Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0572

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu {COM(2007) 578 galīgā redakcija}  /* COM/2007/0572 galīgā redakcija - COD 2007/0202 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 8.10.2007COM(2007) 572 galīgā redakcija2007/0202 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanu(iesniegusi Komisija) {COM(2007) 578 galīgā redakcija}PASKAIDROJUMA RAKSTS( PriekšvēstureEiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 998/2003 saskaņo noteikumus par lolojumdzīvnieku nekomerciālu pārvietošanu dalībvalstu starpā vai pēc ievešanas vai atkārtotas ievešanas Kopienā no trešām valstīm. Regulu publicēja 2003. gada 13. jūnijā, tā stājās spēkā 2003. gada 3. jūlijā, un to piemēro lolojumdzīvniekiem, kuri ceļo kopā ar īpašnieku.Ar minēto regulu cita starpā ieviesa lolojumdzīvnieka pasi kaķiem, suņiem un baltajiem seskiem, lai, pārvietojot dzīvnieku no vienas dalībvalsts uz citu, nodrošinātu pierādījumu, ka dzīvnieks vakcinēts pret trakumsērgu. Šī ir vienīgā prasība lolojumdzīvniekiem, kuri ceļo uz visām dalībvalstīm.Tomēr regula paredz īpašus izņēmuma nosacījumus par lolojumdzīvnieku pārvietošanu uz dažam dalībvalstīm uz 5 gadu pārejas laiku, sākot no spēkā stāšanās dienas, proti, līdz 2008. gada 3. jūlijam. Pārejas laika beigās šie izņēmumi jāpārskata, ņemot vērā dalībvalstu pieredzi, kas gūta, īstenojot regulas 6., 8. un 16. pantu, un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnisko atzinumu.Tāpēc un saskaņā ar minētās regulas 23. pantu Komisijai lūdza līdz 2007. gada 1. februārim iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par seroloģiskā testa saglabāšanas nepieciešamību un atbilstošus priekšlikumus to pasākumu noteikšanai, kas jāpiemēro pēc tam, kad beigsies pārejas laiks.( Problēmas noteikšanaZinātniskā izvērtējuma veikšanai vajadzīgs vairāk laika nekā plānots, un Komisijas ziņojums ir aizkavējies. Lai varētu pienācīgi ņemt vērā ziņojuma secinājumus, ir lietderīgi pagarināt iepriekš minēto pārejas laiku.( Priekšlikuma mērķisŠā Komisijas priekšlikuma mērķis ir pagarināt pārejas laiku un attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 998/2003.Šis Komisijas priekšlikums ir saistīts ar Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par 23. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai.2007/0202 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai, attiecībā uz pārejas laika pagarināšanuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 37. pantu, kā arī 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3],tā kā:1.  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulā (EK) Nr. 998/2003 par dzīvnieku veselības prasībām, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvietošanai[4], noteiktas dzīvnieku veselības prasības, kas piemērojamas lolojumdzīvnieku nekomerciālai pārvadāšanai, un noteikumi, kas attiecas uz šādas pārvietošanas pārbaudēm.2.  Turklāt Regulas (EK) Nr. 998/2003 6. pantā noteikts, ka uz piecu gadu pārejas laiku, sākot no minētās regulas spēkā stāšanās dienas, suņus un kaķus, kurus tur kā lolojumdzīvniekus, drīkst ievest Īrijas, Maltas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes teritorijā, ja ir izpildītas īpašas prasības, ņemot vērā konkrēto situāciju minētajās dalībvalstīs attiecībā uz trakumsērgu.3.  Regulas (EK) Nr. 998/2003 16. pantā noteikts, ka uz piecu gadu pārejas laiku, kas sākas minētās regulas spēkā stāšanās dienā, tās dalībvalstis, kurām šīs regulas spēkā stāšanās dienā ir īpaši noteikumi ehinokokozes un ērču kontrolei, var piemērot šīs prasības lolojumdzīvnieku ievešanai to teritorijā. Somija, Īrija, Malta, Zviedrija un Apvienotā Karaliste piemēro savas valsts īpašos ievešanas noteikumus attiecībā uz ehinokokozi. Maltā, Īrijā un Apvienotajā Karalistē noteikta prasība, ka suņiem un kaķiem, kurus tur kā lolojumdzīvniekus, jāveic papildu aizsardzības pasākumi pret ērcēm, kas jāapliecina arī dzīvnieka pasē.4.  Regulas (EK) Nr. 998/2003 6. un 16. pantā paredzētā pārejas laika pasākumu termiņš beigsies 2008. gada 3. jūlijā. Minētās regulas 23. pantā noteikts, ka pārejas laika pasākumi jāpārskata pirms pārejas laika beigām.5.  Tāpēc un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 998/2003 23. pantu Komisijai lūdza līdz 2007. gada 1. februārim iesniegt Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par seroloģiskā testa saglabāšanas nepieciešamību un atbilstošus priekšlikumus to pasākumu noteikšanai, kas būtu piemērojami pēc minētās regulas 6., 8. un 16. pantā noteiktajiem pārejas laika pasākumiem. Minētais ziņojums jāizstrādā, pamatojoties uz līdz šim gūto pieredzi un riska analīzi, kura jāpamato ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) zinātnisko atzinumu.6.  Pēc Komisijas pieprasījuma EPNI sniedza zinātnisku atzinumu, lai palīdzētu Komisijai ierosināt atbilstošus un uz zinātnes atziņām pamatotus grozījumus Regulā (EK) Nr. 998/2003. Turklāt Komisijai bija arī jāņem vērā dalībvalstu ziņojumi par pieredzi, ko tās guvušas, īstenojot minētās regulas 6., 8. un 16. pantu.7.  Tomēr zinātniskā izvērtējuma veikšanai vajadzīgs vairāk laika nekā plānots, un Komisijas ziņojums ir aizkavējies. Lai varētu pienācīgi ņemt vērā ziņojuma secinājumus, ir lietderīgi pagarināt pārejas laika pasākumus.8.  Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 998/2003,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 998/2003 groza šādi.1) Regulas 6. panta 1. punkta ievadteikumu aizstāj ar šādu tekstu:„I pielikuma A daļā uzskaitītos lolojumdzīvniekus drīkst ievest Īrijas, Maltas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes teritorijā līdz 2009. gada 31.augustam, ja ir izpildītas šādas prasības:”2) Regulas 16. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:„Somija, Īrija, Malta, Zviedrija un Apvienotā Karaliste attiecībā uz ehinokokozi un Īrija un Apvienotā Karaliste attiecībā uz ērcēm līdz 2009. gada 31. augustam drīkst noteikt, ka lolojumdzīvniekus var ievest valsts teritorijā, ievērojot īpašos noteikumus, kas attiecīgajā valstī ir spēkā šīs regulas spēkā stāšanās dienā.”3) Regulas 23. pantā datumu „no 2008. gada 1. janvāra” aizstāj ar datumu „no 2009. gada 1. septembra”.2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs [1] OV C [..], [..], [..]. lpp.[2] OV C [..], [..], [..]. lpp.[3] OV C 325, 24.12.2002., 133. lpp.[4] OV L 146, 13.6.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 245/2007 (OV L 73, 13.3.2007., 9. lpp.).


				|

		52011PC0842

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko paredz kopīgus noteikumus un procedūras Savienības ārējās darbības instrumentu īstenošanai /* COM/2011/0842 galīgā redakcija - 2011/0415 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Komisijas
prioritāte daudzgadu finanšu shēmas (DFS) kontekstā ir
vienkāršot regulējuma vidi un atvieglot Savienības atbalsta pieejamību
partnervalstīm un reģioniem, pilsoniskās sabiedrības
organizācijām, maziem un vidējiem uzņēmumiem utt., lai
veicinātu tiem regulā paredzēto mērķu sasniegšanu.
Jauno instrumentu ieviešanas gaitā
vienkāršotas un elastīgas lēmumu pieņemšanas
procedūras dotu iespēju ātrāk pieņemt īstenošanas
pasākumus un tādējādi sniegt ES atbalstu, jo īpaši
valstīs, kas atrodas krīzes, pēckrīzes un
nestabilitātes situācijā.
