               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.3.2022
            COM(2022) 111 final
            2022/0076(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz Nolīguma III un IV pielikuma grozīšanu
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis ir priekšlikums lēmumam, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (turpmāk “Nolīgums”), attiecībā uz grozījumu izdarīšanu tā III un IV pielikumā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti

               Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti ir noslēgts, lai savienotu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS) ar Šveices sistēmu, kas nozīmē, ka vienā sistēmā izdotas kvotas drīkstēs pārdot un izmantot atbilstības panākšanai otrā sistēmā, kā rezultātā paplašinās iespējas mazināt klimata pārmaiņas. Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Apvienotā komiteja, kas izveidota ar Nolīguma 12. pantu, atbild par tā pārvaldību un īstenošanas nodrošināšanu. Tā var nolemt pieņemt jaunus Nolīguma pielikumus vai grozīt esošos pielikumus. Tā var arī apspriest grozījumu izdarīšanu Nolīguma pantos, sekmēt viedokļu apmaiņu par pušu tiesību aktiem un veikt Nolīguma izskatīšanu.

               Apvienotā komiteja ir divpusēja struktūra, ko veido pušu (ES un Šveice) pārstāvji. Par Apvienotās komitejas pieņemtajiem lēmumiem vienojas abas Puses.

               Nolīguma 13. panta 2. punktā noteikts, ka Apvienotā komiteja var nolemt pieņemt jaunu šā Nolīguma pielikumu vai grozīt esošu pielikumu. Nolīguma 8. panta 2. punktā ir paredzēti noteikumi par to, kā rīkoties ar sensitīvu informāciju, kuras neatļauta izpaušana varētu izraisīt dažāda līmeņa zaudējumus vai kaitējumu Nolīguma pušu, tostarp Eiropas Savienības dalībvalstu, interesēm. Šāda informācija vienas Puses drošības interešu vārdā ir jāaizsargā pret neatļautu izpaušanu. Tai ir vienas Puse piešķirts sensitivitātes grifs, kas paredz sensitīvu informāciju aizsargāt saskaņā ar attiecīgi III un IV pielikumā izklāstītajām drošības prasībām, sensitivitātes pakāpēm un rīkošanās instrukcijām.

               Ar Drošības paziņojumu C(2019) 1904 “Sensitīvas neklasificētas informācijas marķēšana un rīkošanās ar to” Eiropas Komisija ieviesa jaunus drošības marķējumus, kas jāizmanto tās dienestiem. Tā kā šāds marķējums ir juridiski saistošs tikai Komisijā, tā ieteica izveidot attiecīgas vienošanās ar trešām personām ārpus Komisijas, ja ar tām jāapmainās ar sensitīvu neklasificētu informāciju. Nolīgums, ar ko izveido Apvienoto komiteju un nosaka tās uzdevumus, nodrošina šim nolūkam nepieciešamo un lietderīgo satvaru.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Tās piektajā sanāksmē, kas notiks 2022. gadā vai agrāk, izmantojot rakstisko procedūru atbilstoši Apvienotās komitejas reglamenta
                  1
                8. panta 4. punktam, Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par grozījumiem Nolīguma III un IV pielikumā (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir atjaunot saderību un konsekvenci starp tiesību normām un to praktisko piemērošanu, lai aizsargātu sensitīvu informāciju, jo īpaši pret neatļautu izpaušanu vai integritātes zudumu. Pieņemot Drošības paziņojumu C(2019) 1904, Eiropas Komisija mainīja sensitīvas neklasificētas informācijas drošības marķējumus Eiropas Komisijas iekšējai lietošanai.

               Tāpēc būtu jāgroza Nolīguma III un IV pielikums, lai atjaunotu saderību un konsekvenci starp tiesību normām un to praktisko piemērošanu, kā arī lai saglabātu un arī turpmāk nodrošinātu efektīvu un iedarbīgu darba kārtību abās pusēs, neradot risku, ka drošības līmeņi varētu tikt pārkāpti.

               Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar Nolīguma 13. panta 2. punktu, kurā noteikts: “Apvienotā komiteja var nolemt pieņemt jaunu šā nolīguma pielikumu vai grozīt esošu pielikumu.” Turklāt saskaņā ar Nolīguma 12. panta 3. punktu lēmumi, ko Apvienotā komiteja pieņem šajā Nolīgumā paredzētajos gadījumos, pēc to stāšanās spēkā ir pusēm saistoši.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Padomes lēmums, kura pamatā ir šis Komisijas priekšlikums, nosaka Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumu, kas jāpieņem par Nolīguma III un IV pielikuma grozīšanu.

