               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2022
            COM(2022) 207 final
            2022/0145(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

                  Šis priekšlikums attiecas uz to, lai Eiropas Savienības interesēs parakstītu nolīgumu ar Jaunzēlandi par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm.

                  Nolīguma mērķis ir ļaut pārsūtīt persondatus starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, lai atbalstītu un stiprinātu Eiropas Savienības dalībvalstu un Jaunzēlandes iestāžu rīcību, kā arī to savstarpējo sadarbību noziedzīgu nodarījumu, tostarp smagu noziegumu un terorisma, novēršanā un apkarošanā, vienlaikus nodrošinot atbilstošus aizsardzības pasākumus attiecībā uz personu cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, tostarp privātumu un datu aizsardzību. Pārrobežu informācijas apmaiņa starp visām attiecīgajām tiesībaizsardzības iestādēm Eiropas Savienībā un ar globālajiem partneriem būtu jānosaka par prioritāti, lai novērstu un apkarotu terorismu, sagrautu organizēto noziedzību un apkarotu kibernoziedzību. Šajā ziņā sadarbība ar Jaunzēlandi tiesībaizsardzības jomā ir ārkārtīgi svarīga, lai palīdzētu Eiropas Savienībai vēl vairāk aizsargāt tās drošības intereses.

               2.
                     PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Globalizētā pasaulē, kurā smagi noziegumi un terorisms iegūst aizvien pārvalstiskākas dimensijas un kļūst aizvien daudzfunkcionālāki, tiesībaizsardzības iestādēm vajadzētu būt pilnīgi sagatavotām sadarboties ar ārējiem partneriem, lai garantētu savu pilsoņu drošību. Tādēļ Eiropolam vajadzētu būt iespējai apmainīties ar persondatiem ar trešo valstu tiesībaizsardzības iestādēm, ciktāl tas nepieciešams tā uzdevumu veikšanai atbilstīgi 2016. gada 11. maija Regulā 2016/794
                     1
                   noteiktajām prasībām.

                  Eiropols var apmainīties ar persondatiem ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, pamatojoties uz:

               ·sadarbības nolīgumiem, kas noslēgti starp Eiropolu un partnervalstīm pirms pašreizējās Eiropola regulas piemērošanas sākuma 2017. gada 1. maijā;

               kopš 2017. gada 1. maija:

               ·Komisijas lēmumu, kurā konstatēts, ka attiecīgā valsts vai starptautiskā organizācija nodrošina pietiekamu datu aizsardzības līmeni (“lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību”);

               ·ja nav lēmuma par aizsardzības līmeņa pietiekamību, — starptautisku nolīgumu, kurā paredzēti atbilstīgi aizsardzības pasākumi attiecībā uz personu privātuma un pamattiesību un brīvību aizsardzību. Saskaņā ar pašreizējo juridisko pamatu Komisija tagad Savienības vārdā ir atbildīga par sarunu vešanu par šādiem starptautiskiem nolīgumiem.

                  Eiropols, ciktāl tas ir nepieciešams tā uzdevumu veikšanai, var izveidot un uzturēt sadarbības attiecības ar ārējiem partneriem, noslēdzot darba un administratīvas vienošanās, kuras pašas par sevi nevar būt juridisks pamats persondatu apmaiņai.

                  Komisija savā Vienpadsmitajā progresa ziņojumā virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību
                     2
                   noteica astoņas prioritārās valstis
                     3
                   Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā, pamatojoties uz datiem par terorisma draudiem, ar migrāciju saistītajām problēmām un Eiropola operatīvajām vajadzībām sākt sarunas. Ņemot vērā politisko stratēģiju, kas izklāstīta Eiropas Drošības programmā
                     4
                  , Padomes secinājumos
                     5
                   un Globālajā stratēģijā
                     6
                  , tiesībaizsardzības iestāžu operatīvās vajadzības visā Eiropas Savienībā un iespējamās priekšrocības, ko šajā jomā sniegtu cieša sadarbība starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, par ko liecina arī turpmākie pasākumi pēc 2019. gada marta Christchurch uzbrukuma, Komisija uzskata, ka Eiropolam ir jābūt iespējai apmainīties ar persondatiem ar cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm.

                  2019. gada aprīlī Eiropols un Jaunzēlandes policija parakstīja sadarbības vienošanos
                     7
                  . Tā nodrošināja satvaru strukturētai sadarbībai, tostarp drošam savienojumam, kas nodrošina tiešu saziņu starp abām pusēm, un Jaunzēlandes sadarbības koordinatora nosūtīšanu uz Eiropolu. Šī sadarbības vienošanās tomēr nenodrošina juridisko pamatu apmaiņai ar persondatiem. Ņemot to vērā, Komisija 2019. gada 30. oktobrī nāca klajā ar ieteikumu, ierosinot Padomei atļaut sākt sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par persondatu apmaiņu starp Eiropolu un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm
                     8
                  . Padome 2020. gada 13. maijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Jaunzēlandi un pieņēma sarunu norādes
                     9

                     10
                  .

                  Sarunas sākās 2021. gada aprīlī draudzīgā un konstruktīvā gaisotnē. Pēc ceturtās un pēdējās sarunu kārtas, kas notika 2021. gada septembrī, abas puses vienojās par nolīguma noteikumiem. Galvenie sarunu vedēji nolīguma teksta projektu parafēja 2021. gada novembrī.

               •Saskanība ar spēkā esošajām Savienības politikas jomām

                  Sarunas par nolīgumu norisinājās saskaņā ar visaptverošajām sarunu norādēm, ko Padome pieņēma 2020. gada 13. maijā. Šis nolīgums atbilst arī spēkā esošajai Savienības politikai tiesībaizsardzības sadarbības jomā. Pēdējo gadu laikā ir panākts progress, lai uzlabotu sadarbību starp dalībvalstīm informācijas apmaiņas jomā un lai noslēgtu telpu, kurā darbojas teroristi un noziedznieki. Pašreizējie Komisijas stratēģiskie dokumenti apliecina nepieciešamību uzlabot tiesībaizsardzības sadarbības efektivitāti un lietderību Eiropas Savienībā, kā arī nepieciešamību paplašināt sadarbību ar trešām valstīm. Šie stratēģiskie dokumenti cita starpā ietver Drošības savienības stratēģiju
                     11
                  , ES Terorisma apkarošanas programmu
                     12
                   un ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģiju
                     13
                  .

                  Viens konkrēts aizsardzības pasākumu kopums, proti, nolīguma II nodaļā atspoguļoto pasākumu kopums, attiecas uz persondatu aizsardzību, kas ir pamattiesības kuras nostiprinātas ES Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Saskaņā ar Eiropola regulas 25. panta 1. punkta b) apakšpunktu Eiropols var pārsūtīt persondatus trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju, ievērojot LESD 218. pantu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību. Nolīguma II nodaļā ir paredzēti šādi aizsardzības pasākumi, tostarp jo īpaši noteikumi, kas nodrošina vairākus datu aizsardzības principus un pienākumus, kuri Pusēm jāievēro (3., 4., 5., 7., 8., 11., 12., 13., 14. un 15. pants), kā arī noteikumi, kas nodrošina īstenojamas individuālās tiesības (6., 10. un 11. pants), neatkarīgu uzraudzību (16. pants) un efektīvu administratīvo un tiesisko aizsardzību par nolīgumā atzīto tiesību un aizsardzības pasākumu pārkāpumiem, kas izriet no persondatu apstrādes (17. pants).

                  Ir jāpanāk līdzsvars starp drošības uzlabošanu un cilvēktiesību, tostarp datu un privātuma, aizsardzību. Komisija nodrošināja, ka nolīgumā ir paredzēti atbilstīgi aizsardzības pasākumi attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību, kā arī juridiskais pamats persondatu apmaiņai, lai apkarotu smagus noziegumus un terorismu.