Turklāt
Finanšu regulas pārskatīšana, kas ir sevišķi svarīga
saistībā ar īpašu noteikumu paredzēšanu
ārējām darbībām, veicinās pilsoniskās
sabiedrības organizāciju un mazo uzņēmumu
līdzdalību finansējuma programmās, piemēram, ja tiks
vienkāršoti noteikumi, samazinātas līdzdalības izmaksas un
paātrinātas finansējuma piešķiršanas procedūras. Komisija
gatavojas īstenot šo regulu, izmantojot jaunpieņemtajā Finanšu
regulā noteiktās jaunās elastīgās procedūras.
Ņemot to
vērā, Komisija ierosina vienkāršotu un saskaņotu
īstenošanas noteikumu un procedūru kopumu, kas piemērojams
četriem ģeogrāfiskajiem instrumentiem, t. i.,
Attīstības sadarbības instrumentam (ASI), Eiropas
kaimiņattiecību instrumentam (EKI), Pirmspievienošanās
palīdzības instrumentam (PPI) un Partnerības instrumentam (PI),
kā arī trim tematiskajiem instrumentiem, proti, Stabilitātes
instrumentam (SI), Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību
instrumentam (EDCI) un Instrumentam sadarbībai kodoldrošības
jomā (Instrument for Nuclear Safety Cooperation, INSC).
Tomēr PPI un EKI gadījumā pirmsiestāšanās un
pārrobežu sadarbības specifiskās iezīmes noteiks
vajadzību pēc papildu un īpašiem īstenošanas noteikumiem un
procedūrām, kas kā lex specialis papildinās
kopīgo noteikumu kopumu, kurš paredzēts Kopīgajā
īstenošanas regulā.
Ņemot vērā Eiropas
Attīstības fonda (EAF) un Grenlandes lēmuma finansēšanas
mehānismu specifisko raksturu, šie instrumenti netiks iekļauti
Regulas darbības jomā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI UN IETEKMES
NOVĒRTĒJUMI
Sabiedriskā apspriešana
Laikā no 2010. gada
26. novembra līdz 2011. gada 31. janvārim Komisija
organizēja sabiedrisko apspriešanu par ES ārējās
darbības turpmāko finansēšanu. Šā procesa pamatā bija
tiešsaistē publicēta anketa, ko papildināja
pamatinformācijas dokuments “ES ārējās darbības
finansēšanas instrumenti pēc 2013. gada”. Kopumā
saņemtās atbildes neliecināja par vajadzību veikt
būtiskus labojumus pašlaik spēkā esošajos īstenošanas
mehānismos, lai gan ievērojams respondentu vairākums
atbalstīja lielāku īstenošanas elastību un
vienkāršošanu.
Pieredzes apkopošana un izmantošana
Komisija veica dažādu ziņojumu
(novērtējumu, revīziju, pētījumu, vidusposma
pārskatu) iekšējo pārskatīšanu. Pārskatīšanā
tika izvērtēts, kas patiešam darbojas un kādi trūkumi ir
novērojami, kā arī izdarīti secinājumi finanšu
instrumentu izstrādei.
Pārskats
apliecināja, ka spēkā esošie instrumenti
jaunattīstības valstīs sniedza ieguldījumu Tūkstošgades
attīstības mērķu sasniegšanā. Tādi
īstenošanas līdzekļi kā budžeta atbalsts un “nozares
mēroga pieeja” ir nodrošinājuši iespēju padziļināti
sadarboties ar partnervalstīm un īstenot efektīvāku darba
dalīšanu, vairākiem līdzekļu piešķīrējiem
veicot līdzfinansēšanu.
Tomēr pārskatā konstatēja
arī vairākus trūkumus. Spēkā esošais īstenošanas
process tika novērtēts kā pārāk sarežģīts,
norādot, ka tas vajadzības gadījumā nesniedz iespēju
veikt ātrus pielāgojumus. Šajā regulā šie trūkumi ir
tiešā veidā risināti.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Līguma par Eiropas Savienības
darbību (LESD) Piektās daļas III sadaļas
1. nodaļā ir noteikts tiesiskais regulējums sadarbībai
ar partnervalstīm un reģioniem. Ierosinātā Kopīgā
īstenošanas regula attiecīgi ir balstīta uz LESD 209. panta
1. punktu un 212. panta 2. punktu, un Komisija to ir
sagatavojusi atbilstīgi 294. pantā noteiktajai procedūrai.
Tā kā LESD 310.–320. pants ir piemērojams Euratom (sk.
Euratom līguma 106.a pantu), priekšlikums var ietvert arī
finanšu sadarbību INSC ietvaros.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Nepiemēro.
5.           GALVENIE ELEMENTI
(1)        I sadaļa.
Īstenošana. 1.–3. pants
Šīs sadaļas 1. pantā
(Priekšmets un principi) ir izklāstīti Regulas mērķi,
kas ietver saskaņotas īstenošanas noteikumu kopuma nodrošināšanu
Komisijas Ārējo attiecību ģenerāldirektorāta
instrumentiem, Savienības finanšu interešu aizsardzību, kā
arī vienkāršošanas un elastības veicināšanu šo instrumentu
īstenošanā.
Šīs sadaļas 2. pantā
(Rīcības programmu, atsevišķu pasākumu un īpašu
pasākumu pieņemšana) ir noteikts, ka Komisijas pieņemtajiem
finanšu lēmumiem ir jābūt sagatavotiem rīcības
programmu veidā, balstoties uz daudzgadu plānošanas dokumentiem.
Izņēmuma gadījumos, nodrošinot atbilstību daudzgadu
plānošanas dokumentiem, atsevišķus pasākumus var pieņemt
ārpus rīcības programmas ietvariem. Neparedzētos, bet
pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var pieņemt
īpašus pasākumus, kas nav atrunāti daudzgadu plānošanas
dokumentos. Šajā pantā ir izklāstīti arī
komitoloģijas noteikumi, kas ir jāievēro, pieņemot
minētos lēmumus, kā arī iespējamie izņēmumi.

Šīs sadaļas 3. pantā
(Atbalsta pasākumi) ir noteikti izdevumu veidi, kas attiecas uz
atbalsta sniegšanu šīs regulas īstenošanai un ko var finansēt no
Savienības līdzekļiem (piemēram, sagatavošanas, pārbaudes,
pārraudzības, revīzijas un novērtēšanas pasākumi,
informācijas un saziņas darba veikšana). Šos pasākumus var
finansēt ārpus plānošanas dokumentu darbības jomas.
(2)        II sadaļa. Noteikumi
par finansēšanas metodēm. 4.–6. pants
Šīs sadaļas 4.–6. pantā,
kas nav izsmeļoši un ir balstīti uz pašreizējo praksi un
noteiktajām vajadzībām, ir uzskaitīti finansējuma
veidi, kurus var izmantot atbilstīgi šai regulai. Ieviestajās
izmaiņās ir ņemti vērā jaunpieņemtās Finanšu
regulas noteikumi. Šīs sadaļas 4. pantā ir paredzēti
inovatīvi instrumenti, piemēram, aizdevumi, garantijas, pašu
kapitāla un riska dalīšanas instrumenti, un aprakstīti
iespējamie pasākumi saistībā ar nodokļiem,
nodevām un maksājumiem. Tajā ir norādīts, ka šajā
regulā noteiktos pasākumus Komisija var īstenot tiešā
veidā vai netiešā veidā — nododot budžeta īstenošanas
uzdevumus jebkurai Finanšu regulā minētai struktūrai vai
personai. Šajā pantā ir noteikts arī līdzfinansējuma
veids (paralēlais vai kopīgais līdzfinansējums).
Šīs sadaļas 7. pantā
(Savienības finansiālo interešu aizsardzība) ir
izklāstīti pasākumi, kuru mērķis ir aizsargāt
Savienības finansiālās intereses un jo īpaši sniegt tai
(galvenokārt Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Birojam
krāpšanas apkarošanai (OLAF)) iespēju veikt visas
vajadzīgās īstenoto pasākumu pārbaudes.
