				|

		52012PC0234

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām /* COM/2012/0234 final - 2012/0118 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
XI pielikuma 4. panta 1. punktu starpposma korekcija algām
un pensijām atbilstoši Civildienesta noteikumu 65. panta
2. punktam tiek veikta, pamatojoties uz Eurostat sniegto
informāciju, ja periodā no jūnija līdz decembrim ir
būtiski mainījusies dzīves dārdzība, un ņemot
vērā pirktspējas izmaiņu prognozi tekošā gada
pārskata perioda laikā.
Komisija nosūta priekšlikumus Padomei ne
vēlāk kā aprīļa otrajā pusē.
·      Vispārīgais konteksts
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
XI pielikuma 6. panta 1. punktu starpposma korekciju veic
visām vietām (ieskaitot Briseli), ja Briselē tiek sasniegta vai
pārsniegta jutīguma robeža. Ja Briselē jutīguma robeža
netiek sasniegta, koriģē tikai to vietu starpposma korekcijas
koeficientus, kur jutīguma robeža ir pārsniegta.
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
XI pielikuma 7. pantu starpposma korekcijas lielums ir Briseles
starptautiskais indekss, ko vajadzības gadījumā reizina ar pusi
no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir
negatīvs.
Ar specifisko rādītāju mēra
dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo
valsts civildienesta ierēdņu reālā neto atalgojuma
izmaiņas, neskaitot inflāciju. Eurostat ir
aprēķinājis šo rādītāju, pamatojoties uz
informāciju, ko sniegušas Civildienesta noteikumu XI pielikuma
1. panta 4. punktā minētās astoņas
dalībvalstis.
Ar Briseles starptautisko indeksu mēra
Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku
dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Eurostat
ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto
informāciju.
Korekcijas koeficienti ir attiecība starp
attiecīgo ekonomisko paritāti un Civildienesta noteikumu
63. pantā noteikto maiņas kursu, ko reizina ar korekcijas
vērtību, ja korekcijas robeža Briselē netiek sasniegta.
Atalgojuma pirktspējas paritāte nosaka
atalgojuma pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli
un citām darba vietām. Eurostat ir aprēķinājis
šo paritāti saskaņā ar dalībvalstu statistikas iestāžu
datiem.
Pensiju pirktspējas paritāte nosaka
pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju
un citām dzīvesvietām. Eurostat ir
aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar
dalībvalstu statistikas iestāžu datiem.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā
Šis priekšlikums papildina priekšlikumu, ko
iesniedz katru gadu, lai pielāgotu algas un pensijas.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Apspriešanās metodes, galvenās
mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums
Priekšlikuma elementi ir saskaņoti ar
personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā
esošajām procedūrām.
Atbilžu kopsavilkums un tas, kā
tās ņemtas vērā
Priekšlikumā ņemti vērā to
personu atzinumi, ar kurām notikusi apspriešanās.
·      Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija
vajadzīgs.
·      Ietekmes novērtējums
–
Priekšlikumā paredzēts pielāgot
algas un pensijas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.
–
Spēkā esošie tiesību akti
nepieļauj alternatīvu iespēju.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Saskaņā ar Civildienesta noteikumu
XI pielikuma 4. pantu ierosinātā pasākuma
mērķis ir algu un pensiju pielāgošana vietās, kurās ir
būtiski mainījusies dzīves dārdzība.
Dzīves dārdzības izmaiņas
Briselē, ko aprēķina, izmantojot Briseles starptautisko indeksu
periodam no iepriekšējā gada jūnija līdz decembrim, ir
1,1 %.
Dzīves dārdzības
attīstību atsauces periodā ārpus Beļģijas un
Luksemburgas mēra ar netiešiem indeksiem, ko aprēķina Eurostat.
Šos indeksus aprēķina, reizinot Briseles starptautisko indeksu ar
pirktspējas paritātes izmaiņām.
Jutīguma robeža būtiskām
dzīves dārdzības izmaiņām ir procentu likme, kas ir
7 % divpadsmit mēnešu periodam (3,5 % sešu mēnešu
periodam).
