Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0176

Priekšlikums Padomes regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifu kvotu pārraudzību dažiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiem  /* COM/2006/0176 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 26.4.2006COM(2006) 176 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifu kvotu pārraudzību dažiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kvotu apjoms dažām autonomām Kopienas tarifu kvotām ir nepietiekams, lai kārtējā kvotu periodā ievērotu Kopienas ražošanas nozares vajadzības. Atsaucoties uz vairāku dalībvalstu pieprasījumiem, Komisijas struktūrvienības kopā ar attiecīgajiem valstu ekspertiem izvērtēja atsevišķu rūpniecības produktu tarifu kvotu ieviešanas, paaugstināšanas vai pagarināšanas lietderību. |Vispārējais konteksts Padome 1996. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifu kvotu pārraudzību dažiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiem, lai varētu ievērot attiecīgo Kopienas produktu pieprasījumu saskaņā ar vislabvēlīgākajiem nosacījumiem. Jaunas Kopienas tarifu kvotas attiecīgajiem apjomiem ir jāievieš saskaņā ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi, vienlaikus izvairoties no jebkādiem traucējumiem šo produktu tirgū. Apspriežoties Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas sanāksmēs, secināja, ka dalībvalstis ir gatavas ieviest, palielināt vai paplašināt to produktu kvotas, uz kuriem attiecas regulas priekšlikums, izvairoties no šādu produktu tirgu traucējumiem. |Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma regulētajā jomā Regula (EK) Nr. 2505/96 (OV L 345, 31.12.1996.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 151/2006 (OV L 25, 28.1.2006.). |Atbilstība citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Priekšlikums atbilst politikai lauksaimniecības, tirdzniecības, uzņēmējdarbības, attīstības un ārējo attiecību jomā. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Ieinteresēto personu apspriedes |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārējs respondentu raksturojums Notika apspriešanās ar Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupu, kas pārstāv katras dalībvalsts rūpniecību. |Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Visas norādītās kvotas ir noteiktas, darba grupai vienojoties. |Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana |Attiecīgās zinātnes vai zināšanu jomas Eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupā. |Izmantotā metodika Atklāta apspriešanās |Galvenās organizācijas/eksperti, ar kuriem notikusi apspriešanās Katras dalībvalsts norīkotie eksperti |Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums |Netika minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas vienošanās |Izmantotās metodes, lai sabiedrībai darītu zināmus ekspertu atzinumus Priekšlikuma publikācija |Ietekmes novērtējums Nepiemēro. Priekšlikums nav iekļauts 2006. gada Komisijas likumdošanas un darba programmā. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifu kvotu pārraudzību dažiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiem. |Juridiskais pamats EK Līguma 26. pants |Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu nepiemēro, jo priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. |Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar rīcības programmas „Muita 2007” mērķiem. |Minētie pasākumi ir saskaņā ar principiem, kuru mērķis ir vienkāršot procedūras ārējā tirdzniecībā iesaistītajiem uzņēmējiem, un ar Komisijas paziņojumu par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (98/C 128/02). |Instrumentu izvēle |Ierosinātie instrumenti: regula |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Saskaņā ar EK Līguma 26. pantu autonomo tarifu atcelšanu un tarifu kvotas apstiprina Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu. |IETEKME UZ BUDžETU |Samazināti muitas nodokļu ieņēmumi EUR 1 845 073 apmērā. |PAPILDU INFORMāCIJA |Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja tiks pieņemts šis priekšlikums, būs jāatceļ Regula (EK) Nr. 151/2006. |Pārbaudes/pārskatīšanas/termiņa izbeigšanās klauzula |Priekšlikums ietver visa tiesību akta vai daļēja tiesību akta termiņa izbeigšanās klauzulu. |Pārstrādāšana Priekšlikums paredz spēkā esošo tiesību aktu pārstrādāšanu. |1.  PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifu kvotu pārraudzību dažiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:(1) Padome 1996. gada 20. decembrī pieņēma Regulu (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifu kvotu pārraudzību dažiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiem[2]. Kopienas pieprasījums pēc attiecīgajiem produktiem jāievēro saskaņā ar vislabvēlīgākajiem nosacījumiem. Minētā uzdevuma nolūkā ir jāievieš jaunas Kopienas tarifu kvotas saskaņā ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi attiecīgajiem apjomiem, vienlaikus izvairoties no jebkādiem traucējumiem šo produktu tirgū.(2) Kvotu apjoms atsevišķajām Kopienas autonomām tarifu kvotām ir nepietiekams, lai pašreizējā kvotu periodā ievērotu Kopienas ražošanas nozares vajadzības. Tātad šie kvotu apjomi būtu jāpalielina.(3) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2505/96.(4) Ņemot vērā šīs regulas ekonomisko nozīmīgumu, jāatsaucas uz steidzamību, kas minēta I.3. punktā Protokolā par valstu parlamentu nozīmi Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu.(5) Tā kā šī regula ir jāpiemēro no 2006. gada 1. jūlija, tai ir jāstājas spēkā nekavējoties,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsŠīs regulas pielikumā paredzētās tarifu kvotas pievieno Regulas (EK) Nr. 2505/96 I pielikumam.2. pantsKvotu periodā no 2006. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Regulas (EK) Nr. 2505/96 I pielikumā minētās tarifa kvotas 09.2986 apjoms ir noteikts 14 315 tonnu apmērā.3. pantsŠī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šo regulu piemēro no 2006. gada 1. jūlija.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSKārtas Nr. | KN kods | TARIC apakšgrupa | Apraksts | Kvotas apjoms | Kvotas nodokļa likme % | Kvotas periods |09.2967 | 7011 20 00 | 30 | Sejas aizsegs no stikla ar izmēru pa diagonāli 63 cm (±0,2 cm) no ārmalas līdz ārmalai un ar gaismas caurlaidību 56,8 % (±3 %), ja stikla biezums ir 10,16 mm. | 150 000 vienības | 0 | 1.7.-31.12.2006. |09.2976 | ex 8407 90 10 | 10 | Četrtaktu benzīna dzinēji ar cilindru, kura tilpums nepārsniedz 250 cm3, kas paredzēti apakšpozīcijā 843311(a) norādīto pļāvēju zālieniem vai pļaušanas mašīnu ar apakšpozīcijā 8433 2010 (a) norādīto motoru izgatavošanai. | 750 000 vienības | 0 | 1.7.2006. – 30.6.2007. |09.2977 | 2926 10 00 | Akrilnitrils | 40 000 tonnas | 0 | 1.7.–31.12.2006. |09.2986 | ex 3824 90 99 | 76 | Trešējo amīnu maisījums ar: - dodecildimetilamīna saturu 60% vai vairāk; - dimetil(tetradecil)amīna saturu 20% vai vairāk; - heksadecildimetilamīna saturu 0,5% vai vairāk izmantošanai amīna oksīdu (a) ražošanā. | 14 315 tonnas | 0 | 1.1.-31.12. |(a) Pārbaudes attiecībā uz produktu izmantojumu atbilstīgi šim īpašajam mērķim tiek veiktas saskaņā ar attiecīgajā jomā pieņemtajiem Kopienas noteikumiem.FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS:Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2505/96, ar ko ievieš un nosaka autonomo Kopienas tarifa kvotu pārvaldīšanu atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības produktiem.2. BUDŽETA POZĪCIJAS:Nodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pantsPlānotais apjoms 2006. gadam: € 12 905 4003. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālu seku.( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču tam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda.(Miljoni EUR līdz vienam ciparam aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[3] | 12 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg | [Gads n] |120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | 1/1/2006 | - 1,8 |4. PASĀKUMI PRET KRĀPŠANUTarifu kvotas pārvaldīšanas noteikumi ietver pasākumus, kuru mērķis ir novērst un aizsargāt pret krāpšanu un pārkāpumiem.5. CITAS PIEZĪMESI PIELIKUMSSpēkā no 1.1.2006.Produkta apraksts | Kvotas apjoma izmaiņas (vienības/tonnas) | Aprēķinātās cenas izmaiņas (EUR par vienu vienību/EUR par vienu tonnu) | Kvotas nodevas likme (%) (2005 KMT) | Kvotas nodevas likme (%) | Paredzamās ieņēmuma zaudējuma izmaiņas saistībā ar iepriekšējo kvotas periodu (EUR) |Trešējo amīnu maisījums 09.2986 | + 315 t (sākotnējais apjoms: 14 000 t) | 1 470 | 6.5 | 0 | 30 098 |Kopējais ieņēmumu zaudējums saistībā ar iepriekšējo kvotas periodu: (€30 098 – €7 525) neto summa € 22 573 apmēra.II PIELIKUMSSpēkā no 1.7.2006.Produkta apraksts | Kvotas apjoma izmaiņas (vienības/tonnas) | Aprēķinātās cenas izmaiņas (EUR par vienu vienību/EUR par vienu tonnu) | Kvotas nodevas likme (%) (2004 KMT) | Kvotas nodevas likme (%) | Paredzamās ieņēmuma zaudējuma izmaiņas saistībā ar iepriekšējo kvotas periodu (EUR) |Sejas aizsegs no stikla 09.2967 | + 150 000 vienības (sākotnējais apjoms: 0 vienības) | 15 | 4 | 0 | 90 000 |Akrilonitrils 09.2977 | + 40 000 tonnas (sākotnējais apjoms: 0 tonnas) | 900 | 6.5 | 0 | 2 340 000 |Kopējais ieņēmumu zaudējums saistībā ar iepriekšējo kvotu periodu: (€2 430 000 – €607 500) neto summa € 1 822 500 apmērā.[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV J 345, 31.12.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 151/2006 (OV L 25, 28.1.2006., 1. lpp.).[3] Par tradicionālajiem pašu resursiem (lauksaimniecības nodevas, cukura nodoklis, muitas nodevas) summa jānorāda kā neto summa, t.i., bruto summas, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.


