				|

		52011PC0814

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju /* COM/2011/0814 galīgā redakcija - 2011/0392 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS

1.
PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Regulā (EK) Nr. 683/2008, kas
stājās spēkā 2008. gada 25. jūlijā, ir
definēts jaunais regulējums Galileo un EGNOS programmu publiskajai
pārvaldībai un finansēšanai[1]. Laika posmam no 2007. gada
1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim tām tiek
piešķirti 3405 miljoni EUR.
Kā paredzēts Regulas (EK)
Nr. 683/2008 22. pantā, Komisija 2011. gada
18. janvārī[2]
pieņēma Eiropas Parlamentam un Padomei adresētu
ziņojumu — Eiropas satelītu navigācijas programmu
starpposma pārskatu. Šajā ziņojumā aprakstīta to
darbība kopš 2007. gadā veiktajām izmaiņām to
pārvaldībā, izklāstītas izmaksas un nākotnes
izaicinājumi, sevišķi attiecībā uz riskiem, un
ieskicēti priekšlikumi to novēršanai, jo īpaši, lai ņemtu
vērā abu ar programmām izveidoto sistēmu
ekspluatācijas vajadzības.
Padome 2011. gada 31. marta
secinājumos, kurus tā pieņēma pēc Komisijas
2011. gada 18. janvāra ziņojuma, cita starpā no jauna
apliecināja atbalstu Eiropas satelītu navigācijas programmām,
kas definētas ar Regulu (EK) Nr. 683/2008. Tā arī
pieņēma zināšanai šo programmu kopējās izmaksas un to,
ka Komisija nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros iesniegs
priekšlikumu, kurā būs ietvertas pārvaldības sistēmas
izmaiņas. Padome lūdza Komisijai racionalizēt un optimizēt
esošo struktūru izmantošanu.
Arī Parlaments 2011. gada
8. jūnijā pieņemtajā rezolūcijā no jauna
apliecināja savu atbalstu Eiropas satelītu navigācijas
programmām un norādīja, ka tās galvenokārt būtu
jāfinansē no Savienības budžeta. Parlaments uzsvēra, cik
svarīgi ir ieviest stingras izmaksu iegrožošanas un risku novēršanas
politiku. Tas lūdza Komisijai nekavējoties izstrādāt
tiesību aktu priekšlikumus, sevišķi norādot uz
nepieciešamību paredzēt stabilu ilgtermiņa struktūru, jo
īpaši sistēmu ekspluatācijai.
Komisija 2011. gada 29. jūnija
paziņojumā[3],
kam pievienots Padomes regulas priekšlikums ar tādu pašu datumu[4],
ierosināja nākamajā daudzgadu finanšu shēmā laika
periodam no 2014. līdz 2020. gadam piešķirt Eiropas
satelītu navigācijas programmu finansēšanai [7000] miljonus EUR.
Tā norāda, ka nepieciešams uzturēt izmaksu iegrožošanas
centienus un ka ilgākā termiņā vajadzētu paredzēt
jaunu pārvaldības veidu. Jānorāda, ka šī summa, [7000]
miljoni EUR 2011. gada salīdzināmajās cenās, ir
nepārsniedzams maksimālais apjoms, piemērojot minētās
Padomes regulas [priekšlikuma 14.] pantu, un atbilst [7897] miljoniem EUR
pašreizējās cenās.
Šāda veida sarežģītām
programmām ir raksturīgas neparedzētas izmaiņas, kas var
novest pie izmaksu pārsniegumiem un kavējumiem. Tai nepieciešama
efektīvas riska pārvaldības sistēmas ieviešana, un var
būt jāpieņem sensitīvi lēmumi. Izstrādes
fāze, kuru vada Eiropas Kosmosa aģentūra, ir
sadārdzinājusies kopumā par aptuveni 500 miljoniem euro.
Pēc dalībvalstu lūguma Komisija ir piekritusi segt šo summu, lai
garantētu programmas turpinātību. Apstiprināšana
orbītā ir Galileo programmas stūrakmens, un finansējuma
trūkums apdraudētu tās turpināšanu, zaudējot
rūpniecisko zinātību un daļēji uzbūvēto
aprīkojumu.
Regulas priekšlikumā ņemtas
vērā Parlamenta un Padomes prasības, vienlaikus ievērojot
arī Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojuma
elementus. Tas ir Eiropas satelītu navigācijas programmu
pamatdokuments laika posmam, kuru aptver nākamā daudzgadu finanšu
shēma, un tajā paredzēts gan programmu finansējums, gan to
pārvaldības sistēma. Ņemot vērā to, cik lielas
izmaiņas būtu jāizdara Regulā (EK) Nr. 683/2008, tiek
uzskatīts par nepieciešamu ierosināt to aizstāt ar jaunu regulu,
nevis grozīt.
Jāatgādina, ka Galileo un EGNOS
programmas ir Savienības vadošie projekti. Šīs tehnoloģijas,
kura ir spēcīgs virzītājspēks, lai palīdzētu
izkļūt no krīzes, veicināšana pilnībā
atbilst stratēģijai “Eiropa 2020” un ilgtspējīgas
attīstības politikai. Jaunās paaudzes augstas klases
satelītu navigācijas pakalpojumi piedāvā lieliskas
perspektīvas daudzām nozarēm, un tirgu paplašināšanās
rezultātā (to apjoms pēdējos gados pieaudzis par 30 %)
veidojas darba vietas. Tāpēc Komisija strādā pie tā,
lai izveidotu lietojumu ekosistēmu ar mērķi optimizēt
sniegto pakalpojumu izmantojumu un saņemt vislielākos iespējamos
sociāli ekonomiskos ieguvumus. Šim nolūkam tā īsteno 24
pasākumus, kas minēti tās 2010. gada 14. jūnija
Rīcības plānā par globālās navigācijas
satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem[5]. Tajā paredzēts finansējums
pētniecības un attīstības projektiem, piekļuves
finansējumam uzlabošana MVU, kā arī dažādi pasākumi
Galileo un EGNOS programmu izmantošanas veicināšanai tajās
nozarēs, kas ir prioritāras izaugsmei, jauninājumiem un
nodarbinātībai.
Tāpat arī jānorāda —
nav tā, ka Eiropas satelītu navigācijas programmās
būtu ieinteresētas tikai tās dalībvalstis, kuras ir
visvairāk iesaistītas kosmosa jomā; šīs programmas tieši
skar visas Savienības dalībvalstis. No daudzajiem pakalpojumiem,
kurus sniegs uzstādītā infrastruktūra, iegūs visi
Savienības iedzīvotāji. Turklāt svarīga loma programmu
norisē ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem visā
Eiropā, jo viens no Savienības mērķiem ir veicināt
visu uzņēmumu iespējami plašu un atvērtu
līdzdalību iepirkumu konkursos.
Tādējādi Komisija
stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas
“Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā” ietvaros
tiek aicināta “izstrādāt efektīvu kosmosa politiku, kas
nodrošina nepieciešamos instrumentus, lai atrisinātu dažas no
svarīgākajām globālajām problēmām, un jo
īpaši ļauj ieviest Galileo programmu”.

2.
APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN
IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

Priekšlikums ir vairākkārt
padziļināti apspriests ar ieinteresētajām personām un
ar sabiedrību. Tam pievienots ietekmes novērtējums.
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām notika par dažādiem ar programmām saistītiem
tehniskiem, juridiskiem un darbības aspektiem, kā, piemēram,
pakalpojumu sniegšana, infrastruktūras un tās ekspluatācijas
izmaksas, riska analīze un iespējamās pārvaldības
shēmas. Tāpat tika organizēti arī tematiski semināri
un konferences kopā ar lietotājiem, kā arī
specializētas darba grupas ar Eiropas Kosmosa aģentūras, Eiropas
GNSS aģentūras un dalībvalstu ekspertiem. Notika arī
tikšanās ar kosmosa nozares ekspertiem un rūpniecības aprindu
pārstāvjiem.
Tika iesaistīta arī
sabiedrība — gan ar Eirobarometra aptaujām 2007. un
2009. gadā, gan ar Eiropas kosmosa politikas ietekmes
novērtējumu.
Visi šie notikumi ļāva secināt
turpmāko:
·
iedzīvotāji atbalsta neatkarīgas
satelītu navigācijas sistēmas izveidi un apzinās to, cik
ļoti mūsdienu sabiedrība ir atkarīga no satelītu
navigācijas pakalpojumiem;
·
ilgtermiņā jāizveido stabila
pārvaldība, lai nodrošinātu programmu efektīvu vadību;
·
Galileo programmā izstrādātās
sistēmas piedāvātais dzīvības aizsardzības
pakalpojums (“Safety of Life Service” jeb SoL) būtu
jāpārveido, ņemot vērā lietotāju vēlmju
izmaiņas;
·
visbeidzot, civilās aviācijas nozares
ieinteresētās personas uzsver nepieciešamību
ilgtermiņā iesaistīties EGNOS pakalpojumu sniegšanā. Tas ir
priekšnosacījums, lai EGNOS patiešām ieņemtu vietu tirgū.
Turklāt, ievērojot neseno notikumu
attīstību un risināmās grūtības, ietekmes
analīzē uzmanība pievērsta programmu īstenošanas
turpināšanai, koncentrējoties uz divām galvenajām
problēmām: nākotnē sniedzamo pakalpojumu
konfigurēšana, apzinoties, ka 2008.–2013. gadam piešķirtais
budžets nav pietiekams, lai līdz galam izveidotu Galileo programmai
izstrādātās sistēmas infrastruktūru un nodrošinātu
EGNOS ekspluatāciju, un ekspluatācijas pārvaldības
shēmas definēšana un nepieciešamais finansējums.
Pirmajā jautājumā
attiecībā uz Galileo programmai izstrādāto sistēmu,
dažādo iespēju izvērtējums liecina, ka vislabāk
būtu saglabāt sākotnēji definētos pakalpojumus,
izņemot SoL. Šāds risinājums, kam nepieciešama
mazāka infrastruktūra uz zemes, nozīmē izmaksu
samazinājumu.
EGNOS sistēma jau darbojas, un daudzi
lietotāji jau gūst no tās labumu. Turklāt, tā kā
ir paziņots par SoL pakalpojuma darbības uzsākšanu,
Komisijai ir jānodrošina šā pakalpojuma turpinātība,
ņemot vērā to, ka lietotāji jau ir veikuši ievērojamus
ieguldījumus. Tādēļ nav iedomājams izbeigt EGNOS
programmas darbību.
Par otro jautājumu ietekmes
novērtējumā tika secināts, ka Komisijai, kura
pārstāv Savienību, būtu vienmēr jābūt
atbildīgai par programmām, ja Savienība viena pati nodrošina to
finansējumu, kā to ierosina Komisija iepriekš minētajā
2011. gada 29. jūnija paziņojumā. Tomēr
ekspluatācijas pārvaldība būtu jānodod
regulatīvai aģentūrai. Tas ļautu gan palielināt
sociāli ekonomisko ieguvumu no šo sistēmu izmantošanas un
nodrošināt labāku saskaņotību ar citām Savienības
politikas jomām, gan arī skaidri definēt dažādo
iesaistīto personu finansiālo un politisko atbildību.
Tādējādi, ievērojot arī minētos Padomes
2011. gada 31. marta secinājumus, visdabiskākais
risinājums šķiet Eiropas GNSS aģentūra, kura izveidota ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES)
Nr. 912/2010, lai veiktu ar programmu norisi saistītus uzdevumus, un
kura jau aktīvi darbojas satelītu navigācijas jomā.
Tomēr būtu jāpārstrukturē šīs aģentūras
uzdevumi un resursi.

3.
PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

Tāpat kā Regula (EK)
Nr. 683/2008 un citi Savienības acquis tiesību akti par
Eiropas satelītu navigācijas programmām, Komisijas priekšlikums
ir juridiski balstīts uz Līguma par Eiropas Savienības
darbību 172. pantu (bijušo 156. pantu Eiropas Kopienas
dibināšanas līgumā). Tā ir Eiropas Parlamenta un Padomes
regula, jo šī regula tāpat kā Regula (EK) Nr. 683/2008,
kuru tā aizstāj, ir vispārīgas nozīmes dokuments un
tam jābūt tieši piemērojamam visās dalībvalstīs.
Priekšlikuma galvenie aspekti ir programmu un
sistēmu definēšana, tām piešķirto budžeta
līdzekļu noteikšana un to pārvaldības shēmas
definēšana, un nolūkā vienkāršot Savienības acquis
tajā paredzēts arī grozīt vai atcelt citus tiesību
aktus Eiropas satelītu navigācijas programmu jomā.
Priekšlikums atbilst subsidiaritātes un
proporcionalitātes principiem. Priekšlikuma mērķis, proti,
izveidot un ekspluatēt satelītu navigācijas sistēmas,
pārsniedz dalībvalstu finansiālās un tehniskās
iespējas, ja tās darbotos atsevišķi, un šo mērķi var
pienācīgi sasniegt tikai Savienības līmenī. Tas ir
proporcionāls noteiktajam mērķim — pirmkārt,
paredzētie budžeta izdevumi atbilst padziļinātā
analīzē aplēstām izmaksām, un, otrkārt,
ierosinātā pārvaldības shēma šķiet
vispiemērotākā.

4.
IETEKME UZ BUDŽETU

Kā norādīts 2. punktā
iepriekš, Savienība viena pati turpinās nodrošināt Galileo un
EGNOS programmu finansējumu. Tās ieguldījums šajās
programmās laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam
nepārsniegs [7987] miljonus euro pašreizējās cenās,
piemērojot iepriekš 1. punktā minētās Padomes regulas
[priekšlikuma 14. pantu]. Tas attiecas uz trim galvenajām
darbībām — Galileo programmas izvēršanas posma pabeigšanu,
šīs programmas ekspluatācijas posmu un EGNOS sistēmas
ekspluatāciju. Pēdējā ietver arī sistēmas sniegto
pakalpojumu nepārtrauktu uzlabošanu, lai tos pielāgotu lietotāju
vajadzību attīstībai.
Programmu izmaksu aplēses iegūtas
padziļinātā analīzē. Tās pamatotas arī uz
rezultātiem, kas gūti apspriedēs ar dažādiem ekspertiem, jo
īpaši no dalībvalstīm, Eiropas Kosmosa aģentūras un
Eiropas GNSS aģentūras. Ir notikusi arī apspriešanās ar
dažādām ieinteresētajām personām, piemēram,
kosmosa rūpniecības nozari.
Programmu turpinātībai ir ļoti
svarīgi iegūtās speciālās zināšanas saglabāt
Komisijas iekšienē. Tādēļ Komisija saglabās darbā
pašreiz strādājošos pagaidu darbiniekus uz tādiem periodiem, ko
noteiks atbilstīgi programmu dažādo posmu ilgumam, un pārcels
personālu uz Eiropas GNSS aģentūru.

