               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.10.2020
            COM(2020) 678 final
            2020/0309(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz grozījumiem 2.-C pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt Apvienotās komitejas lēmumu par grozījumiem 2.-C pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu

               Ekonomisko partnerattiecību nolīguma starp Eiropas Savienību un Japānu (“nolīgums”) mērķis ir liberalizēt un veicināt tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī sekmēt ciešākas ekonomiskās attiecības starp Pusēm. Nolīgums stājās spēkā 2019. gada 1. februārī.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Ar nolīguma 22.1. panta 1. punktu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras sastāvā ir abu Pušu pārstāvji. Nolīguma 22.1. panta 4. punktā paredzēts: “Lai nodrošinātu šā nolīguma pareizu un efektīvu darbību, Apvienotā komiteja:

               a)pirmajā sanāksmē pieņem savu reglamentu un

               b)pirmajā sanāksmē pieņem Šķīrējtiesas reglamentu un Šķīrējtiesnešu ētikas kodeksu, kā minēts 21.30. pantā, kā arī mediācijas procedūras kārtību, kas minēta 21.6. panta 2. punktā.”

               Saskaņā ar 22.2. panta 3. punktu visus Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus pieņem vienprātīgi.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Lai ņemtu vērā regulējuma attīstību Japānā un ES attiecībā uz ANO EEK noteikumu īstenošanu, Apvienotajai komitejai tiek ierosināts pieņemt lēmumu, ar ko groza nolīguma 2.-C pielikuma 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumu. Grozījumi ietver ANO EEK noteikumu Nr. 53, Nr. 85, Nr. 145 un Nr. 146 iekļaušanu 2-C-1. papildinājumā un ANO EEK noteikumu Nr. 53 un Nr. 85 svītrošanu 2-C-2. papildinājumā.

               Paredzētais akts Pusēm kļūs saistošs saskaņā ar nolīguma 22.2. panta 1. punktu, kurā paredzēts: “Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus, ja tas paredzēts šajā nolīgumā. Pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm. Katra Puse veic vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu pieņemtos lēmumus.”

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Šajā Padomes lēmuma priekšlikumā tiek noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar nolīgumu, attiecībā uz grozījumiem nolīguma 2.-C pielikuma 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumā.

               Pamatojoties uz pirmās Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupas novērtējumu, Puses vienojās ieteikt Apvienotajai komitejai pieņemt lēmumu, ar ko groza iepriekš minētos papildinājumus, lai atspoguļotu progresu, kas kopš nolīguma parakstīšanas panākts Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) pārrunās par regulatīviem jautājumiem.

               Minēto papildu ANO EEK noteikumu iekļaušana attiecīgajos papildinājumos palielinātu juridisko noteiktību uzņēmējiem attiecībā uz Pušu preferenciālo tirdzniecības attiecību tiesisko regulējumu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu.

               Akts, ko Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi nolīguma 22.2. pantam.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskais pamats ir LESD 207. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Apvienotās komitejas aktu tiks grozīts nolīguma 2.-C pielikuma 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājums, tad ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0309 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz grozījumiem 2.-C pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ekonomisko partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Japānu (“nolīgums”) stājas spēkā 2019. gada 1. februārī
                  2
               .

               (2)Nolīguma 2.-C pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 2.-C-1. papildinājumā ir to ANO noteikumu saraksts, kurus piemēro abas Puses, savukārt 2.-C-2. papildinājumā ir to ANO noteikumu saraksts, kurus piemēro viena Puse, bet otra Puse vēl neievēro.

               (3)Kopš nolīguma parakstīšanas, un tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) pārrunās par regulējumu ir panākts progress, Puses piemēro papildu ANO noteikumus, kas sākotnēji nebija uzskaitīti 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumā. Minēto papildu ANO noteikumu iekļaušana attiecīgajos papildinājumos palielinātu juridisko noteiktību uzņēmējiem attiecībā uz Pušu preferenciālo tirdzniecības attiecību tiesisko regulējumu,

               (4)Ievērojot nolīguma 23.2. panta 3. punktu un 23.2. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar Pušu attiecīgajām iekšējām juridiskajām procedūrām Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus grozīt šā nolīguma 2.-C pielikuma 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumu.

               (5)Ir juridisks pienākums noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Apvienotajā komitejā, jo paredzētais Apvienotās komitejas lēmums Savienībai būs saistošs.

               (6)Ar Apvienotās komitejas lēmumu nolīgums tiks grozīts, tādēļ ir lietderīgi minēto lēmumu publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī pēc tam, kad to būs pieņēmusi Apvienotā komiteja,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja par grozījumiem nolīguma 2.-C pielikuma 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumā, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, ir izklāstīta pielikumā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               3. pants

               Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        OV L 330, 27.12.2018., 1.-2. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.10.2020
            COM(2020) 678 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu, attiecībā uz grozījumiem 2.-C pielikuma par mehāniskajiem transportlīdzekļiem un to detaļām 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumā

               PROJEKTS

               APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 3/2020 (… gada …), KAS PIEŅEMTS SASKAŅĀ AR EKONOMISKO PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU

               STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN JAPĀNU

               par 2.-C pielikuma (Mehāniskie transportlīdzekļi un to detaļas) 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājuma grozījumiem

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Japānu (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 23.2. panta 3. punktu un 4. punkta b) apakšpunktu un 2.-C pielikuma 9. panta 1. punktu,

               tā kā:

               (1)Kopš nolīguma parakstīšanas un tā kā ir panākts progress sarunās par regulatīviem jautājumiem Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijā (ANO EEK), Eiropas Savienība un Japāna (turpmāk “Puses”) piemēro papildu ANO noteikumus, kas sākotnēji nebija uzskaitīti 2.-C-1. un 2.-C-2. papildinājumā. Minēto papildu ANO noteikumu iekļaušana 2-C-1. papildinājumā palielinātu juridisko noteiktību uzņēmējiem attiecībā uz Pušu preferenciālās tirdzniecības attiecību tiesisko regulējumu.

               (2)Pēc tam, kad Mehānisko transportlīdzekļu un to detaļu darba grupas 2019. gada 11. novembra sanāksmē tika panākts atzinīgs novērtējums, ir apstiprināts, ka tiks grozīts 2.-C-1. papildinājums, tajā iekļaujot ANO EEK Noteikumus Nr. 53, Nr. 85, Nr. 145 un Nr. 146, un 2.-C-2. papildinājums, no tā saraksta svītrojot ANO EEK Noteikumus Nr. 53 un Nr. 85.

               (3)Puses jau ir pabeigušas iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai Apvienotā komiteja saskaņā ar nolīgumu pieņemtu lēmumu, un tādēļ paredz apmainīties ar diplomātiskajām notām, ar kurām apstiprina lēmumu, 15 dienu laikā pēc tā pieņemšanas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nolīguma 2.-C-1. papildinājumu aizstāj ar šā lēmuma 1. pielikuma tekstu.

               2.Nolīguma 2.-C-2. papildinājumu aizstāj ar šā lēmuma 2. pielikuma tekstu.

               2. pants

               Šis lēmums ir sagatavots divos eksemplāros nolīguma autentiskajās valodās, kā paredzēts nolīguma 23.8. panta 1. punktā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               3. pants

               Saskaņā ar nolīguma 23.2. panta 3. punktu šo lēmumu apstiprina un tas stājas spēkā, apmainoties ar diplomātiskajām notām. Šis lēmums stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc mēneša, kurā ir notikusi apmaiņa ar minētajām diplomātiskajām notām.

               [Vieta] …,

                        Nolīguma Apvienotās komitejas vārdā —

                        [Japānas] līdzpriekšsēdētājs

                        [ES] līdzpriekšsēdētājs

               1. pielikums

               2.-C-1. PAPILDINĀJUMS

               ANO NOTEIKUMI, KURUS PIEMĒRO ABAS PUSES

                        Noteikumu

                        Nr.

                        Nosaukums

                        3.

                        Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atstarojošo ierīču apstiprināšanu

                        4.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes apgaismošanas ierīču apstiprināšanu

                        6.

                        Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju virzienrādītāju apstiprināšanu

                        7.

                        Vienoti noteikumi mehānisko transportlīdzekļu (izņemot motociklus) un to piekabju apstiprināšanai attiecībā uz priekšējiem un aizmugurējiem gabarītlukturiem, bremžu lukturiem un kontūrlukturiem

                        10.

                        Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību

                        11.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz durvju slēgmehānismiem un durvju notures sastāvdaļām

                        12.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja aizsargāšanu no stūres iekārtas trieciena gadījumā

                        13.

                        Vienoti noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu

                        13-H

                        Vienoti noteikumi par vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu

                        14.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz drošības jostu stiprinājumiem, ISOFIX stiprinājumu sistēmām, ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumiem un i-Size sēdvietām

                        16.

                        Vienoti noteikumi par

                        I. mehānisko transportlīdzekļu drošības jostu, ierobežotājsistēmu, bērna ierobežotājsistēmu un ISOFIX bērna ierobežotājsistēmu mehāniskajos transportlīdekļos braucošajiem apstiprināšanu

                        II. ar drošības jostām, drošības jostas lietošanas atgādinātāju, ierobežotājsistēmām, bērna ierobežotājsistēmām, ISOFIX bērna ierobežotājsistēmām un i-Size bērna ierobežotājsistēmām aprīkotu transportlīdzekļu apstiprināšanu

                        17.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļiem, to stiprinājumiem un pagalvjiem

                        19.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu priekšējo miglas lukturu apstiprināšanu

                        21.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to iekšējo aprīkojumu

                        23.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju atpakaļgaitas un manevrēšanas lukturu apstiprināšanu

                        25.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļa sēdekļos iebūvētu vai neiebūvētu pagalvju apstiprināšanu

                        26.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to ārējiem izvirzījumiem

                        27.