Netiešais indekss, ko piemēro atalgojumam, ir
pārsniedzis jutīguma robežu Igaunijā (4,1 %). Netiešais
indekss, ko piemēro pensijām, nav sasniedzis jutīguma robežu
nevienā valstī.
Starpposma korekcijas lielums ir Briseles
starptautiskais indekss, kas vajadzības gadījumā
pareizināts ar pusi no prognozētā specifiskā
rādītāja, ja tas ir negatīvs.
Prognozētais specifiskais
rādītājs ir -1,6 %, un tādējādi starpposma
korekcija ir 0,3 %.
Korekcijas koeficienti ir attiecība starp
attiecīgo ekonomisko paritāti un maiņas kursu, ko reizina ar
starpposma korekciju, ja korekcijas jutīguma robeža Briselē netiek
sasniegta.
Jaunie korekcijas koeficenti stājas
spēkā 1. janvārī. Taču valstīs vai
vietās, kur netiešais indekss ir lielāks par 6,3 %, tie
stājas spēkā 16. novembrī. Valstīs vai
vietās, kur netiešais indekss ir lielāks nekā 12,6 %, tie
stājas spēkā 1. novembrī.
Tallinai piemērojamais korekcijas
koeficients, kas aprēķināts 2011. gada decembrim
(pamatojoties uz darbinieku pirktspējas paritāti 2011. gada
decembrī) ir 77,6. Tādējādi (ņemot vērā
starpposma korekcijas summu) korekcijas koeficients, ko piemēro Eiropas
Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam
Igaunijā, no 2012. gada 1. janvāra ir 77,8. Korekcijas
koeficentus, ko piemēro pensijām un algas daļas pārvedumiem,
nemaina.
·      Juridiskais pamats
Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un
jo īpaši to XI pielikums.
·      Subsidiaritātes princips
Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir
Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi
subsidiaritātes principu nepiemēro.
·      Proporcionalitātes princips
Priekšlikums atbilst proporcionalitātes
principam turpmāk minēto iemeslu dēļ.
–
Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir
paredzēta Padomes regula.
–
Finansiālais slogs izriet tieši no
Civildienesta noteikumos paredzētās algu un pensiju pielāgošanas
korekcijas metodes piemērošanas.
·      Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti būtu neatbilstīgi
šāda iemesla dēļ:
–
Civildienesta noteikumu XI pielikumā ir
paredzēta Padomes regula.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Korekcijas koeficentu, ko piemēro Eiropas
Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un
pensijām, pielāgošanas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem
ir plašāk izklāstīta pievienotajā finanšu
pārskatā.
Kaut arī ar starpposma korekciju ņem vērā
dzīves dārdzības pieaugumu, kas skar ES darbiniekus
Igaunijā, šīs korekcijas rezultāts ir mazāki izdevumi. Tas
ir tāpēc, ka Padome 2011. gada decembrī nepieņēma
Komisijas priekšlikumu par ikgadējo korekciju[1]. Ikgadējā korekcija
par 2011. gadu būtu samazinājusi Igaunijai piemērojamā
korekcijas koeficienta vērtību no 78,5 līdz 75,4.
Tomēr, tā kā ikgadējā korekcija netika pieņemta,
spēkā palika agrākā vērtība,
t. i., 78,5. Jaunais Eurostat veiktais starpposma korekcijas
aprēķins liecina, ka dzīves dārdzība Igaunijā
palielinājās no 75,4 līdz 77,8. Tā kā
šī jaunā starpposma korekcijas vērtība ir zemāka
nekā pašlaik spēkā esošā vērtība, starpposma
korekcijas rezultāts ir mazāki izdevumi.
2012/0118 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko pielāgo korekcijas koeficientus
Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku
atalgojumam un pensijām
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Protokolu par
Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti un jo
īpaši tā 12. pantu,
ņemot vērā Eiropas
Savienības Civildienesta noteikumus un Savienības Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikta ar
Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[2],
un jo īpaši Civildienesta noteikumu 64. pantu, 65. panta
2. punktu un VII, XI un XIII pielikumu, kā arī
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
20. panta pirmo daļu, 64. un 92. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Laikposmā no
2011. gada jūnija līdz decembrim Igaunijā bija būtisks
dzīves dārdzības pieaugums; tāpēc būtu
jāpielāgo korekcijas koeficienti, ko piemēro Savienības
ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
No 2012. gada 1. janvāra
saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu turpmāk
minētajās valstīs un vietās nodarbinātu ierēdņu
un pārējo darbinieku atalgojumam piemēro šādus korekcijas
koeficientus:
–
Igaunija 77,8.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
Pielikums
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.           IEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Padomes regulai, ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas
Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un
pensijām.
