               EIROPAS KOMISIJA
            Strasbūrā, 13.11.2018
            COM(2018) 744 final
            2018/0385(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] pielāgošanu, kas vajadzīga sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               “1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Šis priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES
                  1
               ] un Regulu (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība], vajadzīgs tāpēc, ka tuvojas Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības.

               2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību 50. panta pamata iesniedza paziņojumu par nodomu no Savienības izstāties. Tātad, ja vien ratificētā izstāšanās līgumā nebūs noteikta cita diena, Savienības primāro un sekundāro tiesību kopums Apvienotajai Karalistei no 2019. gada 30. marta plkst. 00.00 pēc Centrāleiropas laika (“izstāšanās diena”) vairs nebūs saistošs. Ar Apvienoto Karalisti notiek sarunas ar mērķi vienoties par izstāšanās līgumu.

               Tomēr saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 3. punktu Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, var vienprātīgi nolemt, ka Līgumi nebūs saistoši no kādas vēlākas dienas.

               Šis priekšlikums attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/27/ES par energoefektivitāti [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] un Regulu (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība]
                  2
               . Abos tiesību aktos norādītie 2030. gada energopatēriņa skaitļi attiecas uz 28 dalībvalstīm (ES28).

               Direktīvā 2012/27/ES, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES, noteikts, ka Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs 2030. gadam ir vismaz 32,5 %, un dalībvalstīm prasīts noteikt indikatīvu nacionālo energoefektivitātes devumu. Šajā procesā dalībvalstīm būtu jāņem vērā Savienības energopatēriņš 2030. gadā
                  3
               . Regulā (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] dalībvalstīm prasīts, nosakot savu devumu 2030. gadam izvirzītā Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja sasniegšanā, ņemt vērā Savienības energopatēriņu 2030. gadā. Energopatēriņš Savienības līmenī ir svarīgs arī Eiropas Komisijas novērtējumam par progresu, kas kopīgi panākts Savienības mērķrādītāju sasniegšanā.

               Pārskatītajā Energoefektivitātes direktīvā galvenais 2030. gadam izvirzītais Savienības energoefektivitātes mērķrādītājs — vismaz 32,5 % — izteikts absolūtās vērtībās, proti, Savienībā, kurā ir 28 dalībvalstis, energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1273 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 956 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē. Šīs vērtības aprēķinātas, PRIMES atsauces scenārija prognozes ES 2030. gadam samazinot par 32,5 %. Attiecīgās absolūtā energopatēriņa līmeņa prognozes ES27, izņemot Apvienoto Karalisti, tātad ir šādas: 2030. gadā energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1128 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 846 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē.

               Apvienotās Karalistes izstāšanās liek Savienības 2030. gada energopatēriņa skaitļus pielāgot situācijai, kad ir 27 dalībvalstis. Tā kā šo izmaiņu pamatā ir tie paši energomodeļa skaitļi, tās var uzskatīt par tehnisku pielāgojumu.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

                  Neattiecas

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

                  Neattiecas

               “2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punkts un 194. panta 2. punkts. Tas ir arī ar šo priekšlikumu grozītās Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] un Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] juridiskais pamats. Tā kā Līgumā ir konkrēts juridiskais pamats enerģētikas jomā, ir lietderīgi to izmantot.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi tiek pilnībā ievēroti. Savienības darbība ir nepieciešama saskaņā ar subsidiaritātes principu (LES 5. panta 3. punkts), jo tas attiecas uz tādu tiesību aktu tehniskiem pielāgojumiem, kurus pieņēmusi Savienība.

               •Proporcionalitāte

                  Šajā priekšlikumā ir ievērots proporcionalitātes princips (LES 5. panta 4. punkts), jo tas nepārsniedz to, kas ir nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai. Ierosinātie pašreizējā tiesiskā regulējuma grozījumi to pielāgos 2030. gada termiņam un nodrošinās konsekvenci. Ierosināto elementu darbības joma aptver tikai aspektus, kuros vajadzīga Savienības darbība.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Tā kā ar šo priekšlikumu izdara grozījumus esošā direktīvā un esošā regulā, grozošs Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir piemērots juridiskais instruments.

               “3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Tā kā šis priekšlikums ir tīri tehnisks un neietver politisku risinājumu izvēli, nebūtu bijis nozīmes rīkot apspriešanos ar ieinteresētajām personām vai sagatavot ietekmes novērtējumu.

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas

               •Pamattiesības

               Neattiecas

               “4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē budžetu.

               “5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Neattiecas

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Tā kā šis priekšlikums ir tīri tehnisks, skaidrojoši dokumenti par transponēšanu nav vajadzīgi.

               •Sīkāks konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

               Neattiecas

               2018/0385 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/27/ES par energoefektivitāti [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] pielāgošanu, kas vajadzīga sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 194. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  4
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  5
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               “1.2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību 50. panta pamata iesniedza Eiropadomei paziņojumu par nodomu no Savienības izstāties. Tātad, ja vien izstāšanās līgumā nebūs noteikta cita diena vai Eiropadome, vienojoties ar Apvienoto Karalisti, vienprātīgi nenoteiks citu dienu, Savienības tiesību akti Apvienotajai Karalistei no 2019. gada 30. marta vairs nebūs saistoši. Apvienotā Karaliste kļūs par trešo valsti.

               “2.Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvā 2012/27/ES par energoefektivitāti
                  6
               , kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES
                  7
               , dalībvalstīm prasīts noteikt indikatīvu nacionālo energoefektivitātes devumu 2030. gadam izvirzītā Savienības energoefektivitātes mērķrādītāja — vismaz 32,5 % — sasniegšanā. Šajā procesā dalībvalstīm būtu jāņem vērā Savienības energopatēriņš 2030. gadā
                  8
               .

               “3.Regulā (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība]
                  9
                dalībvalstīm prasīts, nosakot savu devumu Savienības energoefektivitātes jomas mērķrādītāju sasniegšanā, ņemt vērā Savienības energopatēriņu 2030. gadā
                  10
               . Energopatēriņš Savienības līmenī ir svarīgs arī Komisijas novērtējumam par progresu, kas kopīgi panākts Savienības mērķrādītāju sasniegšanā
                  11
               .

               “4.Sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Savienības 2030. gada energopatēriņa skaitļu prognozes Eiropas Savienībā ir nepieciešams tehniski pielāgot, lai atspoguļotu to, ka Savienībā ir 27 dalībvalstis (“ES27”). Prognozes attiecībā uz galveno Savienības energoefektivitātes mērķrādītāju — vismaz 32,5 % — liecina, ka 2030. gadā Savienībā, kurā ir 28 dalībvalstis, energopatēriņam vajadzētu būt 1273 miljoni tonnu naftas ekvivalenta (Mtoe) primārās enerģijas izteiksmē un 956 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē. Līdzīgas prognozes ES27, izņemot Apvienoto Karalisti, liecina, ka 2030. gadā energopatēriņam vajadzētu būt 1128 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 846 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē. Tāpēc jāpielāgo 2030. gada energopatēriņa līmeņa skaitļi.

               “5.Tās pašas 2030. gada energopatēriņa prognozes attiecas arī uz Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 6. un 29. pantu.

               “6.Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2012/27/ES [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] un Regula (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība],

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Direktīvas 2012/27/ES [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] 3. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

               “5. Katra dalībvalsts nosaka indikatīvu nacionālo energoefektivitātes devumu šīs direktīvas 1. panta 1. punktā minēto 2030. gadam izvirzīto Savienības mērķrādītāju sasniegšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [4.] un [6.] pantu. Nosakot savu devumu, dalībvalstis ņem vērā, ka 2030. gadā Savienības energopatēriņš nedrīkst pārsniegt 1128 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un/vai 846 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē. Dalībvalstis par šiem devumiem paziņo Komisijai savu integrēto nacionālo enerģijas un klimata plānu ietvaros, kā minēts Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] [3.] un [7.] līdz [12.] pantā un saskaņā ar minētajos pantos noteikto procedūru.”