(3)        III sadaļa. Noteikumi
par valstspiederību un izcelsmi attiecībā uz publiskā
iepirkuma, dotāciju un citām piešķiršanas procedūrām.
8.–12. pants
Šīs sadaļas
8.–11. pantā (Noteikumi par valstspiederību un izcelsmi attiecībā
uz publiskā iepirkuma, dotāciju un citām piešķiršanas
procedūrām) ir izklāstīti nosacījumi, kas
regulē piekļuvi publiskā iepirkuma un dotāciju
piešķiršanas procedūrām Regulas īstenošanas
nolūkā. Ierosinātie noteikumi ir ievērojami vienkāršoti
un liecina par mērķi virzīties uz vienotu palīdzības
sniegšanu. Tomēr pantos ir detalizēti izklāstīti
atbilstības nosacījumi attiecībā uz trešām
valstīm (savstarpīguma prasība, līdzdalība
īstenotajā programmā, atsevišķu valstu neatbilstība
utt.) un izņēmumi (apstāklis, ka ražojumi un pakalpojumi nav
pieejami, ārkārtas steidzamība, trīspusēja
sadarbība utt.).
Šīs sadaļas 12. pantā (Novērtēšana)
paredzēta Komisijas pienākums regulāri novērtēt
īstenoto politiku un programmu rezultātus, nozaru politikas un pašas
plānošanas efektivitāti. Novērtēšanā iesaistīs
visas attiecīgās ieinteresētās personas, un ziņojumu
iesniegs Padomei un Eiropas Parlamentam.
(4)        IV sadaļa. Nobeiguma
noteikumi. 13.–17. pants
Šīs sadaļas 13. pantā
(Gada ziņojums) ir paredzēta Komisijas gada ziņojuma
sagatavošana par gūtajiem rezultātiem un šīs regulas
īstenošanu. Ziņojumu iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei.
Šīs sadaļas 14. pantā
(Klimata politika un izdevumi saistībā ar bioloģisko
daudzveidību) ir paredzēta īpaša izsekošanas sistēma,
kas ir balstīta uz Ekonomiskās sadarbības un
attīstības organizācijas (ESAO) metodiku (“Rio politikas
rādītāji”).
Šīs sadaļas 15. pantā
(Komitejas) ir aprakstīta attiecīgo komiteju līdzdalība
šīs jaunās regulas īstenošanā, kas ir pielāgota
jaunajai komitoloģijas regulai[1].

Šīs sadaļas 16. pantā
(Instrumentu pārskatīšana un novērtēšana) ir noteikts,
ka līdz 2018. gada vidum Komisija sagatavos un iesniegs Eiropas
Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā ir novērtēta šīs
regulas īstenošana, un vajadzības gadījumā iesniegs
priekšlikumu tiesību aktam, ar kuru ievieš vajadzīgos
grozījumus. Šajā ziņojumā novērtēs arī to
pasākumu ietekmi, kas ir pieņemti, pamatojoties uz šo regulu.
Šīs sadaļas 17. pantā
(Stāšanās spēkā) ir noteikta kārtība
attiecībā uz regulas stāšanos spēkā un tās
piemērošana no 2014. gada 1. janvāra, nenosakot beigu
datumu.
2011/0415 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko paredz kopīgus noteikumus un
procedūras Savienības ārējās darbības instrumentu
īstenošanai
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot
vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo
īpaši tā 209. panta 1. punktu un 212. panta
2. punktu,
ņemot
vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc
leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu
parlamentiem,
saskaņā
ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Eiropas Savienībai būtu
jāpieņem visaptverošs tādu instrumentu kopums, kuri attiecas uz
daudzām ar ārējo darbību saistītām politikas
jomām un kuru īstenošanai ir vajadzīgi īpaši kopīgi
noteikumi un procedūras. Šajā kopumā ietilpst:
Attīstības sadarbības instruments (ASI), Eiropas
Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EDCI), Eiropas
kaimiņattiecību instruments (EKI), Stabilitātes instruments
(SI), Instruments sadarbībai kodoldrošības jomā (INSC),
Pirmspievienošanās palīdzības instruments (PPI) un
Partnerības instruments (PI).
(2)
Noteikumi, ar ko regulē šo instrumentu
izmantošanu, parasti paredz, ka darbībām, ko var finansēt no
minēto instrumentu līdzekļiem, ir jābūt
definētām daudzgadu provizoriskajā programmā, kurā ir
noteikts regulējums, kā ietvaros būtu jāpieņem ar
finansēšanu saistītie lēmumi atbilstīgi Finanšu regulai[2] un procedūrām, kuras
paredzētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[3].
(3)
Lēmumi par finansējumu būtu
jāsagatavo gada vai daudzgadu rīcības programmu veidā, vai
kā atsevišķi pasākumi gadījumā, ja tos pieņem
pēc daudzgadu provizoriskajā programmā paredzētās
plānošanas, un kā īpaši pasākumi neparedzētu, bet
pamatotu vajadzību gadījumā, vai kā atbalsta pasākumi.

(4)
Ņemot vērā šo īstenošanas aktu
politikas plānošanu vai finanšu izpildes raksturu, jo īpaši to
ietekmi uz budžetu, to pieņemšanai kopumā būtu jāizmanto
pārbaudes procedūra, izņemot neliela finansiālā apjoma
pasākumus. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos
saistībā ar vajadzību pēc ātras Savienības
reakcijas nenovēršami steidzamu iemeslu dēļ Komisijai būtu
jāpieņem nekavējoties piemērojami īstenošanas akti.
(5)
Lēmumos par finansējumu katras
darbības apraksts, norādot tās mērķus, galvenos
pasākumus, iecerētos rezultātus, iespējamo budžetu un laika
grafiku, kā arī darbības rezultātu uzraudzības pasākumus,
būtu jāapstiprina atbilstīgi Regulā (ES) Nr. 182/2011
noteiktajām procedūrām.
(6)
Attiecībā uz finanšu instrumentu
īstenošanu, ja darbības pārvaldība ir uzticēta
starpniekam, Komisijas lēmumā jāietver īpaši noteikumi par
riska dalīšanu, atlīdzību par īstenošanu atbildīgajiem
starpniekiem, līdzekļu izmantošanu un atkārtotu izmantošanu,
kā arī iespējamo peļņu.
(7)
Kopīgo noteikumu un procedūru kopumam
būtu jāatbilst Savienības ikgadējam budžetam
piemērojamiem noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un
Padomes regulā, turpmāk “Finanšu regula”[4], vienmēr minot atsauci uz
jaunāko šīs regulas spēkā esošo redakciju, tostarp
attiecīgajiem Komisijas pieņemtajiem noteikumiem[5] par Finanšu regulas
īstenošanu.
(8)
Lai gan ar Savienības ārējo
palīdzību saistītās finanšu vajadzības pieaug,
Savienības ekonomiskā un budžeta situācija ierobežo šādai
palīdzībai pieejamos līdzekļus. Tāpēc Komisijai
jācenšas pieejamos resursus izlietot visefektīvākajā
veidā, jo īpaši izmantojot finanšu instrumentus, kam piemīt
sviras efekts. Šādu sviras efektu var kāpināt, atļaujot
izmantot un atkārtoti izmantot ar finanšu instrumentu palīdzību
ieguldītos un radītos līdzekļus.
(9)
Visā izdevumu ciklā būtu
jāaizsargā Savienības finansiālās intereses ar
samērīgiem pasākumiem, ietverot pasākumus pārkāpumu
novēršanai, konstatēšanai un izmeklēšanai, kā arī
zaudēto, nepareizi izmaksāto vai nepareizi izlietoto
līdzekļu atgūšanai un — vajadzības
gadījumā — sodus. Šie pasākumi būtu jāveic
atbilstīgi piemērojamiem nolīgumiem, kas noslēgti ar
starptautiskajām organizācijām un trešām valstīm.
(10)
Būtu jānosaka papildu regulējums
attiecībā uz finansēšanas metodēm, Savienības
finansiālo interešu aizsardzību, noteikumiem par valstspiederību
un izcelsmi, un instrumentu novērtēšanu,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I SADAĻA
ĪSTENOŠANA
1. pants
Priekšmets
un principi
1.