5.
FAKULTATĪVI ELEMENTI

Jāuzsver, ka šajā regulā jo
īpaši izstrādāta programmu pārvaldības shēma un
paredzēts to finansējums laika posmam no 2014. līdz
2020. gadam. Saskaņā ar šo shēmu Eiropas GNSS aģentūrai,
kura ir Savienības aģentūra 2002. gada 25. jūnija
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko
piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 185. panta
nozīmē, var uzticēt svarīgus ar sistēmu
ekspluatāciju saistītus uzdevumus. Šim nolūkam Komisija
gatavojas noslēgt ar šo aģentūru vienu vai vairākus
deleģēšanas nolīgumus.
Komisija uzskata, ka deleģēšanas
nolīgumi, kuros ietverti vispārīgi nosacījumi par
aģentūrai uzticēto līdzekļi pārvaldīšanu,
kā arī izmaksu pārraudzības un kontroles pasākumi, ir
vispiemērotākais veids, kā Komisijai, Eiropas Parlamentam un
Padomei pilnībā īstenot savas kontroles pilnvaras.
Lai Eiropas Parlamentam un Padomei būtu
pilnīgs pārskats par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem
Eiropas GNSS aģentūra veiks uzdevumus, kuri tai tiks noteikti
šajā jaunajā pārvaldības shēmā, sevišķi
attiecībā uz līdzekļiem, Komisija 2012. gada
laikā iesniegs Regulas (ES) Nr. 912/2010 un ar to saistītā
finanšu pārskata grozījumu priekšlikumu. Jānorāda, ka
programmām piešķirtais budžets [7897] miljoni euro
pašreizējās cenās jau ietver izmaksas par sistēmu
ekspluatāciju, ieskaitot izmaksas par to struktūru darbību,
kurām tiks uzticēta sistēmu ekspluatācijas
pārvaldība. Tādēļ tas, ka aģentūra veiks tai
noteiktos jaunos uzdevumus, nekādā gadījumā neradīs
papildu izdevumus no budžeta.
Komisija arī novērtēs Regulas
(ES) Nr. 912/2010 atbilstību jaunajai pārvaldības
shēmai saistībā ar sistēmu drošības
apstiprināšanu.
Tāpat būtu jāatjaunina arī
Padomes 2004. gada 12. jūlija Vienotā Rīcība
2004/552/KĀDP par Eiropas Pavadoņu radionavigācijas
sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības
drošību[6].
Noteikumu vienkāršošana ir viens no
atslēgas vārdiem Komisijas ierosinātajā jaunajā
pieejā Savienības budžeta izdevumiem. Dokuments pašreizējā
versijā ietver šādus vienkāršošanas pasākumus:
–
rādītāju saskaņošana ar
stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem,
–
ar sistēmu ekspluatāciju saistītu
darbību, jo īpaši līgumu pārvaldības,
deleģēšana Eiropas GNSS aģentūrai.
2011/0392 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu
ieviešanu un ekspluatāciju
EIROPAS PARLAMENTS UN PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[7],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[8],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Eiropas satelītu navigācijas politikas
mērķis ir Savienībai nodrošināt divas satelītu
navigācijas sistēmas — ar Galileo programmu izveidoto
sistēmu un EGNOS sistēmu (turpmāk tekstā —
“sistēmas”). Šīs sistēmas ir izveidotas saskaņā ar
programmām Galileo un EGNOS (turpmāk tekstā —
“programmas”). Katra no šīm abām infrastruktūrām ietver
satelītus un uz zemes esošu staciju tīklu.
(2)
Galileo programmas mērķis ir izveidot un
ekspluatēt pirmo satelītu navigācijas un pozicionēšanas
infrastruktūru, kas īpaši izstrādāta civilām
vajadzībām. Ar Galileo programmu izveidotā sistēma ir
pilnīgi neatkarīga no citām jau esošām vai nākotnē
veidojamām sistēmām.
(3)
EGNOS programmas mērķis ir uzlabot esošo
globālo navigācijas satelītu sistēmu (turpmāk
tekstā — “GNSS”) doto signālu kvalitāti.
(4)
Eiropas Parlaments, Padome, Ekonomikas un
sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja ir pastāvīgi
sniegusi visu iespējamo atbalstu šīm programmām.
(5)
Tā kā programmas šobrīd jau ir
ievērojami attīstījušās un tiks uzsākts sistēmu
ekspluatācijas posms, tām ir jānodrošina konkrēts
tiesiskais pamats, kas būtu tām pilnībā piemērots, jo
īpaši attiecībā uz pārvaldību, un kas atbilstu labas
finanšu pārvaldības prasībām.
(6)
Ar programmām izveidotās sistēmas ir
infrastruktūras, kuras izveidotas kā Eiropas komunikāciju
tīkli un kuru izmantojums sniedzas pāri dalībvalstu
robežām. Turklāt šo sistēmu piedāvātie pakalpojumi jo
īpaši palīdz attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus
transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras
jomā.
(7)
Galileo un EGNOS programmas ir
rūpnieciskās politikas instruments un atbilst stratēģijai
“Eiropa 2020”, kā norādīts Komisijas 2010. gada 17. novembra
paziņojumā “Integrēta rūpniecības politika
globalizācijas laikmetam — prioritāte konkurētspējai
un ilgtspējai”[9].
Tās minētas arī Komisijas 2011. gada
4. aprīļa paziņojumā “Virzībā uz Eiropas
Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”[10]. Šīs programmas sniedz
virkni ieguvumu Savienības ekonomikai un iedzīvotājiem, un to
kopējā vērtība laika posmā no 2014. līdz 2034. gadam
tiek lēsta apmēram 130 miljardu euro apjomā.
(8)
Ņemot vērā satelītu
navigācijas aizvien pieaugošo izmantojumu dažādās jomās,
pakalpojumu sniegšanas pārtraukums varētu radīt lielu
kaitējumu mūsdienu sabiedrībai. Turklāt, ievērojot to
stratēģisko lomu, satelītu navigācijas sistēmas ir
kritiska infrastruktūra, ko var izmantot ļaunprātīgi.
Minētais var ietekmēt Savienības un tās dalībvalstu
drošību. Tādēļ izstrādājot, ieviešot un
ekspluatējot infrastruktūras, kas izveidotas ar Galileo un GNSS
programmām, jāņem vērā drošības prasības.
(9)
Programmā Galileo ir formulēšanas posms,
kas ir noslēdzies, attīstības un apstiprināšanas posms, kam
vajadzētu beigties 2013. gadā, izvēršanas posms, kas ir
sācies 2008. gadā un kam vajadzētu noslēgties
2020. gadā, un ekspluatācijas posms, kam vajadzētu
pakāpeniski sākties no 2014.–2015. gada, bet visai sistēmai
būtu jābūt pilnībā darbspējīgai
2020. gadā.
(10)
EGNOS programma patlaban atrodas
ekspluatācijas posmā, kopš attiecīgi 2009. gada
oktobrī un 2011. gada martā tika paziņots par tās
brīvi pieejamā pakalpojuma darbības uzsākšanu un par SoL
pakalpojuma darbības uzsākšanu.
(11)
Lai optimizētu sniegto pakalpojumu lietošanu,
ar Galileo un EGNOS programmām izveidotajām sistēmām,
tīkliem un pakalpojumiem būtu jābūt savienojamiem un
savietojamiem savstarpēji un cik vien iespējams arī ar
citām satelītu navigācijas sistēmām, kā arī
ar konvencionālajiem navigācijas līdzekļiem.
(12)
Tā kā minētās programmas
principā pilnībā finansē Savienība, jāparedz, ka
tā ir īpašniece visiem materiālajiem un nemateriālajiem
aktīviem, kas izveidoti vai ieviesti saistībā ar šīm
programmām. Lai tiktu pilnībā ievērotas pamattiesības
īpašuma jomā, jāizveido nepieciešamās attiecības ar
esošajiem īpašniekiem — tas īpaši attiecas uz
infrastruktūru un to drošības būtiski svarīgajām
sastāvdaļām. Lai atvieglinātu satelītu navigācijas
izmantošanas uzsākšanu, ir jānodrošina, lai trešas personas
varētu optimāli izmantot jo īpaši Savienībai
piederošās intelektuālā īpašuma tiesības
saistībā ar programmām, īpaši sociāli
ekonomiskajā jomā.
(13)
Galileo programmas izvēršanas un
ekspluatācijas posmus un EGNOS programmas ekspluatācijas posmu
principā būtu pilnībā jāfinansē Savienībai.
Tomēr saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulu
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro
Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[11],
dalībvalstīm jābūt iespējai, pamatojoties uz
attiecīgiem nolīgumiem, ieguldīt programmās papildu
līdzekļus vai dot ieguldījumu natūrā, lai
finansētu programmu papildu elementus, kuru īstenošanu tās
pieprasa — tas attiecas, piemēram, uz sistēmu struktūru vai
kādām papildu vajadzībām saistībā ar
drošību. Arī trešām valstīm un starptautiskām
organizācijām jāspēj dot ieguldījumu šajās
programmās.
(14)
Lai nodrošinātu programmu turpmāku
īstenošanu, ir jāizveido piemērota finanšu sistēma, kas
ļautu Savienībai tās finansēt arī turpmāk.
Tāpat jānorāda summa laika periodam no 2014. gada
1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, kas
vajadzīga, lai finansētu Galileo programmas izvēršanas posma
nobeigumu un sistēmu ekspluatāciju.
(15)
Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas
2011. gada 29. jūnija priekšlikuma [ir nolēmuši]
piešķirt ne vairāk kā [7897] miljonus euro pašreizējās
cenās ar programmām saistītu darbību finansēšanai
laikā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim. Jānorāda, ka šīs darbības ietver
arī sistēmu un to darbības aizsardzību arī
satelītu palaišanas laikā. Tādējādi
līdzdalību izmaksu segšanā par pakalpojumiem, lai
nodrošinātu šo aizsardzību, tostarp par tiem pakalpojumiem, kurus
nodrošina sistēmas par informētību par situāciju
kosmosā (piemēram, “Space Situational Awareness”), varētu
finansēt no programmām piešķirtā budžeta iespēju
robežās, ja šāda iespēja rodas, stingri ierobežojot izmaksas un
pilnīgi ievērojot iepriekš minēto kopējo summu, kas
noteikta [x.] pantā Padomes Regulā XYZ, ar kuru nosaka finanšu
shēmu 2014.–2020. gadam. Ar šo regulu programmu norisei tiek noteikts
finansējuma apjoms, kas ir galvenais atskaites punkts xx/yy/201z
Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par
sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
[17]. panta nozīmē un Padomes 2011. gada
29. jūnija regulas, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu
2014.–2020. gadam, priekšlikuma[[12]]
14. panta nozīmē.
(16)
Ir jānorāda darbības, kurām
paredzētas ar šo regulu laika periodam no 2014. līdz 2020. gadam
programmām piešķirtās Savienības budžeta
apropriācijas. Šīs apropriācijas būtu jāpiešķir
galvenokārt darbībām, kas saistītas ar programmas Galileo
izvēršanas posmu, tostarp šā posma pārvaldības un
uzraudzības pasākumiem, un darbībām, kas saistītas ar
sistēmas, kura izveidota ar programmu Galileo, ekspluatāciju, tostarp
priekšdarbiem un šā posma sagatavošanas darbībām, kā
arī EGNOS sistēmas ekspluatācijai. Tās varētu
piešķirt arī dažu citu tādu darbību finansēšanai,
kuras nepieciešamas programmu pārvaldībai un to mērķu sasniegšanai.
(17)
Ir jāuzsver, ka sistēmu ieguldījumu
un ekspluatācijas izmaksu aplēses laika periodam no 2014. līdz
2020. gadam neietver neparedzētas finansiālās
saistības, kas Savienībai varētu būt jāuzņemas,
jo īpaši attiecībā uz ārpuslīgumiskām
saistībām, kuras izriet no tā, ka šīs sistēmas ir
publiskā sektora īpašums, sevišķi force majeure un
katastrofālu atteiču gadījumā. Komisija veic īpašu šo
saistību analīzi.
(18)
Tāpat jāatzīmē, ka šajā
regulā paredzētie budžeta līdzekļi neaptver darbu, ko
finansē no pētniecības un inovāciju pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” līdzekļiem, piemēram,
saistībā ar sistēmu atvasinātu lietojumprogrammu
attīstību. Šis darbs ļaus uzlabot programmu sniegto pakalpojumu
izmantošanu, nodrošināt pienācīgu atdevi no Savienības
ieguldījumiem sociālo un ekonomisko ieguvumu ziņā un
palielināt Savienības uzņēmumu zinātību
saistībā ar satelītu navigācijas tehnoloģiju.
(19)
Tāpat jānodrošina, ka Savienība
saņem ieņēmumus no sistēmu darbības, lai
nodrošinātu iepriekš ieguldīto investīciju atgūšanu. Ar
privātā sektora uzņēmumiem noslēgtos līgumos
vajadzētu būt noteiktam arī ieņēmumu sadales
mehānismam.
(20)
Lai izvairītos no izmaksu pārsniegšanas
un kavēšanās, kas pēdējos gados ir skārusi
minētās programmas, ir jāpalielina centieni mazināt riskus,
kuri var izraisīt izmaksu pārsniegšanu, kā to pieprasa Padome
2011. gada 31. marta secinājumos un Eiropas Parlaments
2011. gada 8. jūnija rezolūcijā un kā izriet no
Komisijas 2011. gada 29. jūnija paziņojuma Eiropas
Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un
Reģionu komitejai “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””[13].
(21)
Lai nodrošinātu Galileo un EGNOS programmu
labu publisko pārvaldību, strikti jāsadala uzdevumi starp
Komisiju, Eiropas GNSS aģentūru un Eiropas Kosmosa
aģentūru, un pārvaldība pakāpeniski
jāpielāgo sistēmu ekspluatācijas vajadzībām.
(22)
Tā kā Komisija pārstāv
Savienību, kura principā vienīgā finansē šīs
programmas un kurai sistēmas pieder, Komisijai jābūt
atbildīgai par programmu norisi un tai jāuzņemas to
politiskā pārraudzība. Tai jāpārvalda programmām
ar šo regulu piešķirtie līdzekļi, jāuzrauga visu programmas
darbību īstenošana un jānodrošina skaidrs uzdevumu
sadalījums, jo īpaši starp Eiropas GNSS aģentūru un Eiropas
Kosmosa aģentūru. Šim nolūkam Komisijai papildus uzdevumiem, kas
saistīti ar tās vispārējiem pienākumiem, un citiem
uzdevumiem, kuri tai jāveic saskaņā ar šo regulu, jānosaka
daži īpaši uzdevumi, ko uzskaita neizsmeļoši. Lai optimizētu
dažādo iesaistīto pušu resursus un kompetences, Komisijai būtu
jāspēj ar deleģēšanas nolīgumiem deleģēt
dažus uzdevumus saskaņā ar Regulu (EK, Euratom)
Nr. 1605/2002 un jo īpaši tās 54. pantu.
(23)
Eiropas GNSS aģentūra ir izveidota ar
Eiropas Padomes un Parlamenta 2010. gada 22. septembra Regulu (ES)
Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas
satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru, atceļ Padomes
Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas
programmu vadības struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (EK) Nr. 683/2008[14],
lai sasniegtu Galileo un EGNOS programmu mērķus un veiktu
konkrētus uzdevumus saistībā ar programmu norisi. Tā ir Savienības
aģentūra, uz kuru kā uz struktūru Regulas (EK, Euratom)
Nr. 1605/2002 185. panta nozīmē attiecas Savienības
aģentūrām noteiktie pienākumi. Tai jānosaka
konkrēti uzdevumi saistībā ar programmu drošību, ņemot
vērā tās iespējamo noteikšanu par atbildīgo PRS
iestādi, un saistībā ar tās lomu sistēmu
komercializēšanā. Tāpat tai jāuzņemas uzdevumi, ko
Komisijai tai var piešķirt ar vienu vai vairākiem
deleģēšanas nolīgumiem, kas attiecas uz dažādiem citiem ar
programmām saistītiem uzdevumiem, tostarp uzdevumi saistībā
ar sistēmu ekspluatācijas posmiem un lietojumu un pakalpojumu
veicināšana satelītu navigācijas tirgū. Lai Komisija
kā Savienības pārstāve varētu pilnībā
īstenot kontroles pilnvaras, šajos deleģēšanas nolīgumos
būtu jāiekļauj vispārēji nosacījumi par Eiropas
GNSS aģentūrai uzticēto līdzekļu
pārvaldīšanu.
(24)
Savienībai būtu jānoslēdz
daudzgadu deleģēšanas nolīgums ar Eiropas Kosmosa
aģentūru par programmu tehniskajiem un plānošanas aspektiem. Lai
Komisija kā Savienības pārstāve varētu
pilnībā īstenot kontroles pilnvaras, deleģēšanas
nolīgumā būtu jāiekļauj vispārēji
nosacījumi par Eiropas Kosmosa aģentūrai uzticēto
līdzekļu pārvaldīšanu. Attiecībā uz darbībām,
ko finansē vienīgi Savienība, šiem nosacījumiem
jāgarantē tāds kontroles līmenis, kas ir salīdzināms
ar to, kāds tiktu pieprasīts, ja Eiropas Kosmosa aģentūra
būtu Savienības aģentūra.
(25)
Atbildība par programmu norisi
nozīmē atbildību par to drošību, par sistēmām un
par sistēmu ekspluatāciju. Ja vien nepiemēro Padomes
2004. gada 12. jūlija Vienoto
Rīcību 2004/552/KĀDP par Eiropas Pavadoņu
radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē
Eiropas Savienības drošību[15],
kuru pēc vajadzības var pielāgot programmu attīstībai,
to pārvaldībai un Lisabonas līgumam, Komisija ir atbildīga
par drošību, pat ja daži ar drošību saistīti uzdevumi ir
uzticēti Eiropas GNSS aģentūrai. Komisijai jāizveido
attiecīgi mehānismi, lai nodrošinātu pienācīgu
koordināciju starp dažādajām par drošību
atbildīgajām struktūrām.
(26)
Tā kā Eiropas Ārējo
attiecību dienestam ir speciālas zināšanas un regulāri
sakari ar trešu valstu pārvaldes iestādēm un
starptautiskajām organizācijām, tā ir struktūra, kas
var palīdzēt Komisijai veikt dažus uzdevumus saistībā ar
sistēmu un programmu drošību ārējo attiecību jomā
saskaņā ar Padomes 2010. gada 26. jūlija
Lēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas Ārējās
darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību[16], un jo īpaši tā
2. panta 2. punktu.
(27)
Lai izmaksātu programmām piešķirtos
Savienības līdzekļus, kuru kopējo summu Komisija
nedrīkst pārsniegt, ir ļoti svarīgi piemērot
efektīvas publiskā iepirkuma procedūras un jo īpaši
slēgt līgumus tā, lai nodrošinātu līdzekļu
optimālu izmantošanu, apmierinošu pakalpojumu saņemšanu, programmu
saskaņotu virzību, atbilstošu risku pārvaldību un
noteiktā laika grafika ievērošanu. Līgumslēdzējai
iestādei būtu jācenšas izpildīt šīs prasības.
(28)
Tā kā programmas principā
finansēs Savienība, publiskā iepirkuma procedūrās
saistībā ar programmām būtu jāievēro
Savienības noteikumi par publisko iepirkumu un vispirms jātiecas
optimizēt resursus, kontrolēt izmaksas un mazināt riskus,
kā arī uzlabot efektivitāti un mazināt atkarību no
viena piegādātāja. Jānodrošina brīva un godīga
konkurence visā nozares piegādātāju ķēdē,
piedāvājot vienlīdzīgu dalību nozares visu
līmeņu pārstāvjiem, tostarp jo īpaši tirgus
jaunpienācējiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem
(MVU). Būtu jāizvairās no iespējamas dominējoša
stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas vai ilgstošas
atkarības no viena piegādātāja. Pēc vajadzības
būtu jāizmanto vairāki piegādes avoti, lai mazinātu ar
programmu saistīto risku, izvairītos no atkarības no viena
piegādātāja un nodrošinātu labāku visas programmas,
tās izmaksu un norises grafika kontroli. Savienības nozarēm
attiecībā uz noteiktiem komponentiem un pakalpojumiem būtu
jādod iespēja izmantot avotus ārpus Savienības, ja var
pierādīt, ka tiem ir būtiskas priekšrocības kvalitātes
un izmaksu ziņā, tomēr ievērojot programmu
stratēģisko nozīmi un Savienības drošības un eksporta
kontroles prasības. Ir jāizmanto ražošanas nozares ieguldījumi,
pieredze un zināšanas, tostarp tās, kas iegūtas programmu
definēšanas, izstrādes un apstiprināšanas posmos, vienlaikus
nodrošinot, ka netiek pārkāpti noteikumi par piedāvājumu
konkursu.
(29)
Satelītu navigācija ir jauna un
sarežģīta tehnoloģija, kas pastāvīgi
attīstās. Tādēļ pastāv zināma
neskaidrība un risks saistībā ar publisko iepirkumu šīm
programmām, ciktāl šis iepirkums var attiekties uz aprīkojumu
vai pakalpojumu sniegšanu ilgtermiņā. Tādēļ
jāparedz īpaši pasākumi publiskā iepirkuma jomā, kurus
piemēro papildus Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002
noteikumiem. Līgumslēdzējai iestādei būtu
jāspēj atjaunot līdzvērtīgus konkurences
apstākļus, ja kādam no uzņēmumiem pirms konkursa
izsludināšanas jau ir privileģēta informācija par
darbībām saistībā ar šo konkursu. Tāpat tai
jāspēj arī piešķirt līgumslēgšanas tiesības
pa atsevišķām daļām ar konkrētiem nosacījumiem,
zināmos apstākļos slēgt papildu vienošanās jau
konkrētā līguma izpildes laikā vai noteikt minimālo
apakšuzņēmējiem nododamo apjomu. Visbeidzot, ņemot
vērā tehnoloģisko neskaidrību, kas raksturo šīs
programmas, publiskā iepirkuma cenas vienmēr nevar aplēst
precīzi, tādēļ būtu lietderīgi slēgt
īpaša veida līgumus, kuros nav noteikta nemainīga un galīga
cena un ir iekļauti punkti par Savienības finanšu interešu
aizsardzību.
(30)
Jāapstiprina, ka saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienību 4. panta 3. punktu
dalībvalstīm vajadzētu atturēties no pasākumiem, kas
varētu traucēt programmu sekmīgu norisi, jo īpaši
intelektuālā īpašuma tiesību jomā un attiecībā
uz infrastruktūras darbības nepārtrauktību. Tāpat
skaidri jānosaka, ka attiecīgajām dalībvalstīm
būtu jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai sistēmu uz
zemes esošās stacijas tiktu pieskaitītas Eiropas kritiskajai
infrastruktūrai.
(31)
Ņemot vērā to, ka šīs ir
pasaules mēroga sistēmas, ir ļoti svarīgi, lai
Savienība varētu slēgt nolīgumus ar trešām
valstīm un starptautiskām organizācijām saistībā
ar šīm programmām saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 218. pantu, jo īpaši, lai
nodrošinātu netraucētu programmu norisi, optimizētu
Savienības iedzīvotājiem sniegtos pakalpojumus, kā arī
apmierinātu trešu valstu un starptautisko organizāciju
vajadzības. Tāpat ir nepieciešams vajadzības gadījumā
pielāgot esošos nolīgumus atbilstoši programmu attīstībai. Sagatavojot
un īstenojot šos nolīgumus, Komisija var saņemt
palīdzību no Eiropas Ārējo attiecību dienesta, Eiropas
Kosmosa aģentūras un Eiropas GNSS aģentūras
saskaņā ar uzdevumiem, kas šīm struktūrām noteikti ar
šo regulu.
(32)
Jāapliecina, ka Komisija dažu savu
neregulatīvo uzdevumu veikšanai vajadzības gadījumā un
ciktāl tas nepieciešams var vērsties pēc tehniskas
palīdzības pie konkrētām ārējām
struktūrām. Arī citas programmu publiskajā
pārvaldībā iesaistītās struktūras var saņemt
tādu pašu tehnisko palīdzību, veicot uzdevumus, kuri tām
uzdoti saskaņā ar šo regulu.
(33)
Saistībā ar programmām
jānodrošina personas datu un privātās dzīves
aizsardzība.
(34)
Ar samērīgiem pasākumiem visā
izdevumu cikla laikā jāaizsargā Savienības
finansiālās intereses, jo īpaši atklājot un novēršot
pārkāpumus, veicot aptaujas, atgūstot zaudētus
līdzekļus, kas nepamatoti izmaksāti vai nepareizi izlietoti, un
vajadzības gadījumā piemērojot sankcijas.
(35)
Eiropas Parlaments un Padome regulāri
jāinformē par programmu īstenošanu. Turklāt Eiropas Parlamenta,
Padomes un Komisijas pārstāvji saskaņā ar 2008. gada
9. jūlija Kopīgo deklarāciju par Iestāžu Galileo
komiteju tiksies Iestāžu Galileo komitejā.
(36)
Komisijai būtu jāveic
novērtējumi, lai varētu spriest par programmas mērķu
sasniegšanai veikto pasākumu efektivitāti.
(37)
Lai noteiktu pasākumus, kas nodrošina
sistēmu savienojamību un savstarpēju izmantojamību ar
citām satelītu navigācijas sistēmām, kā arī
ar konvencionālajiem navigācijas līdzekļiem, un lai
nodrošinātu sistēmu un to darbības drošību, ir lietderīgi
Komisijai deleģēt tiesības šajās divās kompetences
jomās pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par
Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir īpaši
būtiski, lai Komisija, veicot priekšdarbus, nodrošinātu apspriešanos
arī ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(38)
Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas
īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu
jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu
jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko
nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[17].

