|

52010PC0550

/* COM/2010/0550 galīgā redakcija - COD 2010/0282 */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par piekļuves nosacījumiem publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu

	Briselē, 8.10.2010COM(2010) 550 galīgā redakcija2010/0282 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar piekļuves nosacījumiem publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu(iesniegusi Komisija)  PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSEiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulā (EK) Nr. 683/2008[1] ir noteikti divu Eiropas satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un GALILEO ) turpmākas īstenošanas nosacījumi. Regulas pielikuma noteikumos ir precizēti programmu īpašie mērķi. Tajos paredzēts, ka sistēma, kas tiks izveidota saskaņā ar GALILEO programmu, piedāvās piecus pakalpojumus, tostarp “publisku regulētu pakalpojumu” (turpmāk PRP), kas pieejams vienīgi attiecīgo valdību pilnvarotiem lietotājiem, diskrētiem lietojumiem, kuri prasa lielu pakalpojumu stabilitāti. Tajos ir precizēts, ka PRP izmanto spēcīgus šifrētus signālus.PRP ir pakalpojums, kas nav pieejams plašai sabiedrībai un kas ir paredzēts tikai Padomei, Komisijai, dalībvalstīm un laika gaitā Eiropas Savienības aģentūrām, trešām valstīm un attiecīgi pilnvarotām starptautiskām organizācijām. Atšķirībā no citiem neaizsargātajiem pakalpojumiem, kurus piedāvās abas Eiropas GNSS sistēmas, šā pakalpojuma lietošana ir jāuzrauga drošuma un drošības iemeslu dēļ. Līdz ar to ir jāuzrauga lietotāji, izmantojot atļauju izsniegšanas procedūru, kriptogrāfijas atslēgas, uztvērēju apstiprināšanu u.c. Turklāt atsevišķi šā pakalpojuma lietojumi var būt jutīgi politiskā un stratēģiskā ziņā. Ņemot vērā PRP raksturīgo iezīmju kopumu, tiesību aktā ir precīzi jānosaka piekļuves nosacījumi PRP.Turklāt vēl pirms Regulas (EK) Nr. 683/2008 pieņemšanas Transporta padome 2006. gada 12. oktobra sanāksmē pieņemtajos secinājumus pieprasīja Komisijai aktīvi turpināt izstrādāt PRP piekļuves politiku, lai varētu īpaši noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis organizē un vada lietotāju grupas, pamatojoties uz jau veiktajiem sagatavošanās darbiem, un lai līdz noteiktam datumam iesniegtu savus priekšlikumus Padomei apspriešanai un apstiprināšanai. Minētajos secinājumos Transporta padome atgādināja, ka dalībvalstis varēs izvēlēties, vai izmantot PRP, un ka šā pakalpojuma ekspluatācijas izmaksas segs lietotāji, balstoties uz nekomerciāliem principiem.Ņemot vērā dažādu kontroles mehānismu īstenošanas termiņus un to, ka ir zināms pirmo pakalpojumu sniegšanas grafiks, ir ne tikai lietderīgi, bet pat steidzami noteikt tiesību aktā piekļuves nosacījumus PRP.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMSLai gan netika veikts oficiāls ietekmes novērtējums, tiesību akta projekts ir ļoti rūpīga sagatavošanās darba rezultāts, kurā aktīvi bija iesaistījušās dažādas PRP ieinteresētās personas, jo īpaši dalībvalstis, kas būs galvenās dalībnieces attiecība uz minēto pakalpojumu.A. PROBLĒMAS IZKLĀSTSLai izvairītos no pārpratumiem, vispirms ir jānorāda uz semantisko atšķirību starp PRP dalībniekiem, kas ir dalībvalstis, Padome un Komisija, kā arī, iespējams, Eiropas Savienības aģentūras, trešās valstis un starptautiskās organizācijas, no vienas puses, un PRP lietotājiem, kas ir fiziskas vai juridiskas personas, kuras PRP dalībnieki ir attiecīgi pilnvarojuši turēt savā īpašumā vai lietot PRP uztvērējus, no otras puses.Turklāt ieinteresētās personas attiecībā uz piekļuves nosacījumiem PRP ir šādas:- Komisija, kas pārvalda visus ar sistēmu drošību saistītos aspektus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 13. pantu,- Padome, kas ir īpaši atbildīga par Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP[2] īstenošanu,- dalībvalstis, kuras tiek aicinātas kļūt par galvenajām PRP dalībniecēm un kurām šis lēmuma priekšlikums ir adresēts,- Ar Regulu (EK) Nr. xxx/2010 izveidotā Eiropas GNSS aģentūra, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantu un Komisijas formulētajiem virzieniem, nodrošina Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu drošības apstiprināšanu, no vienas puses, un Galileo drošības centra darbību, no otras puses. Jo īpaši minētais drošības centrs ir vienīgais Padomes partneris, lai attiecībā uz visiem PRP dalībniekiem un lietotājiem īstenotu Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP sniegtos norādījumus,- uzņēmumi, kas izstrādā vai ražo PRP uztvērējus un kuriem jāievēro apstiprināšanas standarti, kurus nosaka Eiropas GNSS aģentūras ietvaros izveidotā drošības apstiprināšanas iestāde.Ar PRP lietošanu saistītās drošības prasības tieši ietekmē Savienības un tās dalībvalstu drošību. Šādā aspektā tās ir uzskatāmas par stratēģisku jautājumu, kā arī ietekmē Eiropas Savienības ārpolitiku. Saskaņā ar minētajām prasībām ir jāievieš lietotāju kontroles sistēma, kas ir viens no šā priekšlikuma būtiskajiem elementiem.Minētā sistēma ietver gan tehniskus līdzekļus, piemēram, atļaujas izsniegšana ar kriptogrāfijas atslēgām, gan institucionālus līdzekļus, piemēram, drošības apstiprināšanas procedūras vai procedūras, kas krīzes situācijā izriet no Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP. Ir jāņem vērā, ka PRP var būt daudz lietotāju, un atkarībā no prasītā lietojuma tiem var būt dažādas vajadzības vai tiem var piemērot dažādas prasības attiecībā uz uzticamību.Kontroles sistēmu ir svarīgi izveidot vēl pirms sākotnējās ekspluatācijas posma sākuma, kas ir paredzēts 2014. gadā. Tai ir jādarbojas visā šajā laika posmā, proti, vairāku gadu desmitu garumā, un tai galvenokārt jānodrošina iespējas:- paredzēt krīzes situāciju; līdz ar to ir jāveido pastāvīgi institucionalizēti sakari, tostarp atbilstīga lēmuma pieņemšanas procedūra starp dažādām publiskām un privātām iesaistītajām personām,- stingri reglamentēt PRP uztvērēju ekspluatācijas nosacījumus, īpaši veicot efektīvu lietotāju pārvaldību,- pastiprināti uzraudzīt to uzņēmumu darbību, kas ir atbildīga par PRP uztvērēju ražošanu, īpaši piemērojot ierobežojošus ražošanas noteikumus.Lai sasniegtu šos mērķus, īpaši jāprecizē un jāformalizē Padomes, Komisijas, dalībvalstu un visu citu publisko vai privāto iesaistīto personu attiecīgie pienākumi. Vēl ir jāparedz nosacījumi, kādos PRP varētu lietot starptautiskas organizācijas vai trešās valstis, un nosacījumi attiecībā uz PRP iekārtu eksportu. Arī dažādu lietotāju grupu pārvaldība ir uzskatāma par svarīgu izveidojamās sistēmas elementu, jo īpaši lai maksimāli ierobežotu negatīvās sekas, ko var izraisīt kādas minētās grupas iespējamā saistību nepildīšana. Visbeidzot, ir svarīgi noteikt PRP uztvērēju ražotājiem piemērojamos apstiprināšanas un ražošanas standartus un nodrošināt Eiropas Savienības īstenotu kontroli. Ražotājiem jāspēj ne tikai ražot ļoti drošus uztvērējus, bet arī izstrādāt mehānismus, kas nepieļauj to pavairošanu zādzības vai nozaudēšanas gadījumā.B. IZVĒLĒTĀ PIEEJA UN ALTERNATĪVI RISINĀJUMIPar dažādiem jautājumiem, kas saistīti ar piekļuves nosacījumiem PRP, ir notikušas padziļinātas diskusijas Drošības padomē ( GSB ), kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 876/2002[3] 7. pantu un atcelta ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 23. pantu. GSB tika izveidota, lai risinātu ar GALILEO sistēmu saistītos drošības jautājumus, un tajā bija pa vienam pārstāvim no katras Eiropas Savienības dalībvalsts un Komisijas pārstāvis. Tās sastāvā bija iekļauti arī vairāki eksperti, kuriem Eiropas Savienībā bija nepieciešamās zināšanas, lai nodrošinātu tik sarežģītu sistēmu kā GALILEO drošību un drošumu. Šo padomi aizstāja ar Komisijas ekspertu grupu.[4]Drošības padomes ietvaros 2006. un 2007. gada notika četri “PRP semināri”, un katru no tiem apmeklēja apmēram sešdesmit eksperti no dalībvalstīm. Tajos noritēja detalizētas diskusijas par visām ar PRP lietošanu saistītajām drošības problēmām, jo īpaši tehniskiem jautājumiem un parametriem, ieviešamiem institucionālajiem mehānismiem, to ieviešanas grafiku, PRP lietošanas perimetru u.c.Minētie semināri ļāva panākt vienprātību starp dalībniekiem par nepieciešamību steidzami izstrādāt atbilstīgu tiesisko regulējumu, vispārējiem principiem attiecībā uz piekļuves nosacījumiem PRP, drošības standartiem, kas jāievēro tehniskajā ziņā, un dažādiem to īstenošanas posmiem. Šā darba rezultāti ir apkopoti tiesību akta projektā. Tajā šie rezultāti ir formulēti juridiskā formā un pielāgoti jaunajam Eiropas satelītu radionavigācijas programmu pārvaldības plānam, kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 683/2008.Priekšlikuma galvenie elementi ir aplūkoti 3. punktā turpmāk tekstā. To pamatā ir visu dalībvalstu pārliecība, ka piekļuves nosacījumos PRP jābūt ievērotiem minimuma drošības standartiem un visām dalībvalstīm kopējām atļaujas izsniegšanas procedūrām, lai garantētu paaugstinātu drošības līmeni. Jāpiebilst, ka tiesību aktā nav aplūkots jautājums par PRP lietošanas veidu, kas ir atstāts katras dalībvalsts ziņā, bet ir noteikti kopēji kritēriji, kas ļauj PRP dalībniekiem drošā veidā izvēlēties lietotājus.Saskaņā ar izvēlēto risinājumu tehniskās funkcijas tiešā saistībā ar infrastruktūru ir centralizētas Eiropas līmenī, Eiropas GNSS aģentūrai nodrošinot drošības centra darbības, savukārt dalībnieku un lietotāju kontroles funkcijas ir decentralizētas valsts līmenī, lai varētu ņemt vērā vietējos ierobežojumus. Paredzētie juridiskie mehānismi nodrošina saskaņotību starp abiem funkciju līmeņiem un lēmumu pieņemšanas saskaņošanu, īpaši pateicoties kopējiem minimuma standartiem, kuras jāievēro visām iesaistītajām pusēm.Ir jāuzsver, ka GSB veikto sagatavošanās darbu laikā un “PRP semināros” tika atbilstīgi ņemti vērā dažādi iespējamie risinājumi. Galu galā tika atbalstīti tikai tādi risinājumi, kas vislabāk atbilst vienlaikus gan Eiropas Savienības un dalībvalstu interesēm, gan prasībām drošības un drošuma jomā. Tādējādi tika noraidītas vairākas alternatīvas iespējas. Piemēram:- neveikt nekādas darbības. Šis risinājums ir ne tikai pretrunā ar Padomes 2006. gada 12. oktobrī pieņemtajiem secinājumiem, bet praktiski nozīmē PRP lietošanas pārtraukšanu, kas būtu pretrunā arī ar Regulas Nr. 683/2008 pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Ne Komisija, kas ir atbildīga par sistēmas drošību, ne Padome, kas ir atbildīga par Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP īstenošanu, ne vēl jo mazāk dalībvalstis nevar nopietni plānot PRP lietošanu, kamēr nav izveidota iepriekšēja sistēma, lai garantētu augstu lietojuma drošības līmeni,- dalībvalstis neveic PRP lietotāju uzraudzību. Arī šis risinājums neatbilstu PRP nepieciešamajam augstajam drošības līmenim. Tas nav iespējams, ņemot vērā jautājuma jutīgumu, jo tas var ietekmēt dalībvalstu un Eiropas Savienības drošības politiku,- pilnībā centralizēta pārvaldība Eiropas Savienības līmenī attiecībā uz visiem atļauju piešķiršanas, apstiprināšanas un uzraudzības standartiem un procedūrām, kas saistītas ar piekļuves nosacījumiem PRP, īpaši attiecībā uz uztvērēju ražošanu un piekļuves atslēgu izplatīšanu. Šim risinājumam būtu negatīva ietekme uz to tirgu attīstību, kuri saistīti ar PRP lietošanu, kā arī tas būtu pretrunā ar subsidiaritātes principu. Patlaban Eiropas Savienības rīcībā nav tādu tehnisko kompetenču, kas nepieciešamas, lai tā saviem spēkiem varētu nodrošināt šāda veida centralizēto pārvaldību, pat ja tā laika gaitā gūtu zināšanas par apstiprināšanu Eiropas GNSS aģentūras darbības rezultātā. Šobrīd minētās kompetences, īpaši attiecībā uz kriptogrāfijas elementiem, ir koncentrētas atsevišķās dalībvalstīs. Vēl Savienības rīcībā nav instrumentu, kas nodrošinātu PRP uztvērēju ražošanas pārvaldību un centralizētu kontroli, jo tā ir daļēji rūpnieciska darbība, kuru dalībvalstis nevar veikt attiecībā uz drošības aspektiem,- gluži pretējs risinājums, kas ietver to pašu elementu pilnībā decentralizētu pārvaldību dalībvalstu līmenī. Arī šis risinājums tika noraidīts, jo tas neļauj bez grūtībām noteikt visām dalībvalstīm kopējus minimuma standartus un nodrošināt šādu standartu ievērošanu vienādā līmenī visās dalībvalstīs. Līdz ar to Eiropas Savienības iestāžu pienākums ir noteikt kopējus standartus un uzraudzīt to ievērošanu.Izvēlētais risinājums pilnībā nodrošina tādas sistēmas ieviešanu, kurā ir maksimāli efektīvi apvienota centralizēta atsevišķu elementu pārvaldība Savienības līmenī gadījumos, kad šāda centralizācija ir gan iespējama, gan vēlama, un decentralizēta citu elementu pārvaldība gadījumos, kad, pat ja infrastruktūra pieder Eiropas Savienībai, dalībvalstis ir piemērotākas dalībnieces pozitīva rezultāta panākšanai.C. IETEKME UZ DALĪBVALSTĪM UN CITĀM IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀMLēmums, uz ko attiecas šis priekšlikums, var ietekmēt dalībvalstis, Eiropas Savienības iestādes, starptautiskās organizācijas un trešās valstis, kā arī rūpniecības uzņēmumus.Galvenokārt attiecībā uz dalībvalstīm, kuras būtībā visvairāk skar PRP izmantošana un kuras ir visvairāk ieinteresētas šādā izmantošanā, ir jāuzsver, ka lēmums ietekmēs tikai tās dalībvalstis, kas vēlēsies izmantot PRP, un tas ne mazākajā mērā neietekmēs, tostarp finansiālā ziņā, dalībvalstis, kuras nevēlēsies šo pakalpojumu izmantot. Dalībvalstij, kas vēlēsies izmantot PRP, būs jānosaka “atbildīgā PRP iestāde”, kas pārvaldīs lietotājus, iespējams, uzņemsies PRP uztvērēju ražošanu un attiecīgā gadījumā uzraudzīs PRP uztvērēju ražošanas atbilstību kopējiem standartiem tās teritorijā. Jāpiebilst, ka “atbildīgās PRP iestādes” pienākumus var pildīt dalībvalstī jau esoša struktūra.Lai novērtētu dalībvalstu vajadzības attiecībā uz PRP lietošanu, Komisija 2008. gadā tām nosūtīja anketu. Anketā sniegtās atbildes, kas neuzliek dalībvalstīm nekādas saistības, ir apkopotas divās tabulās tālāk tekstā (nenorādītās dalībvalstis uz jautājumiem neatbildēja).[pic][pic]Ir jāuzsver, ka lai gan dažādie iespējamie PRP lietojumi tiek atstāti dalībvalstu ziņā, minēto dalībvalstu pieprasījumi šajā jomā tiks apmierināti tikai tad, ja tie atbildīs noteiktajiem minimuma drošības standartiem. Tādējādi attiecībā uz tiem dalībvalstu pieprasījumiem, kas neatbilst vai nepietiekami atbilst šiem standartiem, PRP nevarēs nodrošināt, taču šādiem pieprasījumiem varēs izmantot atklātu pakalpojumu, kas piedāvā līdzvērtīgu veiktspēju precizitātes ziņā.Attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm tiesību aktā noteikti tādi paši lietošanas ierobežojumi kā dalībvalstīm. Ja vispārējos principos, par kuriem ar dalībvalstīm tika panākta vienošanās diskusijās pirms priekšlikuma izstrādes, pilnībā atļauti PRP “Eiropas Savienības” lietojumi, tad tie nozīmē arī visiem dalībniekiem identiskus piekļuves nosacījumus. Tāpēc attiecīgajām Eiropas Savienības iestādēm, proti, Padomei, Komisijai un vajadzības gadījumā Savienības aģentūrām, būs jāpieņem lēmums par to, vai un kādiem lietojumiem tās vēlas izmantot PRP. Turklāt Padome un Eiropas GNSS aģentūra tiek aicināta īpaši iesaistīties saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP.Attiecībā uz starptautiskām organizācijām un trešām valstīm PRP lietošanas ierobežojumi izriet no starptautiskiem nolīgumiem, kas tām sākotnēji jānoslēdz ar Eiropas Savienību, ja tās vēlas piekļūt minētajam pakalpojumam. Turklāt tie būs vismaz tikpat ierobežojoši kā dalībvalstīm noteiktie ierobežojumi.Visbeidzot, attiecībā uz rūpniecības uzņēmumiem vispirms ir jānorāda, ka ar ierobežojošo standartu ievērošanu saistītie ierobežojumi attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas brīvprātīgi nolēmušas piedalīties konkursā par PRP uztvērēju izstrādi vai ražošanu. Turklāt, tā kā PRP ir jauns pakalpojums, kam iepriekš nav bijis šādu līdzvērtīgu pakalpojumu, tā ieviešanas ekonomiskā ietekme var būt tikai un vienīgi pozitīva, neraugoties uz ierobežojumiem, kas saistīti ar drošību.Vairākkārt notika apspriedes ar uzņēmumiem par PRP lietošanas nosacījumiem, jo īpaši veicot PACIFIC pētījumu Izpētes un tehnoloģiju attīstības sestās pamatprogrammas ietvaros. No tā izriet, ka uzņēmumi:- atzīst īpašās vajadzības attiecībā uz PRP drošību,- ir labvēlīgi noskaņoti pret plašu PRP lietojumu ar drošību saistītās jomās, īpaši aizsardzībā un policijas darbības jomā,- aizsardzības jomā uzsver nepieciešamību nodrošināt savietojamību ar GPS militāro signālu,- attiecībā uz policijas darbībām uzsver, ka ir lietderīgi kombinēt PRP uztvērēju lietošanu ar citām drošām telekomunikācijas metodēm,- uzskata par nepieciešamu nodrošināt iespēju eksportēt PRP uztvērējus uz tām trešām valstīm, kurām tiks atļauts kļūt par PRP dalībniekiem.Tiesību akta priekšlikumā nav ietverti elementi, kas būtu pretrunā ar uzņēmumu vēlmēm, pat ja tajā ir paredzēts stingrs regulējums, augsta drošības līmeņa garantija un PRP uztvērēju ražošanas un ekspluatācijas nosacījumi ieinteresētajām personām privātajā sektorā.D. PILNĪGA VIENPRĀTĪBAIepriekš tekstā jau bija norādīts, ka tiesību akta projekts ir ļoti rūpīga sagatavošanās darba rezultāts, kurā 2006. un 2007. gadā aktīvi bija iesaistījušās dažādas PRP ieinteresētās personas, jo īpaši dalībvalstis, kas būs galvenie minētā pakalpojuma dalībnieces.Kopš 2007. gada ir notikušas daudzas diskusijas dažādās par programmu un sistēmu drošību atbildīgās struktūrās, un tās ir apliecinājušas vienprātību, kas panākta par dažādiem projektā izvēlētajiem risinājumiem. Minētās struktūras, kuras veido dalībvalstu pārstāvji, galvenokārt ir Eiropas GNSS sistēmu drošības ekspertu grupa un darba apakšgrupa, kuru minētā ekspertu grupa izveidojusi īpaši darbam ar PRP.Ir jāatgādina, ka, ņemot vērā ar PRP lietošanu saistīto jautājumu jutīgo raksturu, tie attiecas ne tikai uz sistēmu drošību, bet arī uz pašu dalībvalstu drošību. Tāpēc, raugoties no politiskā un praktiskā viedokļa, nav pieļaujams, ka par izvēlētajiem risinājumiem nav panākta vienprātība dalībvalstu vidū. Vienotās rīcības 2004/552/KĀDP izmantošana, kuras pamatā ir vienprātības noteikums, turklāt ir īpaši paredzēta projekta 11. pantā attiecībā uz visiem gadījumiem, kuros var tikt mazināta Eiropas Savienības un tās dalībvalstu drošība.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIKomisijas priekšlikuma tiesiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants (bijušais Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 156. pants). Turklāt tas ir izstrādāts kā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma priekšlikums, jo tiesību akts ir paredzēts vienīgi dalībvalstīm.Tajā ir ietverti šādi galvenie pasākumi:- vispārējie principi attiecībā uz piekļuves nosacījumiem PRP, jo īpaši tas, ka PRP ir pieejams Padomei, Komisijai un dalībvalstīm neierobežotā un nepārtrauktā veidā jebkurā pasaules vietā un Eiropas Savienības aģentūru, trešo valstu un starptautisko organizāciju pienākums ir noslēgt nolīgumu par piekļuvi PRP,- pienākums PRP dalībniekiem izraudzīties “atbildīgo PRP iestādi”, kura pārvaldīs un kontrolēs PRP uztvērēju ražošanu, turēšanu īpašumā un lietošanu, kā arī noteiks kopējos minimuma standartus, kuriem atbildīgajām PRP iestādēm ir jāatbilst,- PRP uztvērēju ražošanas un drošības nosacījumu sistēmas izveide,- eksporta kontroles noteikumi, kontroles staciju sadalījums pasaulē un vienoto rīcību piemērošana “otrā pīlāra” ietvaros.Visbeidzot, pat ja tiesību aktam var būt ietekme uz ārpolitiku un kopējo drošību, tas ir jāpieņem saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību paredzētajām procedūrām, piemērojot Eiropas Kopienu Tiesas judikatūru, kas izriet no 2008. gada 20. maija sprieduma lietā C-91/05 (Eiropas Kopienu Komisija pret Eiropas Savienības Padomi), kuru dēvē arī par “Kājnieku ieročiem”.4. IETEKME UZ BUDŽETUKomisijas priekšlikumam nav tiešas ietekmes uz Eiropas Savienības budžetu; turklāt tas neiesaista Savienību jaunā politikā, un dažādās tajā pieminētās Savienības kontroles struktūras jau ir izveidotas saskaņā ar citiem tiesību aktiem.5. PAPILDU INFORMĀCIJAPRP ir pakalpojums, kura atsevišķi lietojumi var būt ļoti jutīgi politiskajā un stratēģiskajā ziņā. Tomēr Komisijas priekšlikumā nav paredzēts reglamentēt pašu PRP iespējamo lietojumu, bet tikai piekļuves nosacījumus šim pakalpojumam. Tāpēc priekšlikumam ir drīzāk tehnisks, nevis politisks raksturs.  2010/0282 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar piekļuves nosacījumiem publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6],rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulas (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un Galileo ) turpmāku īstenošanu[7] pielikumā ir paredzēts, ka Galileo programmas īpašie mērķi ir nodrošināt, lai sistēmas raidītos signālus varētu izmantot publiska regulēta pakalpojuma (turpmāk PRP) piedāvāšanai, kas pieejams vienīgi attiecīgo valdību pilnvarotiem lietotājiem, diskrētiem lietojumiem, kas prasa lielu pakalpojumu stabilitāti.2.  