                        Vienoti noteikumi par brīdinājuma trīsstūru apstiprināšanu

                        28.

                        Vienoti noteikumi par skaņas signālierīču apstiprināšanu un par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to skaņas signāliem

                        30.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju pneimatisko riepu apstiprināšanu

                        34.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz ugunsbīstamību

                        37.

                        Vienoti noteikumi par tādu kvēlspuldžu apstiprināšanu, kas paredzētas izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos

                        38.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju aizmugurējo miglas lukturu apstiprināšanu

                        39.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz spidometra un odometra iekārtu un tās uzstādīšanu

                        41.

                        Vienoti noteikumi par motociklu apstiprināšanu attiecībā uz troksni

                        43.

                        Vienoti noteikumi par drošības stiklojuma materiālu apstiprināšanu un to uzstādīšanu transportlīdzekļos

                        44.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu pasažieru bērnu ierobežotājierīču apstiprināšanu (“bērnu ierobežotājsistēmas”)

                        45.

                        Vienoti noteikumi par galveno lukturu tīrītāju apstiprināšanu un mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz galveno lukturu tīrītājiem

                        46.

                        Vienoti noteikumi par netiešās redzamības ierīču apstiprpināšanu un mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz šo ierīču uzstādīšanu

                        48.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

                        50.

                        Vienoti noteikumi par L kategorijas transporlīdzekļu priekšējo gabarītlukturu, aizmugurējo gabarītlukturu, bremžu lukturu, virzienrādītāju un reģistrācijas aizmugurējās numura zīmes apgaismojuma ierīču apstiprināšanu

                        51.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ar vismaz četriem riteņiem apstiprināšanu attiecībā uz to skaņas emisijām

                        53.

                        Vienoti noteikumi par L3 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšanu

                        54.

                        Vienoti noteikumi par komerciālo transportlīdzekļu un to piekabju pneimatisko riepu apstiprināšanu

                        58.

                        Vienoti noteikumi par:

                        I.aizmugurējām drošības konstrukcijām (RUPD)

                        II.transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apstiprināta tipa RUPD uzstādīšanu

                        III.transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to aizmugurējās daļas aizsardzību (RUP)

                        60.

                        Vienoti noteikumi par divriteņu motociklu un mopēdu apstiprināšanu attiecībā uz vadītāja darbinātām vadības ierīcēm, ieskaitot vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru identifikāciju

                        62.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ar stūres stieni apstiprināšanu attiecībā uz to aizsardzību pret neatļautu izmantošanu

                        64.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to aprīkojumu, kas var ietvert pagaidu lietošanas rezerves bloku, nulles spiediena riepas un/vai riepu spiediena kontroles sistēmu

                        66.

                        Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to nesošās virsbūves stiprību

                        70.

                        Vienoti noteikumi par smagu un garu transportlīdzekļu aizmugurējo pazīšanas zīmju apstiprināšanu

                        75.

                        Vienoti noteikumi par L kategorijas transportlīdzekļu pneimatisko riepu apstiprināšanu

                        77.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu stāvgaismas lukturu apstiprināšanu

                        78.

                        Vienoti noteikumi par L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz bremzēšanu

                        79.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz stūres iekārtu

                        80.

                        Vienoti noteikumi par lielas pasažierietilpības transportlīdzekļu sēdekļu apstiprināšanu un šo transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sēdekļu un to stiprinājumu izturību

                        81.

                        Vienoti noteikumi par divriteņu mehānisko transportlīdzekļu ar blakusvāģi vai bez tā atpakaļskata spoguļu apstiprināšanu attiecībā uz atpakaļskata spoguļu uzstādīšanu uz stūres

                        85.

                        Vienoti noteikumi par M un N kategorijas mehānisko transportlīdzekļu piedziņas iekšdedzes motoru vai elektrisku transmisiju apstiprināšanu attiecībā uz elektrisku transmisiju lietderīgās jaudas un maksimālās 30 minūšu jaudas mērīšanu

                        87.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu dienas gaitas lukturu apstiprināšanu

                        91.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju sānu gabarītlukturu apstiprināšanu

                        93.

                        Vienoti noteikumi par:

                        I.priekšējās daļas aizsargkonstrukciju (FUPD) apstiprināšanu

                        II.transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz apstiprināta tipa FUPD uzstādīšanu

                        III.transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to priekšējās daļas aizsardzību (FUP)

                        94.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz braucēju aizsardzību frontālas sadursmes gadījumā

                        95.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz braucēju aizsardzību sānu sadursmes gadījumā

                        98.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu ar gāzizlādes gaismas avotiem aprīkotu galveno lukturu apstiprināšanu

                        99.

                        Vienoti noteikumi par gāzizlādes gaismas avotu apstiprināšanu izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu gāzizlādes lukturos

                        100.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz konkrētām prasībām elektriskajam spēka pārvadam

                        104.

                        Vienoti noteikumi par M, N un O kategorijas transportlīdzekļu atstarojošā marķējuma apstiprināšanu

                        110.

                        Vienoti noteikumi par:

                        I.mehānisko transportlīdzekļu, kuru spēkiekārtā izmanto saspiesto dabasgāzi (CNG) un/vai sašķidrināto dabasgāzi (LNG), specifisku sastāvdaļu apstiprināšanu;

                        II.transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz specifisku apstiprināta tipa sastāvdaļu uzstādīšanu saspiestās dabasgāzes (CNG) un/vai sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) izmantošanai to spēkiekārtās

                        112.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro asimetrisku tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai abas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm un/vai LED moduļiem

                        113.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu tādu galveno lukturu apstiprināšanu, kas izstaro simetrisku tuvo gaismu vai tālo gaismu, vai abas un ir aprīkoti ar kvēlspuldzēm, gāzizlādes gaismas avotiem vai LED moduļiem

                        116.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu aizsardzību pret neatļautu izmantošanu

                        117.

                        Vienoti noteikumi par riepu apstiprināšanu attiecībā uz rites skaņas emisijām un/vai saķeri ar slapju virsmu, un/vai rites pretestību

                        119.

                        Vienoti noteikumi attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pagriešanās gaismas lukturu apstiprināšanu

                        121.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz rokas vadības ierīču, signlizatoru un indikatoru novietojumu un apzīmējumiem

                        123.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu adaptīvo priekšējā apgaismojuma sistēmu (AFS) apstiprināšanu

                        125.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz mehāniskā transportlīdzekļa vadītāja priekšējo skata lauku

                        127.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz gājēju drošību

                        128.

                        Vienoti noteikumi par gaismas diožu (LED) gaismas avotu apstiprināšanu izmantošanai apstiprinātos mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju lukturos

                        129.

                        Vienoti noteikumi par bērnu uzlaboto ierobežotājsistēmu, ko izmanto mehāniskajos transportlīdzekļos, (ECRS) apstiprināšanu

                        130.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz joslu uzraudzības sistēmu (LDWS)

                        131.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz uzlabotām avārijas bremzēšanas sistēmām (AEBS)

                        134.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apstiprināšanu attiecībā uz transportlīdzekļu, kuri darbināmi ar ūdeņradi (HFCV)
                           1
                        , ar drošību saistīto veiktspēju

                        135.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz sānu triecienu sadursmē ar stabu (PSI)

                        136.

                        Vienoti noteikumi par L kategorijas transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz konkrētām prasībām elektriskajam spēka pārvadam

                        137.

                        Vienoti noteikumi par vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz frontālu sadursmi ar uzsvaru uz ierobežotājsistēmu

                        138.

                        Vienoti noteikumi par klusu autotransporta līdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to mazāku dzirdamību

                        139.

                        Vienoti noteikumi par pasažieru vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz bremžu palīgsistēmām (BAS)

                        140.

                        Vienoti noteikumi par pasažieru vieglo automobiļu apstiprināšanu attiecībā uz elektroniskajām stabilitātes vadības (ESC) sistēmām

                        141.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to riepu spiediena kontroles sistēmām (TPMS)

                        142.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to riepu uzstādīšanu

                        145.

                        Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz ISOFIX stiprinājumu sistēmām, ISOFIX augšējās siksnas stiprinājumiem un i-Size sēdvietām

                        146.

                        Vienoti noteikumi par mehānisko transportlīdzekļu un to sastāvdaļu apstiprināšanu attiecībā uz L1, L2, L3, L4 un L5 kategorijas transportlīdzekļu, kuri darbināmi ar ūdeņradi, ar drošību saistīto veiktspēju

               2. pielikums

               2-C-2. PAPILDINĀJUMS

               ANO NOTEIKUMI, KURUS PIEMĒRO VIENA PUSE, BET OTRA PUSE VĒL NEIEVĒRO

                        Noteikumu nr.

                        Nosaukums

                        Otras Puses piemērošanas datums
                           2

                        73.

                        Vienoti noteikumi par I. transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz to sānu drošības konstrukcijām (LPD); II. sānu drošības konstrukciju (LPD) apstiprināšanu; III. transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz aprīkošanu ar apstiprināta tipa LPD saskaņā ar šo noteikumu II daļu

                        126.

