā
            noteiktajam maksimālajam līmenim.
                                                24. pants
                       Pārvaldes, atbalsta un konsultāciju dienestu izveidošana
   Atbalstu, ko paredz 19. panta a) punkta v) apakšpunkts, piešķir, lai segtu izmaksas, kas rodas,
   izveidojot pārvaldes, atbalsta un konsultāciju dienestus, un to pakāpeniski samazina maksimāli
   5 gadu laikā no to izveidošanas.
                                           2 APAKŠIEDAĻA
           NOSACĪJUMI PASĀKUMIEM, KURU MĒRĶIS IR FIZISKĀ POTENCIĀLA
                                          PĀRKĀRTOŠANA
                                                25. pants
                                 Zemnieku saimniecību modernizācija
   1.       Atbalstu, ko paredz 19. panta b) punkta i) apakšpunkts, piešķir lauksaimniekiem
            investīcijām, kas:
            a)     uzlabo zemnieku saimniecības vispārējo darbību un
            b)     atbilst Kopienas standartiem, kas piemērojami attiecīgajām investīcijām.
            Ja investīcijas tiek izdarītas, lai atbilstu Kopienas standartiem, atbalsts drīkst tikt
            piešķirts tikai tām, kas tiek veiktas, lai panāktu atbilstību jaunajiem Kopienas
            standartiem. Tādā gadījumā lauksaimniekiem drīkst tikt piešķirts pagarinājuma
            periods šo standartu atbilstības panākšanai, nepārsniedzot 36 mēnešus no datuma, kad
            šis standarts lauksaimniekiem kļuvis saistošs.
   2.       Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.
                                                26. pants
                               Mežu ekonomiskās vērtības palielināšana
   1.       Investīciju atbalstu, ko paredz 19. panta b) punkta ii) apakšpunkts, piešķir mežiem,
            kas pieder privātiem īpašniekiem vai to asociācijām, vai vietējām pašvaldībām vai to
            apvienībām. Šis ierobežojums neattiecas uz subtropu mežiem un mežainajām
            teritorijām Azoru salās, Madeiras salā un Francijas Aizjūras departamentos.
LV                                                 25                                               LV
 ---pagebreak---    2.        Investīcijas balsta uz mežu apsaimniekošanas plāniem.
   3.        Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.
                                                27. pants
        Vērtības pievienošana primārajai lauksaimniecības un mežsaimniecības produkcijai
   1.        Atbalstu, ko paredz 19. panta b) punkta (iii) apakšpunkts, piešķir investīcijām, kas:
             a)    uzlabo uzņēmuma vispārējo darbību;
             b)    attiecas uz Līguma I pielikumā minēto produktu, izņemot zivsaimniecības
                   produktu, kā arī mežsaimniecības produktu, apstrādi un realizāciju un
             c)    atbilst Kopienas standartiem, kas piemērojami attiecīgajām investīcijām.
             Ja investīcijas tiek izdarītas, lai panāktu atbilstību Kopienas standartiem, atbalsts
             drīkst tikt piešķirts tikai tām, ko izdara mikro uzņēmumi, kā minēts 2. punktā, lai
             panāktu atbilstību nesen ieviestam Kopienas standartam. Tādā gadījumā drīkst tikt
             piešķirts pagarinājuma periods šo standartu atbilstības panākšanai, nepārsniedzot 36
             mēnešus no datuma, kad šis standarts uzņēmumam kļuvis saistošs.
   2.        Atbalstu saskaņā ar 1. punktu ierobežo ar mikro un mazajiem uzņēmumiem Komisijas
             ieteikuma 2003/361/EK11 nozīmē. Mežsaimniecības produkcijas gadījumā atbalstu
             aprobežo ar mikro uzņēmumiem.
             Atbalstu nepiešķir uzņēmumiem, kas atrodas grūtībās tādā nozīmē, kādu paredz
             Kopienas vadlīnijas valsts palīdzībai grūtībās nonākušu firmu glābšanai un
             restrukturizācijai12.
   3.        Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.
                                                28. pants
   Infrastruktūra, kas attiecas uz lauksaimniecības un mežsaimniecības attīstību un adaptāciju
   Atbalsts, ko paredz 19. panta b) punkta iv) apakšpunkts, drīkst jo īpaši aptvert darbības, kas
   attiecas uz pieeju lauksaimniecības un mežu zemei, enerģijas apgādi un ūdenssaimniecību.
                                            3 APAKŠIEDAĻA
      NOSACĪJUMI PASĀKUMIEM, KURU MĒRĶIS IR UZLABOT LAUKSAIMNIECISKĀS
                              RAŽOŠANAS UN PRODUKTU KVALITĀTI
                                                29. pants
                          Kopienas tiesību aktos noteikto standartu ievērošana
   1.        Atbalsts, ko paredz 19. panta c) punkta i) apakšpunkts, daļēji sniedz ieguldījumu
             izmaksās un nesaņemtajos ienākumos, ko lauksaimniekiem rada nepieciešamība
   11
           OV L 124, 20.5.2003, 36. lpp.
   12
           OV C 288, 9.10.1999, 2. lpp.
LV                                                 26                                              LV
 ---pagebreak---             piemērot standartus vides aizsardzības, sabiedrības veselības, dzīvnieku un augu
            veselības, dzīvnieku labklājības un darba drošības jomās.
            Šiem standartiem jābūt nesen ieviestiem valsts tiesību aktos un lauksaimniecības
            praksei jārada tādas jaunas saistības vai ierobežojumi, kuriem ir ievērojama ietekme
            uz lauksaimnieciskās darbības izmaksām un kuri attiecas uz ievērojamu
            lauksaimnieku skaitu.
   2.       Atbalstu piešķir kā pakāpeniski samazināmu pagaidu ikgadēju palīdzību ar vienotu
            likmi un maksimālo termiņu 5 gadi, sākot no datuma, kad standarts kļūst saistošs
            saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.
            Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.
                                                 30. pants
                           Lauksaimnieku dalība pārtikas kvalitātes shēmās
   1.       Atbalsts, ko paredz 19. panta c) punkta ii) apakšpunkts:
            a)    ietver tikai lietošanai pārtikā paredzētus lauksaimniecības produktus;
            b)    ietilpst Kopienas pārtikas kvalitātes shēmās vai shēmās, ko atzinušas
                  dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kas nosakāmi saskaņā ar
                  procedūru, ko paredz 95. panta 2. punkts; shēmas, kuru vienīgais nolūks ir
                  nodrošināt augstāku kontroles līmeni Kopienas vai valstu tiesību aktu obligāto
                  standartu ievērošanai, nav tiesīgas saņemt šo atbalstu,
            c)    tiek piešķirts kā ikgadējs motivācijas maksājums, kura līmeni nosaka saskaņā ar
                  to pastāvīgo izmaksu līmeni, kas izriet no dalības atbalstītajās shēmās uz
                  maksimālo termiņu 5 gadi.
   2.       Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.
                                                 31. pants
                                  Informācijas un reklāmas pasākumi
   Atbalsts, ko paredz 19. panta c) punkta iii) apakšpunkts, attiecas uz produktiem, ko aptver 30.
   pantā minētās kvalitātes atbalsta shēmas.
   Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.
                                            4 APAKŠIEDAĻA
                               NOSACĪJUMI PĀREJAS PASĀKUMIEM
                                                 32. pants
                                       Daļēji naturāla saimniecība
   1.       Atbalstu, ko paredz 19. panta d) punkta i) apakšpunkts zemnieku saimniecībām, kas
            ražo galvenokārt pašu patēriņam un arī realizē daļu no to produkcijas ("daļēji
            naturālās saimniecības"), piešķir lauksaimniekiem, kas iesniedz biznesa plānu.
LV                                                  27                                             LV
 ---pagebreak---    2.       Progresu attiecībā uz 1. punktā minēto biznesa plānu novērtē pēc trim gadiem.
   3.       Atbalsta izmaksas forma ir palīdzība ar vienotu likmi, kuras maksimālo apjomu
            nosaka I pielikums un kuras periods nepārsniedz 5 gadus.
   4.       Atbalstu, kas minēts 3. punktā, piešķir attiecībā uz pieteikumiem, kas apstiprināti
            vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim.
                                                33. pants
                                            Ražotāju grupas
   1.       Atbalstu, ko paredz 19. panta d) punkta ii) apakšpunkts, piešķir, lai atvieglotu tādu
            ražotāju grupu izveidošanu un darbību, kuru nolūks ir:
            a)    ražotāju, kas ir šādu grupu dalībnieki, ražošanas un produkcijas pielāgošana
                  tirgus prasībām;
            b)    kopīga preču izvietošana tirgū, ieskaitot sagatavošanu pārdošanai, pārdošanas
                  centralizāciju un liela apjoma pircēju apgādi;
            c)    kopīgu noteikumu izveidošana ražošanas informācijai, jo īpaši attiecībā uz ražas
                  novākšanu un pieejamību.
   2.       Atbalstu piešķir kā palīdzību ar vienotu likmi ikgadēju maksājumu formā pirmos 5
            gadus pēc datuma, kad ražotāju grupa tikusi atzīta. To aprēķina, balstoties uz grupas
            gadā pārdoto produkcijas apjomu, līdz pat I pielikumā noteiktajiem griestiem.
   3.       Atbalstu piešķir ražotāju grupām, ko oficiāli atzinusi pilnvarota dalībvalsts iestāde
            vēlākais līdz 2008. gada 31. decembrim.
                                               2 IEDAĻA
                                       2 PRIORIĀRĀ ASS:
                                ZEMES APSAIMNIEKOŠANA
                                                34. pants
                                               Pasākumi
   Atbalsts saskaņā ar šo iedaļu attiecas uz šādiem pasākumiem:
   a)       pasākumiem, kuru mērķis ir ilgtspējīga lauksaimniecības zemes izmantošana,
            paredzot:
            i)    dabisku traucējumu maksājumus lauksaimniekiem kalnu teritorijās,
            ii)   maksājumus lauksaimniekiem teritorijās ar citiem traucējumiem nekā kalnu
                  teritorijās,
LV                                                 28                                              LV
 ---pagebreak---         iii)   NATURA 2000 maksājumus,
        iv)    lauksaimniecības vides un dzīvnieku labklājības maksājumus,
        v)     atbalstu neproduktīvām investīcijām;
   b)   pasākumiem, kuru mērķis ir mežsaimniecības zemes ilgtspējīga attīstība, paredzot:
        i)     lauksaimniecības zemes pirmo apmežošanu,
        ii)    agromežsaimniecības sistēmas pirmo izveidošanu uz lauksaimniecības zemes,
        iii)   lauksaimniecībā neizmantojamas zemes pirmo apmežošanu,
        iv)    NATURA 2000 maksājumus,
        v)     meža vides maksājumus,
        vi)    mežsaimniecības      produktivitātes  atjaunošanu    un   profilakses  pasākumu
               ieviešanu,
        vii) atbalstu neproduktīvām investīcijām.
                                       1 APAKŠIEDAĻA
      NOSACĪJUMI PASĀKUMIEM, KURU MĒRĶIS IR LAUKSAIMNIECĪBAS ZEMES
                                   ILGTSPĒJĪGA ATTĪSTĪBA
                                            35. pants
      Maksājumi par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem lauksaimniekiem kalnu apvidos un
                 maksājumi par nelabvēlīgiem dabas apstākļiem citos apvidos
   1.   Maksājumus, ko paredz 32. panta a) punkta i) un ii) apakšpunkts, piešķir katru gadu
        par katru lauksaimniecībā izmantotas zemes hektāru (UAA).
        Tie kompensē lauksaimnieku papildu izdevumus un nesaņemtos ieņēmumus attiecībā
        uz traucējumu lauksaimnieciskai ražošanai attiecīgajā teritorijā.
   2.   Maksājumus piešķir lauksaimniekiem, kas apņemas veikt lauksaimniecisku darbību
        teritorijās, kas noteiktas saskaņā ar 47. panta 2. un 3. punktu, vismaz piecus gadus no
        pirmā maksājuma saņemšanas.
   3.   Maksājumus nosaka starp I pielikumā minēto minimumu un maksimumu.
        Maksājumu, kas pārsniedz maksimālo apjomu, drīkst piešķirt pienācīgi pamatotos
        gadījumos ar noteikumu, ka šādu maksājumu vidējais apjoms, kas piešķirts attiecīgās
        dalībvalsts līmenī, nepārsniedz maksimālo apjomu.
