Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0341

Priekšlikums Padomes regula, ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam uzliek galīgu antidempinga maksājumu  /* COM/2008/0341 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.6.2008COM(2008) 341 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam uzliek galīgu antidempinga maksājumu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS2.  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005.-  Vispārīgs kontekstsŠis priekšlikums ir izstrādāts saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes 2002. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 1011/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles (PAO) importu.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.3.  APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS4.  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmIzmeklēšanā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsŠis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu.Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums.5.  PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI6.  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsKomisija 2007. gada 13. jūnijā, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (OV C 131, 13.6.2007.), Paziņojums par uzsākšanu (2007/C 131/09), 14. lpp.), paziņoja par termiņa beigu pārskatīšanas uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes PAO importu Kopienā.Antidempinga procedūru ierosināja pēc tam, kad bija saņemts pārskatīšanas pieprasījums, ko 2007. gada 12. martā iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome ( CEFIC ) to ražotāju vārdā, kas ražo ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, Kopienas PAO ražošanas apjoma.Pievienotajā Komisijas priekšlikumā Padomes regulai ir ietverti secinājumi par kaitējumu nodarošā dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību un par to, vai antidempinga pasākumu saglabāšana nav pretrunā Kopienas interesēm.Tāpēc Padomei tiek piedāvāts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.-  Juridiskais pamatsPadomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus.Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam tiek samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, ekonomikas dalībnieku un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas.7.  IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam uzliek galīgu antidempinga maksājumuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:1. PROCEDŪRA1.1. Spēkā esošie pasākumi(1) Pēc antidempinga izmeklēšanas Padome ar 1996. gada 3. jūnija Regulu (EK) Nr. 1006/96[2] Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam uzlika galīgu antidempinga maksājumu EUR 323 par tonnu („sākotnējā izmeklēšana”) .(2) Pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padome ar 2002. gada 10. jūnija Regulu (EK) Nr. 1011/2002[3] ĶTR izcelsmes pulverveida aktīvās ogles importam atjaunoja galīgo antidempinga maksājumu („pirmā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšana”).1.2. Pārskatīšanas pieprasījums (pašreizējā izmeklēšana)(3) Pēc paziņojuma publicēšanas par gaidāmajām termiņa beigām[4] Komisija 2007. gada 12. martā saņēma termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam.(4) Pieprasījumu iesniedza Eiropas Ķīmijas rūpniecības padome ( CEFIC ) (“pieprasījuma iesniedzējs”) divu ražotāju vārdā, kas pārstāv ievērojamu daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 50 %, pulverveida aktīvās ogles kopējā ražošanas apjoma Kopienā. Pieprasījums ir pamatots ar to, ka, beidzoties šo pasākumu termiņam, iespējams, turpināsies vai atkārtosies dempinga gadījumi, nodarot kaitējumu Kopienas rūpniecības nozarei.(5) Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju Komisija, konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu termiņa beigu pārskatīšanu, sāka šo pārskatīšanu, 2007. gada 13. jūnijā publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī („paziņojums par sākšanu”)[5].1.3. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana(6) Par termiņa beigu pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja eksportētājiem ražotājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem, importētājiem, Kopienas piegādātājiem, ražotājiem, lietotājiem un pieprasījuma iesniedzējam. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu viedokli un paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā pieprasīt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.8.  Eksportētāju/ražotāju izlases veida pārbaude ĶTR(7) Ievērojot lielo ĶTR eksportētāju ražotāju skaitu (pieteikumā minēti 132), tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā ir jāizmanto izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija spētu izlemt, vai izlases veida pārbaude patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu eksportētājiem ražotājiem tika lūgts informēt par sevi 15 dienu laikā pēc termiņa beigu pārskatīšanas sākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par sākšanu. Tomēr neviens eksportētājs ražotājs neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un nekādā citā veidā neinformēja par sevi, atsaucoties uz paziņojumu par sākšanu, tādējādi izlases veida pārbaude nebija iespējama.9.  Kopienas importētāju izlases veida pārbaude(8) Ievērojot importētāju lielo skaitu Kopienā (pārskatīšanas pieprasījumā minēti 33), tika uzskatīts, ka ir lietderīgi pārbaudīt, vai termiņa beigu pārskatīšanā ir jāizmanto izlases veida pārbaude saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. Lai Komisija spētu izlemt, vai izlases veida pārbaude patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veikt atlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu importētājiem tika lūgts informēt par sevi 15 dienu laikā pēc termiņa beigu pārskatīšanas sākšanas, un sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par sākšanu.(9) Tomēr no 33 importētājiem tikai 3 atbildēja uz atlases anketas jautājumiem un piekrita sadarboties, tāpēc tika pieņemts lēmums, ka šajā gadījumā izlases veida pārbaude nav pamatota.1.4. Anketas un pārbaude(10) Anketas tika nosūtītas pārstāvjiem eksportētājvalstī un visiem zināmajiem Kopienas importētājiem, piegādātājiem, ražotājiem un ražotājiem analogajā valstī Amerikas Savienotajās Valstīs („ASV”) (skatīt 22. līdz 24. apsvērumu turpmāk).(11) Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim Kopienas ražošanas nozares izejmateriālu piegādātājiem, trim lietotājiem, diviem Kopienas ražotājiem, kas atbalsta pārskatīšanas pieprasījumu, viena cita ražotāja, kas iebilda pret procedūru, un viena ražotāja analogajā valstī. Sadarbībā neiesaistījās neviens ĶTR eksportētājs ražotājs.(12) Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes sagatavošanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās.10.  Kopienas ražotāji11.  Norit B.V., Amersfoort , Nīderlande un Glāzgova, Apvienotā Karaliste12.  CECA S.A., Parīze un Bordo, Francija.13.  Citi ražotāji14.  Chemviron Carbon S.A ., Feluy , Beļģija15.  Kopienas piegādātāji16.  Klasmann & Deilmann GmbH , Gēste, Lejassaksija, Vācija17.  Rheinbraun Brennstoff GmbH , Ķelne, Vācija18.  WTL International Ltd ., Maklesfīlda, Češīra, Apvienotā Karaliste19.  Ražotājs analogajā valstī20.  Norit Americas Inc ., Māršala, Teksasa, ASV1.5. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods(13) Izmeklēšana attiecībā uz iespējamību, ka dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties, aptvēra laika posmu no 2006. gada 1. aprīļa līdz 2007. gada 31. martam („pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb „PIP”).(14) Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības noteikšanai būtisko tendenču izvērtējums attiecas uz laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz PIP beigām („attiecīgais periods”).2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS(15) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā un tai sekojošajā termiņa beigu pārskatīšanā, proti, pulverveida aktīvā ogle („PAO”), ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 3802 10 00. PAO ir mikroporaina oglekļa forma, kuru iegūst no dažādām izejvielām, piemēram, akmeņoglēm, brūnoglēm (lignīta), kūdras, koksnes, olīvu kauliņiem vai kokosriekstu čaumalām, ko aktivē ar ūdens tvaiku vai ķīmiskā procesā. PAO ir ļoti smalka pulvera veidā. Aktīvo ogli pārdod arī granulu veidā (aktīvā ogle granulās „AOG”), uz kuru spēkā esošie pasākumi un šī pārskatīšana neattiecas.(16) Iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā ir apliecināts, ka saskaņā ar definīciju PAO sastāvā vismaz 90 % no masas (% m/m) ir daļiņas, kuru izmērs ir mazāks par 0,5 mm.(17) PAO galvenie izmantošanas veidi ir ūdens attīrīšana (dzeramā ūdens, kā arī notekūdeņu attīrīšana), gāzu un gaisa attīrīšana, šķīdinātāju reģenerācija, cukura, augu eļļu un tauku atkrāsošana, dažādu produktu dezodorācija un attīrīšana ķīmiskajā rūpniecībā (proti, organiskās skābes), farmācijā (proti, kuņģa un zarnu trakta kapsulas) un pārtikas rūpniecībā (proti, alkoholiskie un bezalkoholiskie dzērieni).(18) Šajā izmeklēšanā apstiprinājās, ka Kopienā ražotās un pārdotās PAO, no Ķīnas importētās PAO un analogajā valstī ASV ražotās un pārdotās PAO galvenās fizikālās un tehniskās īpašības ir vienādas. Tāpēc pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem.3. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA3.1. Iepriekšējas piezīmes(19) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu veikto pasākumu termiņa beigu pārskatīšanas mērķis ir noteikt, vai pasākumu izbeigšanās dēļ varētu turpināties vai atkārtoties dempings, kas rada kaitējumu.