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[3]
Iespējams,
attiecas uz visām jomām un darbībām.
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
ý Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību (tas ir periodisks, ar kuru pielāgo spēkā esošu
regulu).
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Korekcijas
koeficienta, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu un
pārējo darbinieku atalgojumam Igaunijā, pielāgojums, kas
tika veikts pēc tur konstatētajām būtiskām dzīves
dārdzības izmaiņām, nozīmēs to, ka tiks
saglabāta Civildienesta noteikumos paredzētā pirktspējas
paritāte starp dažādām dienesta vietām.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Nodrošināt,
ka būtisku dzīves dārdzības izmaiņu gadījumā
korekcijas koeficienti, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu
un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām, ir pielāgoti
un, vajadzības gadījumā, piemēroti ar atpakaļejošu
spēku. Nodrošināt, ka izmaiņas ES ierēdņu atalgojuma
un pensiju pirktspējā seko izmaiņām dalībvalstu
centrālajā pārvaldē strādājošo civildienesta
ierēdņu pirktspējā, kā minēts Civildienesta
noteikumu XI pielikumā. Nodrošināt, ka tiek saglabāta
dažādās dienesta vietās strādājošo darbinieku
pirktspējas paralelitāte.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
ý Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no
2012. gada 1. janvāra,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[4]
ý Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība: PMO.
2.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
2.1.        Attiecīgās daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija……………...……….] || Dif./nedif. ([5]) || no EBTA[6] valstīm || no kandidātvalstīm[7] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || XX.01.01.01. || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
2.2.        Paredzamā ietekme uz izdevumiem
2.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || XX.01.01.01 un 11. nodaļa, 42. nodaļa ,,Izdevumi saistībā ar parlamentārajiem palīgiem”
 ĢD: Cilvēkresursi un drošība ||   ||   || N gads[8] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ
 Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[9] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – Cilvēkresursu un drošības ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =2+2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
 KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.-4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2012. gads || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ
  <…….> ĢD ||
  Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ <…….> ĢD || Apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību kopsumma = maksājumu kopsumma) || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2012. gads || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ
 KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.-5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams
 Maksājumi || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || -0,002 || Nav pieejams
2.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
2.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
2.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   || N gads[10] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma –Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[11] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
2.2.3.2.
2.2.3.3.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
2.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
2.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
ý Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
2.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
[1]               COM(2011) 820.
[2]               OV L 56, 4.3.1968.,
1. lpp.
[3]               ABM – budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[4]               Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un
atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa
vietnē http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[5]               Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif.
– nediferencētās apropriācijas.
[6]               EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[7]               Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[8]               N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[9]               Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[10]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[11]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.