                        Vienoti noteikumi par starpsienu sistēmu apstiprināšanu, kas paredzētas pasažieru pasargāšanai no nenostiprinātas bagāžas un kas nav transportlīdzekļa oriģinālaprīkojums

                     (1)
                  Šī zemsvītras piezīme pārstāj būt spēkā, kad abas Puses ir pabeigušas darbu vispārējo tehnisko noteikumu (GTR) nr. 13 par ūdeņraža un kurināmā elementa transportlīdzekļiem 2. posmā un ir piemērojušas attiecīgos ANO noteikumus saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.
                        Attiecībā uz Japānu – ciktāl konteineri ir marķēti saskaņā ar Japānas Augstspiediena gāzes drošības likuma (1951. gada likums nr. 204) 46. pantu, nosacījumi, lai apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, ko apstiprinājusi Eiropas Savienības tipa apstiprinātāja iestāde saskaņā ar ANO noteikumiem nr. 134, ir šādi: i)
                        konteineru materiāls ir līdzvērtīgs SUS F 316L, kas noteikts JIS (Japānas rūpnieciskais standarts) G 3214; šā apakšpunkta nolūkos atbilstība DIN1.4435 no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas tiek uzskatīta par šīs prasības izpildi; ii)
                        “niķeļa ekvivalents” (masas %) pārsniedz 28,5; šā apakšpunkta nolūkos “niķeļa ekvivalentu” (masas %) definē šādi: “12,6[C]+0,35[Si]+1,05[Mn]+[Ni]+0,65[Cr]+0,98[Mo]”, un to apliecina kvalitātes nodrošināšanas dokumentā, kā arī iii)
                        “relatīvās sašaurināšanās (%)” testa rezultāts pārsniedz 75 %; ja testa rezultāts ir starp 72 % un 75 %, pieteikums tiks izskatīts, ņemot vērā “niķeļa ekvivalentu”, kā arī

                     (2)

                        Datumi, par kuriem jāvienojas saskaņā ar šā pielikuma 5. panta 2. punktu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.8.2020
            COM(2020) 353 final
            2020/0162(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās Karalistes pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Savienības vārdā jāieņem sakarā ar Apvienotās Karalistes pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.1995. gada Graudu tirdzniecības konvencija

               1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas (“konvencija”) mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību visos graudu tirdzniecības aspektos, veicināt starptautiskās graudu tirdzniecības paplašināšanos un nodrošināt pēc iespējas brīvāku šo preču tirdzniecības plūsmu. Turklāt konvencijas nolūks ir visu dalībnieku interesēs dot pēc iespējas plašāku ieguldījumu starptautiskā graudu tirgus stabilitātē, uzlabot pasaules pārtikas nodrošinājumu un izveidot forumu, kur apmainīties ar informāciju un apspriest dalībnieku bažas, kas saistītas ar graudu tirdzniecību.

               Konvencija stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā.

               Savienība ir konvencijas Puse
                  1
               .

               2.2.Starptautiskā Graudu padome

               Starptautiskā Graudu padome (IGC), kas pārvalda konvenciju, ir Londonā bāzēta starpvaldību organizācija, kura tiecas īstenot konvencijas 1. pantā noteiktos mērķus. Konkrētāk, IGC mērķi ir:

               (a)veicināt starptautisko sadarbību visos graudu tirdzniecības aspektos;

               (b)veicināt graudu nozares starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos, atvērtību un taisnīgumu;

               (c)veicināt starptautiskā graudu tirgus stabilitāti, uzlabot pasaules pārtikas nodrošinājumu un veicināt to valstu attīstību, kuru ekonomika ir atkarīga no graudu tirdzniecības.

               Šie mērķi tiek īstenoti ar tirgus pārredzamības uzlabojumiem, ko panāk, izmantojot informācijas apmaiņu, analīzi un konsultācijas par tirgus un politikas attīstības tendencēm.

               Patlaban IGC ir 29 locekļi, kuru vidū ir daudzi pasaules lielākie labības ražotāji, kā arī importētāji. Līdztekus Savienībai citu locekļu vidū ir Argentīna, ASV, Austrālija, Ēģipte, Indija, Japāna, Kanāda, Krievija un Ukraina. Pēdējā valsts, kas pievienojās organizācijai, ir Serbijas Republika, kura par tās locekli kļuva 2020. gada 1. aprīlī. Tomēr Ķīna un Brazīlija nav tās locekles.

               29 IGC locekļiem kopā ir 2000 balsu.

               Budžeta procedūru vajadzībām (sk. konvencijas 11. pantu), t. i., lai noteiktu locekļu ikgadējās finansiālās iemaksas, Savienībai 2019./20. gadā ir 372 balsis
                  2
               .

               Lēmumu pieņemšanā, proti, kad tiek balsots (sk. konvencijas 12. pantu), 1000 balsu tiek sadalīts 11 eksportētājiem locekļiem (tai skaitā 245 balsis Savienībai) un 1000 balsu – 18 importētājiem locekļiem. Jāuzsver, ka principā IGC darbojas uz vienprātības pamata un gadījumi, kad tiek faktiski balsots, ir ļoti reti.

               Starptautiskās Graudu padomes sanāksmēs Savienību uz LES 17. panta pamata pārstāv Komisija. IGC sanāksmēs, jo īpaši padomes sesijās, var piedalīties dalībvalstis.

               2.3.Paredzētais Starptautiskās Graudu padomes akts

               2020. gada 9. aprīlī Apvienotā Karaliste
                  3
                oficiāli pieteicās uz pievienošanos konvencijai. Par Apvienotās Karalistes pieteikumu IGC sekretariāts tās locekļus informēja 2020. gada 14. aprīlī. Apvienotā Karaliste piesakās uz dalību IGC no 2021. gada 1. janvāra, t. i., no dienas, kad būs beidzies pārejas periods pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības.

               Saskaņā ar konvencijas 27. panta 2. punktu visu valstu valdības tai var pievienoties ar nosacījumiem, kādus padome uzskata par piemērotiem. Saskaņā ar Graudu tirdzniecības konvencijas reglamenta (“reglaments”) 33. noteikuma d) punktu administratīvā komiteja izskata un iesaka padomei pievienošanās pieteikumus, kas iesniegti saskaņā ar konvencijas 27. panta 2. punktu.

               Saskaņā ar reglamenta 33. noteikuma b) punktu konvencijas 11. panta piemērošanas (t. i., locekļu ikgadējās finansiālās iemaksas noteikšanas) vajadzībām balsu skaitu valstij, kas pievienojas, nosaka, ņemot vērā šīs valsts graudu tirdzniecības kopapjoma attiecību pret visu IGC locekļu graudu tirdzniecības kopapjomu.

               Saskaņā ar konvencijas 12. panta 1. punktu locekļi, kas būs eksportētāji locekļi, un locekļi, kas būs importētāji locekļi, konvencijas īstenošanas vajadzībām padomei jānosaka, ņemot vērā minēto locekļu graudu tirdzniecības modeļus un viedokļus. Saskaņā ar tā paša noteikuma 2. un 3. punktu padome noteiks arī to balsstiesības.

               Diskusija par Apvienotās Karalistes pieteikumu IGC administratīvajā komitejā sākās 2020. gada 11. maijā un turpinājās IGC padomes 51. sesijā 2020. gada 8. jūnijā (videokonferencē). Šajā sesijā padome vienojās, ka oficiāls lēmums par Apvienotās Karalistes pieteikumu būtu jāpieņem rakstiskā procedūrā (balsošana pa pastu) un IGC locekļiem savi komentāri būtu jāiesūta sekretariātam līdz 2020. gada 30. oktobrim. Ja neviens IGC loceklis līdz 2020. gada 30. oktobrim rakstiskus iebildumus IGC sekretariātam neiesūtīs, Apvienotās Karalistes dalība IGC tiks uzskatīta par apstiprinātu no 2021. gada 1. janvāra.

               Lai gan īpaši noteikumi par balsošanu pa pastu (vai rakstisko procedūru) konvencijā nav paredzēti, konvencijas 14. pantā par padomes lēmumiem nav prasīts šādus lēmumus pieņemt padomes sesijā.

               Izstāšanās līgums

               Saskaņā ar 129. panta 2. punktu Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas
                  4
                (“Izstāšanās līgums”) pārejas periodā Savienība turpinās pārstāvēt Apvienoto Karalisti visu to struktūru darbā, kas izveidotas ar Savienības noslēgtiem starptautiskiem nolīgumiem. Pārejas periodā Apvienotajai Karalistei būtu jāatturas no jebkādas rīcības vai iniciatīvas, kas varētu skart Savienības intereses. Tomēr Izstāšanās līguma 129. panta 4. punktā noteikts, ka Apvienotā Karaliste pārejas periodā drīkst risināt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kurus tā noslēdz pati par sevi Savienības ekskluzīvās kompetences jomās, kā arī parakstīt un ratificēt tos, ar nosacījumu, ka minētie nolīgumi nestājas spēkā vai tos nesāk piemērot pārejas perioda laikā.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

                  1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK
                     5
                   ar termiņu līdz 1998. gada 30. jūnijam. Saskaņā ar konvencijas 33. pantu konvencija katru reizi tiek pagarināta uz laiku, kas nav ilgāks par diviem gadiem. Iepriekšējoreiz to ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2019. gada jūnijā, un tā ir spēkā līdz 2021. gada 30. jūnijam
                     6
                  .

                  Savienība vienmēr ir bijusi aktīva IGC locekle un atbalstījusi organizācijas paplašināšanos.