               2. pants

               Regulu (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] groza šādi:

               (a)6. panta 1. punkta pirmajā daļā:

               i)skaitli “1273 Mtoe” aizstāj ar “1128 Mtoe”;

               ii)skaitli “956 Mtoe” aizstāj ar “846 Mtoe”;

               (b)29. panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

               “Energoefektivitātes jomā, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, Komisija novērtē progresu, kas kopīgi panākts attiecībā uz to, lai 2030. gadā Savienības līmenī energopatēriņš nepārsniegtu 1128 Mtoe primārās enerģijas izteiksmē un 846 Mtoe enerģijas galapatēriņa izteiksmē saskaņā ar Direktīvas 2012/27/ES [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] 3. panta 5. punktu.”

               3. pants

               Šā lēmuma 1. un 2. pants neskar termiņu, kas noteikts Direktīvas 2012/27/ES [kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES] 28. pantā un Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 59. pantā.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to piemēro no nākamās dienas pēc dienas, no kuras Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei vairs nav saistošas.

               Strasbūrā,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV XXX.

                     (2)

                        2018. gada 19. jūnijā līdztiesīgie likumdevēji panāca provizorisku politisku vienošanos par Energoefektivitātes direktīvas un Pārvaldības regulas pārskatīšanu. Paredzams, ka Eiropas Parlamenta plenārsēde, kurā notiks abu tiesību aktu kopīga apspriešana un balsošana pirmajā lasījumā, norisināsies novembrī. Energoefektivitātes direktīvu un Pārvaldības regulu iesniegs Vispārējo lietu padomei, un pēc pieņemšanas tās oficiāli parakstīs abi līdztiesīgie likumdevēji.

                     (3)

                        Direktīvas 2012/27/ES, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/xx/ES, 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts un 3. panta 5. punkts.

                     (4)

                        OV C , , . lpp.

                     (5)

                        OV C , , . lpp.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/27/ES par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK (OV L 315, 14.11.2012., 1.–56. lpp.).

                     (7)

                        OV

                     (8)

                        Direktīvas 2012/27/ES, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2018/XXX/ES, 3. panta 5. punkts.

                     (9)

                        OV …

                     (10)

                        Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 6. panta 1. punkta pirmā daļa.

                     (11)

                        Regulas (ES) 2018/XXX [Enerģētikas savienības pārvaldība] 29. panta 3. punkta pirmā daļa.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.2.2019
            COM(2019) 80 final
            2019/0038(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem izmainīt ANO Noteikumus Nr. 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 un 128, attiecībā uz priekšlikumu grozīt Konsolidēto rezolūciju R.E.5, attiecībā uz priekšlikumiem par četriem jauniem ANO noteikumiem un attiecībā uz priekšlikumu grozīt 1958. gada nolīguma 4. pielikumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu noteikt nostāju, kāda Savienības vārdā jāieņem ANO Eiropas Ekonomikas komisijas attiecīgajās komitejās saistībā ar plānoto megalēmuma pieņemšanu.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija (ANO/EEK) starptautiskā līmenī izstrādā harmonizētas prasības, kuru mērķis ir likvidēt tehniskos šķēršļus tirdzniecībā ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem starp pārskatītā 1958. gada nolīguma līgumslēdzējām pusēm un nodrošināt augstu šo transportlīdzekļu drošuma līmeni un vides aizsardzību.

               Ar Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmumu 97/836/EK Savienība ir pievienojusies Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“pārskatītais 1958. gada nolīgums”), un ar Padomes 2000. gada 31. janvāra Lēmumu 2000/125/EK par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“paralēlais nolīgums”), Savienība ir pievienojusies paralēlajam nolīgumam.

               ANO/EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules foruma (WP.29) sanāksmes notiek trīs reizes katru kalendāro gadu: martā, jūnijā un novembrī. Lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, katrā sanāksmē pieņem jaunus ANO noteikumus, jaunus ANO vispārējos tehniskos noteikumus un/vai izmaiņas spēkā esošajos ANO noteikumos vai ANO vispārējos tehniskajos noteikumos. Pirms katras WP.29 sanāksmes šīs izmaiņas jau iepriekš apstiprina kāda no sešām WP.29 darba grupām.

               Pēc tam, ja ir sasniegts kvorums un līgumslēdzējas puses ir nobalsojušas ar kvalificētu balsu vairākumu, WP.29 sanāksmē notiek galīgais balsojums par grozījumu, papildinājumu un labojumu pieņemšanu. ES ir līgumslēdzēja puse divos WP.29 nolīgumos (1958. gada nolīgumā un 1998. gada nolīgumā). Katru reizi tiek sagatavots Padomes lēmums, t. s. “megalēmums”, kurā ietverts noteikumu, grozījumu, papildinājumu un labojumu saraksts un ar kuru Komisiju pilnvaro katrā WP.29 sanāksmē balsot Savienības vārdā.

               Ar šo Padomes lēmumu nosaka, kāda nostāja Savienībai jāieņem balsojumā par noteikumiem, grozījumiem, papildinājumiem un labojumiem, kas iesniegti balsošanai WP.29 2019. gada marta sanāksmē, kura notiks no 2019. gada 11. līdz 15. martam.

               •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Šis priekšlikums papildina un pilnībā saskan ar Savienības iekšējā tirgus politiku autobūves nozarē.

               WP.29 sistēma stiprina transportlīdzekļu standartu starptautisko harmonizāciju. Šā mērķa sasniegšanā būtiska nozīme ir 1958. gada nolīgumam, jo ES ražotāji var darboties atbilstoši vienotam tipa apstiprināšanas noteikumu kopumam, zinot, ka līgumslēdzējas puses atzīs ražojumus par atbilstīgiem savas valsts tiesību aktiem. Uz šīs shēmas pamata, piemēram, ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārīgo drošumu ir atceltas vairāk nekā 50 ES direktīvas, kas aizstātas ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               Līdzīga pieeja ir izmantota saistībā ar Direktīvu 2007/46/EK, ar kuru dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja harmonizēta sistēma, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu ANO noteikumus iekļāva ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā alternatīvas Savienības tiesību aktiem. Kopš šīs direktīvas pieņemšanas ANO noteikumi aizvien vairāk tiek iestrādāti Savienības tiesību aktos, kas saistīti ar ES tipa apstiprināšanu.

               •Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem

               WP.29 sistēma ir saistīta ar Savienības konkurences politiku, un šai iniciatīvai uz to ir pozitīva ietekme. Šis priekšlikums saskan arī ar Savienības transporta, klimata un enerģētikas politiku, kuras tiek pienācīgi ņemtas vērā 1958. gada nolīguma ANO noteikumu sagatavošanas un pieņemšanas procesā.

               3.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               •Subsidiaritāte

               Tikai Savienība ir pilnvarota balsojumā atbalstīt starptautiskos instrumentus, piemēram, priekšlikumus par ANO noteikumiem, ANO noteikumu izmaiņas un vispārēju tehnisko noteikumu projektus, un to iekļaušanu Savienības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas sistēmā. Tas ne tikai nepieļauj iekšējā tirgus sadrumstalotību, bet nodrošina arī vienādus vides un drošības standartus visā Savienībā. Tas dod arī apjomradītus ieguvumus: ražojumus var izgatavot visam Savienības tirgum un pat starptautiskajam tirgum, un nav vajadzības pielāgot tos valsts tipa apstiprināšanas prasībām katrā atsevišķajā dalībvalstī.

               Tāpēc šis priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.