Transporta padome 2006. gada 12. oktobra sanāksmē pieņemtajos secinājumus aicina Komisiju aktīvi turpināt izstrādāt PRP piekļuves politiku, lai varētu īpaši noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis organizēs un vadīs lietotāju grupas, pamatojoties uz jau veiktajiem sagatavošanās darbiem, un lai līdz noteiktam datumam varētu iesniegt savus priekšlikumus Padomei apspriešanai un apstiprināšanai. Minētajos secinājumos Transporta padome atgādina, ka dalībvalstis varēs izvēlēties, vai izmantot PRP, un šā pakalpojuma ekspluatācijas izmaksas segs lietotāji, balstoties uz nekomerciāliem principiem.3.  Padome ir vairākkārt norādījusi, ka sistēma, kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu, ir civila sistēma, kas atrodas civilā kontrolē, t.i., tās īstenošana notiek saskaņā ar civilajiem standartiem, balstoties uz civilām prasībām un Savienības iestāžu kontrolē.4.  Dažādo Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu piedāvāto pakalpojumu vidū PRP ir vienlaikus visaizsargātākais un jutīgākais pakalpojums. Tam dalībniekiem ir jānodrošina pakalpojuma nepārtrauktība pat viskritiskākajās krīzes situācijās. Sekas, ko izraisa drošības noteikumu pārkāpšana minētā pakalpojuma lietošanas laikā, skar ne tikai konkrēto lietotāju, bet var ietekmēt arī citus lietotājus. Tāpēc, lietojot un pārvaldot PRP, dalībvalstīm ir jāuzņemas kopēja atbildība par Eiropas Savienības un pašu dalībvalstu drošību. Šajā kontekstā piekļuve PRP ir pieļaujama tikai noteiktām lietotāju grupām, kas tiek pastāvīgi uzraudzītas.5.  Tāpēc ir jānosaka piekļuves nosacījumi PRP un tā pārvaldības noteikumi, īpaši precizējot vispārējos principus attiecībā uz minēto piekļuvi, dažādo pārvaldības un kontroles struktūru funkcijas, ar uztvērēju ražošanu un drošību saistītos nosacījumus un eksporta kontroles sistēmu.6.  Attiecībā uz vispārējiem piekļuves PRP principiem jau minētā pakalpojuma mērķis, kā arī tā raksturīgās iezīmes liecina, ka to drīkst izmantot tikai Padome, Komisija, dalībvalstis, Savienības aģentūras un attiecīgi pilnvarotas starptautiskas organizācijas un ka Padomei, Komisijai un dalībvalstij tiek nodrošinātas diskrētas, neierobežotas un nepārtrauktas piekļuves iespējas jebkurā pasaules vietā. Turklāt katrai dalībvalstij ir jābūt spējīgai neatkarīgi izlemt, kuri būs pilnvarotie PRP lietotāji un attiecīgie lietojuma veidi, tostarp ar drošību saistīti lietojumi, saskaņā ar minimuma drošības standartiem.7.  Turklāt, lai veicinātu tādu Eiropas tehnoloģiju lietošanu pasaules mērogā, kuras paredzētas aizsargātiem valdības lietojumiem satelītu radionavigācijas jomā, ir jāparedz nosacījumi, saskaņā ar kuriem noteiktas dalībvalstis un starptautiskās organizācijas var izmantot PRP, galveno uzmanību visos gadījumos pievēršot drošības prasību ievērošanai.8.  Kopumā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jādara viss iespējamais, lai garantētu gan ar Galileo programmu izveidotās sistēmas, gan PRP tehnoloģiju un iekārtu drošumu un drošību, lai nepieļautu, ka PRP raidīto signālu izmanto nepilnvarotas fiziskās vai juridiskās personas, un kavētu ļaunprātīgu PRP izmantošanu pret tām.9.  Šajā saistībā dalībvalstīm ir jānosaka piemērojamo sankciju sistēma gadījumā, ja netiek ievēroti saskaņā ar šo lēmumu noteiktie pienākumi, un tām ir jāuzrauga minēto sankciju piemērošana. Sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.10.  Attiecībā uz pārvaldības un kontroles struktūrām vislabākais risinājums, lai nodrošinātu efektīvu PRP lietošanas pārvaldību, ir panākt, ka katrs dalībnieks izraugās “atbildīgo PRP iestādi” tā lietotāju pārvaldībai un kontrolei, tādējādi atvieglojot attiecības starp dažādām par drošību atbildīgajām personām un garantējot pastāvīgu lietotāju, īpaši valsts lietotāju, kopējo minimuma standartu ievērošanas kontroli. Jāņem vērā, ka atbildīgajai PRP iestādei nav noteikti jābūt saistītai ar konkrētu dalībvalsti un vairāki dažādi dalībnieki var izraudzīties kopīgu atbildīgo PRP iestādi.11.  Turklāt vienam no Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. panta a) apakšpunkta ii) apakšpunktā minētā drošības centra uzdevumiem jābūt nodrošināt tehnisko saskarni starp dažādām par PRP drošību atbildīgajām personām.12.  Arī Padome tiek aicināta iesaistīties PRP pārvaldībā, piemērojot Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību [8], no vienas puses, un apstiprinot starptautiskus nolīgumus, kas pilnvaro trešo valsti vai starptautisku organizāciju izmantot PRP, no otras puses.13.  Attiecībā uz uztvērēju ražošanu un drošību saskaņā ar drošības prasībām šo uzdevumu var uzticēt tikai dalībvalstij, kas izmanto PRP, vai uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kas izmanto PRP. Turklāt struktūrai, kas ražo uztvērējus, iepriekš ir jāsaņem attiecīgs pilnvarojums Eiropas GNSS aģentūrā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. xxx/2010[9], un jāievēro šīs aģentūras ietvaros izveidotās apstiprināšanas iestādes izstrādātie noteikumi. Atbildīgo PRP iestāžu pienākums ir pastāvīgi kontrolēt gan apstiprināšanas standartu ievērošanu, kurus izdevusi minētā apstiprināšanas iestāde, gan īpašas tehniskās prasības, kas izriet no kopējiem minimuma standartiem.14.  Attiecībā uz eksporta kontroli ir jāierobežo ar PRP lietošanu saistīto iekārtu vai tehnoloģiju eksports no Eiropas Savienības, eksportējot to tikai uz trešām valstīm, kuras ir attiecīgi pilnvarotas piekļuvei PRP saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kas noslēgts ar Eiropas Savienību.15.  Komisijai ir jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai paredzētu noteikumus ar PRP saistītas klasificētas informācijas aizsardzībai.16.  Ņemot vērā to, ka dalībvalstīs nevar pietiekami labi sasniegt šā lēmuma mērķi, proti, noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstīm, Padomei, Komisijai, Savienības aģentūrām un starptautiskajām organizācijām tiek nodrošināta piekļuve PRP, un to, ka paredzētās rīcības mēroga dēļ šo mērķi var sekmīgāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Turklāt saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā ir paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsPriekšmetsŠajā lēmumā ir noteikti nosacījumi, saskaņā ar kuriem dalībvalstis, Padome, Komisija, Savienības aģentūras un starptautiskās organizācijas var piekļūt publiskam regulētam pakalpojumam (turpmāk PRP), ko piedāvā globālā satelītu radionavigācijas sistēma ( GNSS ), kas izveidota saskaņā ar Galileo programmu.2. pantsVispārējie principi attiecībā uz piekļuvi PRP17.  PRP dalībnieki ir Padome, Komisija un dalībvalstis, kā arī attiecīgi pilnvarotas Savienības aģentūras, trešās valstis un starptautiskas organizācijas.18.  Padomei, Komisijai un dalībvalstīm ir neierobežota un nepārtraukta piekļuve PRP jebkurā pasaules vietā.19.  Padome, Komisija un katra dalībvalsts pieņem lēmumu par to, vai tā izmanto PRP.20.  PRP lietotāji ir fiziskas vai juridiskas personas, kuras PRP dalībnieki ir attiecīgi pilnvarojuši PRP uztvērēja turēšanai īpašumā vai lietošanai.21.  Padome un Komisija pieņem lēmumu par to savu pārstāvju kategorijām, kuriem ir tiesības turēt īpašumā vai lietot PRP uztvērēju, saskaņā ar 6. panta 6. punktā minētajiem minimuma tehniskajiem standartiem. Dalībvalsts, kas lieto PRP, var neatkarīgi pieņemt lēmumu par fizisko personu, kas uzturas tās teritorijā, un juridisko personu, kas veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, kategorijām, kurām ir tiesības turēt savā īpašumā vai lietot PRP uztvērēju, kā arī par tā lietojumiem saskaņā ar 6. panta 6. punktā minētajiem minimuma tehniskajiem standartiem. Šādi lietojumi var ietvert ar drošību saistītus lietojumus.22.  Savienības aģentūra drīkst izmantot PRP tikai saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti administratīvā nolīgumā, kas noslēgts starp Komisiju un minēto aģentūru.23.  Treša valsts vai starptautiska organizācija drīkst izmantot PRP tikai tādā gadījumā, ja ievēroti abi tālāk minētie priekšnoteikumi:24.  ir noslēgts drošības nolīgums starp Savienību, no vienas puses, un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, no otras puses, un25.  ir noslēgts nolīgums starp Savienību, no vienas puses, un minēto trešo valsti vai starptautisko organizāciju, no otras puses, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā paredzēto procedūru, un tajā ir noteikti PRP lietošanas nosacījumi un noteikumi, kas minētajai trešajai valstij vai starptautiskajai organizācijai ir jāievēro.3. pantsAr sistēmas darbību saistīta piekļuves atļaujaNeskarot 2. pantu un lai nodrošinātu labu sistēmas darbību, šādas personas drīkst piekļūt PRP tehnoloģijai un drīkst turēt īpašumā vai lietot PRP uztvērējus, ievērojot īpašus Komisijas noteiktus drošības noteikumus un stingri ievērojot Komisijas sniegtos norādījumus:-  Komisija, ja tā darbojas kā Galileo programmas pārvaldītāja,-  saskaņā ar Galileo programmu izveidotās sistēmas lietotāji stingrā saskaņā ar specifikācijām, kuras tiem jāievēro,-  Eiropas GNSS aģentūra, lai pildītu tai uzticētos uzdevumus,-  Eiropas Kosmosa aģentūra, tikai pētniecības, attīstības un infrastruktūras paplašināšanas vajadzībām.4. pantsKlasificētas informācijas aizsardzība26.  Dalībvalstis garantē ar PRP saistītas klasificētas informācijas aizsardzību.27.  Saskaņā ar 12., 13. un 14. pantu Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka noteikumus ar PRP saistītas klasificētas informācijas aizsardzībai, jo īpaši attiecībā uz nepieciešamību juridiskai vai fiziskai personai piekļūt klasificētai informācijai, lai pildītu tās funkcijas vai uzdevumu. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai par īpašiem noteikumiem, ko tā pieņem šā punkta īstenošanai.28.  Ja rodas aizdomas, ka ar PRP saistīti dati ir izpausti trešām personām, kurām nav piešķirta atļauja to saņemšanai, Komisija veic izmeklēšanu, informē Padomi un Parlamentu par izmeklēšanas rezultātiem un veic attiecīgus pasākumus, lai novērstu informācijas neatbilstošas izpaušanas sekas.5. pantsSankcijasDalībvalstis nosaka sankcijas, kuras piemēro, ja tiek pārkāpti valsts noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo lēmumu. Minētās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.6. pantsAtbildīgā PRP iestāde29.  Katrs PRP dalībnieks, kas izmanto PRP, izrauga struktūru, kas pazīstama kā atbildīgā PRP iestāde. Vairāki PRP dalībnieki var izraudzīt kopēju atbildīgo PRP iestādi.30.  