                  Apvienotā Karaliste ir svarīgs lauksaimniecības produktu ražotājs; tas attiecas arī uz graudaugiem, kas ir galvenie kultūraugi, kuri ietilpst IGC kompetencē. Kamēr Apvienotā Karaliste bija Savienības dalībvalsts, tā ar citām ES dalībvalstīm tirgojās ar dažāda veida labību būtiskā apmērā.

                  Pārejas periodā pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības Apvienotajai Karalistei Savienības starptautiskie nolīgumi joprojām ir saistoši un Savienība turpinās pārstāvēt Apvienoto Karalisti IGC.

                  Saskaņā ar konvencijas 21. panta 5. punktu ikgadējās locekļu finansiālās iemaksas ir veicamas tūlīt pēc novērtēšanas. Tāpēc Savienība ikgadējās iemaksas IGC veic jūlijā un augustā par visu attiecīgo finanšu gadu, kas sākas jūnijā un beidzas nākamā gada jūlijā. Savienības iemaksa par 2020./21. gadu tiks maksāta no Savienības 2020. gada budžeta, kurā iemaksas veic arī Apvienotā Karaliste.

                  Tātad attiecībā uz visu 2020./21. finanšu gadu Savienības iemaksa IGC segs arī Apvienotās Karalistes iemaksu.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt IGC ieņemamo Savienības nostāju par Apvienotās Karalistes pievienošanos konvencijai no 2021. gada 1. janvāra.

                  Ņemot vērā to, ka saskaņā ar konvencijas noteikumiem pievienošanās procedūra ir atkarīga no Starptautiskās Graudu padomes lēmuma, Savienības nostāja tiks noteikta uz LESD 218. panta 9. punkta pamata.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ar paredzēto IGC aktu tiek paplašināts IGC locekļu sastāvs. Paredzētajam IGC aktam ir juridiskas sekas, jo tas noteiks attiecīgās pievienošanās nosacījumus, it īpaši tāpēc, ka tas ietekmēs lēmumu pieņemšanas līdzsvaru IGC, kuras lēmumiem ir vajadzīgs eksportētāju un importētāju locekļu balsu vairākums un kuras lēmumi tās locekļiem ir saistoši, kā noteikts konvencijas 14. pantā. Tiks ietekmētas arī Pušu attiecīgās finansiālās iemaksas. Tālab būs jānosaka Savienības nostāja.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2020/0162 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās Karalistes pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju (“konvencija”), kas stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā, Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK
                  7
               . Sākotnēji konvencija tika noslēgta uz trim gadiem.

               (2)Saskaņā ar konvencijas 33. pantu Starptautiskā Graudu padome var pagarināt konvencijas termiņu uz secīgiem periodiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem. Kopš konvencijas noslēgšanas tās termiņš ticis regulāri pagarināts uz turpmākiem divu gadu periodiem. Iepriekšējoreiz konvencijas termiņu ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2019. gada 10. jūnijā
                  8
               , un konvencija būs spēkā līdz 2021. gada 30. jūnijam.

               (3)Uz konvencijas 27. panta 2. punkta pamata visu valstu valdības tai var pievienoties ar nosacījumiem, kādus Starptautiskā Graudu padome uzskata par piemērotiem.

               (4)2020. gada 9. aprīlī Apvienotā Karaliste oficiāli pieteicās uz pievienošanos konvencijai no 2021. gada 1. janvāra.

               (5)Apvienotā Karaliste ir lielākais labības, jo īpaši miežu un kviešu, ražotājs. Ja Apvienotās Karalistes pieteikums pievienoties konvencijai un attiecīgi piedalīties padomē tiks apstiprināts, Apvienotā Karaliste saskaņā ar konvencijas 12. pantu būs importētāja locekle. Savienība ir eksportētāja locekle, tāpēc balsu skaitu, kas Savienībai iedalīts balsošanas vajadzībām saskaņā ar konvencijas 12. pantu, Apvienotās Karalistes pievienošanās neietekmēs. Tomēr Apvienotās Karalistes pievienošanās no 2021./22. finanšu gada samazinās balsu skaitu, kas Savienībai iedalīts saskaņā ar konvencijas 11. pantu un ko izmanto, lai noteiktu locekļu finansiālo iemaksu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē jāieņem Savienības vārdā, un apstiprināt Apvienotās Karalistes pievienošanos konvencijai, pamatojoties uz gaidāmajiem nosacījumiem, kas detalizēti izklāstīti šim lēmumam pievienotajā finanšu pārskatā, ar noteikumu, ka pievienošanās nestājas spēkā un ka konvencija attiecībā uz Apvienoto Karalisti netiek provizoriski piemērota, pirms ir beidzies pārejas periods, kas minēts 126. pantā Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Starptautiskajā Graudu padomē jāieņem Savienības vārdā, ir apstiprināt Apvienotās Karalistes pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai, pamatojoties uz gaidāmajiem nosacījumiem, kas detalizēti izklāstīti šim lēmumam pievienotajā finanšu pārskatā, ar noteikumu, ka pievienošanās nestājas spēkā un ka konvencija attiecībā uz Apvienoto Karalisti netiek provizoriski piemērota, pirms ir beidzies pārejas periods, kas minēts 126. pantā Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                        FINANŠU PĀRSKATS

                        Fin Stat/20/MK/pl/3413793

                        agri.ddg3.g.4(2020)3325110

                        6.22.2020

                        DATUMS: 06.06.2020.

                        1.

                        BUDŽETA POZĪCIJA

                        05 06. nodaļa – POLITIKAS JOMAS “LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA” STARPTAUTISKIE ASPEKTI

                        05 06 01 – Starptautiskie lauksaimniecības nolīgumi

                        APROPRIĀCIJAS

                        B2020: 6 300 000 EUR

                        2.

                        NOSAUKUMS
                        Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās Karalistes pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai

                        3.

                        JURIDISKAIS PAMATS: šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkts saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

                        4.

                        MĒRĶI

                        Apstiprināt Apvienotās Karalistes pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai.

                        5.

                        FINANSIĀLĀ IETEKME

                        12 MĒNEŠU PERIODS

                           (EUR)

                        KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS (2020)

                        (EUR)

                        NĀKAMAIS FINANŠU GADS (2021)

                        (EUR)

                        5.0.

                        IZDEVUMI

                        -
                              KO SEDZ NO ES BUDŽETA
                           (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES)

                        -
                              VALSTU IESTĀDES

                        -
                              CITI

                        –3024

                        5.1.

                        IEŅĒMUMI

                        -
                              ES PAŠU RESURSI
                           (NODEVAS/MUITAS NODOKĻI)

                        -
                              VALSTU

                        5.0.1.

                        APLĒSTIE IZDEVUMI

                        5.1.1.

                        APLĒSTIE IEŅĒMUMI

                        5.2.

                        APRĒĶINA METODE: ES par 4 balsīm mazāk, 756 GBP par vienu balsi

                        6.0.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ?

                        JĀ NĒ

                        6.1.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS?

                        JĀ NĒ

                        6.2.

                        VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS?

                            JĀ NĒ

                        6.3.

                        VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS?

                        JĀ NĒ

                        Sākot ar 2021. gada budžetu, lēmumam būs neliela pozitīva ietekme uz ES budžetu. Paredzams, ka ES iemaksa būs par 3024 EUR mazāka, jo Apvienotā Karaliste savu dalības maksu segs pati. Summa var atšķirties atkarībā no summas, kas par vienu balsi jāmaksā GBP, un no EUR/GBP maiņas kursa.

                     (1)

                        OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.

                     (2)

                        Starptautiskās Graudu padomes darbība balstās uz finanšu gadu, kas ilgst no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam.

                     (3)

                        Ar DEFRA, DFID un FCO valsts ministra vēstuli.

                     (4)

                        Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas.

                     (5)

                        OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/813 (2019. gada 17. maijs) (OV L 133, 21.5.2019., 19. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums 96/88/EK (1995. gada 19. decembris), ar ko Eiropas Kopiena apstiprina Graudu tirdzniecības konvenciju un Pārtikas atbalsta konvenciju, kas veido 1995. gada Starptautisko līgumu par graudiem (OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/813 (2019. gada 17. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu (OV L 133, 21.5.2019., 19. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.8.2020
            COM(2020) 355 final
            2020/0163(CNS)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Kanāriju salās piemērojamo AIEM nodokli
            {SWD(2020) 154 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumi, kas ir piemērojami tālākajiem reģioniem, pie kuriem pieder Kanāriju salas, principā nepieļauj nodokļu uzlikšanas atšķirības vietējām precēm un precēm no Spānijas vai citām dalībvalstīm. Saskaņā ar LESD 349. pantu ir atļauti īpaši pasākumi attiecībā uz ES tālākajiem reģioniem, jo, kā tajā ir atzīts, pastāvīgie ierobežojumi, viens otru papildinot, nopietni kavē šo reģionu attīstību un ietekmē to ekonomisko un sociālo stāvokli.

               Priekšlikums attiecas uz Padomes lēmumu, ar ko aizstāj pašreizējo Padomes 2014. gada 12. jūnija Lēmumu Nr. 377/2014/ES
                  1
               . Ar šo lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz LESD 349. pantu, Spānijai līdz 2020. gada 31. decembrim ir atļauts dažām precēm, kuras ražotas Kanāriju salās, piemērot atbrīvojumus no “Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (turpmāk – AIEM) nodokļa vai tā samazinājumus.

                  AIEM ir netiešs valsts nodoklis, ko Kanāriju salās piemēro vienā preču piegādes posmā. Konkrētie pasākumi, uz kuriem attiecas Lēmums Nr. 377/2014/ES, ievieš diferencētu nodokļu aprēķināšanu, kas ir izdevīgi dažu preču vietējai ražošanai. Šis nodokļu atvieglojums ir valsts atbalsts, ko Spānijas iestādes pašlaik īsteno saskaņā ar Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas
                     2
                   reģionālā atbalsta iedaļu.