               •Proporcionalitāte

                  Šis Padomes lēmums pilnvaro Komisiju balsot Savienības vārdā un ir samērīgs instruments saskaņā ar Padomes Lēmuma 97/836/EK 5. panta 1. punktu nolūkā definēt vienotu ES nostāju ANO/EEK attiecībā uz balsojumu par WP.29 sanāksmes darba kārtībā iekļautajiem darba dokumentiem. Tāpēc šis priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas paredz vienīgi tos pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai sasniegtu mērķus, kas saistīti ar iekšējā tirgus pareizas darbības nodrošināšanu, vienlaikus nodrošinot augstu sabiedrības drošības un aizsardzības līmeni.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, nosakot nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā, ir jāizmanto Padomes lēmums.

               4.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

               Nepiemēro.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Nepiemēro.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Šim priekšlikumam neatkarīgu ekspertu atzinums nav vajadzīgs. Tomēr šo priekšlikumu ir izskatījusi Mehānisko transportlīdzekļu tehniskā komiteja.

               •Ietekmes novērtējums

               Šim priekšlikumam nav jāveic ietekmes novērtējums, jo tas nav leģislatīvs dokuments un alternatīvi politikas risinājumi nav ne pieejami, ne iespējami.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Šī iniciatīva neietekmē administratīvo slogu, jo ar “megalēmumam” pievienotajām atsaucēm uz izmaiņām uzņēmumiem, tostarp MVU, netiks ieviesti jauni ziņošanas vai citi administratīvie pienākumi. Tieši pretēji, tās mērķis ir mazināt administratīvo slogu, jo pasaules mērogā harmonizētu prasību piemērošana dod ražotājiem iespēju sistēmu un sastāvdaļu apstiprinājuma dokumentus izmantot ne tikai ES, bet arī eksporta tirgos, ko veido 1958. gada nolīguma līgumslēdzējas puses, kas nav ES dalībvalstis.

               Šis priekšlikums ļoti pozitīvi ietekmē ES autobūves nozares konkurētspēju un starptautisko tirdzniecību. Ir atzīts, ka starptautiski saskaņotu transportlīdzekļu noteikumu pieņemšana, ko veic ES tirdzniecības partneri, ir vislabākais veids, kā novērst ar tarifiem nesaistītus tirdzniecības šķēršļus un atvērt ES autobūves nozares uzņēmumiem piekļuvi tirgum vai paplašināt to.

               •Pamattiesības

               Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību.

               5.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šī iniciatīva neietekmē budžetu.

               6.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Nepiemēro.

               •Skaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

               Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Ar šo priekšlikumu nosaka Savienības nostāju balsojumā par:

               –priekšlikumiem izmainīt ANO Noteikumus Nr. 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 un 128;

               –Konsolidētās rezolūcijas R.E.5 grozīšanas priekšlikumu,

               –četru jaunu ANO noteikumu priekšlikumus un

               –1958. gada nolīguma 4. pielikuma grozīšanas priekšlikumu.

               –

               2019/0038 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem izmainīt ANO Noteikumus Nr. 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 un 128, attiecībā uz priekšlikumu grozīt Konsolidēto rezolūciju R.E.5, attiecībā uz priekšlikumiem par četriem jauniem ANO noteikumiem un attiecībā uz priekšlikumu grozīt 1958. gada nolīguma 4. pielikumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 97/836/EK
                  1
                Savienība pievienojās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“pārskatītais 1958. gada nolīgums”). Pārskatītais 1958. gada nolīgums stājās spēkā 1998. gada 24. martā.

               (2)Ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK
                  2
                Savienība pievienojās Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“paralēlais nolīgums”). Paralēlais nolīgums stājās spēkā 2000. gada 15. februārī.

               (3)Saskaņā ar pārskatītā 1958. gada nolīguma 1. pantu un paralēlā nolīguma 6. pantu pārskatītā 1958. gada nolīguma administratīvā komiteja un paralēlā nolīguma izpildkomiteja (“ANO Eiropas Ekonomikas komisijas attiecīgās komitejas”) var pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 un 128, Konsolidētās rezolūcijas R.E.5 grozīšanas priekšlikumu, četru jaunu ANO noteikumu priekšlikumus un 1958. gada nolīguma 4. pielikuma grozīšanas priekšlikumu (“megalēmumu”).

               (4)Pasaules foruma 177. sēdē, kas notiks no 2019. gada 11. līdz 15. martam, ANO Eiropas Ekonomikas komisijas attiecīgās komitejas plāno pieņemt megalēmumu par administratīvajiem noteikumiem un vienotām tehniskajām prasībām riteņu transportlīdzekļu, aprīkojuma un detaļu, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, apstiprināšanai un vispārējiem tehniskajiem noteikumiem.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kāda Savienības vārdā jāieņem ANO Eiropas Ekonomikas komisijas attiecīgajās komitejās attiecībā uz minēto izmaiņu pieņemšanu 1958. gada nolēmuma 4. pielikumā, ANO noteikumos un Konsolidētajā rezolūcijā un minēto jauno ANO noteikumu pieņemšanu, jo šie noteikumi kopā ar Konsolidēto rezolūciju būs Savienībai saistoši un spēs būtiski ietekmēt transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas jomā pieņemto Savienības tiesību aktu saturu.

               (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK
                  3
                dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja saskaņotu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāja ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš Direktīvas 2007/46/EK pieņemšanas ANO noteikumi aizvien plašāk ir tikuši iestrādāti Savienības tiesību aktos.

               (7)Ņemot vērā gūto pieredzi un tehnikas attīstību, prasības attiecībā uz konkrētiem elementiem vai funkcijām, uz kurām attiecas ANO Noteikumi Nr. 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 un 128, un Konsolidētā rezolūcija R.E.5 vai nu jāgroza, vai jāpapildina. Turklāt daži noteikumi ANO Noteikumos Nr. 55, 58 un 107 jālabo.

               (8)Lai precizētu un konsolidētu ar sastāvdaļām saistītās prasības, kas šobrīd ir ietvertas vairākos ANO noteikumos, jāpieņem trīs jauni ANO noteikumi par gaismas signālierīcēm (LSD), ceļa apgaismes iekārtām (RID) un atstarojošām ierīcēm (RRD).  Minētie jaunie ANO noteikumi, nemainot nevienu no sīki izstrādātajām tehniskajām prasībām, kuras jau ir spēkā, aizstās 20 ANO noteikumus (Nr. 3, 4, 6, 7, 19, 23, 27, 38, 50, 69, 70, 77, 87, 91, 98, 104, 112, 113, 119 un 123), kas vairs netiks izmantoti transportlīdzekļu jauno tipu apstiprināšanai. 2018. gada 6. novembrī Padome jau pieņēma lēmumu par nostāju, kāda ANO/EEK attiecīgo komiteju 2018. gada novembra sēdē (Pasaules foruma 176. sēdē) jāieņem attiecībā uz visiem minētajiem 23 ANO noteikumiem. Tomēr attiecīgās komitejas minētajā sēdē par šiem noteikumiem nebalsoja.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Pasaules foruma 177. sēdē, kas notiks no 2019. gada 11. līdz 15. martam, pārskatītā 1958. gada nolīguma administratīvajā komitejā un paralēlā nolīguma izpildkomitejā Savienības vārdā jāieņem nostāja balsojumā atbalstīt šā lēmuma pielikumā norādītos priekšlikumus.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes 1997. gada 27. novembra Lēmums 97/836/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“pārskatītais 1958. gada nolīgums”)  (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

                     (2)

                        Padomes 2000. gada 31. janvāra Lēmums 2000/125/EK par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“paralēlais nolīgums”) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) ( OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.2.2019
            COM(2019) 80 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem izmainīt ANO Noteikumus Nr. 0, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 19, 23, 27, 38, 41, 48, 50, 51, 53, 55, 58, 62, 67, 69, 70, 73, 74, 77, 86, 87, 91, 92, 98, 104, 106, 107, 110, 112, 113, 116, 119, 122, 123 un 128, attiecībā uz priekšlikumu grozīt Konsolidēto rezolūciju R.E.5, attiecībā uz priekšlikumiem par četriem jauniem ANO noteikumiem un attiecībā uz priekšlikumu grozīt 1958. gada nolīguma 4. pielikumu

               PIELIKUMS

                        Noteikumu Nr.