(39)
Tā kā labai publiskai
pārvaldībai ir vajadzīga viendabīga programmu vadība,
ātrāka lēmumu pieņemšana un vienāda piekļuve
informācijai, Eiropas GNSS aģentūras un Eiropas Kosmosa
aģentūras pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai
kā novērotājiem iesaistīties darbā, ko veic Eiropas
GNSS programmu komiteja, kura izveidota ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un
Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulā (EK) Nr. 683/2008
par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo)
turpmāku īstenošanu[18].
Šim pašam nolūkam tādu trešu valstu un starptautisko
organizāciju pārstāvjiem, kuras ar Savienību
noslēgušas starptautisku nolīgumu, vajadzētu būt
iespējai piedalīties Eiropas GNSS programmu komitejas darbā. Šie
Eiropas GNSS aģentūras, Eiropas Kosmosa aģentūras, trešu
valstu un starptautisko organizāciju pārstāvji komitejā
nevar piedalīties balsošanā.
(40)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas
mērķi, proti, izveidot un ekspluatēt satelītu
navigācijas sistēmas, nevar pietiekami labi sasniegt
atsevišķās dalībvalstīs, jo tas pārsniedz ikvienas
atsevišķas dalībvalsts finansiālās un tehniskās
iespējas, un to, ka šo programmu īstenošanai vairāk
piemērots ir Savienības līmenis, Savienība var pieņemt
pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar
minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir
vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.
(41)
Kopuzņēmums Galileo, kurš tika izveidots
ar Padomes 2002. gada 21. maija Regulu (EK) Nr. 876/2002, ar ko
izveido kopuzņēmumu Galileo[19],
ir beidzis darbību 2006. gada 31. decembrī, un šobrīd
ir pabeigta uzņēmuma likvidēšana. Tādēļ Regula
(EK) Nr. 876/2002 jāatceļ.
(42)
Ņemot vērā to, ka programmas ir
jānovērtē, ka jāveic ievērojami grozījumi Regulā
(EK) Nr. 683/2008 un ka nepieciešama juridiska noteiktība un
skaidrība, Regula (EK) Nr. 683/2008 ir jāatceļ,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
VISPĀRĪGI
NOTEIKUMI
1. pants
Eiropas
satelītu navigācijas sistēmas un programmas
1.           Galileo un EGNOS programmas
aptver visas darbības, lai definētu, izstrādātu,
apstiprinātu, būvētu, ekspluatētu, atjauninātu un
uzlabotu abas Eiropas satelītu navigācijas sistēmas, proti, ar
Galileo programmu izveidoto sistēmu un EGNOS sistēmu, un lai
nodrošinātu to drošību.
2.           Ar Galileo programmu
izveidotā sistēma ir globālās navigācijas
satelītu sistēmas (GNSS) autonoma infrastruktūra, kas ietver
satelītu konstelāciju un globālu uz zemes esošu staciju
tīklu.
3.           EGNOS sistēma ir
infrastruktūra, ar ko pārrauga un koriģē esošo globālo
navigācijas satelītu sistēmu raidītus signālus.
Tā ietver uz zemes esošas stacijas un vairākus
ģeostacionāros satelītos uzstādītus retranslatorus.
4.           Galileo programmas
konkrētie mērķi ir nodrošināt, lai ar šo programmu
izveidotās sistēmas raidītos signālus varētu izmantot
piecu šādu funkciju veikšanai:
(a)
nodrošināt “brīvi pieejamo pakalpojumu” (Open
Service, OS), kas lietotājam pieejams bez maksas un sniedz
tādu atrašanās vietas noteikšanas un sinhronizācijas
informāciju, kura paredzēta satelītu navigācijas plaša
apjoma lietojumiem;
(b)
nodrošināt “dzīvības
aizsardzības pakalpojumu” (Safety of Life Service, SoL), kas
domāts tiem lietotājiem, kuriem ir būtiski svarīga
drošība; tas nodrošina arī pakalpojumu nepārtrauktību,
pieejamību un precizitāti, kas īpaši nepieciešama dažās
nozarēs, un ietver integritātes funkciju, ļaujot
brīdināt lietotāju par sistēmas darbības
problēmu;
(c)
nodrošināt komercpakalpojumus (Commercial
Service, CS) lietojumam profesionālām un
komerciālām vajadzībām, pateicoties uzlabotai darbībai
un informācijai, kam ir lielāka pievienotā vērtība
nekā tai, kuru iegūst no brīvi pieejamā pakalpojuma;
(d)
nodrošināt publisku regulētu pakalpojumu
(Public Regulated Service, PRS), kas pieejams vienīgi valstu
pilnvarotiem lietotājiem, diskrētam lietojumam, kur nepieciešama
ievērojama pakalpojumu stabilitāte. Šajā pakalpojumā
izmanto spēcīgus un šifrētus signālus;
(e)
piedalīties COSPAS–SARSAT
sistēmas glābšanas un meklēšanas atbalsta (Search and Rescue
Support Service, SAR) pakalpojumu sistēmā, uztverot
bāku raidītus avārijas signālus un sūtot tām
ziņojumus.
5.           EGNOS programmas
konkrētie mērķi ir nodrošināt, lai EGNOS sistēmas
raidītos signālus varētu izmantot šādu trīs funkciju
veikšanai:
(f)
nodrošināt brīvi pieejamu pakalpojumu (OS),
kas lietotājam ir pieejams bez maksas un kas sniedz tādu
pozicionēšanas un sinhronizācijas informāciju, kura
paredzēta satelītu navigācijas lietojumam plašos apjomos
teritorijā, ko nosedz sistēma;
(g)
nodrošināt komerciālu datu
izplatīšanas pakalpojumu (EGNOS Data Access Service, EDAS)
lietojumam profesionālām un komerciālām
vajadzībām, pateicoties uzlabotai darbībai un informācijai,
kam ir lielāka pievienotā vērtība nekā tai, kuru
iegūst no brīvi pieejamā pakalpojuma;
(h)
nodrošināt dzīvības
aizsardzības pakalpojumu (Safety of Life Service, SoL), kas
domāts tiem lietotājiem, kuriem ir būtiski svarīga
drošība; tas nodrošina arī pakalpojumu nepārtrauktību,
pieejamību un precizitāti, kas īpaši nepieciešama dažās
nozarēs, un ietver integritātes funkciju, ļaujot
brīdināt lietotāju par sistēmas darbības problēmu
aptvertajā teritorijā.
EGNOS programmas īpašais mērķis ir
arī paplašināt sniegto pakalpojumu ģeogrāfisko
aptvērumu uz visu Savienības teritoriju un, ievērojot tehniskus
ierobežojumus un balstoties uz starptautiskiem nolīgumiem, uz citiem
pasaules reģioniem, īpaši trešu valstu teritoriju, kuras ietilpst
Eiropas vienotajā gaisa telpā.
2. pants
Priekšmets
Šajā
regulā izstrādāti noteikumi par sistēmu ieviešanu un
ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas satelītu navigācijas
programmām, jo īpaši noteikumi par to pārvaldību un
Savienības finansiālo ieguldījumu.
3. pants
Galileo programmas īstenošanas posmi
Galileo programmai ir šādi posmi:
(b)
definēšanas posms, kurā izveidota
sistēmas struktūra un noteikti tās elementi un kurš pabeigts
2001. gadā;
(c)
izstrādes un apstiprināšanas posms, kurš
ietver pirmo satelītu būvi un palaišanu, pirmo uz zemes esošo
infrastruktūras objektu izveidi un visus vajadzīgos darbus un
pasākumus, lai sistēmu apstiprinātu orbītā; šo posmu paredzēts
pabeigt 2013. gadā;
(d)
izvēršanas posms, kurš ietver visu
kosmosā un zemes esošo infrastruktūras objektu izveidi, kā
arī visas ar to saistītās darbības, un kurš ietver
sagatavošanos ekspluatācijas posmam; šo posmu, kurš sākās
2008. gadā, paredzēts pabeigt 2020. gadā;
(e)
ekspluatācijas posms, kurš ietver infrastruktūras
apsaimniekošanu, apkopi, pastāvīgus sistēmas uzlabojumus,
tās atjaunināšanu un aizsardzību, ar programmu saistītu
sertifikāciju un standartizāciju, pakalpojumu sniegšanu un to
komercializēšanu un visas citas darbības, kas vajadzīgas
sistēmas attīstībai un programmas sekmīgas darbības
nodrošināšanai; mērķis ir pakāpeniski uzsākt šo posmu
2014.–2015. gadā, sniedzot pirmos pakalpojumus.
4. pants
EGNOS sistēmas ekspluatācija
EGNOS
sistēmas ekspluatācija aptver galvenokārt infrastruktūras
pārvaldību, apkopi, pastāvīgus sistēmas uzlabojumus,
tās atjaunināšanu un aizsardzību, ar programmu saistītu
apstiprināšanu, sertifikāciju un standartizāciju, visus
elementus, kas nodrošina sistēmas uzticamību un tās
ekspluatāciju, kā arī pakalpojumu sniegšanu un to
komercializēšanu.
5. pants
Sistēmu savietojamība un savstarpēja
izmantojamība
1.
Ar Galileo un EGNOS programmām izveidotās
sistēmas, tīkli un pakalpojumi ir savstarpēji savietojami un
savstarpēji izmantojami.
2.
Ar Galileo un EGNOS programmām izveidotās
sistēmas, tīkli un pakalpojumi ir cik vien iespējams savietojami
un savstarpēji izmantojami ar citām satelītu navigācijas
sistēmām, kā arī ar konvencionālajiem navigācijas
līdzekļiem.
3.
Komisija deleģētos tiesību aktos
saskaņā ar 34. pantu apstiprina prasības un normas, lai
nodrošinātu 2. punktā paredzēto savietojamību un
savstarpēju izmantojamību.
6. pants
Īpašumtiesības
Savienība ir visu saistībā ar
šīm programmām izveidoto vai ieviesto materiālo un
nemateriālo aktīvu īpašniece, un tādēļ tā
vajadzības gadījumā slēdz nolīgumus ar trešām
personām par esošajām īpašumtiesībām.
Komisija uzrauga Savienības
intelektuālā īpašuma tiesību optimālu izmantošanu.
II NODAĻA
BUDŽETA
IEGULDĪJUMI UN MEHĀNISMI
7. pants
Attiecīgas
darbības
1.           Saskaņā ar šo
regulu programmām paredzētās Savienības budžeta
apropriācijas laika periodam no 2014. līdz 2020. gadam
piešķir, lai finansētu:
a)      darbības saistībā ar
Galileo programmas izvēršanas posmu, tostarp šā posma
pārvaldības un uzraudzības darbības;
b)      darbības saistībā ar
sistēmas, kas izveidota ar programmu Galileo, ekspluatāciju, tostarp
priekšdarbus un šā posma sagatavošanas darbības;
c)      darbības saistībā ar EGNOS
sistēmas ekspluatāciju.
2.           Šie programmām
piešķirtie Savienības budžeta līdzekļi var aptvert arī
Komisijas izdevumus saistībā ar sagatavošanas, uzraudzības,
kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kas
nepieciešamas programmu pārvaldībai un mērķu sasniegšanai,
jo īpaši izdevumus par:
(a)
pētījumiem un ekspertu
sanāksmēm;
(b)
informācijas un komunikācijas
pasākumiem, tostarp starpiestāžu saziņu, par Savienības
politiskajām prioritātēm, ja tām ir tieša saistība ar
šīs regulas mērķiem;
(c)
informācijas tehnoloģijas (IT)
tīkliem, kas paredzēti informācijas apstrādei vai
apmaiņai ar to;
(d)
jebkādu citu tehnisku vai administratīvu
palīdzību, ko sniedz Komisijai programmu pārvaldībai.
3.           Lai varētu skaidri
noteikt programmu un to dažādo posmu izmaksas, Komisija, ievērojot
atklātas vadības principu, reizi gadā ziņo 35. panta
1. punktā minētajai komitejai par Savienības līdzekļu
atvēlēšanu katrai no 1. un 2. punktā minētajām
darbībām.
8. pants
Galileo programmas finansēšana
1.           Izvēršanas un
ekspluatācijas posmus finansē Savienība saskaņā ar
10. panta 1. punktu, neskarot šā panta 2. un 3. punktu.
2.           Dalībvalstis var
piešķirt Galileo programmai papildu līdzekļus.
Ieņēmumi no šādām iemaksām veido piešķirtos
ieņēmumus, kā noteikts Regulas (EK, Euratom)
Nr. 1605/2002 18. panta 2. punktā. Ievērojot
pārredzamas vadības principu, Komisija šīs regulas
35. panta 1. punktā minētajai komitejai dara zināmu,
kā Galileo programmu varētu ietekmēt šā punkta
piemērošana.
3.           Trešas valstis un
starptautiskās organizācijas arī var sniegt papildu
finansējumu Galileo programmai. To dalības noteikumus un
nosacījumus izstrādā 28. pantā minētajos
nolīgumos.
9. pants
EGNOS
sistēmas ekspluatācijas finansēšana
1.           Savienība
nodrošina EGNOS sistēmas ekspluatācijas finansēšanu
saskaņā ar 10. panta 1. punktu, neskarot iespējamu
citu, īpaši šā panta 2. un 3. punktā minēto,
finansējuma avotu līdzdalību.
2.           Dalībvalstis var piešķirt
EGNOS programmai papildu līdzekļus. Ieņēmumi no
šādām iemaksām veido piešķirtos ieņēmumus,
kā noteikts Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 18. panta
2. punktā. Ievērojot pārredzamas vadības principu,
Komisija šīs regulas 35. panta 1. punktā minētajai
komitejai dara zināmu, kā EGNOS programmu varētu ietekmēt
šā punkta piemērošana.
3.           Trešas valstis un
starptautiskās organizācijas arī var sniegt papildu
finansējumu EGNOS programmai. To dalības noteikumus un
nosacījumus izstrādā 28. pantā minētajos
nolīgumos.
10. pants
Līdzekļi
1.           Maksimālā summa, ko
Savienība piešķir, lai īstenotu 7. panta 1. un
2. punktā uzskaitītās darbības laika periodā no
2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim,
ir [7897] miljoni euro pašreizējās cenās.
2.           Apropriācijas veic
saskaņā ar šīs regulas un Regulas (EK, Euratom)
Nr. 1605/2002 noteikumiem.
3.           Budžeta saistības
attiecībā uz programmām īsteno pa gadiem.
11. pants
Programmu
radīti ieņēmumi
1.           Ieņēmumus no
sistēmu ekspluatācijas iekasē Savienība, ieskaita tos
Savienības budžetā un piešķir programmām. Ja
ieņēmumi ir lielāki par programmu ekspluatācijas posmu
finansēšanai vajadzīgo summu, līdzekļu piešķiršanas
principa grozījumus apstiprina budžeta lēmējiestāde
pēc Komisijas priekšlikuma.
2.           Ar privātā sektora
uzņēmumiem noslēgtos līgumos var paredzēt
ieņēmumu sadales mehānismu.
3.           Procentu ieņēmumus,
ko rada iepriekšējs finansējums, kurš pārskaitīts par
budžeta izpildi netieši atbildīgajām struktūrām,
piešķir darbībām, attiecībā uz ko ir noslēgts
deleģēšanas nolīgums vai līgums starp Komisiju un
attiecīgo struktūru. Saskaņā ar pareizas finanšu
pārvaldības principu par budžeta izpildi netieši atbildīgās
struktūras dara pieejamus kontus, lai varētu konstatēt attiecīgos
līdzekļus un procentu ieņēmumus.
III NODAĻA
PROGRAMMU
PUBLISKĀ PĀRVALDĪBA
12. pants
Programmu
pārvaldības sistēma
Programmu pārvaldība notiek
saskaņā ar principu par striktu uzdevumu sadalījumu starp
dažādajām iesaistītajām struktūrām, jo
īpaši, starp Komisiju, Eiropas GNSS aģentūru un Eiropas Kosmosa
aģentūru.
13. pants
Komisijas
loma
1.           Komisija ir atbildīga
par programmu norisi. Tā pārvalda ar šo regulu piešķirtos
līdzekļus un pārrauga visu programmu darbību
īstenošanu.
2.           Papildus 1. punktā
minētajiem vispārīgajiem uzdevumiem un citur šajā
regulā noteiktajiem uzdevumiem, Komisijas uzdevumi saskaņā ar šo
regulu ietver šādus īpašus uzdevumus:
(e)
tā nodrošina skaidru uzdevumu sadalījumu
starp dažādajām programmās iesaistītajām
struktūrām un šim nolūkam ar deleģēšanas
nolīgumiem uztic Eiropas GNSS aģentūrai un Eiropas Kosmosa
aģentūrai attiecīgi 15. panta 1. punkta
d) apakšpunktā un 16. pantā minētos uzdevumus;
(f)
tā ievieš attiecīgus instrumentus un
strukturālus pasākumus, kas vajadzīgi, lai noteiktu,
pārvaldītu, novērstu un pārraudzītu ar programmām
saistītos riskus, sevišķi attiecībā uz izmaksām un
laika grafiku;
(g)
tā Savienības vārdā un savas
kompetences jomā regulē attiecības ar trešām valstīm
un starptautiskajām organizācijām;
(h)
tā nodrošina programmu drošību un izveido
koordinācijas mehānismus starp dažādajām iesaistītajām
struktūrām.
3.           Ja tas ir vajadzīgs
programmas Galileo posmu veiksmīgai norisei un EGNOS sistēmas
ekspluatācijai, kā paredzēts attiecīgi 3. un
4. pantā, Komisija veic pasākumus, lai
(i)
noteiktu uz zemes esošās infrastruktūras
atrašanās vietu un nodrošinātu tās darbību;
(j)
noteiktu tādu lēmumu pieņemšanas
brīžus, kas ir īpaši nozīmīgi programmu īstenošanas
novērtēšanai;
(k)
mazinātu ar programmu norisi saistītus
riskus.
Šos īstenošanas pasākumus pieņem
saskaņā ar 35. panta 3. punktā paredzēto
izskatīšanas procedūru.
14. pants
Sistēmu
un darbības drošība
1.           Sistēmas un to
darbība ir droša.
2.           Neskarot šīs regulas 15.
un 17. pantu un Eiropas Parlamenta un Padomes
Lēmuma 1104/2011/ES[20]
8. pantu, Komisija ar deleģētiem tiesību aktiem
saskaņā ar 34. pantu var pieņemt prasības un
standartus, lai nodrošinātu sistēmu drošību un to darbību,
kā noteikts 1. punktā. Tā šim nolūkam ņem
vērā nepieciešamību pēc drošības prasību
pārraudzības un to iekļaušanas programmu kopumā, kā
arī šo prasību ietekmi uz programmu sekmīgu norisi, īpaši
attiecībā uz izmaksām un laika grafiku.
3.           Eiropas Ārējās
darbības dienests saskaņā ar Lēmuma 2010/427/ES
2. panta 2. punktu palīdz Komisijai veikt ar drošību
saistītus uzdevumus ārējo attiecību jomā. Šajā pašā
jomā dienests palīdz Komisijai arī pārraudzīt to,
kā tiek ievēroti Lēmumā 1104/2011/ES paredzētie
obligātie kopīgie standarti. Šim nolūkam tiek piešķirti
pienācīgi līdzekļi un noteikti pārejas periodi, kas
ļauj nodrošināt programmu un pakalpojumu nepārtrauktību.
15. pants
Eiropas
GNSS aģentūras loma
1            Lai sasniegtu programmu
mērķus, Eiropas GNSS aģentūra veicina to īstenošanu un
saskaņā ar Komisijas izstrādātām vadlīnijām
veic šādus uzdevumus:
(l)
attiecībā uz programmu drošību un
neskarot 14. un 17. pantu, tā nodrošina:
i)        apstiprināšanu drošības
jomā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 912/2010
III nodaļu ne vēlāk kā 2016. gada
30. jūnijā; šajā nolūkā tā sāk un
pārrauga drošības procedūru īstenošanu un veic
sistēmas drošības pārbaudes,
ii)       Galileo drošības centra
izmantošanu atbilstīgi standartiem un prasībām 14. panta
3. punktā un norādījumiem, kas sniegti atbilstīgi
17. pantā minētajai Vienotajai
Rīcībai 2004/552/KĀDP;
(m)
tā veic Lēmuma 1104/2011/ES
5. pantā paredzētās atbildīgās PRS
iestādes uzdevumus, ja tā ir noteikta par šo iestādi, un
palīdz Komisijai pārraudzīt obligāto kopīgo standartu
ievērošanu saskaņā ar minētā lēmuma 8. panta
6. punktu;
(n)
sistēmu ekspluatācijas gaitā tā
veicina pakalpojumu komercializāciju, tostarp veicot vajadzīgo tirgus
novērtējumu;
(o)
tā veic arī citus konkrētus ar
programmām saistītus uzdevumus, ko Komisija tai var uzticēt
saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu, kuru pieņem,
pamatojoties uz deleģēšanas lēmumu, saskaņā ar Regulas
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta
b) apakšpunktu, piemēram:
i)        operatīvas darbības
saistībā ar sistēmu infrastruktūras pārvaldību,
apkopi, pastāvīgiem uzlabojumiem un atjaunināšanu, ar
programmām saistītu sertifikāciju un standartizāciju,
kā arī ar pakalpojumu sniegšanu, kā minēts 3. panta
d) punktā un 4. pantā,
ii)       lietojuma un pakalpojumu veicināšana
satelītu navigācijas tirgū.
2.           Papildus 1. punktā
minētajiem uzdevumiem un savas kompetences jomā Eiropas GNSS
aģentūra nodod Komisijas rīcībā savas
speciālās tehniskās zināšanas un sniedz tai visu
vajadzīgo informāciju, lai tā varētu veikt uzdevumus saskaņā
ar šo regulu.
3.           Ar 35. panta
1. punktā minēto komiteju apspriežas par šā panta
1. punkta d) apakšpunktā minēto deleģēšanas
lēmumu saskaņā ar 35. panta 2. punktā
paredzēto apspriešanās procedūru. Komiteju informē par
deleģēšanas nolīgumiem, ko gatavojas slēgt Savienība,
kuru pārstāv Komisija, un Eiropas GNSS aģentūra.
16. pants
Eiropas
Kosmosa aģentūras loma
1.           Komisija ar Eiropas Kosmosa
aģentūru noslēdz daudzgadu deleģēšanas nolīgumu,
pamatojoties uz deleģēšanas lēmumu, ko Komisija pieņem
saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002
54. panta 2. punktu. Šis nolīgums aptver uzdevumu un budžeta
izpildi, uz ko attiecas deleģēšana programmu īstenošanā, jo
īpaši ar Galileo programmu izveidotās sistēmas infrastruktūras
izvietošanas pabeigšana.
2.           Ciktāl tas nepieciešams
saskaņā ar 1. punktu deleģēto uzdevumu un budžeta izpildei,
deleģēšanas nolīgumā paredz Eiropas Kosmosa
aģentūrai uzticēto līdzekļu pārvaldības
vispārējos nosacījumus, un jo īpaši veicamās
darbības, saistīto finansējumu, pārvaldības procedūras,
uzraudzības un kontroles pasākumus, pasākumus, kurus
piemēro līgumu nepareizas izpildes gadījumā, un noteikumus
par īpašumtiesībām uz visiem materiālajiem un
nemateriālajiem aktīviem.
Uzraudzības un kontroles pasākumos
ietilpst instruments izmaksu aplēšanai, Komisijas sistemātiska
informēšana par izmaksām un, ja notiek novirzīšanās no
paredzētā budžeta un sākotnēji apstiprinātajām
izmaksām, koriģējoši pasākumi, kas garantē
infrastruktūras ieviešanu piešķirtā budžeta ietvaros.
3.           Ar 35. panta 1. punktā
minēto komiteju apspriežas par šā panta 1. punktā
minēto deleģēšanas lēmumu saskaņā ar
35. panta 2. punktā paredzēto apspriešanās
procedūru. Komiteju informē par daudzgadu deleģēšanas
nolīgumu, ko Komisija slēdz ar Eiropas Kosmosa aģentūru.
4.           Komisija informē
35. panta 1. punktā minēto komiteju par starpposma
rezultātiem un galarezultātiem, izvērtējot publiskā
iepirkuma konkursus un līgumus ar uzņēmumiem, ko Eiropas Kosmosa
aģentūra gatavojas noslēgt.
IV NODAĻA
ASPEKTI,
KAS SAISTĪTI AR EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU
DROŠĪBU
17. pants
Vienota
rīcība
Ja sistēmu ekspluatācija var
apdraudēt Savienības vai tās dalībvalstu drošību,
piemēro Vienotajā Rīcībā 2004/552/KĀDP
paredzētās procedūras.
18. pants
Noteikumu
par klasificētu informāciju piemērošana
1.           Visām fiziskajām
personām, kas uzturas to teritorijā, un visām juridiskajām
personām, kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā,
un kas strādā ar klasificētu ES informāciju saistībā
ar programmām, dalībvalstis piemēro drošības noteikumus,
nodrošinot vismaz tādas pašas pakāpes aizsardzību, kādu
garantē Komisijas drošības noteikumi, kuri izklāstīti
Komisijas Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom[21]
pielikumā, un Padomes drošības noteikumi, kas izklāstīti
Padomes Lēmuma 2011/292/ES[22]
pielikumā.
2.           Pieņemot valsts noteikumus
drošības jomā, kā minēts 1. punktā,
dalībvalstis tūlīt par tiem informē Komisiju.
3.           Fiziskās personas, kas
uzturas trešās valstīs, un juridiskās personas, kas veic
uzņēmējdarbību trešās valstīs, var
strādāt ar ES klasificētu informāciju saistībā ar
programmām vienīgi tad, ja tām attiecīgajās
valstīs piemēro drošības noteikumus, kuri nodrošina vismaz
tāda paša līmeņa aizsardzību kā Komisijas
drošības noteikumi, kas izklāstīti Lēmuma 2001/844/EK,
EOTK, Euratom pielikumā, un Padomes drošības noteikumi, kas
izklāstīti Lēmuma 2011/292/ES pielikumā. Tiek
uzskatīts, ka Eiropas Kosmosa aģentūras drošības noteikumi
un Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un
drošības politikas jautājumos Lēmums 2011/C 304/05[23] ir
līdzvērtīgi minētajiem noteikumiem.
Līdzvērtību drošības noteikumiem, kurus piemēro
trešā valstī, var atzīt nolīgumā ar attiecīgo
valsti.
V NODAĻA
PUBLISKAIS
IEPIRKUMS
I IEDAĻA