                  Šā pasākuma mērķis ir kompensēt Kanāriju salu ražotājiem pastāvīgos ierobežojumus, kas saistīti ar nošķirtību, atkarību no izejvielām un energoresursiem, pienākumu veidot krājumus, vietējā tirgus nelielo apjomu un zemo eksporta līmeni. Visi minētie ierobežojumi kopā nozīmē lielākas ražošanas izmaksas un līdz ar to lielāku vietējā ražojuma preču pašizmaksu, tādējādi, neīstenojot īpašus pasākumus, vietējie ražotāji būtu mazāk konkurētspējīgi nekā ražotāji no kontinentālās Eiropas, pat ņemot vērā izmaksas par preču transportēšanu uz Kanāriju salām. Tas nozīmētu, ka būtu grūtāk saglabāt vietējo ražošanu. Īpašie pasākumi ir izstrādāti nolūkā stiprināt vietējo ražošanu, kompensējot tai radušās papildu izmaksas un tādējādi radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

                  Spānija 2019. gada 24. aprīlī iesniedza Komisijai lūgumu pagarināt Lēmuma Nr. 377/2014/ES piemērošanas termiņu.

                  Ņemot vērā lūgumu par Lēmuma Nr. 377/2014/ES piemērošanas termiņa pagarināšanu, Eiropas Komisija sāka ārēju pētījumu, lai novērtētu pašreizējo režīmu, kā arī paredzamo ietekmi, ko rada iespējamie risinājumi, kuri attiecas uz periodu pēc 2020. gada, tai skaitā pašreizējā priekšlikuma pamatā esošais risinājums. Pamatojoties uz šo pētījumu, Komisija uzskata, ka ir pamatoti šo lūgumu izpildīt, nosakot dažus grozījumus pašreizējā režīmā.

                  Tāpēc šis priekšlikums izveido tiesisko regulējumu attiecībā uz AIEM laikposmam no 2020. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim, pārskatot pašreizējo kārtību ar mērķi padarīt režīmu elastīgāku un pārredzamāku.

                  Ierosinātie grozījumi salīdzinājumā ar pašreizējo režīmu ir šādi.

               (a)Kritēriju pārskatīšana atbilstīgo preču identificēšanai.

                  Pārskatītajā režīmā ierosina jaunu metodi, ko izmanto, lai identificētu preces, kuras atbalsta, piemērojot īpašu nodokļu režīmu. Tā vietā, lai izmantotu pašreizējo pieeju, saskaņā ar kuru katra konkrētā prece lēmumā ir skaidri identificēta (pamatojoties uz kodēšanas sistēmu, sākot no KN4 līdz TARIC10), ierosinātajā lēmumā ir norādītas tikai atbilstīgo preču kategorijas (KN4), savukārt konkrētas preces (KN8 vai augstāks) valsts iestādes ir sīki izklāstījušas savā tiesiskajā un administratīvajā regulējumā.

                  Spānijas iestādes ir pieprasījušas, lai šis pasākums attiektos uz 99 harmonizētās sistēmas (HS) pozīciju
                     3
                   preču kategorijām saskaņā ar kombinētās nomenklatūras četrciparu kodiem. Komisija piekrīt I pielikumā iekļautajam sarakstam, jo šīs preču kategorijas atbilst atbilstības kritērijiem.

               Preces atlasa, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

               –pastāv vietējā ražošana un tās daļa vietējā tirgū ir vismaz 5 %;

               –pastāv ievērojama apmēra preču imports (tostarp no kontinentālās Spānijas un citām dalībvalstīm), kas varētu apdraudēt vietējās ražošanas saglabāšanu, un tā daļa vietējā tirgū ir vismaz 10 %, un

               –pastāv papildu izmaksas, kas sadārdzina vietējās ražošanas pašizmaksu salīdzinājumā ar citur ražotām precēm, tādējādi apdraudot vietējā ražojuma preču konkurētspēju.

               No tirgus daļas robežvērtībām var atkāpties pienācīgi pamatotos apstākļos, kas ietver darbietilpīgu ražošanu; ražošanu, kas citos veidos ir stratēģiski nozīmīga vietējai attīstībai; ražošana, kas pakļauta periodiskām svārstībām; ražošana, kas atrodas apgabalos, kur tai pastāv īpaši nelabvēlīgi apstākļi; veselības krīžu risināšanā nepieciešamu medicīnisko izstrādājumu un individuālo aizsardzības līdzekļu ražošanu.

               (b)Mehānismu pārskatīšanu, saskaņā ar kuriem nosaka maksimāli pieļaujamo nodokļu likmes starpību.

                  Pārskatītā režīma mērķis ir vienkāršot nodokļu likmes starpības noteikšanas kārtību, pašreizējos četrus atsevišķos preču sarakstus aizstājot tikai ar vienu sarakstu un norādot vienu maksimālo atļauto robežvērtību 15 % apmērā kā maksimālo atļauto nodokļu tarifa starpību visām jaunā lēmuma I pielikumā uzskaitītajām precēm.

                  Spānijas iestādes lems par to, kāda atbilstošā procentuālā daļa tiks piemērota katrai precei, un iesniegs šo informāciju Komisijai pirms jaunā Padomes lēmuma stāšanās spēkā. Tomēr par katru gadu negūtajiem ieņēmumiem būtu jāpiemēro kvantitātes ierobežojums 150 miljonu EUR apmērā, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus.

                  Ar šo preču sarakstu un maksimāli atļauto nodokļu likmes starpību tiek īstenots LESD 349. panta mērķis — pieņemt īpašus pasākumus, lai ņemtu vērā Kanāriju salu kā ES tālākā reģiona īpatnības, vienlaikus neizkropļojot konkurenci, kas varētu ietekmēt iekšējo tirgu.

               (c)Pārskatīta pārraudzības kārtība.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir arī samazināt biežas atkārtotas novērtēšanas radīto slogu un uzlabot pārraudzības un vērtēšanas darbību lietderību un efektivitāti. Tāpēc ar to ierosina standartizētu ziņošanas struktūru, kuras pamatā ir saskaņots rādītāju kopums, kas ir kopīgs visiem ES tālākajiem reģioniem, kuri gūst labumu, ko sniedz īpaša nodokļu režīma piemērošana.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  2017. gada paziņojumā “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”
                     4
                   tika norādīts, ka tālākie reģioni joprojām sastopas ar nopietnām problēmām, no kurām daudzas ir pastāvīgas. Minētajā paziņojumā ir izklāstīta Komisijas pieeja šo reģionu atbalstam, izmantojot to unikālos resursus un identificējot jaunas nozares nolūkā veicināt izaugsmi un nodarbinātību.

                  Šajā saistībā šā priekšlikuma mērķis ir atbalstīt Spānijas tālāko reģionu tā resursu izmantošanā, lai veicinātu izaugsmi un nodarbinātību vietējā sektorā. Šis priekšlikums papildina attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (POSEI)
                     5
                  , kuras mērķis ir atbalstīt primāro nozari un izejvielu ražošanu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF)
                     6
                   un Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF)
                     7
                   konkrētā papildu piešķīruma finansējumu.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  Priekšlikums atbilst 2015. gada vienotā tirgus stratēģijai
                     8
                  , saskaņā ar kuru Komisija plāno izveidot dziļāku un taisnīgāku vienoto tirgu, kas dos labumu visām ieinteresētajām personām. Viens no ierosinātā pasākuma mērķiem ir mazināt papildu izmaksas, kas rodas tālāko reģionu uzņēmumiem un kavē to pilnīgu dalību vienotajā tirgū. Ņemot vērā ierobežoto ražošanas apjomu un ierobežoto AIEM piemērošanas jomu tikai Kanāriju salās, nav sagaidāma negatīva ietekme uz vienotā tirgus netraucētu darbību.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Juridiskais pamats ir LESD 349. pants. Saskaņā ar minēto noteikumu Padome var pieņemt īpašus noteikumus ar mērķi pielāgot līgumu piemērošanu ES tālākajiem reģioniem.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Saskaņā ar LESD 349. pantu vienīgi Padomei ir pilnvaras pieņemt īpašus pasākumus, lai, ņemot vērā pastāvīgos ierobežojumus, kas ietekmē tālāko ES reģionu ekonomisko un sociālo situāciju, pielāgotu līgumu piemērošanu, arī kopējo politiku, minētajiem reģioniem. Tas attiecas arī uz atļaujām atkāpties no LESD 110. panta. Tāpēc Padomes lēmuma priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.

               •Proporcionalitāte

                  Šis priekšlikums atbilst Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā noteiktajiem proporcionalitātes principiem. Ierosinātie grozījumi nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai atrisinātu attiecīgās problēmas un tādējādi sasniegtu Līguma mērķus nodrošināt iekšējā tirgus pareizu un efektīvu darbību.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Tiek ierosināts Padomes lēmums, ar ko aizstāj Padomes Lēmumu Nr. 377/2014/ES.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  AIEM režīma piemērošanas joma pietiekami atbilst attiecīgo ekonomikas dalībnieku vajadzībām. AIEM īpašā režīma pamatā ir mērķis atbalstīt vietējās preces, samazinot vietējo preču konkurētspējas atšķirības salīdzinājumā ar precēm, kas ražotas ārpus salām, un kuru iemesls ir ražošanas papildu izmaksas, kas radušās to pastāvīgo ierobežojumu rezultātā, kuri skar Kanāriju salas. AIEM režīms kompensē tikai daļu no aplēstajām papildu izmaksām. Vidēji samazināto likmi piemēro aptuveni vienai ceturtdaļai papildu izmaksu, bet naudas izteiksmē kopējā kompensācija, kas noteikta, ņemot vērā kopējo nodokli, kuru piemēro importam, veido tikai 14 % no kopējām papildu izmaksām. Tādējādi, tā vietā, lai Kanāriju salās pilnībā veicinātu attīstību un izaugsmi, AIEM galvenokārt mazina vietējās rūpniecības lejupslīdi.