Šajā regulā ir paredzēti noteikumi
un nosacījumi Savienības finanšu palīdzības sniegšanai
darbībām, tostarp rīcības programmām un citiem
pasākumiem, šādu instrumentu ietvaros: Attīstības
sadarbības instruments (ASI), Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību
instruments (EDCI), Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI),
Stabilitātes instruments (SI), Instruments sadarbībai
kodoldrošības jomā (INSC), Pirmspievienošanās
palīdzības instruments (PPI) un Partnerības instruments (PI),
turpmāk arī kopā — „instrumenti” un atsevišķi —
„piemērojamais instruments”.
2.
Komisija nodrošina, ka pasākumi tiek veikti
atbilstīgi piemērojamā instrumenta mērķiem un,
ievērojot efektīvu Savienības finansiālo interešu
aizsardzību. Finanšu palīdzība, ko sniedz, pamatojoties uz instrumentiem,
ir saskanīga ar Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem un
procedūrām, kuri nodrošina tiesisko un finansiālo
pamatregulējumu to īstenošanai.
3.
Piemērojot šo regulu, Komisija, ņemot
vērā katra pasākuma raksturu, attiecīgos gadījumos un
kur iespējams, atbalsta elastīgāko procedūru izmantojumu,
lai nodrošinātu efektīvu un optimālu ieviešanu.
2. pants
Rīcības
programmu, atsevišķu pasākumu un īpašu pasākumu
pieņemšana
1.
Komisija attiecīgos gadījumos pieņem
gada vai daudzgadu rīcības programmas, pamatojoties uz
indikatīvās plānošanas dokumentiem, kas minēti
piemērojamā instrumentā.
Izņēmuma gadījumos, jo īpaši
tad, ja rīcības programma vēl nav pieņemta, Komisija,
pamatojoties uz indikatīvās plānošanas dokumentiem, var
pieņemt atsevišķus pasākumus atbilstīgi tiem pašiem
noteikumiem un procedūrām, ko piemēro rīcības
programmu gadījumā.
Neparedzētos, bet pienācīgi
pamatotos gadījumos, apstākļos vai saistību dēļ
Komisija var pieņemt īpašus pasākumus, kas nav atrunāti
indikatīvās plānošanas dokumentos. Īpašus pasākumus
drīkst izmantot arī, lai atvieglotu pāreju no ārkārtas
palīdzības uz ilgtermiņa attīstības
darbībām, tostarp pasākumiem nolūkā labāk
sagatavot cilvēkus atkārtotu krīžu pārvarēšanai.
2.
Šīs regulas 1. pantā noteiktās
rīcības programmas un atsevišķos pasākumus, kam
Savienības finanšu palīdzība pārsniedz
EUR 10 miljonus, un īpašos pasākumus, kuriem
Savienības palīdzība pārsniedz EUR 30 miljonus,
pieņem atbilstīgi 15. panta 3. punktā minētajai
pārbaudes procedūrai.
Šī procedūra nav jāpiemēro
rīcības programmām un pasākumiem, kuru finansējums
nesasniedz minētos sliekšņus, un to nebūtiskiem
grozījumiem. Nebūtiski grozījumi ir tehniskas korekcijas,
piemēram, pagarinot īstenošanas periodu, no jauna piešķirot
līdzekļus prognozētajā budžetā vai palielinot vai
samazinot budžeta apjomu mazāk nekā par 20 % no
sākotnējā budžeta apjoma, ja šādi grozījumi
būtiski neietekmē sākotnējos rīcības programmas
vai pasākuma mērķus. Šādā gadījumā par
rīcības programmām un pasākumiem, kā arī to
nebūtiskiem grozījumiem mēneša laikā pēc to
pieņemšanas paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
3.
Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un
steidzamu iemeslu dēļ, piemēram, krīzes,
pēckrīzes un nestabilitātes situācijā vai,
pastāvot demokrātijas, tiesiskuma principa, cilvēktiesību
vai pamatbrīvību apdraudējumam, Komisija drīkst
pieņemt īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties,
tostarp spēkā esošu rīcības programmu grozījumus un
pasākumus atbilstīgi procedūrai, kura noteikta 15. panta
4. punktā.
4.
Projekta līmenī veic piemērotu vides
pētījumu, tostarp par klimata pārmaiņām un ietekmi uz
bioloģisko daudzveidību, kā arī attiecīgos
gadījumos ietekmes uz vidi novērtējumu videi jutīgiem
projektiem, jo īpaši svarīgiem jauniem infrastruktūras
objektiem. Ja nepieciešams, sektorālo programmu īstenošanā izmanto
stratēģisko ietekmes uz vidi novērtējumu. Nodrošina vides
novērtējumā ieinteresēto personu iesaistīšanos un
sabiedrībai pieejamus rezultātus.
3. pants
Atbalsta
pasākumi
1.
Savienības finansējums var segt
izdevumus, kuri paredzēti instrumentu īstenošanai un mērķu
sasniegšanai, tostarp saistībā ar administratīvo atbalstu, kas
saistīts ar īstenošanai nepastarpināti vajadzīgajiem
sagatavošanas, pārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas
pasākumiem, kā arī izdevumus, kuri rodas Savienības
delegācijām, lai nodrošinātu administratīvo atbalstu, kas
vajadzīgs instrumentu ietvaros finansēto darbību
pārvaldībai.
2.
Ja a), b) un c) apakšpunktā
minētie pasākumi ir saistīti ar tā piemērojamā
instrumenta vispārējiem mērķiem, ko īsteno ar
rīcības palīdzību, Savienības finansējums var
segt:
(a)
pētījumus, tikšanās,
informāciju, informētības līmeņa paaugstināšanu,
apmācību, publicēšanas pasākumus un citus
administratīvās vai tehniskās palīdzības izdevumus, kas
vajadzīgi pasākumu pārvaldībai,
(b)
pētniecības pasākumus un
pētījumus par attiecīgajiem jautājumiem un to
izplatīšanu,
(c)
izdevumus saistībā ar informācijas
un saziņas pasākumu nodrošināšanu, tostarp korporatīvo
komunikāciju par Savienības politiskajām prioritātēm.
3.
Palīdzības pasākumus var
finansēt ārpus indikatīvās plānošanas dokumentu
darbības jomas. Attiecīgos gadījumos Komisija pieņem
palīdzības pasākumus saskaņā ar 15. panta
2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
II SADAĻA
Noteikumi
par finansēšanas metodēm
4. pants
Vispārēji finansēšanas noteikumi
1.
Savienības finanšu atbalstu cita starpā
var sniegt, izmantojot šādus Finanšu regulā paredzētus
finansēšanas veidus:
a)      dotācijas;
b)      iepirkuma līgumus par pakalpojumiem,
piegādēm vai būvdarbiem;
c)      budžeta atbalstu;
d)      iemaksas Komisijas izveidotajos
ieguldījumu fondos;
e)      finanšu instrumentus, piemēram,
aizdevumus, garantijas, pašu kapitālu vai kvazikapitālu,
ieguldījumus vai līdzdalību, kā arī riska
dalīšanas instrumentus, iespējams, apvienojumā ar
dotācijām;
f)       akcijas/ kapitāla daļas vai
līdzdalību akciju kapitālā starptautiskās finanšu
institūcijās, tostarp reģionālās attīstības
bankās.
Saskaņā ar Finanšu regulu
Savienības finanšu palīdzību var sniegt arī ar
iemaksām starptautiskos, reģionālos vai valsts fondos,
piemēram, fondos, ko izveidojušas vai pārvalda Eiropas Investīciju
banka, starptautiskas organizācijas, dalībvalstis vai partnervalstis
un reģioni, lai piesaistītu kopēju finansējumu no
vairākiem līdzekļu piešķīrējiem, vai fondos,
kurus izveidojis viens vai vairāki līdzekļu
piešķīrēji nolūkā kopīgi īstenot projektus.
2.
Attiecībā uz iepriekš
e) apakšpunktā minēto finanšu instrumentu īstenošanu un
saskaņā ar Finanšu regulas 18. panta 4. punktu finanšu
instrumenta radītus ieņēmumus un atmaksas piešķir attiecīgajam
finanšu instrumentam kā iekšēji piešķirtus ieņēmumus.