Vispārīgi
noteikumi, ko piemēro publiskajam iepirkumam, kuru veic programmu
izvēršanas un ekspluatācijas posmos
19. pants
Vispārīgi
principi
Neskarot pasākumus, kas
jāīsteno, lai aizsargātu Savienības drošības vai
sabiedrības drošības būtiskas intereses vai ievērotu
Savienības eksporta kontroles prasības, publiskajam iepirkumam Galileo
programmas izvēršanas posmā un programmu ekspluatācijas posmos
piemēro Savienības publiskā iepirkuma noteikumus, kas
izstrādāti Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, jo
īpaši atklātu un godīgu konkurenci visā piegādes
ķēdē, konkursu rīkošanu, atklāti un laikus sniedzot
informāciju, skaidri paziņojot piemērojamos publiskā
iepirkuma noteikumus, atlases un līgumslēgšanas tiesību
piešķiršanas kritērijus un citu svarīgu informāciju, lai
visiem iespējamiem dalībniekiem nodrošinātu godīgas konkurences
nosacījumus.
20. pants
Īpaši
mērķi
Iepirkumu procedūrās ievēro
šādus mērķus:
a)      visā Savienībā
veicināt iespējami plašu un atklātu visu uzņēmumu,
īpaši jaunu dalībnieku un MVU, līdzdalību;
b)      izvairīties no iespējama
dominējoša stāvokļa ļaunprātīgas izmantošanas un
no ilgstošas atkarības no viena piegādātāja;
c)      izmantot iepriekšējus publiskā
sektora ieguldījumus un gūto pieredzi, kā arī
rūpniecības nozares pieredzi un zināšanas, tostarp
definēšanas, izstrādes un apstiprināšanas posmos un programmu
izvēršanā gūto pieredzi, vienlaikus nodrošinot, ka tiek
ievēroti konkursa norises noteikumi.
2. IEDAĻA