                  Ārējā pētījuma kvantitatīvo datu analīzes rezultāti liecina, ka, nepastāvot AIEM atbalstam, vietējās ražošanas nozaru sniegums būtu bijis ievērojami sliktāks. Aptuveni trešdaļu no AIEM atbalstīto preču vērtības (aptuveni 570 miljoni EUR) teorētiski nodrošināja nodokļu likmes starpības mehānisms, kas pozitīvi ietekmēja nodarbinātību – kopš 2014. gada nozarēs, kurās piemēro AIEM režīmu, reģistrēts pieaugums par gandrīz 2000 vienībām –, un aktīvo uzņēmumu skaitu, proti, tajā pašā periodā tas ir pieaudzis par aptuveni 300 vienībām. Nav pierādījumu par ieguvumiem attiecībā uz ieguldījumu kopējo vērtību un ražošanas dažādošanu. Efektivitātes ziņā īpašā režīma piemērošanas rezultāti kopumā ir pozitīvi, un attiecība starp pasākuma “izmaksām” (negūtajiem nodokļu ieņēmumiem) un papildu vietējo ražošanu, ko tas, iespējams, veicina, ir gandrīz 1:3.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Kopumā ārējā pētījumā, kas papildina pašreizējā režīma analīzi, tika aptaujātas aptuveni 120 ieinteresētās personas. Interviju programmā bija iesaistīti attiecīgie Komisijas dienesti un Spānijas pārstāvji.

                  Šajā apspriešanā uzmanība tika pievērsta tam, lai nodrošinātu pienācīgu tvērumu un līdzsvaru starp attiecīgajām ieinteresētajām personām, tai skaitā gan vietējo ražošanas nozaru pārstāvjiem, t. i., īpašo režīmu izmantotājiem, gan tirdzniecības un pakalpojumu nozarēm, kuras šie režīmi tieši vai netieši ietekmē.

               •Ietekmes novērtējums

               Šīs iniciatīvas pamatā ir šādi divi secīgi pasākumi: pašreizējā režīma ex post izvērtējums un uzreiz pēc tā veikts perspektīvais novērtējums. Šāds novērtējums par to, kāda ietekme varētu būt pašreizējā režīma turpināšanai un iespējamām izmaiņām tajā, ir izklāstīts analītiskā dokumentā, kurā izvērtējums iekļauts kā pielikums. Minētais dokuments balstās uz ārēju pētījumu un dalībvalsts sniegto informāciju.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Atkāpes īstenošanas un darbības uzraudzība būs Spānijas iestāžu un Komisijas uzdevums, tāpat kā tas bijis līdz šim.

                  Spānijas iestādes tiks aicinātas līdz 2025. gada 30. septembrim iesniegt ziņojumu par laikposmu no 2019. līdz 2024. gadam. Šajā ziņojumā jāiekļauj: informācija par papildu izmaksām saistībā ar ražošanu; informācija par ekonomikas izkropļojumiem un ietekmi uz tirgu; informācija, pamatojoties uz kuru var novērtēt efektivitāti, lietderību un saskaņu ar citām ES rīcībpolitikām; kā arī informācija par tiesību aktu aktualitāti un to ES pievienoto vērtību.

                  Sagatavojot ziņojumu, būtu arī jācenšas no visām attiecīgajām ieinteresētajām personām ievākt informāciju par tām radušos papildu ražošanas izmaksu un atbilstības nodrošināšanas izmaksu apmēru un attīstību, kā arī par jebkādiem tirgus izkropļojumu gadījumiem.

                  Lai nodrošinātu, ka Spānijas iestāžu ievāktā informācija satur datus, kas Komisijai vajadzīgi nolūkā pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par shēmas derīgumu un eksistētspēju nākotnē, Komisija izstrādās īpašas norādes par iesniedzamo informāciju. Šādas norādes, ciktāl iespējams, būs tādas pašas, kā citām līdzīgām shēmām, kas attiecas uz ES tālākajiem reģioniem un ko reglamentē līdzīgi tiesību akti.

                  Tādējādi Komisija varēs novērtēt, vai atkāpi pamatojošie iemesli joprojām pastāv, vai Spānijas piešķirtā fiskālā priekšrocība joprojām ir samērīga un vai ir iespējami atkāpes no nodokļu noteikumiem sistēmai alternatīvi pasākumi, ņemot vērā to starptautisko dimensiju.

                  Uzraudzības ziņojuma struktūra un tajā iekļaujamie dati ir iekļauti priekšlikuma II pielikumā. Kad Spānijas iestādes iesniegs uzraudzības ziņojumu, Komisija izvērtēs diferencēto likmju radīto ietekmi un novērtēs vajadzību pēc izmaiņām.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Šī daļa nav piemērojama, jo pantiem nav nepieciešams skaidrojums.

               2020/0163 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Kanāriju salās piemērojamo AIEM nodokli

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  9
               ,

               saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ņemot vērā tālāko reģionu struktūras sociālos un ekonomiskos ierobežojumus, tai skaitā to nošķirtību, atrašanos uz salām, mazo teritoriju, sarežģīto reljefu un ekonomisko atkarību no dažām precēm, Padome atbilstoši LESD 349. pantam pieņem īpašus pasākumus, kuru mērķis it īpaši ir izstrādāt nosacījumus Līgumu, tostarp kopējās politikas, piemērošanai minētajiem reģioniem.

               (2)Tāpēc būtu jāpieņem īpaši pasākumi, lai izstrādātu nosacījumus Līgumu piemērošanai minētajos reģionos. Šādiem nosacījumiem ir jāņem vērā minēto reģionu īpatnības un grūtības, neietekmējot Kopienas tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu, tostarp iekšējo tirgu un kopējo politiku.

               (3)Kanāriju salu ekonomiskā atkarība no pakalpojumu nozares un it īpaši tūrisma, ko atspoguļo ar šo nozari saistītā reģiona IKP daļa, rada ievērojamus ierobežojumus. Šai nozarei Kanāriju salu ekonomikā ir ievērojami lielāka nozīme nekā ražošanas nozarei.

               (4)Arhipelāgam raksturīgā nošķirtība un atrašanās uz salām kavē personu brīvu pārvietošanos, preču un pakalpojumu brīvu apriti, un tas ir otrais lielākais ierobežojums, ar ko Kanāriju salas saskaras. Salu ģeogrāfiskais izvietojums palielina to atkarību no gaisa transporta un jūras transporta. Transports uz šīm tālajām un nošķirtajām salām, no tām un to iekšienē vēl vairāk palielina vietējo ražošanas nozaru ražošanas izmaksas. Ražošanas izmaksas ir augstākas, jo minētie transporta veidi ir mazāk efektīvi un dārgāki nekā autotransports vai dzelzceļš.

               (5)Šādas nošķirtības papildu sekas ir lielākas ražošanas izmaksas, kas rodas saistībā ar salu atkarību no importētajām izejvielām un enerģijas, nepieciešamība veidot krājumus un grūtībām, kuras ietekmē ražošanas iekārtu piegādi.

               (6)Mazais tirgus, zemais eksporta līmenis, arhipelāga ģeogrāfiskā sadrumstalotība un nepieciešamība nodrošināt daudzveidīgas, mazas ražošanas līnijas, lai apmierinātu maza tirgus vajadzības, ierobežo iespējas gūt apjomradītus ietaupījumus.

               (7)Daudzos gadījumos Kanāriju salās ir sarežģītāk vai dārgāk saņemt specializētus pakalpojumus un tehniska rakstura pakalpojumus, organizēt vadītāju un tehniskā personāla apmācību vai noslēgt apakšlīgumus vai veicināt uzņēmumu paplašināšanos ārpus reģiona tirgus. Ierobežotie izplatīšanas veidi turklāt izraisa pārmērīgu preču uzkrāšanos.

               (8)Kas attiecas uz vidi, rūpniecisko atkritumu apglabāšana un toksisko atkritumu apstrāde sadārdzina vides aizsardzības izmaksas. Minētās izmaksas ir augstākas, jo pārstrādes rūpnīcas ir tikai konkrētām precēm, un atkritumi jātransportē un jāapstrādā ārpus Kanāriju salām.

               (9)Rūpīga situācijas izpēte liecina, ka nepieciešams apmierināt Spānijas lūgumu atjaunot atļauju piemērot nodokli attiecībā uz to preču sarakstu, kurām var atļaut piešķirt vietējām precēm paredzētus atbrīvojumus no nodokļa.

               (10)AIEM ir nodoklis, kas paredzēts Kanāriju salu rūpnieciskās ražošanas nozaru neatkarīgai attīstībai un salu ekonomikas dažādošanai.