               Nolīguma 9. panta 2. punktā ir noteiktas sensitīvas informācijas sensitivitātes pakāpes, kas pusēm saskaņā ar Nolīguma III pielikumu jāizmanto, lai identificētu sensitīvu informāciju, ar kuru rīkojas un apmainās saskaņā ar Nolīgumu. Nolīguma IV pielikumā ar konfidencialitātes un integritātes rangiem ir definētas ETS sensitivitātes pakāpes.

               Nepieciešamība Nolīguma ietvaros apmainīties ar sensitīvu neklasificētu informāciju, izmantojot tiešu reģistru sasaisti, kas izveidota ar Nolīgumu, prasa nodrošināt vajadzīgo drošības līmeni, lai līdz minimumam samazinātu krāpšanas, noziedzīgu darbību vai ļaunprātīgas izmantošanas risku, kurā iesaistīti reģistri, kā arī lai reaģētu uz šādiem incidentiem un aizsargātu reģistru sasaistes integritāti, kā arī saistītos tirgus. Šajā nolūkā Nolīgumā ir noteiktas sensitivitātes pakāpes un paredzēti attiecīgie noteikumi par to, kā rīkoties ar sensitīvu informāciju saskaņā ar Nolīgumu. Tajā ir skaidri noteikti saskaņā ar Nolīgumu izmantojamie drošības marķējumi, kas ir identiski tiem, kurus izmantoja pirms Drošības paziņojuma C(2019) 1904 pieņemšanas. Pēc Drošības paziņojuma C(2019) 1904 pieņemšanas drošības marķējumi, ko pašlaik piemēro Eiropas Komisijā, vairs neatbilst Nolīgumā noteiktajiem marķējumiem, un tie būtu atkal jāpadara saderīgi. Drošības paziņojumā C(2019) 1904 tika ieteikts attiecīgi vienoties ar ārējiem partneriem.

               Izveidot labi funkcionējošu starptautisku oglekļa tirgu, augšupēji sasaistot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, ir gan ES, gan starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa mērķis, jo tas ir veids, kā izpildīt Parīzes nolīgumā izvirzītos klimatiskos mērķus. Šajā sakarā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) izveides direktīvas 25. pants paredz, ka ES ETS var sasaistīt ar citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, ja tās ir obligātas un saderīgas un paredz absolūtus emisiju ierobežojumus, un Šveices sistēma šiem nosacījumiem atbilst. Pēc Nolīguma stāšanās spēkā 2020. gada 1. janvārī saderības un konsekvences atjaunošana ir svarīgs solis ceļā uz Nolīguma īstenošanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar 12. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti.

               Akts, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstoši 12. panta 3. punktam Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Apvienotās komitejas aktu tiks grozīts III un IV pielikums Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0076 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz Nolīguma III un IV pielikuma grozīšanu

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/219
                  3
                noslēdza Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (“Nolīgums”), un tas stājās spēkā 2020. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar Nolīguma 12. panta 3. punktu Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus, kas pēc to stāšanās spēkā ir Pusēm saistoši.

               (3)2022. gadā, savā piektajā sanāksmē vai agrāk, izmantojot rakstisko procedūru saskaņā ar Apvienotās komitejas reglamenta
                  4
                8. panta 4. punktu, Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par grozījumiem Nolīguma III un IV pielikumā.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, jo lēmums par grozījumiem Nolīguma III un IV pielikumā Savienībai būs saistošs.

               (5)Ir lietderīgi atjaunot saderību un konsekvenci starp tiesību normām un to praktisko piemērošanu, lai aizsargātu sensitīvu informāciju, jo īpaši pret neatļautu izpaušanu vai integritātes zudumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotās komitejas piektajā sanāksmē vai agrāk, izmantojot rakstisko procedūru saskaņā ar Apvienotās komitejas reglamenta
                  5
                8. panta 4. punktu, pamatā ir šim lēmumam pievienotais Apvienotās komitejas akta projekts.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas 2019. gada 25. janvāra Lēmums Nr. 1/2019 par tās reglamenta pieņemšanu, pieejams
                  https://ec.europa.eu/clima/system/files/2021-07/20191201_jc_dec_rop_en.pdf
                  , un Padomes 2018. gada 18. septembra Lēmums (ES) 2018/1279, OV L 239, 24.9.2018., 8. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.