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce
                           1

                        0

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 0 “Vienoti noteikumi par starptautisko transportlīdzekļa kopējo tipa apstiprinājumu” 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/82

                        3

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 3 (Atstarojošās ierīces) 03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/91/Rev.1

                        4

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 4 (Aizmugurējās numura zīmes apgaismošana) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/92/Rev.1

                        6

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 6 (Virzienrādītāji) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/93/Rev.1

                        7

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 7 (Gabarītlukturi, bremžu lukturi un kontūrlukturi) 03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/94/Rev.1

                        9

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 9 (Trīsriteņu transportlīdzekļu troksnis) 08. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/6

                        10

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 10 (Elektromagnētiskā saderība) jaunu 06. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/20

                        19

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 19 (Priekšējie miglas lukturi) 05. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/95/Rev.1

                        23

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 23 (Atpakaļgaitas lukturi) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/96/Rev.1

                        27

                        Priekšlikums par Noteikumu Nr. 27 (Uzlaboti brīdinājuma trīsstūri) 05. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/97/Rev.1

                        38

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 38 (Aizmugurējie miglas lukturi) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/98/Rev.1

                        41

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 41 (Motociklu trokšņa emisijas) 04. grozījumu sērijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/3

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 06. grozījumu sērijas 12. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/99/Rev.2

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 05. grozījumu sērijas 13. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/100/Rev.1

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 04. grozījumu sērijas 18. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/101

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) 03. grozījumu sērijas 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/102

                        50

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 50 (Mopēdu un motociklu gabarītlukturi, bremžu lukturi, virzienrādītāji) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/103/Rev.1

                        51

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 51 03. grozījumu sērijas 5. papildinājumu
                        (M un N kategorijas transportlīdzekļu troksnis)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/4/Rev.1

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 02. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/86/Rev.1

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 01. grozījumu sērijas 20. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/87/Rev.2

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 02. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/104/Rev.1

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 01. grozījumu sērijas 20. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/105

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 02. grozījumu sērijas 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/17

                        53

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 53 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana L3 transportlīdzekļos) 01. grozījumu sērijas 21. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/18

                        55

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 55 (Mehāniskās sakabes) 2. pārskatītās redakcijas 1. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/21

                        58

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 58 (Pakaļējā apakšaizsardzība) 3. pārskatītās redakcijas 1. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/22

                        62

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 62 (Mopēdu un motociklu aizsardzība pret aizdzīšanu) 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/8

                        67

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 67 (sašķidrinātās naftas gāzes jeb LPG transportlīdzekļi) 01. grozījumu sērijas 16. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/9

                        67

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 67 (LPG transportlīdzekļi) 02. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/10

                        69

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 69 (Lēngaitas transportlīdzekļu aizmugurējās pazīšanas zīmes) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/106/Rev.1

                        70

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 70 (Smagu un garu transportlīdzekļu aizmugurējās pazīšanas zīmes) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/107/Rev.1

                        73

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 73 01. grozījumu sērijas 2. papildinājumu
                        (Sānu apakšsargi)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/11

                        74

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 74 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana mopēdiem) 01. grozījumu sērijas 11. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/108/Rev.2

                        77

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 77 (Stāvgaismas lukturi) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/109/Rev.1

                        86

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 86 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana lauksaimniecības transportlīdzekļiem) 01. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/110/Rev.1

                        86

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 86 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana lauksaimniecības transportlīdzekļiem) sākotnējās redakcijas 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/111

                        87

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 87 (Dienas gaitas lukturi) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/112/Rev.1

                        91

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 91 (Sānu gabarītlukturi) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/113/Rev.1

                        92

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 92 (Motociklu izplūdes trokšņa slāpēšanas rezerves sistēmas) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/7

                        98

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 98 (Galvenie lukturi ar lokizlādes gaismas avotiem) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/114/Rev.1

                        104

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 104 (Atstarojošais marķējums) 01. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/115/Rev.1

                        106

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 106 (Lauksaimniecības transportlīdzekļu un to piekabju riepas) sākotnējās grozījumu sērijas 17. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/5

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 08. grozījumu sērijas 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/12

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 4. pārskatītās redakcijas 2. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/23

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 5. pārskatītās redakcijas 2. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/24

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 6. pārskatītās redakcijas 3. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/25

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 7. pārskatītās redakcijas 2. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/26

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļi) 8. pārskatītās redakcijas 1. labojumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/27

                        110

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 110 (Saspiestās dabasgāzes jeb CNG transportlīdzekļi un LNG transportlīdzekļi) 03. grozījumu sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/13

                        110

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 110 (CNG un LNG transportlīdzekļi) 04. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/16

                        112

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 112 (Asimetrisku tuvo gaismu izstarojoši galvenie lukturi) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/116/Rev.1

                        113

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 113 (Simetrisku tuvo gaismu izstarojoši galvenie lukturi) 03. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/117/Rev.1

                        116

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 116 (Pretaizdzīšanas un signalizācijas sistēmas) 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/14

                        119

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 119 (Pagriešanās gaismas lukturi) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/118/Rev.1

                        122

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 122 (Apsildes sistēmas) 5. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/15

                        123

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 123 (Adaptīvā priekšējā apgaismojuma sistēma (AFS)) 02. grozījumu sēriju

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/119/Rev.1

                        128

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 128 (LED gaismas avoti) sākotnējās redakcijas 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/19

                        Jauni ANO noteikumi

                        Priekšlikums par jauniem ANO noteikumiem: vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz aklās zonas noteikšanas sistēmu, kas ļauj pamanīt velosipēdus

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/28

                        Jauni ANO noteikumi

                        Priekšlikums par jauniem ANO noteikumiem par gaismas signālierīcēm (LSD)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/157

                        Jauni ANO noteikumi

                        Priekšlikums par jauniem ANO noteikumiem par ceļa apgaismes iekārtām (RID)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/158/Rev.1

                        Jauni ANO noteikumi

                        Priekšlikums par jauniem ANO noteikumiem par atstarojošām ierīcēm (RRD)

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/159/Rev.1

                        Konsolidētās rezolūcijas Nr.

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce

                        R.E.5

                        Priekšlikums par 3. grozījumu Konsolidētajā rezolūcijā par gaismas avotu kategoriju kopīgo specifikāciju (R.E.5)

                        ECE/TRANS/WP.29/2019/29

                        Pārskatītais 1958. gada nolīgums

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce

                        4. pielikums

                        Priekšlikums par 1958. gada nolīguma 4. pielikuma grozīšanu

                        ECE/TRANS/WP.29/2018/165

                     (1)

                        Visi tabulā minētie dokumenti ir pieejami šeit:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2018.html


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.2.2019
            COM(2019) 107 final
            2019/0057(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saskaņā ar 54. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi
                  1
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm ārējo robežu pārvaldības jomā. Šajā sakarībā tā var veikt darbības pie ārējām robežām, iesaistot vienu vai vairākas dalībvalstis un kādu trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts vismaz vienai no minētajām dalībvalstīm, pēc vienošanās ar minēto kaimiņvalsti, tostarp minētās trešās valsts teritorijā.

               Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgums ietver visus aspektus, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības. Tajā jo īpaši nosaka operācijas apmēru un vienību dalībnieku civiltiesisko atbildību un kriminālatbildību, uzdevumus un pilnvaras. Ar statusa nolīgumu nodrošina, ka šo operāciju laikā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības.