|

52010PC0544

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES  REGULA (ES) Nr. ../.., ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1541/98 par izcelsmes apliecinājumu dažām tekstilprecēm, kas iekļautas kombinētās nomenklatūras XI iedaļā un ir laistas brīvā apgrozībā Kopienā, kā arī par šāda apliecinājuma akceptēšanas nosacījumiem, un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm  /* COM/2010/0544 galīgā redakcija - COD 2010/0272 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 6.10.2010COM(2010) 544 galīgā redakcija2010/0272 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. ../..,ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1541/98 par izcelsmes apliecinājumu dažām tekstilprecēm, kas iekļautas kombinētās nomenklatūras XI iedaļā un ir laistas brīvā apgrozībā Kopienā, kā arī par šāda apliecinājuma akceptēšanas nosacījumiem, un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīmPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma kontekstsPriekšlikuma mērķisPriekšlikumam atcelt Padomes 1998. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 1541/98 par izcelsmes apliecinājumu dažām tekstilprecēm, kas iekļautas kombinētās nomenklatūras XI iedaļā [sadaļā] un ir laistas brīvā apgrozībā Kopienā, kā arī par šāda apliecinājuma akceptēšanas nosacījumiem ir mērķis vienkāršot formalitātes, ko izpilda importētāji, un paaugstināt importa noteikumu vienveidību. Konsekvences labad tiek ierosināts grozīt arī Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm.Vispārīgais kontekstsPrasības attiecībā uz tekstilpreču izcelsmes apliecinājumu uzrādīšanu tika ieviestas ar nolūku nodrošināt pareizu pasākumu piemērošanu attiecībā uz izstrādājumiem, uz kuriem attiecās kvantitatīvie ierobežojumi, un izvairīties no tirgus darbības traucējumiem, ko izraisīja imports no ĶTR.Regulā (EK) Nr. 1541/98 paredzēti nosacījumi izcelsmes apliecinājumu pieņemšanai attiecībā uz atsevišķām Regulas (EEK) Nr. 3030/93 I pielikumā uzskaitītām tekstilprecēm, kuru izcelsme ir trešās valstīs un kuras atbilst kombinētās nomenklatūras XI sadaļai.Pēdējos gados Savienības importa pasākumi attiecībā uz tekstilprecēm ir pakāpeniski mazinājušies un zaudējuši nozīmi. Kvantitatīvie ierobežojumi importam, kura izcelsme ir valstīs, kas ir PTO locekles, tika likvidēti līdz ar PTO Nolīguma par tekstilizstrādājumiem un apģērbu darbības izbeigšanos 2005. gadā. Īpašie drošības noteikumi par tādu tekstilpreču un apģērba izstrādājumu importu, kuru izcelsme ir ĶTR un uz kuriem attiecas Nolīgums par tekstilprecēm un apģērbu ( ATC ), beidzās 2008. gada 31. decembrī, un zaudēja spēku ĶTR izcelsmes importa kategoriju dubultās pārbaudes uzraudzības sistēma.Pārvaldība attiecībā uz tekstilizstrādājumu importu no trešām valstīm, kas nav PTO locekles, atbilstīgi atlikušajiem kvantitatīvajiem ierobežojumiem balstās uz importa atļaujām, nevis izcelsmes apliecinājumiem.Izcelsmes apliecinājuma uzrādīšanai nav nozīmes, ja ražojumu kategorijām, uz kurām neattiecas kvantitatīvi ierobežojumu, piemēro uzraudzības sistēmu. Tā kā ražojumus var importēt bez kādiem ierobežojumiem, nav pamata pieprasīt garantijas attiecībā uz ražojumu izcelsmi.Līdz ar to, ņemot vērā to, ka Savienības tirdzniecības politikas pasākumi tekstilpreču nozarē ir ierobežoti un tos ir iespējams piemērot, nepieprasot izcelsmes apliecinājumus, tiek ierosināts atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 1541/98 un līdztekus grozīt saistītos noteikumus Padomes Regulā (EK) Nr. 3030/93.Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes 1998. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 1541/98 par izcelsmes apliecinājumu dažām tekstilprecēm, kas iekļautas kombinētās nomenklatūras XI iedaļā un ir laistas brīvā apgrozībā Kopienā, kā arī par šāda apliecinājuma akceptēšanas nosacījumiem.Padomes 1993. gada 12. oktobra Regula (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm.Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi 26. pantā ir noteikts, ka muitas dienesti var pieprasīt papildu izcelsmes apliecinājumu.Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi, kur noteikts, ka vienotā administratīvā dokumenta 34. ailē, ko aizpilda saskaņā ar 37. pielikuma skaidrojumiem par vienoto administratīvo dokumentu, ir ietverta importēto produktu izcelsmes valsts. Uz šo norādi attiecas parastās verifikācijas procedūras, kas ietver iespēju muitas dienestiem katrā atsevišķā gadījumā, ja nepieciešams, pieprasīt papildu pierādījumus.Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiemPriekšlikums atbilst pašreizējai likumdošanas vienkāršošanas politikai, jo tā mērķis ir no Savienības tiesību normu kopuma izņemt tiesību aktu, kurš nav vajadzīgs.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējumsApspriešanās ar ieinteresētajām personāmNeattiecas.Ietekmes novērtējumsTā kā priekšlikums attiecas uz spēkā esošas regulas atcelšanu, ir divas iespējas: 1) nepieņemt tiesību aktu, 2) pieņemt tiesību aktu.Pirmajā gadījumā par spīti tam, ka beidzas divpusējie nolīgumi par tekstilprecēm un tekstilpreču kvantitatīvie ierobežojumi, Regula Nr. 1541/98 paliktu spēkā. Tāpēc joprojām būtu jāpieprasa tekstilpreču izcelsmes apliecinājumi laišanai brīvā apgrozībā, lai gan vairs nav nekāda riska, ka preču izcelsmi varētu izmantot importa ierobežojumu apiešanai. Tāds risinājums acīmredzami neatbilstu prasībai par Kopienas tiesību normu saskaņotību un atzītajai vajadzībai tās vienkāršot. Ir arī jāpiezīmē, ka esošā regulējuma uzliktais slogs rada bažas uzņēmumiem, un tie pauž viedokli, ka izcelsmes apliecināšanas izmaksas ir augstas un neatbilst izmaksām efektīvā reglamentācijas sistēmā.Turpretim Regulas Nr. 1541/98 atcelšana palīdzēs uzlabot reglamentācijas vidi šajā nozarē un noteikumus par tekstilpreču importu saskaņot ar noteikumiem, kas attiecas uz citiem rūpniecības izstrādājumiem, kuriem izcelsmes sertifikātu uzrādīšana nav obligāta. Visos gadījumos izcelsme tiek norādīta vienotajā administratīvajā dokumentā, kas iesniedzams preču laišanai brīvā apgrozībā.3. Priekšlikuma juridiskie aspektiIerosināto pasākumu kopsavilkumsTiek ierosināts atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 1541/98 un grozīt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3030/93.Juridiskais pamatsPriekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 2. punkts.Subsidiaritātes principsPriekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo atcelt Padomes Regulu (EK) Nr. 1541/98 un grozīt Padomes Regulu (EEK) Nr. 3030/93 var vienīgi ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu.Priekšlikums neuzliek nekādu slogu muitas dienestiem.Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais tiesību akts — Eiropas Parlamenta un Padomes regula.Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ: priekšlikuma mērķis ir atcelt Padomes regulu, izmantot var tikai Eiropas Parlamenta un Padomes regulu.4. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Savienības budžetu un neprasa nekādus papildu izdevumus.5. Papildu informācijaVienkāršošanaPriekšlikums paredz tiesību aktu vienkāršošanu un administratīvā sloga samazināšanu.Eiropas Ekonomikas zonaIerosinātais tiesību akts neattiecas uz EEZ.Stāšanās spēkāJuridiskās konsekvences labad Padomes Regulas (EK) Nr. 1541/98 atcelšanai jāstājas spēkā vienlaikus ar saistītajiem grozījumiem Padomes Regulā (EEK) Nr. 3030/93.2010/0272 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) Nr. ../..,ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1541/98 par izcelsmes apliecinājumu dažām tekstilprecēm, kas iekļautas kombinētās nomenklatūras XI iedaļā un ir laistas brīvā apgrozībā Kopienā, kā arī par šāda apliecinājuma akceptēšanas nosacījumiem, un groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīmEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Padomes Regulā (EK) Nr. 1541/98[1] ir noteikumi par izcelsmes apliecinājumu atsevišķiem tekstilizstrādājumiem, kuru izcelsme ir trešās valstīs, ar kurām Savienība ir noslēgusi divpusējus nolīgumus, protokolus un citādas vienošanās, vai tekstilizstrādājumiem, kuriem Savienība ir ieviesusi uzraudzības sistēmu, lai novērotu ražojumu importa tendences, vai piemēro īpašus aizsardzības pasākumus.2.  Pēc Regulas (EK) Nr. 1541/98 pieņemšanas ir notikušas vairākas lielas pārmaiņas. Importa pasākumi, ko Savienība piemēroja kombinētās nomenklatūras XI sadaļas tekstilizstrādājumiem, pakāpeniski ir kļuvuši mazāki skaitā un zaudējuši iedarbību, un tagad ir kļuvuši lieki; tas attiecas gan uz aptvertajām kombinētās nomenklatūras pozīcijām, gan attiecīgajām valstīm.3.  Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas muitas kodeksa izveidi 26. pantā ir noteikts, ka muitas dienesti var pieprasīt papildu izcelsmes apliecinājumu.4.  Vienotā administratīvā dokumenta 34. ailē, ko aizpilda saskaņā ar Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulas (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[2], 37. pielikuma skaidrojumiem par vienoto administratīvo dokumentu, ir jānorāda importēto produktu izcelsmes valsts. Uz šo norādi attiecas parastās verifikācijas procedūras, kas ietver iespēju muitas dienestiem katrā atsevišķā gadījumā, ja nepieciešams, pieprasīt papildu pierādījumus.5.  Pienākums sistemātiski uzrādīt papildu izcelsmes apliecinājumu attiecībā uz konkrētajiem tekstilizstrādājumiem ir kļuvis neproporcionāls attiecībā pret tā mērķi papildināt atsevišķus importa pasākumus, kuri paši tikpat kā vairs netiek piemēroti, un tādējādi uzliek nevajadzīgu slogu komersantiem.6.  Tā kā konkrētos ražojumus var importēt bez kādiem ierobežojumiem un pastāv iepriekš minētās iespējas muitas dienestiem pieprasīt papildu informāciju, it sevišķi tad, ja importējot rodas neskaidrības, vairs nav nepieciešams paturēt spēkā papildu administratīvās prasības, ko nosaka Regula (EK) Nr. 1541/98.7.  Tādēļ Regula (EK) Nr. 1541/98 ir jāatceļ.8.  Attiecīgi ir jāgroza Padomes Regula (EEK) Nr. 3030/93[3], kas nosaka, ka atsevišķos gadījumos var akceptēt izcelsmes apliecinājumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1541/98,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1541/98 atceļ.2. pantsRegulas (EEK) Nr. 3030/93 1. panta 6. punkta pirmajā daļā svītro otro teikumu.3. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 202, 18.7.1998., 11. lpp.[2] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.[3] OV L 275, 8.11.1993., 1. lpp.