                     (4)

                        Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas 2019. gada 25. janvāra Lēmums Nr. 1/2019 par tās reglamenta pieņemšanu, pieejams
                  https://ec.europa.eu/clima/system/files/2021-07/20191201_jc_dec_rop_en.pdf
                  , un Padomes 2018. gada 18. septembra Lēmums (ES) 2018/1279, OV L 239, 24.9.2018., 8. lpp.

                     (5)

                        Ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti izveidotās Apvienotās komitejas 2019. gada 25. janvāra Lēmums Nr. 1/2019 par tās reglamenta pieņemšanu, pieejams
                  https://ec.europa.eu/clima/system/files/2021-07/20191201_jc_dec_rop_en.pdf
                  , un Padomes 2018. gada 18. septembra Lēmums (ES) 2018/1279, OV L 239, 24.9.2018., 8. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 18.3.2022
            COM(2022) 111 final

            PIELIKUMS
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti,
            attiecībā uz Nolīguma III un IV pielikuma grozīšanu

               AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU SASAISTI IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2022
                  (...)
                  par Nolīguma III un IV pielikuma grozīšanu

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
                  1
                (turpmāk “Nolīgums”) un jo īpaši tā 9. pantu un 13. panta 2. punktu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Nolīguma 9. panta 2. punktu sensitīvu informāciju atzīmē ar grifiem atbilstoši tās sensitivitātes pakāpei.

               (2)Nolīguma III pielikumā ir noteikts, kā ar grifiem atzīmē sensitīvu informāciju, ar kuru rīkojas un apmainās Nolīguma ietvaros. Tajā noteikts, ka Pusēm šādas sensitīvas informācijas identificēšanai jāizmanto sensitivitātes pakāpes.

               (3)Nolīguma IV pielikumā ir definētas ETS sensitivitātes pakāpes un noteikts informācijas vispārējais sensitivitātes līmenis.

               (4)Informācijas atzīmēšana ar grifiem un atbilstoša rīkošanās ar to ir svarīga, lai nodrošinātu nepieciešamo informācijas konfidencialitātes pakāpi nolūkā novērst kaitējumu, ko radītu informācijas neatļauta izpaušana.

               (5)Ar Drošības paziņojumu C(2019) 1904 Eiropas Komisija mainīja sensitīvas neklasificētas informācijas drošības grifus Eiropas Komisijas iekšējai lietošanai. Eiropas Komisija ieteica sagatavot nolīgumu ar ārējiem partneriem, kurā būtu noteiktas rīkošanās instrukcijas attiecībā uz visu informāciju, ar kuru notiek apmaiņa.

               (6)Lai nodrošinātu konsekvenci Nolīguma III un IV pielikumā noteikto drošības grifu piemērošanā, Apvienotā komiteja var grozīt šos pielikumus saskaņā ar Nolīguma 13. panta 2. punktu.

               (7)Apvienotā komiteja savā 3. sanāksmē, kas notika 2020. gada 26. novembrī, apstiprināja rīkošanās instrukcijas saskaņā ar Nolīguma III pielikumu un kā minēts Nolīguma 8. panta 2. punktā.

               (8)Ar Apvienotās komitejas Lēmumu 1/2020 un Lēmumu 2/2020 izveidotā darba grupa saskaņā ar minētajos lēmumos paredzētajām pilnvarām ieteica grozīt rīkošanās instrukcijas, lai nodrošinātu drošības grifu konsekventu piemērošanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nolīguma III un IV pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Sagatavots angļu valodā [Briselē] [Bernē] 2022. gada [xx].

               Apvienotās komitejas vārdā –

                        sekretārs no Eiropas Savienības puses

                        priekšsēdētājs

                        sekretārs no Šveices puses

               PIELIKUMS

               III PIELIKUMS

               SENSITIVITĀTES PAKĀPES UN RĪKOŠANĀS INSTRUKCIJAS

               Puses izmanto šādas sensitivitātes pakāpes, lai identificētu sensitīvo informāciju, ar ko rīkojas un apmainās saskaņā ar šo nolīgumu.

               Šajā nolūkā Nolīguma 9. panta 2. punktā noteiktos grifus piemēro šādi:

               —  ETS ierobežotas pieejamības informāciju ES piemēro kā “SENSITIVE: ETS Joint Procurement”; Šveicē kā “LIMITED:, ETS”

               —  ETS sensitīvu informāciju ES un Šveicē piemēro kā “SENSITIVE: ETS”,

               —  ETS kritiski svarīgu informāciju ES un Šveicē piemēro kā “SPECIAL HANDLING: ETS Critical”.