   4.   Maksājumi par katru uzņēmumu pakāpeniski samazinās zem teritorijas sliekšņa
        līmeņa, ko nosaka programma.
LV                                             29                                               LV
 ---pagebreak---                                                 36. pants
                                       NATURA 2000 maksājumi
   Atbalstu, ko paredz 34. panta a) punkta iii) apakšpunkts, lauksaimniekiem piešķir katru gadu
   par katru izmantotas lauksaimniecības zemes hektāru, lai kompensētu izmaksas un nesaņemtos
   ienākumus, kas izriet no tiem nelabvēlīgajiem faktoriem attiecīgajās teritorijās, kas saistīti ar
   direktīvu 79/409/EEK un 92/43/EEK īstenošanu.
   Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimālajam līmenim.
                                                37. pants
                     Lauksaimniecības vides un dzīvnieku labturības maksājumi
   1.       Dalībvalstis dara pieejamu atbalstu, ko paredz 34. panta a) punkta iv) apakšpunkts,
            visā to teritorijā saskaņā ar to konkrētajām vajadzībām.
   2.       Lauksaimniecības vides un dzīvnieku labklājības maksājumus piešķir
            lauksaimniekiem, kuri brīvprātīgi uzņemas lauksaimniecības vides vai dzīvnieku
            labturības saistības. Kad tas attaisnojams, lai sasniegtu vides mērķus,
            lauksaimniecības vides maksājumus drīkst piešķirt citiem zemes apsaimniekotājiem.
   3.       Lauksaimniecības vides un labturības maksājumi aptver tikai tās saistības, kas
            pārsniedz atbilstošos obligātos standartus, kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulas
            (EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pantu un III un IV pielikumu un citām atbilstošām
            obligātām prasībām, kas paredzētas valstu tiesību aktos un minētas programmā.
            Papildus lauksaimniekiem un citiem zemes apsaimniekotājiem, kas uzņemas
            lauksaimniecības vides saistības, jāievēro minimālās mēslojuma un augu aizsardzības
            produktu lietošanas prasības, kam jābūt noteiktām programmā.
            Šīs prasības uzņemas uz pieciem gadiem. Kad nepieciešams un attaisnojams, īpašiem
            saistību veidiem nosaka ilgāks periods saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto
            procedūru.
   4.       Maksājumus piešķir katru gadu, un tie aptver papildu izdevumus un neiegūtos
            ienākumus, kas izriet no uzņemtajām saistībām; nepieciešamības gadījumā tie arī var
            aptvert operācijas izmaksas.
            Atbilstošos gadījumos labuma guvējus izvēlas, balstoties uz piedāvājumu konkursa
            rezultātiem, piemērojot tautsaimniecības, vides un dzīvnieku labturības efektivitātes
            kritērijus.
            Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimumam.
                                                38. pants
                                       Neproduktīvas investīcijas
   Atbalstu, ko paredz 34. panta a) punkta v) apakšpunkts, piešķir:
   a)       investīcijām, kas saistītas ar to saistību izpildi saskaņā ar pasākumiem, kas paredzēti
            34. panta a) punkta iv) apakšpunktā;
LV                                                  30                                               LV
 ---pagebreak---    b)    uz vietas zemnieku saimniecībā izdarītām investīcijām, kas uzlabo tās vērtību no
         sabiedrisko ērtību viedokļa attiecīgajā NATURA 2000 objektā.
                                        2 APAKŠIEDAĻA
     NOSACĪJUMI PASĀKUMIEM, KURU MĒRĶIS IR ILGTSPĒJĪGA MEŽSAIMNIECĪBAS
                                    ZEMES IZMANTOŠANA
                                              39. pants
                                       Vispārēji nosacījumi
   1.    Atbalstu saskaņā ar šo apakšiedaļu piešķir tikai mežiem un mežainām teritorijām, kas
         pieder privātiem īpašniekiem vai to apvienībām, vai vietējām pašvaldībām vai to
         apvienībām.
         Šis ierobežojums neattiecas uz atbalstu, ko paredz 34. panta b) punkta i), vi) un vii)
         apakšpunkts.
   2.    Pasākumiem, kas tiek piedāvāti saskaņā ar šo apakšiedaļu teritorijās, kas Kopienas
         rīcības plāna mežu aizsardzībai pret ugunsgrēkiem ietvaros klasificētas kā teritorijas
         ar vidēju vai augstu ugunsgrēka risku, jāatbilst mežu aizsardzības plāniem, ko šajās
         teritorijās izveidojušas dalībvalstis.
                                              40. pants
                           Lauksaimniecības zemes pirmā apmežošana
   1.    Atbalsts, ko paredz 34. panta b) punkta i) apakšpunkts, drīkst ietvert:
         a)     izveidošanas izmaksas;
         b)     ikgadēju prēmiju par katru apmežotu hektāru, lai sniegtu ieguldījumu
                uzturēšanas izmaksu segšanā periodā līdz pieciem gadiem,
         c)     ikgadēju prēmiju par katru hektāru, lai sniegtu ieguldījumu no apmežošanas
                izrietošā ienākumu zaudējuma segšanā maksimālajā periodā līdz 10 gadiem
                lauksaimniekiem vai to apvienībām, kas apstrādājuši šo zemi pirms tās
                apmežošanas, vai jebkurai citai fiziskai personai vai privātam uzņēmumam.
   2.    Atbalsts vietējo pašvaldību īpašumā esošās lauksaimniecības zemes apmežošanai
         aptver tikai izveidošanas izmaksas. Ja apmežojamo lauksaimniecības zemi īrē fiziska
         persona vai privāts uzņēmums, drīkst tikt piešķirta 1. punktā minētā ikgadējā prēmija.
   3.    Atbalstu lauksaimniecības zemes apmežošanai nepiešķir:
         a)     lauksaimniekiem, kas saņem priekšlaicīgās pensionēšanās atbalstu;
         b)     attiecībā uz Ziemassvētku eglīšu stādījumiem.
         Gadījumā, ja ātri augošas sugas tiek stādītas īslaicīgai kultivācijai, atbalstu
         apmežošanai piešķir tikai izveidošanas izdevumiem.
   4.    Atbalstu lauksaimniekiem vai citām fiziskām personām un privātiem uzņēmumiem
         ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimumam.
LV                                               31                                             LV
 ---pagebreak---                                                41. pants
           Pirmās agromežsaimniecības sistēmu izveidošana uz lauksaimniecības zemes
   1.       Atbalstu, ko paredz 34. panta b) punkta ii) apakšpunkts, piešķir lauksaimniekiem, lai
            radītu agromežsaimniecības sistēmas, kombinējot ekstensīvās lauksaimniecības un
            mežsaimniecības sistēmas.
            Tas sedz izveidošanas izdevumus.
   2.       Agromežsaimniecības sistēmas attiecas uz zemes izmantošanas sistēmām, kurās koki
            tiek audzēti kombinācijā ar lauksaimniecības kultūrām uz tās pašas zemes.
   3.       Ziemassvētku eglītes un ātri augošas sugas izslēdz no atbalsta saņēmējiem.
   4.       Atbalstu ierobežo līdz I pielikumā noteiktajam maksimumam.
                                               42. pants
                            Nelauksaimniecības zemes pirmā apmežošana
   1.       Atbalsts, ko paredz 34. panta b) punkta iii) apakšpunkts, aptver izveidošanas izmaksas
            tādas zemes apmežošanai, kas nav tiesīga to saņemt saskaņā ar 34. panta b) punkta i)
            apakšpunktu.
   2.       Atbalstu nepiešķir attiecībā uz Ziemassvētku eglītēm.
   3.       Atbalstu fiziskām personām vai privātiem uzņēmumiem ierobežo līdz I pielikumā
            noteiktajam maksimumam.
                                               43. pants
                                      NATURA 2000 maksājumi
   Atbalstu, ko paredz 31. panta b) punkta iv) apakšpunkts, piešķir katru gadu un par katru meža
   hektāru privātiem meža īpašniekiem vai to apvienībām, lai kompensētu izdevumus, kas izriet
   no ierobežojumiem mežu un citas mežainas zemes izmantošanā saistībā ar direktīvu
   79/409/EEK un 92/43/EEK īstenošanu attiecīgajā teritorijā.
   Atbalstu nosaka I pielikumā noteiktā minimālā un maksimālā apjoma robežās.
                                               44. pants
                                        Meža vides maksājumi
   1.       Meža vides maksājumus, ko paredz 34. panta b) punkta v) apakšpunkts, piešķir par
            hektāru meža labuma guvējiem, kas brīvprātīgi uzņemas meža vides saistības. Šie
            maksājumi sedz tikai tās saistības, kas pārsniedz attiecīgās obligātās prasības.
            Šīs saistības uzņemas uz pieciem gadiem. Ja nepieciešams un attaisnojams, atsevišķu
            veidu saistībām nosaka citu periodu.
   2.       Maksājumi sedz papildu izmaksas, kas izriet no dotajām saistībām. Tos aprēķina,
            pamatojoties uz reālajām izmaksām.
            Atbalstu nosaka I pielikumā noteiktā minimālā un maksimālā apjoma robežās.
LV                                                32                                               LV
 ---pagebreak---                                                   45. pants
      Mežsaimniecības ražošanas potenciāla atjaunošana un profilakses pasākumu ieviešana
   1.       Atbalstu, ko paredz 34. panta b) punkta vi) apakšpunkts, piešķir mežsaimniecības
            ražošanas potenciāla atjaunošanai mežos, kurus izpostījušas dabas katastrofas un
            ugunsgrēki, un piemērotu profilakses pasākumu ieviešanai.
   2.       Profilakses pasākumi pret ugunsgrēkiem attiecas uz mežiem, ko dalībvalstis saskaņā
            ar saviem meža aizsardzības plāniem klasificējušas ar augstu vai vidēju meža
            ugunsgrēku bīstamības riska pakāpi.
                                                  46. pants
                                        Neproduktīvās investīcijas
   Atbalstu, ko paredz 34. panta b) punkta vii) apakšpunkts, piešķir investīcijām mežos:
   a)       kas saistītas ar to saistību izpildi saskaņā ar pasākumu, ko paredz 34. panta b) punkta
            v) apakšpunkts vai
   b)       kas uzlabo attiecīgās teritorijas sabiedrisko ērtību vērtību.
                                            3 APAKŠIEDAĻA
                                      TERITORIJU APZĪMĒŠANA
                                                  47. pants
                              Teritorijas, kas tiesīgas saņemt maksājumus
   1.       Dalībvalstis nozīmē teritorijas, kas tiesības saņemt maksājumus, ko paredz 34. panta
            a) punkta i), ii) un iii) apakšpunkti, kā arī tā paša panta b) punkta i), iii), iv) un vi)
            apakšpunkti, ņemot vērā šā panta 2., 3., 4. un 5. punkta nosacījumus.
   2.       Lai tās būtu tiesīgas saņemt maksājumus, kurus paredz 34. panta a) punkta i)
            apakšpunkts, kalnu teritorijām jābūt ar ievērojamiem ierobežojumiem zemes
            izmantošanas iespējās un novērtējamam pieaugumam tās apstrādes izmaksās šādu
            iemeslu dēļ:
            a)    augstuma dēļ ļoti sarežģīti klimata apstākļi, kuru ietekme ievērojami samazina
                  augšanas sezonu;
            b)    mazākā augstumā lielākajā teritorijas daļā esošas nogāzes, kas ir pārāk stāvas,
                  lai izmantotu tehniku, vai nosaka nepieciešamību izmantot ļoti dārgas īpašas
                  iekārtas, vai abu šo faktoru kombinācija, ja traucējums no katra atsevišķi ir
                  mazāks, bet abu kombinācija rada līdzvērtīgu traucējumu.
            Teritorijas uz ziemeļiem no 62. paralēles un noteiktas blakus teritorijas uzskata par
            kalnu teritorijām.
            Dalībvalstis to programmās vai nu apliecina to noteiktā kalnu teritoriju robeža, vai to
            groza saskaņā ar speciāliem noteikumiem, ko definē saskaņā ar 95. panta 2. punktā
            minēto procedūru.