Avis juridique important

|

52004PC0459

Priekslikums Padomes regulai ar ko groza Komisijas Lēmumu 2002/602/EOTK par dazu Krievijas Federācijas tērauda izstrādājumu importa ierobezojumu pārvaldīsanu  /* COM/2004/0459 galīgā redakcija - ACC 2004/0140 */

Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko groza Komisijas Lēmumu 2002/602/EOTK par dazu Krievijas Federācijas tērauda izstrādājumu importa ierobezojumu pārvaldīsanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSEiropas Ogļu un tērauda kopiena un Krievijas Federācijas valdība 2002. gada 9. jūlijā noslēdza Nolīgumu par dazu tērauda izstrādājumu tirdzniecību.Nolīguma 2. panta 4. punktā noteikts, ka ,gadījumā, ja ES kandidātvalstis pievienoties Eiropas Savienībai pirms minētā nolīguma termiņa beigām,, Puses vienojas izskatīt II pielikumā noteikto daudzuma limitu pieaugumu." Tāpēc Puses vienojās palielināt daudzuma limitus. Turklāt saskaņā ar Nolīguma Deklarāciju Nr. 1 par servisa centriem Eiropas Savienībā Puses vienojās par turpmāko daudzuma limitu palielinājumu 2 konkrētos gadījumos. Puses ir parakstījusas jaunu nolīgumu, ietverot minētos palielinājumus.Krievijas Federācijas valdība saskaņā ar nolīguma 3. panta 3. punktu ir pieprasījusi pārgrāmatot dazus daudzuma limitu apjomus, kas nav izmantoti 2003. gadā. Atļautais pārgrāmatojums katrai razojumu grupai ir sāds (daudzumi tonnās): 21195 - SA1a, 2102 - SA3, 6458 - SA4, 1400 - SA5, 1077 - SB1, 4305 - SB 2 un 10984 -SB 3.Šis priekslikums Padomes Regulai paredz jaunā nolīguma un pārgrāmatosanas veiksanai vajadzīgos tiesību aktus.2004/0140 (ACC)Priekslikums PADOMES REGULAI ar ko groza Komisijas Lēmumu 2002/602/EOTK par dazu Krievijas Federācijas tērauda izstrādājumu importa ierobezojumu pārvaldīsanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināsanas līgumu un jo īpasi tā 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekslikumu  [1],[1]  OV C , , . lpp.tā kā(1) Partnerības un sadarbības līgums par partnerības izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses  [2], stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī;[2]  OV L 327, 28.11.1997., 3. lpp.(2) Partnerības un sadarbības līguma 21. pants paredz to, ka Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (se turpmāk - ,EOTK") razojumu tirdzniecību reglamentē minētā līguma III sadaļa, izņemot tā 15. pantu, kā arī nolīguma noteikumi par kvantitatīvajiem pasākumiem saistībā ar apmaiņu ar EOTK tērauda izstrādājumiem;(3) EOTK un Krievijas Federācijas valdība 2002. gada 9. jūlijā noslēdza Nolīgumu par dazu tērauda izstrādājumu tirdzniecību  [3] (se turpmāk - ,Nolīgums"), kas EOTK vārdā ir apstiprināts ar Komisijas Lēmumu 2002/603/EOTK  [4];[3]  OV L 195, 24.7.2002., 55. lpp.[4]  OV L 195, 24.7.2002., 54. lpp.(4) EOTK Līguma termiņs beidzās 2002. gada 23. jūlijā, un Eiropas Kopiena pārņēma visas Eiropas Ogļu un tērauda kopienas uzņemtās tiesības un pienākumus;(5) Puses saskaņā ar Nolīguma 10. panta 2. punktu vienojās par to, ka tas ir jāpagarina un ka visas Pusu tiesības un pienākumi ir jāsaglabā pēc minētā termiņa beigām;(6) Puses apspriedās atbilstosi Nolīguma 2. panta 4. punktam un, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplasināsanos, vienojās palielināt seit noteiktos daudzuma limitus; Turklāt Puses vienojās palielināt daudzuma limitus attiecībā uz Nolīguma deklarāciju Nr. 1 par to, ka Krievijas uzņēmēju izveidos servisa centrus Eiropas Savienībā. Minētie palielinājumi ir bijusi tā jaunā nolīguma prieksmets, kas stājās spēkā tā parakstīsanas dienā  [5];[5]  Skatīt sā ,Oficiālā Vēstnesa" ......lpp.(7) Krievijas Federācijas valdība saskaņā ar Nolīguma 3. panta 3. punktu turklāt ir pieprasījusi katrai izstrādājumu grupai piesķirto daudzuma limitu ietvaros pārgrāmatot dazus daudzuma limitu apjomus, kas nav izmantoti 2003. gadā;(8) attiecīgi jāgroza Komisijas 2002. gada 8. jūlija Lēmums 2002/602/EOTK par dazu Krievijas Federācijas tērauda izstrādājumu importa ierobezojumu pārvaldīsanu  [6],[6]  OV L 195, 24.7.2002., 38. lpp.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsLēmuma 2002/602/EOTK IV pielikumā 2004. gadam noteiktos daudzuma limitus aizstāj ar sīs regulas pielikumā norādītajiem daudzuma limitiem.Šī regula stājas spēkā tresajā dienā pēc publicēsanas ,Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī".Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tiesi piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā --priekssēdētājsPIELIKUMSDAUDZUMA LIMITIVienība: tonnasGadi  //  2004//Razojumi  ////SA. Plakanie velmējumi  //SA1. Spoles  //  "310 767SA1.a. Pārvelmēsanai paredzētie karstie velmējumi ruļļos  //  558 839SA2. Biezās plāksnes  //  143 654SA3. Cita veida plakanie velmējumi  //  250 148SA4. Leģēti izstrādājumi  //  101 120SA 5. Leģētas quarto loksnes  //  22 208SA 6. Leģēti aukstie velmējumi un loksnes ar pārklājumu  //  97 561//SB. No stiepļu materiāla izgatavoti izstrādājumi  ////SB1. Sijas  //  31 440SB2. Stieples stienīsi  //  121 783SB3. Cita veida no stiepļu materiāla izgatavoti izstrādājumi  //  232 102"Piezīme:SA un SB ir razojumu kategorijasSA1 līdz SA6 un SB1 līdz SB3 ir razojumu grupas.