               Informācija, kas atzīmēta ar grifu “SPECIAL HANDLING: ETS Critical” ir sensitīvāka nekā informācija, kas atzīmēta ar “SENSITIVE: ETS”, kas savukārt ir sensitīvāka nekā informācija, kas atzīmēta ar “SENSITIVE: ETS Joint Procurement” Eiropas Savienībā vai “LIMITED: ETS” Šveicē.

               Puses vienojas izstrādāt rīkošanās instrukcijas, pamatojoties uz Savienības pašreizējo ETS informācijas klasificēšanas politiku un Šveices Informācijas aizsardzības rīkojumu (IPO) un Federālo Datu aizsardzības likumu (FADP). Rīkošanās instrukcijas iesniedz apstiprināšanai Apvienotajā komitejā. Pēc apstiprināšanas ar visu informāciju rīkojas atbilstīgi tās sensitivitātes pakāpei, ievērojot rīkošanās instrukcijas.

               Ja Pušu vērtējumā pakāpes atšķiras, tad piemēro augstāko pakāpi.

               Katras Puses tiesību akti ietver līdzvērtīgas būtiskās drošības prasības attiecībā uz tālāk aprakstīto rīkošanos ar informāciju, ievērojot ETS sensitivitātes pakāpes.

               —  Dokumenta sagatavošana

               —  Resursi

               —  Sensitivitātes pakāpe

               —  Glabāšana

               —  Elektronisks dokuments tīklā

               —  Elektronisks dokuments lokālā vidē

               —  Fizisks dokuments

               —  Elektroniska nodošana

               —  Tālrunis un mobilais tālrunis

               —  Fakss

               —  E-pasts

               —  Datu pārraide

               —  Fiziska nodošana

               —  Mutiska

               —  Personiska nodošana

               —  Pasts

               —  Izmantošana

               —  Apstrāde ar IT lietojumprogrammām

               —  Druka

               —  Kopēšana

               —  Izņemšana no pastāvīgās glabāšanas vietas

               —  Informācijas vadība

               —  Informācijas klasifikācijas un saņēmēju regulāra novērtēšana

               —  Arhivēšana

               —  Dzēšana un iznīcināšana

               IV PIELIKUMS

               ETS SENSITIVITĀTES PAKĀPJU DEFINĒŠANA

               A.1. – Konfidencialitātes un integritātes rangs

               “Konfidencialitāte” nozīmē, ka informācija vai informācijas sistēma vai tās daļa (piemēram, algoritmi, programmas un dokumentācija) nav brīvi pieejama un tai var piekļūt tikai personas, struktūras un procedūras, kam tas ir atļauts.

               “Integritāte” nozīmē garantiju, ka informācijas sistēmu un apstrādāto informāciju var mainīt tikai ar apzinātām un leģitīmām darbībām un ka sistēma precīzi un pilnīgi izdos gaidīto rezultātu.

               Katrai par sensitīvu uzskatītas ETS informācijas vienībai konfidencialitātes aspekts ir jāizvērtē, ņemot vērā to, kā tās atklāšana varētu ietekmēt darbību, bet integritātes aspekts ir jāizvērtē, ņemot vērā to, kāda varētu būt ietekme uz darbību, ja šī informācija tiktu negribēti modificēta vai pilnīgi vai daļēji iznīcināta.

               Informācijas konfidencialitātes līmeņa un informācijas sistēmas integritātes līmeņa rangus nosaka pēc novērtējumu, kura pamatā ir A.2. sadaļā iekļautie kritēriji. Minētie rangi ļauj izvērtēt informācijas vispārējo sensitivitātes pakāpi, izmantojot A.3. sadaļā doto tabulu.

               A.2. – Konfidencialitātes un integritātes rangi

               A.2.1. – “Zems rangs”

               Zemu rangu piešķir jebkādai ar ETS saistītai informācijai, kuras izpaušana nepiederošām personām un/vai kuras integritātes zudums radītu mērenu kaitējumu Pusēm vai citām institūcijām, kurš savukārt varētu:

               —  mēreni ietekmēt politiskās vai diplomātiskās attiecības,

               —  vietējā līmenī negatīvi ietekmēt Pušu vai citu institūciju reputāciju vai tēlu sabiedrības acīs,

               —  apkaunot konkrētas personas,

               —  ietekmēt darbinieku pašapziņu / darba ražīgumu,

               —  nodarīt ierobežotus finansiālus zaudējumus vai zināmā mērā palīdzēt personām vai uzņēmumiem gūt nepienācīgus labumus vai priekšrocības,

               —  mēreni ietekmēt Pušu rīcībpolitikas sekmīgu veidošanu vai īstenošanu,

               —  mēreni ietekmēt Pušu un to operāciju pienācīgu vadību.