Īpaši
noteikumi, ko piemēro publiskajam iepirkumam, kuru veic programmu
izvēršanas un ekspluatācijas posmos
21. pants
Līdzvērtīgas
konkurences apstākļu izveidošana
Līgumslēdzējai iestādei
jāveic vajadzīgie pasākumi, lai izveidotu
līdzvērtīgas konkurences apstākļus, ja kāda
uzņēmuma iepriekšēja līdzdalība kādās
darbībās, kas saistītas ar darbībām, par kurām
izsludināts konkurss,
(a)
 var sniegt šim uzņēmumam
ievērojamas priekšrocības informācijas privilēģiju
ziņā un tādēļ var radīt šaubas par vienādas
attieksmes principa ievērošanu vai
(b)
ietekmē normālas konkurences
apstākļus vai neitralitāti un objektivitāti
attiecībā uz līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu
vai līgumsaistību izpildi.
Šie pasākumi nedrīkst ietekmēt
taisnīgu konkurenci, līdzvērtīgu attieksmi un par
uzņēmumiem, to komerciālajām attiecībām un
izmaksu struktūru saņemtās informācijas
konfidencialitāti. Šādā kontekstā pasākumos ņem
vērā paredzētā līguma veidu un noteikumus.
22. pants
Iepirkums pa daļām, kam
piemēro nosacījumus
1.           Līgumslēdzēja
iestāde var veikt iepirkumu pa daļām, kam piemēro
nosacījumus.
2.           Iepirkumam pa
daļām, kam piemēro nosacījumus, ir viena nemainīga
daļa, kurai pievienotas budžeta saistības, un viena vai vairākas
daļas ar nosacījumiem. Iepirkuma dokumentos sniedz aprakstu par
iepirkumu pa daļām, kam piemēro nosacījumus. Tajos jo
īpaši nosaka katras daļas mērķi, cenu vai tās
noteikšanas veidu un pakalpojumu sniegšanas nosacījumus.
3.           Nemainīgās
daļas pakalpojumi ir vienots vesels; tas pats attiecas arī uz katru
daļu, kam piemēro nosacījumus, ievērojot visās
iepriekšējās daļās saņemtos pakalpojumus.
4.           Katras daļas, kam
piemēro nosacījumus, izpildei nepieciešams
līgumslēdzējas iestādes lēmums, kuru
līgumslēdzējam paziņo atbilstīgi iepirkuma līgumā
izstrādātajiem noteikumiem. Ja daļa, kam piemēro
nosacījumus, tiek apstiprināta ar kavēšanos vai netiek
apstiprināta, līgumslēdzējs var saņemt
kompensāciju par gaidīšanu vai atcelšanu, ja tas ir noteikts
iepirkuma līgumā un saskaņā ar tur izstrādātiem
nosacījumiem.
23. pants
Papildināto izmaksu līgumi
1.           Līgumslēdzēja
iestāde 2. punktā paredzētajos apstākļos
izņēmuma kārtā var izvēlēties iepirkumu, kas
pilnīgi vai daļēji norisinās kā papildināto izmaksu
līgums, ievērojot maksimālo cenu.
Atšķirībā no iepirkuma, kur tiek
samaksāts par rezultātu un kur cenu vai tās noteikšanas veidu
nosaka iepriekš iepirkuma dokumentos, ar papildināto izmaksu līgumu
atlīdzina ieguldītos līdzekļus, nevis galaproduktu vai
pakalpojumu. Maksājamā cena sastāv no atlīdzinājuma
par līgumslēdzēja faktiskajiem izdevumiem, īstenojot
līgumsaistības, piemēram, par darbaspēku, materiāliem,
patēriņa precēm, vai par līgumsaistību
īstenošanai nepieciešamā aprīkojuma un infrastruktūras
izmantošanu. Šiem izdevumiem pieskaita vai nu vienreizēju maksājumu,
kas sedz vispārējas izmaksas un peļņu, vai summu, kas sedz
vispārējas izmaksas un procentus saskaņā ar sasniegto
rezultātu un atbilstību laika grafikam.
2.           Līgumslēdzēja
iestāde var izvēlēties pilnīgi vai daļēji
slēgt papildināto izmaksu līgumu, ja nav objektīvi
iespējams precīzi noteikt fiksētu cenu un ja var
pierādīt, ka šāda fiksēta cena būtu
nesamērīgi augsta sakarā ar neskaidrību, kas saistīta
ar līgumsaistību īstenošanu, jo
(a)
vai nu iepirkums attiecas uz ļoti
sarežģītiem elementiem vai ir jāizmanto jauna tehnoloģija,
un tādēļ ir saistīts ar ievērojamu tehnisku
neparedzamību,
(b)
vai arī visām darbībām, par kurām
tiek slēgts līgums, operatīvu iemeslu dēļ
jāsākas nekavējoties, lai gan vēl nav iespējams
kopumā noteikt fiksētu un nemainīgu cenu, jo pastāv virkne
neparedzamu apstākļu vai līgumsaistību īstenošana
daļēji ir atkarīga no citu līgumu izpildes.
3.           Maksimālā
maksājamā summa ir pilnīga vai daļēja papildināto
izmaksu līguma maksimālā cena. To drīkst pārsniegt
tikai pienācīgi pamatotos izņēmuma gadījumos un ar
līgumslēdzējas iestādes iepriekšēju piekrišanu.
4.           Pilnīga vai
daļēja papildināto izmaksu līguma dokumentācijā
norāda:
(a)
līguma veidu, tas ir, vai līgums ir
pilnīgs vai daļējs papildināto izmaksu līgums
līdz maksimālajai cenai;
(b)
daļējam papildināto izmaksu
līgumam — tos iepirkuma elementus, uz kuriem attiecas
papildināto izmaksu līgums;
(c)
maksimālo cenu;
(d)
piešķiršanas kritērijus, kam
jāļauj novērtēt provizoriskā budžeta
iespējamību, atlīdzināmās izmaksas, mehānismus šo
izmaksu noteikšanai un piedāvājumā minēto peļņu;
(e)
izdevumiem piemērojamo pieskaitījuma
veidu saskaņā ar 1. punktu;
(f)
noteikumus un procedūras, ar ko nosaka
piedāvājuma iesniedzēja līgumsaistību īstenošanai
paredzēto izmaksu atbilstīgumu saskaņā ar
5. punktā izklāstītajiem principiem;
(g)
grāmatvedības noteikumus, kas
piedāvājumu iesniedzējiem jāievēro;
(h)
pārvēršanas nosacījumus, ja
daļēju papildināto izmaksu līgumu pārvērš par
līgumu ar fiksētu un nemainīgu cenu.
5.           Pilnīga vai
daļēja papildināto izmaksu līguma līgumsaistību
izpildes laikā līgumslēdzējam radušās izmaksas ir
atbilstīgas tikai tad, ja
(a)
tās patiešām ir radušās līguma
norises laikā, izņemot izmaksas par aprīkojumu,
infrastruktūru un nemateriāliem ieguldījumiem, kas nepieciešami
līgumsaistību izpildei — tās var uzskatīt par
atbilstīgām par visu to pirkuma vērtību;
(b)
tās ir norādītas provizoriskajā
budžetā, kurš, iespējams, grozīts ar sākotnējā
līguma pielikumiem;
(c)
tās ir nepieciešamas līgumsaistību
izpildei;
(d)
tās rodas no līgumsaistību izpildes
un ir ar tām tieši saistītas;
(e)
tās ir identificējamas,
pārbaudāmas, iekļautas līgumslēdzēja
grāmatvedībā un noteiktas saskaņā ar
specifikācijās un līgumā minētiem
grāmatvedības standartiem;
(f)
tās atbilst piemērojamo nodokļu un
sociālo tiesību aktu prasībām;
(g)
tās neatkāpjas no līguma
nosacījumiem;
(h)
tās ir samērīgas, attaisnojamas un
atbilst pareizas finanšu vadības prasībām, īpaši
attiecībā uz ekonomiju un lietderību.
Līgumslēdzējs ir atbildīgs par
savu izmaksu iegrāmatošanu, par grāmatvedības uzturēšanu
vai citu dokumentu saglabāšanu, kas vajadzīgi, lai
pierādītu, ka izmaksas, kuras tas prasa atlīdzināt, ir
radušās saskaņā ar šajā pantā noteiktajiem principiem
un tiem atbilst. Izmaksas, ko līgumslēdzējs nevar pamatot,
uzskata par neatbilstīgām un neatlīdzina.
6.           Lai nodrošinātu
papildināto izmaksu līgumu pareizu izpildi,
līgumslēdzēja iestāde veic šādus uzdevumus:
(a)
nosaka visreālāko iespējamo
maksimālo cenu, vienlaikus pieļaujot zināmu elastību,
rēķinoties ar tehnisku neparedzamību;
(b)
tiklīdz līguma norises gaitā ir
iespējams kopumā noteikt fiksētu un nemainīgu cenu,
pārvērš daļēju papildināto izmaksu līgumu par
līgumu ar fiksētu un nemainīgu cenu; šim nolūkam tā
nosaka pārvēršanas nosacījumus, saskaņā ar kuriem
pāriet no daļēja papildināto izmaksu līguma uz
līgumu ar fiksētu un nemainīgu cenu;
(c)
ievieš uzraudzības un kontroles
pasākumus, kas paredz jo īpaši provizorisku izmaksu
prognozēšanas sistēmu;
(d)
nosaka nepieciešamos principus, instrumentus un
procedūras līgumu izpildei, sevišķi lai noteiktu un
kontrolētu līgumslēdzējam vai tā apakšlīgumu
slēdzējiem līgumsaistību izpildes laikā radušās
izmaksas, un līguma papildināšanai;
(e)
pārliecinās, ka
līgumslēdzējs un tā apakšlīgumu slēdzēji
atbilst līgumā noteiktajiem grāmatvedības standartiem un
izpilda prasību iesniegt grāmatvedības dokumentus, kas var
kalpot par pierādījumu;
(f)
līgumsaistību izpildes gaitā
nepārtraukti pārliecinās par d) apakšpunktā
minēto principu, instrumentu un procedūru efektivitāti.
24. pants
Līgumu
papildinājumi
Līgumu var grozīt ar
papildinājumu, ja šis papildinājums atbilst visiem šādiem
nosacījumiem:
a)      tas nemaina līguma mērķi;
b)      tas nemaina līguma finansiālo
ietvaru;
c)      ar to neievieš nosacījumus, kuri, ja
tie iepirkuma dokumentācijā būtu bijuši sākotnēji,
būtu ļāvuši pieņemt citu kandidātu
piedāvājumus, nevis tikai to kandidātu, kuru
piedāvājumi bija pieņemami sākotnēji, vai būtu
ļāvuši izvēlēties citu piedāvājumu, nevis to,
kuru izvēlējās sākotnēji.
25. pants
Apakšlīgumi
1.
Līgumslēdzēja iestāde var
pieprasīt katram kandidātam kādu līguma daļu
dažādos līmeņos nodot apakšlīgumu
slēdzējiem — uzņēmumiem, kas nepieder pie grupas, pie
kuras pieder kandidāts. Šo obligāto apakšlīguma daļu izsaka
skalas veidā, norādot minimālo un maksimālo
procentuālo daudzumu. Šī skala ir proporcionāla iepirkuma
mērķim un tā vērtībai, kā arī darbībai
attiecīgajā nozarē, jo īpaši, konkurences esībai un
vērojamajam rūpnieciskajam potenciālam.
2.
Līgumslēdzēja iestāde var
noraidīt apakšlīgumu slēdzējus, kurus izraudzījies
kandidāts galvenā līguma līgumtiesību
piešķiršanas laikā vai izvēlētais piedāvājuma
iesniedzējs līgumsaistību izpildes laikā. Šādu
noraidījumu pamato rakstiski, un to var pamatot tikai ar kritērijiem,
ko piemēro piedāvājumu iesniedzēju atlasei
attiecībā uz galveno līgumu.
VI NODAĻA

DAŽĀDI
NOTEIKUMI
26. pants
Plānošana
Komisija izstrādā daudzgadu darba
programmu, kurā paredzētas galvenās darbības,
provizoriskais budžets un laika grafiks, lai sasniegtu 1. panta 4. un
5. punktā noteiktos Galileo un EGNOS programmu mērķus.
Pamatojoties uz daudzgadu darba programmu,
Komisija pieņem gada darba plānu, kurā ir daudzgadu darba
programmas un attiecīgā finansējuma īstenošanas plāns.

Šos īstenošanas tiesību aktus
pieņem saskaņā ar 35. panta 3. punktā
paredzēto izskatīšanas procedūru.
27. pants
Dalībvalstu
rīcība
1.           Dalībvalstis atturas no
pasākumiem, kas varētu traucēt programmu sekmīgu norisi, jo
īpaši intelektuālā īpašuma tiesību jomā un
attiecībā uz infrastruktūras darbības nepārtrauktību.
2.           Dalībvalstis veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai sistēmu uz zemes esošās stacijas
tiktu pieskaitītas Eiropas kritiskajai infrastruktūrai Padomes
Direktīvas 2008/114/EK[24]
nozīmē.
28. pants
Starptautiski
nolīgumi
Savienība programmu ietvaros saskaņā
ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pantā
paredzēto procedūru var slēgt nolīgumus, jo īpaši
sadarbības nolīgumus, ar trešām valstīm un
starptautiskajām organizācijām.
29. pants
Tehniskā
palīdzība
Lai veiktu 13. panta 2. punktā
paredzētos tehniska rakstura uzdevumus, Komisija var vērsties
pēc nepieciešamās palīdzības jo īpaši pie kosmosa
jomā kompetento dalībvalstu aģentūru ekspertiem,
neatkarīgiem ekspertiem, kā arī struktūrām, kas
varētu sniegt objektīvu analīzi un viedokli par programmu norisi.