Dalībvalsts izraudzītās atbildīgās PRP iestādes uzdevums ir pārvaldīt un kontrolēt to, kā fiziskas personas, kas uzturas minētās valsts teritorijā, un juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību šīs valsts teritorijā, ražo, tur īpašumā un lieto PRP uztvērējus.31.  Padomes, Komisijas, Savienības aģentūras vai starptautiskas organizācijas izraudzītas atbildīgās PRP iestādes uzdevums ir pārvaldīt un kontrolēt to, kā minēto iestāžu, aģentūru un organizāciju attiecīgās personas tur īpašumā un lieto PRP uztvērējus.32.  Tā kā Eiropas GNSS aģentūra nodrošina Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. panta a) apakšpunkta ii) apakšpunktā minētā drošības centra darbību (turpmāk drošības centrs), PRP dalībnieks var izraudzīt Eiropas GNSS aģentūru par atbildīgo PRP iestādi.33.  PRP uztvērēju turētāju un lietotāju piederību noteiktai kategorijai nosaka attiecīgā atbildīgā PRP iestāde. Atbildīgā PRP iestāde nosaka katras lietotāju kategorijas piekļuves tiesības PRP.34.  Atbildīgās PRP iestādes ievēro PRP uztvērēju turētāju, lietotāju un ražotāju pārvaldības un kontroles kopējos minimuma standartus. Minētie kopējie minimuma standarti ir apkopoti pielikumā. Saskaņā ar 12., 13. un 14. pantu Komisija, izmantojot deleģēto aktus, var izdarīt grozījumus visā šajā pielikumā vai tā daļā, lai ņemtu vērā programmas attīstības tendences, jo īpaši tehnoloģiju jomā, un izmaiņas attiecībā uz vajadzībām drošības jomā.35.  Komisija ar dalībvalstu un Eiropas GNSS aģentūras palīdzību nodrošina, ka atbildīgās PRP iestādes ievēro kopējos minimuma standartus, jo īpaši veicot revīzijas vai pārbaudes.36.  Ja atbildīgā PRP iestāde neievēro kopējos minimuma standartus, Komisija var pieprasīt, lai minētā iestāde izmantotu Eiropas GNSS aģentūras tehniskos līdzekļus.7. pantsDrošības centra lomaDrošības centrs nodrošina tehnisko saskarni starp atbildīgajām PRP iestādēm, Padomi, kas rīkojas saskaņā ar Vienoto rīcību 2004/552/KĀDP, un kontroles centriem. Tas informē Komisiju par jebkuru notikumu, kas var ietekmēt labu PRP darbību.8. pantsUztvērēju un drošības moduļu ražošana un drošība37.  Katra dalībvalsts, kas izmanto PRP, var vai nu pati nodrošināt PRP uztvērēju un ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu, vai uzticēt to uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura izmanto PRP. Padome vai Komisija var uzticēt PRP uztvērēju un ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu dalībvalstij, kas izmanto PRP, vai uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura izmanto PRP.38.  Pirmajā punktā minētās struktūras, kuras atbildīgas par PRP uztvērēju un ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu, šīs iekārtas drīkst ražot tikai pēc attiecīgas šim nolūkam paredzētas atļaujas saņemšanas no Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu drošības apstiprināšanas iestādes, kas izveidota Eiropas GNSS iestādes ietvaros. Iekārtu ražošanas atļaujām ir noteikts termiņš, un tās var atjaunot.39.  Pirmajā punktā minētās struktūras, kuras atbildīgas par PRP uztvērēju un ar tiem saistīto drošības moduļu ražošanu, ievēro gan Eiropas GNSS iestādes ietvaros izveidotās Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu drošības apstiprināšanas iestādes noteikumus, kas īpaši ietver drošības moduļu divkāršās novērtēšanas principu, gan 6. panta 6. punktā minētos kopējos minimuma standartus, ciktāl tās attiecas uz minēto struktūru darbību.40.  Atbildīgās PRP iestādes savas kompetences ietvaros nodrošina 3. punktā minēto noteikumu un standartu ievērošanu.41.  Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu drošības apstiprināšanas iestāde var jebkurā brīdī atsaukt 1. punktā minētās struktūras atļauju, kas tai piešķirta PRP un ar to saistīto drošības moduļu ražošanai, ja rodas aizdomas, ka tā neievēro 3. punktā paredzētos pasākumus.9. pantsEksporta kontroleAr PRP lietošanu saistīto iekārtu vai tehnoloģiju eksports ārpus Eiropas Savienības neatkarīgi no tā, vai minētās iekārtas vai tehnoloģijas ir vai nav minētas sarakstā, kas iekļauts I pielikumā Padomes 2009. gada 5. maija Regulā (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei[10], ir atļauts tikai saskaņā ar 2. panta 7. punktā minētajiem nolīgumiem vai saskaņā ar 10. pantā minētajiem atsauces staciju izvietošanas un darbības noteikumiem.10. pantsAtsauces stacijas, kurās atrodas PRP iekārtasTrešā valsts, kuras teritorijā ir uzstādīta atsauces stacija, kurā atrodas PRP iekārtas, un kura ietilpst saskaņā ar Galileo programmu izveidotajā sistēmā, nav uzskatāma par PRP dalībnieci tikai šā iemesla dēļ. Komisija kopā ar šo trešo valsti nosaka izvietošanas un darbības nosacījumus attiecībā uz atsauces staciju, kurā atrodas PRP iekārtas.11. pantsVienotās rīcības 2004/552/KĀDP piemērošanaVisos gadījumos, kad šā lēmuma piemērošana var apdraudēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību, piemēro Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP paredzētās procedūras.12. pantsDeleģēšanas izmantošana42.  Komisija ir pilnvarota pieņemt 4., 6. un 8. pantā paredzētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku.43.  Līdzko Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus gan Eiropas Parlamentam, gan Padomei.44.  Komisijai piešķirtajām pilnvarām pieņemt deleģētus aktus piemēro 13. un 14. pantu.13. pantsDeleģēšanas atsaukšana1. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā brīdī atsaukt 12. pantā paredzēto pilnvaru deleģēšanu.2. Iestāde, kas ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai tā vēlas atsaukt pilnvaru deleģēšanu, pietiekamā laika posmā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to cenšas informēt otru iestādi un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras varētu tikt atsauktas, kā arī minētās atsaukšanas iespējamo pamatojumu.3. Lēmums par atsaukšanu izbeidz to pilnvaru deleģēšanu, kuras precizētas minētajā lēmumā. Tas stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas norādīts minētajā lēmumā. Lēmums neietekmē jau pastāvošu deleģētu aktu spēkā esamību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .14. pantsIebildumi pret deleģētiem aktiem1. Eiropas Parlaments un Padome var izvirzīt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas datuma. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par vienu mēnesi.2. Ja pēc minētā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, nedz Padome nav izvirzījusi iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā šajā aktā noteiktā datumā. Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par nodomu neizvirzīt iebildumus.3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome izvirza iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izvirza iebildumus, sniedz to pamatojumu.15. pantsStāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .16. pantsAdresātiŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē, [..]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs  PielikumsKopējie minimuma standarti, kas jāievēro atbildīgajām PRP iestādēm attiecībā uz PRP uztvērēju turētāju, lietotāju un ražotāju pārvaldību un kontroli45.  Katrai atbildīgajai PRP iestādei ir darbības struktūra — platformas kontaktpunkts (PK), kas ir pastāvīgi saistīts ar drošības centru.46.  Katra atbildīgā PRP iestāde savas kompetences jomā veic šādus uzdevumus:47.  pārvalda PRP lietotājus, īpaši aptverot visus tehniskos un darbības aspektus, īpaši PRP uztvērēju drošības moduļu savietojamību,48.  pārvalda kriptogrāfijas atslēgas, īpaši to pasūtīšanu un piegādi,49.  uzrauga un pārvalda elektromagnētiskos traucējumus, kas ietekmē PRP sniegšanu,50.  pārvalda visus notikumus, kas ietekmē PRP drošību,51.  nodrošina balss un šifrētu datu apmaiņu, īpaši ar lietotājiem un drošības centru,52.  pārvalda saskarnes ar PRP lietotājiem.53.  Katra atbildīgā PRP iestāde izstrādā detalizētas ekspluatācijas prasības, kas nodrošina efektīvu šā lēmuma piemērošanu, īpaši attiecībā uz dažādām lietotāju kategorijām.54.  Katras atbildīgās PRP iestādes rīcībā ir līdzekļi, kas ļauj konstatēt, atrast, mazināt vai neitralizēt jebkādus elektromagnētiskus traucējumus, īpaši trokšņus vai pasīvus traucējumus, kas tiks uzskatīti par draudiem sistēmai vai tās pakalpojumiem.55.  Katra atbildīgā PRP iestāde pastāvīgi informē drošības centru par lietotāju kategorijām atbilstoši tās kompetencei, kā arī par drošības moduļiem, kas saistīti ar katru kategoriju.56.  Uzzinot par netīšu negadījumu, kas ietekmē PRP drošību, piemēram, uztvērēja zādzību vai nozaudēšanu, katra atbildīgā PRP iestāde veic pasākumus, kas ļauj noteikt un novērst šādu negadījumu, un ziņo par to drošības centram.57.  Atbildīgās PRP iestādes novērtē riskus, kas saistīti ar uzdevumu izpildi, un veic attiecīgus koriģējošus un preventīvus pasākumus.58.  Attiecībā uz PRP uztvērēju vai drošības moduļu ražošanu atbildīgās PRP iestādes atsaucas uz tehniskajiem nosacījumiem un procedūrām, kas detalizēti ir izklāstīti šādos dokumentos:59.  PRP uztvērēja drošības prasības ( SSRS-PRS );60.  PRP uztvērēju savstarpēja savienojuma drošības prasības ( SSIRS-PRS );61.  PRP uztvērēju darbības koncepcija ( Conops-PRS );62.  operatīvās procedūras aizsargātu PRP uztvērēju ekspluatācijai ( Secops-PRS );63.  PRP drošības moduļa aizsardzības profils ( PP-PRS-SM ).64.  Atbildīgā PRP iestāde drīkst veikt izmaiņas programmatūrā vai drošības moduļa elektroniskajās ķēdēs tikai pēc tam, kad tā ir saņēmusi iepriekšēju drošības centra piekrišanu.[1] OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp. Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu ( EGNOS un Galileo ) turpmāku īstenošanu.[2] OV L 246, 20.7.2004., 30. lpp. Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienotā rīcība 2004/552/KĀDP par Eiropas pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību.[3] OV L 138, 21.5.2002., 1. lpp. Padomes 2002. gada 21. maija Regula (EK) Nr. 876/2002, ar ko izveido kopuzņēmumu „ Galileo ”.[4] OV L 101, 21.4.2009., 22. lpp. Komisijas 2009. gada 20. aprīļa Lēmums par Eiropas GNSS sistēmu drošības ekspertu grupas izveidi.[5] OV C, [..], […] lpp.[6] OV C, [..], […] lpp.[7] OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.[8] OV L 246, 20.7.2004., 30. lpp.[9] OV L xxx, aa.bb.2010., tt. lpp.[10] OV L 134, 29.05.2009., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0754