               A.2.2. – “Vidējs rangs”

               Vidēju rangu piešķir jebkādai ar ETS saistītai informācijai, kuras izpaušana nepiederošām personām un/vai kuras integritātes zudums radītu kaitējumu Pusēm vai citām institūcijām, kurš savukārt varētu:

               —  nodarīt apkaunojumu politiskās vai diplomātiskās attiecībās,

               —  kaitēt Pušu vai citu institūciju tēlam vai reputācijai,

               —  radīt ciešanas personām,

               —  ievērojami graut darbinieku pašapziņu / darba ražīgumu,

               —  apkaunot Puses vai citas institūcijas tirdznieciskās vai politiskās sarunās ar citiem,

               —  nodarīt finansiālus zaudējumus vai palīdzēt personām vai uzņēmumiem gūt nepienācīgus labumus vai priekšrocības,

               —  ietekmēt noziegumu izmeklēšanu,

               —  pārkāpt juridiskās vai līgumiskās saistības attiecībā uz informācijas konfidencialitāti,

               —  ietekmēt Pušu rīcībpolitikas sekmīgu veidošanu vai īstenošanu,

               —  ietekmēt Pušu un to operāciju pienācīgu vadību.

               A.2.3. – “Augsts rangs”

               Augstu rangu piešķir jebkādai ar ETS saistītai informācijai, kuras izpaušana nepiederošām personām un/vai kuras integritātes zudums radītu katastrofālu un/vai nepieņemamu kaitējumu Pusēm vai citām institūcijām, kurš savukārt varētu:

               —  negatīvi ietekmēt diplomātiskās attiecības,

               —  radīt ievērojamas ciešanas personām,

               —  apgrūtināt Pušu un citu iesaistītu aprindu darbības efektivitātes vai drošības saglabāšanu,

               —  nodarīt finansiālus zaudējumus vai palīdzēt personām vai uzņēmumiem gūt nepienācīgus labumus vai priekšrocības,

               —  pārkāpt saistības saglabāt trešo pušu sniegtas informācijas konfidencialitāti,

               —  pārkāpt likumiskus informācijas izpaušanas ierobežojumus,

               —  kavēt noziegumu izmeklēšanu vai atvieglot noziegumu izdarīšanu,

               —  radīt neizdevīgus apstākļus Pusēm tirdznieciskās vai politiskās sarunās ar citiem,

               —  kavēt Pušu rīcībpolitikas sekmīgu veidošanu vai īstenošanu,

               —  graut Pušu un to operāciju pienācīgu vadību.

               A.3. – ETS sensitīvas informācijas novērtēšana

               Pamatojoties uz konfidencialitātes un integritātes rangiem, ievērojot A.2. sadaļu un saskaņā ar šā Nolīguma III pielikumā noteiktajām sensitivitātes pakāpēm, informācijas vispārējo sensitivitātes līmeni nosaka, izmantojot šādu tabulu.

                        Konfidencialitātes rangs

                        Integritātes rangs

                        Zems

                        Vidējs

                        Augsts

                        Zems

                        ES grifs:
                        SENSITIVE: ETS Joint Procurement

                        CH grifs:
                        LIMITED : ETS

                        SENSITIVE: ETS

                        (vai

                           (*)

                        ES grifs:
                        SENSITIVE: ETS Joint Procurement

                        CH grifs:
                        LIMITED: ETS

                        )

                        SPECIAL HANDLING: ETS Critical

                        Vidējs

                        SENSITIVE: ETS

                        (vai

                           (*)

                        ES grifs:
                        SENSITIVE: ETS Joint Procurement

                        CH grifs:
                        LIMITED: ETS

                        )

                        SENSITIVE: ETS

                        (vai

                           (*)

                        SPECIAL HANDLING: ETS Critical

                        )

                        SPECIAL HANDLING: ETS Critical

                        Augsts

                        SPECIAL HANDLING:
                        ETS Critical

                        SPECIAL HANDLING: ETS Critical

                        SPECIAL HANDLING: ETS Critical

                        (*)

                        Iespējamās variācijas novērtē katrā gadījumā atsevišķi.