Arī citas programmu publiskajā
pārvaldībā iesaistītās struktūras, jo īpaši
Eiropas GNSS aģentūra un Eiropas Kosmosa aģentūra, var
saņemt tādu pašu tehnisko palīdzību, veicot uzdevumus, kuri
tām uzdoti saskaņā ar šo regulu.
30. pants
Personas
datu un privātuma aizsardzība
1.           Komisija nodrošina, ka,
izveidojot un ieviešot sistēmas, tiek garantēta personas datu un
privātuma aizsardzība un ka sistēmās tiek iekļautas
attiecīgas minētās aizsardzības garantijas.
2.           Personas datu apstrāde
šajā regulā paredzēto uzdevumu un darbību veikšanai notiek
saskaņā ar personas datu aizsardzības jomā spēkā
esošajiem tiesību aktiem, jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (EK) Nr. 45/2001[25]
un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK[26].
31. pants
Savienības
finansiālo interešu aizsardzība
1.           Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar
šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās
intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus sodus.
2.           Komisijai vai tās
pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības,
pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt
visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un
apakšuzņēmējus, kuri šīs regulas ietvaros ir saņēmuši
Savienības līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz
uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds
finansējums, saskaņā ar Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96[27] noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai
saistībā ar dotāciju līgumu vai dotāciju lēmumu,
vai līgumu, kas attiecas uz Savienības finansējumu, ir notikusi
krāpšana, korupcija vai jebkādas citas nelikumīgas
darbības, kas ietekmē Savienības finansiālās
intereses.
Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības
nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām,
dotāciju nolīgumos, dotāciju lēmumos un līgumos, kas
izriet no šīs regulas īstenošanas, nepārprotami nosaka
Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras veikt
šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas.
32. pants
Eiropas
Parlamenta un Padomes informēšana
Komisija
nodrošina šīs regulas īstenošanu. Ik gadu, iesniedzot provizorisko
budžeta projektu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei
ziņojumu par programmu īstenošanu.
33. pants
Novērtējums
par šīs regulas piemērošanu
1.           Komisija ne vēlāk
kā 2018. gada 30. jūnijā iesniedz Eiropas Parlamentam
un Padomei novērtējuma ziņojumu, lai varētu pieņemt
lēmumu par pasākumu, kuri pieņemti saskaņā ar šo regulu,
pagarināšanu, grozīšanu vai atcelšanu, un tajā ir
informācija par:
(g)
mērķu sasniegšanu gan no rezultātu,
gan no ietekmes viedokļa;
(h)
resursu izmantošanas efektivitāti;
(i)
Eiropas pievienoto vērtību.
Novērtējumā arī izskata
iespējas attiecībā uz vienkāršošanu, iekšējo un
ārējo saskaņotību, visu mērķu
piemērotību, kā arī pasākumu devumu Savienības
prioritāšu īstenošanā attiecībā uz gudru,
ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi. Tajā ņem
vērā atzinumus novērtējumos par iepriekšēju
pasākumu ilgtermiņa ietekmi.
2.           Novērtējumā
apskata sasniegto attiecībā uz 1. panta 4. un
5. punktā noteiktajiem Galileo un EGNOS programmas mērķiem,
balstoties uz šādiem snieguma rādītājiem:
(j)
par Galileo — darba kārtībā
esošo satelītu skaits, uz zemes izvietotās infrastruktūras
versija un sniegto pakalpojumu skaits;
(k)
par EGNOS — sertifikācijas
iestādēm iesniegto pakalpojumu specifikāciju izmaiņu
skaits.
3.           Šīs regulas
īstenošanā iesaistītās struktūras sniedz Komisijai
datus un informāciju, kas ļauj uzraudzīt un novērtēt
attiecīgās darbības.
VII NODAĻA
DELEĢĒŠANA
UN ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI
34. pants
Deleģēšanas
kārtība
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.           Komisijai no 2014. gada
1. janvāra uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras
pieņemt 5. panta 14. pantā minētos deleģētos
aktus.
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
var jebkurā laikā atsaukt 5. un 14. pantā minēto
pilnvaru deleģēšanu. Lēmums par atsaukšanu izbeidz tajā
minēto pilnvaru deleģēšanu. Atsaukšana stājas
spēkā nākamajā dienā pēc attiecīgā
lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai attiecīgajā lēmumā
minētā vēlākā datumā. Tā neskar jau
spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu.
4.           Tiklīdz Komisija
pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo
Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Deleģēts akts, ko
pieņem saskaņā ar 5. un 14. pantu, stājas spēkā
tikai tad, ja Eiropas Parlaments un Padome divu mēnešu laikā no
paziņošanas par šo aktu Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši
iebildumus vai ja pirms šī termiņa beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju par nodomu necelt iebildumus.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina
par diviem mēnešiem.
35. pants
Komitejas
procedūra
1.           Komisijai palīdz Eiropas
GNSS programmu komiteja (turpmāk tekstā — “komiteja”), kas
izveidota ar Regulas (EK) Nr. 683/2008 19. pantu.
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
3.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
4.           Saskaņā ar
komitejas reglamentā izstrādātajiem nosacījumiem tās
darbā kā novērotāji var iesaistīties Eiropas GNSS
aģentūras un Eiropas Kosmosa aģentūras pārstāvji.
5.           Starptautiskajos
nolīgumos, ko Savienība slēdz atbilstīgi 28. pantam,
var paredzēt trešu valstu vai starptautisko organizāciju
pārstāvju piedalīšanos komitejas darbā atbilstīgi
tās reglamentā izstrādātajiem nosacījumiem.
VIII NODAĻA

NOBEIGUMA
NOTEIKUMI
36. pants
Atcelšana
1.           No 2014. gada
1. janvāra atceļ Regulu (EK) Nr. 876/2002.
              Uz visiem spēkā
esošajiem pasākumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Regulu (EK)
Nr. 876/2002, turpina attiekties minētā regula.
2.           No 2014. gada
1. janvāra atceļ Regulu (EK) Nr. 683/2008.
              Uz visiem spēkā
esošajiem pasākumiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz Regulu (EK)
Nr. 683/2008, turpina attiekties minētā regula.
              Atsauces uz atcelto regulu
uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar
atbilstības tabulu, kas pievienota pielikumā.
37. pants
Spēkā
stāšanās
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada
1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Atbilstības tabula
 Iepriekšējā numerācija (Regula (EK) Nr. 683/2008[28])   || Jaunā numerācija (šī regula)
 1. pants || 1. pants
 2. pants || 2. pants
 3. pants || 3. pants
 4. pants || 8. pants
 5. pants || 4. pants
 6. pants || 9. pants
 7. pants || 5. pants
 8. pants || 6. pants
 9. pants || 7. pants
 10. pants || 10. pants
 11. pants || 11. pants
 12. panta 1. punkts 12. panta 2. un 3. punkts || 12. pants 13. pants
 13. panta 1. punkts 13. panta 2. un 3. punkts 13. panta 4. punkts || 13. pants 14. pants 17. pants
 14. pants || 18. pants
 15. pants || 26. pants
 16. pants || 15. pants
 17. pants || 19.–25. pants
 18. pants || 16. pants
 19. pants || 35. pants
 20. pants || 30. pants
 21. pants || 31. pants
 22. pants || 32. pants
 23. pants ||
 24. pants || 37. pants
 Pielikums || 1. pants
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Eiropas
satelītu navigācijas programmas GALILEO un EGNOS (Eiropas
Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests)

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[29]

Sadaļa
02: Uzņēmumi
Nodaļa
02 05: Eiropas satelītu navigācijas programmas (EGNOS un
Galileo)

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību.
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
programmu/sagatavošanas darbību[30]

þ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Jāatgādina,
ka Eiropas satelītu navigācijas programmas (turpmāk
tekstā — “programmas”) ir Savienības vadošie projekti. Tās
atbilst stratēģijai “Eiropa 2020” un ilgtspējīgas
attīstības politikai. Mērķis ir sniegt navigācijas
pakalpojumus, kas veicina ievērojamu attīstību virknē
nozaru, kas ir tehnoloģiskā novatorisma un Eiropas ekonomikas
konkurētspējas nozīmīgs faktors un kas rada darba vietas,
komerciālus ieņēmumus un sociāli ekonomiskus ieguvumus.
Priekšlikuma
mērķis ir saglabāt Eiropas klātbūtni kosmosā un
attīstīt satelītu pakalpojumus, konkrētāk,
nodrošināt divas satelītu navigācijas sistēmas.
Programmas
Galileo mērķis ir izveidot globālu Eiropas navigācijas
satelītu sistēmu (turpmāk tekstā — “GNSS”). Tā
ļaus sniegt lietotājiem visā pasaulē pozicionēšanas,
sinhronizēšanas un navigācijas pakalpojumus virknei lietojumu, kas sniedzas
no transporta, apgādes ar elektroenerģiju, laika prognozēm un
maksas par ceļu lietošanu līdz pat norēķiniem ar
vērtspapīriem.
EGNOS
ir Eiropas sistēma, kas izveidota, lai uzlabotu ASV GPS sistēmas
sniegumu Eiropas zonā. Tā uzlabo esošos satelītu navigācijas
pakalpojumus, darbojoties ar kritiskiem lietojumiem drošības jomā,
piemēram, gaisa un jūras transporta jomā attiecībā uz
lidaparātu vadīšanu un nosēdināšanu un kuģu
izvadīšanu cauri kanāliem.

1.4.2.
Konkrētie mērķi un
attiecīgās ABM/ABB darbības

Konkrētais mērķis Nr. 1
Līdz 2019. gadam izveidot un nodrošināt globālu
satelītu navigācijas infrastruktūru un pakalpojumus (Galileo)
Kā
norādīts regulas priekšlikumā, Galileo programmas konkrētie
mērķi ir nodrošināt, lai ar šo programmu izveidotās
sistēmas raidītos signālus varētu izmantot piecu šādu
funkciju veikšanai:
– nodrošināt “brīvi pieejamu pakalpojumu” (Open
Service, OS), kas lietotājam pieejams bez maksas un sniedz
tādu atrašanās vietas noteikšanas un sinhronizācijas
informāciju, kura paredzēta satelītu navigācijas plaša
apjoma lietojumiem,
– nodrošināt “dzīvības aizsardzības
pakalpojumu” (Safety of Life Service, SoL), kas domāts tiem
lietotājiem, kuriem ir būtiski svarīga drošība. Tas
nodrošina arī pakalpojumu stabilitāti, pieejamību un
precizitāti, kas īpaši nepieciešama dažās nozarēs, un
ietver integritātes funkciju, ļaujot brīdināt
lietotāju par sistēmas darbības problēmu; turpinās
pētījumi par SoL pakalpojuma pārveidi, lai tas labāk
atbilstu lietotāju prasībām, lai samazinātu šā
pakalpojuma ietekmi uz izmaksām un lai ņemtu vērā
savienojamību ar EGNOS sniegto SoL pakalpojumu;
– nodrošināt komercpakalpojumus (Commercial Service,
CS) lietojumam profesionālām un komerciālām
vajadzībām, pateicoties uzlabotai darbībai un informācijai,
kam ir lielāka pievienotā vērtība nekā tai, kuru
iegūst no brīvi pieejamā pakalpojuma;
– nodrošināt publisku regulētu pakalpojumu (Public
Regulated Service, PRS), kas pieejams vienīgi valsts
pārvaldes struktūru pilnvarotiem lietotājiem, diskrētam
lietojumam, kur nepieciešama ievērojama pakalpojumu stabilitāte. Publiskajā
regulētajā pakalpojumā izmanto spēcīgus šifrētus
signālus;
– piedalīties COSPAS–SARSAT sistēmas
glābšanas un meklēšanas atbalsta (Search and Rescue Support
Service, SAR) pakalpojumu sistēmā, uztverot bāku raidītus
avārijas signālus un sūtot tām ziņojumus.
Apakšmērķis Nr. 1:
Līdz 2014.–2015. gadam izveidot satelītu
navigācijas infrastruktūru un sniegt Galileo sākotnējos
pakalpojumus
Programmas
Galileo mērķis ir sniegt pirmos trīs sākotnējos
pakalpojumus (OS, PRS un SAR) 2014.–2015. gadā
Konkrētais mērķis Nr. 2
Līdz 2020. gadam sākt sniegt satelītu pakalpojumus,
kas ļauj uzlabot GPS sniegumu un pakāpeniski aptver visu Eiropas
Civilās aviācijas konferences (CEAC) reģionu (EGNOS)
EGNOS programmā, kas papildina ASV GPS signālus,
lai sniegtu lietotājiem precīzākus pozicionēšanas
pakalpojumus Eiropas zonā[31],
paredzēts sniegt trīs pakalpojumus:
—      brīvi pieejamu
pakalpojumu (OS) plašai sabiedrībai un parastam lietojumam. Tas
sniedz brīvi pieejamus signālus pozicionēšanas nolūkiem.
Par tā darbības uzsākšanu[32] tika paziņots 2009. gada
oktobrī, un to jau izmanto vairākās nozarēs, piemēram,
lauksaimniecībā;
—      dzīvības
aizsardzības pakalpojumu (Safety of Life Service, SoL)
kritiskiem lietojumiem saistībā ar dzīvības
aizsardzību transporta jomā, īpaši civilajā
aviācijā. Tas nodrošina augstas kvalitātes pakalpojumu un ietver
brīdinājuma funkciju attiecībā uz integritāti. Par
tā darbības uzsākšanu tika paziņots 2011. gada
martā, un to izmanto Eiropas gaisa transporta nozare;
—      EGNOS datu izplatīšanas
pakalpojumu (EDAS) specifiskam lietojumam; tas sniedz komerciālu
datu pakalpojumu, kam piekļuve tiek kontrolēta (piemēram, ar
internetu vai mobilajiem tālruņiem).
Apakšmērķis Nr. 2
Veikt vajadzīgos pasākumus, lai garantētu darbības
turpināšanos pēc 2014. gada un līdz 2020. gadam
pakāpeniski uzlabotu pakalpojumu kvalitāti.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Nodaļa
02 05: Eiropas satelītu navigācijas programmas (EGNOS un
Galileo)

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Eiropas satelītu navigācijas programmas tika
uzsāktas pirms vairāk nekā desmit gadiem, un to politiskais
mērķis bija izveidot un ekspluatēt sistēmu, kas
pārklātu visu pasauli un kas ļautu Eiropas Savienībai
saņemt stratēģiskus un ekonomiskus ieguvumus un sniegt
satelītu navigācijas pakalpojumus, kuri ir pilnībā
pielāgoti civilajai lietošanai.
Galileo un EGNOS sniegs Eiropas Savienībai
ievērojamus sociāli ekonomiskos ieguvumus sakarā ar:
i) tiešiem ieguvumiem no GNSS pakārtotā tirgus
(uztvērēji un lietojumi) izaugsmes. Piemēram, ja vairāk
lidaparātu ir aprīkoti ar GNSS uztvērējiem, šo
uztvērēju ražotājiem rodas papildu ieņēmumi;
ii) netiešiem ieguvumiem no jaunu lietojumu rašanās. Ja
sakarā ar labāku navigāciju samazinās lidojumu laiks,
lidaparāti mazāk piesārņo gaisu un pasažieri iegūst
laiku. Turklāt drošāks transports un efektīvāki
glābšanas dienesti ļauj nodrošināt to mazāku bojā
gājušo skaitu;
iii) tiešiem ieguvumiem no iepriekšējā posma tirgus
izaugsmes un tehnoloģiskās ietekmes uz citām nozarēm.
Ieguldījumi GNSS iepriekšējā posma segmentā dos labumu
rūpniecībai. Turklāt arī citas nozares gūs labumu no
notikumu attīstības kosmosa nozarē. Piemēram, instrumentus
starta iekārtu vai tvertņu strukturālās integritātes
novērtēšanai un uzraudzībai var izmantot
autorūpniecības, celtniecības un enerģētikas
uzņēmumos, kā arī publisko pakalpojumu uzņēmumos.

Lai gan ar Galileo programmu izveidotā sistēma
būs autonoma, tās pakalpojumi tiks optimizēti, pateicoties
tās savietojamībai ar citām sistēmām, piemēram,
ar ASV GPS vai Krievijas GLONASS. Tādējādi sadarbība
ar citām valstīm, kuras sniedz satelītu navigācijas
pakalpojumus, ļaus optimizēt ieguvumus lietotājiem,
iedzīvotājiem un ekonomikai kopumā.

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Konkrētais mērķis Nr. 1
Programmā
Galileo paredzēts izveidot un nodrošināt globālu satelītu
navigācijas infrastruktūru un pakalpojumus. Šā mērķa
sasniegšanai izveidotā infrastruktūra nepārtraukti jāuztur
un vajadzības gadījumā jāatjaunina tās
sastāvdaļas.
Rādītājs
Galileo infrastruktūrai:
–        darbojošos
satelītu kopējais skaits: 18 satelīti līdz
2015. gadam, 30 līdz 2019. gadam
–        uz
zemes esošās infrastruktūras versija: v2 līdz 2015. gadam.
Rādītājs
Galileo pakalpojumu sniegšanai:
–        ieviesto
pakalpojumu skaits: trīs sākotnējie pakalpojumi līdz
2015. gadam, pieci pakalpojumi līdz 2020. gadam
Konkrētais mērķis Nr. 2
EGNOS
programmā paredzēts sniegt uzlabotus satelītu navigācijas
pakalpojumus visā Eiropā. Tās infrastruktūra jāuztur
darbības līmenī, un pašreizējais aptvērums
jāpaplašina uz visu Eiropas Savienību, lai lietotāji visā
Savienībā varētu izmantot tās pakalpojumus bez
diskriminācijas.
Rādītāji
EGNOS brīvi pieejamā pakalpojuma kvalitātei
ģeogrāfiskajam pārklājumam:
–        sertificēšanas
iestādēm iesniegto pakalpojumu izmaiņu skaits: 3 laika
periodā no 2014. līdz 2020. gadam.
Šīs
izmaiņas tiks aprakstītas publiski pieejamos dokumentos par
pakalpojumiem.