Attiecībā uz finanšu instrumentiem, kas izveidoti
2007.–2013. gada daudzgadu finanšu shēmas laikā, šos
ieņēmumus un atmaksas piešķir attiecīgajam jaunajam finanšu
instrumentam 2014.–2020. gada periodā.
3.
Savienības finanšu palīdzību
īsteno Komisija atbilstīgi Finanšu regulas noteikumiem, tieši —
Komisijas struktūrvienības, Savienības delegācijas un
izpildaģentūras, vai netieši, nododot budžeta izpildes uzdevumus
Finanšu regulā uzskaitītajām struktūrām, tostarp
īstenojot dalītu vadību kopā ar dalībvalstīm.
4.
Šā panta 1. punktā un
6. panta 1. punktā minētos finansēšanas veidus,
kā arī šā panta 3. punktā minētās
īstenošanas metodes izvēlas, balstoties uz to spēju
nodrošināt konkrēto pasākumu mērķu sasniegšanu, cita
starpā ņemot vērā pārbaužu izmaksas,
administratīvo slogu un paredzamo neatbilstības risku.
Attiecībā uz dotācijām tas ietver vienreizējo
maksājumu, vienotu likmju un vienības standarta pašizmaksas
izmantošanas izskatīšanu.
5.
Instrumentu ietvaros finansētos pasākumus
var īstenot, izmantojot paralēlo vai kopīgo
līdzfinansējumu.
Paralēla līdzfinansējuma
gadījumā pasākumu sadala vairākās skaidri
nodalāmās daļās, katru no kurām finansē
dažādi partneri, nodrošinot līdzfinansējumu tā, lai
vienmēr varētu noteikt finansējuma lietojuma mērķi.
Kopīgā līdzfinansējuma
gadījumā kopējās pasākuma izmaksas sadala starp
partneriem, kas nodrošina līdzfinansējumu, un līdzekļus
apvieno kopējā fondā tā, ka vairs nav iespējams
noteikt finansējuma avotu katrai atsevišķai darbībai, kuru veic
kā projekta vai programmas daļu.
6.
Izmantojot 1. punktā vai 6. panta
1. punktā minēto finansējuma veidu, Savienības un
tās partneru sadarbību cita starpā var īstenot kā:
(a)
trīspusējus darījumus, ar kuru
palīdzību Savienība ar trešām valstīm saskaņo
palīdzības sniegšanu partnervalstij vai reģionam,
(b)
administratīvās sadarbības
pasākumus, piemēram, kā mērķsadarbību starp
valsts institūcijām, vietējām iestādēm, valsts
iestādēm vai privāto tiesību juridiskajām
personām, kam nodoti dalībvalsts un partnervalsts vai reģiona
sabiedrisko pakalpojumu uzdevumi, vai kā sadarbības pasākumus,
iesaistot valsts sektora ekspertus, kurus nosūtījušas
dalībvalstis un to reģionālās un vietējās
iestādes;
(c)
ieguldījumus izmaksās, kas
vajadzīgas publiskā un privātā sektora partnerību
izveidei un pārvaldībai;
(d)
nozaru politikas atbalsta programmas, ar kuru
palīdzību Savienība sniedz atbalstu partnervalsts nozares
programmai;
(e)
Pirmspievienošanās palīdzības
instrumenta (PPI) un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI)
gadījumā — kā ieguldījumu valstu līdzdalībai
Savienības programmās un aģentūrās.
5. pants
Nodokļi,
nodevas un maksājumi
Savienības palīdzība nerada
īpašus nodokļus, nodevas vai maksājumus un neizraisa to
iekasēšanu.
Attiecīgos gadījumos ar partnervalstīm
apspriež atbilstīgus noteikumus, lai pasākumus, ar ko īsteno
Savienības finanšu palīdzību, atbrīvotu no nodokļu,
muitas nodevu vai citu nodokļu maksājumu piemērošanas. Citos gadījumos
šādi nodokļi, nodevas un maksājumi ir piemērojami atbilstīgi
Finanšu regulā paredzētajiem noteikumiem.
6. pants
Īpaši
finansēšanas noteikumi
1.
Papildus 4. panta 1. punktā
minētajiem finansējuma veidiem Savienības finanšu
palīdzību turpmāk minēto instrumentu ietvaros
atbilstīgi Finanšu regulai var sniegt, izmantojot arī šādus
finansējuma veidus:
(a)
Attīstības sadarbības instrumenta un
Eiropas kaimiņattiecību instrumenta ietvaros — parādu
atvieglojumi saskaņā ar parādu atvieglojumu programmām, par
kurām panākta starptautiska vienošanās;
(b)
Attīstības sadarbības instrumenta un
Stabilitātes instrumenta ietvaros — izņēmuma gadījumos
nozaru vai vispārējās programmas importam, kas var būt:
(i)         nozaru importa programmas skaidrā
naudā;
(ii)         nozaru importa programmas ar
palīdzību ārvalstu valūtā nozaru importa
finansēšanai vai
(iii)        vispārējas importa
programmas ar palīdzību ārvalstu valūtā, lai
finansētu vispārēju importu, kurš attiecas uz plašu produktu
klāstu;
(c)
Eiropas Demokrātijas un
cilvēktiesību instrumenta ietvaros tieši piešķirot:
(i)         mazas vērtības
dotācijas cilvēktiesību aizstāvjiem, lai finansētu
steidzamus aizsardzības pasākumus;
(ii)         dotācijas, lai finansētu
pasākumus vissarežģītākajos apstākļos vai
situācijās, kuras minētas Eiropas Demokrātijas un
cilvēktiesību instrumenta 2. panta 4. punktā un kurās
nebūtu piemērota uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus
publicēšana. Šādas dotācijas nepārsniedz
EUR 2 000 000, to ilgums ir līdz 18 mēnešiem, un
termiņu var pagarināt vēl par sešiem mēnešiem objektīvu
un neparedzētu šķēršļu dēļ, kas radušies
pasākumu īstenošanā;
(iii)        dotācijas
–
ANO Augstā cilvēktiesību
komisāra birojam;
–
Eiropas Starpuniversitāšu
cilvēktiesību un demokratizācijas centram, kas nodrošina Eiropas
cilvēktiesību un demokratizācijas maģistra programmu un ES
un ANO sadraudzības programmu, un ar to saistītajam universitāšu
tīklam, kurš nodrošina pēcdiploma izglītību, kas bez
ierobežojumiem ir pieejama trešo valstu valstspiederīgajiem.
2.
Savienības finanšu palīdzību PPI un
EKI ietvaros var īstenot, piemērojot dalītu vadību ar
dalībvalstīm un netiešu pārvaldību attiecībā uz pārrobežu
sadarbību EKI ietvaros, ja deleģētajā aktā, ko
pieņem, balstoties uz piemērojamo instrumentu, iekļauj Finanšu
regulā paredzētos noteikumus un citus atbilstīgus
nosacījumus.
3.
Budžeta saistības tādiem pasākumiem
PPI un EKI ietvaros, kas ilgst vairāk nekā vienu finanšu gadu, var
sadalīt gada maksājumos pa vairākiem gadiem.
7. pants
Savienības
finansiālo interešu aizsardzība
1.
Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu
finansētās darbības, Savienības finansiālās
intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas vai
attiecīgā gadījumā, ja saņēmēja ir valsts
vai trešās valsts iestāde, panākot to atlīdzināšanu.
Vajadzības gadījumā piemēro arī iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus sodus.
2.
Komisijai un Revīzijas palātai ir
tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas,
revidēt visus dotāciju saņēmējus,
līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kā
arī citas trešās personas, kas ir saņēmušas Savienības
līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz
uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds
finansējums, saskaņā ar Padomes Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96[6]
noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar
dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu, vai līgumu, kas
attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi krāpšana, korupcija
vai jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē
Savienības finansiālās intereses..
Neskarot šā punkta pirmo un otro daļu,
nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām
organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos
un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami
nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt
šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas.