               Pamatojoties uz Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, Eiropas Komisija ar Bosniju un Hercegovinu ir risinājusi sarunas attiecībā uz Nolīgumu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“statusa nolīgumu”), lai izveidotu tiesisko regulējumu, kas, izstrādājot operatīvos plānus, ļautu nekavējoties rīkoties, ja būs vajadzīga ātra reakcija. Lai gan migrācijas plūsmas šajā reģionā ir daudz mazākas nekā 2015. un 2016. gadā, organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo jauniem apstākļiem gan savus neatbilstīgu migrantu tirdzniecības maršrutus, gan arī metodes. Kopš 2018. gada sākuma Bosnija un Hercegovina ir saskārusies ar palielinātu migrantu pieplūdumu. Noslēdzot šādu statusa nolīgumu, Bosnijas un Hercegovinas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, daudz labāk spēs ātri reaģēt uz šādām norisēm.

               Pievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir juridisks instruments, kas vajadzīgs, lai parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu.

               Komisija 2017. gada 16. oktobrī saņēma Padomes atļauju sākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu par statusa nolīgumu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Sarunas par statusa nolīgumu tika sāktas 2018. gada 9. jūlijā, un to otrā kārta notika 2018. gada 10. oktobrī. Statusa nolīgumu parafēja sarunu grupu vadītāji.

               Komisija uzskata, ka Padomes sarunu norādēs izvirzītie mērķi ir sasniegti un statusa nolīgums ir Savienībai pieņemams.

               Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.

               •Saskaņotība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pašlaik četrpadsmit dalībvalstīm ir spēkā divpusēji nolīgumi ar Bosniju un Hercegovinu. Tie ietver virkni tādu kopīgu pasākumu kā robežpārbaudes, novērošanu, patrulēšanu, atgriešanu utt. Starp Bosnijas un Hercegovinas Drošības ministriju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru jau ir izveidots darba režīms, kurā jo īpaši ir ietverta Bosnijas un Hercegovinas Drošības ministrijas robežpolicijas pārstāvju regulāra dalība Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētās kopīgās operācijās novērotāju statusā dalībvalstu teritorijā pēc vienošanās ar uzņēmēju dalībvalsti.

               •Saskaņotība ar citām Savienības politikas jomām

               Eiropas programma migrācijas jomā
                  2
                balstās uz četriem pīlāriem. Viens no tiem ir robežu pārvaldība. Tas nozīmē, ka tiks labāk pārvaldītas ES ārējās robežas, jo īpaši solidarizējoties ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas pie ārējām robežām, un tiks uzlabota robežšķērsošanas efektivitāte. Pastiprināta Bosnijas un Hercegovinas robežkontrole pozitīvi ietekmēs arī ES ārējās robežas, īpaši Horvātijas ārējās robežas, kā arī Bosnijas un Hercegovinas robežas. Turpmāka drošības nostiprināšana pie ārējām robežām ir arī saskaņā ar Eiropas Drošības programmu
                  3
               .

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma Padomes lēmumam juridiskais pamats ir LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu.

               Tas, kas ES noslēdz statusa nolīgumu, ir skaidri paredzēts Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.

               Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienības ekskluzīvā kompetencē cita starpā ir noslēgt starptautisku nolīgumu, ja tā slēgšana ir paredzēta Savienības leģislatīvajā aktā. Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punkts paredz šāda statusa nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un attiecīgo trešo valsti. Tāpēc pievienotais nolīgums ar Bosniju un Hercegovinu ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Ņemot vērā to, ka organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo savus maršrutus un metodes neatbilstīgu migrantu tirdzniecībā, ir nepieciešama ES iesaistīšanās, lai uzlabotu kontroli pie Bosnijas un Hercegovinas robežām. Statusa nolīguma noslēgšana ir nepieciešama, lai Bosnijas un Hercegovinas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, varētu ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm. Tas pēkšņa neatbilstīgu migrantu pieplūduma gadījumā ļaus Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai izvietot Bosnijā un Hercegovinā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Sarunām par statusa nolīgumu ietekmes novērtējums nav bijis nepieciešams.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Tā kā šis būs jauns nolīgums, nav iespējams veikt esošo instrumentu izvērtējumu vai atbilstības pārbaudes.

               •Pamattiesības

                  Statusa nolīgumā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina, ka tiek aizsargātas to personu pamattiesības, kuras ietekmē to vienības dalībnieku darbības, kas ir iesaistīti Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētajā darbībā.

                  Noteikumi par pamattiesībām ir sīkāk paskaidroti 5. punktā “Citi elementi”.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Statusa nolīgumam kā tādam nav finansiālas ietekmes. Patiesībā izmaksas radīs reālā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību izvietošana, kas notiks, pamatojoties uz operatīvo plānu un attiecīgo dotāciju nolīgumu, un tās sedz no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras budžeta.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Komisija nodrošinās statusa nolīguma īstenošanas pienācīgu uzraudzību.

               Bosnija un Hercegovina un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kopā izvērtē katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, Bosnija un Hercegovina un dalībvalstis, kas piedalās konkrētā darbībā, katras darbības beigās sagatavo ziņojumu par to, kā piemēroti nolīguma noteikumi, tostarp noteikumi par personas datu apstrādi.

               •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Nolīguma piemērošanas joma

               Saskaņā ar šo nolīgumu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var izvietot Eiropas robežu un krasta apsardzes vienības, kurām ir īstenošanas pilnvaras, Bosnijā un Hercegovinā veikt kopīgas operācijas un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumus. Lai gan šis nolīgums nepaplašina darbības jomu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi (“EK un Bosnijas un Hercegovinas atpakaļuzņemšanas nolīgums”)
                  4
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienībām, veicot īpašas atgriešanas darbības, ir atļauts palīdzēt Bosnijai un Hercegovinai identificēt personas, kuras jāuzņem atpakaļ Bosnijā un Hercegovinā saskaņā ar EK un Bosnijas un Hercegovinas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības Bosnijas un Hercegovinas teritorijā var izvietot tikai reģionos, kas robežojas ar ES ārējām robežām, un vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras tajās Bosnijas un Hercegovinas teritorijās, kuras norādītas operatīvajā plānā.

               Operatīvais plāns

               Pirms katras kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma aģentūrai un Bosnijai un Hercegovinai ir jāsaskaņo operatīvais plāns. Operatīvais plāns ir jāsaskaņo arī ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.

               Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus.

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               Parasti vienības dalībniekiem ir tiesības pildīt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām. Viņi ievēro Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktus.

               Bosnijas un Hercegovinas teritorijā vienības darbojas tikai saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas robežsargu vai citu policijas darbinieku norādījumiem un to klātbūtnē.

               Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki valkā savas uniformas, redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai Bosnijas un Hercegovinas valsts iestādes varētu tos nepārprotami identificēt, tie līdzi nēsā akreditācijas dokumentu.

               Vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar to piederības dalībvalsts tiesību aktiem un Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktiem. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija iepriekš informē aģentūru par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par to izmantošanas nosacījumiem. Aģentūra iepriekš iesniedz Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijai vienības dalībnieku dienesta ieroču sarakstu (ieroču veidu un sērijas numuru; munīcijas veidu un daudzumu).

               Vienības dalībnieki ar savas valsts un Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas piekrišanu, Bosnijas un Hercegovinas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktiem var pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku arī tās prombūtnes laikā.

               Bosnija un Hercegovina var pēc pieprasījuma paziņot attiecīgu informāciju, kas ietverta valsts datubāzēs, vienības dalībniekiem, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu operatīvos mērķus.

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               Attiecībā uz visām darbībām, kas veiktas, pildot oficiālas funkcijas (“pildot dienesta pienākumus”), vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju, bet šāda imunitāte uz tiem neattiecas par pārkāpumiem, kas izdarīti, “nepildot dienesta pienākumus”.