Priekšlikums Padomes lēmums par neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) ar ģenētiski modificētu ziedu krāsu laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK  /* COM/2008/0754 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 18.11.2008COM(2008) 754 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) ar ģenētiski modificētu ziedu krāsu laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 13. pantu Nīderlandes kompetentās iestādes 2006. gada oktobrī saņēma Melburnas (Austrālijā) uzņēmuma „Florigene Ltd” paziņojumu par ģenētiski modificētu neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) laišanu tirgū.2. Paziņojums attiecas uz Dianthus caryophyllus L., līnijas 123.8.12 neļķēm līdzīgi, kā tas ir par citu šādu neļķu importu, izplatīšanu un mazumtirdzniecību.3. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 14. pantā minēto procedūru Nīderlandes kompetentā iestāde sagatavoja novērtējuma ziņojumu, kurā secināts, ka ģenētiski modificētas neļķes ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) būtu jālaiž tirgū importam, izplatīšanai un mazumtirdzniecībai līdzīgi kā citas neļķes.4. Komisija nosūtīja novērtējuma ziņojumu visām pārējām dalībvalstīm, dažas no tām izvirzīja un uzturēja iebildumus pret produkta laišanu tirgū, par iemeslu minot tā monitoringa plānu, alerģisko iedarbību, toksiskumu un produkta atklāšanas metodi.5. Ņemot vērā šos iebildumus, konsultējās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA), kas 2008. gada martā sniedza atzinumu, kurā secināts, ka, ņemot vērā visus pierādījumus, ģenētiski modificētu neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) grieztu ziedu lietošana dekoratīviem mērķiem nevarētu negatīvi ietekmēt cilvēka vai dzīvnieku veselību vai vidi. EFSA konstatēja arī to, ka piekrišanas prasītāja iesniegtais monitoringa plāns ir neļķu paredzētajam lietojumam atbilstošs.6. Tādējādi saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 18. pantu Komisijai ir jāpieņem lēmums atbilstīgi procedūrai, kas noteikta minētās direktīvas 30. panta 2. punktā, uz kuru attiecas Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pants, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.7. Veicamo pasākumu projekts saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 2. punktu atzinuma saņemšanai tika iesniegts Komitejai, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 30. pantu.8. Komiteja, ar kuru apspriedās 2008. gada 15. septembrī, nav sniegusi atzinumu. Tāpēc un atbilstoši Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 4. punktam Komisijai tūlīt jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem un jāinformē Eiropas Parlaments. Eiropas Parlaments var pieņemt nostāju saskaņā ar iepriekš minētā lēmuma 8. pantu.9. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzēts, ka Padome, ņemot vērā visas šādas nostājas, attiecīgā gadījumā ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt lēmumu par priekšlikumu trīs mēnešu laikā atbilstīgi Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 2. punktam. Ja trīs mēnešu laikā Padome ar kvalificētu balsu vairākumu ir norādījusi, ka tā iebilst pret priekšlikumu, Komisija to izskata atkārtoti; ja minētā termiņa beigās Padome nav pieņēmusi ierosināto īstenošanas aktu vai nav norādījusi savus iebildumus, tad ierosināto īstenošanas tiesību aktu pieņem Komisija.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) ar ģenētiski modificētu ziedu krāsu laišanu tirgū saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[1] un jo īpaši tās 18. panta 1. punkta pirmo daļu,apspriedusies ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi,tā kā:1. Saskaņā ar Direktīvu 2001/18/EK produktu, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem vai ģenētiski modificētu organismu kombinācijām vai satur tos, laiž tirgū, iepriekš saņemot rakstisku atļauju no dalībvalsts kompetentās iestādes, kurai saskaņā ar minētajā direktīvā paredzēto procedūru ir iesniegts paziņojums par šā produkta laišanu tirgū.2. Uzņēmums „Florigene Ltd” no Melburnas Austrālijā kompetentajai iestādei Nīderlandē 2007. gada martā paziņojis par ģenētiski modificētu neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) laišanu tirgū.3. Paziņojums attiecas uz Dianthus caryophyllus L., līnijas 123.8.12 neļķēm līdzīgi, kā tas ir par citu šādu neļķu importu, izplatīšanu un mazumtirdzniecību4. Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 14. pantu Nīderlandes kompetentā iestāde ir sagatavojusi novērtējuma ziņojumu, kas iesniegts Komisijai un pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Novērtējuma ziņojumā secināts, ka nav konstatēti iemesli, kuru dēļ būtu jāliedz piekrišana ģenētiski modificētu neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) grieztu ziedu laišanai tirgū dekoratīviem mērķiem, ja vien ir ievēroti īpaši nosacījumi.5. Pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes iebilda pret šā produkta laišanu tirgū.6. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (turpmāk „EFSA”) 2008. gada 12. martā sniedza atzinumu[2] (publicēts 2008. gada 26. maijā), kurā secināts, ka, ņemot vērā visas saņemtās liecības, ģenētiski modificētu neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) grieztu ziedu lietošana dekoratīviem mērķiem nevarētu negatīvi ietekmēt cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi. EFSA konstatēja arī to, ka paziņotāja iesniegtais monitoringa plāns ir neļķu paredzētajam lietojumam atbilstošs.7. Izskatot pilno paziņojumu, paziņotāja sniegto papildu informāciju, dalībvalstu paustos konkrētos iebildumus un EFSA atzinumu, nav iemeslu uzskatīt, ka ģenētiski modificētu neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) grieztu ziedu laišana tirgū lietošanai dekoratīviem mērķiem negatīvi ietekmēs cilvēku vai dzīvnieku veselību vai vidi.8. Ģenētiski modificētām neļķēm ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) jāpiešķir identifikācijas numurs atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulai (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[3], un atbilstīgi Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulai (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[4].9. Ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes atzinumu, paredzētajam lietojumam nav vajadzīgi īpaši nosacījumi, kas attiecas uz rīcību ar šo produktu vai tā iepakojumu, kā arī ekosistēmu, vides vai ģeogrāfisko apgabalu īpašu aizsardzību.10. Marķējumā, uz etiķetes vai pavaddokumentā jāiekļauj norāde operatoru un gala lietotāju informēšanai par to, ka neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnijas 123.8.12) grieztus ziedus nedrīkst izmantot ne cilvēku pārtikai, ne dzīvnieku barošanai, ne audzēšanai.11. Direktīvas 2001/18/EK III pielikuma B.D.12. punktā paredzētā atklāšanas metode attiecībā uz Dianthus caryophyllus L. līniju 123.8.12 ir vienā laboratorijā — Kopienas references laboratorijā, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003[5] — verificēta, testēta un validēta 2008. gada janvārī.12. Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 30. panta 1. punktu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants PiekrišanaNīderlandes kompetentā iestāde dod rakstveida piekrišanu saskaņā ar šo lēmumu laist tirgū 2. pantā aprakstīto produktu, par ko paziņojis uzņēmums „Florigene Ltd” no Melburnas Austrālijā (atsauces numurs C/NL/06/01).Saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK 19. panta 3. punktu rakstveida piekrišanā nepārprotami jānorāda atļaujas nosacījumi, kas izklāstīti 3. un 4. pantā.2. pantsProdukts1. Ģenētiski modificētie organismi, ko paredzēts laist tirgū kā produktus, turpmāk „produkts”, ir neļķu ( Dianthus caryophyllus L.) griezti ziedi ar modificētu zieda krāsu, kas iegūti no Dianthus caryophyllus L. šūnu kultūras un transformēti ar Agrobacterium tumefaciens celmu AGL0, izmantojot vektoru pCGP1991, tādējādi iegūstot līniju 123.8.12.Produkts satur turpmāk minētās DNS sekvences trijās kasetēs.a) 1. kasetePetūnijas gēns dfr no Petunia X Hybrida , kas kodē dihidroflavonola-4-reduktāzi (DFR), galvenais enzīms antocianīna biosintēzes procesā. Dfr gēnu kontrolē paša promoters un terminators.b) 2. kasetePromoters no lauvmutītes gēna, kas kodē čalkona sintāzi, petūnijas flavonoīda 3'5' hidroksilāzes (F3'5'H) komplementārā DNS (kDNS), galvenais enzīms antocianīna biosintēzes procesā; terminators no petūnijas gēna, kas kodē fosfolipīdu pārneses proteīna homologu.Vienlaicīga dfr un f3’5’h gēnu ekspresija neļķēs izmaina flavonoīdu sintēzi ziedos, kā rezultātā notiek zilā pigmenta delfinidīna veidošanās.c) 3. kaseteZiedkāpostu mozaīkas vīrusa 35S promoters, netranslēts rajons no kDNS, kas atbilst petūnijas gēnam, kas kodē hlorofilu a/b saistošo proteīnu-5; mutantu acetolaktāta sintāzes proteīnu (ALS) kodējošs SuRB (als) gēns, kas iegūts no Nicotiana tabacum un piešķir sulfonilurīnvielas iedarbības panesamību, kopā ar šā gēna terminatoru.Šis gēns tika izmantots in vitro selekcijai.2. Šī piekrišana attiecas uz ģenētiski modificēto neļķu ( Dianthus caryophyllus L., līnija 123.8.12) pēcnācējiem, kas iegūti veģetatīvās pavairošanas ceļā.3. pantsNosacījumi laišanai tirgūProduktu var izmantot tikai dekoratīviem mērķiem, un audzēšana nav atļauta. Produktu var laist tirgū, ievērojot šādus nosacījumus:(a) piekrišana ir spēkā 10 gadus, sākot no piekrišanas izdošanas dienas;(b) produkta unikālais identifikators ir FLO-4Ø689-6;(c) neskarot Direktīvas 2001/18/EK 25. pantu, metodika produkta atklāšanai un identifikācijai, tostarp metodoloģijas specifiskumu apliecinoši eksperimentālie dati, ko validējusi Kopienas references laboratorija, ir publiski pieejami vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu;(d) neskarot Direktīvas 2001/18/EK 25. pantu, piekrišanas saņēmējs dalībvalstu kompetentajām iestādēm un pārbaudes dienestiem, kā arī Kopienas kontroles laboratorijām pēc pieprasījuma nodrošina piekļuvi produkta pozitīviem un negatīviem kontrolparaugiem vai tā ģenētiskajam materiālam, vai standartmateriāliem;(e) produkta marķējumā vai tā pavaddokumentos jābūt norādei: „Šis produkts ir ģenētiski modificēts organisms” vai „Šis produkts ir ģenētiski modificētas neļķes”, kā arī vārdiem „nav paredzēts lietošanai cilvēka pārtikā vai dzīvnieku barībā, nav paredzēts audzēšanai”.4. pantsMonitorings1. Piekrišanas spēkā esības laikā tās saņēmējs nodrošina, ka tiek izmantots un īstenots paziņojumā norādītais monitoringa plāns, kurā ietilpst vispārējais uzraudzības plāns, lai pārbaudītu, vai rīcība ar 2. panta 1. punktā minēto produktu vai tā izmantošana nerada kaitīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi.2. Piekrišanas saņēmējs tieši informē uzņēmējus un lietotājus par produkta nekaitīgumu un drošumu, tā vispārējām īpašībām, kā arī par monitoringa nosacījumiem, tostarp par piemērotiem pasākumiem, kas jāveic, ja notiek tā nejauša audzēšana.3. Piekrišanas saņēmējs iesniedz Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm gada pārskatus par visu monitoringa pasākumu rezultātiem. Pirmo gada pārskatu iesniedz vienu gadu pēc galīgās piekrišanas piešķiršanas.4. Neskarot Direktīvas 2001/18/EK 20. pantu, ņemot vērā monitoringa pasākumu rezultātus, paziņoto monitoringa plānu vajadzības gadījumā pārskata piekrišanas saņēmējs, saskaņojot ar Komisiju un tās dalībvalsts kompetento iestādi, kas saņēmusi sākotnējo paziņojumu, un/vai tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņēmusi sākotnējo paziņojumu, saskaņojot ar Komisiju. Priekšlikumus pārskatītajam monitoringa plānam iesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm.5. Piekrišanas saņēmējs sniedz apliecinājumus Komisijai un dalībvalstu kompetentajām iestādēm par to, kaa) esošie monitoringa tīkli, pie kuriem pieder arī botānisko novērojumu tīkls un augu aizsardzības dienesti, apkopo informāciju, kas attiecas uz minēto produktu monitoringu, kā norādīts paziņojumā sniegtajā monitoringa plānā; unb) šā punkta a) apakšpunktā minētie monitoringa tīkli ir piekrituši sniegt minēto informāciju atļaujas turētājam pirms monitoringa rezultātu pārskatu iesniegšanas dienas Komisijai un dalībvalstu kompetentām iestādēm saskaņā ar 3. punktu.5. pantsAdresātsŠis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1830/2003 (OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.).[2] The EFSA Journal (2008) 662, 1.-21. lpp., "Opinion of the Scientific Panel on Genetically Modified Organisms on a request from the Commission related to the notification (Reference C/NL/06/01) for the placing on the market of the genetically modified carnation Moonacqua 123.8.12 with a modified colour, for import of cut flowers for ornamental use, under Part C of Directive 2001/18/EC from Florigene".[3] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[4] OV L 10, 16.01.2004., 5.–10. lpp.[5] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1981/2006 (OV L 368, 23.12.2006., 99. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.6.2017
            COM(2017) 263 final
            2017/0108(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka vienkāršotu procedūru Savienības nostājas noteikšanai Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Starptautiskais 2005. gada nolīgums par olīveļļu un galda olīvām
                  1
               , kura darbības termiņš beidzās 2014. gada 31. decembrī, ir ticis pagarināts līdz 2015. gada 31. decembrim. Saskaņā ar tā 47. panta 3. punktu tas palika spēkā, kamēr nebija stājies spēkā jaunais nolīgums.