LV                                                   33                                                LV
 ---pagebreak---    3.       Lai tās būtu tiesīgas saņemt maksājumus, kurus paredz 34. panta a) punkta ii)
            apakšpunkts, teritorijas, kas atšķiras no šā panta 2. punktā minētajām teritorijām, ir:
            a)    ar ievērojamiem dabas traucējumiem, īpaši ar zemu augsnes produktivitāti vai
                  sliktiem klimata apstākļiem, un tādām, kurās svarīgi saglabāt ekstensīvu
                  lauksaimniecisko darbību zemes apsaimniekošanā vai
            b)    ar specifiskiem traucējumiem, un kur zemes apsaimniekošana jāturpina, lai
                  saglabātu vai uzlabotu vidi, uzturētu lauku dabu un saglabātu tūrisma potenciālu
                  šajā teritorijā vai krasta līnijas aizsardzībai.
            Šīs teritorijas aptver lauksaimniecības teritorijas, kas ir homogēnas no dabīgo
            ražošanas apstākļu viedokļa.
            Kas attiecas uz teritorijām, kuras ietekmē pirmās daļas b) apakšpunktā minētie
            specifiskie traucējumi, to kopējais apjoms nedrīkst pārsniegt 10% no attiecīgās
            dalībvalsts teritorijas.
            Dalībvalstis nosaka šo teritoriju robežas to programmās saskaņā ar speciāliem
            noteikumiem, ko definē saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto procedūru.
   4.       NATURA 2000 lauksaimniecības teritorijas, kas noteiktas saskaņā ar direktīvām
            79/409/EEK un 92/43/EEK ir tiesīgas saņemt maksājumus, kurus paredz 34. panta a)
            punkta iii) apakšpunkts.
   5.       Teritorijas, kas piemērotas apmežošanai tādu vides iemeslu dēļ, kā aizsardzība pret
            eroziju vai mežu resursu paplašināšana, veicinot klimata izmaiņu samazināšanu, ir
            tiesīgas saņemt maksājumus, kurus paredz 34. panta b) punkta i) un iii) apakšpunkts.
            NATURA 2000 meža teritorijas, kas noteiktas saskaņā ar direktīvām 79/409/EEK un
            92/43/EEK, ir tiesīgas saņemt maksājumus, kurus paredz 34. panta b) punkta iv)
            apakšpunkts.
            Meža teritorijas ar vidēju līdz augstu meža ugunsgrēka risku ir tiesīgas saņemt
            maksājumus, kurus paredz 34. panta b) punkta vi) apakšpunkts attiecībā uz
            ugunsgrēku profilakses pasākumiem.
                                            4 APAKŠIEDAĻA
                                      STANDARTU IEVĒROŠANA
                                                  48. pants
                                Maksājumu samazināšana vai atcelšana
   Ja labuma guvēji, kas saņem maksājumus saskaņā ar 34. panta a) punkta i) līdz iv)
   apakšpunktam un b) punkta i), iv) un v) apakšpunktu, visa īpašuma ietvaros, tādas rīcības vai
   neizdarības rezultātā, kas tieši attiecas uz viņiem, neievēro obligātās prasības, kuras paredz
   Padomes regulas (EK) Nr. 1782/2003 4. un 5. pants un III un IV pielikums, kopējais to
   maksājumu apjoms, kas viņiem jāpiešķir kalendārajā gadā, kurā notiek neievērošana,
   samazināms vai atceļams.
   Detalizētus noteikumus samazināšanai vai atcelšanai nosaka saskaņā ar 95. panta 2. punktā
   minēto procedūru. Šajā kontekstā ņem vērā neievērošanas smagumu, apjomu, izpausmi un
   atkārtošanās biežumu.
LV                                                   34                                             LV
 ---pagebreak---                                               3 IEDAĻA
                                     3. PRIORITĀTES ASS:
       LAUKU EKONOMIKAS DAŽĀDOŠANA UN DZĪVES KVALITĀTE
                                     LAUKU TERITORIJĀS
                                                49. pants
                                               Pasākumi
   Atbalsts saskaņā ar šo iedaļu ietver:
   a)       pasākumus lauku ekonomikas dažādošanai, ietverot:
            i)     nelauksaimnieciskās darbības dažādošanu,
            ii)    atbalstu mikro uzņēmumu radīšanai un attīstībai ar nolūku veicināt
                   uzņēmējdarbību un attīstīt ekonomisko struktūru,
            iii)   tūrisma aktivitāšu veicināšanu,
            iv)    dabas mantojuma aizsardzību, uzlabošanu un apsaimniekošanu, tādējādi veicot
                   ieguldījumu ilgtspējīgā tautsaimniecības attīstībā;
   b)       pasākumus lauku dzīves kvalitātes uzlabošanai lauku teritorijās, ietverot:
            i)     pamata pakalpojumus tautsaimniecībai un lauku iedzīvotājiem,
            ii)    ciematu atjaunošanu un attīstību; lauku mantojuma saglabāšanu un uzlabošanu.
   c)       profesionālās apmācības pasākumus tautsaimniecības dalībniekiem, kas darbojas
            jomās, kuras aptver 3 prioritātes ass;
   d)       prasmju ieguves un pamudinājuma pasākumus ar nolūku sagatavot un īstenot vietējās
            attīstības stratēģiju.
                                           1. APAKŠIEDAĻA
              NOSACĪJUMI PASĀKUMIEM LAUKU EKONOMIKAS DAŽĀDOŠANAI
                                                50. pants
                              Dažādošana nelauksaimnieciskajās darbībās
   Labuma guvējs, kas minēts 49. panta a) punkta i) apakšpunktā, drīkst būt vai nu lauksaimnieks,
   viņa vai viņas dzīvesbiedrs, vai viens no viņu bērniem.
                                                51. pants
                               Atbalsts uzņēmumu radīšanai un attīstībai
   Atbalsts, ko paredz 49. panta a) punkta ii) apakšpunkts, attiecas tikai uz mikro uzņēmumiem,
   kā noteikts Komisijas ieteikumā 2003/361/EK (2003. gada 6. maijs).
LV                                                 35                                             LV
 ---pagebreak---                                                 52. pants
                                    Tūrisma aktivitāšu veicināšana
   Atbalsts, kas minēts 49. panta a) punkta iii) apakšpunktā, aptver:
   a)        maza apjoma infrastruktūru, tādu kā informācijas centrus un tūrisma objektu ceļa
             zīmes;
   b)        rekreācijas infrastruktūru, kas piedāvā pieeju dabas teritorijām, un mazas ietilpības
             mītnes;
   c)        tūrisma produktu, kas attiecas uz lauku tūrismu, attīstīšana un piedāvāšana tirgū.
                                                53. pants
                   Dabas mantojuma aizsardzība, uzlabošana un apsaimniekošana
   Atbalsts, kas minēts 49. panta a) punkta iv) apakšpunktā, aptver vides apziņas akcijas, tūrisma
   uzlabojumus un aizsardzības un apsaimniekošanas plānu izstrādi attiecībā uz NATURA 2000
   objektiem un citām vietām ar augstvērtīgu dabu.
                                           2. APAKŠIEDAĻA
                        NOSACĪJUMI PASĀKUMIEM DZĪVES KVALITĀTES
                                UZLABOŠANAI LAUKU TERITORIJĀS
                                                54. pants
                    Pamata pakalpojumi tautsaimniecībai un lauku iedzīvotājiem
   Atbalsts, kas minēts 49. panta b) punkta i) apakšpunktā, aptver pamata pakalpojumu izveidi
   attiecībā uz ciematu vai ciematu grupu un ar to saistītu mazo infrastruktūru.
                                                55. pants
          Ciematu atjaunošana un attīstība, lauku mantojuma saglabāšana un uzlabošana
   Atbalsts, kas minēts 49. panta b) punkta ii) apakšpunktā, attiecas uz pētījumiem un
   investīcijām, kas saistītas ar:
   a)        ciemata uzlabošanas vai attīstības programmu;
   b)        lauku mantojuma saglabāšanu, atjaunošanu un uzlabošanu ciemata līmenī vai attiecībā
             uz ciemata daļu, kā tā centru un vēsturiskām vietām vai pieminekļiem.
                                           3. APAKŠIEDAĻA
             PROFESIONĀLĀ APMĀCĪBA, PRASMJU IEGUVE UN PAMUDINĀJUMS
                                                56. pants
                                         Profesionālā apmācība
   Atbalsts saskaņā ar 49. panta c) punktu nedrīkst ietvert mācību vai apmācību kursus, kas veido
   daļu no standarta izglītības programmām vai sistēmām vidusskolas vai augstākā līmenī.
LV                                                 36                                              LV
 ---pagebreak---                                                   57. pants
                                    Prasmju ieguve un pamudinājums
   Atbalsts, kas minēts 49. panta d) punktā, aptver:
   a)       attiecīgās teritorijas pētījumus;
   b)       pasākumus, lai sniegtu informāciju par šo teritoriju, un vietējās attīstības stratēģiju;
   c)       lauku attīstības stratēģijas sagatavošanā un īstenošanā iesaistītā personāla apmācība,
   d)       reklāmas pasākumus un vadītāju apmācību.
                                            4 APAKŠIEDAĻA
                                   PRIORITĀTES ASS ĪSTENOŠANA
                                                  58. pants
                                       Vietējās attīstības stratēģijas
   Īstenojot 49. pantā uzskaitītos pasākumus, priekšroku dod lauku attīstības stratēģijām.
                                                  59. pants
                                            Robežu noteikšana
   Ja pasākums, kas attiecas uz šo iedaļu, skar darbības, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu arī saskaņā
   ar kādu citu Kopienas atbalsta instrumentu, tostarp Struktūrfondiem un Eiropas
   Zivsaimniecības fondu, dalībvalstij katrā programmā nosaka Fonda atbalstīto darbību un cita
   Kopienas atbalsta instrumenta atbalstīto darbību norobežošanas kritērijus.
                                                II NODAĻA
                                                  LEADER
                                                 I IEDAĻA
                                           LEADER PIEEJA
                                                  60. pants
                                                  Definīcija
   LEADER pieeja ir vietējās attīstības stratēģija, kas satur vismaz šādus elementus:
   a)       uz teritoriju balstītas programmas, kuru mērķis ir skaidri noteiktas subreģionālas
            lauku teritorijas;
   b)       apgrieztu pieeju, uzticot vietējām rīcības grupām lēmumu pieņemšanas pilnvaras
            attiecībā uz vietējās attīstības stratēģijas izstrādi un īstenošanu;
   c)       vietējās valsts-privātās partnerības (turpmāk šeit "vietējās rīcības grupas ");
   d)       multisektorālu globālu pieeju, kas balstīta uz dažādu vietējās tautsaimniecības sektoru
            dalībnieku un projektu mijiedarbību;
   e)       inovatīvas pieejas īstenošanu;
LV                                                   37                                               LV
 ---pagebreak---    f)       sadarbības projektu īstenošanu;
   g)       vietējo partnerību tīklu veidošanu.
                                                  61. pants
                                          Vietējās rīcības grupas
   1.       Partnerattiecību pieeju vietējai attīstībai īsteno vietējās rīcības grupas, ņemot vērā
            šādus nosacījumus:
            a)     tās piedāvā integrētu vietējās attīstības stratēģiju un atbild par tās īstenošanu;
            b)     to sastāvā ir vai nu grupai, kas jau kvalificējusies LEADER II13 vai
                   LEADER+14 iniciatīvām, vai saskaņā ar LEADER pieeju, vai jaunai grupai, kas
                   pārstāv partnerus no dažādiem vietējiem sociāli ekonomiskiem sektoriem
                   attiecīgajā teritorijā. Lēmumu pieņemšanas līmenī ekonomiskajiem un
                   sociālajiem partneriem, starp tiem lauksaimniecības apvienībām, lauku
                   sievietēm, jauniešiem un to apvienībām, jāveido vismaz 50% no vietējās
                   partnerības;
            c)     tās spēj definēt un īstenot teritorijas attīstības stratēģiju;
            d)     tās vai nu izvēlas administratīvu un finansiālu vadītāju, kas spēj administrēt
                   valsts naudas līdzekļus un nodrošināt partnerības apmierinošu darbību, vai
                   apvienojas juridiski izveidotā kopīgā struktūrā, kuras uzbūve garantē partnerības
                   apmierinošu darbību un spēju administrēt valsts naudas līdzekļus.