               Operatīvajā plānā ir precīzi norādītas darbības, uz kurām attiecas imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju.

               Gadījumā, ja tiek pausts pieņēmums par iespējamu noziedzīgu nodarījumu, ko izdarījuši vienības dalībnieki, aģentūras izpilddirektors pirms tiesvedības uzsākšanas tiesā bez kavēšanās apliecina, vai attiecīgā darbība ir veikta, pildot oficiālas funkcijas. Aģentūras izpilddirektors pieņem lēmumu pēc tam, kad ir rūpīgi pārbaudīts dalībvalsts kompetentās iestādes, kura ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citus attiecīgos dalībniekus, un Bosnijas un Hercegovinas kompetento iestāžu faktu izklāsts.

               Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.

               Līdzīgs regulējums attiecas uz vienības dalībnieku civiltiesisko un administratīvo atbildību.

               Dalībvalsts, kas ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku, var atcelt vienību dalībnieku imunitāti pret Bosnijas un Hercegovinas jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               Nolīgumā ir paredzēts mehānisms kaitējumu atlīdzināšanai. Šāda kompensācijas mehānisma pamatā ir 42. pants Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, atbildīga ir Bosnija un Hercegovina. Ja kaitējumu ir nodarījis iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai nepildot dienesta pienākumus, Bosnija un Hercegovina var pieprasīt aģentūras izpilddirektoram, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju. Ja aģentūras personāls nodara kaitējumu, Bosnija un Hercegovina var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk kriminālprocesu vai civilprocesu, kas nav saistīts ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, kas vajadzīgs to oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               Par aģentūrai sniegtajiem pakalpojumiem vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Bosnijā un Hercegovinā. Tie Bosnijā un Hercegovinā ir atbrīvoti arī no visu veidu nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai to dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Bosnijas un Hercegovinas.

               Bosnijas un Hercegovinas iestādes ļauj ievest un izvest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem.

               Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamatotas aizdomas, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskām vajadzībām, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Bosnijā un Hercegovinā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus.

               Bosnijas kompetentās iestādes vienības dalībniekiem, kas ir liecinieki, var uzlikt par pienākumu sniegt pierādījumus, pilnībā ievērojot noteikumus par imunitāti pret krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju.

               Akreditācijas dokuments

               Lai Bosnijas un Hercegovinas iestādes varētu identificēt vienības dalībniekus, aģentūra, sadarbojoties ar Bosniju un Hercegovinu, vienības dalībniekiem izsniedz akreditācijas dokumentu, kas apliecina šā dokumenta turētāja tiesības pildīt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kuras tam piešķirtas ar šo nolīgumu un operatīvo plānu. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot Bosnijā un Hercegovinā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas; darbības beigās to nodod aģentūrai.

               Pamattiesības

               Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. Visi pasākumi, kas skar šīs pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               Katrai Pusei ir jābūt sūdzību mehānismam, ar kura palīdzību izskatīt pieņēmumus par pamattiesību pārkāpumiem, ko izdarījis tās personāls. Aģentūra ir izveidojusi Regulas (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 72. pantā minēto sūdzību mehānismu, un tādējādi tā izpilda šo pienākumu. Bosnijas un Hercegovinas ombuds (Bosnijas un Hercegovinas Cilvēktiesību ombuda iestāde) varētu izskatīt šādus pieņēmumus par pārkāpumiem, izņemot gadījumus, ja Bosnija un Hercegovina nolemj izveidot mehānismu, kurš ir īpaši paredzēts tam, lai izskatītu sūdzības, kas iesniegtas saskaņā ar šo nolīgumu.

               Personas datu apstrāde

               Vienības dalībnieki apstrādā personas datus, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi saskaņā ar noteikumiem, kas piemērojami aģentūrai un ES dalībvalstīm. Personas datu apstrāde, ko veic Bosnijas un Hercegovinas iestādes, notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Bosnijas un Hercegovinas iestādes katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par vienības dalībnieku veikto personas datu apstrādi. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram, kā arī Bosnijas un Hercegovinas kompetentajām iestādēm. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības inspektors sniedz ziņojumu aģentūras izpilddirektoram.

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               Gan aģentūra, gan Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var apturēt vai izbeigt darbību, ja tās uzskata, ka otra Puse neievēro nolīguma noteikumus vai operatīvo plānu.

               Domstarpības un interpretācija

               Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas pārstāvji un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas ir kaimiņos Bosnijai un Hercegovinai.

               Ja jautājums nav atrisināts iepriekš, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp Bosniju un Hercegovinu un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura ir kaimiņos Bosnijai un Hercegovinai.

               Kopīgās deklarācijas

               Abas Puses ņem vērā, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra palīdzēs Bosnijai un Hercegovinai efektīvi kontrolēt tās robežu ar ikvienu valsti, kas nav Eiropas Savienības dalībvalsts, izmantojot citus līdzekļus, kuri nav Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību, kam ir īstenošanas pilnvaras, izvietošana.

               Nolīgumam pievienotajā kopīgajā deklarācijā ir atspoguļota Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas ciešā iesaistīšanās Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               2019/0057 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5. punktu),

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1624
                  5
                54. panta 4. punktā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības ir izvietotas trešā valstī, lai veiktu darbības, kurās vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Minētajam nolīgumam būtu jāietver visi aspekti, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības.

               (2)Padome 2017. gada 16. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Bosniju un Hercegovinu par statusa nolīgumu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“nolīgums”).

               (3)Sarunas tika sekmīgi noslēgtas, parafējot nolīgumu.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  6
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  7
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)Tādēļ nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotās deklarācijas būtu jāapstiprina Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (“nolīgums”), parakstīšana, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

               2. pants

               Šīm lēmumam pievienotās deklarācijas tiek apstiprinātas Savienības vārdā.

               3. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko nolīguma sarunu vadītāja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        OV L 334, 19.12.2007., 66. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1624 (2016. gada 14. septembris) par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK (OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.2.2019
            COM(2019) 107 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Bosniju un Hercegovinu par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un BOSNIJA UN HERCEGOVINA,

               turpmāk “Puses”,

               TĀ KĀ var rasties situācijas, kurās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, (turpmāk “aģentūra”) kā Eiropas Savienības struktūra koordinē operatīvo sadarbību starp Eiropas Savienības dalībvalstīm un Bosniju un Hercegovinu, tostarp Bosnijas un Hercegovinas teritorijā,

               TĀ KĀ būtu jāizveido tiesiskais regulējums statusa nolīguma veidā attiecībā uz situācijām, kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras Bosnijas un Hercegovinas teritorijā,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai visās darbībās Bosnijas un Hercegovinas teritorijā būtu pilnībā jāievēro pamattiesības,

               UZSVEROT, ka šis nolīgums neietekmē Eiropas Savienības un Bosnijas un Hercegovinas tiesības, pienākumus un atbildību, kas izriet no nolīguma starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas bez atļaujas,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. pants

               Nolīguma piemērošanas joma

               1.Šis nolīgums ietver aspektus, kas nepieciešami Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbību veikšanai, kuras varētu norisināties Bosnijas un Hercegovinas teritorijā un attiecībā uz kurām Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktiem.

               2.Šo nolīgumu piemēro tikai Bosnijas un Hercegovinas teritorijā.

               3.Ne šis nolīgums, ne arī darbības, ko tā īstenošanai veic Puses vai kas tiek veiktas to vārdā, tostarp operatīvo plānu izstrādāšana vai līdzdalība pārrobežu operācijās, nekādā veidā neietekmē Eiropas Savienības dalībvalstu un Bosnijas un Hercegovinas attiecīgo teritoriju statusu un delimitāciju, uz kuru attiecas starptautiskie tiesību akti.