Avis juridique important

|

52004PC0389

Priekšlikums Padomes regulai Par: Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1601999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm  /* COM/2004/0389 galīgā redakcija */

Priekšlikums PADOMES REGULAI Par: Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1601999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKomisija 2003. gada 10. jūlijā uzsāka paātrināto pārskatīsanu saistībā ar kompensācijas maksājumu, kas uzlikts par Indijas izcelsmes nerūsējosā tērauda stiepļu, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mm, ievedumiem.Izmeklēsana atklāja, ka par tā attiecīgā produkta importu, ko razo un eksportē pieteikuma iesniedzējs, jāuzliek galīgais kompensācijas maksājums.Tādēļ Padome tiek aicināta pieņemt seit pievienoto priekslikumu regulai, kura publicējama ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".Priekslikums PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1601/1999, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējosā tērauda stieplēm, kuru diametrs ir mazāk kā 1 mmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis  [1], (,pamatregula") un jo īpasi tās 20. pantu,[1]   OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp., Regulā jaunakie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.03.2004., 12. lpp.).ņemot vērā priekslikumu, ko Komisija ir iesniegusi pēc apspriesanās ar padomdevēju komiteju,tā kāA. IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 1601/1999  [2] uzlika galīgu kompensācijas maksājumu par Indijas izcelsmes nerūsējosā tērauda stiepļu ar diametru mazāk kā 1 mm (attiecīgais produkts) ar CN kod ex 7223 00 19 importu. pasākumu veids bija procentuālais nodoklis 0% līdz 42,9 % apmērā atsevisķiem eksportētājiem un 44,4% eksportētājiem, kas nesadarbojas;[2]   OV L 189, 22.7.1999., 26. lpp.B. PAŠREIZĒJĀ PROCEDŪRA1. Pārskatīsanas pieprasījums(2) Pēc galīgo pasākumu piemērosanas Komisija no Indijas razotāja "VSL Wires Limited" (,pieteikuma iesniedzējs") saņēma pieprasījumu Regulas (EK) Nr. 1601/1999 pārskatīsanai saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka nav saistīts ne ar vienu citu attiecīgā produkta eksportētāju Indijā. Turklāt tas paziņoja, ka sākotnējā izmeklēsanas laika posmā (t.i., no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam) nav eksportējis attiecīgo produktu, taču pēc sā perioda tas ir eksportējis attiecīgo produktu uz Kopienu. Pamatojoties uz ieprieks teikto, tas pieprasīja, lai tam tiktu noteikta individuāla nodokļa likme;2. Paātrinātas pārskatīsanas uzsāksana(3) Komisija izskatīja pieteikuma iesniedzēja pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamu pamatu pārskatīsanas uzsāksanai saskaņā ar pamatregulas 20. panta noteikumiem. Pēc apspriedes ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Kopienas razosanas nozarei tika sniegta iespējas izteikt komentārus, Komisija ar paziņojumu ,Oficiālajā Vēstnesī"  [3] uzsāka Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 paātrinātu pārskatīsanu saistībā ar attiecīgo uzņēmumu un lietas izpēti;[3]   OV C 161, 10.07.2003., 3. lpp.3. Attiecīgais produkts(4) produkts, uz ko attiecas sī pārskatīsana, ir tas pats, kas apskatīts Regulā (EK) Nr. 1601/1999, proti, nerūsējosā tērauda stieple ar mazāk kā 1 mm diametru, kas satur niķeli 2,5 % apmērā no tās svara vai vairāk, izņemot stiepli, kas satur niķeli 28 % apmērā no tās svara vai vairāk, bet ne vairāk kā 31 %, un kas satur hromu 20 % apmērā no tās svara, bet ne vairāk kā 22 %;4. Izmeklēsanas laika posms(5) subsidēsanas izmeklēsana notika laika posmā no 2002. gada 1. aprīļa līdz 2003. gada 31. martam (,pārskata izmeklēsanas laika posms");5. Iesaistītās personas(6) Komisija oficiāli paziņoja pieteikuma iesniedzējam un Indijas valdībai (IV) par procedūras uzsāksanu. Turklāt tā deva iespēju citām tiesi iesaistītām pusēm rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīsanos. Tomēr nekādi viedokļi vai noklausīsanās pieprasījumi Komisijā netika saņemti;(7) Komisija pieteikuma iesniedzējam nosūtīja anketu un noteiktajā termiņā saņēma pilnu atbildi. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par izmeklēsanai vajadzīgu, un klātienē veica pārbaudi pieteikuma iesniedzēja telpās;C. PĀRSKATĪŠANAS APJOMS(8) tā kā pieteikuma iesniedzējs nepieprasīja vēlreiz izskatīt secinājumus par nodarītajiem zaudējumiem, tika noteikts, ka pārskatīsana attiecas tikai uz subsidēsanu;(9) Komisija pārbaudīja tās pasas subsidēsanas shēmas, kas tika analizētas sākotnējā izmeklēsanā. Tā arī pārbaudīja, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis subsidēsanas shēmas, par kurām bija aizdomas sākotnējā sūdzībā, bet sākotnējā pārbaudē to izmantosana netika apstiprināta;beigās tika pārbaudīts, vai pieteikuma iesniedzējs ir izmantojis subsidēsanas shēmas, kuras izveidotas pēc sākotnējā izmeklēsanas laika posma, un vai tas ir saņēmis ad hoc subsīdijas pēc sā datuma;D. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI1. Jauna eksportētāja kvalifikācija(10) pieteikuma iesniedzējs spēja pierādīt, ka tas nav tiesi vai netiesi saistīts ar nevienu Indijas razotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esosie kompensācijas pasākumi saistībā ar attiecīgo produktu;(11) izmeklēsana apstiprināja, ka sākotnējā izmeklēsanas laika posmā, t.i., no 1997. gada 1. aprīļa līdz 1998. gada 31. martam, pieteikuma iesniedzējs nav eksportējis attiecīgo produktu;(12) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs veicis tikai vienu tirdzniecības darījumu uz Kopienu, kurs faktiski notika 2001. gada augustā, t.i., pēc sākotnējā izmeklēsanas laika posma, taču krietni pirms pārskata izmeklēsanas laika posma;(13) Atbildot uz anketas jautājumiem, pieteikuma iesniedzējs norādīja vienu pārskata izmeklēsanas laika posmā parakstītu līgumu, bet pārbaude uz vietas pierādīja, ka tirdzniecības darījums nav noticis. No tā izriet, ka pieteikuma iesniedzējs nav uzņēmies neatceļamas līgumsaistības, kas paredz preču eksportu uz Kopienu;(14) taču jāpiezīmē, ka pārskata izmeklēsanas laika posmā uzņēmums veica ievērojamus eksporta tirdzniecības darījumus uz citām valstīm, kas ļāva aprēķināt eksporta tirdzniecības subsīdiju ieguvumu, jo sādi atvieglojumi nav atkarīgi no eksporta tirdzniecības mērķvalsts;sajā sakarā Komisija nolēma pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par paātrinātās pārskatīsanas izmeklēsanai vajadzīgu, lai aprēķinātu kompensējamās subsīdijas apjomu, kā pamatu izmantojot pieteikuma iesniedzēja kopējo atbilstīgo apgrozījuma līmeni pārskata izmeklēsanas laika posmā;2. Subsidēsana(15) Pamatojoties uz informāciju, kura ietverta pieteikuma iesniedzēja atsūtītajā atbildē uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izpētītas sādas shēmas:- nodokļu tiesību reģistra grāmatas (Duty Entitlement Passbook) shēma,- ienākumu nodokļa atbrīvojuma sistēma,- razosanas līdzekļu eksporta veicināsanas shēma,- eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas/ uz eksportu orientētas struktūras.3. Nodokļu tiesību reģistra grāmatas shēma (DEPB)Vispārēji nosacījumi(16) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs pārskata izmeklēsanas laika posmā saņēma ieguvumus no sīs shēmas. Tas izmantoja DEBP pēc eksporta. Sīks shēmas apraksts atrodams Eksporta un