|

52011PC0913

Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu "Perikls 2020")  /* COM/2011/0913 galīgā redakcija - 2011/0449 (COD) */

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSPerikla programma ir apmaiņas, atbalsta un mācību programma euro aizsardzībai pret viltošanu. Programma tika izveidota ar Padomes 2011. gada 17. decembra Lēmumu 2001/923/EK, un ar Padomes 2011. gada 17. decembra Lēmumu 2001/924/EK tās darbība tika paplašināta uz ES dalībvalstīm, kas nav pieņēmušas euro par savu valūtu. Ar Padomes Lēmumiem 2006/75/EK, 2006/76/EK, 2006/849/EK un 2006/850/EK veiktie turpmākie grozījumi šajos pamataktos pagarināja programmas darbības ilgumu līdz 2013. gada 31. decembrim.Līgums atspoguļo rūpes par euro aizsardzību, nosakot pasākumus, kas nepieciešami euro kā vienotās valūtas izmantošanai (LESD 133. pants).Tā kā Perikla programmas juridiskā pamata darbības termiņš beigsies 2013. gada beigās, tās aizstājējai būtu jānodrošina nepārtrauktība tam Savienības atbalstam, ko sniedz Komisijas un dalībvalstu veiktajām darbībām ar mērķi uzlabot darbinieku un informācijas apmaiņu, veikt pētījumus un nodrošināt mācības vai tehnisko vai zinātnisko atbalstu euro aizsardzībai pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu.Euro joprojām ir pievilcīgs mērķis tām organizēto noziedznieku grupām, kas nodarbojas ar naudas viltošanu ne tikai Eiropā, bet arī citos pasaules reģionos. Vēršoties pret draudiem saistībā ar euro viltošanu, to starptautiskās dimensijas dēļ nepieciešams veikt pārvalstisku koordinēšanu; izmantojot Perikla programmu, Komisija īsteno šādu koordinēšanu, veicot apmaiņu, īstenojot mācību pasākumus un sniedzot tehnisku atbalstu. Konkrēti, īstenojot īpašu mācību un atbalsta stratēģiju[1], kas saskaņota ar dalībvalstīm, programma papildina valsts mācības, pievienojot daudzdisciplīnu un starptautisku dimensiju. Tā saņēmējiem piedāvā iespēju piedalīties starptautiskās mācībās un paaugstina standartu sadarbībai ārpus Eiropas Savienības robežām, mācību pasākumos nepastarpināti iesaistot vissensitīvākās trešās valstis.Programma, kas veido stabilu pamatu dalībvalstu programmu plānošanai, nodrošina nepārtrauktu modrību, mācības un tehnisko atbalstu, kas nepieciešams, lai atbalstītu euro aizsardzību pret viltošanu. Šī pieeja ir ļāvusi gūt būtiskus rezultātus, ņemot vērā apmācīto darbinieku skaitu, mācību standartus, sinerģiju un darbības rādītājus euro aizsardzībai.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI2.1. Perikla programma aptver daudzdisciplīnu darbību kopumu, iesaistot ieinteresētās personas, kuras visas ir nozīmīgas cīņā pret euro viltošanu, bet kuru ieguldījums izpaužas dažādos veidos kā tehnisku, juridisku, finanšu un tiesībaizsardzības struktūru darbība.Komisija ir apkopojusi Perikla programmas ieinteresēto personu viedokļus, i) 2011. gada sākumā veicot vidusposma izvērtējumu ar programmas atbalsta saņēmējiem; ii) izmantojot izvērtēšanas anketas, ko Perikla programmas darbību dalībnieki aizpilda pēc katra pasākuma; un iii) ņemot vērā viedokļus, ko izteikuši Ekspertu grupas euro viltošanas jautājumos ( ECEG )[2] eksperti, minētajā grupā Perikla programmas īstenošana ir viens no parasti apspriežamajiem jautājumiem. Vidusposma izvērtējums atspoguļo ievērojamu apmierinātību ar programmu; visi atbalsta saņēmēji (100 %) bija apmierināti un ieteica programmu pagarināt arī pēc 2013. gada. Tie arī augstu novērtēja Komisijas veikto programmas pārvaldību: 98 % dalībnieku, kas bija iesaistīti Perikla programmas darbībās, bija apmierināti ar pārvaldību. Turklāt ECEG eksperti uzskatīja, ka līmenis, kādā tie tika iesaistīti programmas pārvaldībā, bija būtisks vai ļoti būtisks kā daudzpusējā, tā divpusējā līmenī.Atbalsta saņēmēju viedokļi un ekspertu uzskati parāda, ka Perikla programmas mācību darbības i) palielina apmācīto personu skaitu valsts līmenī un paaugstina mācību standartus, papildinot to ar starptautisku un daudzdisciplīnu dimensiju; ii) paplašina un papildina valsts mācības; iii) tās ir tieši saistītas ar darbības rādītājiem (to darbinieku apmācība, kas ir tieši iesaistīti euro aizsardzībā, piemēram, policijas, tiesu un finanšu iestāžu darbinieki); un iv) ir noderīgas, ļaujot saņēmējiem īstenot pašiem savas mācības.Pamatojoties uz izvērtējumu, tika noteiktas vairākas jomas, kurās veicami uzlabojumi. Cita starpā tas attiecas uz dotācijas summas noteikšanu un procedūru izskaidrošanu. Komisijas priekšlikumā ir ņemti vērā šie ierosinājumi.2.2. Komisija veica ietekmes novērtējumu. Tika izskatīti četri risinājumi:1. risinājums: turpināt programmu, saglabājot līdzšinējo finansējuma apjomu (atsauces scenārijs).2. risinājums: atjaunot Perikla programmu, uzlabojot mērķus un metodoloģiju, jo īpaši paredzot palielinātu līdzfinansējuma maksimālo daļu.3. risinājums: apvienot Perikla programmu ar citām Komisijas programmām.4. risinājums: pārtraukt Perikla programmu un ļaut dalībvalstīm valsts līmenī organizēt darbības euro aizsardzībai.Ņemot vērā līdzšinējo pieredzi, kas ir cieši saistīta ar dalībvalstu un Komisijas darbībām euro aizsardzībai, kā arī sagaidāmo ietekmi, ko radīs darbību izvēršana, priekšroka dodama risinājumam atjaunot programmu, uzlabojot mērķus un metodoloģiju. Šim risinājumam budžeta piešķīrums ir reālās cenās, un tas būs līdzīgs pašreizējam piešķīrumam (apmēram viens miljons euro gadā). Tas palielina elastīgumu dotācijas summas noteikšanā, vienkāršojot to izmaksu noteikšanu, kas jāsedz dalībvalstīm[3]; paplašina attiecināmo darbību loku, dodot iespēju finansēt tāda aprīkojuma iegādi, ko izmantos specializētas viltojumu novēršanas aģentūras, lai aizsargātu euro pret viltošanu; un – pienācīgi pamatotos gadījumos - palielina līdzfinansējuma daļu līdz maksimāli 90 % no attiecināmajām izmaksām. Tam vajadzētu kalpot par atbildi uz pēdējos gados radušos tendenci, kad ir samazinājusies dalībvalstu spēja līdzfinansēt projektus, jo valsts pārvaldes iestādēm kopumā trūkst līdzekļu. Palielināta līdzfinansējuma daļa jo īpaši veicinās darbību vienmērīgāku ģeogrāfisko pārklājumu, piedāvājot dalībvalstīm plašāku jomu pieteikumu iesniegšanai.Turpretim programmas pārtraukšana samazinātu izdevumus ES līmenī, bet neradītu faktiskus ietaupījumus un nekompensētu resursus valstu līmenī vai citas ES programmas ietvaros, un tādējādi apdraudētu efektīvu un vienotu euro aizsardzību dalībvalstīs un trešās valstīs.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI3.1 Euro aizsardzība pret viltošanuSavienībai ir ekskluzīva kompetence tādā jomā kā monetārā politika attiecībā uz dalībvalstīm, kuru naudas vienība ir euro (LESD 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts).Līgumā ir paredzēts, ka Eiropas Parlamentam un Padomei jānosaka pasākumi, kas nepieciešami euro kā vienotās valūtas izmantošanai (LESD 133. pants). Šie pasākumi cita starpā paredz euro aizsardzību pret viltošanu. Pamatojoties uz minēto pantu, euro kā vienotas valūtas aizsardzība ir ES ekskluzīvā kompetencē (LESD 3. panta 1. punkta c) apakšpunkts). Vienlaikus valstu iestādes izlaiž euro banknotes un monētas saskaņā ar LESD 128. pantu. Dalībvalstis ir pieņēmušas valsts tiesību aktus un iekšējus noteikumus euro aizsardzībai.Perikla programma attiecas uz šo Eiropas Komisijas īpašo darbības jomu un tās sadarbību ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī ar citām Eiropas iestādēm un struktūrām, un konkrētāk - ar OLAF starpniecību.Ir būtiski, lai joprojām pastāvētu instruments, kas ir īpaši paredzēts euro aizsardzībai pret krāpšanu un viltošanu. Atbalsts no programmām, kas izstrādātas ar mērķi panākt plašāku iedarbību, būtu mazāk efektīvs šādu konkrētu jautājumu risināšanā, un no politikas viedokļa ES iestādēm būtu jāparāda, ka tām ir kopīga patiesa apņemšanās pievērsties šim ES politikas un Eiropas identitātes īpašajam aspektam. Attiecīgi Perikla programma-  būs vērsta tikai un vienīgi uz euro aizsardzību ilgtermiņa perspektīvā, kas saskan ar citiem ES mērķiem, pamatojoties uz prioritātēm, kas katru gadu tiek noteiktas šajā konkrētajā kompetences jomā;-  ļaus īstenot citas ES programmas, lai pievērstu uzmanību arī citām prioritātēm, kas nav euro aizsardzība;-  pilnībā ņems vērā to darbību rezultātus, kuras arī agrāk tikušas līdzfinansētas šajā jomā, tostarp attiecībā uz mērķorientētiem noteikumiem atbalsta saņēmējiem un ģeogrāfiskā pārklājuma līdzsvaru;-  centīsies panākt tiešu ietekmi ne tikai uz situāciju dažās dalībvalstīs, bet Eiropas vienotās valūtas aizsardzībā stingri uzsvērt ES dimensiju.3.2 VienkāršošanaKomisijas prioritāte šajā programmā, tāpat kā citās programmās atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai, ir vienkāršot normatīvo vidi un veicināt to, lai valstu kompetentajām iestādēm dalībvalstīs ir visplašākā iespējamā piekļuve šai programmai, un lai tā tiktu izmantota trešajās valstīs. Šī pieeja tiek piemērota programmā "Perikls 2020", nodrošinot vienkāršāku, saskaņotāku un standartizētāku administratīvo procedūru, lai atbalsta saņēmēji piekļūtu finansējumam.Programmas priekšlikums pilnībā atbilst Finanšu regulai un tās īstenošanas noteikumiem. Programmas īstenošanas galvenie finanšu instrumenti ir dotācijas un iepirkums. Pamatojoties uz vidusposma izvērtējuma rezultātiem, programma vienkāršos procesu, kādā valstu kompetentajām iestādēm jāsagatavo pieteikumi. Lai vienkāršotu procedūras un samazinātu administratīvo slogu, to summu apmērs, kas piešķiramas kā dotācijas, tiks noteikts skaidrāk un programma tiks padarīta lietotājam draudzīgāka. Tiks grozīti tiesību akti, lai nodrošinātu lielāku elastību piešķirto summu izmantošanā; šis mērķis tiks