               Padome 2013. gada 19. novembrī piešķīra Komisijai pilnvaras Savienības vārdā uzsākt sarunas, lai noslēgtu jaunu starptautisku nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām.

               Saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas konferenci, kas 2015. gada 5.–9. oktobrī Nāciju pilī, Ženēvā, sanāca, lai risinātu sarunas par jaunu nolīgumu, ar ko jāaizstāj 2005. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām, Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 24 dalībvalstu pārstāvji un divas starpvaldību organizācijas sagatavoja jaunā nolīguma tekstu.

               Nolīguma teksts, par ko risināja sarunas, apspriežoties ar Preču jautājumu darba grupu (PROBA), atbilst Padomes pieņemtajām sarunu norādēm.

               Saskaņā ar Padomes 2016. gada 10. oktobra Lēmumu (ES) 2016/1892
                  2
                2015. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām, ņemot vērā tā noslēgšanu pēcāk, Savienības vārdā ir parakstīts 2016. gada 28. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnē Ņujorkā.

               Jaunais nolīgums saskaņā ar tā 31. panta 2. punktu ir stājies spēkā pagaidu kārtā 2017. gada 1. janvārī un apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) [2017/…]
                  3
               .

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu, ir jāpieņem ar Padomes lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma.

               Ar nolīgumu izveido lēmumpieņemšanas struktūru, ko sauc par “Dalībnieku padomi” un kas īsteno visas pilnvaras un veic visus vajadzīgos uzdevumus minētā nolīguma mērķu sasniegšanai. Lai atvieglotu Dalībnieku padomei lēmumu pieņemšanu un nodrošinātu nolīguma efektīvu darbību, būtu jānosaka vispārīgie principi, kas regulē Savienības nostāju, kā arī vienkāršota iekšējā procedūra Savienības nostājas noteikšanai Dalībnieku padomē attiecībā uz konkrētiem lēmumiem, kam ir juridisks spēks un kas negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               2.PRIEKŠLIKUMS

               Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija ierosina, ka Padome paredz vienkāršotu procedūru, kas ļauj Komisijai izstrādāt sīkāk tādu vai citādu nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Dalībnieku padomē attiecībā uz konkrētiem lēmumiem, kam ir juridisks spēks un kas negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Pielikumā paredzēti izpildāmie nosacījumi un procedūra, kas Komisijai jāpiemēro. Savienības nostāju attiecībā uz Dalībnieku padomes lēmumiem, kam ir juridisks spēks un kam vienkāršotās procedūras piemērošana nav paredzēta pielikumā, noteiks Eiropas Savienības Padome.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis vienkāršotās procedūras priekšlikums budžetu neietekmē.

               2017/0108 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka vienkāršotu procedūru Savienības nostājas noteikšanai Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2013. gada 19. novembrī piešķīra Komisijai pilnvaras Savienības vārdā uzsākt sarunas, lai noslēgtu jaunu starptautisku nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām
                  4
               .

               (2)Tekstu jaunajam starptautiskajam nolīgumam par olīveļļu un galda olīvām 2015. gada 9. oktobrī ir pieņēmuši Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 24 dalībvalstu pārstāvji un divas starpvaldību organizācijas, tiekoties Apvienoto Nāciju Organizācijas konferencē, lai risinātu sarunas par jaunu nolīgumu, ar ko jāaizstāj 2005. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām.

               (3)Saskaņā ar Padomes 2016. gada 10. oktobra Lēmumu (ES) 2016/1892
                  5
                2015. gada Starptautiskais nolīgums par olīveļļu un galda olīvām (turpmāk “nolīgums”), ņemot vērā tā noslēgšanu pēcāk, Savienības vārdā ir parakstīts 2016. gada 28. novembrī Apvienoto Nāciju Organizācijas mītnē Ņujorkā.

               (4)Nolīgums 2017. gada 1. janvārī ir stājies spēkā pagaidu kārtā saskaņā ar tā 31. panta 2. punktu, un ir apstiprināts ar Padomes Lēmumu (ES) [2017/…]
                  6
               .

               (5)Lai atvieglotu Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomei (“Dalībnieku padome”) lēmumu pieņemšanu un nodrošinātu nolīguma efektīvu darbību, būtu jānosaka vispārīgie principi, kas regulē Savienības nostāju, kā arī vienkāršota iekšējā procedūra Savienības nostājas sīkākai noteikšanai Dalībnieku padomē attiecībā uz konkrētiem lēmumiem, kam ir juridisks spēks un kas negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               (6)Lai varētu izmantot dalībvalstu zināšanas un lai nodrošinātu maksimālu saskaņotību starp Dalībnieku padomes lēmumiem un Savienības noteikumiem, kas pēc Dalībnieku padomes lēmumiem tiks pieņemti ar deleģēto aktu vai īstenošanas aktu, Komisijai saistībā ar vienkāršoto procedūru būtu jāsaņem palīdzība no dalībvalstu pārstāvjiem, kam jau no sagatavošanas sākuma būtu jābūt informētiem par nostāju, kuru Komisija plāno ieņemt Savienības vārdā. Attiecībā uz olīveļļas vai galda olīvu starptautiskajai tirdzniecībai piemērojamajiem standartiem un starptautisko garantiju apzīmējumu, ko lieto, lai ievērotu Starptautiskās Olīvu padomes starptautiskos standartus, būtu jāparedz, ka tad, ja vairākas dalībvalstis, kuru skaits atbilst Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā noteiktajam bloķējošajam mazākumam, iebilst pret Komisijas plānoto nostāju, vienkāršoto procedūru vairs nepiemēro. Šādā gadījumā Komisijai vajadzētu iesniegt Padomes lēmuma priekšlikumu saskaņā ar Līguma 218. panta 9. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ja Dalībnieku padome, kas izveidota ar nolīgumu, tiek aicināta pieņemt lēmumus par jautājumiem, kuri uzskaitīti pielikuma A daļas 2. un 3. punktā, Savienības nostāju nosaka saskaņā ar pielikuma A daļā minētajiem vispārīgajiem principiem, un Komisija to izstrādā sīkāk, ievērojot pielikuma B daļā norādītos nosacījumus un procedūru.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               To piemēro līdz 2026. gada 31. decembrim.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 302, 19.11.2005., 47. lpp.

                     (2)
                  Padomes 2016. gada 10. oktobra Lēmums (ES) 2016/1892 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 193, 28.10.2016., 2. lpp.).

                     (3)
                  Padomes […] Lēmums [2017/...] par to, lai noslēgtu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām [OV….].

                     (4)
                  COM(2013) 646 final, 19.9.2013.

                     (5)
                  Padomes 2016. gada 10. oktobra Lēmums (ES) 2016/1892 par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām (OV L 293, 28.10.2016., 2. lpp.).

                     (6)
                  Padomes […] Lēmums (ES) [2017/…] par to, lai noslēgtu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām [OV….].

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.6.2017
            COM(2017) 263 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums
            Padomes Lēmumam par to, lai noslēgtu 2015. gada Starptautisko nolīgumu par olīveļļu un galda olīvām

               PIELIKUMS

               A. Vispārīgie principi, kas regulē Savienības nostāju attiecībā uz 1. pantā minētajiem Dalībnieku padomes lēmumu projektiem.

               1.
                     Attiecībā uz Dalībnieku padomes lēmumu projektiem, kas minēti 2. un 3. punktā, Savienības nostājai būtu jābūt formulētai tā, lai šie lēmumi:

               a)
                     būtu Savienības interesēs;

               b)
                     kalpotu mērķiem, ko Savienība tiecas sasniegt saskaņā ar savu tirdzniecības politiku;

               c)
                     nebūtu pretrunā Savienības tiesībām un starptautiskajām tiesībām un jo īpaši nebūtu pretrunā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr 1308/2013
                  1
               , un neskartu Komisijas pilnvaras ar deleģētu aktu vai īstenošanas aktu pielāgot Savienības noteikumus Dalībnieku padomes pieņemtajiem lēmumiem.