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

Pateicoties
to spējai ārkārtīgi precīzi noteikt atrašanās
vietu, ātrumu un laiku, GNSS tehnoloģijas ir būtiski
svarīgas, lai uzlabotu efektivitāti virknē jomu. Ar ASV GPS
(globālā pozicionēšanas sistēma) iegūtā pieredze
liecina par satelītu navigācijas priekšrocībām, jo Amerikas
Savienotajās Valstīs GPS uzskata par piekto publisko pakalpojumu aiz
ūdens, elektrības, gāzes un telefona. Militārās un
civilās jomas lietotāji ASV ir aizvien vairāk atkarīgi no
GPS. Arī vairākas citas valstis ir apzinājušās šo
atkarīgumu un šobrīd izstrādā savu globālo
navigācijas satelītu sistēmu (GNSS).
Šobrīd
satelītu navigācijas lietotājiem pozicionēšanai un
navigācijai nav citas izvēles kā izmantot ASV GPS vai GLONASS
satelītu signālus. Tādējādi Eiropas ekonomika ir
aizvien vairāk atkarīga no militāras infrastruktūras, kuru
Eiropa nekontrolē un kura nav izveidota galvenokārt
tādēļ, lai kalpotu Eiropas ekonomiskajām interesēm.
Turklāt šīm sistēmām ir trūkumi attiecībā uz
to pieejamību, sevišķi blīvi apdzīvotās pilsētu
teritorijās[33].
Tās arī nesniedz pietiekamas garantijas attiecībā uz
Eiropas civilās jomas lietotājiem piedāvātā
pakalpojuma kvalitāti un nepārtrauktību.
No
politiskā viedokļa — kad GPS sāka pilnībā
darboties deviņdesmito gadu sākumā, Eiropas Savienība
apzinājās, ka Eiropai ir vajadzīga pašai sava globāla
navigācijas satelītu sistēma[34]. Vēl pirms to lietojumu, kuros izmanto
GNSS, piemēram, atrašanās vietas noteikšanas vai iebūvēto
navigācijas sistēmu, plašās izplatības Padome un Parlaments
bija paredzējuši, ka būs arvien lielāka nepieciešamība
pēc navigācijas palīglīdzekļiem. Tās pamatā
galvenokārt bija nepieciešamība pēc Eiropas autonomijas
satelītu navigācijas jomā. Šim politiskajam redzējumam ir
šādi mērķi:
•        ieviest
pirmo globālo satelītu navigācijas un pozicionēšanas
infrastruktūru, kas būtu autonoma un atrastos civilā
kontrolē, garantētu nepārtrauktus GNSS pakalpojumus un
nodrošinātu Eiropai stratēģiskus ieguvumus. Tomēr, kā
izrādījās pēc tam, ir jāpanāk[35]
savietojamība ar citām sistēmām, īpaši ar ASV GPS
sistēmu, lai uzlabotu lietotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti
un nodrošinātu sociāli ekonomiskus ieguvumus;
•        stiprināt
Eiropas ekonomikas infrastruktūras izturību, paredzot rezerves
sistēmu gadījumā, ja rodas problēmas ar citu sistēmu
darbību;
•        optimizēt
netiešos ekonomiskos ieguvumus, nodrošinot Eiropas iedzīvotājiem
iespēju paļauties uz precīzākiem, pieejamākiem un
spēcīgākiem signāliem, izmantojot jaunās
iespējas, ko rada satelītu navigācija ar daudz augstāku
precizitāti, nekā jebkad agrāk;
•        parādīt
Eiropas spēju izveidot, izvērst un ekspluatēt
sarežģītas liela apjoma kosmosa infrastruktūras.

1.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība

ES
tiesības rīkoties balstās uz Līguma par Eiropas
Savienības darbību 172. pantu un GNSS regulas par Eiropas
satelītu navigācijas programmu (Galileo un EGNOS) turpmāku
īstenošanu.
Saskaņā
ar programmām izveidotās sistēmas ietver infrastruktūru,
kura izveidota kā Eiropas komunikāciju tīkli un kuras
izmantojums sniedzas pāri dalībvalstu robežām. Turklāt šo
sistēmu piedāvātie pakalpojumi jo īpaši palīdz
attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta,
telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras jomā.
Kāda
dalībvalsts atsevišķi nevar ieviest satelītu navigācijas sistēmas,
jo tas pārsniedz tās finansiālās un tehniskās
iespējas. Tādēļ šo mērķi var sasniegt tikai ar ES
līmeņa rīcību.
Turklāt
GNSS regulā paredzēts, ka Eiropas Savienībai pieder visi
materiālie un nemateriālie aktīvi, kas radīti vai
izstrādāti saistībā ar programmām. Eiropas
Savienībai kā visu ar šīm programmām saistīto
materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniecei
jānodrošina, ka no pirmo pozicionēšanas pakalpojumu ieviešanas
2014.–2015. gadā pastāv visi nosacījumi sistēmu
pārvaldībai un ekspluatācijai. Tādējādi
sistēmas faktiski pārvalda Eiropa.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Lai
gan šī ir pirmā reize, kad Savienībai vienai pašai pieder
tāda apjoma infrastruktūra un kad Komisija vada tik
sarežģītu programmu, kopš 2007. gada gūtā pieredze
ļauj veikt lielākus uzlabojumus Galileo un EGNOS turpmākā
īstenošanā.
Kā
norādīts Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei
“Eiropas satelītu radionavigācijas programmu starpposma
pārskats”[36]
un priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas
satelītu navigācijas sistēmu turpmāku īstenošanu un
ekspluatāciju, var gūt turpmāk izklāstītās
atziņas.
<Programmas
pārvaldība>
Pēc
programmu pārprofilēšanas 2008. gadā Komisija savos
dienestos izveidoja struktūrvienību programmu pārvaldībai to
pašreizējā posmā. Kopš tā laika ir notikusi ievērojama
notikumu attīstība, un programmu pārvaldība ir
jāmaina, lai tajā varētu iekļaut vairāk ar
darbību saistītas funkcijas sistēmas ekspluatācijas
nolūkos.
Raugoties
uz sadarbību starp dažādajām iesaistītajām pusēm,
tas ir, galvenokārt Eiropas Kosmosa aģentūru un Eiropas GNSS
aģentūru, jaunais kompetenču sadalījums, kurā Eiropas
Kosmosa aģentūra faktiski ir kļuvusi par īstenošanas aģentūru,
kura darbojas ES vārdā, darbojas labi, bet tas ir jāpielāgo
programmu attīstībai un ar ekspluatāciju saistītiem
uzdevumiem nākotnē.
<Izmaksu
kontrole un finanšu instrumenti>
Galileo
un EGNOS ir sarežģīti projekti. To norise lielā
mērā balstās uz jaunām tehnoloģijām, kas
speciāli izstrādātas šo programmu vajadzībām. Tādēļ
ir grūti izmaksu pārvaldībai piemērot vienotu pieeju; izmaksas
ietekmē vairāki faktori, un programmu sekmīgu norisi apdraud
ļoti liels skaits risku.
Iepriekš
programmu norisē bija vērojama kavēšanās un izmaksu
pārsniegšana, īpaši sakarā ar dalībvalstu pastiprinātām
drošības prasībām. Kā norādīts Komisijas
paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””[37] un
kā to pieprasījusi Padome un Eiropas Parlaments, jāuztur
centieni iegrožot izmaksas. Šim nolūkam izstrādāts jauns pārvaldības
modelis, un Komisija jau šobrīd
strādā pie tā, lai pārvaldītu riskus un iegrožotu
izmaksas.
–
Visi programmu riski ir apkopoti reģistrā, kas ietver attiecīgi
riskus, kuri saistīti ar rūpnieciskās piegādes
ķēdi, ar Eiropas Kosmosa aģentūru, ar Eiropas GNSS
aģentūru, ar tādiem ārējiem faktoriem kā
politisko struktūru ietekme un drošības prasības, kā
arī ar tādiem iekšējiem faktoriem kā programmu
organizācija. Katram riskam piešķirta tā
īstenošanās iespējamība un ietekmes līmenis. Risku
reģistrs ietver arī pasākumu sarakstu šīs iespējamības
samazināšanai;
–
Komisija izskata iespēju pārveidot SoL pakalpojumu, lai
samazinātu tā ietekmi uz globālajām izmaksām;
–
Komisija strādā arī pie tā, lai nodrošinātu programmu
efektīvu pārvaldību, kam vajadzētu novērst
novirzīšanos no grafika un ļaut izstrādāt uzticamas
pārvaldības programmu nākotnei;
Komisija
sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru izdara spiedienu uz
rūpniecības nozari, lai tā iegrožotu Galileo
infrastruktūras dažādo elementu cenas;
–
programmas līmenī veikti arī papildu pasākumi, lai
iegrožotu cenas, piemēram, optimāls līguma ilgums, jauns
iepirkums papildu satelītu iegādei un divi starta iekārtu
piegādes avoti;
–
visbeidzot, Komisija strādā pie tā, lai pastiprinātu
sadarbību ar (neatkarīgiem un dalībvalstu) ekspertiem ar
mērķi analizēt sistēmu tehniskās prasības, ar to
saistītās izmaksas un iespējamās alternatīvas.
<Drošības
prasības>
Visbeidzot
attiecībā uz drošību jānorāda — Komisija ir
atbildīga par sistēmu drošības pārvaldību
saskaņā ar regulu, bet tās rīcības brīvība
šajā jomā ir ierobežota divos veidos:
–
pirmkārt, vajadzības drošības jomā faktiski nosaka
dalībvalstis. Pastāvīgi mainās apdraudējumi, kas
varētu ietekmēt tādas kritiskas infrastruktūras
darbību kā satelītu navigācijas infrastruktūra.
Tādējādi sistēmu koncepcijai nepārtraukti
jāpielāgojas šiem apdraudējumiem. Šādus riskus
daļēji novērš dalībvalstis;
–
Otrkārt, ar GNSS Regulu (EK) Nr. 683/2008, kura šobrīd ir
spēkā, sistēmu drošības apstiprināšanas uzdevums ir
uzticēts ES aģentūrai. Tādējādi
pārvaldības funkciju un apstiprināšanas funkciju nodalīšana
ir labas pārvaldības prakse un šāda veida projektiem ir ierasta
un būtiska.
Abos
gadījumos izdarītajām izvēlēm vai pieņemtajiem
lēmumiem var būt liela ietekme uz programmu izmaksām un
termiņiem.
Ņemot
vērā drošības prasību ietekmi uz izmaksām un
kavēšanos, Komisija uzsver nepieciešamību grozīt programmu
pārvaldības modeli un piešķirt vairāk atbildības
dažādajām iesaistītajām pusēm (īpaši iepretim to
līgumslēdzējiem un deleģēšanas nolīgumu
vispārīgajos noteikumos).

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

Sinerģija
ir iespējama ar citām esošām vai nākotnes kosmosa
programmām, piemēram, paplašinot lietotāju segmentu (lietojumi
pakārtotajam tirgum) vai ar Galileo programmu izveidotās
sistēmas elementu aizsardzībai kosmosā vai palaišanas
laikā.
Būs
jāmeklē sinerģijas arī ar citiem Eiropas Komisijas
direktorātiem izpētes un jauninājumu jomā. Satelītu
navigācijas sistēmās izmantotie GNSS lietojumi un
tehnoloģijas var ietekmēt dažādas ekonomikas un sabiedriskās
dzīves nozares, piemēram, saistībā ar informāciju,
transportu un enerģiju. Lai optimizētu atdevi no ieguldījumiem,
ir svarīgi nodrošināt, ka pētniecības un jauninājumu
programmas tiek koordinētas Komisijas līmenī.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
¨         Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
[DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
¨         Finansiālā ietekme: 2014.– GGGG
þ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva[38]
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2008.
līdz 2020. gadam,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[39]

þ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
þ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
þ  Kopienu izveidotām struktūrām[40]
–
þ  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus[41]
–
þ  starptautiskai organizācijai[42]
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
Pašreizējais
pārvaldības modelis tika izveidots Galileo izveides un
izvēršanas posmam, kā arī EGNOS sākotnējai
ekspluatācijai, tas ir, laika periodam no 2008. līdz
2013. gadam. Šis modelis ir jāpārstrādā, jo Galileo
izvēršanas posms turpināsies vēl pēc 2013. gada, un
2014. gadā sāksies jauns programmas posms, sniedzot
sākotnējos pakalpojumus. Tāpat jādefinē arī EGNOS
pārvaldība, jo sistēma ir iegājusi darbības
posmā.
Galileo
ekspluatācijas posmam jādefinē stabils, ilgtspējīgs un
ilgtermiņa pārvaldības modelis. Ar to tiks optimizētas un
racionalizētas esošās struktūras un nodrošināta
pakāpeniska pāreja no izvēršanas posma uz ekspluatācijas
posmu, saglabājot pakalpojumu sniegšanas turpināšanos.
Pārvaldība arī būs pielāgota dažādajiem
piedāvātajiem pakalpojumiem, jo to prasības un lietotāji
atšķiras.
Ar programmu
vispārējo politisko pārraudzību galvenokārt
nodarbosies Eiropas Komisija. Tā varēs deleģēt
operatīvo darbību pārvaldību Eiropas GNSS
aģentūrai un Eiropas Kosmosa aģentūrai atbilstīgi kompetences
jomām.
Tā
arī varēs apspriesties ar ekspertiem un valstu kosmosa
aģentūrām par specifiskiem tehniskiem jautājumiem.

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Komisija uzraudzīs to, lai visos līgumos un
nolīgumos, kas slēgti saistībā ar GNSS programmām,
būtu paredzēta finanšu pārraudzība un kontrole. Visos
uzraudzības un novērtēšanas mehānismos īpaša
uzmanība tiks pievērsta programmu izmaksu iegrožošanai, sniedzot
pakalpojumus bez kavēšanās.
Vajadzības gadījumā programmu
īstenošanas uzraudzībai tiks lūgta ārēju tehnisko
ekspertu palīdzība. Balstoties uz pārbaudēs uz vietas
konstatēto, Komisija vajadzības gadījumā uzraudzīs,
lai tiktu pielāgots sākotnēji apstiprinātā finanšu
ieguldījuma piešķīruma apjoms vai nosacījumi, kā
arī maksājumu grafiks.
Komisija ierosinās:
– stratēģisku plānu, kurā būs
galvenās darbības, provizorisks budžets un laika grafiks Galileo un
EGNOS programmu mērķu sasniegšanai, ne vēlāk kā
2014. gada 30. jūnijā;
– gada darba plānu, kurā stratēģiskais
plāns būs sadalīts pa detalizētiem pasākumiem un
rādītājiem un kuru iesniegs iepriekšējā gada
15. decembrī;
– gada pārskatu par īstenošanu, kurā tiks
novērtēta darba plāna izpilde un kuru iesniegs līdz katra
nākamā gada 15. martam;
– Galileo un EGNOS programmu vidusposma
novērtējumu, kurā galvenokārt pievērsīsies
gūtajiem kvantitatīvajiem un kvalitatīvajiem rezultātiem un
kuru iesniegs līdz 2018. gada 30. jūnijam, bet pietiekami
savlaicīgi, lai varētu sagatavot nākamo daudzgadu finanšu
plānu.
Papildus šiem standarta pasākumiem Komisija,
īstenojot savas Galileo un EGNOS programmu politiskās
pārraudzības pilnvaras, stiprinās par programmas vadību
atbildīgās struktūras uzraudzības un novērtēšanas
mehānismus, pieprasot tai iesniegt gada pārvaldības plānus
un īstenošanas pārskatus, organizējot regulāras
tikšanās par programmu norises gaitu un veicot finanšu un tehnoloģiju
revīzijas.
Turklāt programmu uzraudzībā būtu
jāiesaista dalībvalstis, piemēram, piesaistot to tehniskās
iespējas, lai iegūtu datus par programmu tehnisko uzraudzību un
ierosinātu svarīgus snieguma rādītājus, pēc
kuriem programmas novērtē.
Visbeidzot, ikdienas pārvaldībā Komisija
īstenos risku pārvaldības mehānismu un izmantos
pienācīgus vadības instrumentus, lai iegrožotu ar
programmām saistītās izmaksas, veicot labāku izmaksu
novērtējumu, iepazīstoties ar iepriekš gūto pieredzi un
sistēmas ieviešanas līdzšinējo gaitu.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

Komisijas
darba pamatā ir riska pārvaldības elements, un tā
svarīgums tika uzsvērts 2007. gadā notikušajā
pārvaldības reformā. Visi programmu riski ir apkopoti
reģistrā, kas ietver attiecīgi riskus, kuri saistīti ar
rūpnieciskās piegādes ķēdi, ar Eiropas Kosmosa
aģentūru, ES aģentūru, ar tādiem ārējiem faktoriem
kā politisko struktūru ietekme un drošības prasības,
kā arī ar tādiem iekšējiem faktoriem kā programmu
organizācija. Katram riskam piešķirta tā īstenošanās
iespējamība un ietekmes līmenis. Risku reģistrs ietver
arī pasākumu sarakstu šīs iespējamības
samazināšanai. Riski ir iedalīti šādās kategorijās.
•
Tehnoloģiskie riski: satelītu navigācijai ir nepieciešamas
jaunākās tehnoloģijas, kuru novērtējums vēl ir
jāveic un kuru specifikācijas nepārtraukti attīstās.
•
Rūpnieciskie riski: infrastruktūras ieviešanā ir iesaistīti
daudzi rūpnieciskie uzņēmēji dažādās
valstīs, tādēļ ir svarīgi koordinēt darbu
efektīvi, lai rezultātā iegūtu uzticamas un
pilnībā integrētas sistēmas, jo īpaši
attiecībā uz drošību.
•
Tirgus risks: ir jāizvairās no tā, ka tehniskais sniegums, kas
ir sliktāks nekā paziņotais, radītu negatīvu ietekmi
uz lietotājiem un ka tādējādi infrastruktūra netiek
izmantota. Turklāt ir jānodrošina uzticamu uztvērēju
pieejamība no 2014.–2015. gada dažādiem Galileo
sākotnējiem pakalpojumiem, jo īpaši PRS pakalpojumiem.
•
Kalendārais risks: jebkāda īstenošanas kavēšanās
apdraudētu mūsu rīcībā esošās iespējas un
varētu radīt izmaksu pārsniegšanu.
•
Pārvaldības risks: programmu pārvaldība paredz, ka
dažādām struktūrām ir jāstrādā kopā, un
ir svarīgi nodrošināt atbilstošu stabilitāti un
organizāciju. Turklāt ir jāņem vērā dažādo
iesaistīto pušu viedokļu atšķirības, jo īpaši
dalībvalstu starpā, par vairākiem nozīmīgiem
jautājumiem. Šajā kontekstā ir jāparedz dažu risku
savstarpēja dalīšana, jo īpaši finanšu risku un ar drošību
saistītu risku dalīšana to dalībnieku starpā, kuri
vislabāk spēj tos uzņemties.
•
Ar atbildību saistīts risks: kā jebkura infrastruktūra abas
Eiropas sistēmas var tieši vai netieši radīt kaitējumu to
lietotājiem vai trešām personām. No Komisijas veiktās
pārbaudes izriet, ka pašreizējās piemērojamās
tiesības nepiedāvā piemērotu tiesisko regulējumu, kas
nodrošinātu pareizu līdzsvaru starp cietušo interesēm un Eiropas
satelītu navigācijas sistēmu īpašnieku un
ekspluatētāju interesēm. Tātad līdz 2014. gadam
vajadzētu gan Eiropas līmenī, gan pasaules mērogā
veikt atbilstošus pasākumus, lai rastu risinājumu šai
situācijai. Komisija šajā saistībā turpina attiecīgu
izpēti sadarbībā ar citām starptautiskām
struktūrām.