                     (1)

                        OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2022
            COM(2022) 158 final
            2022/0103(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par to, lai saskaņā ar 540. panta 2. punktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, noteiktu dienu, no kuras dalībvalstis Apvienotajai Karalistei var sniegt personas datus, kā minēts nolīguma 530., 531., 534. un 536. pantā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu, lai Savienība varētu sniegt deklarāciju, kurā nosaka dienu, no kuras dalībvalstis var sniegt Apvienotajai Karalistei personas datus saistībā ar DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem saskaņā ar 540. panta 2. punktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (“Apvienotā Karaliste), no otras puses (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Tirdzniecības un sadarbības nolīgums

               Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu ( “TSN”) izveido pamatu plašām attiecībām starp Savienību un Apvienoto Karalisti labklājības un labu kaimiņattiecību telpā, ko raksturo ciešas un miermīlīgas attiecības, kuru pamatā ir sadarbība, ievērojot Pušu autonomiju un suverenitāti. To provizoriski piemēro no 2021. gada 1. janvāra, un tas stājās spēkā 2021. gada 1. maijā.

               TSN paredz Pušu sadarbību DNS profilu, daktiloskopisko datu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētas salīdzināšanas jomā. Tomēr šāda sadarbība var sākties tikai tad, kad Savienība ir pārliecinājusies, ka Apvienotā Karaliste ir izpildījusi TSN 539. pantā un 39. pielikumā izklāstītos nosacījumus. Pēc izvērtējuma inspekcijas Apvienotajā Karalistē 2021. gada 24. un 25. novembrī ES izvērtējuma grupa savos ziņojumos secināja, ka sadarbība ar Apvienoto Karalisti attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem atbilst attiecīgajām prasībām. Šie ziņojumi Padomei tika iesniegti 2022. gada 17. martā.

               Apvienotā Karaliste līdz šim nav norādījusi, ka tā ir gatava tikt izvērtēta attiecībā uz transportlīdzekļu reģistrācijas datiem.

               2.2.Paredzētais Savienības akts

               Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Savienība nosaka dienu, no kuras dalībvalstis var sniegt personas datus Apvienotajai Karalistei saskaņā ar II sadaļu (“Apmaiņa ar DNS, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem”), pamatojoties uz izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma darbību vispārēju izvērtējuma ziņojumu.

               Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 39. pielikumu Padomei, pamatojoties uz izvērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai Apvienotā Karaliste ir izpildījusi nosacījumus, lai varētu veikt automatizētu datu apmaiņu. Lēmuma pamatā jābūt vispārējam izvērtējuma ziņojumam, kurā apkopoti attiecīgās anketas, izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma darbību rezultāti.

               Saskaņā ar starptautiskajām tiesībām šis lēmums Apvienotajai Karalistei kļūst saistošs ar vienpusēju Savienības deklarāciju, kā tas izriet no TSN 540. panta 2. punkta. Par vienpusējo Savienības deklarāciju ir jāpaziņo Apvienotajai Karalistei.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               3.1.Pamatinformācija

               Pateicoties TSN, ir iespējams sadarboties DNS profilu, pirkstu nospiedumu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētas salīdzināšanas jomā. Lai Apvienotā Karaliste varētu izmantot šīs iespējas, tai vispirms bija jāpiemēro izvērtējums.

               Pēc izvērtējuma inspekcijas Apvienotajā Karalistē 2021. gada 24. un 25. novembrī ES izvērtējuma grupa savos ziņojumos secināja, ka sadarbība ar Apvienoto Karalisti attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem atbilst attiecīgajām prasībām. Šie ziņojumi Padomei tika iesniegti 2022. gada x. martā, un tie deva iespēju Padomei ļaut Savienībai paziņot, ka dalībvalstis Apvienotajai Karalistei var sniegt personas datus attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 2. punktā.

               3.2.Ierosinātā nostāja

               Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ierosina noteikt XXXXX par dienu, no kuras dalībvalstis Apvienotajai Karalistei var sniegt personas datus attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 530., 531., 534. un 536. pantā.