               2.Ja Dalībnieku padomes lēmumu projekti attiecas uz 2.1. punktā uzskaitītajiem jautājumiem, Savienības nostāja atbilst 2.2. punktam.

               2.1. Attiecīgie jautājumi:

               a)
                     dalībnieku starptautiskajā tirdzniecībā piemērojamu standartu noteikšana kvalitātes un tīrības kritēriju jomā saskaņā ar nolīguma 20. panta 3. punktu;

               b)
                     starptautisko garantiju apzīmējuma lietošana, nodrošinot Starptautiskās Olīvu padomes starptautisko standartu ievērošanu saskaņā ar nolīguma 21. pantu.

               2.2. Savienības nostāja:

               a)
                     cenšas uzlabot un standartizēt dalībnieku valstu tiesību aktus un starptautiskos noteikumus par olīvu produktu fizikāli ķīmiskajām un organoleptiskajām īpašībām, ņemot vērā ražotāju, tirgotāju un patērētāju intereses;

               b)
                     atspoguļo olīvkopības nozares tehnisko attīstību un pētniecību, kuras mērķis ir uzlabot ķīmiskās analīzes un organoleptiskās novērtēšanas metodes;

               c)
                     palīdz uzlabot olīvu produktu kvalitāti;

               d)
                     vairās likt šķēršļus inovācijai;

               e)
                     kalpo visu dalībnieku kopējām interesēm.

               3.Ja Dalībnieku padomes lēmumu projekti attiecas uz 3.1. punktā uzskaitītajiem jautājumiem, Savienības nostāja atbilst 3.2. punktam.

               3.1. Attiecīgie jautājumi:

               a)
                     Starptautiskās Olīvu padomes darbībai vajadzīgo noteikumu pieņemšana un grozīšana, kas paredzēta nolīguma 7. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) , ii) un iii) punktā, 13. panta 4. punktā un 21. pantā;

               b)
                     balsošanas un dalībnieku pārstāvības procedūru piemērošana dalības maksas nenokārtošanas gadījumā, kā paredzēts nolīguma 10. panta 5. punktā, kā arī jebkāda lēmuma pieņemšana, kas tiek uzskatīts par vajadzīgu maksas nenokārtošanas rezultātā, kā paredzēts nolīguma 16. panta 6. un 8. punktā;

               c)
                     strīdu izšķiršana attiecībā uz nolīguma interpretāciju vai piemērošanu, kā paredzēts nolīguma 26. pantā;

               d)
                     ar jauna dalībnieka pievienošanos saistītu nosacījumu definēšana, kā paredzēts nolīguma 29. panta 1. punktā.

               3.2. Savienības nostāja:

               a)
                     gan piedāvājuma, gan pieprasījuma ziņā ņem vērā olīvu produktu tirgus globalizāciju un tiecas pēc organizācijas stiprināšanas un paplašināšanas, pievienojoties jauniem dalībniekiem;

               b)
                     par prioritārām atzīst starptautiskās darbības, kas skar kopējas fundamentālas intereses, piemēram, uz kvalitātes uzlabošanu un nodrošināšanu vērstu starptautisku tirdzniecības standartu un kopējas pārbaudes metodes;

               c)
                     garantē skaidru lēmumpieņemšanas procesu, kas atbilst organizācijas vajadzībām un mērķiem un ņem vērā visu dalībvalstu intereses;

               d)
                     gādā par to, lai organizatoriskie aspekti nepārstātu uzlaboties;

               e)
                     piedalās tādas struktūras izveidē, kas veicina nolīguma mērķu sasniegšanu;

               f)
                     gadā par pārvaldības un budžeta un finanšu kontroles efektivitāti, garantē Savienības un organizācijas finansiālo interešu aizsardzību un palielina pārredzamību finanšu jautājumos.

               B. Vienkāršota iekšēja procedūra Savienības nostājas noteikšanai Dalībnieku padomē.

               Pirms aizstāvēt Savienības nostāju Starptautiskās Olīvu padomes Dalībnieku padomē, Komisija minēto nostāju izstrādā sīkāk un pienācīgā termiņā informē dalībvalstu pārstāvjus par šādi noteikto Savienības nostāju.

               Ja attiecībā uz A daļas 2. punktā minētajiem lēmumiem vairākas dalībvalstis, kuru skaits atbilst Līguma 238. panta 3. punkta a) apakšpunkta otrajā daļā noteiktajam bloķējošajam mazākumam, iebilst pret Komisijas noteikto nostāju, Komisija iesniedz Padomei lēmuma priekšlikumu saskaņā ar Līguma 218. panta 9. punktu.

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.4.2016
            COM(2016) 185 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu (Francijas pieteikums — EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (turpmāk “EGF regula”).

               2.Francija 2015. gada 19. novembrī iesniedza pieteikumu EGF/2015/010 FR/ MoryGlobal par EGF finansiālo ieguldījumu pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                uzņēmumā MoryGlobal SAS Francijā.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem piemērojamajiem EGF regulas noteikumiem secināja, ka nosacījumi EGF finansiālā ieguldījuma saņemšanai ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2015/010 FR/MoryGlobal

                        Dalībvalsts

                        Francija

                        Attiecīgais(-ie) reģions(-i) (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Atlaišanas gadījumi skar visu Francijas teritoriju. konkrēti 54 attiecīgās vietas.

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2015. gada 19. novembris

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2015. gada 1. decembris

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2015. gada 3. decembris

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2016. gada 14. janvāris

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2016. gada 7. aprīlis

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        MoryGlobal SAS

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        1

                        Saimnieciskās darbības nozare(-s)

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        49. nodaļa ("Sauszemes transports un cauruļvadu transports") un

                        52. nodaļa ("Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības")

                        Meitasuzņēmumu, piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumu skaits

                        0

                        Pārskata periods (četri mēneši)

                        2015. gada 27. aprīlis – 2015. gada 27. augusts

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā (a)

                        2093

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        39

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits (a + b)

                        2132

                        Atbalsttiesīgo saņēmēju kopskaits

                        2132

                        Paredzēto atbalsta saņēmēju kopskaits

                        2132

                        Jauniešu skaits, kuri nav nodarbināti un nav iesaistīti izglītības vai apmācības procesā (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        0

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        8 528 000

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                        50 000

                        Kopējais budžets (EUR)

                        8 578 000

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        5 146 800

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒJUMS

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2015/010 FR/MoryGlobal Francija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. punktā minētie intervences kritēriji, t. i., 2015. gada 19. novembrī. Komisija apliecināja, ka ir saņēmusi pieteikumu 2015. gada 1. decembrī, un 2015. gada 3. decembrī, t. i., divu nedēļu laikā no pieteikuma iesniegšanas dienas, pieprasīja papildu informāciju no Francijas. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāizvērtē pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2016. gada 7. aprīlī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 2132 atlaistiem darba ņēmējiem uzņēmumā MoryGlobal SAS. Šis uzņēmums galvenokārt darbojās saimnieciskās darbības nozarē, kas klasificēta NACE 2. redakcijas 49. nodaļā ("Sauszemes transports un cauruļvadu transports") un arī NACE 2. redakcijas 52. nodaļā ("Uzglabāšanas un transporta palīgdarbības"). Uzņēmuma MoryGlobal SAS veiktie atlaišanas gadījumi ir notikuši visa Francijas kontinentālajā daļā. Vietas, kurās atlaists lielākais skaits darba ņēmēju, atrodas šādos NUTS 2. līmeņa reģionos:

                        NUTS 2. līmeņa reģioni

                        Darba ņēmēji

                        %

                        Centrs (FR24)

                        336

                        16

                        Ildefransa (FR10)

                        242

                        11

                        Rona-Alpi (FR71)

                        199

                        9

                        Luāra (FR51)

                        178

                        8

                        Lotringa (FR41)

                        146

                        7

                        Elzasa (FR42)

                        140

                        7

               Intervences kritēriji

               6.Francija iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu pārskata periodā kopā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu uzņēmuma piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai pašnodarbinātu personu darbības beigšanos.

               7.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ir no 2015. gada 27. aprīļa līdz 2015. gada 27. augustam. Pārskata periodā uzņēmumā MoryGlobal tika atlaisti 2093 darba ņēmēji.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               8.Visi atlaišanas gadījumi pārskata periodā uzskaitīti no dienas, kad darba devējs sniedz darbiniekam individuālu uzteikumu vai paziņo par darba līguma izbeigšanu.

               Atbalsttiesīgie saņēmēji

               9.Papildus jau minētajiem darba ņēmējiem atbalsttiesīgi ir arī 39 darba ņēmēji. Visus šos darba ņēmējus atlaida pēc pārskata perioda beigām, un var noteikt skaidru cēloņsakarību ar notikumu, kurš izraisīja atlaišanu pārskata periodā.

               10.Kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 2132.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009

               11.Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kas aplūkota Regulā (EK) Nr. 546/2009, Francija apgalvo, ka MoryGlobal darbojās kurjerpasta pakalpojumu, kravu pārvadājumu un piegādes, noliktavu pakalpojumu un saistītu materiālu iznomāšanas jomā un šos pakalpojumus sniedza gan Francijā, gan ārpus tās.

               12.Globālā finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē kravas autopārvadājumi transportlīdzekļos, kuru pilna masa pārsniedz 3,5 tonnas, no 2007. līdz 2012. gadam samazinājās par 13,7 % ES un par 21 % Francijā (Eurostat). Šis samazinājums iekļāvās vispārējā fizisko rādītāju samazināšanās tendencē Eiropā, un autotransporta nozare Eiropā vēl nav atguvusies no būtiskas darbības samazināšanās, ko tā piedzīvoja 2009. gadā ekonomikas krīzes dēļ. 2014. gadā kravu autopārvadājumu darbība bija vairāk nekā par 10 % zemāka salīdzinājumā ar pirmskrīzes darbību.

               13.Tā kā samazinājās pārvadājumu apjoms, nozarē sākās cenu karš, kuru tikai pastiprināja dažādu izmaksu (degviela, algas, materiāli) palielināšanās, un tas kopš 2007. gada Francijā ir radījis pelņas normas nepārtrauktu lejupslīdi un zaudējumus šajā nozarē.

               14.Tam sekoja bankrotu vilnis kravas autopārvadājumu nozarē, un, pēc Francijas Bankas aplēsēm, salīdzinot bankrotu skaitu 2007. un 2013. gadā, to daudzums ik gadu palielinājās par 35 %.

               15.Līdz šim, sauszemes transporta un cauruļvadu transporta nozarē ir iesniegti trīs pieteikumi EGF finansējuma saņemšanai: šis pieteikums, EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros
                  6
                un EGF/2011/001 AT/ Nieder- und Oberoesterreich
                  7
               , kuri visi pamatoti ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi.

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības beigšanu

               16.Darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā izraisīja uzņēmuma bankrots un slēgšana.

               17.Pašreizējās grūtības uzņēmumā MoryGlobal sākās 2012./2013. gadā. Tolaik uzņēmuma nosaukums bija Mory-Ducros. Mory-Ducros paziņoja par maksātnespēju 2013. gada novembrī un sāka likvidācijas procedūru. Neatrodot ieinteresētu pircēju, un pēc Francijas iestāžu lūguma viens no Mory-Ducros akcionāriem Arcole Industrie nāca klājā ar piedāvājumu pārņemt Mory-Ducros uzņēmuma MoryGlobal vārdā, kas būtu jauns uzņēmums, kurš tiktu izveidots, lai pārņemtu daļu Mory-Ducros saimnieciskās darbības un atkārtoti pieņemtu darbā daļu personāla (2192 no 4911 darbiniekiem)
                  8
               .