                  Turklāt Eiropas Savienība un Jaunzēlande ir cieši partneri. 2016. gada 5. oktobrī parakstītais ES un Jaunzēlandes partnerattiecību nolīgums par attiecībām un sadarbību atspoguļo pastiprinātu partnerību starp pusēm, kas padziļina un uzlabo sadarbību savstarpēju interešu jautājumos, atspoguļojot kopīgās vērtības un principus. Nolīgums aptver ne tikai noteikumus tirdzniecības atvieglošanai, bet ietver arī vairākus noteikumus, kuros puses apņemas sadarboties tādās jomās kā tiesībaizsardzība, organizētās noziedzības un korupcijas novēršana un apkarošana, narkotikas, kibernoziedzība, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija, terorisms un teroristu finansēšana, migrācija un patvērums. Eiropas Savienība un Jaunzēlande ir arī Globālā terorisma apkarošanas foruma (GCTF) partneri, kas ir starptautisks forums, kurā piedalās 29 valstis un Eiropas Savienība un kura galvenais uzdevums ir samazināt pasaules iedzīvotāju neaizsargātību pret terorismu, novēršot, apkarojot un saucot pie atbildības par terora aktiem un apkarojot kūdīšanu uz terorismu un teroristu vervēšanu. Turklāt Eiropas Savienība un Jaunzēlande cieši sadarbojas ārlietu un drošības jautājumos un iesaistās regulārā politikas un drošības dialogā. Šis dialogs ietver biežas apspriedes ministru un augstāko amatpersonu līmenī. Jaunzēlande piedalījās arī dažās ES krīzes pārvarēšanas operācijās, piemēram, operācijā Atalanta (pirātisms Āfrikas ragā) 2014. gadā.

               3.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. panta 2. punkts un 88. pants saistībā ar 218. panta 5. punktu.

                  Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI
                     14
                   (turpmāk “Eiropola regula”) nosaka īpašus noteikumus par persondatiem, ko Eiropols pārsūta ārpus ES. Regulas 25. panta 1. punktā ir uzskaitīti vairāki juridiskie pamati, pamatojoties uz kuriem Eiropols var likumīgi pārsūtīt persondatus trešo valstu iestādēm. Viena no iespējām ir Komisijas lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību saskaņā ar Direktīvas (ES) 2016/680 36. pantu, kurā konstatēts, ka trešā valsts, uz kuru Eiropols pārsūta persondatus, nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni. Tā kā pašlaik ar Jaunzēlandi nav pieņemts ne lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, ne noslēgts nolīgums par operatīvo sadarbību, otra alternatīva persondatu strukturālai pārsūtīšanai, ko veic Eiropols uz Jaunzēlandi, ir saistoša starptautiska nolīguma noslēgšana starp ES un Jaunzēlandi, kurā paredzēti atbilstīgi aizsardzības pasākumi attiecībā uz privātuma un citu personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               Tādējādi nolīgums ir Savienības ekskluzīvā ārējā kompetencē. Tādējādi Savienības vārdā nolīgumu var parakstīt, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 5. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Ar šo priekšlikumu izvirzītos Savienības mērķus var sasniegt, tikai noslēdzot saistošu starptautisku nolīgumu, kurā paredz vajadzīgos sadarbības pasākumus un vienlaikus nodrošina pamattiesību pienācīgu aizsardzību. Nolīguma noteikumi ietver tikai to, kas nepieciešams tā galveno mērķu sasniegšanai. Vienpusēja rīcība nav alternatīva, jo tā nesniegtu pietiekamu pamatu policijas sadarbībai ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un nevarētu nodrošināt pamattiesību nepieciešamo aizsardzību.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Neattiecas.

               4.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Sarunu procesā Komisija neizmantoja ārējos ekspertus.

               •Ietekmes novērtējums

               Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               •Pamattiesības

               Persondatu apmaiņa varētu ietekmēt datu aizsardzību; tomēr, kā paredzēts nolīgumā, uz to attieksies tie paši stingrie noteikumi un procedūras, kas jau ir spēkā, lai apstrādātu šādus datus saskaņā ar ES tiesību aktiem.

               II nodaļā ir paredzēta persondatu aizsardzība. Uz šā pamata 3. pantā un 4.–17. pantā ir noteikti datu aizsardzības pamatprincipi, t. sk. mērķa ierobežojums, datu kvalitāte un noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz īpašu kategoriju datu apstrādi, pienākumi, kas piemērojami pārziņiem, arī attiecībā uz datu glabāšanu, reģistru uzturēšanu, drošību un attiecībā uz tālāku nosūtīšanu, īstenojamas individuālās tiesības, t. sk. attiecībā uz piekļuvi, labošanu un automatizētu lēmumu pieņemšanu, neatkarīgu un efektīvu uzraudzību, kā arī tiesiskās aizsardzības līdzekļiem administratīvā kārtā un tiesā. Aizsardzības pasākumi attiecas uz visiem persondatu apstrādes veidiem saistībā ar sadarbību starp Eiropolu un Jaunzēlandi. Konkrētu individuālo tiesību īstenošanu vajadzības gadījumā var atlikt, ierobežot vai atteikt, ja tas ir saprātīgi un samērīgi, ņemot vērā datu subjekta pamattiesības un intereses, jo īpaši, lai novērstu risku notiekošai kriminālizmeklēšanai vai kriminālvajāšanai, kas arī ir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

               Turklāt gan Eiropas Savienība, gan Jaunzēlande nodrošinās, ka neatkarīga publiska iestāde, kas atbild par datu aizsardzību (uzraudzības iestāde), pārrauga jautājumus, kas skar personu privāto dzīvi, lai aizsargātu fizisku personu pamattiesības un brīvības saistībā ar persondatu apstrādi.

               29. pantā ir pastiprināta nolīgumā paredzēto aizsardzības pasākumu efektivitāte, paredzot regulārus kopīgus pārskatus par tā īstenošanu. Izvērtēšanas grupās iekļauj attiecīgus ekspertus datu aizsardzības un tiesībaizsardzības jomā.

               Kā papildu aizsardzības pasākumu saskaņā ar 19. panta 15. punktu, ja ir noticis būtisks pārkāpums vai netiek pildīti pienākumi, kas izriet no nolīguma noteikumiem, nolīgumu var apturēt. Persondatus, kas pārsūtīti pirms apturēšanas, turpina apstrādāt saskaņā ar nolīgumu. Turklāt nolīguma izbeigšanas gadījumā persondatus, kas pārsūtīti pirms tā izbeigšanas, turpina apstrādāt saskaņā ar nolīguma noteikumiem.

               Turklāt nolīgums garantē, ka persondatu apmaiņa starp Eiropolu un Jaunzēlandi atbilst gan nediskriminācijas principam, gan Hartas 52. panta 1. punktam, kas nodrošina, ka iejaukšanās pamattiesībās, kas var izrietēt no tiem, aprobežojas ar to, kas ir absolūti nepieciešams, lai patiešām sasniegtu izvirzītos vispārējo interešu mērķus, ievērojot samērīguma principu.

               5.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.

               6.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Īstenošanas plāns nav vajadzīgs, jo nolīgums stāsies spēkā dienā, kad būs saņemts pēdējais rakstiskais paziņojums, ar kuru Eiropas Savienība un Jaunzēlande, izmantojot diplomātiskos kanālus, ir paziņojušas viena otrai, ka to procedūras ir pabeigtas.

               Attiecībā uz uzraudzību Eiropas Savienība un Jaunzēlande kopīgi pārskata nolīguma īstenošanu vienu gadu pēc tā stāšanās spēkā un pēc tam ar regulāriem starplaikiem, kā arī papildus, ja to pieprasa kāda no pusēm, un par to pieņemts kopīgs lēmums.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

               Nolīguma 1. pantā ir ietverts nolīguma mērķis.

               Nolīguma 2. pantā ir ietvertas nolīguma definīcijas.

               Nolīguma 3. pantā ir ietverti persondatu apstrādes nolūki.

               Nolīguma 4. pantā ir noteikti vispārējie datu aizsardzības principi, kas Eiropas Savienībai un Jaunzēlandei ir jāievēro.