panākts, vienkāršojot tos programmas finansiālos noteikumus, kas stingri nosaka konkrētās izmaksas, kas jāsedz dalībvalstīm un Komisijai.Saskaņā ar vēl vienu paredzēto vienkāršošanas pasākumu dalībvalstu pārstāvji Ekspertu grupā euro viltošanas jautājumos ( ECEG ) tiktu informēti nepastarpināti un notiktu tiešas apspriešanās dažādos programmas īstenošanas posmos. Tādējādi uzlabojumus īstenošanā un procedūrās varētu tieši iekļaut gada darba programmā, pamatojoties uz atsauksmēm, kas saņemtas no ekspertiem, kuri piedalās šajā grupā.3.3 Atbilstība proporcionalitātes principam un programmas pievienotā vērtībaPerikla programma daļēji attiecas uz Eiropas Komisijas, konkrētāk uz OLAF darbībām, un sadarbību ar Eiropas iestādēm un struktūrām un dalībvalstīm. Tādējādi pēc definīcijas priekšlikuma pamatmērķi nevar sasniegt, rīkojoties tikai valstu līmenī.Arī 2011. gada apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kas iesaistītas Perikla programmas īstenošanā, parādīja, ka pilnībā tiek ievērots proporcionalitātes princips.Komisija ierosina Savienības gada un daudzgadu programmu izstrādi (LES 17. pants). Savienība var atbalstīt dalībvalstu centienus uzlabot to administratīvās spējas, lai īstenotu Savienības tiesību aktus. Šāda rīcība var ietvert informācijas un ierēdņu apmaiņas veicināšanu, kā arī atbalstu mācību programmām. Izdevumi ES līmenī, lai aizsargātu euro, tādējādi ir pamatoti no ES ekskluzīvās kompetences viedokļa. Perikla programmas pievienotā vērtība ir redzama galvenokārt rezultātos, ko gūst, nodrošinot kolektīvas specializētas mācības un atbalstu; šādu mācību, daudzdisciplīnu un starptautiskus izpratnes veidošanas pasākumus veic un cita veida specializētu atbalstu sniedz, tikai pamatojoties uz Perikla programmu. Turklāt darbinieku apmaiņa, kas ir viens no veiksmīgākajiem Perikla programmas elementiem un veicina ciešāku sadarbību un kontaktu veidošanu, diez vai būtu iespējama, ja nebūtu Perikla programmas.Perikla programma ir devusi ieguldījumu, veidojot augsta līmeņa sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm, kā rezultātā ir samazinājusies euro viltošana un tiek regulāri atklātas nelegālas naudas spiestuves un kaltuves un attiecīgi aizturēti naudas viltotāji. Programma "Perikls 2020" sniegs būtisku ieguldījumu, lai uzturētu un turpmāk uzlabotu euro aizsardzības augsto līmeni, saistot to ar pastiprinātu pārrobežu sadarbību, apmaiņu un atbalstu. Vienlaikus tiks panākti vispārēji ietaupījumi, kolektīvi organizējot darbības un iepirkumu pretstatā individuālām iniciatīvām valstu līmenī. Prioritātes un īstenošanas stratēģijas regulāri tiek apspriestas Ekspertu grupā euro viltošanas jautājumos ( ECEG ). ECEG koordinē Perikla programmas darbības un ir saistīta ar to īstenošanu.Turklāt mērķi ir atjaunināti, īpašu uzmanību veltot tam, lai noteiktu konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, attiecīgus un noteikta termiņa ( SMART ) kritērijus. Tas palīdzēs arī nodrošināt pienācīgu īstenošanu un uzraudzību.3.4 Juridiskais pamatsPriekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 133. pants. Perikla programmas piemērošana tiks paplašināta uz dalībvalstīm, kas nav pieņēmušas euro par savu vienoto valūtu, vienlaikus sagatavojot priekšlikumu regulai, pamatojoties uz LESD 352. pantu.4. IETEKME UZ BUDŽETUProgramma aptvers laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam.Kopējais budžets ir EUR 7 700 000 pašreizējās cenās. Šī summa atbilst Komisijas priekšlikumam par nākamo daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam: "Budžets stratēģijai Eiropa 2020”[4].Šim regulas priekšlikumam ir pievienots „Tiesību akta finanšu pārskats”, kurā izklāstīta ietekme uz budžetu un norādīti vajadzīgie cilvēkresursi un administratīvie resursi.2011/0449 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu "Perikls 2020")EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 133. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[5],pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Savienība un dalībvalstis ir izvirzījušas sev mērķi - noteikt pasākumus, kas nepieciešami euro kā vienotās valūtas izmantošanai. Šie pasākumi paredz euro aizsardzību pret viltošanu.2.  Padomes Regula (EK) Nr. 1338/2001 (2001. gada 28. jūnijs), ar kuru paredz pasākumus, kas vajadzīgi euro aizsardzībai pret viltošanu[6], nosaka informācijas apmaiņu, sadarbību un savstarpēju palīdzību, tādējādi izveidojot saskaņotu pamatu euro aizsardzībai. Lai nodrošinātu līdzvērtīgu euro aizsardzības līmeni visā Savienībā, šīs regulas piemērošana tika paplašināta uz tām dalībvalstīm, kas nav pieņēmušas euro par savu vienoto valūtu.3.  Darbības ar mērķi veicināt informācijas un darbinieku apmaiņu, tehnisko vai zinātnisko atbalstu un specializētas mācības būtiski palīdz aizsargāt Eiropas vienoto valūtu pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu, un tādējādi sasniegt augstu un līdzvērtīgu aizsardzības līmeni visā Savienībā.4.  Līdzšinējais atbalsts šādām iniciatīvām, izmantojot Padomes Lēmumu 2001/923/EK (2001. gada 17. decembris), ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu)[7], deva iespēju pastiprināt Savienības un dalībvalstu darbības tādā jomā kā euro aizsardzība pret viltošanu. Perikla programmas mērķi laikposmam no 2002. gada līdz 2006. gadam un no 2007. gada līdz 2013. gadam tika veiksmīgi sasniegti.5.  2011. gadā Komisija veica ietekmes novērtējumu, lai izvērtētu, vai programma būtu jāturpina.6.  Lai euro aizsardzības pret viltošanu jomā turpinātu un turpmāk attīstītu darbības Savienības un dalībvalstu līmenī, tāpat būtu jāņem vērā jaunie uzdevumi no budžeta taupības viedokļa. Saskaņā ar jauno programmu, iesaistīto dalībvalstu iesniegto priekšlikumu dalībnieki var būt no trešām valstīm, ja to dalība ir būtiska euro aizsardzībai.7.  Būtu jānodrošina, ka šī Savienības rīcības programma saskan ar citām programmām un darbībām un papildina tās. Nolūkā īstenot šo programmu, lai novērtētu ar eiro aizsardzību saistītās vajadzības un jo īpaši apmaiņas, atbalsta un mācību jautājumos, Komisijai būtu jāveic visas nepieciešamās apspriešanās ar galvenajām iesaistītajām personām (īpaši dalībvalstu izraudzītajām kompetentajām valsts iestādēm, ECB un Eiropolu) attiecīgajā padomdevējā komitejā, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1338/2001.8.  Šo regulu īsteno, pilnībā ņemot vērā Regulu (EK, Euratom ) Nr. XX/XX (2012. gada ...) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības gada budžetam. Visā izdevumu ciklā Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā – sodus.9.  Programmas izvērtējums, ko veica ar ieinteresētajām personām, parāda Perikla programmas pievienoto vērtību, kas izpaužas kā augsta līmeņa sadarbība starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kā arī kā papildinājums valsts līmenī veiktajām darbībām, kā rezultātā tiek palielināta efektivitāte. Sagaidāms, ka Perikla programmas turpināšana Savienības līmenī sniegs būtisku ieguldījumu, lai uzturētu un turpmāk uzlabotu euro aizsardzības augsto līmeni, kas saistīta ar to, ka tiks pastiprināta pārrobežu sadarbība, apmaiņa un atbalsts. Vienlaikus tiks panākti vispārēji ietaupījumi, kolektīvi organizējot darbības un iepirkumu pretstatā individuālām iniciatīvām valstu līmenī.10.  Komisijai būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei neatkarīgs starpposma ziņojums par programmas īstenošanu un gala ziņojums par tās mērķu sasniegšanu.11.  Šī regula atbilst pievienotās vērtības un proporcionalitātes principam. Perikla programma veicina sadarbību starp dalībvalstīm un starp Komisiju un dalībvalstīm, lai aizsargātu euro pret viltošanu, neskarot dalībvalstu pienākumus un efektīvāk izmantojot līdzekļus, nekā tas būtu iespējams valsts līmenī. Rīcība Savienības līmenī ir nepieciešama un pamatota, jo tā nepārprotami palīdz dalībvalstīm kopīgi aizsargāt euro un mudina izmantot kopīgas Savienības struktūras, lai palielinātu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm.12.  Programmas darbības laiks būs septiņi gadi, lai pielāgotu tās darbības ilgumu daudzgadu finanšu shēmas darbībai, kas noteikta [1. pantā] Padomes Regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam.13.  Komisijai būtu jāpieņem gada darba programmas, kurās noteiktas prioritātes, budžeta sadalījums un izvērtēšanas kritēriji dotāciju piešķiršanai darbībām. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai.14.  Ar šo regulu visam programmas darbības laikam paredz finansējuma summu, kas budžeta iestādei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce atbilstīgi 17. pantam XX/YY/201Z Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību.15.  Visā izdevumu ciklā Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un vajadzības gadījumā – sodus,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.I nodaļaVispārēji noteikumi1. pantsDarbības jomaAr šo tiek izveidota daudzgadu rīcības programma "Perikls 2020" (turpmāk "programma"), lai veicinātu darbības euro aizsardzībai pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu. Programma darbojas no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.2. pantsPievienotā vērtībaProgramma veicina plašāku transnacionālu sadarbību, lai Savienības un starptautiskā līmenī aizsargātu euro, un nodrošinās šo darbību lielāku efektivitāti, pamatojoties uz labāko praksi, vienotiem standartiem un kopīgām specializētām mācībām.3. pantsProgrammas vispārējais mērķisProgrammas vispārējais mērķis ir novērst viltošanu un krāpšanu un cīnīties pret to, tādējādi uzlabojot Eiropas ekonomikas konkurētspēju un nodrošinot publisko finanšu ilgtspēju.4. pantsProgrammas konkrētais mērķisProgrammas konkrētais mērķis ir aizsargāt euro banknotes un monētas pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu, atbalstot un papildinot dalībvalstu veiktos pasākumus, un palīdzot kompetentajām valstu un Eiropas iestādēm īstenot to centienus izveidot ciešu un regulāru sadarbību starp pašām iestādēm un ar Eiropas Komisiju, iesaistot arī trešās valstis un starptautiskās organizācijas.