(20) Sākumā tika pārbaudīti PIP laikā uz Kopienu eksportētie apjomi. Jānorāda, ka neviens eksportētājs ražotājs no Ķīnas un arī neviens importētājs Kopienā šajā izmeklēšanā nesadarbojās, tādēļ dati par eksportu tika iegūti saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, proti, izmantojot pieejamo informāciju. Šajā ziņā jāatgādina, ka arī pirmajā termiņa beigu pārskatīšanā nesadarbojās neviens Ķīnas eksportētājs ražotājs vai Kopienas importētājs. Tomēr kopš galīgā antidempinga maksājuma noteikšanas 1996. gadā par PAO importu ir pieejami Eurostat statistikas dati. Šos datus apstiprina tirgus izpētes informācija, kuru sniedza Kopienas ražotāji. Pamatojoties uz to un trūkstot ticamākai informācijai, tika izmantoti šie statistikas dati. Tie liecina, ka PIP laikā Kopienā no ĶTR importētas 529 tonnas PAO. Šis apjoms, salīdzinot ar apjomu, ko Kopiena importējusi pirms pasākumu ieviešanas, ir neliels, bet tomēr atbilst vairāk nekā 1 % no Kopienas PAO patēriņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr tika veikts indikatīvs dempinga aprēķins.3.2. Dempinga turpināšanās iespējamība(21) Attiecībā uz dempinga iespējamo turpināšanos pārbaudīja, vai eksports no ĶTR pašlaik ir par dempinga cenām. Tas tika darīts tāpēc, ka gadījumā, ja arī pašlaik pastāv dempings, tā varētu būt nopietna norāde uz to, ka imports par dempinga cenām turpinātos, ja antidempinga pasākumi beigtos.21.  Analogā valsts(22) ĶTR ir valsts ar pārejas ekonomiku, tāpēc normālo vērtību noteica, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta atbilstošā trešā valstī ar tirgus ekonomiku, kas izraudzīta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu.(23) Sākotnējā izmeklēšanā un pirmajā termiņa beigu pārskatīšanā par atbilstošu analogo valsti izvēlējās ASV. Paziņojumā par uzsākšanu bija norādīts, ka arī šajā termiņa beigu pārskatīšanā Komisija par analogo valsti paredzējusi izmantot ASV. Šajā saistībā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ASV ir piemērotākā analogā valsts šādu apsvērumu dēļ.ASV ir vienas no pasaulē lielākajiem PAO ražotājiem. Dati, kurus sniedza ASV ražotājs, kas sadarbojās izmeklēšanā, un Kopienas ražotāji, kuri pieprasīja veikt pārskatīšanu, liecina par to, ka abu valstu ražošanas apjomi ir salīdzināmi lielumi. Turklāt, kā minēts 18. apsvērumā, ASV ražotā un pārdotā PAO ir līdzīgs ražojums PAO, kuru ražo Ķīnā un eksportē uz Kopienu. ASV ražotāja, kas sadarbojās izmeklēšanā, pārdošanas apjoms (pēc daudzuma) iekšzemes tirgū, bija salīdzināms ar PAO eksporta apjomu no ĶTR uz Kopienu. Visbeidzot tika konstatēts, ka ASV ir ļoti liela konkurence. Patiesi, papildus konkurencei starp vairākiem ražotājiem ASV konkurenci vēl rada arī PAO imports (galvenokārt no ĶTR, Šrilankas un Filipīnām), kam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nepiemēroja nekādus kvantitatīvus ierobežojumus un ievedmuitu. Turklāt lielākais ASV PAO ražotājs piekrita sadarboties.(24) Ņemot vērā iepriekšminēto un tādēļ, ka par analogas valsts izvēli ne no vienas ieinteresētās personas nekādas piezīmes netika saņemtas, par piemērotāko analogo valsti tika izraudzītas ASV.22.  Normālā vērtība(25) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu tika novērtēts, vai PAO reprezentatīvi pārdevumi ASV iekšzemes tirgū, ņemot vērā prasītās cenas, ir uzskatāmi par veiktiem parastā tirdzniecības apritē. Šajā sakarā pārbaudīja, vai pārdevumi iekšējā tirgū bijuši rentabli. Tādēļ katras aktīvās ogles veida produkcijas vienības pilnas ražošanas izmaksas PIP laikā salīdzināja ar attiecīgo veidu pārdošanas cenām tajā pašā laika posmā. Tika atklāts, ka lielākoties tirdzniecības darījumi bijuši rentabli. Izmeklēšanā arī tika konstatēts, ka viss apjoms pārdots neatkarīgiem klientiem. Tāpēc PAO normālās vērtības noteikšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu tika izmantotas ASV iekšzemes tirgus cenas, ko parastā tirdzniecības apritē maksājuši vai maksās neatkarīgi pircēji.23.  Eksporta cena(26) Iepriekš jau ir minēts, ka neviens Ķīnas eksportētājs ražotājs vai PAO importētājs Kopienā šajā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ saskaņā ar pamatregulas 18. pantu eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiem, kuri bija pieejami. Šīs regulas 20. apsvērumā jau minēts — ja nav nekādas citas ticamas informācijas, izmanto Eurostat ( TARIC ) importa statistikas datus par pārskatīšanas izmeklēšanas periodu.24.  Salīdzinājums(27) Lai nodrošinātu pareizu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri, kā tika konstatēts, ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Šajā sakarā tika veiktas korekcijas, ņemot vērā pārvadājuma izmaksu, apdrošināšanu un iekšzemes transporta izmaksu atšķirības. Ķīnas eksportētāji ražotāji informāciju nav snieguši, tādēļ eksporta cenas pielāgojumu pamatā bija pieejamie dati, šajā gadījumā pārskatīšanas prasībā sniegtā attiecīgā informācija.25.  Dempinga starpība(28) Visu veidu vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu liecina, ka PAO eksportam uz Kopienu PIP laikā raksturīga ievērojama dempinga starpība. Dempinga starpība ir summa, par kādu normālā vērtība pārsniedz cenu eksportam uz Kopienu. Vidējā svērtā dempinga starpība bija lielāka par 20 %. Lai gan dempinga starpība Ķīnas eksportētāju ražotāju nesadarbošanās dēļ lielā mērā tika balstīta uz pieejamo informāciju, tā tomēr ataino šābrīža Ķīnas eksporta situāciju. Ja Ķīnas eksportētāji ražotāji būtu sadarbojušies, aprēķins, protams, būtu precīzāks.3.3. Eksporta uz Kopienu apjoma izmaiņas gadījumā, ja pasākumi neturpinās(29) Tika arī pārbaudīts, kā, beidzoties pasākumiem, varētu mainīties PAO eksporta no ĶTR apjoms. Tādēļ tika noskaidrotas ĶTR neizmantotās ražošanas jaudas, eksporta apjoms un pārdevumu apjoms ĶTR iekšzemes tirgū, kā arī Ķīnas cenu politika citās trešās valstīs. Tā kā nav sadarbības ar eksportētājiem ražotājiem, tika izmantoti Kopienas ražošanas nozares iesniegtie dati par tirgus izpētes rezultātiem.26.  Ražošanas jauda, Ķīnas iekšējais tirgus un eksporta apjoms(30) Komisijas rīcībā esošā informācija liecina, ka ĶTR ir pasaulē lielākā aktīvās ogles (pulverveida un granulās) ražotāja un eksportētāja (aptuveni 300 ražotāji). Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā PAO aplēstais ražošanas apjoms Ķīnā bija apmēram 190 000 tonnas, no kurām apmēram 70 000 tonnas pārdeva vietējā tirgū un apmēram 60 000 tonnas eksportēja. Tādējādi bija apmēram 60 000 tonnu neizmantotās jaudas. Jānorāda, ka šī neizmantotā jauda pārsniedz Kopienas patēriņu pārskata izmeklēšanas periodā.(31) Ķīnas PAO galvenie eksporta tirgi ir Dienvidaustrumāzija, Japāna, Korejas Republika, ASV un Eiropa. Tomēr saskaņā ar Kopienas nozares sniegtajām liecībām papildu importētās pulverveida aktīvās ogles vajadzība trešās valstīs nebūs liela, un to iespējas absorbēt Ķīnas eksporta apjoma palielināšanos gandrīz nav vērā ņemamas. Turklāt jānorāda, ka vairākos potenciālajos eksporta tirgos Āzijas reģionā, piemēram, Indijā un Indonēzijā, PAO piemēro lielus muitas tarifus.(32) Pamatojoties uz pieejamajiem datiem, tika aprēķināts, ka PAO patēriņa, ražošanas un ražošanas jaudas pieaugums ĶTR ir vismaz 5 % gadā. Ievērojot to, ka ASV 2007. gada aprīlī (tātad pēc IP) ieviesa antidempinga pasākumus attiecībā uz tvaikā aktivētu PAO no Ķīnas, eksporta apjoms var pat samazināties. Tādēļ nākotnē neizmantotā jauda noteikti nesamazināsies, bet, iespējams, pat palielināsies.(33) Turklāt saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju Ķīnas aktīvās ogles ražošanas nozarei pašlaik ir finansiālas problēmas, jo īpaši tādēļ, ka mazais jaudas izmantojums izraisa izmaksu palielināšanos. Tādējādi arī palielinās vēlme eksportēt par dempinga cenām, lai panāktu apjomradītus ietaupījumus.(34) Šajā gadījumā, ja pasākumus atceltu un Kopiena kļūtu par vilinošu eksporta tirgu, ļoti iespējams, ka Ķīnas ražotāji, lai eksportētu ievērojamus daudzumus, uzlabos jaudas izlietojuma rādītāju un tādējādi samazinās izmaksas un uzlabos finansiālo situāciju.27.  Cenas un trešu valstu tirgi(35) Analizējot Ķīnas eksportu uz citām valstīm, piemēram, ASV, redzams, ka PAO eksports arī tika veikts par ļoti zemām cenām, kam raksturīgas ievērojamas dempinga likmes (augstākas nekā šajā termiņa beigu pārskatīšanas izmeklēšanā konstatētā dempinga starpība, skatīt 28. apsvērumu iepriekš). Acīmredzot arī agrāk šis ražojums no Ķīnas ievests par dempinga cenām.(36) Tātad, ja antidempinga maksājumu atcels, Kopienas tirgū visdrīzāk ieplūdīs lieli Ķīnas PAO importa daudzumi par dempinga cenām. Šajā ziņā jānorāda, ka pēc pasākumu ieviešanas 1996. gadā Ķīnas imports joprojām ir sastopams Kopienas tirgū, lai gan mazākos daudzumos, un, ja pasākumi tiks atcelti, tas vienkāršos importa apjoma palielinājumu.3.4. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību(37) Ķīnas PAO importa apjoms pārskatīšanas izmeklēšanas periodā pārsniedza de minimis līmeni, un imports joprojām bija par dempinga cenām. Konstatēts, ka dempings turpinājās un ir ļoti iespējams, ka tas turpināsies, antidempinga pasākumiem beidzoties. Turklāt šādā gadījumā ir ļoti iespējams, ka ievērojami palielināsies Ķīnas PAO eksporta apjoms uz Kopienu (vismaz līdz sākotnējā izmeklēšanā konstatētajam apjomam), jo ĶTR ir pieejams ievērojams daudzums neizmantotas jaudas. Šo papildu importa apjomu cenas visdrīzāk būs ievērojami samazinātas.4. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA(38) Izmeklēšana liecina, ka pašlaik PAO ražotāju skaits Kopienā ir ierobežots. Divi ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu, un divi citi ražotāji, kas nesadarbojās izmeklēšanā, PAO iegūst aktivēšanas procesos, tradicionālā veidā sajaucot nepieciešamos izejmateriālus.(39) Atklāja, ka daži citi ražotāji Kopienā PAO ražo, samaļot no ĶTR importēto AOG. Pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares aplēsēm, no kopējā AOG daudzuma, kas importēts no ĶTR, aptuveni 10 000 tonnu ir samaltas, lai iegūtu PAO, Kopienā. Patiesi, viens ražotājs, kas sadarbojās ar Komisiju, izmeklēšanas laikā ražoja PAO, izmantojot šo metodi. Tomēr tāpat kā pirmajā pārskatīšanas izmeklēšanā šie daudzumi nav iekļauti Kopienas ražošanas apjoma aprēķinā un Kopienas patēriņā.