               Laikā, kad Apvienotā Karaliste bija Savienības dalībvalsts, tā piedalījās DNS profilu un daktiloskopisko datu apmaiņā starp dalībvalstīm saskaņā ar Padomes Lēmumiem 2008/615/TI
                  1
                un 2008/616/TI
                  2
               . Lai novērstu nepilnības pašreizējā sadarbībā attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem, TSN paredz pagaidu periodu, kura laikā dalībvalstis var sniegt šādus datus Apvienotajai Karalistei, gaidot TSN 540. panta 1. punktā paredzēto izvērtējumu rezultātus. Minētais pagaidu periods sākotnēji ilga līdz 2021. gada 30. septembrim un ar Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā 2021. gada 28. septembra lēmumu
                  3
                tika pagarināts līdz 2022. gada 30. jūnijam. Tomēr to vairs nedrīkst pagarināt. Tāpēc, lai novērstu nepilnības pašreizējā sadarbībā, Savienībai prasītā vienpusējā deklarācija būs jāsniedz līdz 2022. gada 30. jūnijam.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               LESD 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 1. un 2. punktā paredzēts, ka tad, ja Apvienotā Karaliste ir izpildījusi TSN 539. pantā un 39. pielikumā izklāstītos nosacījumus, Savienība nosaka dienu vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis var sniegt personas datus Apvienotajai Karalistei attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem. Lai gan šāda noteikšana ir vienpusējs Savienības akts, nevis akts, kas jāpieņem kādai no TSN izveidotajām struktūrām, tas tomēr rada juridiskas sekas. Tāpēc Savienības nostāja, kas ir minētās noteikšanas pamatā, būtu jānosaka saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu un jāpiemēro pēc analoģijas.

               Deklarācijas juridiskās sekas ir saistošas saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un pilnībā attiecas uz Savienību kā Tirdzniecības un sadarbības nolīguma pusi. Tādējādi saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienībai šajā jautājumā ir ekskluzīva kompetence.

               TSN 540. panta 2. punktā minētās attiecīgās dienas noteikšanas rezultātā minētā nolīguma pamatstruktūra netiek papildināta vai grozīta.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 2. punktā minētās attiecīgās dienas vai dienu noteikšanai ir mērķi un komponenti datu aizsardzības un policijas sadarbības jomā.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 16. panta 2. punkts un 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

               Saskaņā ar Lēmumu (ES) 2021/689
                  5
               , kura materiālais juridiskais pamats ir LESD 217. pants, Tirdzniecības un sadarbības nolīgums ir saistošs visām dalībvalstīm.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 16. panta 2. punktam un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2022/0103 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par to, lai saskaņā ar 540. panta 2. punktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, noteiktu dienu, no kuras dalībvalstis Apvienotajai Karalistei var sniegt personas datus, kā minēts nolīguma 530., 531., 534. un 536. pantā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. panta 2. punktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Lēmumu (ES) 2021/689 (2021. gada 29. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai
                  6
               ,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1.Tirdzniecības un sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti “Apvienotā Karaliste”), no otras puses
                  7
                (“Tirdzniecības un sadarbības nolīgums”), paredz savstarpēju sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm, no vienas puses, un Apvienoto Karalisti, no otras puses, attiecībā uz DNS profilu, daktiloskopisko datu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu salīdzināšanu. Šādas sadarbības priekšnosacījums ir, ka Apvienotajai Karalistei vispirms ir jāveic nepieciešamie īstenošanas pasākumi un tai jāpiemēro Savienības izvērtējums.

               2.Pamatojoties uz vispārēju izvērtējuma ziņojumu, kurā apkopoti attiecīgās anketas, izvērtējuma inspekcijas un attiecīgā gadījumā izmēģinājuma darbību rezultāti, Savienībai ir jānosaka diena vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu var sniegt šādus datus Apvienotajai Karalistei.

               3.Apvienotā Karaliste 2021. gada 23. jūlija vēstulē ar Specializētās komitejas tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā starpniecību informēja Komisiju, ka tā ir īstenojusi Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 3. daļas II sadaļā noteiktos pienākumus attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem. Apvienotā Karaliste arī sniedza deklarācijas un norīkojumus saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 39. pielikuma 0. nodaļas 22. pantu un pauda gatavību tikt izvērtētai attiecībā uz datu apmaiņu starp Apvienoto Karalisti un dalībvalstīm par DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem.

               4.Komisija 2021. gada 14. oktobrī nosūtīja Apvienotajai Karalistei anketas par DNS profilu un daktiloskopisko datu automātisku apmaiņu. Apvienotā Karaliste 2021. gada 8. novembrī iesniedza Komisijai atbildes uz šīm anketām. Šīs atbildes tika sniegtas izvērtējuma grupai un 2021. gada 11. novembrī iesniegtas Padomes TI informācijas apmaiņas jautājumu darba grupai un Padomes Apvienotās Karalistes jautājumu darba grupai.

               5.Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 39. pielikuma 4. nodaļu Padome 2021. gada 9. novembrī nolēma, ka attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem izmēģinājuma darbības nav vajadzīgas.