               Nolīguma 5. pantā paredzētas īpašas persondatu kategorijas un dažādas datu subjektu kategorijas, piemēram, persondati par noziedzīgā nodarījumā cietušajiem, lieciniekiem vai citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, vai attiecībā uz personām, kas jaunākas par 18 gadiem.

               Nolīguma 6. pantā ir paredzēta automatizēta persondatu apstrāde.

               Nolīguma 7. pants nodrošina pamatu saņemto persondatu tālākai pārsūtīšanai.

               Nolīguma 8. pantā ir paredzēts novērtēt informācijas avota ticamību un precizitāti.

               Nolīguma 9. pantā ir paredzētas piekļuves tiesības, nodrošinot, ka datu subjektam ir tiesības adekvātos intervālos iegūt informāciju par to, vai viņa persondati tiek apstrādāti saskaņā ar nolīgumu.

               Nolīguma 10. pantā ir paredzētas tiesības uz labošanu, dzēšanu un ierobežošanu, kas nodrošina, ka datu subjektam ir tiesības pieprasīt kompetentajām iestādēm labot neprecīzus persondatus par datu subjektu, kuri pārsūtīti saskaņā ar nolīgumu.

               Nolīguma 11. pantā ir paredzēta paziņošana par persondatu aizsardzības pārkāpumu, kas ietekmē persondatus, kuri pārsūtīti saskaņā ar nolīgumu, nodrošinot, ka attiecīgās kompetentās iestādes nekavējoties paziņo viena otrai, kā arī to attiecīgajai uzraudzības iestādei par minēto pārkāpumu, un veic pasākumus, lai mazinātu tā iespējamās nelabvēlīgās sekas.

               Nolīguma 12. pants paredz datu subjekta informēšanu par persondatu aizsardzības pārkāpumu, nodrošinot, ka abu nolīguma Pušu kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās informē datu subjektu par persondatu aizsardzības pārkāpumu, kas varētu nopietni kaitēt datu subjekta tiesībām un brīvībām.

               Nolīguma 13. pantā paredzēta persondatu glabāšana, pārskatīšana, labošana un dzēšana.

               Nolīguma 14. pantā paredzēta ierakstu glabāšana par persondatu vākšanu, pārveidošanu, piekļuvi, izpaušanu, tostarp tālāku pārsūtīšanu, kombinēšanu un dzēšanu.

               Nolīguma 15. pantā ir paredzēta datu drošība, nodrošinot tehnisku un organizatorisku pasākumu īstenošanu, lai aizsargātu persondatus, ar kuriem apmainās saskaņā ar šo nolīgumu.

               Nolīguma 16. pantā ir paredzēta uzraudzības iestāde, nodrošinot, ka pastāv neatkarīga publiska iestāde, kas atbild par datu aizsardzību (uzraudzības iestāde), pārrauga jautājumus, kas skar personu privāto dzīvi, tostarp valsts noteikumus, kas attiecas uz nolīgumu, lai aizsargātu fizisku personu pamattiesības un brīvības saistībā ar persondatu apstrādi.

               Nolīguma 17. pantā ir paredzēta tiesību aizsardzība administratīvā kārtā un tiesā, nodrošinot, ka datu subjektiem ir tiesības uz efektīvu administratīvo un tiesisko aizsardzību par nolīgumā atzīto tiesību un aizsardzības pasākumu pārkāpumiem, kas izriet no viņu persondatu apstrādes.

               Nolīguma 18. pants paredz strīdu izšķiršanu, nodrošinot, ka visi strīdi, kas var rasties saistībā ar nolīguma interpretāciju, piemērošanu vai īstenošanu, un visi ar to saistītie jautājumi izraisa apspriedes un sarunas starp ES un Jaunzēlandes pārstāvjiem, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu.

               Nolīguma 19. pantā ir paredzēta apturēšanas klauzula.

               Nolīguma 20. pantā ir paredzēta nolīguma izbeigšana.

               Nolīguma 21. pantā ir paredzēta saistība ar citiem starptautiskiem instrumentiem, nodrošinot, ka nolīgums neskars un neietekmēs tiesību normas attiecībā uz informācijas apmaiņu, kas paredzētas jebkurā līgumā, nolīgumā vai vienošanās starp Jaunzēlandi un jebkuru Eiropas Savienības dalībvalsti.

               Nolīguma 22. pantā ir paredzētas īstenošanas administratīvās vienošanās.

               Nolīguma 23. pantā ir paredzēta administratīva vienošanās par konfidencialitāti, kas nodrošina, ka starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm noslēgtā administratīva vienošanās par konfidencialitāti reglamentēs ES klasificētās informācijas apmaiņu, ja tas nepieciešams saskaņā ar nolīgumu.

               Nolīguma 24. pantā ir paredzēti valstu kontaktpunkti un sadarbības koordinatori.

               Nolīguma 25. pantā ir paredzēti ar nolīgumu saistītie izdevumi.

               Nolīguma 26. pantā ir paredzēts paziņojums par nolīguma īstenošanu.

               Nolīguma 27. pantā ir paredzēta nolīguma stāšanās spēkā un piemērošana.

               Nolīguma 28. pantā ir paredzēti nolīguma grozījumi un papildinājumi.

               Nolīguma 29. pantā ir paredzēta nolīguma pārskatīšana un izvērtēšana.

               Nolīguma 30. pantā ir paredzēta nolīguma teritoriālā piemērojamība, nodrošinot, ka tas attiecas uz teritoriju, kurā un ciktāl ir piemērojams Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, un uz Jaunzēlandes teritoriju.

               2022/0145 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. panta 2. punktu, 88. pantu un 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/794
                  15
                paredzēts, ka Eiropols var pārsūtīt persondatus trešās valsts iestādei, cita starpā pamatojoties uz starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp Savienību un attiecīgo trešo valsti, ievērojot LESD 218. pantu, sniedzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz privātuma un personu pamattiesību un brīvību aizsardzību.

               (2)Padome 2020. gada 13. maijā atļāva Komisijai sākt sarunas ar Jaunzēlandi par nolīgumu par persondatu apmaiņu starp Eiropolu un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm.

               (3)Sarunas par nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm (“nolīgums”) tika sekmīgi noslēgtas, un pēc tam notika apmaiņa ar nolīguma parafēto tekstu, kas tika saņemts 2021. gada 3. decembrī.

               (4)Nolīgums nodrošina, ka pilnībā tiek ievērotas Eiropas Savienības pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, kas atzītas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. pantā, tiesības uz persondatu aizsardzību, kas atzītas minētās hartas 8. pantā, un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu, kas atzītas minētās hartas 47. pantā.

               (5)Nolīgums neietekmē un neskar persondatu pārsūtīšanu vai citas sadarbības formas starp iestādēm, kas atbild par valsts drošības aizsardzību.

               (6)[“Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro.”]

               VAI

                “Saskaņā ar 3. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Īrija [ar ... vēstuli] ir paziņojusi, ka tā vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.” vai “Īrijai ir saistošs [Savienības iekšējais pasākums] un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā.”].

               (7)[“Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.”].

               (8)Tādēļ nolīgums būtu Savienības vārdā jāparaksta ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta nolīguma starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm (“nolīgums”) parakstīšana ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts

               Parakstāmā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts sagatavo pilnvaru instrumentu, ar ko Komisijas norādīto personu vai personas pilnvaro parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).

                     (2)

                        COM(2017) 608 galīgā redakcija (18.10.2017.).

                     (3)

                        Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, Tunisija un Turcija.

                     (4)

                        COM(2015) 185 galīgā redakcija.

                     (5)

                        Padomes dokuments 10384/17, 2017. gada 19. jūnijs.

                     (6)

                        Kopīgs redzējums, kopīga rīcība: stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija
                  http://europa.eu/globalstrategy/en

                     (7)

                        Darba vienošanās, ar ko izveido sadarbības attiecības starp Jaunzēlandes policiju un Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai
                   https://www.europol.europa.eu/cms/sites/default/files/documents/working_arrangement_europol-new_zealand.pdf
                  .

                     (8)

                        COM(2019) 551 galīgā redakcija.