III SADAĻA
Noteikumi
par valstspiederību un izcelsmi attiecībā uz publiskā
iepirkuma, dotāciju un citām piešķiršanas procedūrām
8. pants
Kopīgi
noteikumi
1.
Dalība procedūrās
līgumslēgšanas tiesību piešķiršanai, dotāciju un
citās līgumu piešķiršanas procedūrās
saistībā ar atbilstīgi šai regulai finansētām
darbībām trešo personu interesēs būs atļauta
visām fiziskām personām, kurām ir atbilstīgās
valsts valstspiederība, vai juridiskām personām, kas faktiski
darbojas šajā valstī, kā attiecībā uz piemērojamo
instrumentu noteikts turpmākajos šīs sadaļas pantos, un
starptautiskām organizācijām.
2.
Tādu darbību gadījumā, ko
līdzfinansēt kopā ar partneri vai īsteno ar kādas
pilnvarotās struktūras starpniecību netiešās
pārvaldības ietvaros, vai īsteno ar Komisijas izveidotā
ieguldījumu fonda palīdzību atbilstīgi Finanšu regulai,
valstis, kuras atbilst šādas struktūras noteikumiem, kas
norādīti nolīgumā ar līdzfinansējuma vai
īstenošanas iestādi vai noteikti ieguldījumu fonda
dibināšanas dokumentā, ir atbilstīgas neatkarīgi no
konkrētajiem noteikumiem, kuri paredzēti turpmākajos pantos.
Līdzfinansējuma vai īstenošanas iestāde papildus
piekrīt piemērot šajā regulā noteiktos atbilstības
noteikumus, kā norādīts šajos nolīgumos.
3.
Gadījumā, kad darbības finansē
ar vienu instrumentu un papildus tam — ar vēl kādu
ārējās darbības instrumentu, tostarp Eiropas
Attīstības fondu, vai globālu, reģionālu vai
pārrobežu darbību gadījumā, iesaistot arī tās
saņēmējvalstis, kas atbilst šo instrumentu noteikumiem, valstis,
kuras noteiktas jebkurā no šiem instrumentiem, var uzskatīt par
atbilstīgām šīs darbības mērķim.
4.
Visas preces un materiāli, kas iegādāti
saskaņā ar iepirkuma līgumu vai dotāciju nolīgumu,
kuru finansē šīs regulas ietvaros, piegādā no
atbilstīgas izcelsmes valsts. Tomēr gadījumos, kad ir
atļauts konkurss ar sarunu procedūru, preces un materiālus var
piegādāt no jebkuras valsts. Šīs regulas piemērošanas
nolūkā jēdziens „izcelsme” ir definēts atbilstīgajos
Savienības tiesību aktos par izcelsmes noteikumiem muitas
nolūkos.
5.
Šajā sadaļā izklāstītie
noteikumi neattiecas uz atbilstīga uzņēmēja vai
attiecīgos gadījumos — apakšuzņēmēja nodarbinātām
personām vai personām, ar kurām ir noslēgts cits
likumīgs līgums, un saistībā ar šīm personām
noteikumi nerada ierobežojumus attiecībā uz valstspiederību.
6.
Gadījumos, kad Finanšu regula
attiecībā uz uzņēmēja izvēli paredz
rīcības brīvību, prioritāte attiecīgos
gadījumos ir vietējam un reģionālam valsts iepirkumam.
7.
Atkāpjoties no visiem pārējiem
noteikumiem, šajā sadaļā noteikto atbilstību var ierobežot
attiecībā uz pieteikumu iesniedzēju valstspiederību,
atrašanās vietu vai to veidu, ja tas vajadzīgs darbības veida un
mērķu dēļ un tās efektīvai īstenošanai.
Šādus ierobežojumus jo īpaši var piemērot dalībai
līgumu piešķiršanas procedūrās pārrobežu
sadarbības pasākumu gadījumā.
8.
Kandidāti, pieteikumu iesniedzēji un
pretendenti, kam piešķirtas līgumslēgšanas tiesības,
ievēro piemērojamos tiesību aktus vides jomā, tostarp
daudzpusējos vides nolīgumus, kā arī starptautiski
pieņemtās darba tiesību pamatnormas.[7]
9. pants
Attīstības
sadarbības instruments, Eiropas kaimiņattiecību instruments,
Partnerības instruments un Instruments sadarbībai kodoldrošības
jomā
1.
Finansējumu ASI, EKI, PI un INSC
ietvaros būs tiesīgi saņemt kandidāti, pieteikumu
iesniedzēji un pretendenti no šādām valstīm:
a)      dalībvalstīm, Savienības
atzītām kandidātvalstīm un potenciālajām
kandidātvalstīm, kā arī Eiropas Ekonomikas zonas
valstīm;
b)      EKI gadījumā, EKI
ietilpstošām partnervalstīm un Krievijas Federācijas, ja
attiecīgo procedūru izmanto tādu daudzvalstu un pārrobežu
sadarbības programmu kontekstā, kurās šī valsts piedalās;
c)      Ekonomiskās sadarbības un
attīstības organizācijas Attīstības
palīdzības komitejas (ESAO/APK) noteiktām
jaunattīstības valstīm un teritorijām, kas nav G 20
valstu grupas locekles, aizjūras zemēm un teritorijām, uz
kurām attiecas Padomes Lēmums [2001. gada 27. novembra
Lēmums 2001/822/EK[8]];

d)      ESAO/APK noteiktajām
jaunattīstības valstīm, kas ir G 20 valstu grupas locekles,
un citām valstīm un teritorijām, ja tās ir šajā
pantā minēto instrumentu ietvaros īstenotu Savienības finansētu
darbību saņēmējas;
e)      valstīm, kurām Komisija ir
noteikusi savstarpēju piekļuvi ārējai palīdzībai.
Savstarpēju piekļuvi uz ierobežotu periodu vismaz viena gada
ilgumā var piešķirt, ja vien valsts ar vienlīdzīgiem
noteikumiem atzīst par atbilstīgiem tādus uzņēmumus,
kuri pārstāv Savienību un valstis, kas ir atbilstīgas
šajā pantā minēto instrumentu ietvaros. Komisija pieņems
lēmumu par savstarpēju piekļuvi un tās ilgumu
saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto konsultēšanās
procedūru un pēc apspriešanās ar saņēmēju valsti
vai attiecīgajām valstīm, un
f)       ESAO/APK noteiktajās vismazāk
attīstītajās valstīs īstenotu līgumu
gadījumā — ESAO/APK dalībvalsts.
2.
Kandidātus, pieteikumu iesniedzējus un
pretendentus no neatbilstīgām valstīm vai neatbilstīgas
izcelsmes preces Komisija var pieņemt kā atbilstīgas, ja:
a)      valstīm ir tradicionāli
ekonomiskie, tirdzniecības vai ģeogrāfiskie sakari ar
kaimiņu saņēmējvalstīm vai
b)      tiek īstenoti trīspusējas
sadarbības mehānismi ar trešām valstīm, vai
c)      pastāv steidzamība vai
tādā gadījumā, ja ražojumi un pakalpojumi nav pieejami
attiecīgo valstu tirgos, vai citos pienācīgi pamatotos
gadījumos, kad atbilstības noteikumu dēļ projekta,
programmas vai darbības īstenošana būtu neiespējama vai
pārmērīgi apgrūtināta.
3.
Attiecībā uz pasākumiem, kas
īstenoti, piemērojot dalītu vadību, attiecīgajai
dalībvalstij, kurai Komisija ir deleģējusi īstenošanas
pasākumus, ir tiesības Komisijas vārdā kā
atbilstīgus pieņemt pretendentus, pieteikumu iesniedzējus un kandidātus
no neatbilstīgām valstīm saskaņā ar 2. punktu vai
neatbilstīgas izcelsmes preces saskaņā ar 8. panta
4. punktu.
10. pants
Pirmspievienošanās
palīdzības instruments
1.