(40) Izmeklēšanā sadarbojās abi Kopienas ražotāji, kuru vārdā bija iesniegta pārskatīšanas prasība. Viņi ražo 80 % no PAO Kopienas ražošanas kopapjoma, un tādēļ šie uzņēmumi saskaņā ar pamatregulas 4. panta 1. punktu. un 5. panta 4. punktu ir Kopienas ražošanas nozare.(41) Kopienas ražošanas nozare ir divi Kopienas ražotāji, tādēļ vajadzības gadījumā, lai nodrošinātu konfidencialitāti, neizpaužami dati par Kopienas ražošanas nozari ir jāindeksē.5. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ5.1. Patēriņš Kopienas tirgū(42) Patēriņu Kopienā (27 valstu ES) noteica, pamatojoties uz:-  divu sadarbībā iesaistīto ražotāju pārdevumiem Kopienas tirgū,-  sadarbībā neiesaistīto PAO Kopienas ražotāju pārdevumiem Kopienas tirgū (saskaņā ar pieprasītāja aplēsēm),-  Eurostat importa statistiku.(43) Jau 39. apsvērumā ir minēts, ka konkrēti PAO daudzumi ir saražoti, samaļot no Ķīnas importēto AOG, kas nav ņemta vērā Kopienas patēriņa aprēķinos.(44) Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas PAO patēriņš attiecīgajā periodā ir palielinājies par 7 %. Palielinājumam par 10 % laikā no 2003. gada līdz 2005. gadam sekoja neliels samazinājums 2006. gadā; pēc tam PIP laikā patēriņš saglabājās nemainīgs.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Patēriņš (tonnas) | 38 163 | 39 499 | 41 983 | 40 697 | 40 783 |Indekss (2003 = 100) | 100 | 104 | 110 | 107 | 107 |5.2. Pašreizējais imports no ĶTR28.  Apjoms un tirgus daļa(45) Pamatojoties uz Eurostat informāciju, izmaiņas PAO importa apjomā no ĶTR un tā tirgus daļā ir izklāstītas turpmākajā tabulā. Importa apjoms no ĶTR attiecīgajā periodā ir palielinājies par 55 %, bet tirgus daļa kopumā ir saglabājusies zem 2 %.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Importa apjoms (tonnas) | 341 | 662 | 600 | 515 | 529 |Indekss (2003 = 100) | 100 | 194 | 176 | 151 | 155 |Tirgus daļa | 0,9% | 1,7 % | 1,4 % | 1,3 % | 1,3 % |29.  Importa cenas(46) Saskaņā ar Eurostat datiem, kuriem pieskaitītas pēcimportēšanas izmaksas, muitas un antidempinga maksājumi, ĶTR izcelsmes PAO vidējām importa cenām attiecīgajā periodā bija raksturīgs mērens pieaugums par 8 %, kā redzams turpmākajā tabulā.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Cenas (EUR par tonnu) | 1169 | 1104 | 1187 | 1217 | 1267 |Indekss (2003 = 100) | 100 | 94 | 102 | 104 | 108 |(47) Detalizēta informācija par ĶTR eksportētāju ražotāju pārdevumiem nav pieejama, tādēļ Komisijai bija jāsalīdzina Eurostat koriģētās importa cenas ar vispārējām vidējām Kopienas ražošanas nozares EXW cenām, proti, nenošķirot dažādus PAO veidus. Šis salīdzinājums liecina, ka Ķīnas eksporta cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija par 25 - 30 % mazākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas tajā pašā laikā.5.3. Imports no citām trešām valstīm(48) PAO imports no valstīm, kas nav ĶTR, attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās — no 7300 tonnām 2003. gadā līdz 10 000 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un attiecīgā tirgus daļa ir 19 % un 25 %. Lielākās eksportētājvalstis bija ASV, Malaizija, Indonēzija, Filipīnas un ASV.(49) Lai gan imports no ASV samazinājās uz pusi, imports no Malaizijas, Indonēzijas un Filipīnām palielinājās no 2800 tonnām 2003. gadā līdz 6200 tonnām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un šī kopējā Kopienas tirgus daļa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā bija 15 %. Izmeklēšana liecina, ka dažos gadījumos imports no trim iepriekšminētajām valstīm bija no kokosriekstu čaumalām ražota PAO, ko attiecīgo izejmateriālu trūkuma dēļ Kopienas ražotāji nav spējīgi ražot. Tādējādi šo importu daļēji izraisījusi Kopienas ražošanas nozare, lai papildinātu Kopienas lietotājiem piedāvājamo PAO veidu klāstu.(50) Turklāt vidējās importa cenas no Malaizijas, Indonēzijas un Filipīnām Kopienā bija mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Malaizijas un Indonēzijas importa cenu līmenis bija līdzīgs ĶTR izcelsmes PAO importa cenām, lai gan attiecīgajā periodā ievērojami (par 37 %) palielinājās importa cenas no Filipīnām, un tās par 20 % pārsniedza Ķīnas importa cenas pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.(51) ASV importa cenas izrādījās ievērojami mazākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Šis imports lielākoties bija PAO speciālām vajadzībām, ko Kopienas tirgū pārdeva par augstām cenām.(52) Kopumā izmeklēšana liecina, ka dažos gadījumos PAO imports no trešām valstīm papildina Kopienas ražošanas nozares ražojumu klāstu. Citreiz importa cenas ievērojami pārsniedza vidējās Kopienas ražošanas nozares cenas. Ir arī citāds imports par diezgan mazām cenām, kam varētu būt ietekme uz Kopienas tirgu. Tomēr, pamatojoties uz attiecīgajā periodā novērotajām tendencēm, šķiet, ka šī situācija nesaasināsies.5.4. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis30.  Ražošanas apjoms, uzstādīto ražošanas iekārtu jauda un jaudas izmantošanas koeficients(53) PAO ražošanas apjoms ir atkarīgs no ražošanas procesā izmantoto savienojumu — maz aktivētu (īsāku laiku krāsnī turētu) un stipri aktivētu (ilgāk krāsnī turētu) —īpatsvara. Turpmākajā tabulā norādītā jauda ir noteikta, pamatojoties uz maz aktivētas un stipri aktivētas PAO apvienojuma faktiski saražoto daudzumu.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Ražošanas apjoms (tonnas) | 100 | 105 | 95 | 100 | 100 |Uzstādīto ražošanas iekārtu jauda (tonnas) | 100 | 90 | 85 | 86 | 86 |Jaudas izmantošanas koeficients | 100 | 118 | 112 | 118 | 116 |(54) Kopienas ražošanas nozares saražotās PAO apjoms attiecīgajā periodā bija nemainīgs, izņemot nelielas izmaiņas 2004. un 2005. gadā.(55) No 2003. līdz 2005. gadam uzstādīto ražošanas iekārtu jauda samazinājās. Šā samazinājuma iemesls bija vides tiesību akti, ko 2003. gadā pieņēma iestādes vienā dalībvalstī, kurā atrodas Kopienas ražošanas nozares rūpnīca. Tā rezultātā attiecīgajam Kopienas ražotājam šo vides prasību dēļ bija jāpārtrauc vienas aktivēšanas rūpnīcas darbība.(56) Nelielās pieejamās ražošanas jaudas tiešas sekas bija tas, ka palielinājās jaudas izmantojums.31.  Pārdošanas apjomi, tirgus daļa no patēriņa Kopienā, vidējā pārdošanas cena un pieaugums2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Pārdošanas apjomi | 100 | 96 | 94 | 96 | 96 |Tirgus daļa | 100 | 93 | 87 | 91 | 91 |Vidējā pārdošanas cena | 100 | 99 | 98 | 99 | 99 |Pieaugums | 100 | 96 | 92 | 95 | 96 |(57) Pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu, pārdošanas apjoms bija par 4 % mazāks. Kopienas patēriņš attiecīgajā periodā palielinājās par 7 % (skatīt 44. apsvērumu iepriekš, tādēļ Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %. Kaut arī tirgus daļas samazinājās, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā pārsniedza 50 %.(58) Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū attiecīgajā periodā saglabājās diezgan nemainīgas. Nemainīgās pārdošanas cenas un vienlaikus pārdošanas apjomu samazinājums attiecīgajā periodā izraisīja negatīvu pieaugumu par 4 %, kas atainojās arī identiskā pārdošanas apjoma samazinājumā.32.  Krājumi2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Krājumi | 100 | 138 | 115 | 97 | 85 |(59) Ievērojot vienas ražošanas līnijas darbības traucējumus 2004. gadā (skatīt 55. apsvērumu iepriekš) un lai spētu nodrošināt savus klientus, Kopienas ražošanas nozarei bija uz laiku jāpalielina krājumu apjoms. Tomēr nākamo gadu laikā krājumu apjoms atkal samazinājās līdz sākotnējam apjomam, kas ir 10 – 20 % no ražošanas apjoma.33.  Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Kopienas pārdevumu rentabilitāte | 100 | 383 | 337 | 200 | 226 |Ienākums no ieguldījumiem | 100 | 1051 | 692 | 215 | 348 |Naudas plūsma (% Kopienas pārdevumu kopapjoma) | 100 | 143 | 119 | 100 | 128 |(60) Attiecīgajā periodā šajos rādītājos notika līdzīgas izmaiņas (lai gan citādā mērā), proti, straujš pieaugums no 2003. līdz 2004. gadam, kam sekoja pakāpenisks samazinājums līdz PIP beigām.(61) Rentabilitātes, ienākuma no ieguldījumiem un skaidras naudas plūsmas izmaiņas laikā no 2003. gada līdz 2004. gadam jāskata, ievērojot to, ka 2003. gadā Kopienas ražošanas nozares finansiālais sniegums bija diezgan slikts un pārdevumu rentabilitāte nedaudz pārsniedza nulles līmeni. Kopienas ražošanas nozares sniegums 2003. gadā bija slikts tādēļ, ka tajā gadā vienam Kopienas ražotājam bija grūtības.(62) Peļņas samazināšanās iemesls laikā no 2005. gada līdz 2006. gadam daļēji ir izmaksas, kas Kopienas ražošanas nozarei radās, lai ievērotu dažas vides prasības (skatīt 55. apsvērumu iepriekš.(63) Otrs sadarbībā iesaistījies PAO ražotājs, kurš importēto AOG samaļot pārstrādā par PAO (skatīt 39. apsvērumu iepriekš), norādīja, ka laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam Kopienas ražošanas nozare šķērssubsidēja AOG pārdevumus, lai palielinātu peļņu no PAO. Citiem vārdiem sakot, tas norādīja, ka uz PAO attiekusies aizsardzība, tādēļ Kopienas ražošanas nozare par PAO varējusi prasīt augstākas cenas, bet AOG pārdevumiem — mazākas cenas. Šā iemesla dēļ minētā persona iebilda pret pasākumu turpināšanu.(64) Attiecībā uz pieminēto Kopienas ražošanas nozares AOG un PAO šķērssubsidēšanu jānorāda, ka daļēji tā ir ārpus šīs pārskatīšanas darbības jomas, jo AOG pārdevumu rentabilitāte šajā izmeklēšanā netiek vērtēta. Attiecībā uz peļņas apjomu jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte strauji palielinājās no 2003. līdz 2004. gadam, pēc tam 2006. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā — samazinājās. Kā norādīts iepriekš 61. apsvērumā, straujais palielinājums 2003. un 2004. gadā jāskata saistībā ar Kopienas ražošanas nozares slikto finansiālo sniegumu 2003. gadā, nevis ar labo finansiālo sniegumu 2004. gadā. Turklāt attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte attiecībā uz PAO pārdevumiem Kopienas tirgū nepārsniedza 5,5 %. Tādējādi norādītā iespēja, ka rentabilitātes pieaugums apjoms attiecīgajā periodā bija tik liels, ka ļāva Kopienas ražošanas nozarei subsidēt citu ražojumu pārdevumus, bija jānoraida, jo PAO pārdevumu rentabilitāte attiecīgajā periodā bija pārāk zema, tādēļ pieņēmumiem par šķērssubsidēšanu nebija pamata.34.  Nodarbinātība, algas un produktivitāte2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Darbinieku skaits | 100 | 97 | 88 | 90 | 90 |Algas/darbinieks | 100 | 100 | 99 | 100 | 97 |Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 100 | 108 | 108 | 111 | 111 |(65) Iepriekšējā tabulā redzams, ka Kopienas ražošanas nozare attiecīgajā periodā samazināja darbinieku skaitu par apmēram 10 %. Vienlaikus faktiskais ražošanas apjoms nemainījās (skatīt 54. apsvērumu iepriekš, tādēļ ražošanas apjoma pieaugums atspoguļo abas tendences.(66) Turklāt attiecīgajā periodā algas gandrīz nemaz nemainījās..35.  Ieguldījumi2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Ieguldījumi (EUR) | 100 | 70 | 71 | 135 | 135 |(67) Iepriekšējā tabula liecina, ka 2006. gadā un PIP Kopienas ražošanas nozare veica ievērojamus ieguldījumus. 55. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ šos ieguldījumus izraisīja vides prasības.36.  Spēja piesaistīt kapitālu(68) Kopienas ražošanas nozarei attiecīgajā periodā nebija grūtību piesaistīt kapitālu.37.  Dempinga apjoms(69) Kā redzams iepriekš, pieejamie fakti liecina par to, ka dempinga starpību var uzskatīt par ievērojamu.38.  Atgūšanās no iepriekšēja dempinga(70) Iepriekšējā termiņa beigu pārskatīšanā jau secināts, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ Kopienas ražošanas nozare daļēji ir spējusi atgūties no iepriekšējā dempinga, bet tās stāvoklis joprojām ir grūts.5.5. Kopienas ražošanas nozares eksports2003 | 2004 | 2005 | 2006 | PIP |Eksporta pārdevumu apjomi (tonnās) | 100 | 108 | 114 | 122 | 121 |Vidējā eksporta pārdevumu cena | 100 | 94 | 96 | 99 | 101 |(71) Eksporta pārdevumu apjoms attiecīgajā periodā ir palielinājies, no 2003. gada līdz PIP — par apmēram 21 %.(72) Eksporta pārdevumu vidējās cenas 2003. gadā un pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ir vienādā līmenī. Lai gan 2004. gadā cenas samazinājās, pēc 2005. gada Kopienas ražošanas nozare savas cenas spēja palielināt.5.6. Secinājums par stāvokli Kopienas tirgū(73) Laikā no 2003. gada līdz PIP labvēlīgas pārmaiņas bija raksturīgas šādiem Kopienas ražošanas nozares rādītājiem: rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem, naudas plūsma, jaudas izmantojums un noslēguma krājumi. Vienības pārdošanas cena un ražošanas apjoms saglabājās diezgan nemainīgi. Turklāt ražīgums pieauga un Kopienas ražošanas nozare spēja veikt ieguldījumus, lai izpildītu dažas vides prasības.(74) Turpretī citiem rādītājiem: pārdošanas apjomam, tirgus daļai un nodarbinātībai bija raksturīgas nelabvēlīgas pārmaiņas. Turklāt ražošanas apjoms iepriekšminēto vides prasību dēļ samazinājās.(75) Kopumā, lai gan situācija nav viennozīmīga, šķiet, ka labvēlīgo pārmaiņu ir vairāk nekā nelabvēlīgo pārmaiņu. Turklāt, ja salīdzina iepriekš minētās tendences ar tām, kas konstatētas sākotnējā izmeklēšanā, ir skaidri redzams, ka pastāvošajiem antidempinga pasākumi labvēlīgi ietekmējuši Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju. Tomēr jāuzsver, ka pat tie rādītāji, kas liecina par labvēlīgām pārmaiņām, piemēram, jo īpaši rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem, joprojām nav tādā līmenī, kādu varētu gaidīt, ja Kopienas ražošanas nozare būtu pilnībā atguvusies no kaitējumu izraisošā dempinga.(76) Tādēļ jāsecina, ka, lai gan Kopienas ražošanas nozares stāvoklis salīdzinājumā ar laikposmu pirms pasākumu piemērošanas ir uzlabojies, tas joprojām ir nestabils.6. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA(77) Izmeklēšana liecina, ka ĶTR ir ievērojama neizmantotā jauda, kuras apjoms pārsniedz Kopienas patēriņu pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Turklāt, ASV ieviešot antidempinga pasākumus pret tvaikā aktivētas PAO importu no ĶTR, gadījumā, ja pasākumus atcels, radīsies nopietns to apjomu tirdzniecības pārvietošanās risks, kas iepriekš eksportēti no ASV. Risku pastiprina arī tas, ka cenas, par kurām PAO importē ASV, ir mazākas par importa cenām Kopienā.(78) Turklāt ir konstatēts, ka pašlaik PAO importē par dempinga cenām, kas ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares vidējām pārdošanas cenām (un izmaksām).(79) Tādēļ tādu faktoru kā-  konstatētā ievērojama neizmantotā jauda ĶTR,-  nopietnais tirdzniecības pārvietošanās risks, ko izraisījuši ASV ieviestie pasākumi,-  pārsvarā zemais to cenu līmenis, par kurām ĶTR izcelsmes PAO importē Kopienā, kā arī ASVkopējā iedarbība liecina par nopietnu kaitējuma atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumus atceltu.(80) Kā redzams iepriekš, kaut arī Kopienas ražošanas nozares stāvoklis ir uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli, kas dominēja pirms spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas, tas joprojām ir nestabils. Iespējams, ka gadījumā, ja Kopienas ražošanas nozare saskartos ar vēl lielākiem ĶTR importa apjomiem par dempinga cenām, tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos tādā mērā, kāds konstatēts sākotnējā izmeklēšanā. Pamatojoties uz tikko minēto secināja, ka pasākumu atcelšana visticamāk izraisītu to, ka atkārtojas kaitējums Kopienas ražošanas nozarei.7. KOPIENAS INTERESES7.1. Sākotnējās piezīmes(81) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu turpināšana kopumā būtu Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses. Šajā izmeklēšanā tika analizēta situācija, kurā antidempinga pasākumi ir darbojušies, un tā ļauj izvērtēt jebkuru neatbilstošu nelabvēlīgu ietekmi uz iesaistītajām personām spēkā esošo antidempinga pasākumu dēļ.(82) Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanos vai atkārtošanos, nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ būtu jāsecina, ka saglabāt pasākumus šajā konkrētajā gadījumā nav Kopienas interesēs.(83) Šā iemesla dēļ papildus trim 11. apsvērumā minētajiem ražotājiem, citi ražotāji (tostarp tie, kas, samaļot importēto AOG, pārstrādā to par PAO), četri Kopienas piegādātāji, trīs Kopienas importētāji, kas piekrita sadarboties (skatīt 9. apsvērumu iepriekš) un 37 lietotāji, kas minēti pieprasījumā un/vai zināmi Komisijai.7.2. Kopienas ražošanas nozares intereses(84) Saprātīgi spriežot, var gaidīt, ka Kopienas ražošanas nozare joprojām gūs labumu no pasākumiem, ko piemēro pašlaik, un turpinās atgūties, palielinot tirgus daļu un uzlabojot rentabilitāti. Ja pasākumus nesaglabātu, iespējams, Kopienas ražošanas nozare atkal ciestu no kaitējuma, ko radīs palielinātais imports par dempinga cenām no attiecīgajās valsts, un pēc tam pašreizējā nestabilā finansiālā situācija pasliktinātos.(85) Tādēļ, ņemot vērā to, ka Kopienas ražošanas nozare ražo lielāko daļu Kopienas ražošanas apjoma un ka abi Kopienas ražotāji, kas ir Kopienas ražošanas nozare, atbalsta pasākumu turpināšanu, var secināt, ka pasākumu turpināšana būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs.7.3. Kopienas piegādātāju intereses(86) Komisija atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no trim Kopienas izejmateriālu (lignīta, kūdras un zāģskaidu) piegādātājiem. Visi trīs atbalstīja pasākumu turpināšanu un norādīja, ka, pārtraucot pasākumus, pastāv risks zaudēt ievērojamu daļu pārdevumu, tādējādi apdraudot finansiālo stabilitāti.(87) Tāpēc tika secināts, ka pasākumu turpināšana būtu Kopienas piegādātāju un Kopienas ražošanas nozares interesēs.7.4. Kopienas importētāju intereses(88) Kā minēts 8. apsvērumā, Komisija sazinājās ar 33 pārskatīšanas prasībā uzskaitītajiem importētājiem. Tikai trīs importētāji piekrita sadarboties izmeklēšanā. Tomēr neviens no šiem trim importētājiem nesniedza atbildes uz Komisijas izsūtītās anketas jautājumiem.(89) Tādējādi sadarbības trūkums ar izmeklēšanu patiesi norāda uz to, ka gadījumā, ja pasākumi turpinātos, nopietni nebūtu skarta neviena PAO importētāja darbība.7.5. Kopienas lietotāju intereses(90) Kā iepriekš minēts 83. apsvērumā, Komisija sazinājās ar 37 lietotājiem, no kuriem daudzi ir Kopienas ražošanas nozares klienti. Beigās tikai no trim lietotājiem tika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem.(91) Neviens no šiem trim lietotājiem nepiekrita tam, ka atbildes uz anketas jautājumiem pārbauda uz vietas. Tomēr analizējot nepārbaudītus datus, atklāja, ka vidējā svērtā PAO atbilst ļoti nelielai attiecīgo lietotāju darbības izmaksu daļai.(92) Tādēļ secināja, ka pasākumu turpināšanās nopietni neskartu neviena PAO lietotāja darbību.7.6. Secinājums par Kopienas interesēm(93) Ņemot vērā to personu intereses, kas izmeklēšanas laikā informēja par sevi, šķiet, ka nav pārliecinošu un ar Kopienas interesēm pamatotu iemeslu, kas neļautu turpināt esošos antidempinga pasākumus.8. NOBEIGUMA NOTEIKUMI(94) Visas iesaistītās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuriem pamatojoties bija plānots ieteikt saglabāt spēkā esošos pasākumus attiecībā uz PAO importu. Tām tika arī dots laiks, lai izteiktu komentārus par izmeklēšanas secinājumiem.(95) No iepriekš minētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ir jāsaglabā ĶTR izcelsmes PAO importam piemērojamie antidempinga pasākumi.9. MAKSĀJUMI(96) Ņemot vērā secinājumus par dempinga turpināšanos, kaitējuma atkārtošanās iespējamību un Kopienas interesēm, ir jāapstiprina antidempinga pasākumi attiecībā uz ĶTR izcelsmes PAO importu, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma atkārtošanos importa dempinga dēļ.