Šā mērķa sasniegšanu vērtē, cita starpā vērtējot to, cik efektīvi darbojas finanšu, tehniskās, juridiskās, tiesībaizsardzības un tiesu iestādes, izmantojot tādus rādītājus kā atklāto viltošanas gadījumu, likvidēto nelegālo ražotņu, aizturēto personu un piemēroto sankciju skaits.5. pantsStruktūras, kas tiesīgas saņemt finansējumuStruktūras, kas tiesīgas saņemt finansējumu saskaņā ar programmu, ir dalībvalstu kompetentās valsts iestādes, kā tās definētas Regulas (EK) Nr. 1338/2001 2. panta b) punktā.6. pantsDalība programmāDalībnieces ir dalībvalstis, kas ir pieņēmušas euro par savu vienoto valūtu. Šo dalībvalstu iesniegto priekšlikumu dalībnieki var būt no citām valstīm, ja to dalība ir būtiska euro aizsardzībai.7. pantsMērķgrupas un kopīgas darbības16.  Programma ir paredzēta šādu grupu dalībai:17.  viltošanas atklāšanā un apkarošanā kompetento dienestu darbinieki (īpaši policija un finanšu iestādes atkarībā no to konkrētajiem uzdevumiem valsts mērogā);18.  izlūkdatu vākšanas darbinieki;19.  valstu centrālo banku, naudas kaltuvju, komercbanku un citu finanšu starpnieku pārstāvji (īpaši saistībā ar finanšu iestāžu pienākumiem);20.  tiesu ierēdņi un juristi, kas specializējas šajā jomā;21.  jebkura cita attiecīga speciālistu grupa (piemēram, tirdzniecības un rūpniecības kameras vai pielīdzināmas struktūras, kas spēj nodrošināt piekļuvi maziem un vidējiem uzņēmumiem, tirgotājiem un pārvadātājiem).22.  Darbības saskaņā ar programmu var organizēt Komisija un citi partneri, kam ir attiecīga pieredze, piemēram:23.  valstu centrālās bankas un ECB;24.  valstu Analīzes centri ( NAC ) un valstu Monētu analīzes centri ( CNAC );25.  Eiropas Tehnikas un zinātnes centrs ( ETSC ) un valstu naudas kaltuves;26.  Eiropols un Interpols un Eurojust ;27.  valstu centrālie pretviltošanas biroji, kas paredzēti 12. pantā Ženēvas 1929. gada 20. aprīļa Starptautiskajā konvencijā par naudas viltošanas novēršanu[8], un citas iestādes, kas specializējas viltošanas novēršanā un atklāšanā un tiesībaizsardzībā saistībā ar to;28.  specializētas iestādes, kas darbojas tiražēšanas un sertificēšanas tehnoloģiju jomā, tipogrāfiju darbinieki un gravieri;29.  jebkura cita iestāde, kas izmanto speciālas zināšanās, tostarp attiecīgā gadījumā šādas iestādes no trešām valstīm, un jo īpaši pievienošanās kandidātvalstīm.8. pantsAttiecināmas darbības30.  Programma ņem vērā cīņas pret viltošanu starptautiskos un daudzdisciplīnu aspektus un veicina labāko praksi, kas pielāgota katras dalībvalsts īpatnībām.31.  Programma atbalsta darbības atbilstoši 3. un 4. pantā noteiktajiem mērķiem, jo īpaši šādas darbības:32.  informācijas apmaiņa, jo īpaši organizējot darba grupas, sanāksmes un seminārus, kompetento valsts iestāžu darbinieku mērķtiecīga nodarbinātība un apmaiņa un citas līdzīgas darbības. Informācijas apmaiņa cita starpā būs vērsta uz šādām jomām:33.  metodoloģijas, lai uzraudzītu un analizētu viltošanas ietekmi uz ekonomiku un finansēm;34.  datubāžu un agrīnā brīdinājuma sistēmu darbība;35.  atklāšanas ierīču ar datora dublējumkopijām izmantošana;36.  izziņas un izmeklēšanas metodes;37.  zinātniskais atbalsts (jo īpaši zinātniskās datubāzes un jaunu attīstības tendenču tehnoloģiju vērošana/uzraudzība);38.  eiro aizsardzība ārpus Eiropas Savienības;39.  izpētes darbības un40.  konkrētu darbības zināšanu sniegšana;41.  tehnisks, zinātnisks un darbības atbalsts, tostarp jo īpaši:42.  jebkurš pasākums, ar ko izveido mācību līdzekļus Eiropas Savienības līmenī (ES tiesību aktu rokasgrāmata, informācijas biļeteni, praktiskas rokasgrāmatas, glosāriji un vārdnīcas, datu bāzes, jo īpaši zinātniskā atbalsta vai tehnoloģiju vērošanas jomā) vai datora atbalsta lietojumprogrammas (piemēram, programmatūra);43.  attiecīgi daudznozaru un starptautiski pētījumi;44.  tehniskā atbalsta instrumentu un metožu izstrāde, lai veicinātu atklāšanas darbības Eiropas Savienības līmenī;45.  finansiāls atbalsts sadarbībai operācijās, kurās iesaistītas vismaz divas valstis, ja šāds atbalsts nav pieejams no citām Eiropas iestāžu un struktūru programmām;46.  dotācijas, lai finansētu tāda aprīkojuma iegādi, ko izmantos specializētas viltojumu novēršanas aģentūras, lai aizsargātu euro pret viltošanu.II nodaļaFinanšu shēma9. pantsFinanšu piešķīrumsProgrammas īstenošanai paredzētais finansējums laikposmam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir EUR 7 700 000 pašreizējās cenās.10. pantsFinansiālais atbalsts un līdzfinansējums47.  Komisija programmu īsteno saskaņā ar Finanšu regulu.48.  Savienības finansējums darbībām, ko veic atbilstīgi 8. pantam, tiek sniegts šādā formā:49.  dotācijas;50.  publiskais iepirkums.51.  Aprīkojuma iegāde nav vienīgā dotāciju nolīguma sastāvdaļa.52.  Līdzfinansējuma daļa dotācijām, kas piešķirtas atbilstīgi programmai, nepārsniedz 80 % no attiecināmajām izmaksām. Pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos, kas noteikti 11. pantā minētajā gada darba programmā, līdzfinansējuma daļa nepārsniedz 90 % no attiecināmajām izmaksām.53.  Ja 8. pantā paredzētās darbības tiek veiktas kopā ar citiem partneriem, piemēram, ECB, Eurojust , Eiropolu vai Interpolu, radušās izmaksas sadala starp partneriem. Jebkurā gadījumā katrs partneris sedz savu vieslektoru ceļa un uzturēšanās izmaksas.11. pantsGada darba programmaLai īstenotu programmu, Komisija pieņem gada darba programmas. Tajās nosaka sasniedzamos mērķus, sagaidāmos rezultātus, īstenošanas metodi un to kopējo summu. Tajās iekļauj arī finansējamo darbību aprakstu, norādi uz katrai darbībai piešķirto summu un indikatīvu īstenošanas grafiku. Tajās attiecībā uz dotācijām iekļauj prioritātes, būtiskos izvērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma likmi.Budžets, kas piešķirts komunikācijas darbībām, kas jāveic Komisijai saskaņā ar šo regulu, tāpat attiecas uz korporatīvo komunikāciju par Eiropas Savienības politiskajām prioritātēm.III nodaļaUzraudzība un izvērtēšana12. pantsUzraudzība, izvērtēšana un pārvaldība54.  Programmu īsteno Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm, dažādos programmas īstenošanas posmos veicot apspriedes attiecīgajā padomdevējā komitejā, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1338/2001, ņemot vērā attiecīgos pasākumus, ko veikušas citas kompetentās iestādes, jo īpaši ECB un Eiropols. Komisija cenšas nodrošināt to, ka šī Eiropas Savienības rīcības programma saskan ar citām saistītām programmām un darbībām un papildina tās.55.  Komisija katru gadu sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par programmas rezultātiem. Tajā iekļauj informāciju par programmas saskaņotību un papildināmību ar citām Savienības līmeņa programmām un darbībām. Komisija pastāvīgi izplata informāciju par rezultātiem, kas gūti saskaņā ar šo programmu atbalstītajās darbībās. Visas iesaistītās dalībvalstis sniedz Komisijai visus datus un informāciju, kas vajadzīga, lai varētu veikt attiecīgo pasākumu uzraudzību un izvērtēšanu.56.  Komisija izvērtē programmu. Ne vēlāk kā līdz 2017. gada 31. decembrim Komisija sagatavo izvērtējuma ziņojumu par to, kā sasniegti visu pasākumu mērķi (rezultātu un ietekmes līmenī), cik efektīvi izmantoti resursi un kāda ir Eiropas pievienotā vērtība, ņemot vērā iespējamo lēmumu par pasākumu atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu. Turklāt izvērtējumā aplūko arī vienkāršošanas iespējas, tās iekšējo un ārējo saskaņotību, to, vai visi mērķi joprojām ir būtiski, kā arī to, kāds ir pasākumu devums Savienības prioritātēm — gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. Tajā ņem vērā izvērtējumu rezultātus par iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmi. Programmas ilgtermiņa ietekmi un tās rezultātu ilgtspēju vērtē ar nolūku iekļaut šo vērtējumu lēmumā par turpmākās programmas atjaunošanu, grozīšanu vai apturēšanu.57.  Turklāt līdz 2021. gada 31. decembrim Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par programmas mērķu sasniegšanu.13. pantsEiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība58.  Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus.59.  Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri programmas ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus.Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) var veikt pārbaudes uz vietas un inspekcijas pie uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar dotāciju nolīgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses.Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas un pārbaudes uz vietas un inspekcijas.IV nodaļaNobeiguma noteikumi14. pantsAtcelšanaNo 2014. gada 1. janvāra atceļ Padomes Lēmumus 2001/923/EK[9], 2001/924/EK[10], 2006/75/EK[11], 2006/76/EK[12], 2006/849/EK[13] un 2006/850/EK[14].Tomēr minētie lēmumi turpina reglamentēt finansiālās saistības, kas attiecas uz saskaņā ar minētajiem lēmumiem veiktajām darbībām, līdz to izpildei.15. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums1.2. Attiecīgā(s) politikas joma(s) ABM/ABB struktūrā1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība1.4. Mērķi1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums1.6. Ilgums un finansiālā ietekme1.7. Paredzētie pārvaldības veidi2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiemTIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATSPRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTSPadomes Regula [(…)], ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (programmu "Perikls 2020”).Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukumsPriekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI par Perikla programmu, lai veicinātu darbības euro aizsardzības pret viltošanu jomāAttiecīgā(s) politikas joma(s) ABM/ABB struktūrā[15]Politikas joma: 24 – Krāpšanas apkarošanaPriekšlikuma/iniciatīvas būtība( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[16]X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībāMērķiKomisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvuŠis priekšlikums ir daļa no Komisijas sagatavotā dokumentu kopuma saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (ES programmu līdzfinansēšana atbilstīgi daudzgadu finanšu shēmai 2014.-2020. gadam).Programmas vispārējais mērķis ir atbalstīt un papildināt dalībvalstu veiktos pasākumus, lai aizsargātu euro banknotes un monētas pret viltošanu un ar to saistītu krāpšanu, tādejādi palīdzot kompetentajām valstu un Eiropas iestādēm īstenot to centienus izveidot ciešu un regulāru sadarbību starp pašām iestādēm un ar Eiropas Komisiju, iesaistot arī trešās valstis un starptautiskās organizācijas.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības [ABM/ABB darbības Nr. 240202]Programmas īstermiņa mērķi ir vērsti uz šādām darbībām:60.  veidot izpratni par Savienību un euro starptautisko dimensiju; paplašināt vispārējās zināšanas saistībā ar euro aizsardzību;61.  atbalstīt pasākumus euro viltošanas un ar to saistītas krāpšanas novēršanai un samazināšanai, nodrošinot specializētas mācības un atbalstu šajās jomās;62.  veicināt augsta līmeņa mācību pasākumu instruktoriem konverģenci, ņemot vērā valstu darbības stratēģijas;63.  veicināt ciešāku sadarbību starp attiecīgajām struktūrām un darbiniekiem, veidojot savstarpēju uzticēšanos un veicot informācijas apmaiņu, cita starpā par rīcības metodēm, pieredzi un darba praksi;64.  atbalstīt īpašas euro juridiskās un tiesiskās aizsardzības attīstību;65.  atbalstot īpaša aprīkojuma iegādi, paaugstināt euro aizsardzības līmeni tajās valstīs, kas atzītas par riskam pakļautām.Paredzamie rezultāti un ietekmeNorādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.Atbalsta saņēmēji, kas ir šā priekšlikuma mērķgrupa, ir tikai un vienīgi dalībvalstu kompetentās iestādes, kas atbildīgas par euro aizsardzību. Programmas darbību mērķgrupas ir publiskā un privātā sektora darbinieki, kas saistīti ar euro aizsardzību.Ietekme izpaužas šādos veidos:66.  pozitīva ietekme uz valsts un pārrobežu darbībām euro viltošanas un ar to saistītas krāpšanas novēršanai un samazināšanai;67.  iespēja dalībvalstu kompetentajām iestādēm saņemt atbalstu to centienos sasniegt un uzturēt euro banknošu un monētu augstu un līdzvērtīgu aizsardzības līmeni;68.  iespēja attiecīgajiem darbiniekiem izmantot priekšrocības, ko sniedz vispārējo un konkrēto zināšanu atbilstīga izplatīšana, sadarbības attīstība un mērķtiecīgi veidoti tīkli banknošu un monētu aizsardzībai;69.  atbalsts dalībvalstīm un trešajām valstīm to institucionālās un tiesiskās sistēmas uzlabošanā, lai panāktu saskaņotu augstu standartu aizsardzībai pret naudas vienību viltošanu un ar to saistītu krāpšanu.Rezultātu un ietekmes rādītājiNorādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.Konkrētā mērķa īstenošanas uzraudzībā izmantojamie galvenie rādītāji ir šādi:-  viltoto euro banknošu un monētu atklāšanas līmenis;-  likvidēto viltošanas ražotņu skaits;-  aizturēto personu skaits un-  piemēroto sankciju skaits.Darba programmā tiks sīkāk noteikti konkrētie mērķi un galvenie atskaites punkti programmas īstenošanai.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojumsLīgumā ir paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome nosaka pasākumus, kas nepieciešami euro kā vienotās valūtas izmantošanai (LESD 133. pants). Šie pasākumi cita starpā paredz euro aizsardzību pret viltošanu. Pamatojoties uz minēto pantu, par euro kā vienotas valūtas aizsardzību ir atbildīga ES. Vienlaikus valstu iestādes izlaiž euro banknotes un monētas saskaņā ar LESD 128. pantu. Dalībvalstis ir pieņēmušas valsts tiesību aktus un iekšējus noteikumus euro aizsardzībai.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasŅemot vērā līdzšinējo pieredzi un rezultātus, kas gūti, īstenojot Perikla programmu, programma "Perikls 2020" risinās vairākus uzdevumus, lai aizsargātu euro pret viltošanu:-  jaunu draudu rašanās, jo euro banknotes un monētas joprojām ir tādu noziedzīgu grupējumu interešu lokā, kas darbojas aizvien lielākā skaitā trešo valstu. Programmai "Perikls 2020" vajadzētu spēt piedāvāt atbilstīgu atbalstu šo valstu iestādēm, lai risinātu šādu situāciju;-  tā kā turpmākajos gados tiks ieviestas jaunas euro banknošu sērijas, tas, iespējams, palielinās nepieciešamību veidot izpratni un nodrošināt specializētas mācības;-  ES un, iespējams, euro zonai pievienosies jaunas valstis, kas palielinās nepieciešamību nodrošināt mācības;-  Perikla programmas atbalsta nepieciešamība būtu jāvērtē arī, ņemot vērā taupību un līdzekļu samazinājumu dalībvalstīs.ES iesaistīšanās pievienotā vērtībaSagaidāms, ka programma "Perikls 2020" dos ieguldījumu euro aizsardzības līmeņa saglabāšanā un turpmākā paaugstināšanā, veidojot izpratni un īpaši apmācot iesaistītos darbiniekus; veicot darbinieku apmaiņu, tādējādi veicinot sadarbību un kontaktu veidošanu starp dalībvalstu kompetentajiem dienestiem un ar trešām valstīm; sniedzot tehnisku atbalstu iestādēm, kas iesaistītas euro aizsardzībā.Sagaidāms, ka šīs darbības palielinās to pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir novērst un samazināt euro viltošanu un ar to saistīto krāpšanu.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņasPerikla programma tika izvērtēta divas reizes, 2004. un 2011. gadā. Izvērtējumi parādīja, ka programmas mērķi ir sasniegti un atbalsta saņēmēji izteica viedokli, ka programma ir jāturpina.Tāpat izvērtējumi parādīja jomas, kurās programma būtu jāuzlabo, proti, nepieciešamība vienkāršot procedūras, racionalizēt dotāciju izmantošanu un lielākas iespējas palīdzēt trešo valstu iestādēm īstenot to centienus aizsargāt Eiropas vienoto valūtu.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem tiesību aktiemIetekmes novērtējums parādīja, ka Perikla programma ir vienīgā ES programma, kas īpaši paredzēta euro aizsardzībai pret viltošanu. Perikla programmai attiecīgajā laikposmā (no 2014. līdz 2020. gadam) vajadzētu turpināt atbalstu darbību kopumam, ka papildina citu programmu ietvaros veiktas darbības. Šim nolūkam tiks turpināts dialogs valstu un ES līmenī, lai izvairītos no iespējamas pārklāšanās un nodrošinātu vispārēju saskaņotību.Ilgums un finansiālā ietekmeX Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva (7 gadi: no 2014. līdz 2020. gadam)-  X Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā no 1.1.2014. līdz 31.12.2020.-  X Finansiālā ietekme: no 2014. līdz 2023. gadam (no 2021. līdz 2023. gadam tikai maksājumu apropriācijām)( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva-  Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,-  pēc kura turpinās normāla darbība.Paredzētie pārvaldības veidi[17]X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot:-  ( izpildaģentūrām-  ( Kopienu izveidotām struktūrām[18]-  ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus-  ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”.PiezīmesSalīdzinot ar iepriekšējām programmas versijām, ir vienkāršota procedūra, lai noteiktu izmaksas, kas jāsedz atbalsta saņēmējiem un Komisijai.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMIUzraudzības un ziņošanas noteikumiNorādīt periodiskumu un nosacījumus.Skatīt priekšlikuma 12. pantu, saskaņā ar kuru:- Komisija katru gadu sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei informāciju par rezultātiem, tostarp par tās saskanību un papildināmību ar pārējām ES programmām;- sagatavo novērtējumu par to, kā sasniegti programmas mērķi (ne vēlāk kā līdz 2017. gada 31. decembrim);- turklāt līdz 2021. gada beigām budžeta lēmējinstitūcijai tiks sniegts gala ziņojums par programmas mērķu sasniegšanu.Pārvaldības un kontroles sistēmaApzinātie riskiRiska līmenis dotāciju nolīgumiem tiek atzīts par zemu, jo 90 % gadījumu atbalsta saņēmēji ir dalībvalstu valsts pārvaldes vai tiesībaizsardzības dienesti.Līgumiem, kas tiek piešķirti pēc iepirkuma procesa, risks ir samazināts, jo uz būtisku izdevumu daļu tiesiski un finansiāli attiecas pamatlīgums, kas noslēgts uz 1 gadu un ko var pagarināt 3 reizes.Saskaņā ar Komisijas prasībām riska novērtēšana tiks veikta katru gadu.- Būtisks risks, kas atklāts dotāciju lietās, ir tas, cik plaši atbalsta saņēmējs var interpretēt dotācijas nosacījumus attiecībā uz to izmaksu attiecināmību, kas radušās darbībās īstenošanas laikā.- Atbalsta saņēmēja deklarētās izmaksas, kas neatbilst dotāciju nolīgumam.