   2.       Stratēģijas aptvertā teritorija tiek saskaņota un tai jānodrošina pietiekama kritiskā
            masa attiecībā uz cilvēku, finanšu un ekonomiskajiem resursiem, lai atbalstītu
            dzīvotspējīgu attīstības stratēģiju.
   3.       Vietējās rīcības grupas izvēlas projektus, kas finansējami saskaņā ar to stratēģiju. Tās
            drīkst izvēlēties arī sadarbības projektus.
                                                2. IEDAĻA
                                          PALĪDZĪBAS JOMAS
                                                  62. pants
                                                 Pasākumi
   Atbalsts, kas tiek piešķirts saskaņā ar LEADER prioritātes asi, ir paredzēts:
   a)       vietējās attīstības stratēģiju īstenošanai ar LEADER pieejas palīdzību ar nolūku
            sasniegt vienas vai vairāku to trīs prioritātes asu mērķus, kas noteiktas šīs sadaļas I
            nodaļā;
   b)       sadarbības projektu īstenošanai, ietverot saskaņā ar augstāk minēto a) punktu
            izraudzītos mērķus;
   c)       vietējās rīcības grupas darbībai, prasmju apguvei un teritorijas atdzīvināšanai.
   13
          Komisijas paziņojums (19.3.1991) (OV C 73, 19.3.1991).
   14
          Komisijas paziņojums (14.4.2000) (OV C 139, 18.5.2000, 5. lpp.).
LV                                                   38                                               LV
 ---pagebreak---                                           1. APAKŠIEDAĻA
                                             NOSACĪJUMI
                                                63. pants
                                     Vietējo stratēģiju īstenošana
   1.       Ja atbalsts tiek saņemts saskaņā ar 62. panta a) punktu, stratēģijas pasākumiem
            jāatbilst mērķiem, ko šī regula nosaka katrai no prioritātes asīm.
   2.       Ja plānotie pasākumi atbilst šajā regulā katrai no prioritātes asīm noteiktajiem
            pasākumiem, piemēro atbilstošos nosacījumus saskaņā ar šīs sadaļas I nodaļu.
                                                64. pants
                                               Sadarbība
   1.       Atbalstu, kas minēts 62. panta b) punktā, piešķir starpteritoriāliem vai
            transnacionāliem sadarbības projektiem.
            "Starpteritoriāla sadarbība" nozīmē sadarbību dalībvalsts robežās. "Transnacionāla
            sadarbība" nozīmē sadarbību starp teritorijām dažādās dalībvalstīs un ar tādu valstu
            teritorijām, kas nav dalībvalstis.
   2.       Tikai tādi izdevumi, kas attiecas uz teritorijām Eiropas Savienības robežās, ir tiesīgi
            saņemt atbalstu.
   3.       Uz sadarbības projektiem attiecas arī 63. pants.
                                                65. pants
                                            Prasmju apguve
   Atbalstu prasmju apguvei, kas minēts 62. panta c) punktā, piešķir kā prioritāti jaunajiem
   reģioniem, kur LEADER pieeja nav tikusi piemērota.
                                          2. APAKŠIEDAĻA
                                  PRIORITĀTES ASS ĪSTENOŠANA
                                                66. pants
                                      Prioritātes ass finansējums
   Vismaz 7% no kopējā Fonda ieguldījuma programmā rezervē LEADER prioritātes ass
   īstenošanai.
                                             III NODAĻA
                                      TEHNISKĀ PALĪDZĪBA
                                                67. pants
                                  Tehniskās palīdzības finansējums
   1.       Saskaņā ar regulas …/… [KLP finansējums] 5. pantu Fonds drīkst izlietot līdz pat
            0,30% no tā gada piešķīruma, lai finansētu sagatavošanas, uzraudzības, administratīvā
            atbalsta, novērtēšanas un kontroles pasākumus pēc Komisijas iniciatīvas un/vai tās
LV                                                 39                                               LV
 ---pagebreak---             vārdā. Šīs darbības tiek veiktas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002
            53. panta 2. punktu un citiem regulas noteikumiem, un tās īstenošanas modalitāti, kas
            piemērojama šai budžeta izpildes formai.
   2.       Pēc dalībvalstu iniciatīvas Fonds drīkst finansēt katras lauku attīstības programmas
            palīdzības sagatavošanas, pārvaldes, uzraudzības, novērtēšanas, informācijas un
            kontroles pasākumus.
            Šiem pasākumiem drīkst veltīt līdz pat 4% no kopējā katrai programmai paredzētā
            apjoma.
            Augstāk minētās punkta daļas robežās katrai programmai rezervē līdzekļus 69. pantā
            minētā valsts lauku tīkla izveidei un darbībai.
                                                 68. pants
                                      Eiropas Lauku attīstības tīkls
   Eiropas Lauku attīstības tīklu to valstu tīklu, organizāciju un administrāciju savienošanai, kas
   darbojas lauku attīstības jomā Kopienas līmenī, izveido saskaņā ar 67. panta 1. punktu.
   Eiropas tīkla mērķi ir:
   a)       vākt, analizēt un izplatīt informāciju par Kopienas lauku attīstības pasākumiem,
   b)       vākt, izplatīt un Kopienas līmenī konsolidēt labu lauku attīstības praksi,
   c)       nodrošināt informāciju par procesiem Kopienas lauku teritorijās un valstīs, kas nav
            dalībvalstis,
   d)       Kopienas līmenī organizēt tikšanās un seminārus lauku attīstībā aktīvi iesaistītajiem,
   e)       izveidot un vadīt ekspertu tīklus ar nolūku atvieglot pieredzes apmaiņu un atbalstīt
            lauku attīstības politikas īstenošanu un novērtēšanu,
   f)       atbalstīt valstu tīklus un transnacionālās sadarbības iniciatīvas.
                                                 69. pants
                                            Valstu lauku tīkli
   1.       Visas dalībvalstis nodibina valsts lauku tīklus, kas apvieno visas organizācijas un
            administrācijas, kas iesaistītas lauku attīstībā.
   2.       Atbalstu, kas minēts 67. panta 2. punkta trešajā daļā, piešķir:
            a)     struktūrām, kas nepieciešamas tīkla darbībai;
            b)     darbības plānam, kas ietver vismaz labas pārņemamas prakses noteikšanu un
                   analīzi un informācijas nodrošināšanu par to, tīkla pārvaldi, pieredzes un
                   zināšanu apmaiņas organizēšanu, apmācību programmu sagatavošanu vietējām
                   rīcības grupām to veidošanās procesā un tehnisku palīdzību starpteritoriālai un
                   transnacionālai sadarbībai.
LV                                                  40                                              LV
 ---pagebreak---                                        V SADAĻA
                               FONDA IEGULDĪJUMS
                                           70. pants
                                   Resursi un to sadalījums
   1. Saistībām no Fonda pieejamie resursi periodā no 2007. līdz 2013. gadam ir 88,75
      miljardi EUR, 2004. gada cenās. Sadalījums pa gadiem ir parādīts II pielikumā. No
      šiem resursiem vismaz 31,3 miljardus EUR, 2004. gada cenās, koncentrē reģionos,
      kas ir tiesīgi saņemt Konverģences mērķa atbalstu.
   2. 3% no 1. punktā minētajiem resursiem, 2,66 miljardu EUR apjomā, 2004. gada cenās,
      atvēl 92. pantā paredzētajai rezervei.
   3. 0,30% no 1. punktā minētajiem resursiem, 0,27 miljardu EUR apjomā, 2004. gada
      cenās, velta Komisijas tehniskajai palīdzībai, kas minēta 67. panta 1. punktā.
   4. Summas plānošanai un sekojošajai iekļaušanai Eiropas Kopienu vispārējā budžetā,
      kas minētas 1. pantā, indeksē ar 2% gadā.
   5. Komisija veic sākotnēju 1. punktā norādīto summu gada indikatīvu sadalījumu katrai
      dalībvalstij pēc tam, kad atvilktas summas, kas minētas 2. un 3. punktā, balstoties uz
      objektīviem kritērijiem un ņemot vērā:
      a)     summas, kas rezervētas reģioniem, kuri ir tiesīgi saskaņā ar Konverģences
             mērķi;
      b)     iepriekšējo izpildi, un
      c)     īpašas situācijas un vajadzības.
      Komisija 2011. gadā pārskata gada piešķīrumus 2012. un 2013. gadam, lai sadalītu
      summu, kas minēta 2. punktā.
   6. Papildus 5. punktā minētajām summām dalībvalstis plānošanas nolūkā ņem vērā
      summas, kas izriet no modulācijām, kā paredzēts regulas (EK) Nr. …/… [KLP
      finansējums] 12. panta 2. punktā.
   7  Komisija nodrošina, ka Fonda kopējie gada piešķīrumi, kas veidojas no ELVGF
      Virzības nodaļas jebkurai dalībvalstij saskaņā ar šo regulu un ERAF un ESF saskaņā
      ar regulu (EK) Nr. .../… [ietverot ERDF ieguldījumu Eiropas Kaimiņattiecību
      dokumenta pārrobežu līnijas finansēšanā saskaņā ar regulu (EK) Nr.…/…un
      Pirmsuzņemšanas instrumentu saskaņā ar regulu (EK) Nr.…/…], un no ZVFI daļas
      piešķīrumiem Konverģences mērķa veicināšanai, nepārsniedz 4% no dalībvalsts IKP
      saskaņā ar vērtējumu starpinstitucionālā līguma pieņemšanas laikā.
                                           71. pants
                                     Fonda ieguldījums
   1. Lēmums, ar ko pieņem lauku attīstības programmu, nosaka Fonda maksimālo
      ieguldījumu katrai prioritātes pozīcijai. Lēmums nepieciešamības gadījumā skaidri
      identificē piešķīrumus, kas atvēlēti reģioniem saskaņā ar Konverģences mērķi.
LV                                            41                                             LV
 ---pagebreak---    2. Fonda ieguldījumu aprēķina, pamatojoties uz visu pieejamo valsts izdevumu apjomu.
   3. Fonda ieguldījuma līmeni nosaka katrai prioritātes asij. 1 prioritātes ass
      (konkurētspēja) un 3. ass (dažādošana un dzīves kvalitāte) gadījumā attiecīgi piemēro
      šādus griestus:
      a)     75% no pieejamajiem valsts izdevumiem reģionos, kas minēti Regulas (EK)
             Nr. …/… [kohēzija] 5. panta 1. un 2. punktā;
      b)     50% no pieejamajiem valsts izdevumiem pārējos reģionos.
      2 prioritātes ass (zemes apsaimniekošana) un LEADER ass gadījumā attiecīgi
      piemēro šādus griestus:
      a)     80% no pieejamajiem valsts izdevumiem reģionos, kas minēti regulas (EK)
             Nr.…/… [kohēzija] 5. panta 1. un 2. punktā;
      b)     55% no pieejamajiem valsts izdevumiem pārējos reģionos.
      Minimālais Fonda ieguldījuma līmenis prioritātes asu līmenī ir 20%.
   4. Neskatoties uz 3. punktā noteiktajiem griestiem, Fonda ieguldījums drīkst tikt
      palielināts par pieciem procentpunktiem programmām visattālākajos reģionos un
      Egejas jūras mazākajās salās.
   5. Tehniskās palīdzības pasākumi, kas tiek veikti pēc Komisijas iniciatīvas vai tās vārdā,
      var tikt finansēti 100% apjomā.
   6. Fonda finansēts pasākums nedrīkst atbilstošajā periodā vienlaicīgi gūt labumu no
      Struktūrfondu, Kohēzijas fonda vai cita Kopienas finanšu instrumenta ieguldījuma.
      Fonda līdzfinansētie izdevumi nedrīkst tikt līdzfinansēti, izmantojot citu Kopienas
      finanšu instrumentu.
      Pasākums var kvalificēties Fonda ieguldījumam vienā laikā tikai saskaņā ar vienu
      lauku attīstības programmu. Tas drīkst tikt finansēts tikai saskaņā ar vienu lauku
      attīstības programmas prioritātes asi.
   7. Valsts budžeta izdevumi palīdzībai uzņēmumiem atbilst palīdzības ierobežojumiem,
      kas noteikti attiecībā uz valsts palīdzību, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.