                     (9)

                        Padomes Lēmums 7047/20, 2020. gada 23. aprīlis, un Padomes dokuments CM 2178/20, 2020. gada 13. maijs.

                     (10)

                        Papildinājums Padomes Lēmumam 7047/20 ADD 1, 2020. gada 24. aprīlis.

                     (11)

                        COM(2020) 605 galīgā redakcija (24.7.2020.).

                     (12)

                        COM(2020) 795 galīgā redakcija,  9.12.2020.

                     (13)

                        COM(2021) 170 galīgā redakcija (14.4.2021.).

                     (14)

                        OV L 135, 24.5.2016, 153. lpp.

                     (15)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016, 53. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2022
            COM(2022) 207 final

            Priekšlikums
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jaunzēlandi, no otras puses, par persondatu apmaiņu starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un cīņā pret smagiem noziegumiem un terorismu kompetentajām Jaunzēlandes iestādēm

               PIELIKUMS

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk arī “Savienība” vai “ES”,

               un

               Jaunzēlande,

               turpmāk “Līgumslēdzējas puses”,

               tā kā:

               (1)Atļaujot persondatu apmaiņu starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, šis nolīgums radīs satvaru pastiprinātai operatīvai sadarbībai starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi tiesībaizsardzības jomā, vienlaikus aizsargājot visu attiecīgo personu cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp privātumu un datu aizsardzību.

               (2)Šis nolīgums neskar Jaunzēlandes un ES dalībvalstu savstarpējās tiesiskās palīdzības pasākumus, kas ļauj apmainīties ar persondatiem.

               (3)Ar šo nolīgumu kompetentajām iestādēm netiek izvirzītas nekādas prasības par persondatu pārsūtīšanu. Saskaņā ar šo nolīgumu pieprasīto persondatu kopīgošana joprojām ir brīvprātīga.

               (4)Nolīgumā atzīts, ka puses piemēro salīdzināmus proporcionalitātes un samērīguma principus. Šo principu kopējā būtība ir prasība nodrošināt taisnīgu līdzsvaru starp visām attiecīgajām publiskajām vai privātajām interesēm, ņemot vērā visus konkrētās lietas apstākļus. Šāda līdzsvarošana ietver, no vienas puses, personu tiesības uz privātumu kopā ar citām cilvēktiesībām un interesēm un, no otras puses, kompensējošus leģitīmus mērķus, ko var sasniegt, piemēram, šajā nolīgumā atspoguļotos persondatu apstrādes nolūkus.

               Ir vienojušās par turpmāko.

               I NODAĻA. Vispārīgi noteikumi

               1. pants
               Mērķis

               Šā nolīguma mērķis ir ļaut pārsūtīt persondatus starp Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, lai atbalstītu un stiprinātu Eiropas Savienības dalībvalstu un Jaunzēlandes iestāžu rīcību, kā arī to savstarpējo sadarbību noziedzīgu nodarījumu, tostarp smagu noziegumu un terorisma, novēršanā un apkarošanā, vienlaikus nodrošinot atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz personu cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, tostarp privātumu un datu aizsardzību.

               2. pants
               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               a)“Līgumslēdzējas puses” ir Eiropas Savienība, no vienas puses, un Jaunzēlande, no otras puses;

               b) “Eiropols” ir Eiropas Savienības Aģentūra tiesībaizsardzības sadarbībai, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794
                  1
                vai jebkuriem tās grozījumiem” (“Eiropola regula”)”;

               c)“kompetentās iestādes” attiecībā uz Jaunzēlandi ir iekšzemes tiesībaizsardzības iestādes, kas saskaņā ar Jaunzēlandes valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par šā nolīguma II pielikumā uzskaitīto noziedzīgo nodarījumu novēršanu un apkarošanu (“Jaunzēlandes kompetentās iestādes”), un attiecībā uz Eiropas Savienību — Eiropols;

               d) “Savienības struktūras” ir III pielikumā uzskaitītās iestādes, struktūras, misijas, biroji un aģentūras, kas izveidotas ar Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai uz to pamata;

               e) “noziedzīgi nodarījumi” ir I pielikumā uzskaitītie noziegumu veidi un saistīti noziedzīgi nodarījumi. Noziedzīgus nodarījumus uzskata par saistītiem ar I pielikumā uzskaitītajiem noziegumu veidiem, ja tie ir izdarīti, lai iegūtu līdzekļus nozieguma izdarīšanai, atvieglotu vai izdarītu šādus noziegumus vai nodrošinātu to personu nesodāmību, kuras izdara šāda veida noziegumus;

               f)"persondati" ir jebkura informācija, kas attiecas uz datu subjektu;

               g)“datu subjekts” ir identificēta vai identificējama fiziska persona; identificējama persona ir persona, kuru var tieši vai netieši identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, attiecīgās personas vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus šai personai raksturīgus fiziskos, fizioloģiskos, ģenētiskos, garīgos, ekonomiskos, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;

               h)“ģenētiskie dati" ir visi persondati, kas attiecas uz fiziskas personas ģenētiskajām pazīmēm, kuras ir pārmantotas vai iegūtas, un kas, izrietot jo īpaši no attiecīgās fiziskās personas bioloģiskā parauga analīzes, sniedz unikālu informāciju par minētās fiziskās personas fizioloģiju vai veselību;

               i)“apstrāde” ir jebkura ar persondatiem vai persondatu kopumiem veikta darbība vai darbību kopums, ko veic ar vai bez automatizētiem līdzekļiem, piemēram, vākšana, reģistrācija, organizēšana, strukturēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana, izguve, aplūkošana, izmantošana, izpaušana, nosūtot, izplatot vai citādi darot tos pieejamus, saskaņošana vai kombinēšana, ierobežošana, dzēšana vai iznīcināšana;

               j)“informācija” ir persondati;

               k)“persondatu aizsardzības pārkāpums" ir drošības pārkāpums, kura rezultātā notiek nejauša vai nelikumīga nosūtīto, uzglabāto vai citādi apstrādāto persondatu iznīcināšana, nozaudēšana, pārveidošana, neatļauta izpaušana vai piekļuve tiem;

               l)“uzraudzības iestāde” ir viena vai vairākas neatkarīgas iekšzemes iestādes, kas viena pati vai kumulatīvi ir atbildīgas par datu aizsardzību šā nolīguma 16. panta nozīmē un par kurām ir paziņots saskaņā ar minēto pantu; tas var ietvert iestādes, kuru pienākumos ietilpst arī citas cilvēktiesības;

               m)“starptautiska organizācija” ir organizācija un tai pakārtotas struktūras, kas ir starptautisko publisko tiesību subjekti, vai jebkura cita struktūra, kura ir izveidota ar divu vai vairāku valstu nolīgumu vai uz tāda nolīguma pamata.

               3. pants
               Persondatu apstrādes mērķi

               1.Persondatus, ko pieprasa un saņem saskaņā ar nolīgumu, apstrādā tikai nolūkā novērst, izmeklēt, atklāt noziedzīgus nodarījumus, saukt pie atbildības par tiem vai izpildīt kriminālsodus, ievērojot 4. panta 5. punktā noteiktos ierobežojumus un kompetento iestāžu attiecīgās pilnvaras.

               2.Kompetentās iestādes vēlākais persondatu pārsūtīšanas brīdī skaidri norāda konkrēto nolūku vai nolūkus, kuriem dati tiek pārsūtīti. Pārsūtot datus Eiropolam, šādas pārsūtīšanas nolūku vai nolūkus norāda saskaņā ar konkrētajiem apstrādes nolūkiem, kas noteikti Eiropola pilnvarās.