               2. pants

               Definīcijas

               Nolīgumā piemēro šādas definīcijas:

               (1)“darbība” ir kopīga operācija, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums vai atgriešanas operācija;

               (2)“kopīga operācija” ir darbība, kuras mērķis ir apkarot nelegālo imigrāciju vai pārrobežu noziedzību vai arī pastiprināt tehnisko un operatīvo palīdzību pie Bosnijas un Hercegovinas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti un kura norisinās Bosnijas un Hercegovinas teritorijā;

               (3)“ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums” ir darbība, kuras mērķis ir ātri reaģēt situācijā, kad pastāv konkrētas un nesamērīgi lielas problēmas pie Bosnijas un Hercegovinas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, un kura uz ierobežotu laiku norisinās Bosnijas un Hercegovinas teritorijā;

               (4)“atgriešanas operācija” ir operācija, kuru koordinē aģentūra, kurā ir iesaistīts vienas vai vairāku dalībvalstu sniegts tehniskais un operatīvais atbalsts un kuras laikā atgriežamās personas no vienas vai vairākām dalībvalstīm piespiedu kārtā vai brīvprātīgi tiek atgrieztas Bosnijā un Hercegovinā saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi;

               (5)“robežkontrole” ir personu kontrole, ko neatkarīgi no visiem pārējiem apsvērumiem veic pie robežas, reaģējot vienīgi uz nodomu šķērsot šo robežu vai šās robežas šķērsošanu, un kas ietver robežpārbaudes pie robežšķērsošanas vietām un robežuzraudzību starp robežšķērsošanas vietām;

               (6)“vienības dalībnieks” ir vai nu aģentūras darbinieks, vai robežsargu vienības dalībnieks no iesaistītajām dalībvalstīm, tostarp robežsargi, kurus dalībvalstis norīkojušas uz aģentūru un kuri jāizvieto darbības laikā; tas var būt cits attiecīgs darbinieks, kura funkcijas tiks definētas operatīvajā plānā. Vietējos darbiniekus neuzskata par vienības dalībniekiem;

               (7)“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

               (8)“piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras robežsargs vai cits attiecīgs darbinieks ir vienības dalībnieks;

               (9)“personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; “identificējama persona” ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;

               (10)“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas piedalās darbībā Bosnijā un Hercegovinā, nodrošinot tehnisko aprīkojumu, robežsargus un citus attiecīgus darbiniekus, kas izvietoti kā daļa no vienības;

               (11)“aģentūra” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi.

               3. pants

               Operatīvais plāns

               Katrai kopīgajai operācijai un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumam aģentūra, cieši konsultējoties ar Bosnijas un Hercegovinas kompetentajām iestādēm, izstrādā operatīvo plānu. Par plānu, kam ir piekritusi dalībvalsts vai dalībvalstis, kuras robežojas ar operācijas norises vietu, vienojas aģentūra un Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija. Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, operācijas koncepciju, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Eiropas Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus. Kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējumu veic kopīgi ar Bosniju un Hercegovinu un aģentūru.

               4. pants

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               1.Vienības dalībniekiem ir tiesības pildīt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām.

               2.Vienības dalībnieki ievēro Bosnijas un Hercegovinas normatīvos aktus.

               3.Vienības dalībnieki var pildīt uzdevumus un īstenot pilnvaras Bosnijas un Hercegovinas teritorijā tikai saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas vai citu attiecīgu darbinieku norādījumiem un parasti tikai viņu klātbūtnē, izņemot ārkārtas apstākļus, kas norādīti operatīvajā plānā. Bosnija un Hercegovina vienībai vajadzības gadījumā dod norādījumus saskaņā ar operatīvo plānu. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var atļaut vienības dalībniekiem rīkoties tās vārdā atbilstoši operatīvajā plānā paredzētajiem izņēmuma gadījumiem.

               Aģentūra ar sava koordinatora palīdzību var paziņot Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijai savu viedokli par vienībai sniegtajiem norādījumiem. Tādā gadījumā Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija ņem vērā šo viedokli un pēc iespējas to ievēro.

               4.Vienības dalībnieki, pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, valkā savas uniformas. Vienības dalībnieki pie uniformas nēsā arī redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai Bosnijas un Hercegovinas valsts iestādes varētu identificēt vienības dalībniekus, viņi vienmēr nēsā līdzi 6. pantā minēto akreditācijas dokumentu.

               5.Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar piederības dalībvalsts un Bosnijas un Hercegovinas tiesību aktiem. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija pirms vienības dalībnieku izvietošanas informē aģentūru par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par to izmantošanas nosacījumiem. Aģentūra iepriekš iesniedz Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijai sarakstu par vienības dalībnieku dienesta ieročiem, proti, informāciju par ieroču veidu un sērijas numuru, kā arī par munīcijas veidu un daudzumu.

               6.Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībniekiem ar piederības dalībvalsts un Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas piekrišanu Bosnijas un Hercegovinas robežsargu vai citu robežpolicijas darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar Bosnijas un Hercegovinas tiesībām ir atļauts pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Saskaņā ar attiecīgajiem 4. panta 3. punktā paredzētajiem noteikumiem Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku, ja Bosnijas un Hercegovinas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku nav klāt.

               7.Bosnija un Hercegovina pēc vienības dalībnieku pieprasījuma var sniegt datus, kas ietverti valsts datubāzēs, ja tas nepieciešams, lai sasniegtu operatīvajā plānā noteiktos operatīvos mērķus. Datus izmanto atbilstoši Personas datu aizsardzības likumam un Klasificētas informācijas aizsardzības likumam.

               5. pants

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               1. Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, kuri pieļauti saskaņā ar 7. punktu.

               2. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Gadījumā, ja pastāv pieņēmums, ka vienības dalībnieks ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu, nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un Bosnijas un Hercegovinas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas rīkojas bez kavēšanās un apliecina, vai attiecīgā darbība veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros. Kamēr tiek gaidīts aģentūras izpilddirektora apliecinājums, aģentūra un piederības dalībvalsts atturas no jebkuriem pasākumiem, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic Bosnijas un Hercegovinas kompetentās iestādes.

               Ja darbība veikta, pildot oficiālās funkcijas, vienības dalībniekam ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               3.Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros. Ja kāda tiesa ierosina civiltiesvedību pret vienības dalībniekiem, par to nekavējoties paziņo aģentūras izpilddirektoram un piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un Bosnijas un Hercegovinas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas rīkojas bez kavēšanās un tiesai apliecina, vai vienības dalībnieki ir veikuši attiecīgo darbību, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               Ja darbība veikta, pildot oficiālās funkcijas, vienības dalībniekam ir imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas un oficiālo funkciju izpildes nolūkā saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros.

               4.Piederības dalībvalsts vajadzības gadījumā var atcelt vienības dalībnieku imunitāti pret Bosnijas un Hercegovinas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               5.Vienības dalībniekiem, kas ir liecinieki, Bosnijas un Hercegovinas kompetentās iestādes, pilnībā ievērojot 2. un 3. punktā paredzētos noteikumus, var uzlikt pienākumu sniegt liecības saskaņā a Bosnijas un Hercegovinas procesuālajiem noteikumiem.

               6.Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu īstenoto darbību ietvaros, Bosnija un Hercegovina ir atbildīga par jebkuru kaitējumu.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Bosnija un Hercegovina ar izpilddirektora starpniecību var pieprasīt, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja vienības dalībnieks, kurš ir aģentūras darbinieks, darbību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, Bosnija un Hercegovina var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               Ja Bosnijā un Hercegovinā kaitējums radies force majeure dēļ, ne Bosnija un Hercegovina, ne iesaistītā dalībvalsts, ne aģentūra nenes nekādu atbildību.