               (11)Ar Padomes 2002. gada 20. jūnija Lēmumu 2002/546/EK, kas pieņemts, pamatojoties uz EK Līguma 299. pantu, Spānijai sākotnēji atļāva līdz 2011. gada 31. decembrim dažām precēm, kuras ražo Kanāriju salās, piemērot atbrīvojumus no nodokļa, kas pazīstams kā “Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (turpmāk – AIEM), vai tā samazinājumus. Minētā lēmuma pielikumā ir sniegts saraksts ar precēm, kurām drīkst piemērot atbrīvojumus no nodokļa vai tā samazinājumus. Vietējā ražojuma un pārējām precēm piemērojamā nodokļa likmes starpība atkarībā no preču veida nedrīkst pārsniegt attiecīgi 5, 15 vai 25 procentpunktus.

               (12)Padomes 2011. gada 19. decembra Lēmums Nr. 895/2011/ES grozīja Lēmumu 2002/546/EK, pagarinot tā piemērošanas termiņu līdz 2013. gada 31. decembrim.

               (13)Padomes 2013. gada 17. decembra Lēmums Nr. 1413/2013/ES grozīja Lēmumu 2002/546/EK, pagarinot tā piemērošanas termiņu līdz 2014. gada 30. jūnijam.

               (14)Padomes 2014. gada 12. jūnija Lēmums Nr. 377/2014/ES atļāva Spānijai līdz 2020. gada 31. decembrim piemērot atbrīvojumus no AIEM nodokļa vai tā samazinājumus dažām precēm, kuras ražo Kanāriju salās. Minētā lēmuma pielikumā ir sniegts to preču saraksts, kurām var piemērot nodokļa atbrīvojumus vai samazinājumus.

               (15)Maksimālā diferencētā likme, ko var piemērot attiecīgajām rūpniecības precēm, ir 15 %. Ievērojot subsidiaritātes principu, Spānijas iestādes lems par atbilstošiem katrai precei piemērojamajiem procentpunktiem. Atļautā nodokļu likmes starpība nedrīkstētu pārsniegt pamatotās papildu izmaksas. Tomēr šī fiskālā priekšrocība, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, būtu jāpiemēro, nepārsniedzot 150 miljonus EUR gadā.

               (16)Ievērojot subsidiaritātes principu un lai nodrošinātu elastību, Spānijas iestādes var noteikt citas preces un grozīt tām atļauto nodokļa likmes starpību, lai atspoguļotu to papildu izmaksu faktisko līmeni, kas rodas, ražojot šādas preces Kanāriju salās. Šajā sakarībā Spānijas iestādēm vajadzētu būt iespējai piemērot zemākas diferencētās likmes un vajadzības gadījumā noteikt minimālu nodokli konkrētām precēm, ja vien visi grozījumi atbilst LESD 349. pantā noteiktajiem mērķiem. Visu preču saraksta grozījumu pamatā jābūt šādiem atbilstības kritērijiem: pastāv vietējā ražošana un tās daļa vietējā tirgū ir vismaz 5 %; pastāv ievērojama apmēra preču imports (tostarp no kontinentālās Spānijas un citām dalībvalstīm), kas varētu apdraudēt vietējās ražošanas saglabāšanu, un tā daļa vietējā tirgū ir vismaz 10 %, pastāv papildu izmaksas, kas sadārdzina vietējās ražošanas pašizmaksu salīdzinājumā ar citur ražotām precēm, tādējādi apdraudot vietējā ražojuma preču konkurētspēju.

               (17)No tirgus daļas robežvērtībām var atkāpties pienācīgi pamatotos apstākļos, kas ietver: darbietilpīgu ražošanu; ražošanu, kas citos veidos ir stratēģiski nozīmīga vietējai attīstībai; ražošanu, kas pakļauta periodiskām svārstībām; ražošanu, kas atrodas apgabalos, kur tai pastāv īpaši nelabvēlīgi apstākļi; veselības krīžu risināšanā nepieciešamu medicīnisko izstrādājumu un individuālo aizsardzības līdzekļu ražošanu. Spānijas iestādēm vajadzētu būt iespējai grozīt preču sarakstu un tām atļauto nodokļu likmes starpību, ja grozījumi atbilst LESD 349. pantā noteiktajiem mērķiem.

               (18)Mērķi — veicināt Kanāriju salu sociālekonomisko attīstību — valsts līmenī atspoguļo nodokļa mērķis un tā radīto ieņēmumu sadale. Ir juridiski saistoši iekļaut šā nodokļa radītos ieņēmumus Kanāriju salu ekonomikas un nodokļu sistēmas resursos un to izmantot ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģijai, kas ietver vietējās saimnieciskās darbības atbalstīšanu.

               (19)Atbrīvojumi no AIEM nodokļa vai tā samazinājumi būtu jāpiemēro septiņus gadus. Lai Komisija varētu novērtēt, vai joprojām tiek izpildīti nosacījumi, kas pamato atļaujas piešķiršanu, Spānijai līdz 2025. gada 30. septembrim būtu jāiesniedz Komisijai uzraudzības ziņojums.

               (20)Šis lēmums neskar iespējamo LESD 107. un 108. panta piemērošanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1. Atkāpjoties no Līguma par Eiropas Savienības darbību 28., 30. un 110. panta, Spānijas iestādēm ir atļauts līdz 2027. gada 31. decembrim attiecībā uz precēm, kas ietilpst I pielikumā uzskaitītajām kategorijām un kas ir ražotas Kanāriju salās, noteikt pilnīgu atbrīvojumu no nodokļa, kurš pazīstams kā “Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (AIEM), vai šāda nodokļa daļēju samazinājumu. Šādiem atbrīvojumiem jābūt daļai no ekonomiskās un sociālās attīstības stratēģijas Kanāriju salām un jāpalīdz veicināt vietējā saimnieciskā darbība.

               2. Šā panta 1. punktā minēto kopējo atbrīvojumu vai samazinājumu piemērošana nerada atšķirības, kas pārsniedz 15 % precēm, kuras ietilpst I pielikumā uzskaitītajās kategorijās.

               Spānija nodrošina, ka precēm piemērotie atbrīvojumi vai samazinājumi nepārsniedz procentpunktus, kas strikti nepieciešami, lai saglabātu, veicinātu un attīstītu vietējo saimniecisko darbību. Atļautā nodokļu likmes starpība nepārsniedz pamatotās papildu izmaksas.

               3. Šo fiskālo priekšrocību, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, piemēro, nepārsniedzot 150 miljonus EUR gadā.

               2. pants

               Šā lēmuma 1. panta 1. punktā minētās preces atlasa, ņemot vērā šādus kritērijus:

               a) pastāv vietējā ražošana un tās daļa vietējā tirgū ir vismaz 5 %;

               b) pastāv ievērojama apmēra preču imports (tostarp no kontinentālās Spānijas un citām dalībvalstīm), kas varētu apdraudēt vietējās ražošanas saglabāšanu, un tā daļa vietējā tirgū ir vismaz 10 %;

               c) pastāv papildu izmaksas, kas sadārdzina vietējās ražošanas izmaksas salīdzinājumā ar citur ražotām precēm, tādējādi apdraudot vietējā ražojuma preču konkurētspēju.

               No a) un b) punktā minētajiem tirgus daļas robežvērtībām var atkāpties pienācīgi pamatotos apstākļos, kas ietver:

               i) darbietilpīgu ražošanu;

               ii) vietējai attīstībai stratēģiski nozīmīgu ražošanu;

               iii) ražošanu, kas pakļauta periodiskām svārstībām;

               iv) ražošanu, kas atrodas apgabalos, kur tai pastāv īpaši nelabvēlīgi apstākļi;

               v) veselības krīžu risināšanā nepieciešamu medicīnisko izstrādājumu un individuālo aizsardzības līdzekļu ražošanu.

               3. pants

               Spānijas iestādes līdz 2021. gada 1. janvārim paziņo Komisijai to preču sākotnējo sarakstu, kurām piemēro atbrīvojumus vai samazinājumus. Minētās preces ietilpst šā lēmuma I pielikumā noteiktajās preču kategorijās.  Spānijas iestādes var veikt grozījumus šajā preču sarakstā ar nosacījumu, ka Komisijai tiek paziņota visa attiecīgā informācija.

               4. pants

               Spānija vēlākais līdz 2025. gada 30. septembrim iesniedz Komisijai ziņojumu, lai tā varētu novērtēt, vai joprojām tiek izpildīti nosacījumi, kas pamato šā lēmuma 1. pantā noteiktās atļaujas piešķiršanu. Ziņojumā iekļauj II pielikumā prasīto informāciju.

               5. pants

               Šo lēmumu piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               6. pants

               Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums Nr. 377/2014/ES (2014. gada 12. jūnijs) par Kanāriju salās piemērojamo AIEM nodokli (OV L 182, 21.6.2014., 4. lpp.).

                     (2)

                        VGAR (Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs ), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu) ir ES juridiskais pamats, pamatojoties uz kuru ir atļauta AIEM valsts atbalsta shēmas izmantošana saskaņā ar ES noteikumiem.

                     (3)

                        Kombinētā nomenklatūra (KN) ir preču klasifikācijas rīks, ko izmanto kopējā muitas tarifa sistēmā un ko reglamentē Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu. Tās pamatā ir harmonizētās sistēmas (HS) nomenklatūra, ko uztur Pasaules Muitas organizācija (PMO). Tajā esošās klasifikācijas pozīcijas sastāv no četriem cipariem.

                     (4)

                        COM(2017) 623 final.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 228/2013 (2013. gada 13. marts).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu.

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu

                     (8)

                        Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas
                        Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vienotā tirgus pilnīgošana – plašākas
                        iespējas cilvēkiem un uzņēmējdarbībai” (COM(2015) 550 final), 4. lpp.