               II nodaļa. Informācijas apmaiņa un datu aizsardzība

               4. pants
               Vispārējie datu aizsardzības principi

               1.Katra Līgumslēdzēja puse paredz, ka persondati, ar kuriem apmainās saskaņā ar šo nolīgumu,

               a)tiek apstrādāti likumīgi, godprātīgi un tikai tādā nolūkā, kādā tie ir pārsūtīti saskaņā ar 3. pantu;

               b)ir adekvāti, atbilstīgi un ietver tikai to, kas nepieciešams to apstrādes nolūkos;

               c)precīzi un atjaunināti; katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes veic visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka neprecīzi persondati, ņemot vērā nolūkus, kādos tie tiek apstrādāti, bez liekas kavēšanās tiek dzēsti vai laboti;

               d)tiek glabāti veidā, kas pieļauj datu subjektu identifikāciju, ne ilgāk kā nepieciešams nolūkiem, kādos attiecīgos persondatus apstrādā;

               e)tiek apstrādāti tādā veidā, kas nodrošina persondatu atbilstīgu drošību.

               2.Datu pārsūtītāja kompetentā iestāde persondatu pārsūtīšanas brīdī var vispārīgi vai konkrēti norādīt jebkādus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi tiem vai to izmantošanu, tai skaitā attiecībā uz to tālāku pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu pēc noteikta laika vai to turpmāku apstrādi. Ja šādu ierobežojumu nepieciešamība kļūst acīmredzama pēc tam, kad informācija ir sniegta, tad datu pārsūtītāja kompetentā iestāde attiecīgi informē datu saņēmēju iestādi.

               3.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka kompetentā saņēmēja iestāde ievēro visus ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi persondatiem vai to turpmāku izmantošanu, ko norādījusi pārsūtītāja kompetentā iestāde, kā aprakstīts 2. punktā.

               4.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes īsteno atbilstīgus tehniskus un organizatoriskus pasākumus tā, lai varētu pierādīt, ka datu apstrāde atbildīs šim nolīgumam un ka ir aizsargātas attiecīgo datu subjektu tiesības.

               5.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes nepārsūta persondatus, kas iegūti, klaji pārkāpjot cilvēktiesības, kuras atzītas ar Līgumslēdzējām pusēm saistošām starptautisko tiesību normām. Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka saņemtos persondatus neizmanto, lai pieprasītu, piespriestu vai izpildītu nāvessodu vai jebkāda veida nežēlīgu vai necilvēcīgu rīcību.

               6.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tiek reģistrēta visa persondatu pārsūtīšana saskaņā ar šo nolīgumu un šādas pārsūtīšanas nolūks vai nolūki.

               5. pants
               Konkrētu persondatu kategorijas un dažādas datu subjektu kategorijas

               1.Persondatus attiecībā uz noziedzīgos nodarījumos cietušām personām, lieciniekiem vai citām personām, kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, vai personām, kas jaunākas par 18 gadiem, ir aizliegts pārsūtīt, ja vien atsevišķos gadījumos šāda pārsūtīšana nav noteikti nepieciešama, kā arī saprātīga un samērīga, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgu nodarījumu.

               2.Tādu persondatu pārsūtīšana, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību vai dalību arodbiedrībās, ģenētiskos datus, biometriskos datus nolūkā veikt fiziskas personas unikālu identifikāciju vai datus par veselību, vai datus par fiziskas personas dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju, ir atļauta tikai tad, ja atsevišķos gadījumos tas ir absolūti nepieciešams, kā arī saprātīgi un samērīgi, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgu nodarījumu, un ja šie dati, izņemot biometriskos datus, papildina citus persondatus.

               3.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka uz persondatu apstrādi saskaņā ar 1. un 2. punktu attiecas pienācīgi aizsardzības pasākumi, kas nodrošina aizsardzību pret konkrētajiem saistītajiem riskiem, tostarp piekļuves ierobežojumi, papildu drošības pasākumi 15. panta nozīmē un tālākas pārsūtīšanas ierobežojumi saskaņā ar 7. pantu.

               6. pants
               Persondatu automatizēta apstrāde

               Lēmumi, kuru pamatā ir tikai to persondatu automatizēta apstrāde, ar kuriem notiek apmaiņa, tostarp profilēšana, bez cilvēka iejaukšanās, kas var radīt nelabvēlīgas tiesiskas sekas datu subjektam vai būtiski ietekmēt viņu, ir aizliegti, ja vien tas nav atļauts tiesību aktos, lai novērstu vai apkarotu noziedzīgu nodarījumu, un ar atbilstošiem datu subjekta tiesību un brīvību aizsardzības pasākumiem, tostarp vismaz tiesībām panākt cilvēka iejaukšanos.

               7. pants
               Saņemto persondatu tālāka pārsūtīšana

               1.Jaunzēlande nodrošina, ka tās kompetentās iestādes saskaņā ar šo nolīgumu saņemtos persondatus citām Jaunzēlandes iestādēm pārsūta tikai tad, ja:

               a)Eiropols ir iepriekš devis skaidru atļauju;

               b)tālākas pārsūtīšanas mērķis ir tāds pats kā Eiropola veiktās pārsūtīšanas sākotnējais mērķis vai, ievērojot 3. panta 1. punktā noteiktos ierobežojumus, ir tieši saistīts ar šo sākotnējo nolūku; un

               c)Tālākai pārsūtīšanai piemēro tos pašus nosacījumus un aizsardzības pasākumus, ko piemēro sākotnējai pārsūtīšanai.

               2.Neskarot 4. panta 2. punktu, iepriekšēja atļauja nav vajadzīga, ja saņēmēja iestāde pati ir Jaunzēlandes kompetentā iestāde. Tas pats attiecas uz Eiropola spēju kopīgot persondatus ar iestādēm, kas Eiropas Savienības dalībvalstīs ir atbildīgas par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un apkarošanu, un ar III pielikumā uzskaitītajām Savienības struktūrām.

               3.Jaunzēlande nodrošina, ka persondatu, ko tās kompetentās iestādes saņēmušas saskaņā ar šo nolīgumu, tālāka pārsūtīšana trešās valsts iestādēm vai starptautiskai organizācijai ir aizliegta, ja vien nav izpildīti šādi nosacījumi:

               a)pārsūtīšana attiecas uz persondatiem, uz kuriem neattiecas nolīguma 5. pants;

               b)Eiropols ir iepriekš devis skaidru atļauju;

               c)tālākas pārsūtīšanas mērķis ir tāds pats kā Eiropola veiktās pārsūtīšanas sākotnējais mērķis; un

               d)Tālākai pārsūtīšanai piemēro tos pašus nosacījumus un aizsardzības pasākumus, ko piemēro sākotnējai pārsūtīšanai.

               4.Eiropols saskaņā ar 3.b punktu var piešķirt atļauju tālākai pārsūtīšanai trešās valsts iestādei vai starptautiskai organizācijai tikai tad, ja un ciktāl ir spēkā lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, starptautisks nolīgums, kas nodrošina atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz personu privātās dzīves un pamattiesību un brīvību aizsardzību, sadarbības nolīgums vai jebkāds cits turpmāks juridiskais pamats persondatu pārsūtīšanai Eiropola regulas nozīmē, kas attiecas uz tālāku pārsūtīšanu.

               5.Eiropas Savienība nodrošina, ka persondatu, ko Eiropols saņēmis saskaņā ar šo nolīgumu, tālāka pārsūtīšana III pielikumā neminētām Eiropas Savienības struktūrām, trešo valstu iestādēm vai starptautiskai organizācijai ir aizliegta, ja vien:

               a)pārsūtīšana neattiecas uz persondatiem, kas nav nolīguma 5. panta tvērumā;

               b)Jaunzēlande nav iepriekš devusi skaidru atļauju;

               c)tālākas pārsūtīšanas mērķis nav tāds pats kā Jaunzēlandes veiktās pārsūtīšanas sākotnējais mērķis, un

               d)ar attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju nav spēkā lēmums par aizsardzības līmeņa pietiekamību, starptautisks nolīgums, kas nodrošina atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz personu privātās dzīves un pamattiesību un brīvību aizsardzību, vai sadarbības nolīgums Eiropola regulas nozīmē.