Tiesības saņemt finansējumu PPI
ietvaros ir kandidātiem, pieteikumu iesniedzējiem un pretendentiem no
šādām valstīm:
(a)
dalībvalstīm,
saņēmējvalstīm, uz kurām attiecas PPI, Eiropas
Ekonomikas zonas valstīm un partnervalstīm, uz kurām attiecas
EKI, un
(b)
līdzekļu piešķīrējām
valstīm, kurām Komisija ir noteikusi savstarpēju piekļuvi
ārējai palīdzībai atbilstīgi 9. panta
1. punkta e) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem.
2.
Kandidātus, pieteikumu iesniedzējus un
pretendentus no neatbilstīgām valstīm vai neatbilstīgas
izcelsmes preces pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija var
pieņemt kā atbilstīgas,
(a)
ja atbilstības noteikumu dēļ
darbības īstenošana nebūtu iespējama vai būtu
pārmērīgi apgrūtināta, pamatojoties uz apstākli,
ka ražojumi un pakalpojumi nav pieejami attiecīgo valstu tirgos, vai
ārkārtas steidzamības gadījumā, vai
(b)
nolūkā īstenot trīspusējas
sadarbības mehānismus ar trešām valstīm.
3.
Attiecībā uz pasākumiem, kas
īstenoti, piemērojot dalītu vadību, attiecīgajai
dalībvalstij, kurai Komisija ir deleģējusi īstenošanas
pasākumus, ir tiesības Komisijas vārdā kā
atbilstīgus pieņemt pretendentus, pieteikumu iesniedzējus un
kandidātus no neatbilstīgajām valstīm saskaņā ar
2. punktu vai neatbilstīgas izcelsmes preces atbilstīgi
8. panta 4. punktam.
11. pants
Stabilitātes
instruments un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments
1.
Neskarot ierobežojumus, kas piemīt
8. panta 7. punktā noteiktās darbības raksturam un
mērķiem, būs nodrošināta neierobežota dalība
procedūrās līgumslēgšanas tiesību vai dotāciju
piešķiršanai, kā arī ekspertu nolīgšanā SI un EDCI
ietvaros.
2.
EDCI ietvaros saskaņā ar 4. panta
1. punktu un 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu uz
finansējumu var pretendēt šādas organizācijas un
dalībnieki:
(a)
pilsoniskās sabiedrības
organizācijas, tostarp nevalstiskas bezpeļņas organizācijas
un neatkarīgi politiskie fondi, sabiedriskas organizācijas un
privātā sektora bezpeļņas aģentūras, institūcijas
un organizācijas, kā arī to tīkli vietējā,
valsts, reģionālā un starptautiskā līmenī;
(b)
valsts sektora bezpeļņas
organizācijas, institūcijas un organizācijas, kā arī
tīkli vietējā, valsts, reģionālā un
starptautiskā līmenī;
(c)
valsts, reģionālās un
starptautiskās parlamentārās struktūras, ja tas
vajadzīgs instrumenta mērķu sasniegšanai un ierosināto
pasākumu nav iespējams finansēt cita Savienības
ārējās palīdzības instrumenta ietvaros;
(d)
starptautiskas un reģionālas
starpvaldību organizācijas;
(e)
fiziskas personas, saimnieciskas vienības bez
juridiskas personas statusa, kā arī izņēmuma
gadījumā un pienācīgi pamatotos gadījumos citas
šajā pantā neminētas organizācijas un dalībnieki, ja
tas ir vajadzīgs instrumenta mērķu sasniegšanai.
12. pants
Darbību
novērtēšana
1.
Komisija pastāvīgi pārrauga un
pārskata savas darbības, kā arī novērtē nozaru
politiku un darbību īstenošanas rezultātus un plānošanas
efektivitāti, attiecīgos gadījumos veicot neatkarīgu
ārēju novērtējumu, lai noskaidrotu, vai ir sasniegti
mērķi, un lai tā spētu sagatavot ieteikumus
nolūkā uzlabot turpmākās darbības.
2.
Komisija informēšanas nolūkā
nosūta tās novērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam
un Padomei. Dalībvalstis var pieprasīt apspriešanos par
konkrētiem novērtējumiem 15. pantā minētajās
komitejās. Rezultātus izmantos kā atgriezenisko saiti programmas
izstrādē un resursu piešķiršanā.
3.
Saskaņā ar šo regulu sniegtās
Savienības palīdzības novērtēšanas posmā Komisija
atbilstīgi iesaistīs visas ieinteresētās personas.
IV SADAĻA
CITI
KOPĪGI NOTEIKUMI
13. pants
Divgadu
ziņojums
1.
Komisija novērtē panākumus, kas
gūti, ārējās darbības ietvaros īstenojot finanšu
palīdzības pasākumus, un reizi divos gados, sākot ar
2016. gadu, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par
īstenošanu un rezultātiem un, ciktāl iespējams, par Savienības
finanšu palīdzības galvenajiem rezultātiem un ietekmi. Šo
ziņojumu iesniedz arī Eiropas Ekonomikas un sociālajai komitejai
un Reģionu komitejai.
2.
Divgadu ziņojums ietver informāciju
saistībā ar aizvadīto gadu — par finansētajiem
pasākumiem, pārraudzības rezultātiem un
novērtējuma uzdevumiem, attiecīgo partneru līdzdalību
un budžeta saistību un maksājumu apropriāciju izpildi. Tajā
novērtē Savienības finanšu palīdzības rezultātus,
pēc iespējas plašāk izmantojot konkrētus un
izmērāmus rādītājus attiecībā uz tās
nozīmi instrumentu mērķu sasniegšanā.
14. pants
Klimata
politika un izdevumi saistībā ar bioloģisko daudzveidību
Instrumentu kontekstā piešķirtajam
finansējumam piemēro ikgadēju izsekošanas sistēmu, kas ir
balstīta uz ESAO metodiku (“Rio politikas rādītāji”), kura
integrēta esošajā ES programmu darbības pārvaldības
metodikā, lai noteiktu ar klimata politiku, bioloģisko
daudzveidību un 2. panta 1. punktā minētajiem
īpašajiem pasākumiem saistīto izdevumu apjomu rīcības
programmu līmenī, un to reģistrē novērtējumos un
divgadu ziņojumos. Kopējo izdevumu ikgadēju
novērtējumu saistībā ar klimata politiku un bioloģisko
daudzveidību veic, pamatojoties uz pieņemtajiem indikatīvās
plānošanas dokumentiem.
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
15. pants
Komitejas
1.
Komisijai sniedz palīdzību komitejas, kas
izveidotas instrumentu ietvaros.
2.
Gadījumos, kad ir sniegta atsauce uz šo
punktu, piemēro 4. pantu Regulā (ES) Nr. 182/2011.
Gadījumos, kad komitejas atzinums ir
jāsaņem, izmantojot rakstisku procedūru, šo procedūru
pārtrauc bez rezultātiem, ja atzinuma sniegšanai
atvēlētajā laikā šādu lēmumu pieņem
komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa vienkāršs
komitejas locekļu vairākums.
3.
Gadījumos, kad ir sniegta atsauce uz šo
punktu, piemēro 5. pantu Regulā (ES) Nr. 182/2011.
Gadījumos, kad komitejas atzinums ir
jāsaņem, izmantojot rakstisku procedūru, šo procedūru
pārtrauc bez rezultātiem, ja atzinuma sniegšanai
atvēlētajā laikā šādu lēmumu pieņem
komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa vienkāršs
komitejas locekļu vairākums.
4.
Gadījumos, kad ir sniegta atsauce uz šo
punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu
saistībā ar tās 5. pantu.
Pieņemtais lēmums ir spēkā
pieņemtā vai grozītā dokumenta, rīcības
programmas vai pasākuma piemērošanas laikā.
16. pants
Instrumentu
pārskatīšana un novērtēšana
1.
Ne vēlāk kā 2017. gada
31. decembrī Komisija pieņem ziņojumu par katra instrumenta
mērķu sasniegšanu, izmantojot rezultātu un ietekmes
rādītājus, ar ko nosaka resursu izmantojuma efektivitāti un
instrumentu Eiropas mēroga pievienoto vērtību, ņemot
vērā lēmumu par instrumentu ietvaros īstenoto darbību
veidu atjaunošanu, grozīšanu vai pārtraukšanu. Turklāt
ziņojumā aplūko vienkāršošanas mērogu, iekšējo un
ārējo saskaņotību, visu mērķu aktualitāti,
kā arī pasākumu sniegto ieguldījumu Savienības prioritāšu
īstenošanā gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai
izaugsmei. Tajā ņem vērā visus konstatējumus un
secinājumus par instrumentu ilgtermiņa ietekmi.