- Nepietiekami pamatotas personāla izmaksas.Paredzētās kontroles metodesKontroles procedūras abām programmas daļām (dotācijas un iepirkumi) ir saskaņā ar Finanšu regulu. Ex-ante pārbaudes (saistības un maksājumi) Komisijas/OLAF izvēle attiecībā uz finanšu pārvaldības plānu ir daļēji decentralizēts modelis, kuram visas ex-ante pārbaudes veic centrālā budžeta nodaļa. Visas lietas pārbauda vismaz 3 aģenti (atbildīgais par lietu, finanšu pārbaudes aģents budžeta nodaļā un darbības pārbaudes aģents par izdevumiem atbildīgajā nodaļā), pirms tās pieņem pastarpināti deleģētais kredītrīkotājs. Katram nodaļas vadītājam ģenerāldirektors ir piešķīris pastarpināto deleģējumu, tādējādi katrs nodaļas vadītājs ir atbildīgs par savas programmas daļas īstenošanu. |- Finanšu pārbaudes aģents (FVA) veic ex-ante kontroles katram darījumam, kam nepieciešams pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja (AOSD) apstiprinājums. - Kontrole tiek veikta attiecībā uz sensitīvajiem mainīgajiem rādītājiem, ņemot vērā Grāmatvedības kvalitātes ziņojuma kontekstā veiktās riska analīzes rezultātus (piemēram, LE un BA, G/L konti, budžeta pozīcijas, summas un aprēķini, utt.). Visās Perikla programmas iepirkuma lietās dienā, kad tiek veikta darbība, piedalās OLAF aģents, lai uzraudzītu līdzekļu labu izmantošanu (piem., organizējot konferences un mācības). Dotācijas - Dotāciju nolīgumā, ko paraksta atbalsta saņēmēji, ir noteikti nosacījumi, kuri attiecas uz finansēšanu un darbībām, ko finansē ar dotāciju, tostarp sadaļa par kontroles metodēm. - Atkarībā no vairākiem mainīgiem lielumiem (līgumu skaits, lietas sarežģītība) atbildīgie par lietas finansēm un darbību veic ex-post pārbaudi uz vietas. Šo pārbaužu laikā izvērtē rezultātu kvalitāti un finansiālo ietekmi. Komisija/OLAF plāno veikt apmēram 10 pārbaudes uz vietas gadā. Iepirkums - Tiek izstrādāts sīki izvērsts darba uzdevums, kas ir pamatā konkrētajam līgumam. Visos līgumos, ko noslēdz starp OLAF un trešo personu, tiek paredzēti krāpšanas apkarošanas pasākumi. - OLAF veic sasniedzamo rezultātu kontroli un uzrauga visas darbības un pakalpojumus, ko nodrošinās mūsu galvenais līgumdarba veicējs. |Turklāt saskaņā ar priekšlikuma 13. pantu pasākumi ir paredzēti atbalsta saņēmēju līmenī (pavaddokumenti ir jāiesniedz Komisijai). Līguma vai dotāciju nolīguma laikā un piecus gadus pēc tam, kad ir veikts pēdējais maksājums, var veikt revīzijas, lai attiecīgā gadījumā Komisija varētu pieņemt lēmumus par līdzekļu atgūšanu. Nosaka Komisijas darbinieku, kā arī pilnvarotu trešo personu piekļuves tiesības, un Revīzijas palātai un OLAF ir tādas pašas tiesības.Noteiktās kontroles ļauj OLAF pietiekamā apmērā pārliecināties par izdevumu kvalitāti un regularitāti un samazināt to neatbilstības risku. Novērtējuma apmērs atbilst 3. līmenim un dažos gadījumos, kad ir veikta pārbaude uz vietas[19] - 4. līmenim. Minētās kontroles praktiski līdz minimumam samazina iespējamos riskus un attiecas uz 100 % atbalsta saņēmēju.Ar minētās kontroles stratēģijas īstenošanu saistītās izmaksas veido 1,15 % no budžeta. Šīs aplēses pamatā ir kontroles pasākumi, kas jau izveidoti programmas "Perikls II" sakarā.Programmas kontroles stratēģija tiek uzskatīta par efektīvu, lai samazinātu neatbilstības risku, un tā ir samērīga ar iespējamiem riskiem, ņemot vērā iesaistītā budžeta nelielo apmēru.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumiNorādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.Skatīt priekšlikuma 13. panta 2. punktu. Komisija šīs programmas ietvaros veic pārbaudes uz vietas un inspekcijas saskaņā ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un, ja nepieciešams, OLAF veic izmeklēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKMEAttiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas-  Esošās budžeta izdevumu pozīcijasSarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijāmDaudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas |Numurs [Izdevumu kategorija… … … ... ... ... ... ... ...] | Dif./nedif. ([20]) | No EBTA valstīm[21] | no kandidātvalstīm[22] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē |[1A] | 24.0202 Savienības programma apmaiņai, atbalstam un mācībām euro aizsardzībai pret viltošanu | Dif. | JĀ | JĀ | NĒ | NĒ |Paredzamā ietekme uz izdevumiemParedzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkumsMiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | Numurs | 1A Gudra un iekļaujoša izaugsme |Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Paredzamās cilvēkresursu vajadzības-  ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu-  X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:Aplēsi izsaka ar pilnslodzes ekvivalentu2014. gads [30] | 2015. gads | 2016. gads | 2017. gads | 2018. gads | 2019. gads | 2020. gads un turpmākie gadi |( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) |24 01 06 - A3 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |XX 01 01 02 (Delegācijas) |XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) |10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) |( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[31] |24 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) |Citas budžeta pozīcijas (precizēt) |KOPĀ | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |XX ir politikas joma vai attiecīgā budžeta iedaļa.Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.Veicamo uzdevumu aprakstsIerēdņi un pagaidu darbinieki | 1,5 ierēdņi (0,75 AD, 0,75 AST ) 1,5 x 127 000 =190 500 |Ārštata darbinieki |Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu-  X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmāAprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.-  ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[34].Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.Trešo personu iemaksas-  X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu-  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)N. gads | N+1. gads | N+2. gads | N+3. gads | Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skatīt 1.6. punktu) | Kopā |N. gads | N+1. gads | N+2. gads | N+3. gads | Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) |Atgādinājums: Vidējās izmaksas katrai personāla kategorijai atrodamas BudgWeb vietnē: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms |( Attiecībā uz štatu sarakstā ietvertajām amata vietām (ierēdņi un pagaidu darbinieki) – Atbildīgie par finansēm un asistenti un atbildīgie par darbību un asistenti Administratīvais atbalsts: 0,25 AD + 0,25 AST Programmas pārvaldība: 0,50AD + 0,50 AST Izmantotas vidējās likmes attiecībā uz ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem: Ierēdnis: – 127 000 EUR/gadā Pagaidu darbinieks: 127 000 EUR/gadā |( Attiecībā uz ārštata darbiniekiem Nepiemēro Izmantotas vidējās likmes attiecībā uz ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem: Līgumdarbinieks: 64 000 EUR/gadā Tehniskā atbalsta darbinieks: 160 000 EUR/gadā Valsts norīkots eksperts: 73 000 EUR/gadā |Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS |( Attiecībā uz štatu sarakstā ietvertajām amata vietām (pētnieki ierēdņi un pagaidu darbinieki) n.p. |( Attiecībā uz ārštata darbiniekiem n.p. |Attiecībā uz administratīviem izdevumiemNorādīt aprēķinu metodi, kas izmantota katrai budžeta pozīcijaiun attiecīgos pieņēmumus (piem., sanāksmju skaits gadā, vidējās izmaksas utt.)Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA |Komandējumi: tiek pieņemts, ka gadā veiks 15 komandējumus, viena komandējuma vidējās izmaksas EUR 1.000. |Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS |n.p. |[1] Skat. pielikumu.[2] Komisijas/ OLAF Ekspertu grupa euro viltošanas jautājumos tiekas trīs reizes gadā un tajā piedalās eksperti no visām dalībvalstīm un attiecīgajām jomām, kā arī no Eiropola, Interpola un Eiropas Centrālās bankas.[3] Skatīt Padomes 2001. gada 17. decembra Lēmuma 2001/923/EK 8. līdz 11. pantu.[4] COM(2011) 500.[5] OV L xxx xxx, x lpp.[6] OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.[7] Padomes 2001. gada 17. maija Lēmums 2001/923/EK (OV L 339, 21.12.2001., 50. lpp.).[8] Valstu savienības līgums, sērijas Nr. 2623 (1931), 372. lpp.[9] OV L 339, 21.12.2001., 50. lpp.[10] OV L 339, 21.12.2001., 55. lpp.[11] OV L 36, 8.2.2006., 40. lpp.[12] OV L 36, 8.2.2006., 42. lpp.[13] OV L 330, 28.11.2006., 28. lpp.[14] OV L 330, 28.11.2006., 30. lpp.[15] ABM – budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.[16] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.[17] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[18] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.[19] Kontrole, ņemot vērā pavaddokumentus un izmantojot piekļuvi tiem, kas ir pieejami attiecīgā procesa stadijā.[20] Dif. — diferencētās apropriācijas / Nedif. — nediferencētās apropriācijas[21] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.[22] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem .[23] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[24] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „ BA ” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[25] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[26] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[27] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[28] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[29] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „ BA ” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.[30] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.[31] CA ― līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.[32] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „ BA ” pozīcijām).[33] Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF).[34] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[35] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.[36] CA ― līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE —valstu norīkotie eksperti, TA - tehniskais atbalsts.[37] CA ― līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti.[38] Precizēt komitejas veidu un attiecīgo grupu.