               8. pants
               Informācijas avota ticamības un informācijas precizitātes novērtējums

               1.Kompetentās iestādes, cik vien tas iespējams un vēlākais informācijas pārsūtīšanas brīdī norāda informācijas avota ticamību, pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem:

               (1)ja nav šaubu par avota autentiskumu, uzticamību un kompetenci vai ja informāciju ir sniedzis avots, kurš visos gadījumos iepriekš ir apstiprinājies kā ticams;

               (2)ja informāciju ir sniedzis avots, no kura saņemtā informācija vairumā gadījumu ir apstiprinājusies kā ticama;

               (3)ja informāciju ir sniedzis avots, no kura saņemtā informācija vairumā gadījumu ir izrādījusies neuzticama;

               (4)ja avota ticamību nav iespējams novērtēt.

               2.Kompetentās iestādes, cik vien tas iespējams un vēlākais informācijas pārsūtīšanas brīdī norāda informācijas ticamību, pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem kritērijiem:

               (1)informāciju, par kuras precizitāti pārsūtīšanas brīdī šaubu nav;

               (2)informācija, kas ir zināma personīgi informācijas avotam, bet nav personīgi zināma amatpersonai, kas to nodod tālāk;

               (3)informācija, kas nav zināma personīgi informācijas avotam, bet ko apstiprina cita jau reģistrēta informācija;

               (4)informācija, kas nav zināma personīgi informācijas avotam un ko nav iespējams apstiprināt.

               3.Ja datu saņēmēja kompetentā iestāde, pamatojoties uz tās rīcībā jau esošo informāciju, secina, ka informācijas vai tās avota novērtējumam, ko datu pārsūtītāja kompetentā iestāde sniegusi saskaņā ar 1. un 2. punktu, ir nepieciešams labojums, tā informē minēto iestādi un cenšas vienoties par novērtējuma grozījumu. Datu saņēmēja kompetentā iestāde bez šādas vienošanās negroza saņemtās informācijas vai tās avota novērtējumu.

               4.Ja viena kompetentā iestāde saņem informāciju bez novērtējuma, tā cenšas, cik vien tas iespējams un ja iespējams, vienojoties ar datu pārsūtītāju kompetento iestādi, novērtēt avota uzticamību vai informācijas precizitāti, pamatojoties uz tās rīcībā jau esošo informāciju.

               5.Ja nevar veikt ticamu novērtējumu, informāciju izvērtē saskaņā ar 1. punkta 4. apakšpunktu un 2. punkta 4. apakšpunktu.

               DATU SUBJEKTU TIESĪBAS

               9. pants
               Piekļuves tiesības

               1.Līgumslēdzējas puses nodrošina datu subjektam tiesības saprātīgos termiņos saņemt informāciju par to, vai persondati, kas uz viņu attiecas, tiek apstrādāti saskaņā ar šo nolīgumu, un, ja tas tā ir, piekļūt vismaz šādai informācijai:

               a)apstiprinājumam tam, vai dati, kas uz viņu attiecas, tiek vai netiek apstrādāti;

               b)informācijai vismaz par apstrādes darbības nolūkiem, attiecīgajām datu kategorijām un attiecīgā gadījumā saņēmējiem vai saņēmēju kategorijām, kam datus izpauž;

               c)informācijai par to, ka ir tiesības kompetentajai iestādei prasīt persondatu labošanu vai dzēšanu, vai ar datu subjektu saistītu persondatu apstrādes ierobežošanu;

               d)norādei uz juridisko pamatu, saskaņā ar ko dati tiek apstrādāti;

               e)ja iespējams, paredzētajam laikposmam, cik ilgi persondati tiks glabāti, vai, ja nav iespējams, kritērijiem, ko izmanto minētā laikposma noteikšanai;

               f)paziņojumam saprotamā veidā par persondatiem, kurus apstrādā, un par visu pieejamo informāciju par šo datu avotiem.

               2.Gadījumos, kad tiek īstenotas piekļuves tiesības, pirms tiek pieņemts galīgais lēmums par pieprasījumu, ar pārsūtītāju pusi nesaistoši apspriežas.

               3.Līgumslēdzējas puses var paredzēt, ka informācijas sniegšanu, atbildot uz jebkuru pieprasījumu saskaņā ar 1. punktu, atliek, atsaka vai ierobežo, ja un kamēr šāda kavēšanās, atteikums vai ierobežojums ir nepieciešams, kā arī ir saprātīgs un samērīgs pasākums, ņemot vērā datu subjekta pamattiesības un intereses, lai:

               a)nodrošinātu, ka netiek apdraudēta kriminālizmeklēšana un kriminālvajāšana; vai

               b)aizsargātu trešo personu tiesības un brīvības; vai

               c)aizsargātu valsts drošību un sabiedrisko kārtību vai nepieļautu noziegumus.

               4.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka kompetentā iestāde rakstiski informē datu subjektu par visiem kavējumiem, piekļuves atteikumiem vai ierobežojumiem un to iemesliem. Šādus iemeslus var neminēt, ja un ciktāl tas apdraudētu kavēšanās, atteikuma vai ierobežojuma mērķi saskaņā ar 3. punktu. Kompetentā iestāde informē datu subjektu par iespēju iesniegt sūdzību attiecīgajām uzraudzības iestādēm un par citiem pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas paredzēti to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā.

               10. pants
               Tiesības uz datu labošanu, dzēšanu un piekļuves ierobežošanu

               1.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka datu subjektam ir tiesības pieprasīt kompetentajām iestādēm labot neprecīzus persondatus par datu subjektu, kas pārsūtīti saskaņā ar šo nolīgumu. Ņemot vērā apstrādes nolūkus, tas ietver tiesības, lai nepilnīgi persondati, kas pārsūtīti saskaņā ar nolīgumu, tiktu papildināti.

               2.Labošana/korekcija ietver tādu persondatu dzēšanu, kas vairs nav vajadzīgi nolūkam(-iem), kuram(-iem) tos apstrādā.

               3.Līgumslēdzējas puses var paredzēt apstrādes ierobežošanu, nevis 2. punktā minēto persondatu dzēšanu, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka dzēšana varētu ietekmēt datu subjekta likumīgās intereses.

               4.Kompetentās iestādes viena otru informē par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu. Kompetentā saņēmēja iestāde labo, dzēš šādus datus vai ierobežo to apstrādi saskaņā ar pārsūtītājas kompetentās iestādes rīcību.

               5.Līgumslēdzējas puses paredz, ka kompetentā iestāde, kas saņēmusi pieprasījumu, bez liekas kavēšanās un jebkurā gadījumā trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar 1. vai 2. punktu rakstiski informē datu subjektu, ka dati par datu subjektu ir laboti, dzēsti vai to apstrāde ir tikusi ierobežota.

               6.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka kompetentā iestāde, kas saņēmusi pieprasījumu, bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas rakstiski informē datu subjektu par jebkādu atteikumu veikt labojumus, dzēšanu vai jebkādu apstrādes ierobežošanu, par šāda atteikuma iemesliem un par iespēju iesniegt sūdzību attiecīgajām uzraudzības iestādēm un par citiem pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas paredzēti to attiecīgajā tiesiskajā regulējumā.

               11. pants
               Persondatu aizsardzības pārkāpuma paziņošana attiecīgajām iestādēm

               1.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka persondatu aizsardzības pārkāpuma gadījumā, kas ietekmē persondatus, kuri pārsūtīti saskaņā ar nolīgumu, attiecīgās kompetentās iestādes nekavējoties paziņo viena otrai, kā arī to attiecīgajai uzraudzības iestādei par minēto pārkāpumu, un veic pasākumus, lai mazinātu tā iespējamās nelabvēlīgās sekas.

               2.Paziņojumā vismaz:

               a)apraksta persondatu aizsardzības pārkāpuma raksturu, tostarp, ja iespējams, attiecīgo datu subjektu kategorijas un skaitu un attiecīgo persondatu ierakstu kategorijas un skaitu;

               b)apraksta persondatu aizsardzības pārkāpuma iespējamās sekas;

               c)apraksta pasākumus, ko kompetentā iestāde veikusi vai ierosinājusi veikt, lai risinātu persondatu aizsardzības pārkāpuma jautājumu, tostarp pasākumus, lai mazinātu tā iespējamās nelabvēlīgās sekas.