importa politikas 4.3. punktā (Indijas valdības Tirdzniecības un Rūpniecības ministrijas 2002. gada 31. marta paziņojums Nr. 1/2002-07).Saskaņā ar so shēmu visiem tiesīgiem eksportētājiem jāiesniedz pieteikums kredītu saņemsanai, kurus aprēķina kā procentuālu daļu no eksportēto galaproduktu vērtības. Pamatojoties uz standarta ieguldīto resursu/ sarazotās produkcijas normām, Indijas varas iestādes ir noteikusas sādas DEPB likmes lielākajai daļai produktu, tostarp attiecīgajam produktam. Automātiski tiek izdota licence, kurā norādīts piesķirtā kredīta apjoms.DEBP pēc eksporta ļauj sādus kredītus izmantot turpmākam importam (piemēram, izejmateriāliem vai kapitāla precēm), izņemot tādu preču importam, kuru ievesana ir ierobezota vai aizliegta. sādas importētas preces var pārdot vietējā tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi.DEBP kredīti ir brīvi nododami. DEPB licence ir derīga 12 mēnesus no licences izsniegsanas dienas;(17) DEBP raksturojums kops sākotnējās izmeklēsanas nav mainījies. Shēma ir tiesību aktos paredzēta subsīdija, ko maksā par eksportu, tādēļ sākotnējās pārbaudes laikā tika noteikts, ka tā ir konkrēta un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakspunktu;Subsīdiju lieluma aprēķins(18) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs visus DEPB kredītus nodeva ar to saistītajam uzņēmumam ,Viraj Alloys Ltd". Tas pats tika novērots arī saistībā ar trīs citiem uzņēmumiem, kas saistīti ar pieteikuma iesniedzēju, t.i., ,Viraj Forgings Ltd.", ,Viraj Impoexpo Ltd." un ,Viraj Profiles Ltd." Izmeklēsana apstiprināja, ka ,Viraj Alloys Ltd." ir visu ieprieks minēto uzņēmumu izejmateriālu piegādātājs un nodotos DEPB kredītus izmanto, lai veiktu importu, nemaksājot nodokļus;turklāt tika konstatēts, ka attiecīgā produkta eksports veikts, izmantojot vairākus saistītus uzņēmumus. Ņemot vērā, ka pieteikuma iesniedzēja īpasnieki kontrolē visus sos saistītos uzņēmumus, izmantojot plasu akciju daļu sistēmu, un ka saistītie uzņēmumi ir iesaistīti noteiktos attiecīgā produkta izgatavosanas un izplatīsanas aspektos, tika uzskatīts par vajadzīgu visus sos uzņēmumus uzskatīt par vienu ieguvumu saņēmēju.Tātad saskaņā ar DEPB shēmu saņemto subsīdiju lieluma pamatā ir gan pieteikuma iesniedzējam, gan ar to saistītajiem uzņēmumiem piesķirto licenču kopējais kredīta apjoms. Tā kā subsīdiju nepiesķīra, atsaucoties uz eksportēto daudzumu, subsīdiju aprēķina pamatā ir pieteikuma iesniedzēja un ar to saistīto uzņēmumu kopējais eksporta apgrozījums saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu;secinot, ,VSL Wires Limited" saņēmis ieguvumus no sīs shēmas pārskata izmeklēsanas laika posmā, iegūstot subsīdijas 12,7 % apmērā;4. Ienākumu nodokļa atbrīvojuma sistēma (ITES)Vispārēji nosacījumi(19) Tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis ieguvumus saskaņā ar so shēmu un jo īpasi saskaņā ar Indijas ienākumu likuma 80.HHC pantu.1961. gada Indijas ienākumu nodokļa likums paredz pamatojumu atbrīvojumiem, uz ko var pieteikties uzņēmumi, maksājot nodokļus. Starp atbrīvojumiem, uz kuriem var pieteikties, ir likuma 10.A sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas atrodas brīvās tirdzniecības zonās), 10.B sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas ir uz eksportu orientētas struktūras) un 80.HHC sadaļā paredzētie (attiecas uz uzņēmumiem, kas eksportē preces). Lai saņemtu ITES ieguvumus, uzņēmumam jāizdara attiecīgs pieprasījums, nodokļu administrācijā iesniedzot nodokļu deklarāciju. Nodokļu gads ilgst no 1. aprīļa līdz 31. martam, un nodokļa deklarācija jāiesniedz līdz nākamā gada 30. novembrim. Šajā gadījumā