               7.Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk kriminālprocesu vai civilprocesu, kas nav saistīts ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, par ko aģentūras izpilddirektors apliecina, ka tas ir vajadzīgs minētā personāla oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt, izpildot tiesas spriedumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               8.Vienības dalībnieku imunitāte pret Bosnijas un Hercegovinas jurisdikciju neatbrīvo tos no attiecīgo piederības dalībvalstu jurisdikcijas.

               9.Attiecībā uz vienības dalībnieku sniegtiem pakalpojumiem aģentūrai vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā Bosnijā un Hercegovinā.

               10.Vienības dalībnieki Bosnijā un Hercegovinā ir atbrīvoti no visu veidu nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai piederības dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus Bosnijas un Hercegovinas.

               11.Bosnija un Hercegovina saskaņā ar normatīvajiem aktiem, ko tā var pieņemt, ļauj ievest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un maksājumiem, ko piemēro preču importam un kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem. Bosnija un Hercegovina atļauj arī šādu priekšmetu eksportu.

               12.Vienības dalībnieku personisko bagāžu var pārbaudīt tikai tad, ja ir pamatotas aizdomas, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskām vajadzībām, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports Bosnijā un Hercegovinā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               6. pants

               Akreditācijas dokuments

               1.Aģentūra sadarbībā ar Bosniju un Hercegovinu katram vienības dalībniekam izsniedz dokumentu Bosnijas un Hercegovinas oficiālajā(-ajās) valodā(-ās) un vienā no Eiropas Savienības iestāžu oficiālajām valodām, lai Bosnijas un Hercegovinas valsts iestādes varētu identificēt vienības dalībnieku un lai pierādītu šāda dokumenta turētāja tiesības pildīt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kas minētas šā nolīguma 4. pantā un operatīvajā plānā. Dokumentā ir iekļauti šādi dati par dalībnieku: vārds, uzvārds un valstspiederība; dienesta pakāpe vai amata nosaukums; nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā un uzdevumi, kurus viņam atļauts pildīt izvietošanas laikā, un atļaujas izsniegšanas datums un derīguma termiņš.

               2.Derīgs akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot un uzturēties Bosnijā un Hercegovinā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.

               3.Akreditācijas dokumentu darbības beigās nodod aģentūrai.

               7. pants

               Pamattiesības

               1.Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimtes identitātes dēļ. Visi pasākumi, ko darbinieki veic, pildot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, un kas skar pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               2.Ikvienai Pusei ir sūdzību mehānisms, kas vajadzīgs, lai izskatītu pieņēmumus par pamattiesību pārkāpumiem, ko tās personāls varētu būt veicis, pildot savas oficiālās funkcijas tādas kopīgas operācijas, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma vai atgriešanas operācijas ietvaros, uz kuru attiecas šis nolīgums.

               8. pants

               Personas datu apstrāde

               1.Personas datu apstrādi veic tikai tad, ja tas ir nepieciešams un ir samērīgi ar šā nolīguma īstenošanu, ko veic Bosnija un Hercegovina, aģentūra vai iesaistītās dalībvalstis.

               2.Personas datu apstrādi Bosnija un Hercegovina veic saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               3.Uz personas datu apstrādi administratīvos nolūkos, ko veic aģentūra un iesaistītā(-ās) dalībvalsts(-is), tostarp nosūtot personas datus uz Bosniju un Hercegovinu, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīva (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI, un aģentūras pieņemtie pasākumi Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai, kā tie minēti Regulas (ES) 2016/1624 45. panta 2. punktā.

               4.Gadījumā, ja apstrāde ietver personas datu nosūtīšanu, dalībvalstis un aģentūra personas datu nosūtīšanas brīdī uz Bosniju un Hercegovinu norāda ikvienu vispārīgu vai konkrētu ierobežojumu piekļuvei šiem datiem vai to izmantošanai, tostarp attiecībā uz pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu nosūtīšanas, tad tās attiecīgi informē Bosniju un Hercegovinu.

               5.Personas datus, kas darbības laikā savākti administratīvos nolūkos, aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina var apstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem.

               6.Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un Bosnija un Hercegovina katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par šā panta 1.–5. punkta piemērošanu. Šo ziņojumu nosūta Bosnijas un Hercegovinas kompetentajām iestādēm, aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības amatpersonai. Viņi sniedz ziņojumu aģentūras izpilddirektoram.

               9. pants

               Darbības apturēšana vai izbeigšana

               1.Ja Bosnija un Hercegovina neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, aģentūras izpilddirektors darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to rakstiski ir informējis Bosnijas un Hercegovinas robežpoliciju. Tas varētu attiekties uz gadījumiem, kad, piemēram, vienībai sniegtās instrukcijas neatbilst operatīvajam plānam.

               Izpilddirektors informē Bosnijas un Hercegovinas robežpoliciju par attiecīgajiem iemesliem.

               2.Ja aģentūra vai jebkura iesaistītā dalībvalsts neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi aģentūru. Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija informē aģentūru par attiecīgajiem iemesliem.

               3.Aģentūras izpilddirektors vai Bosnijas un Hercegovinas robežpolicija var apturēt vai izbeigt darbību jo īpaši gadījumos, kad tiek pārkāptas pamattiesības, netiek ievērots neizraidīšanas princips vai datu aizsardzības noteikumi.

               4.Darbības izbeigšana neietekmē tiesības un pienākumus, kas rodas, piemērojot šo nolīgumu vai operatīvo plānu pirms šādas izbeigšanas.

               10. pants

               Domstarpības un interpretācija

               1. Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata Bosnijas un Hercegovinas robežpolicijas pārstāvji un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar ikvienu dalībvalsti, kas ir kaimiņos Bosnijai un Hercegovinai.

               2. Ja jautājums nav atrisināts iepriekš saskaņā ar 1. punktu, domstarpības par šā nolīguma piemērošanu vai interpretāciju izšķir tikai sarunu ceļā starp Bosniju un Hercegovinu un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura ir kaimiņos Bosnijai un Hercegovinai.

               11. pants

               Nolīguma stāšanās spēkā, darbības laiks, apturēšana un izbeigšana

               1. Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā, kad sākas otrais mēnesis pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas šā panta 1. punktā minētās iekšējās juridiskās procedūras.

               3. Šis nolīgums ir spēkā nenoteiktu laiku. Nolīgumu var izbeigt vai apturēt, Pusēm rakstiski vienojoties vai vienpusēji pēc jebkuras Puses iniciatīvas. Šādā gadījumā Puse, kas vēlas to izbeigt vai apturēt, par to rakstiski paziņo otrai Pusei ar diplomātisko kanālu starpniecību. Nolīguma darbība tiek izbeigta otrā mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas mēnesim.

               4. Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, nosūta Eiropas Savienības gadījumā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un Bosnijas un Hercegovinas gadījumā Bosnijas un Hercegovinas Ārlietu ministrijai.

               Vieta: …, datums: ….

               Sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, bosniešu un serbu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Ja ir neatbilstība starp autentisko valodu redakcijām, tad ņem vērā redakciju angļu valodā.

               Paraksts:

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas Puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ievērojot 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Bosnija un Hercegovina, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par darbībām, ko Bosnijā un Hercegovinā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 2. PANTA 2. PUNKTU UN 2. PANTA 3. PUNKTU

               Līgumslēdzējas Puses ņem vērā, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var palīdzēt Bosnijai un Hercegovinai efektīvi kontrolēt savu robežu ar jebkuru valsti, kas nav Eiropas Savienības dalībniece, izmantojot citus līdzekļus, kuri nav Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību, kam ir īstenošanas pilnvaras, izvietošana, piemēram, spēju veidošanu, mācības, riska analīzi, ekspertu bez īstenošanas pilnvarām izvietošanu pie robežšķērsošanas vietām.