               6.2021. gada 24. un 25. novembrī Apvienotajai Karalistei tika veikts izvērtējums attiecībā uz DNS profilu un daktiloskopisko datu meklēšanu un salīdzināšanu. Izvērtējuma ziņojumā par DNS profiliem secināts, ka, pamatojoties uz ex ante izvērtējuma rezultātiem, var uzskatīt, ka automatizēta DNS profilu salīdzināšana un ar to saistītā informācijas plūsma Apvienotajā Karalistē ir sekmīgi pabeigta gan juridiskā, gan tehniskā līmenī. Izvērtējuma ziņojumā par daktiloskopiskajiem datiem secināts, ka, pamatojoties uz ex ante izvērtējuma rezultātiem, var uzskatīt, ka automatizētā daktiloskopisko datu lietojumprogramma un ar to saistītā automatizētā daktiloskopisko datu informācijas plūsma Apvienotajā Karalistē ir sekmīgi pabeigta gan juridiskā, gan tehniskā līmenī.

               7.Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 39. pielikuma 4. nodaļas 5. pantu Padomei 2022. gada 17. martā tika iesniegti izvērtējuma ziņojumi, kuros apkopoti anketu un izvērtējuma inspekcijas rezultāti.

               8.Tā kā Apvienotā Karaliste ir izpildījusi Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 539. pantā un 39. pielikumā izklāstītos nosacījumus, Savienībai saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. panta 2. punktu būtu jānosaka diena vai dienas, no kuras vai kurām dalībvalstis Apvienotajai Karalistei var sniegt personas datus par DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 530., 531., 534. un 536. pantā. Savienībai Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā par šo nostāju būtu jāpaziņo Apvienotajai Karalistei.

               9. Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/689, kura materiālais juridiskais pamats ir LESD 217. pants, Tirdzniecības un sadarbības nolīgums ir saistošs visām dalībvalstīm.

               10.Ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/689 Dānijai un Īrijai ir saistošs Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 540. pants, un tādēļ tās piedalās šā lēmuma, ar ko īsteno Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, pieņemšanā un piemērošanā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāpauž attiecībā uz dienu vai dienām, no kuras vai kurām dalībvalstis var Apvienotajai Karalistei sniegt Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 530., 531., 534. un 536.  pantā minētos DNS profilus un daktiloskopiskos datus, pamatā ir Savienības vienpusējās deklarācijas projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Specializētajā komitejā tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu sadarbības jomā Apvienotajai Karalistei paziņo 1. pantā noteikto Savienības nostāju.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums 2008/616/TI (2008. gada 23. jūnijs) par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši ‑ apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.).

                     (3)

                        Ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, 8. panta 1. punkta r) apakšpunktu izveidotās Specializētās komitejas Lēmums Nr. 1/2021 (2021. gada 28. septembris) attiecībā uz 540. panta 3. punktā minētā laikposma pagarināšanu, kura laikā ar Apvienoto Karalisti var apmainīties ar DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem [2021/1946] (Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 1. pielikuma 9. panta 2. punktu sekretariāts reģistrē ikvienu lēmumu vai ieteikumu ar sērijas numuru un atsauci uz tā pieņemšanas datumu.) (OV L 397, 10.11.2021., 32. lpp.).

                     (4)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Padomes Lēmums (ES) 2021/689 (2021. gada 29. aprīlis) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (OV L 149, 30.4.2021., 2. lpp.).

                     (6)

                        OV L 149, 30.4.2021., 2. lpp.

                     (7)

                        OV L 149, 30.4.2021., 10. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2022
            COM(2022) 158 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par to, lai saskaņā ar 540. panta 2. punktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, noteiktu dienu, no kuras dalībvalstis Apvienotajai Karalistei var sniegt personas datus, kā minēts nolīguma 530., 531., 534. un 536. pantā

               PIELIKUMS

               Savienības deklarācija saskaņā ar 540. panta 2. punktu Specializētajā komitejā, kas izveidota ar 8. panta 1. punkta r) apakšpunktu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, par dienu, no kuras dalībvalstis Apvienotajai Karalistei var iesniegt personas datus attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 530., 531., 534. un 536. pantā

                  Eiropas Savienības deklarācija

               Dalībvalstis var Apvienotajai Karalistei sniegt personas datus attiecībā uz DNS profiliem un daktiloskopiskajiem datiem, kā minēts Tirdzniecības un sadarbības nolīguma 530., 531., 534. un 536. pantā, sākot no [<=2022. gada 30. jūnija].