               18.Kopš MoryGlobal izveides tas saskārās ar nepārtrauktām problēmām, piemēram, ziņojumapmaiņas tirgus situācijas pasliktināšanās kopā ar kravu autopārvadājumu apjoma samazināšanos no 3 % līdz 5 % 2014. gadā, kā rezultātā radās pastāvīgs spiediens uz cenām un sarežģīta sociālā vide. Šīs problēmas radīja zaudējumus EUR 27,1 miljona apmērā laikposmā no 2014. gada februāra līdz septembrim, vēl lielāki zaudējumi tika prognozēti 2014. gada beigās (EUR 43 miljoni) un galu galā izraisīja uzņēmuma bankrotu un slēgšanu.

               19.2014. gada 10. novembrī Bobiņī Komerctiesa izsludināja procedūru, lai panāktu izlīgumu ar kreditoriem. 2015. gada janvāra beigās MoryGlobal nonāca maksājumu pārtraukšanas situācijā. Uzņēmumam bija nepieciešami EUR 8,5 miljoni skaidrā naudā, un tās apgrozāmie līdzekļi nebija pietiekami, lai segtu īstermiņa saistības, jo īpaši apakšuzņēmējiem, bez kuriem uzņēmuma darbība vairs nebija iespējama. Tādējādi 2015. gada 10. februārī MoryGlobal iesniedza Bobiņī Komerctiesā paziņojumu par maksājumu pārtraukšanu, kas sāka attiecīgu tiesvedību. Tā kā uzņēmums nespēja izmaksāt algas pilnā apmērā, 2015. gada 17. martā tika iesniegts lūgums par likvidāciju. Bobiņī Komerctiesa lēma par likvidāciju ar tiesas lēmumu, turpinot uzņēmuma darbību līdz 2015. gada 30. aprīlim kolektīvās atlaišanas procedūras vajadzībām.

               20.Šis ir vēl viens pieteikums, lai atbalstītu uzņēmuma Mory-Ducros darbiniekus
                  9
               , kas pārcelti uz MoryGlobal.

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī

               21.Atlaišanas gadījumi skar Francijas kontinentālās teritorijas 22 departamentus. Atlaišanas gadījumiem ir ievērojama negatīva ietekme uz reģionālo ekonomiku, jo īpaši tādēļ, ka tajās pašās teritorijās joprojām ir grūti atrisināt situāciju ar gadu agrāk no uzņēmuma Mory-Ducros atlaistajiem darba ņēmējiem. Tas norisinājās paaugstināta bezdarba apstākļos kontinentālajā Francijā (2015. gadā bezdarba līmenis bija par 3 procentpunktiem augstāks nekā 2008. gadā, kad sākās ekonomikas un finanšu krīze). Turklāt dažos attiecīgajos reģionos bezdarba līmenis ir augstāks nekā vidējais rādītājs valstī, piemēram, Nora-Padekalē Pikardijā (+ 2,5 procentpunkti) un Provansa-Alpi-Azūra Krastā (+ 1,5 procentpunkti)
                  10
               .

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               22.Paredzams, ka pasākumos piedalīsies visi atlaistie darba ņēmēji (2132). Pēc dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas tos var iedalīt šādi.

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        1740

                        (81,6 %)

                        sievietes:

                        392

                        (18,4 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstpiederīgie:

                        2046

                        (96,0 %)

                        nav ES valstpiederīgie:

                        86

                        (4,0 %)

                        Vecuma grupa:

                        15-24 gadi:

                        2

                        (0,1 %)

                        25-29 gadi:

                        453

                        (21,2 %)

                        30-54 gadi:

                        1268

                        (59,5 %)

                        55-64 gadi:

                        408

                        (19,1 %)

                        vairāk nekā 64 gadi:

                        1

                        (0,0 %)

               Ierosināto darbību attiecināmība

               23.EGF līdzfinansētie individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem, sastāv no padomiem un konsultācijām atlaistajiem darba ņēmējiem, ko sniedz ekspertu konsultantu grupa (Dispositif d’Accompagnement Renforce — DAR).

               24.DAR ir papildu pasākums sociālajam plānam un Contrat de Sécurisation Professionnelle (CSP). Sociālais plāns, ko finansē Mory-Global un AGS
                  11
               , algu garantiju sistēma, nodrošina atlaistajiem darbiniekiem virkni pasākumu, tostarp apmācības, psiholoģisko atbalstu, ieguldījumu uzņēmējdarbības sākšanai, ieguldījumu svārstsatiksmes/ ceļa izdevumos un uzturēšanās izmaksās, darba ņēmējam piedaloties mācībās vai saistībā ar darba meklēšanu, kā arī darba meklēšanas pabalsts. CSP piedāvā plašu aktīvu pasākumu klāstu (no kuriem galvenais ir apmācība), ko finansē Francijas valsts, lai palīdzētu darba ņēmējiem atgriezties darbā.

               25.Trīs atlasīto līgumslēdzēju (BPI, Sodie un AFPA Transitions) uzdevums ir atbalstīt un konsultēt atlaistos darba ņēmējus un palīdzēt viņiem rast risinājumus, kas dotu iespēju palikt darba tirgū un pieņemt jaunus darba piedāvājumus. Tie paši līgumslēdzēji jau snieguši individualizētos pakalpojumus darba ņēmējiem, kas 2014. gadā atlaisti no darba uzņēmumā Mory-Ducros.

               26.Budžeta plānošanas nolūkā DAR ietvaros individualizētie pakalpojumi tika sadalīti trīs apakšgrupās: kolektīvas un individuālas informatīvas sesijas, profesionālā pāreja un atbalsts virzībā uz jaunu darbvietu.

               27.Aģentūras ir nolīgtas, lai katram dalībniekam sniegtu a) individuālu karjeras izaugsmes plānu un b) pietiekamu skaitu darba piedāvājumu; aģentūrām c) jāļauj darba ņēmējiem konsultēties ar ekspertiem vispārīgos ar darba tirgu saistītos jautājumos un/vai ekspertiem uzņēmumu izveides jautājumos, kuriem ir izcilas zināšanas par reģiona darba tirgu un kuri ir pieejami un atsaucīgi.

               28.Aģentūras nodrošinās apmācības seminārus vispārējās kompetencēs (piemēram, CV sagatavošana, darba intervijas sagatavošana, darba meklēšanas prasmes un uzņēmuma izveide), apmācību interneta lietošanā, darbvietu gadatirgus un sanāksmes ar darba devējiem vai nozares pārstāvjiem, kā arī sanāksmes ar mācību iestādēm.

               29.Aprakstītās ierosinātās darbības ir aktīvi darba tirgus pasākumi atbilstīgi EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               30.Francija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Iestādes ir apliecinājušas, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               31.Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 8 578 000, kas ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem EUR 8 528 000 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 50 000 apmērā.

               32.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 5 146 800 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)

                        Individualizētie pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Kolektīvas un individuālas informatīvas sesijas (Information collective e individuelle des salariés)

                        2132

                        800

                        1 705 600

                        Profesionālā pāreja: reģistrācija, prasmju izvērtēšana, arodprojekts (Transition professionnelle: adhésion, bilan, project)

                        2132

                        1800

                        3 837 600

                        Atbalsts virzībā uz jaunu darbavietu (Phase accompagnement et reclassement)

                        2132

                        1400

                        2 984 800

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        –

                        8 528 000

                        (100 %)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu kopuma

                        –

                        0

                        (0,00 %)

                        Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās pasākumi

                        –

                        0

                        2. Pārvaldība

                        –

                        0

                        3. Informācija un reklāma

                        –

                        0

                        4. Kontrole un ziņošana

                        –

                        50 000

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        –

                        50 000

                        (0,58 %)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        –

                        8 578 000

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        5 146 800

               33.Iepriekšminētajā tabulā nav noteiktas izmaksas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu (t. i. darbības, kuru izmaksas nevar pārsniegt 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām).

               Izdevumu atbilstības periods

               34.Francija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2015. gada 23. aprīlī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar iepriekš minētajām darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2015. gada 23. aprīļa līdz 2017. gada 19. novembrim.

               35.Francijai 2015. gada 1. septembrī radās pirmie administratīvie izdevumi saistībā ar EGF īstenošanu. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas darbībām ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2015. gada 1. septembra līdz 2018. gada 19. maijam.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem

               36.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Darba, nodarbinātības, profesionālās apmācības un sociālā dialoga ministrijas budžets, un tiek izmantota budžeta pozīcija atbalstam ekonomisko pārmaiņu laikā un nodarbinātības attīstīšanai.

               37.Francija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī vietējām un reģionālām iestādēm

               38.Francija norādīja, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir izstrādāts, apspriežoties ar paredzēto saņēmēju pārstāvjiem un sociālajiem un reģionālajiem partneriem. Laikposmā no 2015. gada 7.  līdz 17. aprīlim notika daudzas sanāksmes. Šajās sanāksmēs tika apspriests viss pasākumu kopums, kurā EGF aspekts ( Dispositif d'Accompagnement Renforcé — DAS) veido tikai daļu.

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               39.Pieteikums ietver pārvaldības un kontroles sistēmas aprakstu, kurā norādīti iesaistīto struktūru pienākumi. Francija ir paziņojusi Komisijai, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs Darba, nodarbinātības, profesionālās apmācības un sociālā dialoga ministrijas Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle (DGEFP), konkrēti Fonds national de l'emploi (DGEFP - FNE) struktūrvienība. Maksājumus DGEFP ietvaros veiks Affaires financières (DGEFP - MAFI) struktūrvienība. Sertifikāciju veiks Agence de Services et de paiement (ASP).

               Saistības, ko uzņemas attiecīgā dalībvalsts

               40.Francija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ar ierosinātajām darbībām papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               41.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  12
               .

               42.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 5 146 800 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               43.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  13
               .

               Saistītie tiesību akti

               44.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu EUR 5 146 800 apmērā pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju.

               45.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu
                  (Francijas pieteikums — EGF/2015/010 FR/MoryGlobal)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  14
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  15
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai ir sākusies jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un lai palīdzētu viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 150 miljoni gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  16
                12. pantā.

               (3)Francija 2015. gada 19. novembrī iesniedza pieteikumu EGF/2015/010 FR/ MoryGlobal par EGF finansiālo ieguldījumu pēc darba ņēmēju atlaišanas uzņēmumā MoryGlobal SAS Francijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. panta prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 5 146 800 apmērā saistībā ar Francijas iesniegto pieteikumu.

               (5)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 5 146 800 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [the date of its adoption]
                  17*

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)
                  EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)
                  Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)
                  OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)
                  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)
                  COM(2015) 68.

                     (7)
                  COM(2011) 579.

                     (8)
                  Avots: Bobiņī Komerctiesas lēmums par MoryGlobal likvidāciju ar tiesas nolēmumu (protokola Nr. 2015L01449).

                     (9)
                  Pieteikums EGF/2014/017 FR/ Mory-Ducros (COM(2015) 68), lai atbalstītu darbiniekus, kas atlaisti no darba uzņēmumā Mory-Ducros 2014. gadā.

                     (10)
                  Avots: Insee (

                     http://www.insee.fr/fr/themes/tableau.asp?reg_id=99&ref_id=TCRD_025

                  ).

                     (11)
                  AGS atšifrējums ir Association pour la Gestion du régime de Garantie des créances des Salariés.

                     (12)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (13)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (14)
                  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (15)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (16)
                  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (17)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