2.
Ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, un vajadzības gadījumā
to papildina priekšlikumi tiesību aktiem, ar kuriem instrumentos ievieš
vajadzīgos grozījumus.
3.
Rādītāju
vērtības 2014. gada 1. janvārī izmantos par
pamatu, lai novērtētu, ciktāl ir īstenoti mērķi.
4.
Komisija pieprasa, lai
partnervalstis nodrošinātu visus vajadzīgos datus un informāciju
atbilstīgi starptautiskām saistībām palīdzības
efektivitātes jomā, lai ļautu pārraudzīt un
novērtēt attiecīgos pasākumus.
5.
Ilgtermiņa ietekmi un instrumentu
rezultātu ilgtspējību novērtēs saskaņā ar
tajā laikā piemērojamiem noteikumiem un procedūrām.
17. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
To piemēro no 2014. gada
1. janvāra.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               Regula (ES) Nr. 182/2011. Saskaņā ar
komitejas procedūras noteikumiem Komitejas darbā attiecībā
uz jautājumiem, kas saistīti ar Banku, var piedalīties Eiropas
Investīciju bankas novērotājs (sk. Komitejas procedūras
standartreglamentu, OV C 206, 12.7.2011., 11. lpp.).
[2]               Kā minēts 6. apsvērumā.
[3]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[4]               Pašlaik Padomes 2002. gada 25. jūnija
Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro
Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002.,
1. lpp.).
[5]               Pašlaik Komisijas 2002. gada 23. decembra
Regula (EK, EURATOM) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas
kārtību Padomes Regulai (EK, EURATOM) Nr. 1605/2002 par Finanšu
regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam
(OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.).
[6]               OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[7]               SDO darba tiesību pamatnormas, konvencijas par biedrošanās
brīvību un koplīgumu slēgšanas tiesību atzīšanu, piespiedu
un obligātā darba novēršanu, kā arī
diskriminācijas novēršanu attiecībā uz
nodarbinātību un profesijām un bērnu darbaspēka
aizliegšanu.
[8]               OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp.


|

52011PC0906

/* COM/2011/0906 galīgā redakcija - 2011/0445 (COD) */  Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 774/94, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas augstākā labuma liellopu gaļai un cūkgaļai, mājputnu gaļai, kviešiem un kviešu un rudzu graudu maisījumam, un klijām, atsijām un pārējiem atlikumiem un paredz to pārvaldi

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSLīguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pants izšķir divus dažādus Komisijas aktu veidus.LESD 290. pants atļauj likumdevējam deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Tiesību akti, kurus Komisija pieņēmusi šādā veidā, Līgumā lietotajā terminoloģijā ir minēti kā "deleģētie akti" (290. panta 3. punkts).LESD 291. pants atļauj dalībvalstīm pieņemt visus valsts tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savienības aktus. Ja minēto aktu īstenošanai nepieciešami vienādi nosacījumi, šie akti var piešķirt Komisijai īstenošanas pilnvaras. Tiesību akti, ko Komisija pieņēmusi šādā veidā, Līgumā lietotajā terminoloģijā ir minēti kā "īstenošanas akti" (291. panta 4. punkts).Šā priekšlikuma mērķis ir Padomes 1994. gada 29. marta Regulu (EK) Nr. 774/94, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas augstākā labuma liellopu gaļai un cūkgaļai, mājputnu gaļai, kviešiem un kviešu un rudzu graudu maisījumam, un klijām, atsijām un pārējiem atlikumiem un paredz to pārvaldi, saskaņot ar Līguma 290. un 291. pantu.Regula (EK) Nr. 774/94 piešķir Komisijai pilnvaras, kas tai ļauj pieņemt vajadzīgos īstenošanas pasākumus. Tā turklāt piešķir Komisijai pilnvaras pieņemt minētās regulas pielāgojumus gadījumā, kad, pielāgojot kvotu aptvertos daudzumus vai citus nosacījumus, jāpieņem lēmums apstiprināt nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm.Tā kā Lisabonas līgums ir stājies spēkā, pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 774/94, jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu.Lai nodrošinātu vienotus Regulas (EK) Nr. 774/94 īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai attiecīgās īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMINav bijis vajadzības apspriesties ar ieinteresētajām personām vai veikt ietekmes analīzi, jo priekšlikums par Padomes Regulas (EK) Nr. 774/94 un LESD savstarpēju saskaņošanu ir starpiestāžu jautājums, kurš attiecas uz visām Padomes regulām.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Priekšlikuma kopsavilkumsRegulas (EK) Nr. 774/94 saskaņošana ar jaunajiem noteikumiem, kas paredzēti saskaņā ar Līguma 290. un 291. pantu, pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā.-  Juridiskais pamatsLīguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants.4. IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums budžetu neietekmē.5. IZVĒLES ELEMENTIIzvēles elementu nav.2011/0445 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 774/94, ar ko atver dažas Kopienas tarifa kvotas augstākā labuma liellopu gaļai un cūkgaļai, mājputnu gaļai, kviešiem un kviešu un rudzu graudu maisījumam, un klijām, atsijām un pārējiem atlikumiem un paredz to pārvaldiEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Padomes Regula (EK) Nr. 774/94[1] piešķir Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.2.  Lisabonas līgums ir stājies spēkā, un pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 774/94, jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu.3.  Lai papildinātu vai grozītu atsevišķus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 774/94 elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras atbilstoši Līguma 290. pantam pieņemt aktus attiecībā uz minētās regulas pielāgojumu pieņemšanu gadījumā, kad, pielāgojot kvotu aptvertos daudzumus vai citus nosacījumus, jāpieņem lēmums apstiprināt nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, pienācīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaikus, bez kavēšanās un atbilstošā veidā tiek nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei.4.  Lai nodrošinātu vienotus Regulas (EK) Nr. 774/94 īstenošanas nosacījumus, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz to noteikumu pieņemšanu, kas vajadzīgi, lai administrētu regulā minētās kvotas. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[2].5.  Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 774/94,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 774/94 groza šādi:(1) regulas 7. un 8. pantu aizstāj ar šādiem:"7. pantsKomisija ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus, kas vajadzīgi, lai administrētu šajā regulā minētās kvotas, un konkrēti:(a) noteikumus, kas garantē produkta raksturu, izcelšanos un izcelsmi;(b) noteikumus par tā dokumenta atzīšanu, kas ļauj pārbaudīt a) punktā minētās garantijas;(c) nosacījumus par importa licenču izdošanu un to derīguma termiņu.Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta [323. panta 2. punktā] Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. [xxxx/yyyy] [ saskaņotā Vienotā TKO regula ]*.8. pantsSaskaņā ar 8.a pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz šīs regulas pielāgojumu pieņemšanu gadījumā, kad, pielāgojot šajā regulā minēto kvotu aptvertos daudzumus vai citus nosacījumus, jāpieņem lēmums apstiprināt nolīgumu ar vienu vai vairākām trešām valstīm.* OV L […], […], […]. lpp.";(2) iekļauj šādu 8.a pantu:"8.a pants1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus.2. Iepriekš 8. pantā minētās pilnvaras Komisijai deleģē uz nenoteiktu laiku, sākot ar [ norādīt šīs grozošās regulas spēkā stāšanās datumu ].3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā. Tas neietekmē spēkā esošos citus deleģētos aktus.4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā paziņo par to vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 8. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc Eiropas Parlamenta un Padomes informēšanas par šo aktu nav saņemti iebildumi no Eiropas Parlamenta vai Padomes vai ja līdz minētā termiņa beigām Komisija ir saņēmusi informāciju gan no Eiropas Parlamenta, gan no Padomes par to, ka iebildumi netiks celti. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem."2. pantsŠī regula stājas spēkā X dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 91, 8.4.1994., 1. lpp.[2] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.