(97) Pamatojoties uz 38,6 % kaitējuma novēršanas pakāpi, pašlaik antidempinga maksājumu nosaka EUR 323 apmērā par tonnu (fiksētas likmes maksājums).(98) Attiecībā uz maksājuma apmēru viena ieinteresētā persona iebilda, ka dempinga starpībām jābūt mazākām, jo ir atcelta PVN atlaide, kas pienācās Ķīnas eksportētājiem ražotājiem, eksportējot preces, kas iegūtas no iekšzemes tirgū iegādātām izejvielām.(99) Tomēr, ievērojot Ķīnas eksportētāju ražotāju pilnīgo nesadarbošanos un pamatojoties uz to, ka nav iesniegts pieprasījums par termiņa vidusposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, minētās eksportēto preču ražošanas izmaksu izmaiņas nav pamatotas un tādēļ tās jānoraida,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo uzliek galīgu antidempinga maksājumu pulverveida aktīvās ogles importam, kura atbilst KN kodam ex 3802 10 00 (TARIC kods 3802 10 00 20) un kuras izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.2. Antidempinga galīgais maksājums ir EUR 323 par tonnu (neto svars).3. Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms ievešanas laišanai brīvā apgrozībā un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala saskaņā 145. pantu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[6], antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta, pamatojoties uz iepriekš minētajām summām, samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam.2. pantsJa nav noteikts citādi, tad piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 134,5.6.1996., 20. lpp.[3] OV L 155, 14.6.2002., 1. lpp.[4] OV C 228, 22.9.2006., 3. lpp.[5] OV C 131, 13.6.2007., 14. lpp.[6] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 214/2007 (OV L 62, 1.3.2007., 6. lpp.).


|

52010PC0142

 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomesregula(ES), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim  /* COM/2010/0142 galīgā redakcija - COD 2010/0140 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 26.5.2010COM(2010) 142 galīgā redakcija2010/0140 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES),ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrimPASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Savienība tirdzniecības preferences jaunattīstības valstīm piešķir saskaņā ar savu vispārējo tarifa preferenču sistēmu (VPS). VPS īsteno ar secīgām regulām par vispārējās preferenču sistēmas piemērošanu, kuras ir spēkā trīs gadus. Spēkā esošā sistēma ir izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008, kas ir piemērojama līdz 2011. gada 31. decembrim. Pēc šā datuma VPS vairs nebūs spēkā, ja vien tā netiks turpināta ar attiecīgu tiesību aktu.Par pamatu nākamajai VPS regulai jāņem Komisijas priekšlikums, pienācīgi ievērojot attiecīgos apsvērumus par to, cik veiksmīga bijusi spēkā esošā VPS tai noteikto mērķu sasniegšanā, un ierosinot tādus grozījumus, kas nodrošinātu tās veiksmīgu piemērošanu nākotnē. Komisija ar 2010. gada marta sabiedrisko apspriešanu sākusi nākamās regulas priekšlikuma sagatavošanas darbu. Komisija plāno līdz 2011. gada sākumam saskaņot priekšlikumu ar Padomi un Parlamentu. Tam sekojošās likumdošanas procedūras ilgums nav precīzi paredzams, bet varētu ilgt apmēram 15 līdz 18 mēnešus. Tomēr Komisija vēlas, lai jaunā VPS regula stātos spēkā cik vien drīz iespējams, vienlaikus pārtraucot esošās sistēmas pagaidu pagarināšanu.Tādēļ VPS regulas atlikušais piemērošanas laiks nav pietiekams, lai sagatavotu nepieciešamo Komisijas priekšlikumu un pēc tam panāktu vienošanos par nākamo regulu, izmantojot parasto likumdošanas procedūru. Tomēr vēlams nodrošināt sistēmas turpmāko darbību pēc 2011. gada 31. decembra. Ja netiks nodrošināta VPS juridiskā pamata nepārtrauktība, saskaņā ar VPS veiktajam importam turpmāk būs jāpiemēro vislielākās labvēlības režīms, izņemot importu no vismazāk attīstītajām valstīm ( LDC ), uz ko varēs attiecināt režīmu „Viss, izņemot ieročus” ( EBA ).Tādēļ, vienlaikus veicot nākamās VPS regulas sagatavošanas darbu, ierosina nodrošināt spēkā esošās regulas piemērošanu pēc 2011. gada 31. decembra, izdarot minimālas izmaiņas, līdz brīdim, kad būs panākta vienošanās par nākamo regulu un tā stāsies spēkā. Lai gan nav iespējams precīzi noteikt nākamās regulas likumdošanas procesa pabeigšanai nepieciešamo laiku, ierosina spēkā esošo VPS regulas piemērošanas termiņu pagarināt līdz 2013. gada 31. decembrim. Tādējādi tiktu dots pienācīgs laiks, lai izstrādātu nākamo regulu, panāktu vienošanos par to un ļautu ekonomikas dalībniekiem un saņēmējvalstīm sagatavoties veiktajām izmaiņām, izvairoties no tādas situācijas, kad spēkā esošās regulas beztermiņa pagarinājums faktiski saglabā status quo un aizkavē sistēmas veiksmīgas reformas.Ar šo priekšlikumu groza tikai tos Regulas (EK) Nr. 732/2008 elementus, kuri nepieciešami tās piemērošanas termiņa pagarināšanai līdz 2013. gada 31. decembrim. Nav ierosināti grozījumi attiecībā uz spēkā esošajā regulā noteikto konkrētu preču sadaļu izslēgšanu saistībā ar konkrētiem saņēmējiem. Priekšlikumā ierosināti grozījumi, kas ļaus jaunattīstības valstīm, kuras atbilst īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS + ) piešķiršanas kritērijiem, gūt labumu no papildu tarifa preferencēm saskaņā ar nolīgumu, ja pēc to pieteikuma, kas iesniegts līdz 2011. gada 31. oktobrim vai 2013. gada 30. aprīlim, Komisija attiecīgi līdz 2011. gada 15. decembrim vai 2013. gada 15. jūnijam izlems piešķirt tām īpašo veicināšanas režīmu. Jaunattīstības valstīm, kam jau piešķirtas priekšrocības saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu pēc attiecīgajiem Komisijas 2008. gada decembra un 2010. gada jūnija lēmumiem, šis statuss jāsaglabā spēkā esošās sistēmas termiņa pagarinājuma laikā. Komisijas 2008. gada 9. decembra Lēmumā[1] 2008/938/EK par to valstu sarakstu, kuras atbilst VPS + piešķiršanas kritērijiem, noteikts, kas minētais preferenciālais režīms piemērojams no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim.Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 ietvertas dažas tikai Padomei paredzētas pilnvaras, kuru pamats nav Padomes Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[2]. Komisija sagatavos priekšlikumu, ar kuru kopējā tirdzniecības politikā visas šādas procedūras tiks pārskatītas, ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantā noteikto īstenošanas aktu sistēmu un regulu par noteikumiem un vispārējiem principiem attiecībā uz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanu, kas pieņemta, pamatojoties uz 291. panta 3. punktu. Attiecīgajā priekšlikumā būs skarts arī pašreizējās regulas 16. panta 4. punkts, 19. panta 4. un 5. punkts un 22. panta 2. punkts. Komisija nāks klajā ar šo priekšlikumu iespējami drīz pēc tam, kad 2010. gada 9. martā tiks pieņemts priekšlikums par noteikumiem un vispārējiem principiem attiecībā uz Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanu.Priekšlikums par spēkā esošās VPS regulas pagarināšanu nerada izmaksas no ES budžeta. Tās piemērošana arī neradīs muitas ieņēmumu zaudējumus salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju.2010/0140 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES),ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrimEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc tam, kad šis priekšlikums ir nosūtīts dalībvalstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:(1) Kopš 1971. gada Eiropas Savienība piešķir tirdzniecības preferences jaunattīstības valstīm saskaņā ar savu vispārējo tarifa preferenču sistēmu (VPS). VPS īsteno ar secīgām regulām par vispārējās tarifa preferenču sistēmas (turpmāk “sistēma”) piemērošanu, kuras lielākoties ir spēkā trīs gadus.(2) Spēkā esošā sistēma ir izveidota ar Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un Nr. 964/2007[3], un tā ir piemērojama līdz 2011. gada 31. decembrim, bet pēc šā datuma sistēma vairs nebūs spēkā, ja vien tās turpmāka piemērošana netiks nodrošināta ar attiecīgu likumdošanas pasākumu.(3) Turpmāku sistēmas uzlabojumu pamatā jābūt priekšlikumam par jaunu regulu, kurā ņemti vērā attiecīgie apsvērumi par Regulas (EK) Nr. 732/2008 efektivitāti sistēmai noteikto mērķu sasniegšanā. Jaunajā regulā jāietver nepieciešamie grozījumi, lai nodrošinātu sistēmas turpmāku efektivitāti. Turklāt ir ļoti svarīgi Komisijas priekšlikumā ņemt vērā datus par tirdzniecības statistiku, kas kļūs zināma vien 2010. gada jūlijā, attiecībā uz importu, kas saskaņā ar sistēmu veikts laikposmā, kurā ietilpst 2009. gads — gads, kam bija raksturīgs straujš pasaules tirdzniecības apjoma kritums, tostarp arī jaunattīstības valstīs. Vienlīdz svarīgi ir arī nodrošināt to, lai pienācīgi informētu ekonomikas dalībniekus un saņēmējvalstis par izmaiņām, ko radīs jaunā regula. Šo iemeslu dēļ atlikušais Regulas (EK) Nr. 732/2008 piemērošanas periods nav pietiekams, lai paspētu izstrādāt Komisijas priekšlikumu un pēc tam parastā likumdošanas procedūrā pieņemtu nākamo regulu. Tomēr vēlams nodrošināt sistēmas darbības nepārtrauktību pēc 2011. gada 31. decembra līdz brīdim, kad tiks pieņemta un būs piemērojama nākamā regula. Lai nodrošinātu sistēmas darbības konsekvenci un nepārtrauktību, ir arī nepieciešami daži tehniski regulas grozījumi.(4) Spēkā esošās regulas pagarinājums nedrīkst būt beztermiņa — tādēļ un lai dotu pietiekamu laiku jaunās VPS sistēmas pieņemšanas likumdošanas procesam, Regulas (EK) Nr. 732/2008 piemērošanas termiņš ir jāpagarina līdz 2013. gada 31. decembrim. Ja jaunā regula stāsies spēkā pirms minētā datuma, attiecīgi jāgroza pagarinājuma termiņš.