               3.Ja visu prasīto informāciju nav iespējams sniegt vienā reizē, to var sniegt pa daļām. Atlikušo informāciju sniedz bez turpmākas liekas kavēšanās.

               4.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka to attiecīgās kompetentās iestādes dokumentē visus persondatu aizsardzības pārkāpumus, kas ietekmē persondatus, kuri pārsūtīti saskaņā ar šo nolīgumu, tostarp faktus, kas saistīti ar pārkāpumu, tā sekas un veiktos korektīvos pasākumus, tādējādi ļaujot to attiecīgajai uzraudzības iestādei pārbaudīt atbilstību piemērojamajām juridiskajām prasībām.

               12. pants
               Paziņošana datu subjektam par persondatu aizsardzības pārkāpumu

               1.Ja 11. pantā minētais persondatu aizsardzības pārkāpums varētu nopietni kaitēt datu subjekta tiesībām un brīvībām, Līgumslēdzējas puses paredz, ka to attiecīgās kompetentās iestādes bez liekas kavēšanās paziņo datu subjektam par persondatu aizsardzības pārkāpumu.

               2.Šā panta 1. punktā minētajā paziņojumā datu subjektam, ja iespējams, apraksta persondatu aizsardzības pārkāpuma būtību, iesaka pasākumus, ar ko mazina persondatu aizsardzības pārkāpuma iespējamās nelabvēlīgās sekas, un norāda kontaktpunkta nosaukumu un kontaktinformāciju, ja var iegūt plašāku informāciju.

               3.Šā panta 1. punktā minētais paziņojums datu subjektam nav jāsniedz, ja:

               a)uz persondatiem, uz kuriem attiecas pārkāpums, attiecās atbilstīgi tehnoloģiskie aizsardzības pasākumi, kas padara datus neatšifrējamus jebkurai personai, kurai nav piekļuves tiesību;

               b)ir veikti turpmāki pasākumi, ar ko nodrošina, lai vairs nebūtu iespējams nopietni ietekmēt datu subjektu tiesības un brīvības; vai

               c)šāda saziņa prasītu nesamērīgi lielas pūles, jo īpaši attiecīgo gadījumu skaita dēļ. Šādā gadījumā tā vietā izmanto publisku saziņu vai līdzīgu pasākumu, ar ko datu subjekti tiek informēti vienlīdz efektīvā veidā.

               4.Paziņošanu datu subjektam var atlikt, ierobežot vai neveikt, ja šāda paziņošana varētu:

               a)traucēt oficiālas vai juridiskas pārbaudes, izmeklēšanas vai procedūras;

               b)kaitēt noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem vai kriminālsodu izpildei, sabiedriskai kārtībai vai valsts drošībai;

               c)ietekmēt trešo personu tiesības un brīvības,

               ja tas ir nepieciešams, kā arī saprātīgs un samērīgs pasākums, pienācīgi ņemot vērā attiecīgā datu subjekta likumīgās intereses.

               13. pants
               Persondatu glabāšana, pārskatīšana, labošana un dzēšana

               1.Līgumslēdzējas puses paredz atbilstīgus termiņus, kas jānosaka saskaņā ar šo nolīgumu saņemto persondatu glabāšanai vai šādu datu glabāšanas nepieciešamības periodiskai pārskatīšanai, lai datus glabātu tikai tik ilgi, cik tas ir nepieciešams mērķim, kuram tos pārsūta.

               2.Jebkurā gadījumā vajadzību turpināt glabāšanu pārskata ne vēlāk kā trīs gadus pēc persondatu pārsūtīšanas, un, ja nav pieņemts pamatots un dokumentēts lēmums par persondatu turpmāku glabāšanu, šos datus automātiski dzēš pēc trim gadiem.

               3.Ja kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka persondati, ko tā iepriekš pārsūtījusi, ir nepareizi, neprecīzi, vairs nav aktuāli vai tos nebūtu vajadzējis pārsūtīt, tā informē saņēmēju kompetento iestādi, kura labo vai dzēš persondatus, un par to paziņo pārsūtītājai iestādei.

               4.Ja kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka tās iepriekš saņemtie persondati ir nepareizi, neprecīzi, vairs nav aktuāli vai tos nebūtu vajadzējis pārsūtīt, tā informē pārsūtītāju kompetento iestādi, kas sniedz savu nostāju šajā jautājumā. Ja pārsūtītāja kompetentā iestāde secina, ka persondati ir nepareizi, neprecīzi, vairs nav aktuāli vai nebūtu bijis jāpārsūta, tā informē saņēmēju kompetento iestādi, kura labo vai dzēš persondatus, un par to paziņo pārsūtītājai iestādei.

               14. pants
               Reģistrēšana un dokumentēšana

               Līgumslēdzējas puses paredz reģistra ierakstu glabāšanu par persondatu vākšanu, pārveidošanu, piekļuvi, izpaušanu, tostarp tālāku pārsūtīšanu, kombinēšanu un dzēšanu.

               Šādus reģistra ierakstus vai dokumentāciju pēc pieprasījuma dara pieejamus attiecīgajai uzraudzības iestādei, lai pārbaudītu datu apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un nodrošinātu datu pienācīgu integritāti un drošību‑.

               15. pants
               Datu drošība

               Līgumslēdzējas puses nodrošina tehnisku un organizatorisku pasākumu īstenošanu, lai aizsargātu persondatus, ar kuriem apmainās saskaņā ar šo nolīgumu.

               Attiecībā uz datu automatizētu apstrādi Līgumslēdzējas puses nodrošina tādu pasākumu īstenošanu, kas paredzēti, lai:

               a)liegtu nepiederošām personām piekļuvi datu apstrādes iekārtām, kuras izmanto persondatu apstrādei (iekārtu piekļuves kontrole);

               b)novērstu nesankcionētu datu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu nesēju izņemšanu (“datu nesēju kontrole”);

               c)liegtu neatļautu persondatu ievadīšanu, kā arī liegtu neatļautu saglabāto persondatu apskati, grozīšanu vai dzēšanu (“glabāšanas kontrole”);

               d)liegtu iespēju nepilnvarotām personām, kas izmanto datu pārraides iekārtas, lietot automatizētas datu apstrādes sistēmas (lietotāju kontrole);

               e)nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas izmantot automatizētu datu apstrādes sistēmu, ir piekļuve tikai tiem persondatiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības (“datu piekļuves kontrole”);

               f)nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kurām struktūrām persondati ir vai var tikt pārsūtīti, izmantojot datu pārraides iekārtas (pārraides kontrole);

               g)nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kādi persondati ir ievadīti datu apstrādes automatizētajās sistēmās, kā arī persondatu ievadīšanas laiku un ievadītāju (ievades kontrole);

               h)nodrošinātu, ka ir iespējams pārbaudīt un noteikt, kuri darbinieki ir piekļuvuši datiem, kādiem datiem ir piekļūts un kurā laikā (piekļuves reģistrs);

               i)nodrošinātu to, ka persondatu pārsūtīšanas un datu nesēju transportēšanas laikā nav iespējama datu neatļauta lasīšana, kopēšana, grozīšana vai dzēšana (datu pārvešanas kontrole);

               j)nodrošinātu, ka traucējumu gadījumā uzstādītās sistēmas var nekavējoties atjaunot (atgūšana);

               k)nodrošinātu, ka sistēma funkcionē bez kļūdām, par kļūdu parādīšanos darbībās nekavējoties tiek ziņots (drošums) un saglabātie persondati nevar tikt sabojāti sistēmas darbības traucējumu dēļ (integritāte).

               16. pants
               Uzraudzības iestāde

               1.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka pastāv neatkarīga publiska iestāde, kas atbild par datu aizsardzību (uzraudzības iestāde), pārrauga jautājumus, kas skar personu privāto dzīvi, tostarp valsts noteikumus, kas attiecas uz nolīgumu, lai aizsargātu fizisku personu pamattiesības un brīvības saistībā ar persondatu apstrādi. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par iestādi, ko katra no tām uzskata par uzraudzības iestādi šā panta nozīmē.