                                           72. pants
                                   Izdevumu pamatotība
   1. Neskatoties uz regulas (EK) Nr.…/… [KLP finansējums] 39. panta 1. punktu,
      izdevumi ir tiesīgi saņemt Fonda ieguldījumu, ja atbilstošo palīdzību faktiski izmaksā
      apmaksas aģentūra laikā starp 2007. gada 1. janvāri un 2015. gada 31. decembri.
      Līdzfinansēšanas operācijas nedrīkst pabeigt pirms pamatotības sākuma datuma.
      Jauni izdevumi, kas pievienoti 18. pantā minētajā programmas modifikācijas brīdī,
      kļūst pamatoti, sākot no datuma, kad Komisija saņēmusi lūgumu par programmas
      modifikāciju.
LV                                            42                                              LV
 ---pagebreak---    2.       Izdevumi ir tiesīgi saņemt Fonda ieguldījumu tikai tad, ja tie radušies operācijās, par
            kurām lēmumu pieņēmusi attiecīgās programmas Vadošā iestāde vai ar tās atbildību
            saskaņā ar kritērijiem, ko noteikusi Uzraudzības komiteja.
   3.       Noteikumus par izdevumu pamatotību nosaka valsts līmenī saskaņā ar īpašajiem
            nosacījumiem, kas noteikti šajā regulā konkrētiem lauku attīstības pasākumiem.
            Uz Fonda ieguldījumiem tomēr nedod tiesības šādas izmaksas:
            a)    PVN,
            b)    aizņēmuma procenti,
            c)    zemes pirkums, kura izmaksas ir lielākas nekā 10% no visiem attiecīgās
                  operācijas pamatotajiem izdevumiem.
   4.       Noteikumus, kurus paredz 1. līdz 3. punkts, nepiemēro noteikumiem, kas minēti
            67. panta 1. punktā.
   5.       Fonda ieguldījums drīkst būt citā formā nekā dotācijas. Vajadzības gadījumā var tikt
            izstrādāti detalizēti noteikumi saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto procedūru.
                                                73. pants
                                Ar investīcijām saistītu operāciju ilgums
   1.       Neskarot noteikumus, kas attiecas uz brīvu pakalpojumu sniegšanu un brīvību veikt
            uzņēmējdarbību Līguma 43. un 49. panta nozīmē, dalībvalsts vai pārvaldes iestāde
            nodrošina, ka investīciju operācija saglabā Fonda iemaksu, ja septiņus gadus no
            pārvaldes iestādes lēmuma par finansējuma piešķiršanu operācijai nav veikta
            ievērojama modifikācija, kas:
            a)    ietekmē tās būtību vai īstenošanas nosacījumus vai sniedz nepamatotu
                  priekšrocību kādai firmai vai valsts institūcijai;
            b)    izriet vai nu no izmaiņām kādas infrastruktūras daļas īpašuma formā, vai
                  produktīvās darbības izbeigšanas vai pārvietošanas.
   2.       Nepamatoti izmaksātas summas atgūst saskaņā ar Regulas (EK) Nr. …/… [KLP
            finansējums] 33. pantu.
                                             VI SADAĻA
                     PĀRVALDE, KONTROLE UN INFORMĀCIJA
                                              I NODAĻA
                                    PĀRVALDE UN KONTROLE
                                                74. pants
                                          Komisijas pienākumi
   Lai kopējas pārvaldības kontekstā nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldi saskaņā ar EK Līguma
   274. pantu, Komisija veic pasākumus un kontroli, ko nosaka Regulas (EK) Nr. …/… [KLP
   finansējums] 9. pants.
LV                                                 43                                               LV
 ---pagebreak---                                                  75. pants
                                         Dalībvalstu pienākumi
   1.       Lai nodrošinātu efektīvu Kopienas finansiālo interešu aizsardzību, dalībvalstis pieņem
            visus tiesību aktus, likumiskos un administratīvos noteikumus, ko nosaka Regulas
            (EK) Nr. …/… [KLP finansējums] 9. pants.
   2.       Pirms programmas pieņemšanas dalībvalsts nodrošina, ka ir izveidotas atbilstošās
            pārvaldes un kontroles sistēmas saskaņā ar šādām prasībām:
            a)     skaidri definētām atbilstošo pārvaldes un kontroles institūciju funkcijām un
                   skaidru funkciju sadalījumu katrā no šīm institūcijām;
            b)     adekvātu funkciju nošķiršanu starp attiecīgajām pārvaldes un kontroles
                   institūcijām un katrā no šīm institūcijām;
            c)     adekvātiem resursiem katrai institūcijai tai piešķirto funkciju veikšanai;
            d)     efektīviem iekšējās kontroles pasākumiem, tostarp tiem, kas attiecas uz
                   atbilstību Kopienas noteikumiem par valsts palīdzības kombinācijām;
            e)     efektīvu ziņošanas un uzraudzības sistēmu, ja uzdevumu izpilde tiek deleģēta;
            f)     procedūru rokasgrāmatu esamību attiecībā uz veicamajām funkcijām;
            g)     sistēmas efektīvas funkcionēšanas audita kārtību;
            h)     drošu grāmatvedības, uzraudzības un finanšu ziņošanas sistēmu datorizētā
                   formā;
            i)     sistēmām un procedūrām, lai nodrošinātu efektīvu auditu.
            Dalībvalstis ir atbildīgas par sistēmu efektīvu funkcionēšanu visā programmas
            darbības periodā.
   3.       Dalībvalstis uzņemas kontroli saskaņā ar detalizētiem izpildes noteikumiem, ko
            pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 95. panta 2. punktā, īpaši attiecībā uz
            kontroles veidu un intensitāti, kas ir pieskaņota dažādo lauku attīstības pasākumu
            raksturam.
                                                 76. pants
                                           Iestāžu nozīmēšana
   Katrai lauku attīstības programmai dalībvalsts nozīmē:
   a)       pārvaldes iestādi, kas var būt valsts vai privāta valsts mēroga, reģionāla vai vietēja
            organizācija, ko nozīmējusi dalībvalsts, vai pati dalībvalsts, kad tā veic programmas
            pārvaldes uzdevumu;
   b)       apmaksas aģentūru, kuru paredz Regulas (EK) Nr../….[KLP finansējums] 6. pants;
   c)       sertifikācijas iestāde, kuru paredz Regulas (EK) Nr../….[KLP finansējums] 7. pants;
LV                                                  44                                             LV
 ---pagebreak---                                                 77. pants
                                           Pārvaldes iestāde
   1.       Pārvaldes iestāde ir atbildīga par programmas veiksmīgu, efektīvu un pareizu pārvaldi
            un īstenošanu un jo īpaši:
            a)    nodrošinot, ka finansējamās operācijas tiek izraudzītas saskaņā ar lauku
                  attīstības programmai atbilstošajiem kritērijiem un visā īstenošanas perioda
                  laikā atbilst piemērojamajiem Kopienas un valsts noteikumiem un Kopienas
                  politikai;
            b)    nodrošinot sistēmu, lai uzraudzībai un novērtēšanai piemērotā datorizētā formā
                  fiksētu un saglabātu statistisko informāciju par tās īstenošanu;
            c)    nodrošinot, ka labuma guvēji un citas īstenošanas operācijās iesaistītās iestādes:
                  i)     ir informētas par saviem pienākumiem, kas izriet no piešķirtās palīdzības,
                         un uztur vai nu atsevišķu grāmatvedības sistēmu vai adekvātu norēķinu
                         kodu visām darbībām, kas saistītas ar operāciju un
                  ii)    apzinās prasības datu sniegšanai pārvaldes iestādei un iznākumu un
                         rezultātu iegrāmatošanai;
            d)    nodrošinot, ka programmas novērtēšana notiek šajā regulā noteiktajās laika
                  robežās un atbilst kopējam uzraudzības un novērtēšanas tīklam un izdarītie
                  novērtējumi tiek iesniegti valsts iestādēm un Komisijai;
            e)    koordinējot Uzraudzības komiteju un nosūtot tai dokumentus, kas nepieciešami,
                  lai uzraudzītu programmas īstenošanu, ņemot vērā tās konkrētos mērķus;
            f)    nodrošinot atbilstību publiskošanas pienākumiem, kas minēti 80. pantā;
            g)    sastādot gada progresa ziņojumu un pēc tā pieņemšanas Uzraudzības komitejā
                  iesniedzot to Komisijai;
            h)    nodrošinot, ka apmaksas aģentūra pirms maksājumu apstiprināšanas saņem visu
                  nepieciešamo informāciju par veiktajām procedūrām un kontroles pasākumiem
                  attiecībā uz finansēšanai izraudzītajām operācijām.
            Ja daļa tās uzdevumu tiek deleģēta citai iestādei, Pārvaldes iestāde saglabā pilnu
            atbildība par pārvaldes efektivitāti un pareizību un šo uzdevumu īstenošanu.
                                                78. pants
                                          Apmaksas aģentūra
   Apmaksas aģentūra ir atbildīga par palīdzības izmaksas labuma guvējiem autorizāciju, izpildi
   un uzskaiti un Kopienas ieguldījuma saņemšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. …/… [KLP
   finansējums].
                                                79. pants
                                         Sertifikācijas iestāde
   Sertifikācijas iestādei jāpārliecinās par lauku attīstības programmu pārvaldes un kontroles
   sistēmas efektīvu funkcionēšanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr.… [KLP finansējums].
LV                                                 45                                                LV
 ---pagebreak---                                         II NODAĻA
                           INFORMĀCIJA UN PUBLICITĀTE
                                           80. pants
                                  Informācija un publicitāte
   1. Dalībvalstis nodrošina informāciju un publicitāti par daļēji finansētajām operācijām.
      Šī informācija ir domāta Eiropas pilsoņiem. Tā izgaismo Kopienas lomu un nodrošina
      Fonda palīdzības pārredzamību.
   2. Programmas Pārvaldes iestāde atbild par tās publicitāti:
      a)     informē potenciālos labuma guvējus, profesionālās organizācijas, ekonomiskos
             un sociālos partnerus, institūcijas, kas iesaistītas dzimumu līdztiesības
             veicināšanā, un atbilstošās nevalstiskās organizācijas par programmas
             piedāvātajām iespējām un noteikumiem, lai iegūtu pieeju programmas
             finansējumam;
      b)     informē labuma guvējus par Kopienas ieguldījuma apjomu;
      c)     informē Eiropas pilsoņus par Kopienas lomu programmās un to rezultātiem.
                                       VII SADAĻA
               UZRAUDZĪBA, NOVĒRTĒŠANA UN REZERVE
                                         I NODAĻA
                                       UZRAUDZĪBA
                                           81. pants
                                    Uzraudzības komiteja
   1. Dalībvalsts izveido Uzraudzības komiteja katrai lauku attīstības programmai, par to
      vienojoties ar Pārvaldes iestādi un pēc apspriešanās ar partneriem.
      Katra Uzraudzības komiteja tiek izveidota vēlākais trīs mēnešus pēc lēmuma
      pieņemšanas par programmas apstiprināšanu.
      Katra komiteja sastāda procedūras noteikumus saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts
      institucionālo, tiesisko un finanšu sistēmu un tos pieņem, vienojoties ar Pārvaldes
      iestādi, lai veiktu tās pienākumus saskaņā ar šo regulu.
   2. Katru Uzraudzības komiteju vada dalībvalsts vai Pārvaldes iestādes pārstāvis.
      Lēmumu par tās sastāvu pieņem dalībvalsts, un tajā iekļauj 6. panta 1. punktā minētos
      partnerus.
      Pēc Komisijas iniciatīvas tās pārstāvis drīkst piedalīties Uzraudzības komitejas darbā
      ar padomdevēja tiesībām.