(5) Jaunattīstības valstīm, kuras atbilst īpašā veicināšanas režīma ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (VPS + ) piešķiršanas kritērijiem, jāvar gūt labumu no papildu tarifa preferencēm saskaņā ar nolīgumu, ja pēc to pieprasījuma, kas iesniegts līdz 2011. gada 31. oktobrim vai 2013. gada 30. aprīlim, Komisija attiecīgi līdz 2011.gada 15. decembrim vai 2013. gada 15. jūnijam izlemj piešķirt tām īpašo veicināšanas režīmu. Jaunattīstības valstīm, kam jau piešķirtas priekšrocības saskaņā ar īpašo veicināšanas režīmu pēc attiecīgajiem Komisijas 2008. gada decembra un 2010. gada jūnija lēmumiem, šis statuss jāsaglabā spēkā esošās sistēmas termiņa pagarinājuma laikā,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 732/2008 groza šādi.1) Regulas nosaukumā svītro vārdus “laikposmā” un “līdz 2011. gada 31. decembrim”.2) Regulas 8. panta 2. punkta otro daļu papildina ar šādiem c) un d) apakšpunktiem:“c) 9. panta a) apakšpunkta iii) punkta mērķiem – datus, kas pieejami 2010. gada 1. septembrī, kā gada vidējo rādītāju par trīs secīgiem gadiem;d) 9. panta a) apakšpunkta iv) punkta mērķiem – datus, kas pieejami 2012. gada 1. septembrī, kā gada vidējo rādītāju par trīs secīgiem gadiem.”3) Regulas 9. pantu groza šādi:a) panta 1. punktā aiz a) apakšpunkta ii) punkta iekļauj šādu tekstu:“vaiiii) līdz 2011. gada 31. oktobrim, lai saņemtu īpašo veicināšanas režīmu no 2012. gada 1. janvāra,vai arīiv) līdz 2013. gada 30. aprīlim, lai saņemtu īpašo veicināšanas režīmu no 2013. gada 1. jūlija;”b) panta 3. punktu groza šādi:i) punkta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:“Valstīm, kam, pamatojoties uz pieprasījumu atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunkta i) punktam, piešķirts īpašs veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, nav jāiesniedz pieprasījums atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktam, 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktam vai 1. panta a) apakšpunkta iv) punktam.”ii) punktam pievieno šādu trešo teikumu:“Valstīm, kam, pamatojoties uz pieprasījumu atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktam, piešķirts īpašs veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, nav jāiesniedz pieprasījums atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktam vai 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktam. Valstīm, kam, pamatojoties uz pieprasījumu atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktam, piešķirts īpašs veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, nav jāiesniedz pieprasījums atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktam.”4) Regulas 10. panta 3. punktā pieturzīmi b) punkta noslēgumā aizstāj ar semikolu un pievieno šādu tekstu:“vaic) līdz 2011. gada 15. decembrim attiecībā uz pieprasījumiem saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktu,vai arīd) līdz 2013. gada 15. jūnijam attiecībā uz pieprasījumiem saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punktu.”5) Regulas 32. panta 2. punktā vārdus “2011. gada 31. decembrim” aizstāj ar vārdiem: “2013. gada 31. decembrim vai līdz nākamajā regulā noteiktajam datumam, piemērojot agrāko no datumiem”.2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 334, 12.12.2008., 90. lpp.[2] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[3] OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0322

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā  /* COM/2009/0322 galīgā redakcija - COD 2009/0098 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.7.2009COM(2009) 322 galīgā redakcija2009/0098 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomāPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums ir saistīts ar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā[1] (turpmāk „regula”), kuri ir vajadzīgi, lai nodrošinātu šā nozīmīgā sadarbības instrumenta efektīvu izmantošanu migrācijas un ārējo robežu pārvaldībā. Priekšlikuma mērķis ir, ņemot vērā praktisko pieredzi, pielāgot regulu izmaiņām Kopienas tiesību aktos, kas stājušies spēkā kopš tās pieņemšanas.-  Vispārīgais kontekstsŅemot vērā Grieķijas iniciatīvu un Eiropas Parlamenta atzinumu, Padome 2004. gada 19. februārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 377/2004, kurā paredzēts pienākums noteikt dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatoru savstarpējās sadarbības formas, šādas sadarbības mērķus, sadarbības koordinatoru uzdevumus un atbilstošo kvalifikāciju, kā arī viņu pienākumus attiecībā uz uzņēmēju dalībvalsti un nosūtītāju dalībvalsti. Šajā regulā „ migrācijas sadarbības koordinators ” ir kādas dalībvalsts pārstāvis, ko imigrācijas dienests vai citas kompetentās iestādes norīkojušas darbā ārzemēs, lai veidotu un uzturētu sakarus ar uzņēmējas valsts iestādēm nolūkā veicināt nelegālās imigrācijas novēršanu un apkarošanu, atvieglot nelegālo imigrantu atpakaļatgriešanu un pārvaldīt likumīgo migrāciju. Šis jēdziens ietver „aviolīniju sadarbības koordinatorus”, „dokumentu izstrādes padomdevējus” un „tiesībaizsardzības jomas sadarbības koordinatorus”, ciktāl arī viņiem ir jāpilda iepriekš minētie uzdevumi.Imigrācijas sadarbības koordinatorus parasti norīko darbā dalībvalstu konsulārajos birojos trešās valstīs vai citu dalībvalstu attiecīgajās iestādēs, bet tos var norīkot darbā arī attiecīgo trešo valstu kompetentajās iestādēs, kā arī starptautiskās organizācijās uz pieņemamu laika posmu, ko nosaka nosūtītāja dalībvalsts.Padome 2004. gada 26. oktobrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2007/2004, ar ko izveido Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX )[2]. Saskaņā ar šīs regulas 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu FRONTEX ir jāveic riska analīze. Šai analīzei ir jābūt balstītai uz iespējami plašākiem resursiem, bet materiālus galvenokārt vāc un iesniedz dalībvalstu kompetentās iestādes. Lai izpildītu savu uzdevumu, FRONTEX arī jāveicina operatīvā sadarbība starp dalībvalstīm un trešām valstīm. Tā arī var sadarboties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, ievērojot darba vienošanās, kas noslēgtas ar šīm iestādēm. Šī sadarbība cita starpā var ietvert pieredzes apmaiņu par robežkontroles jautājumiem, robežsargu mācības, operatīvās informācijas apmaiņu un kopīgas operācijas. Aģentūrai FRONTEX nav pastāvīgo pārstāvniecību trešās valstīs. Lai gan imigrācijas sadarbības koordinatori, kas norīkoti darbā attiecīgajās trešās valstīs, var dot būtisku ieguldījumu FRONTEX iepriekš minēto uzdevumu izpildē, šis potenciāls pagaidām netiek atbilstoši izmantots nepietiekamo saikņu dēļ starp sadarbības koordinatoriem un aģentūru.Pastiprinātas sadarbības svarīgs elements ir strukturēti un droši saziņas līdzekļi imigrācijas sadarbības koordinatoriem, kuri strādā uz vietas, un informācijas apmaiņai ar citām dalībvalstīm. Padomes 2005. gada 16. marta Lēmumā 2005/267/EK[3], ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem (kas pazīstams kā ICONet ), kas papildināts ar Komisijas 2005. gada 15. decembra lēmumu[4], ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus minētā Padomes lēmuma īstenošanai, paredzēta platforma stratēģiskās, taktiskās un operatīvās informācijas apmaiņai par nelegālo migrāciju. Imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkls ir ICONet atsevišķa sastāvdaļa, kas ietver apakšiedaļas ar imigrācijas sadarbības koordinatoru un aviolīniju sadarbības koordinatoru sarakstiem (šobrīd netiek izmantoti), dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatoru centrālajiem punktiem / valstu vienībām un reģionālo informāciju. Pēdējā apakšiedaļa ir sadalīta ģeogrāfiskos reģionos, kur visu attiecīgo informāciju (piemēram, valstu ziņojumus, riska analīzi) var darīt pieejamu imigrācijas sadarbības koordinatoriem.Praktiskā pieredze rāda, ka imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkls noteikti netiek pietiekami izmantots. Komisija ierosina veicināt šā drošā un viegli pieejamā saziņas līdzekļa izmantošanu, atbilstošajā regulas pantā pievienojot atsauci uz šo tīklu.Vairākas dalībvalstis ir neoficiāli piekritušas vadīt reģionālos imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklus Āfrikā un rīkot sanāksmes šajā sakarā. Ņemot vērā to, ka regulas pašreizējais formulējums mudina vienīgi Eiropas Savienības Padomes prezidējošās dalībvalstis (vai dalībvalstis, kuras izpilda prezidējošās valsts funkcijas) uzņemties iniciatīvu minēto sanāksmju rīkošanā, Komisija ierosina precizējumu, kas paredz, ka šīs sanāksmes var rīkot arī dalībvalstis, kas ir piekritušas vadīt reģionālos tīklus.Attiecībā uz ziņojumu sniegšanas pienākumu regulā noteikts, ka „ Dalībvalsts, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts, vai, ja šī dalībvalsts attiecīgajā valstī vai reģionā nav pārstāvēta, dalībvalsts, kura izpilda prezidējošās valsts funkcijas, līdz katra pusgada beigām sagatavo Padomei un Komisijai ziņojumu par to imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību, kuros tai ir pārstāvis, kā arī par stāvokli uzņēmējā valstī saistībā ar nelegālo imigrāciju. Šādus ziņojumus sagatavo atbilstīgi Komisijas noteiktajam paraugam un formātam [5]. Minētie ziņojumi veidos pamatinformāciju, lai katras prezidentūras noslēgumā Komisija sagatavotu Padomei novērtējuma ziņojumu par esošo stāvokli katrā trešā valstī, kurā ir norīkoti darbā dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatori. ”Kopš regula stājās spēkā, Apvienotās Karalistes, Austrijas, Somijas, Vācijas, Portugāles un Slovēnijas prezidentūras ir sniegušas sešus ziņojumus par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību, pievēršot uzmanību vienīgi atsevišķām trešām valstīm. Komisija arī nevarēja izpildīt savu pienākumu sniegt Padomei visaptverošu novērtējuma ziņojumu, balstoties uz prezidentūru ziņojumiem. Ņemot vērā to, ka pašlaik dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatori tiek norīkoti darbā vairāk nekā 130 trešās valstīs, šie nosacījumi par ziņojumu sagatavošanas pienākumiem praksē nav piemērojami. Tādēļ Komisija ierosina mērķtiecīgi pielāgot attiecīgos nosacījumus.Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 574/2007/EK laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas „Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”[6], lai palīdzētu stiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un solidaritātes principa piemērošanu starp dalībvalstīm. Šā fonda pieejamos līdzekļus var izmantot, lai sniegtu ieguldījumu tādu pasākumu veicināšanā, kurus organizē dalībvalstu konsulārie un citi dienesti trešās valstīs, tostarp imigrācijas sadarbības koordinatoru darbībā. Kā noteikts šā lēmuma 4. panta 4. punkta a) apakšpunktā, Ārējo robežu fonds atbalsta imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbspējas stiprināšanu un efektīvākas sadarbības veicināšanu starp dalībvalstīm, izmantojot tīklu.Komisija 2008. gada jūnijā pieņēma paziņojumu par kopēju imigrācijas politiku Eiropai[7], kurā izstrādāti principi, darbības un instrumenti, pamatojoties uz Eiropadomes Tamperes sanāksmē noteiktajiem galvenajiem atskaites punktiem, Hāgas programmu un 2005. gadā uzsākto Vispārējo pieeju migrācijas jautājumiem. Ņemot vērā šo paziņojumu, Eiropadome 2008. gada 15. un 16. oktobrī pieņēma Eiropas Imigrācijas un patvēruma paktu[8], kurā tā uzsvēra, ka, lai kontrolētu nelegālo imigrāciju, ir vajadzīga labāka sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju un izcelsmes valstīm un tranzīta valstīm.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes Regula (EK) Nr. 377/2004 (2004. gada 19. februāris) par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā;Padomes Lēmums 2005/267/EK (2005. gada 16. marts)[9], ar ko izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem;Komisijas 2005. gada 15. decembra[10] lēmums, ar ko pieņem sīki izstrādātus noteikumus Padomes Lēmuma 2005/267/EEK īstenošanai;Saprašanās memorands par droša tīmeklī izvietota informācijas un koordinācijas tīkla izveidi dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem starp Eiropas Komisiju un Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām[11].2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmSākotnējā apspriešanās ar dalībvalstīm notika līdz 2006. gada beigām, izmantojot anketu, kas Somijas prezidentūras laikā tika ierosināta Padomes darba grupā CIREFI . Atbildes uz anketas jautājumiem tika apspriestas SCIFA komitejā 2007. gada martā.Dalībvalstis jo īpaši uzskatīja, ka vispārīgais ziņojumu sagatavošanas pienākums, kas paredzēts regulas 6. pantā, ir neatbilstošs, un uzsvēra pievienoto vērtību, ko dotu FRONTEX plašāka iesaistīšana. Tās arī izteica vēlmi paātrināt ICONet izmantošanu un uzlabot sadarbību starp imigrācijas sadarbības koordinatoriem Āfrikā. Šis pēdējais aspekts 2007. gada pavasara beigās tika apspriests ekspertu sanāksmē un 2007. gada oktobrī – Imigrācijas un patvēruma komitejā.Komisija 2008. gada martā izplatīja anketu, kurā bija ietverti dažādi Padomes Regulas (EK) Nr. 377/2004 grozījumu varianti. Pamatojoties uz saņemtajām atbildēm, Komisija 2008. gada oktobrī iesniedza Imigrācijas un patvēruma komitejai neoficiālu darba dokumentu, kurā bija ietverti konkrēti priekšlikumi attiecīgo regulas noteikumu grozījumiem. Komisija ierosināja pirmajā posmā iesniegt vajadzīgos grozījumus attiecībā uz ziņojumu sagatavošanas pienākumu, FRONTEX iesaistīšanu un ICONet pilnveidošanu. Otrajā posmā saistībā ar FRONTEX regulas pārskatīšanu, kas plānota 2010. gadā, tiks izskatīta vajadzība un iespējas izveidot ES imigrācijas sadarbības koordinatora amatu (šo koordinatoru norīkotu darbā, lai pārstāvētu visu dalībvalstu, kā arī attiecīgo ES struktūru intereses). Veicot pārskatīšanu, tiktu apsvērta arī iespēja ICONet pārvaldīšanu, ko veic Komisija, nodot FRONTEX .Dalībvalstis atbalstīja šos priekšlikumus, tostarp divu posmu pieeju.-  Ietekmes novērtējumsIetekmes novērtējums netika veikts, jo ar šo priekšlikumu ievieš vienīgi nelielas un galvenokārt tehniskas izmaiņas spēkā esošajos tiesību aktos. Šīm izmaiņām nebūs konstatējamas ekonomiskas, sociālas ietekmes vai ietekmes uz vidi. Turklāt ES labāka regulējuma politikas mērķis cita starpā ir vienkāršot un uzlabot spēkā esošos tiesību aktus saskaņā ar proporcionalitātes principu. Priekšlikums atbilst šiem mērķiem, jo tas nodrošina saskaņotību ar Kopienas tiesību aktos izdarītajām izmaiņām, kas stājušās spēkā kopš regulas pieņemšanas, vienlaikus ņemot vērā tās īstenošanā gūto praktisko pieredzi.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto darbību kopsavilkumsIerosinātie grozījumi izveido saikni un nodrošina juridisko pamatu sadarbībai starp FRONTEX un imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkliem, veicina ICONet izmantošanu informācijas un praktiskās pieredzes regulārai apmaiņai, uzsver iespēju izmantot pieejamos Kopienas līdzekļus imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu izveidei un netraucētai darbībai, kā arī racionalizē sistēmu ziņojumu sniegšanai par esošo imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību, nodrošinot arī, ka tiek pienācīgi informēts Eiropas Parlaments, kas ir otrs likumdevējs šajā politikas jomā[12].-  Juridiskais pamatsŠā regulas priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 63. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 66. pants, jo ar priekšlikumu groza Padomes 2004. gada 19. februāra Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā, kura ir balstīta uz šiem pantiem, un tajā tiks sīkāk precizēta minēto tīklu darbība.-  Subsidiaritātes principsSaskaņā ar EK līguma 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu Kopienai ir pilnvaras pieņemt pasākumus attiecībā uz nelegālu imigrāciju un nelegālu uzturēšanos, kā arī tādu personu repatriāciju, kas nelegāli uzturas dalībvalstīs. Līguma 66. pantā noteikts, ka Padomei saskaņā ar 67. pantā minēto procedūru jāveic pasākumi, lai nodrošinātu sadarbību starp atbilstīgām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, kā arī starp šīm iestādēm un Komisiju. Pašreizējie Kopienas noteikumi par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu izveidi un darbību ir jāpielāgo, lai ņemtu vērā izmaiņas Kopienas tiesību aktos, kā arī praktisko pieredzi, kas gūta šajā jomā.Tādējādi priekšlikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs.-  Proporcionalitātes principsEK līguma 5. pantā ir noteikts, ka Kopienas rīcībai vienmēr ir jābūt samērīgai ar Līguma mērķiem. Šīs Kopienas darbības izvēlētajai formai jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķus un tos īstenot pēc iespējas efektīvāk. Ierosinātā iniciatīva – regulas grozīšana – ir to Šengenas acquis turpmāka pilnveidošana, kuri vērsti pret nelegālo imigrāciju un nodrošina sadarbību starp atbilstīgajām dalībvalstu valsts pārvaldes iestādēm, kā arī starp šīm iestādēm un Komisiju. Priekšlikums tādējādi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.-  Juridiskā instrumenta izvēleIerosinātais juridiskais instruments – regula.Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo ar šo priekšlikumu groza regulu.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.5. PAPILDU INFORMĀCIJA-  Līgumiem pievienoto dažādo protokolu un ar trešām valstīm noslēgto asociācijas nolīgumu sekasŠā priekšlikuma juridiskais pamats ir EK līguma IV sadaļa, tāpēc piemēro „mainīgās ģeometrijas” sistēmu, kas paredzēta protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju un Šengenas protokolā. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis . Tāpēc ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem:Apvienotā Karaliste un ĪrijaApvienotā Karaliste piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par ES un EK līgumam, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā.Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots ES Līgumam un EK līgumam, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā.DānijaSaskaņā ar protokolu par Dānijas nostāju, kas pievienots ES Līgumam un EK līgumam, Dānija atbilstīgi EK līguma IV sadaļai nepiedalās pasākumu pieņemšanā, ko veic Padome, izņemot tos „pasākumus, kas nosaka, kuru trešo valstu pilsoņiem vajadzīgas vīzas, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, vai pasākumus, kas attiecas uz vīzu formu vienādību”.Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis , un saskaņā ar protokola 5. pantu „sešu mēnešu laikā pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par priekšlikumu vai iniciatīvu papildināt Šengenas acquis saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma IV sadaļas noteikumiem, Dānija izlemj, vai tā īstenos šo lēmumu savos valsts tiesību aktos”.Īslande un NorvēģijaAttiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[13].ŠveiceAttiecībā uz Šveici šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kuru noslēgusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[14].LihtenšteinaAttiecībā uz Lihtenšteinu šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[15].-  Sīks priekšlikuma skaidrojums1. pantsPirmajā daļā un otrās daļas a) punktā tiek veicināta droša tīmeklī izvietota informācijas un koordinācijas tīkla izmantošana dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestu ( ICONet ) vajadzībām, lai apmainītos ar informāciju par imigrācijas sadarbības koordinatoru norīkošanu darbā un lai apmainītos ar informāciju un pieredzi starp imigrācijas sadarbības koordinatoriem.Otrās daļas b) punkts nodrošina ciešāku sadarbību starp FRONTEX un imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkliem.Otrās daļas c) punkts atļauj jebkurai dalībvalstij, kas nav dalībvalsts, kura izpilda prezidējošās valsts funkcijas, uzņemties iniciatīvu rīkot imigrācijas sadarbības koordinatoru sanāksmes.Trešā daļa vienkāršo regulā paredzēto ziņojumu sniegšanas pienākumu. Tajā arī paredzēts, ka attiecīgās Eiropas iestādes regulāri saņem informāciju par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību konkrētos reģionos un/vai valstīs, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, kā arī par situāciju minētajos reģionos un/vai valstīs saistībā ar nelegālo imigrāciju.2009/0098 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA([…]. gada […]),ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 63. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 66. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[16],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:1.  Padomes 2004. gada 19. februāra Regulā (EK) Nr. 377/2004 par sadarbības koordinatoru tīkla izveidi imigrācijas jomā[17] ir noteikts pienākums ieviest dalībvalstu imigrācijas sadarbības koordinatoru savstarpējās sadarbības formas, šādas sadarbības mērķus, sadarbības koordinatoru uzdevumus un atbilstošo kvalifikāciju, kā arī viņu pienākumus attiecībā uz uzņēmēju dalībvalsti un nosūtītāju dalībvalsti.2.  Ar Padomes Lēmumu 2005/267/EK[18] izveido drošu tīmeklī izvietotu informācijas un koordinācijas tīklu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem ( ICONet ) informācijas apmaiņai par nelegālo migrāciju, nelegālu ieceļošanu un imigrāciju, kā arī to personu atpakaļatgriešanu, kas uzturas nelegāli. Elementos, kas paredzēti informācijas apmaiņai, ir jāietver imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkli.3.  Ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 tika izveidota Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām ( FRONTEX )[19]. FRONTEX uzdevums ir sagatavot gan vispārēju, gan īpašu riska analīzi, kas jāiesniedz Padomei un Komisijai.4.  Imigrācijas sadarbības koordinatoriem ir jāvāc informācija par nelegālo imigrāciju operatīvai vai stratēģiskai izmantošanai vai izmantošanai abos minētajos līmeņos. Minētā informācija var dot būtisku ieguldījumu FRONTEX darbībā, kas saistīta ar riska analīzi, un šai nolūkā ir jāveido ciešāka sadarbība starp imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkliem un FRONTEX .5.  Vajadzības gadījumā visām dalībvalstīm ir jābūt iespējai ierosināt sanāksmes starp imigrācijas sadarbības koordinatoriem, kas norīkoti darbā kādā konkrētā trešā valstī vai reģionā, lai pastiprinātu to sadarbību.6.  Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 574/2007/EK laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība[20], lai palīdzētu stiprināt brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un solidaritātes principa piemērošanu starp dalībvalstīm. Šā fonda pieejamos līdzekļus var izmantot, lai sniegtu ieguldījumu tādu pasākumu veicināšanā, kurus organizē dalībvalstu konsulārie un citi dienesti trešās valstīs, kā arī lai atbalstītu migrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbspējas stiprināšanu un efektīvākas sadarbības veicināšanu starp dalībvalstīm, izmantojot tīklu.7.  Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai regulāri jāsaņem informācija par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību konkrētos reģionos un/vai valstīs, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, kā arī par situāciju minētajos reģionos un/vai valstīs saistībā ar nelegālo imigrāciju. Konkrētu reģionu un/vai valstu, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, izvēlei ir jābūt balstītai uz tādiem objektīviem migrācijas rādītājiem kā statistika par nelegālo migrāciju un riska analīze, ko sagatavojusi FRONTEX , un šai izvēlei ir jābūt saskaņā ar ES ārējo attiecību vispārīgo politiku.8.  Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 377/2004.9.  Ņemot vērā to, ka dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt ierosinātās darbības mērķus, proti, pielāgot Kopienas pašreizējos noteikumus par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu izveidi un darbību, lai ņemtu vērā izmaiņas Kopienas tiesību aktos, un ka tālab tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz tikai tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.10.  Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. panta 2. punktā un atspoguļoti Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.11.  Apvienotā Karaliste piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[21].12.  Īrija piedalās šajā regulā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[22].13.  Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tādējādi šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula papildina Šengenas acquis atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma trešās daļas IV sadaļas noteikumiem, Dānijai saskaņā ar iepriekš minētā protokola 5. pantu sešos mēnešos pēc šīs regulas pieņemšanas ir jāizlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.14.  Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi, Īslandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par abu valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē[23], jomā, kura norādīta 1. panta A un E punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK[24] par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto nolīgumu.15.  Attiecībā uz Šveici šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju[25] par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un E punktā, saistībā ar 3. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2008/146/EK[26].16.  Attiecībā uz Lihtenšteinu šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kura norādīta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A un E punktā, saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK[27].IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pants GrozījumiRegulu (EK) Nr. 377/2004 groza šādi.17.  Regulas 3. pantā 1. punkta otro teikumu svītro un pievieno šādu 3. punktu:„3. Informāciju, kas minēta 1. un 2. punktā, dara pieejamu dalībvalstu migrācijas pārvaldes dienestiem drošā tīmeklī izvietotā informācijas un koordinācijas tīklā, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2005/267/EK[28] (turpmāk „ ICONet ”), iedaļā, kas paredzēta imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkliem. Komisija arī sniedz šo informāciju Padomei.”18.  Regulas 4. pantu groza šādi.a) Ar šādu tekstu aizstāj 1. punkta 2. ievilkumu:„- apmainās ar informāciju un praktisko pieredzi, īpaši sanāksmēs un izmantojot ICONet .”b) Ar šādu tekstu aizstāj 2. punktu:„2. Komisijas un ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 izveidotās aģentūras FRONTEX pārstāvji ir tiesīgi piedalīties imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla struktūrā organizētajās sanāksmēs, lai gan, ja operatīvi apsvērumi to prasa, sanāksmes var sasaukt bez Eiropas Komisijas pārstāvja klātbūtnes. Attiecīgā gadījumā var uzaicināt arī citas struktūras un iestādes.”c) Tā 3. punktā pievieno šādu teikumu:„Minētās sanāksmes var rīkot arī pēc citu dalībvalstu iniciatīvas.”19.  Regulas 6. pantu aizstāj ar šādu pantu.„1. Dalībvalsts, kas ir Eiropas Savienības Padomes prezidējošā valsts, vai, ja šī dalībvalsts attiecīgajā valstī vai reģionā nav pārstāvēta, dalībvalsts, kura izpilda prezidējošās valsts funkcijas, līdz katra pusgada beigām sagatavo ziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Komisijai par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu darbību konkrētos reģionos un/vai valstīs, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, kā arī par situāciju minētajos reģionos un/vai valstīs par jautājumiem, kas saistīti ar nelegālo imigrāciju. Konkrētu reģionu un/vai valstu, par kurām Eiropas Savienībai ir īpaša interese, izvēle, apspriežoties ar dalībvalstīm un Komisiju, tiek balstīta uz tādiem objektīviem migrācijas rādītājiem kā statistika par nelegālo migrāciju un riska analīze, ko sagatavojusi aģentūra FRONTEX , un šai izvēlei ir jābūt saskaņā ar ES ārējo attiecību vispārīgo politiku.2. Minētos ziņojumus sagatavo atbilstoši paraugam, kas noteikts ar Komisijas Lēmumu 2005/687/EK[29], un tajos norāda attiecīgos izvēles kritērijus.3. Balstoties uz iepriekš minētajiem ziņojumiem, Komisija katru gadu sniedz Padomei un Eiropas Parlamentam faktu kopsavilkumu par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīklu attīstību.”2. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […] [1] OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp.[2] OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.[3] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.[4] C(2005) 5159 galīgā redakcija.[5] Komisijas 2005. gada 29. septembra Lēmums, OV L 264, 8.10.2005., 8. lpp.[6] OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.[7] COM(2008) 359 galīgā redakcija.[8] Padomes dok. 13440/08.[9] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.[10] C(2005) 5159 galīgā redakcija.[11] C(2007) 374.[12] Padomes 2004. gada 22. decembra Lēmums, ar ko Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 251. pantā noteikto procedūru attiecina uz dažām jomām, uz kurām attiecas minētā līguma trešās daļas IV sadaļa, OV L 396, 31.12.2004., 45. lpp.[13] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[14] OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.[15] OV L [..], [..], [..]. lpp.[16] OV C […], […], […]. lpp.[17] OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp.[18] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.[19] OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.[20] OV L 144, 6.6.2007., 22. lpp.[21] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.[22] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.[23] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.[24] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[25] OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.[26] OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.[27] OV L 83, 26.3.2008., 3. lpp.[28] OV L 83, 1.4.2005., 48. lpp.[29] OV L 264, 8.10.2005., 8. lpp.