pārskata izmeklēsanas laika posms sakrīt ar nodokļu un finansu gadu no 2002. gada 1. aprīlim līdz 2003. gada 31. martam;(20) ITES raksturojums kops sākotnējās izmeklēsanas nav mainījies. Sākotnējās izmeklēsanas laikā tika konstatēts, ka ITES ir kompensējama subsīdija, jo Indijas valdība uzņēmumam piesķir finansiālu palīdzību, samazinot valdības ieņēmumus, tieso nodokļu veidā par eksporta ienākumiem, ko citādi, ja uzņēmums nepieprasītu nodokļu atvieglojumus, tam vajadzētu maksāt. Tomēr tika arī konstatēts, ka ITES saskaņā ar 80.HHC pantu kops 2000.-2001. finansu gada pakāpeniski tiek samazināts, līdz 2004.-2005. finansu gadā eksporta ienākumi no ienākumu nodokļa vairs nebūs atbrīvoti. Pārksta izmeklēsanas laika posmā no ienākuma nodokļa bija atbrīvoti tikai 50 % eksporta ienākumu;(21) subsīdijas piesķiramas pēc likuma atkarīgas no eksporta rezultātiem pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakspunkta nozīmē, jo tās atbrīvo no nodokļa tikai eksporta tirdzniecības ienākumus un tādējādi uzskatāmas par specifiskām;Subsīdiju lieluma aprēķins(22) pieteikuma iesniedzēja ieguvumu aprēķina, pamatojoties uz starpību starp parastā kārtībā maksājamo nodokļu apjomu un saņemto nodokļu atlaidi pārskata izmeklēsanas laika posmā. Ienākumu nodokļa likme, ieskaitot uzņēmuma ienākumu nodokli un pieskaitot papildu atskaitījumus, sajā periodā bija 36,75 %. Lai noteiktu pieteikuma iesniedzēja saņemto ieguvumu summu un ņemot vērā, ka arī trīs ar pieteikuma iesniedzēju saistītie uzņēmumi pārskata izmeklēsanas laika posmā ir eksportējusi attiecīgo produktu (skatīt ieprieks 18. apsvērumu), subsīdijas apmērs ir noteikts, ņemot vērā pieteikuma iesniedzējam - ,Viraj Forgings Ltd.", ,Viraj Impoexpo Ltd." un ,Viraj Profiles Ltd." - saskaņā ar 80.HHC pantu noteiktos nodokļu atvieglojumus. Tā kā subsīdiju nepiesķīra, atsaucoties uz eksportēto daudzumu, subsīdiju aprēķina pamatā ir pieteikuma iesniedzēja un ar to saistīto uzņēmumu kopējais eksporta apgrozījums saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu. Tādēļ tika secināts, ka ,VSL Wires Limited" saskaņā ar so shēmu saņēma subsīdijas 1,4 % apmērā;5. Razosanas līdzekļu eksporta veicināsanas shēma (EPCGS)(23) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis EPCGS līdzekļus;6. Eksportam atbrīvotas rūpniecības zonas (EPZ)/ uz eksportu orientētas struktūras (EOU)(24) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs neatradās EPZ un nebija EOU, tāpēc so shēmu nav izmantojis;7. Citas shēmas(25) tika konstatēts, ka pieteikuma iesniedzējs nav izmantojis ne jaunas subsīdiju shēmas, kas izveidotas pēc sākotnējā izmeklēsanas laika posma, ne arī saņēmis ad hoc subsīdijas;8. Kompensējamo subsīdiju apjoms(26) ņemot vērā ieprieks izklāstītos galīgos secinājumus par dazādu shēmu izmantosanu, pieteikuma iesniedzēja saņemto kompensējamo subsīdiju apjoms ir sāds.>TABELPOSITION>E. PĀRSKATĪTO PASĀKUMU GROZĪJUMI(27) pamatojoties uz izmeklēsanas konstatējumiem, tiek uzskatīts, ka ,VSL Wires Limited" razoto un eksportēto nerūsējosā tērauda stiepļu ar mazāk kā 1 mm diametru ievedumi Kopienā jāapliek ar kompensācijas maksājumu, kas atbilst atsevisķām uzņēmuma saņemtām subsīdiju summām, kas konstatētas pārskata izmeklēsanas laika posmā;(28) tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1601/1999;F. INFORMĒŠANA PAR PASĀKUMIEM UN PASĀKUMU ILGUMS(29) Komisija pieteikuma iesniedzēju un IV informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts ieteikt Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 grozījumus. Tiem tika dots pietiekams laiks komentāru sniegsanai;(30) atbildot uz saņemto