LV                                            46                                             LV
 ---pagebreak---                                                 82. pants
                                   Uzraudzības komitejas pienākumi
   Uzraudzības komiteja gūst to apmierinošu vērtējumu par lauku attīstības programmas
   īstenošanas efektivitāti. Šai nolūkā Uzraudzības komiteja:
   a)       četru mēnešu laikā pēc programmas apstiprināšanas apsver un pieņem finansēto
            operāciju izvēles kritērijus. Izvēles kritērijus pārskata atbilstoši plānošanas prasībām;
   b)       balstoties uz Pārvaldes iestādes iesniegtajiem dokumentiem, periodiski pārskata
            progress programmas konkrēto mērķu sasniegšanā;
   c)       pārbauda īstenošanas rezultātus, jo īpaši to mērķu sasniegšana, kas noteikti katrai
            prioritātes asij, un nepārtrauktos novērtējumus;
   d)       apsver un pieņem gada progresa ziņojumus un pēdējo progresa ziņojumu pirms to
            nosūtīšanas Komisijai;
   e)       drīkst piedāvāt Pārvaldes iestādei jebkādus programmas koriģējumus vai pārskatīšanu
            ar mērķi sasniegt Fonda mērķus, ko nosaka 4. pants, vai uzlabot tās pārvaldi, tostarp
            finanšu pārvaldi;
   f)       apsver un pieņem visus priekšlikums grozīt Komisijas lēmuma saturu par Fonda
            ieguldījumu.
                                                83. pants
                                         Uzraudzības procedūras
   1.       Pārvaldes iestāde un Uzraudzības komiteja uzrauga programmas īstenošanas kvalitāti.
   2.       Pārvaldes iestāde un Uzraudzības komiteja veic katras lauku attīstības programmas
            uzraudzību, ņemot vērā finanšu, īstenošanas un rezultātu rādītājus.
                                                84. pants
                               Kopējais uzraudzības un novērtēšanas tīkls
   Kopējo uzraudzības un novērtēšanas tīklu izveido Komisijas un dalībvalstu sadarbībā un
   pieņem saskaņā ar procedūru, ko nosaka 95. panta 2. punkts. Tīkls konkretizē ierobežotu
   kopēju rādītāju skaitu, kas piemērojami katrai programmai.
                                                85. pants
                                                 Rādītāji
   1.       Lauku attīstības programmu progresu, efektivitāti un iedarbīgumu attiecībā uz to
            mērķiem mēra, izmantojot pamata situācijas rādītājus, kā arī ņemot vērā to finansiālo
            izpildi, īstenošanas rezultātus un programmas ietekmi.
   2.       Katrai lauku attīstības programmai nosaka ierobežotu skaitu papildu rādītāju, kas
            raksturīgi šai programmai.
   3.       Ja palīdzības raksturs atļauj, datus, kas attiecas uz rādītājiem sadala, ņemot vērā
            labuma guvēju dzimumu un vecumu.
LV                                                 47                                                 LV
 ---pagebreak---                                          86. pants
                                 Gada progresa ziņojums
   1. Pirmo reizi 2008. gadā un līdz katra gada 30. jūnijam Pārvaldes iestāde nosūta
      Komisijai gada progresa ziņojumu par programmas īstenošanu. Pārvaldes iestāde
      nosūta Komisijai pēdējo progresa ziņojumu par programmas īstenošanu vēlākais līdz
      2016. gada 30. jūnijam.
   2. Katrs gada progresa ziņojums satur šādus elementus:
      a)    visas izmaiņas vispārējos nosacījumos, kam ir tieša ietekme uz programmas
            īstenošanas nosacījumiem, kā arī visas izmaiņas Kopienas un valsts politikā, kas
            skar Fonda un citu finanšu instrumentu saskaņotību;
      b)    programmas progress attiecībā uz noteiktajiem mērķiem, pamatojoties uz
            produktivitātes un rezultātu rādītājiem;
      c)    programmas finansiālā īstenošana, katram pasākumam pievienojot paziņojumu
            par labuma guvējiem izmaksātajiem izdevumiem; ja programma aptver
            reģionus, uz kuriem attiecas Konverģences mērķis, šie izdevumi jānorāda
            atsevišķi;
      d)    Pārvaldes iestādes un Uzraudzības komitejas veiktie pasākumi, lai nodrošinātu
            programmas īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, jo īpaši:
            i)    uzraudzības un novērtēšanas pasākumi;
            ii)   programmas pārvaldes lielāko problēmu apkopojums un visi veiktie
                  pasākumi, tostarp atbilde uz piezīmēm, kas izdarītas saskaņā ar 87. pantu;
            iii)  tehniskās palīdzības izmantošana;
            iv)   pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu programmas publiskošanu saskaņā ar
                  80. pantu;
      e)    paziņojums par atbilstību Kopienas politikai atbalsta kontekstā, tostarp
            konstatēto problēmu norādīšana un to novēršanai veiktie pasākumi;
      f)    atsevišķa nodaļa par pasākumu progresu un finansēšanu saskaņā ar LEADER
            pieeju;
      g)    vajadzības gadījumā atgūtās palīdzības vēlreizēja izmantošana saskaņā ar
            regulas (EK) Nr. …/….[KLP finansējums] 33. pantu.
   3. Ziņojumu uzskata par pieņemamu ar nolūku piemērot regulas (EK) Nr. …/… [KLP
      finansējums] 26. pantu, ja tas satur visus 2. punktā uzskaitītos elementus un ļauj
      novērtēt programmas īstenošanu.
      Komisija divu mēnešu laikā pēc tam, kad to iesūtījusi Pārvaldes iestāde, izdara
      piebildes par gada progresa ziņojumu. Šo laika ierobežojumu palielina līdz pieciem
      mēnešiem programmas pēdējam ziņojumam. Ja Komisija neatbild noteiktajā laika
      periodā, ziņojums tiek uzskatīts par pieņemtu.
LV                                          48                                               LV
 ---pagebreak---                                              87. pants
                                    Programmu gada pārbaudes
   1.  Katru gadu, iesniedzot gada progresa ziņojumu, Komisija un Pārvaldes iestāde
       pārbauda iepriekšējā gada galvenos rezultātus saskaņā ar procedūrām, ko nosaka pēc
       vienošanās ar attiecīgo dalībvalsti un Pārvaldes iestādi.
   2.  Pēc šīs pārbaudes Komisija drīkst izteikt piebildes dalībvalstij un Pārvaldes iestādei,
       kas par tām informē Uzraudzības komiteju. Dalībvalstij jāinformē Komisija par
       pasākumiem, kas veikti, atbildot uz šīm piebildēm.
                                           II NODAĻA
                                        NOVĒRTĒŠANA
                                             88. pants
                                       Vispārējie nosacījumi
   1.  Lauku attīstības politikai un programmas tiek pakļautas ex-ante, ex-post
       novērtējumiem saskaņā ar 89. līdz 91. pantu.
   2.  Novērtējumu mērķis ir lauku attīstību programmu īstenošanas kvalitātes, iedarbīguma
       un efektivitātes uzlabošana. Tie novērtē programmu ietekmi attiecībā uz Kopienas
       stratēģiskajām vadlīnijām, ko paredz 9. pants, un attiecīgajām dalībvalstīm un
       reģioniem raksturīgajām problēmām, ņemot vērā ilgtspējīgas attīstības prasības un
       ietekmi uz vidi atbilstoši attiecīgo Kopienas tiesību aktu prasībām.
   3.  Novērtēšanas darbu organizē atkarībā no nepieciešamības vai nu ar dalībvalsts, vai
       Komisijas atbildību.
   4.  Novērtējumus veic neatkarīgi novērtētāji. Rezultātus publicē saskaņā ar Eiropas
       Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par
       publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem15.
   5.  Dalībvalstis nodrošina cilvēku un finanšu resursus, kas nepieciešami, lai veiktu
       novērtējumus, organizē nepieciešamo datu ieguvi un apkopošanu un izmanto dažādos
       informācijas veidus, ko sniedz uzraudzības sistēma.
   6.  Dalībvalstis un Komisija vienojas par novērtējuma metodēm un standartiem, kas
       piemērojami pēc Komisijas iniciatīvas 84. panta ietvaros.
                                             89. pants
                                       Ex-ante novērtējums
   1.  Ex-ante novērtējums veido daļu no katras lauku attīstības programmas sastādīšanas,
       un tā mērķis ir optimizēt budžeta līdzekļu piešķiršanu un uzlabot plānošanas kvalitāti.
       Tas norāda un novērtē vidēja un ilgtermiņa vajadzības, sasniedzamos mērķus,
       kvantitatīvos mērķus, jo īpaši ietekmes ziņā uz pamata situāciju, Kopienas pievienoto
       vērtību, apjomu, kādā jāņem vērā Kopienas prioritātes, iepriekšējās plānošanas laikā
   15
      OV L 145, 31.5.2001, 43. lpp.
LV                                              49                                             LV
 ---pagebreak---       gūto pieredzi un īstenošanas, uzraudzības, novērošanas un finanšu pārvaldes
      procedūru kvalitāti.
   2. Atbildību par ex-ante novērtējuma veikšanu uzņemas dalībvalsts.
                                         90. pants
                                Nepārtrauktais novērtējums
   1. Dalībvalstis izveido nepārtrauktas gada novērtēšanas sistēmu katrai lauku attīstības
      programmai.
   2. Programmas Pārvaldes iestāde un Uzraudzības komiteja izmanto nepārtraukto gada
      novērtēšanu, lai:
      a)    pārbaudītu programmas progresu attiecībā uz tās mērķiem, izmantojot rezultātu
            un vajadzības gadījumā ietekmes rādītājus;
      b)    uzlabotu programmu un to īstenošanas kvalitāti;
      c)    izskatītu priekšlikumus būtiskām izmaiņām programmās;
      d)    sagatavotos termiņa vidus un ex-post novērtējumam.
   3. Sākot ar 2008. gadu, Pārvaldes iestāde katru gadu iesniedz Uzraudzības komitejai
      ziņojums par nepārtrauktā novērtējuma rezultātiem. Pēc apspriešanas ziņojumu nosūta
      Komisijai kopā ar gada progresa ziņojumu, ko paredz 86. pants.
   4. Nepārtrauktā gada novērtēšana 2010. gadā pieņem termiņa vidus novērtēšanas formu.
      Termiņa vidus novērtēšana piedāvā pasākumus programmu un to īstenošanas
      kvalitātes uzlabošanai.
      Termiņa vidus novērtēšanas ziņojumu apkopojumu veic pēc Komisijas iniciatīvas.
   5. 2015. gadā nepārtrauktā gada novērtēšana pieņem ex-post novērtēšanas formu.
   6. Termiņa vidus un ex-post novērtējumi pārbauda resursu izmantošanas pakāpi, Fonda
      plānošanas efektivitāti un iedarbīgumu, tā sociāli ekonomisko ietekmi un ietekmi uz
      Kopienas prioritātēm. Tie aptver programmas mērķus, un to nolūks ir izdarīt
      secinājumus attiecībā uz lauku attīstības politiku. Tie norāda faktorus, kas veicināja
      programmu īstenošanas veiksmi vai neveiksmi, tostarp attiecībā uz ilgtspējību, un
      nosaka labāko pieredzi.
   7. Nepārtrauktā gada novērtēšana tiek organizēta pēc Pārvaldes iestāžu iniciatīvas
      sadarbībā ar Komisiju. To organizē uz ilggadīga pamata, aptverot periodu no 2007.
      līdz 2015. gadam.
   8. Komisija pēc tās iniciatīvas organizē pasākumus, lai nodrošinātu apmācību, labākās
      prakses un informācijas apmaiņu nepārtrauktās novērtēšanas veicējiem, dalībvalstu
      ekspertiem un Uzraudzības komitejas locekļiem, kā arī tematiskus un apkopojošus
      novērtējumus.
LV                                          50                                               LV
 ---pagebreak---                                           91. pants
                            Ex-post novērtējumu apkopojums
   1. Par ex-post novērtējuma izdarīšanu atbild Komisija sadarbībā ar dalībvalsti un
      Pārvaldes iestādi, kurām jāsavāc dati, kas nepieciešami tā izdarīšanai. Apkopojums
      aptver visas lauku attīstības programmas.
   2. Ex-post novērtējumu kopsavilkumu pabeidz vēlākais 2016. gada 31. decembrī.
                                       III NODAĻA
                                         REZERVE
                                          92. pants
                        Kopienas rezerve LEADER prioritātes asij
   1. Apjomu, kas piešķirts 70. panta 2. punktā minētajai rezervei, izmanto, lai atbalstītu
      LEADER pieejas īstenošanu programmās.