                     (9)

                        OV C [...], [...], [...]. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.8.2020
            COM(2020) 355 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par Kanāriju salās piemērojamo AIEM nodokli
            {SWD(2020) 154 final}

               I PIELIKUMS

               Saraksts ar precēm, kas minētas 1. panta 1. punktā saskaņā ar harmonizētās sistēmas pozīcijās norādīto preču kategorijām

               Lauksaimniecība, lopkopība, mežsaimniecība un zivsaimniecība

               0203
                      0204
                     0207
                     0407
                     0603
                     0701
                     0703
                     0706
                     0708
                     0810

               Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde

               2516
                      6801
                     6802
                     6810

               Būvmateriāli

               2523
                      3816
                     3824
                     6809
                     7006
                     7007
                     7008
                     7009
                     7010

               Ķīmiskas vielas

               2804
                     2807
                      2811
                     2828
                     2853
                     3102
                     3105
                     3208
                     3209
                     3212
                     3213
                     3214
                     3304

               3401
                     3402
                     3406
                     3814
                      3917
                     3920
                     3923
                     3925
                     4012

               Metālapstrādes rūpniecība

               7308
                      7309
                      7604
                     7608
                     7610
                     8415
                     8424
                     8907
                     9403
                     9404
                     9406

               Pārtikas produktu un dzērienu ražošanas nozare

               0210
                      0305
                     0403
                     0406
                     0901
                     1101
                     1102
                     1601
                     1602
                     1702
                     1704
                     1806
                     1901 1902
                     1904
                     1905
                     2002
                     2005
                     2006
                     2007
                     2008
                     2009
                     2103
                     2105
                     2106
                     2201

               2202
                     2203
                     2204
                     2208
                     2309

               Tabaka

               2402

               Tekstilizstrādājumi, ādas izstrādājumi un apavi

               6109
                     6112

               Papīrs

               4808
                     4811
                     4818
                     4819
                     4821
                     4823

               Poligrāfija

               4909
                     4910
                     4911

               II PIELIKUMS

               Informācija, kas iekļaujama 4. pantā minētajā uzraudzības ziņojumā

               1. Aplēstās papildu izmaksas. Spānijas iestādes nosūta kopsavilkuma ziņojumu, tajā iekļaujot pietiekamus datus, lai novērtētu, vai pastāv papildu izmaksas, kas sadārdzina vietējās ražošanas pašizmaksu salīdzinājumā ar citur ražotajām precēm. Kopsavilkuma ziņojumā sniegtā informācija ietver vismaz šādu informāciju, ja šāda informācija ir pieejama, proti: resursu izmaksas, pārmērīgu preču krājumu izmaksas, iekārtu izmaksas, papildu darbaspēka izmaksas un finanšu izmaksas. Šie dati jāiesniedz, sniedzot norādi vismaz uz harmonizētās sistēmas pozīciju preču kategoriju saskaņā ar kombinētās nomenklatūras četrciparu kodiem.

               Šajā ziņojumā iekļauj sīki izstrādātu ad hoc pētījumu rezultātu kopsavilkumu par papildu izmaksām, un šādus pētījumus Spānija periodiski veic arī turpmāk.

               2. Citas subsīdijas. Spānijas iestādes nosūta sarakstu, tajā norādot visus pārējos palīdzības un atbalsta pasākumus, kas paredzēti ar Kanāriju salu attālākā reģiona statusu saistīto ekonomikas dalībnieku darbības papildu izmaksu segšanai.

               3. Ietekme uz valsts budžetu. Spānijas iestādes aizpilda 1. tabulu, norādot aplēsto kopējo nodokļa summu (EUR), kas ir iekasēta vai nav iekasēta saskaņā ar AIEM režīmu.

               1. tabula.

                        Gads*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Piezīmes**

                        Negūtie nodokļu ieņēmumi

                        Nodokļu ieņēmumi – imports

                        Nodokļu ieņēmumi – vietējā ražošana

               Piezīmes par tabulu.

               (1)“Negūtie nodokļu ieņēmumi”: kopējā nodokļa summa (EUR), kas nav iekasēta vietējām precēm piemēroto atšķirīgo nodokļa likmju dēļ (samazinājumi/atbrīvojumi). Preču līmenī to aprēķina, reizinot vietējā tirgū pārdoto preču vērtību (t. i., atskaitot eksportu) ar piemēroto nodokļa starpību. Pēc tam rādītāju aprēķina, summējot preču līmenī iegūtās aplēses.

               (2)“Nodokļu ieņēmumi – imports”: kopējā nodokļu ieņēmumu summa (EUR) no importētām precēm, kurām uzliek nodokli.

               (3)“Nodokļu ieņēmumi – vietējā ražošana”: kopējā nodokļu ieņēmumu summa (EUR) no vietējām precēm, kurām uzliek nodokli.

               (4)(*) Informācija var nebūt pieejama par visiem norādītajiem gadiem.

               (5)(**) Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               4. Ietekme uz vispārējo ekonomikas sniegumu. Spānijas iestādes aizpilda 2. tabulu, sniedzot visus datus, kas pierāda nodokļu samazinājuma ietekmi uz reģiona sociālekonomisko attīstību. Tabulā iekļaujamie rādītāji attiecas uz atbalstīto nozaru darbības rezultātiem salīdzinājumā ar vispārējo ekonomikas sniegumu reģionā. Ja daži rādītāji nav pieejami, iekļauj alternatīvus ziņošanas datus par reģiona sociālekonomisko sniegumu.

               2. tabula.

                        Gads*

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Piezīmes**

                        Reģionālā bruto pievienotā vērtība

                        -Atbalstītajās nozarēs

                        Vispārējā nodarbinātība reģionā

                        -Atbalstītajās nozarēs

                        Aktīvo uzņēmumu skaits

                        -Atbalstītajās nozarēs

                        Cenu līmeņa indekss – kontinentālā Spānija

                        Cenu līmeņa indekss – reģions

               Piezīmes par tabulu.

               (1) “Atbalstītās nozares”: ekonomikas nozares (saskaņā ar NACE vai tamlīdzīgu definīciju), kurās ražošana lielā mērā (pēc ražošanas apjoma) gūst labumu no nodokļa samazinājuma/atbrīvojumiem.

               (2)(*) Informācija var nebūt pieejama par visiem norādītajiem gadiem.

               (3)(**) Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               5. Režīma specifikācijas. Spānijas iestādes aizpilda 3. un 4. tabulu par katru preci (attiecīgi KN4, KN6, KN8 vai TARIC10) un pa gadiem (no 2019. līdz 2024. gadam). Sarakstā ir iekļautas tikai tās preces, kurām piemēro diferencētas nodokļa likmes.

               3. tabula. Preču un piemēroto likmju identificēšana

                        Atbalstītās preces – KN kods (4, 6, 8 vai 10 cipari)

                        Gads

                         Apstiprinātā KN4 kategorija

                        Koda specifikācijas

                        Ārējā ražojuma preču nodokļa likme

                        Iekšējā ražojuma preču nodokļa likme

                        Piemērotā nodokļa starpība

                        Piezīmes**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Piezīmes par tabulu.

               (1)“Apstiprinātā KN4 kategorija”: KN4 kategorija, kas apstiprināta ar šo lēmumu.

               (2)“Koda specifikācija”: ja atšķirīgu nodokļa režīmu attiecina uz citiem kodiem, kas sastāv no 10 cipariem, vai pamato uz citām KN/TARIC definīcijas ad hoc specifikācijām.

               (3)“Ārējā ražojuma preču nodokļa likme”: importam piemērotā nodokļa likme.

               (4)“Iekšējā ražojuma preču nodokļa likme”: vietējā ražojuma precēm piemērotā nodokļa likme.

               (5)“Piemērotā nodokļa starpība”: starpība starp ārējā un iekšējā ražojuma preču nodokļa likmi.

               (6) (**) Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               4. tabula. Atbalstīto preču tirgus daļa

                        Atbalstītās preces – KN kods (4, 6, 8 vai 10 cipari)*

                        Gads

                        Apjoms

                        Vērtība (EUR)

                        Piezīmes**

                        Vietējā ražojuma preces

                        Vienība

                        Imports

                        Tirgus daļa**

                        Vietējā ražojuma preces

                        Imports

                        Tirgus daļa**

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

               Piezīmes par tabulu.

               (1)(*) Lai būtu iespējams salīdzināt datus, pirmajai slejai vajadzētu būt identiskai ar iepriekšējo tabulu.

               (2)“Apjoms”: slejā “vienība” norādiet mērvienību (tonnas, hl, gabali utt.).

               (3)“Vērtība”: attiecībā uz importu tai jāsakrīt ar summu, kurai uzliek nodokli.

               (4)(**) “Tirgus daļa”: tirgus daļu aprēķina, atņemot vietējo preču eksportu.

               (5)(**) Sniedziet, jūsuprāt, būtiskus komentārus un skaidrojumus.

               6. Pārkāpumi. Spānijas iestādes sniedz informāciju par jebkādām ar atļaujas piemērošanu saistītām administratīvo pārkāpumu izmeklēšanām, jo īpaši attiecībā uz izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai kontrabandu. Tās sniedz detalizētu informāciju, kas ietver informāciju vismaz par lietas būtību, vērtību un laikposmu.

               7. Sūdzības. Spānijas iestādes sniedz informāciju par to, vai vietējās, reģionālās vai valsts iestādes no atbalsta saņēmējiem vai no personām, kas nav atbalsta saņēmēji, ir saņēmušas sūdzības saistībā ar atļaujas piemērošanu.