informāciju, pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka DEPB pēc eksporta ir nodokļu atmaksas sistēma/ aizvietojosa nodokļu atmaksas sistēma, ko Komisija nepareizi novērtējusi subsīdiju apjoma un kompensējamo ieguvumu ziņā. Pieteikuma iesniedzējs iebilda, ka Komisijas vērtējums par ieguvumu no sīs shēmas shēmu nebija pareizs, jo par subsīdijām var uzskatīt tikai papildus saņemto nodokļu atmaksu, un Komisija nav izpētījusi praktisko sistēmas darbību.Komisija atkārtoti konstatēja (piemēram, skatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2002  [4] un jo īpasi 14. līdz 20. punktu), ka DEPB pēc eksporta nav nodokļu atmaksas sistēma/ aizvietojosa nodokļu atmaksas sistēma, jo tā neatbilst nevienam no nosacījumiem, kas izklāstīti pamatregulas I līdz III pielikumā, kuri saistīti ar tās 2. panta 2. punkta ii) apakspunktu. Shēmā nav iekļauta prasība importēt tikai preces, kas tiek patērētas eksporta preču razosanā (pamatregulas II pielikums), kas nodrosinātu, ka tiek ievērotas I pielikuma i) punktā noteiktās prasības. Turklāt trūkst salīdzināsanas sistēmas, kas ļautu pārbaudīt, vai importētie produkti patiesām tiek patērēti razosanas procesā. Tā nav arī aizvietojosa nodokļu atmaksas sistēma, jo importētajām precēm nav jābūt tādā pasā daudzumā un tāda pasa veida kā pasmāju razosanas līdzekļiem, ko izmanto eksporta preču razosanā (pamatregulas pielikums III). Visbeidzot, eksporta razotājiem ir tiesības uz DEPB maksājumiem neatkarīgi no tā, vai viņi vispār importē razosanas līdzekļus.[4]   OV L 196, 25.07.2002., 1.lpp.Pieteikuma iesniedzēja gadījumā izmeklēsana apstiprināja, ka izejmateriālus bez muitas nodokļs importēja viens no saistītajiem uzņēmumiem, izmantojot visu saistīto uzņēmumu nodotos DEPB kredītus, kas iegūti, eksportējot dazādus produktus. Taču netika konstatēta saikne starp katra uzņēmuma kredītiem un faktiski importētajām precēm no viena saistītā uzņēmuma, kura uzdevums ir importēt izejmateriālus. Turklāt nepastāvēja Indijas valdības izveidota salīdzināsanas sistēma, kas kontrolētu, kādi ievedumi kurā produkta razosanai tika iztērēti, un kurs uzņēmums to darīja. Tā kā ieprieks minētais subsīdiju definīcijas izņēmums uz so gadījumu neattiecas, kompensējamais ieguvums ir saskaņā ar shēmu piesķirto kredītu kopējā summa. Šo iemeslu dēļ prasību pieņemt nevar.Pieteikuma iesniedzējs apgalvoja, ka "Komisijas dienesti nenoteica ievedmuitas nodokļus, pamatojoties uz izmaksām, tādēļ subsīdiju aprēķini ir nepareizi un pārspīlēti". Šajā sakarā jāpiezīmē, ka pieteikuma iesniedzējam ieprieks, pamatojoties uz 18. apsvērumā aprakstīto situāciju, tika lūgts iesniegt sarakstu ar kredītiem, kas izsniegti saskaņā ar DEPB pēc eksporta, par visu tā veikto eksportu pārksta izmeklēsanas laika posmā. Pieteikuma iesniedzējam tika lūgts sādu informāciju par eksportu sajā periodā iesniegt arī par visiem saistītajiem uzņēmumiem, pievienojot ziņas par visām nodevām, kas saistītas ar pieteiksanos, vai citām izmaksām, kuras radusās, lai iegūtu kredītus. Tomēr pieteikuma iesniedzējs neziņoja par siem datiem, ka arī nevarēja sniegt sādu informāciju pārbaudē uz vietas. Tā kā nav attiecīgās informācijas, ieprieks 18. apsvērumā noteikto subsīdiju lielumu nevar mainīt;(31) sī pārskatīsana neietekmē datumu, kurā saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu beigsies Padomes Regulas (EK) Nr 1601/1999 darbība,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsGroza Padomes Regulas (EK) Nr. 1601/1999 1. panta 2. punkta tabulu, papildinot to sādi.>TABELPOSITION>2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēsanas "Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā --priekssēdētājs