   2. LEADER pieejas īstenošanu novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tostarp:
      a)    LEADER pieejai piešķirto prioritāti,
      b)    LEADER pieejas teritoriālo segumu,
      c)    LEADER prioritātes ass īstenošanā sasniegto stadiju,
      d)    privātā kapitāla piesaistes līmeni,
      e)    termiņa vidus novērtējumu rezultātus.
                                     VIII SADAĻA
                                 VALSTS ATBALSTS
                                          93. pants
                          Valsts atbalsta noteikumu piemērošana
   1. Ja vien šajā sadaļa nav noteikts citādi, Līguma 87. līdz 89. pantu piemēro atbalstam,
      ko dalībvalstis sniedz lauku attīstības atbalsta pasākumiem.
      Tomēr Līguma 87., 88. un 89. pantu nedrīkst piemērot finanšu ieguldījumiem, ko
      dalībvalstis sniedz pasākumiem, kas atbilst Kopienas atbalstam saskaņā ar šīs regulas
      noteikumiem.
   2. Aizliegts piesķirt atbalstu zemnieku saimniecību modernizācijai, kas pārsniedz I
      pielikumā noteiktās procentu likmes, kā paredzēts 25. panta 2. punktā.
      Šis aizliegums neattiecas uz atbalstu šādām investīcijām:
      a)    investīcijām, kas izdarītas galvenokārt valsts interesēs un attiecas uz tādu
            tradicionālo ainavu saglabāšanu, ko izveidojušas lauksamniecības un
            mežsaimniecības darbības vai lauku ēku pārvietošana;
LV                                           51                                             LV
 ---pagebreak---              b)    vides aizsardzību un uzlabošanu;
             c)    mājlopu audzēšanas uzņēmumu higiēnas apstākļu un dzīvnieku labturības
                   uzlabošanu.
   3.        Valsts atbalsts, kas piešķirts lauksaimniekiem, lai kompensētu dabīgos traucējumus
             kalnu teritorijās un citās teritorijās ar traucējumiem, aizliegts, ja tas neatbilst
             nosacījumiem, kurus paredz 35. pants. Tomēr papildu atbalstu, kas pārsniedz 35.
             panta 3. punktā noteiktos apjomus, var piešķirt pienācīgi attaisnotos gadījumos.
   4.        Valsts atbalsts lauksaimniekiem, kas uzņemas lauksaimniecības vides vai dzīvnieku
             labturības saistības, kas neatbilst 37. panta nosacījumiem, aizliegts. Tomēr papildu
             atbalstu, kas pārsniedz maksimālo apjomu, kuru nosaka I pielikums attiecībā uz 37.
             panta 4. punktu, drīkst piešķirt, ja tas ir pienācīgi attaisnots. Izņēmuma gadījumos
             drīkst tikt atļauta pienācīgi attaisnota novirze attiecībā uz minimālo to saistību ilgumu,
             kuras nosaka 37. panta 3. punkts.
   5.        Valsts atbalsts lauksaimniekiem, kas pieskaņojas stingrajiem uz Kopienas tiesību
             aktiem balstītajiem standartiem vides aizsardzības, sabiedrības veselības, dzīvnieku
             un augu veselības, dzīvnieku labturības un darba drošības jomās, aizliegts, ja tas
             neatbilst 29. pantā minētajiem nosacījumiem. Tomēr papildu atbalstu, kas pārsniedz
             maksimālos apjomus, kas noteikti saskaņā ar šo pantu, drīkst piešķirt, lai palīdzētu
             lauksaimniekiem panākt atbilstību valsts tiesību aktiem, kas pārsniedz Kopienas
             standartus.
             Kopienas tiesību aktu neesamības gadījumā valsts atbalsts lauksaimniekiem, kas
             pieskaņojas stingriem uz valsts tiesību aktiem balstītiem standartiem vides
             aizsardzības, sabiedrības veselības, dzīvnieku un augu veselības, dzīvnieku labturības
             un darba drošības jomās, aizliegts, ja tas neatbilst 29. panta nosacījumiem. Papildu
             atbalstu, kas pārsniedz I pielikumā noteiktos maksimālos apjomus attiecībā uz
             29. panta 2. punktu, var piesķirt, ja tas ir attaisnojams saskaņā ar 29. pantu.
                                                  94. pants
                                        Papildu valsts finansējums
   Dalībvalstis informē par valsts palīdzību, kuras nolūks ir sniegt papildu finansējumu lauku
   attīstības pasākumiem, kuriem tiek piešķirts Kopienas atbalsts, un Komisija to apstiprina
   saskaņā ar šīs regulas noteikumiem kā 15. pantā minētās plānošanas daļu. Uz šādi paziņotu
   atbalstu neattiecas Līguma 88. panta 3. punkta pirmais teikums.
                                               IX SADAĻA
                          PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
                                                  95. pants
                                                  Komiteja
   1.        Lauku attīstības komiteja (turpmāk šeit 'Komiteja') sniedz palīdzību Komisijai.
LV                                                   52                                                 LV
 ---pagebreak---    2.       Ja tiek izdarīta atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.
            Periods, kas paredzēts Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā, ir viens mēnesis.
   3.       Komiteja pieņem savu reglamentu.
                                                96. pants
                                         Īstenošanas noteikumi
   Piedevām pie pasākumiem, kurus paredz konkrēti šīs regulas noteikumi, pieņem detalizētus
   noteikumus šīs regulas īstenošanai saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto procedūru. Tie jo
   īpaši aptver:
   a)       piedāvāto lauku attīstības programmu prezentāciju;
   b)       nosacījumus, kas regulē lauku attīstības pasākumus.
                                                97. pants
                                           Pārejas noteikumi
   Ja nepieciešami specifiski noteikumi, lai atvieglotu pāreju no spēkā esošās sistēmas uz šīs
   regulas izveidoto sistēmu, šādus noteikumus pieņem saskaņā ar 95. panta 2. punktā minēto
   procedūru.
   Šādi noteikumi tiek jo īpaši pieņemti, lai integrētu esošo Kopienas atbalstu, ko apstiprinājusi
   Komisija, periodam līdz 2007. gada 1. janvārim, ar lauku attīstības atbalstu, ko paredz šī
   regula.
                                                98. pants
                                               Atcelšana
   1.       Regula (EK) Nr. 1257/1999 tiek atcelta, atcelšanai stājoties spēkā 2007. gada
            1. janvārī.
            Atsauces uz atcelto regulu saprot kā atsauces uz šo regulu.
            Atceltā regula turpina attiekties uz darbībām, ko Komisija apstiprinājusi saskaņā ar
            minēto regulu pirms 2007. gada 1. janvāra.
   2.       Padomes direktīvas un lēmumi, ar kuriem nosaka un groza mazāk labvēlīgo teritoriju
            sarakstus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 950/97 21. panta 2. punktā, tiek atcelti.
                                                99. pants
                                             Spēkā stāšanās
   Šī regula stājas spēkā … dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstensī.
   To piemēro attiecībā uz Kopienas atbalstu, sākot ar 2007. gada 1. janvāri.
   Tomēr 10. pantu piemēro ar šīs regulas spēkā stāšanās brīdi.
LV                                                 53                                              LV
 ---pagebreak---    Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē,
                                                 Padomes vārdā
                                                 priekšsēdētājs
LV                                                 54                            LV
 ---pagebreak---                                        I PIELIKUMS
                           ATBALSTA APJOMI UN LIKMES
                                               Summa EUR
      Pants            Objekts
                                                 vai likme
   21(2)    Izveidošanas piemaksa                  40 000
   22(3)    Pirmstermiņa pensionēšanās             18 000  Īpašumtiesību nodevējam gadā
                                                  180 000  Kopējais apjoms īpašumtiesību
                                                           nodevējam
                                                    4 000  Par katru darbinieku gadā
                                                   40 000  Kopējais apjoms par katru
                                                           darbinieku
   23(2)    Konsultāciju pakalpojumi                80%    No               attaisnojamajiem
                                                           izdevumiem par konsultāciju
                                                           pakalpojumu
                                                    1 500  Maksimālais           attaisnojamo
                                                           izdevumu apjoms
   25(2)    Atbalsta intensitāte zemnieku           60%    No       atzīstamo       investīciju
            saimniecību modernizācijai                     apjoma,       ko     veic     jauni
                                                           lauksaimnieki teritorijās, kas
                                                           minētas 34. panta a) punkta i),
                                                           ii) un iii) apakšpunktā
                                                    50%    No       atzīstamo       investīciju
                                                           apjoma,        ko      veic      citi
                                                           lauksaimnieki teritorijās, kas
                                                           minētas 34. panta a) punkta i),
                                                           ii) un iii) apakšpunktā
                                                    50%    No       atzīstamo       investīciju
                                                           apjoma, ko jauni lauksaimnieki
                                                           veic citās teritorijās
                                                    40%    No       atzīstamo       investīciju
                                                           apjoma,        ko      veic      citi
                                                           lauksaimnieki citās teritorijās
                                                    75%    No       atzīstamo       investīciju
                                                           apjoma visattālākajos reģionos
                                                           un Egeju salās
   26(3)    Atbalsta    intensitāte   mežu          50%    No       atzīstamo       investīciju
            ekonomiskās             vērtības               apjoma teritorijās, kas minētas
            uzlabošanai                                    34. panta a) punkta i), ii) un iii)
                                                           apakšpunktā
                                                    40%    No       atzīstamo       investīciju
                                                           apjoma citās teritorijās
                                                    75%    No       atzīstamo       investīciju
                                                           apjoma visattālākajos reģionos
LV                                           55                                                  LV
 ---pagebreak---    27(3) Atbalsta intensitāte vērtības              50%       No      atzīstamo      investīciju
         pievienošanai lauksaimniecības                       apjoma reģionos, uz kuriem
         un             mežsaimniecības                       attiecas Konverģences mērķis
         produkcijai
                                                    40%       No      atzīstamo      investīciju
                                                              apjoma citos reģionos
                                                    65%       No      atzīstamo      investīciju
                                                              apjoma visattālākajos reģionos
                                                              un Egeju salās
   29(2) Maksimālais atbalsta apjoms               10 000     Par saimniecību
         par standartu ievērošanu
   30(2) Maksimālais atbalsta apjoms                3 000     Par saimniecību
         par dalību pārtikas kvalitātes
         shēmās
   31    Atbalsta               intensitāte         70%       No darbības       attaisnojamām
         informācijas     un     reklāmas                     izmaksām
         pasākumiem
   32(3) Maksimālais apjoms daļēji                  1 500     Par zemnieku         saimniecību
         naturālajām saimniecībām                             gadā
   33(2) Ražotāju grupas: griesti kā         5%, 5%, 4%, 3%,  Par 1., 2., 3., 4. un 5. gadu
         procentuāla daļa no realizētās          un 2% (*)    attiecīgi par pārdoto produkciju
         produkcijas pirmajos piecos                          līdz €1 000 000
         gados pēc atzīšanas
                                            2,5%, 2,5%, 2,0%, Par 1., 2., 3., 4. un 5. gadu
                                               1,5% un 1,5%   attiecīgi       par       pārdoto
                                                              produkciju, kas pārsniedz
                                                              €1 000 000
         tomēr attiecībā uz katru no              100 000     Par 1. gadu
         pirmajiem pieciem gadiem                 100 000     Par 2. gadu
         nepārsniedzot apjomu
                                                   80 000     Par 3. gadu
                                                   60 000     Par 4. gadu
                                                   50 000     Par 5. gadu
   35(3) Minimālais            traucējuma             25      Par         hektāru         UAA
         maksājums                                            (lauksaimniecībā izmantotas
                                                              zemes)
         Maksimālais dabas traucējuma                250      Par hektāru UAA
         maksājums
         Maksimālais           maksājums             150      Par hektāru UAA
         teritorijām       ar       citiem
         traucējumiem
   36    Sākotnējais          maksimālais         500 (**)    Par hektāru UAA
         Natura      2000      maksājums
         periodam, kas        nepārsniedz
         piecus gadus
         Standarta maksimālais Natura             200 (**)    Par hektāru UAA
         2000 maksājums
LV                                          56                                                   LV
 ---pagebreak---     37(4)            Viengadīgās kultūras                   600 (**)      Par hektāru
                     Specializētās      daudzgadīgās        900 (**)      Par hektāru
                     kultūras
                     Cita zemes izmantošana                 450 (**)      Par hektāru
                     Vietējās     šķirnes,      kurām       200 (**)      Par mājlopu vienību
                     lauksaimniecībā             draud
                     izzušana
                     Dzīvnieku labturība                      500         Par mājlopu vienību
    40(1),           Maksimālā ikgadējā piemaksa,
    2. ievilkums     lai segtu ienākumu zaudējumu
                     no apmežošanas
                     – lauksaimniekiem       vai    to        500         Par hektāru
                        asociācijām
                     – jebkurai citai privāttiesību           150         Par hektāru
                        personai
    40(4), 41(4)     – Atbalsta            intensitāte        50%         No atzīstamajām izmaksām
    un 42(3)            izveidošanas izmaksām                             teritorijās, kas minētas 34.