2.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

Lielāko
daļu apropriāciju pārvalda ar netiešās
pārvaldības metodi, izmantojot deleģēšanas nolīgumus.
Ir ļoti svarīgi saprast, ka GNSS budžetu īsteno ar iepirkuma
konkursiem. Iekšējās kontroles metodes ir iepirkuma procedūru
iepriekšēja kontrole (līgumslēdzēja izvērtēšana
un izvēle), kā arī uzraudzība pār tiem
darījumiem, ko veic saskaņā ar deleģēšanas
nolīgumiem un projektu vadības plānu, kur definētas visu
iesaistīto pušu lomas un izstrādātas detalizētas darba
plūsmas un kontroles procedūras. Tas jo īpaši attiecas uz:
–
dalību regulārās (pārvaldības un tehnisko
jautājumu) sanāksmēs;
–
pienākumu sagatavot ceturkšņa atskaites par programmas izpildi;
–
pienākumu sagatavot ceturkšņa atskaites par Kopienas
līdzekļu izmantošanu, nepārprotami norādot izmantojumu
katrā līgumā, kas parakstīts ar rūpniecības
nozares pārstāvjiem, kā arī pienākumu atjaunināt
vērtīgo aktīvu sarakstus.
Turklāt
attiecībā uz iepirkumu kontroles metode nemainīsies —
tā galvenokārt ir vērsta uz tehnisko posmu īstenošanu, kas
ir juridiski saistīta ar maksājumiem par katru
līgumsaistību izpildi.
Komisijas
administratīvais uzdevums ir sekot deleģējumu
saņēmušās aģentūras veiktajiem maksājumiem ar
minēto atskaišu starpniecību. Deleģēšanas nolīgumu
administratīvās un tehniskās īstenošanas kontrolei ir
nepieciešama komanda ar pieciem līdz desmit darbiniekiem (pilnas slodzes
ekvivalentiem). Komisija pārliecināsies, ka nav finansējuma
pārklāšanās ar atsevišķiem elementiem pētniecības
un jauninājumu pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.
Turklāt,
kā aprakstīts 1.5.3. punktā, Komisija ir izveidojusi risku
reģistru, lai pārraudzītu elementus, kas varētu
ietekmēt programmas.
Visbeidzot,
kā norādīts [regulas 29. pantā], par programmu
pārvaldību atbildīgajām struktūrām būs
pieejama nepieciešamā tehniskā palīdzība.
Tā
kā GNSS programmas ir ļoti tehniskas un specializētas, nav
sagaidāmas lielas pārmaiņas attiecībā uz kontroli.
Sagaidāms,
ka neatbilstību līmenis saglabāsies tāds pats kā
pašlaik. Katru gadu tiek veiktas ex-post revīzijas, lai
pārbaudītu iepriekšējā gadā veiktos darījumus.
2009. gadā kļūdu līmenis bija zem 1 %
(ieteiktā finanšu korekcija % no kopējās izmaksātās
summas). Šis līmenis varētu pat samazināties, ņemot vērā
ieteikumus, ko Eiropas Kosmosa aģentūrai ir snieguši revidenti.
Ņemot vērā līgumu raksturu, šo līmeni var
ekstrapolēt uz visu GNSS budžetu.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu
apkarošanas pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
No
šīs regulas izrietošie nolīgumi, tostarp ar iesaistītām
trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām
noslēgtie nolīgumi, paredz uzraudzību un finanšu kontroli, ko
veic Komisija vai jebkurš tās pilnvarots pārstāvis, kā
arī Revīzijas palātas vai OLAF revīziju, ko
vajadzības gadījumā veic uz vietas.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
   || Dif./nedif. ([43])   || no EBTA valstīm[44]   || no kandidātvalstīm[45]   || no trešām valstīm[46]   || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 [1] || 02010405 Eiropas satelītu navigācijas programmas (EGNOS un Galileo) —Administratīvās pārvaldības izdevumi   || Dif./nedif. || JĀ || NĒ || JĀ || NĒ
 [1] || 020501 Eiropas satelītu navigācijas programmas (EGNOS un Galileo) || Dif. || JĀ || NĒ || JĀ || NĒ
·      •    No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija...............................….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 [1] || 020503 Eiropas satelītu navigācijas programmu (EGNOS un Galileo) pabeigšana || Dif. || JĀ || NĒ || JĀ || NĒ

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums

Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || Gudra un integrējoša izaugsme
 Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || 2023.–2030. gads || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020501 || Saistības || (1) || 1163,5 || 1187,5 || 990,25 || 1010 || 799,75 || 1049,5 || 1668 ||  0 ||  0 ||  0 || 7868,5
 Maksājumi || (2) || 1011,5 || 1181,5 || 955,25 || 1011 || 672,75 || 1010,5 || 898 || 500 || 480 || 148 || 7868,5
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[47]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010405 ||   || (3) || 3,5 || 3,5 || 3,75 || 4 || 4,25 || 4,5 || 5 || 0 || 0 || 0 || 28,5
 KOPĀ Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 1167 || 1191 || 994 || 1014 || 804 || 1054 || 1673 ||  0 || 0  || 0  || 7897
 Maksājumi || =2+2a +3 || 1015 || 1185 || 959 || 1015 || 677 || 1015 || 903 || 500 || 480 || 148 || 7897
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas:
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 ĢD: ENTR ||
  Cilvēkresursi || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950
 KOPĀ — ĢD ENTR || Apropriācijas || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202[48]
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023-2030 || KOPĀ
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 1177,623 || 1201,623 || 1004,623 || 1024,623 || 814,242 || 1063,734 || 1682,734 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 7969,202
 Maksājumi || 1025,623 || 1195,623 || 969,623 || 1025,623 || 687,242 || 1024,734 || 912,734 || 500,000 || 480,000 || 148,000 || 7969,202

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības
apropriāciju izmantošanu
þ         Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriāciju izmantošanu šādā veidā :
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ ||
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[49]   || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1[50] Izveidot un nodrošināt globālu satelītu navigācijas infrastruktūru un pakalpojumus (Galileo)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Galileo || 5 servic5 services || Nepiemēro || 3 || 930,5 || 3 || 942,5 || 3 || 744,25 || 3 || 763 || 3 || 552,75 || 3/5 || 802,5 || 5 || 1421 || 5 || 6156,5
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   || 930,5 ||   || 942,5 ||   || 744,25 ||   || 763 ||   || 552,75 ||   || 802,5 ||   || 1421 ||   || 6156,5
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 2[51] Sniegt satelītu pakalpojumus, kas ļauj uzlabot GPS sniegumu Eiropā (EGNOS)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EGNOS || 3 servic5 services || Nepiemēro || 3 || 233 || 3 || 245 || 3 || 246 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 1712
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   || 233 ||   || 245 ||   || 246 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 1712
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || Nepiemēro || 1163,5 || Nepiemēro || 1187,5 || Nepiemēro || 990,25 || Nepiemēro || 1010 || Nepiemēro || 799,75 || Nepiemēro || 1049,5 || Nepiemēro || 1668 || Nepiemēro || 7868,5

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
þ         Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[52]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Citi administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202

3.2.3.2.
 Paredzamās cilvēkresursu vajadzības

¨         Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu
izmantošanu
þ         Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu
izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 02 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 63 || 63 || 63 || 63 || 60 || 56 || 56
 02 01 01 02 (Delegācijas) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[53]
 02 01 02 01 (AC, END, INT ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 02 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 04 aa [54]   || - galvenā mītne[55]   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 - delegācijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 02 (AC, END, INT — netiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 02 (AC, END, INT — tiešā pētniecība) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro || Nepiemēro
 KOPĀ || 89 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 82
XX ir attiecīgā politikas joma vai
budžeta sadaļa.
Veicamo uzdevumu
apraksts
Nepieciešamos
cilvēkresursus ņems no ĢD darbiniekiem, kuri jau nodarbojas ar
darbību pārvaldību, un/vai ir pārcelti ĢD
iekšienē, tos vajadzības gadījumā papildinot, izmantojot
papildus piešķīrumu pārvaldošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo
piešķiršanas procedūru, ievērojot esošos budžeta ierobežojumus.
ENTR ĢD paredz uzdevumu nodošanu daļēju ārpakalpojumu
sniegšanai kādai esošai aģentūrai. Vajadzības
gadījumā summas un piešķīrumus koriģē, ņemot
vērā ārpakalpojumu procesa rezultātus.
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || – Uzraudzīt, kā tiek ieviestas Eiropas GNSS programmas, ar kurām paredzēts efektīvi un saskaņoti izvērst un ekspluatēt EGNOS un Galileo; – sniegt juridisku un tiesību aktu analīzi politiskajā lēmumu pieņemšanas procesā; – nodrošināt pieņemto risinājumu saskaņotību ar piemērojamajiem noteikumiem; – nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību; – veikt pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu izmaksu kontroli; – pārvaldīt pasākumus saistībā ar starptautisko sadarbību
 Ārštata darbinieki || Atbalstīt iepriekš aprakstīto uzdevumu veikšanu

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

þ         Priekšlikums/iniciatīva atbilst 2014.–2020. gada
daudzgadu finanšu shēmai saskaņā ar Komisijas 2011. gada
29. jūnija paziņojumu COM(2011)500.
¨         Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu
finanšu shēmā.
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[56].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu.
–
þ Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Šobrīd norisinās sarunas ar Šveici
un Norvēģiju, tomēr vēl nav un īstermiņā
arī netiks panākta nekāda oficiāla vienošanās.
Tādēļ šobrīd nevar ņemt vērā nekādas
trešu personu iemaksas. Jānorāda, ka šīs valstis tieši nesniegs
līdzfinansējumu GNSS programmai kā tādai
(tādējādi nebūs nekādu papildu apropriāciju pie
piešķirtajiem ieņēmumiem Savienības budžetā), bet
nodrošinās ārēju līdzfinansējumu.
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
Pirms konstelācijas pabeigšanas nav
paredzami nekādi ieņēmumi, ja līdz visas
infrastruktūras izvietošanai piedāvāto sākotnējo
pakalpojumu sniegums neatbildīs potenciālo lietotāju
vēlmēm.
Līdz tam laikam būs
jāanalizē izmaksu pārvaldības veids, lai noteiktu
(privātu vai publisku) struktūru, kura iekasēs
ieņēmumus, konkrētus ieņēmumu veidus un iespējamo
ieņēmumu apjomu.
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
þ         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[57]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
   ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem
ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu
pozīciju(-as).
Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem
aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.
[2]               COM(2011) 5 galīgā redakcija.
[3]               COM(2011) 500 galīgā redakcija. Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas
Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020””.
[4]               COM(2011) 398 galīgā redakcija. Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu
2014.–2020. gadam.
[5]               COM
(2010) 308
[6]               OV L 246, 20.7.2004., 30. lpp.
[7]               OV C […], […], […]. lpp.
[8]               OV C […], […], […]. lpp.
[9]               COM (2010) 614, galīgā redakcija/2.
[10]             COM(2011) 152.
[11]             OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
[12]             COM(2011) 398 galīgā redakcija.
[13]             COM(2011) 500 galīgā redakcija.
[14]             OV L 276, 20.10.2010., 1. lpp.
[15]             OV L 246, 20.7.2004., 30. lpp.
[16]             OV L 201, 3.8.2010., 30. lpp.
[17]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[18]             OV L 196,
24.7.2008., 1. lpp.
[19]             OV L 138, 28.5.2002., 1. lpp.
[20]             OV L 287, 4.11.2011., 1. lpp.
[21]             OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.
[22]             OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.
[23]             OV C 304, 15.10.2011., 7. lpp.
[24]             OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.
[25]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[26]             OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[27]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[28]             OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.
[29]             ABM — budžeta
vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[30]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[31]             EGNOS sistēmas Eiropas zona ir zona, kurā ietilpst Eiropas
Civilās aviācijas konferences 44 dalībvalstis.
[32]             EGNOS brīvi pieejamais
pakalpojums definēts šajā dokumentā: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/satnav/egnos/files/brochures-leaflets/egnos-os-sdd_en.pdf
[33]             Pētījums par GPS signāla zudumu ietekmi uz
komerciālajiem un iekšējiem pakalpojumiem Lielbritānijā
(2001): http://www.ofcom.org.uk/static/archive/ra/topics/research/topics/other/gpsreport/gps-report.pdf
[34]             Padomes 1994. gada 19. decembra rezolūcija par Eiropas
devumu globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS)
ieviešanā.
[35]             2004. gada jūnija starptautisks nolīgums par
satelītu navigācijas sistēmu Galileo un GPS un ar to
saistītu lietojumu veicināšanu, nodrošināšanu un izmantošanu.
[36]             COM(2011) 5 galīgā redakcija.
[37]             COM(2011) 500 galīgā redakcija.
[38]             Galileo programmai ir četri posmi: definēšana, izveide, izvēršana un ekspluatēšana. Izvēršanas posms noslēgsies
2019. gadā. Pilna apjoma
ekspluatācijas posms sāksies 2020. gada laikā un
turpināsies pēc tam, sistēmas ekspluatācija un
satelītu kopas atjaunināšana turpināsies gadu gaitā, lai
izvairītos no pakalpojumu sniegšanas pārtraukšanas.
[39]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu
regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html
[40]             Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. Eiropas GNSS aģentūra tiks
piesaistīta GNSS programmu pārvaldībai.
[41]             Eiropas valstu kosmosa aģentūras.
[42]             EKA (Eiropas Kosmosa aģentūra).
[43]             Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[44]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. Notiks sarunas ar Norvēģiju, lai
tā piedalītos 2014.–2020. gada budžetā.
[45]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā
potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[46]             Notiek sarunas ar Šveici, lai tā piedalītos
2014.–2020. gada budžetā.
[47]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas).
[48]             Cilvēkresursu
samazinājums, kas ir tieši saistīts ar jauno pārvaldību un
ar uzdevumu attiecībā uz sistēmu ekspluatāciju nodošanu
Eiropas GNSS aģentūrai, tiks detalizēti izklāstīts,
grozot regulu Nr. 912 par aģentūru. Paredzēts, ka
speciālās zināšanas, ko šobrīd nodrošina Komisija, tiks
pēc vajadzības nodotas aģentūrai, lai tā varētu
veikt tai uzticētos uzdevumus.
[49]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto
studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros
utt.).
[50]             Konkrētie
mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[51]             Konkrētie
mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[52]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[53]             AC
— līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED —
jaunākie eksperti delegācijās, AL — vietējie
darbinieki, END — valstu norīkotie eksperti.
[54]             Saskaņā
ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko
finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām “BA” pozīcijām).
[55]             Galvenokārt
struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku
attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).
[56]             Skatīt
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[57]             Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.