                                                                          panta a) punkta i), ii) un iii)
                                                                          apakšpunktos
                     –                                        40%         No atzīstamajām       izmaksām
                                                                          citās teritorijās
                     –                                        75%         No atzīstamajām izmaksām
                                                                          visattālākajos reģionos
    43 un 44(2)      – Natura 2000 un meža vides
                        ikgadējais maksājums
                     – minimālais maksājums                    40         Par hektāru
                     – maksimālais maksājums                  200         Par hektāru
   (*)        Maltas gadījumā Komisija drīkst noteikt minimālo atbalsta apjomu tiem ražošanas sektoriem,
              kuros kopējā produkcija ir ārkārtīgi maza.
   (**)       Šos apjomus drīkst palielināt izņēmuma gadījumos, ņemot vērā specifiskus apstākļus, kas
              jāpamato lauku attīstības programmās.
LV                                                       57                                               LV
 ---pagebreak---                           II PIELIKUMS
    Saistību apropriāciju sadalījums pa gadiem (2007. – 2013.)
                   (saskaņā ar 70. panta 1. punktu)
                                                miljonos EUR – 2004. gada cenās)
   Gads         2007      2008       2009      2010     2011     2012     2013
               11 759    12 235     12 700    12 825   12 952   13 077   13 205
LV                               58                                              LV
 ---pagebreak---                                 FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE
   Domaines politiques: Agriculture et développement rural
   Activité: Développement rural
   DÉNOMINATION       DE L’ACTION: RÈGLEMENT DU CONSEIL CONCERNANT LE SOUTIEN AU
            DÉVELOPPEMENT RURAL PAR LE FONDS EUROPÉEN AGRICOLE POUR LE
            DÉVELOPPEMENT RURAL (FEADER)
   1.       LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S)
   2.       DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES
   2.1      Enveloppe totale de l’action (partie B): 88 753,- millions d'euros en CE (prix
            constant 2004)
   2.2      Période d’application: du 1 janvier 2007 au 31 décembre 2013
   2.3      Estimation globale pluriannuelle des dépenses:
   a)       Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière)
            (cf. point 6.1.1)
                                                              millions d'euros (à la 3e décimale)
                                                                                Année
                         Année     Année     Année    Année    Année      Année     2013 et
                          2007      2008      2009     2010    2011       2012     exercices
                                                                                suivants
       Crédits
                         11 724    12 198    12 662   12 787  12 913     13 038      13 165
       d'engagement
       Crédits de
                          3 426     7 317     7 696    9 091  10 738     12 133      38 086
       paiement
   b)       Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA)
            (cf. point 6.1.2)
            CE              35        37        38      38      39         39          40
            CP              35       37        38       38      39         39          40
       Sous-total a+b
            CE           11 759    12 235    12 700   12 825  12 952     13 077      13 205
            CP            3 461     7 354     7 734    9 129  10 777     12 172      38 086
   c)       Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de
            fonctionnement (cf. points 7.2 et 7.3)
       CE/CP
LV                                                 59                                             LV
 ---pagebreak---           TOTAL a+b+c
       CE
       CP
   2.4       Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières
             [X] Proposition compatible avec la programmation financière 2007–2013.
                    Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des
                    perspectives financières,
                    y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord
                    interinstitutionnel.
   2.5       Incidence financière sur les recettes
             [X] Aucune implication financière.
                                                                   millions d'euros (à la première décimale)
                                                         Avant              Situation après l'action
                                                        l'action
              Ligne                 Recettes            (anné
                                                                 Anné n+1       n+2      n+3        n+4   n+5
              budgétaire                                 e n–     e n3
                                                           1)
                         a) Recettes en termes
                         absolus1
                         b)Modification des recettes2   ∆
   3.        CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES
     Nature de la dépense           Nouvelle          Participation     Participation          Rubrique PF
                                                          AELE         pays candidats
      DNO              CD             NON                  NON                                       N° 2
   4.        BASE JURIDIQUE
   Article 36 et 37 du traité.
   5.        DESCRIPTION ET JUSTIFICATION
   5.1       Nécessité d'une intervention communautaire
   5.1.1     Objectifs poursuivis
   La politique de développement rural accompagne la politique commune relative aux marchés
   agricoles et elle contribue aux objectifs énoncés à l’article 33 du traité. La présente proposition
   établit le cadre de soutien du développement rural par l’Union européenne.
LV                                                          60                                                LV
 ---pagebreak---    Le soutien de la Communauté en faveur d’un développement rural, financé par le Fonds
   agricole pour le développement rural (FEADER), contribuera à la réalisation des objectifs
   suivants :
   • l’amélioration de la compétitivité de l’agriculture et de la sylviculture par un soutien à la
       restructuration ;
   • l’amélioration de l’environnement et l’espace rural par le soutien à la gestion du territoire ;
   • l’amélioration de la qualité de la vie dans les zones rurales et l’encouragement de la
       diversification des activités économiques.
   5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante
   (Il s’agit ici:
   a)        d'expliquer comment et quand l'évaluation ex ante a été effectuée (auteur, calendrier
             et si le(s) rapport(s) est/sont disponible(s) ou comment l'information correspondante
             a été collectée.
             Une étude d’impact a été élaborée et accompagne la proposition.
   b)        de décrire brièvement les constatations et enseignements tirés de l'évaluation ex ante)
             Les conclusions figurent à la partie 5 de l’étude d’impact.
   5.1.3 Dispositions prises à la suite de l’évaluation ex post
   (Dans le cas du renouvellement d’un programme, il s’agit aussi de décrire brièvement les
   enseignements à tirer d’une évaluation intérimaire ou ex post.)
             Voir partie 5 de l’étude d’impact.
   5.2       Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire
   La politique de développement rural sera implémentée par des programmes pluriannuels
   couvrant la période 2007 – 2013. Ils seront articulés autour de 3 axes prioritaires et de l’axe
   LEADER conformément aux dispositions des titres III et IV de la proposition.
   5.3       Modalités de mise en œuvre
   Les programmes de développement rural sont établis et présentés à la Commission par les
   Etats membres à l’issue d’une concertation avec les partenaires régionaux, locaux,
   économiques et sociaux. L’Etat membre peut présenter soit un seul programme couvrant tout
   son territoire soit un programme par région.
   La Commission approuve les programmes en fonction de leur cohérence avec les orientations
   stratégiques de l’Union sur le développement rural, le plan stratégique national présenté par
   l’Etat membre, ainsi qu’avec le présent règlement. La mise en œuvre des programmes et leur
   contrôle relève de la gestion partagée (art. 53 du Règlement 1605/2002).
   L’assistance technique à l’initiative de la Commission est implémentée en gestion directe.
LV                                                  61                                               LV
 ---pagebreak---    6.        INCIDENCE FINANCIÈRE
   6.1       Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de
             programmation)
   (Le mode de calcul des montants totaux présentés dans le tableau ci-après doit être expliqué
   par la ventilation dans le tableau 6.2.)
   6.1.1     Intervention financière
                                        Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                                Année
            Ventilation         2007        2008      2009     2010       2011       2012       2013
   Action 1
   Action 2
   etc.
                        TOTAL   11 724     12 198     12 662  12 787     12 913      13 038    13 165
LV                                                 62                                                LV
 ---pagebreak---     6.1.2     Assistance technique et administrative (ATA), dépenses d'appui (DDA) et dépenses TI
              (crédits d’engagement)
                                  Année
                                  2007        2008        2009           2010      2011     2012         2013
   1) Assistance technique et
   administrative (ATA):
   a) Bureaux d’assistance
   technique (BAT)
   b) Autre assistance
   technique et administrative:
   – intra-muros:
   – extra-muros:
   dont pour la construction et
   la maintenance de systèmes
   de gestion informatisés:
                     Sous-total 1
   2) Dépenses d’appui (DDA):
   a) Études
   b) Réunion d’experts
   c) Information et
   publications
                     Sous-total 2
                        TOTAL      35           37          38            38        39       39           40
    6.2.      Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de
              programmation)
    (Dans le cas où il y a plusieurs actions, il y a lieu de donner, sur les mesures concrètes à
    prendre pour chaque action, les précisions nécessaires à l'estimation du volume et du coût des
    réalisations.)
                                          Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale)
                Ventilation                 Type             Nombre de        Coût unitaire     Coût total
                                       de réalisations      réalisations/       moyen       (total pour années
                                          /outputs             outputs                             1…n)
                                          (projets,          (total pour
                                        dossiers …)        années 1…n)
                                              1                   2                3             4=(2X3)
    Action 1
    – Mesure 1
    – Mesure 2
    Action 2
    – Mesure 1
    – Mesure 2
    – Mesure 3
    etc.
              COÛT TOTAL
    (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.)
LV                                                     63                                                      LV
 ---pagebreak---    7.          INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES
   7.1.        Incidence sur les ressources humaines
                               Effectifs à affecter à la gestion de l’action
                                                                                Description des tâches découlant de
                                par utilisation des ressources existantes
                                                                                l’action
                                          et/ou supplémentaires
        Types d’emplois                                                         Total
                               Nombre d’emplois         Nombre d’emplois
                                   permanents               temporaires
   Fonctionnaires ou A                                                                   (Si nécessaire, une description plus
   agents                 B                                                            complète des tâches peut être annexée.)
   temporaires            C
   Autres         ressources
   humaines
   Total
   7.2         Incidence financière globale des ressources humaines
                   Type de ressources humaines                     Montants en euros              Mode de calcul *
   Fonctionnaires
   Agents temporaires
   Autres ressources humaines
                                (indiquer la ligne budgétaire)
                                                          Total
   Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois.
   7.3         Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action
   Ligne budgétaire
   (n° et intitulé)                                                  Montants en euros               Mode de calcul
   Enveloppe globale (Titre A7)
   A0701 – Missions
   A07030 – Réunions
   A07031 – Comités obligatoires (1)
   A07032 – Comités non obligatoires (1)
   A07040 – Conférences
   A0705 – Études et consultations
        Autres dépenses (indiquer lesquelles)
   Systèmes d’information (A-5001/A-4300)
   Autres dépenses – partie A (indiquer lesquelles)
                                                         Total
   Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois.
   (1)
       Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.
   I.        Total annuel (7.2 + 7.3)                                       euros
   II.       Durée de l’action                                              années
   III.      Coût total de l’action (I x II)                                euros
   (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les
   DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat
LV                                                            64                                                         LV
 ---pagebreak---    d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG
   devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la
   préallocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB.
   Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la
   préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si la mise en œuvre de
   l’action proposée peut être acceptée et selon quelles modalités (à travers une modification de
   la préallocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et
   supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget.)
   Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieur de la
   dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle.
   8.        SUIVI ET ÉVALUATION
   8.1       Système de suivi
   Il est défini aux articles 81 à 87.
   8.2       Modalités et périodicité de l’évaluation prévue
   Les programmes de développement rural font l’objet d’évaluations conformément aux
   dispositions des articles 88 à 91.
   9.        MESURES ANTIFRAUDE
   Les Etats membres assument en premier ressort la responsabilité du contrôle financier des
   interventions. A cette fin, les Etats membres prennent toutes les dispositions et mesures
   nécessaires pour s’assurer de la réalité et régularité des opérations financées par le FEADER,
   prévenir et détecter les irrégularités, poursuivre et récupérer les fonds perdus en cas
   d’irrégularité. La Commission, pour sa part, s’assure de l’existence et du bon fonctionnement
   des systèmes de gestion et de contrôle dans les Etats membres et elle applique les corrections
   financières en cas de défaillance de ces systèmes. Il convient de noter que la procédure
   d’apurement des comptes s’applique.
LV                                                65                                              LV