               2.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka uzraudzības iestāde, pildot savus uzdevumus un īstenojot savas pilnvaras, rīkojas pilnīgi neatkarīgi. Tā darbojas bez ārējas ietekmes un nelūdz un nepieņem norādījumus. Tās locekļiem ir noteikts pilnvaru termiņš, tostarp aizsardzības pasākumi pret patvaļīgu atcelšanu.

               3.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka katrai uzraudzības iestādei ir cilvēkresursi, tehniskie un finanšu resursi, telpas un infrastruktūra, kas nepieciešami efektīvai uzdevumu veikšanai un pilnvaru īstenošanai.

               4.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka katrai uzraudzības iestādei ir efektīvas izmeklēšanas un iejaukšanās pilnvaras, lai pārraudzītu tās uzraudzītās struktūras un iesaistītos tiesas procesos.

               5.Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka katrai uzraudzības iestādei ir pilnvaras izskatīt fizisku personu sūdzības par to, kā tās uzraudzībā esošās kompetentās iestādes izmanto viņu persondatus.

               17. pants
               Administratīvie un tiesiskās aizsardzības līdzekļi

               Datu subjektiem ir tiesības uz efektīvu administratīvo un tiesisko aizsardzību par šajā nolīgumā atzīto tiesību un aizsardzības pasākumu pārkāpumiem, kas izriet no viņu persondatu apstrādes. Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par valsts tiesību aktiem, attiecībā uz kuriem tās uzskata, ka tie nodrošina šajā pantā garantētās tiesības.

               III nodaļa. Strīdi

               18. pants
               Strīdu izšķiršana

               Visus strīdus, kas var rasties saistībā ar nolīguma interpretāciju, piemērošanu vai īstenošanu, un visus ar tiem saistītos jautājumus risina, apspriežoties un vedot sarunas starp Līgumslēdzējām Pusēm, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu.

               19. pants
               Apturēšanas klauzula

               1.Ja noticis būtisks pārkāpums vai netiek pildīti pienākumi, kas izriet no šā nolīguma noteikumiem, jebkura Līgumslēdzēja Puse var pilnībā vai daļēji uz laiku apturēt šā nolīguma darbību, par to rakstiski paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei, izmantojot diplomātiskos kanālus. Šādu rakstveida paziņojumu iesniedz tikai pēc tam, kad  Līgumslēdzējas puses ir pienācīgi ilgi apspriedušās, taču nav panākušas atrisinājumu, un darbības apturēšana stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc šāda paziņojuma saņemšanas dienas. Apturošā Līgumslēdzēja puse var atcelt šādu apturēšanu, par to rakstiski paziņojot otrai Līgumslēdzējai pusei. Darbības apturēšanu atceļ nekavējoties pēc šāda paziņojuma saņemšanas.

               2.Neatkarīgi no šā nolīguma darbības apturēšanas, persondatus, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā un kas pārsūtīti pirms tā darbības apturēšanas, turpina apstrādāt saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.

               20. pants
               Nolīguma izbeigšana

               1.Jebkura no Līgumslēdzējām pusēm jebkurā laikā var izbeigt šo nolīgumu, trīs mēnešus iepriekš iesniedzot rakstisku paziņojumu ar diplomātisko kanālu starpniecību.

               2.Persondatus, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā un kas pārsūtīti pirms tā izbeigšanas, turpina izbeigšanas brīdī apstrādāt saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.

               3.Nolīguma izbeigšanas gadījumā Līgumslēdzējas puses vienojas par jau paziņotās informācijas turpmāko izmantošanu un glabāšanu.

               IV nodaļa. Nobeiguma noteikumi

               21. pants
               Saistība ar citiem starptautiskiem instrumentiem

               1.Šis nolīgums neskar un nekā citādi neietekmē tiesību normas attiecībā uz informācijas apmaiņu, ko paredz jebkurš savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīgums, jebkurš cits sadarbības nolīgums vai vienošanās, vai tiesībaizsardzības sadarbības nolīgums par informācijas apmaiņu starp Jaunzēlandi un jebkuru Eiropas Savienības dalībvalsti.

               2.Šis nolīgums papildina sadarbības vienošanos, ar ko izveido sadarbības attiecības starp Jaunzēlandes policiju un Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai.

               22. pants
               Īstenošanas administratīvā kārtība

               Sadarbību starp Līgumslēdzējām pusēm, lai īstenotu šo nolīgumu, attiecīgi sīkāk reglamentē īstenošanas administratīvā kārtība, kas noslēgta starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Eiropola regulu.

               23. pants
               Administratīva vienošanās par konfidencialitāti

               ES klasificētas informācijas apmaiņu, ja tā nepieciešama saskaņā ar šo nolīgumu, reglamentē administratīva vienošanās par konfidencialitāti, kas noslēgta starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm.

               24. pants
               Valsts kontaktpunkts un sadarbības koordinatori

               1.Jaunzēlande izraugās valsts kontaktpunktu, kas darbojas kā centrālais kontaktpunkts starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm. Valsts kontaktpunkta konkrētos uzdevumus uzskaita īstenošanas administratīvajā kārtībā saskaņā ar 22. panta 1. punktu. Izraudzītais Jaunzēlandes valsts kontaktpunkts ir norādīts IV pielikumā.

               2.Eiropols un Jaunzēlande uzlabo sadarbību, kā noteikts šajā nolīgumā, Jaunzēlandei nosūtot sadarbības koordinatoru(-us). Eiropols Jaunzēlandē var izvietot vienu vai vairākus sadarbības koordinatorus.

               25. pants
               Izdevumi

               Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka kompetentās iestādes pašas sedz savus izdevumus, kas rodas, īstenojot šo nolīgumu, ja vien šajā nolīgumā vai administratīvajā kārtībā nav noteikts citādi.

               26. pants
               Paziņojums par īstenošanu

               1.Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka tās kompetentās iestādes dara publiski pieejamu dokumentu, kurā saprotamā veidā ir izklāstīti noteikumi par saskaņā ar šo nolīgumu pārsūtīto persondatu apstrādi, tostarp par pieejamajiem līdzekļiem datu subjektu tiesību īstenošanai. Katra Līgumslēdzēja puse nodrošina, ka otrai Līgumslēdzējai pusei tiek nosūtīta minētā dokumenta kopija.

               2.Ja tas vēl nav izdarīts, kompetentās iestādes pieņem noteikumus, kuros precizē, kā praksē tiks panākta atbilstība noteikumiem par persondatu apstrādi. Šo noteikumu kopiju nosūta otrai Līgumslēdzējai pusei un attiecīgajām uzraudzības iestādēm.

               27. pants
               Stāšanās spēkā un piemērošana

               1.Šo nolīgumu Līgumslēdzējas puses apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

               2.Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad saņemts pēdējais rakstiskais paziņojums, ar kuru Līgumslēdzējas puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, viena otrai ir paziņojušas, ka 1. punktā minētās procedūras ir pabeigtas.

               3.Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā pēc dienas, kad ir izpildīti visi šie nosacījumi:

               a)ir kļuvusi piemērojama 22. pantā noteiktā īstenošanas administratīvā kārtība; un

               b)Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai, ka šajā nolīgumā noteiktie pienākumi ir īstenoti, tostarp kā noteikts 26. pantā, un ka paziņojums ir saņemts.

               4.Līgumslēdzējas puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar rakstiskiem paziņojumiem, kas apstiprina iepriekš minēto nosacījumu izpildi.

               28. pants
               Grozījumi un papildinājumi

               1.Šo nolīgumu jebkurā laikā var grozīt rakstiski, Līgumslēdzējām pusēm savstarpēji vienojoties, ar rakstisku paziņojumu, ar kuru apmainās ar diplomātisko kanālu starpniecību. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar to pašu juridisko procedūru, kas noteikta 27. panta 1. un 2. punktā.

               2.Šā nolīguma pielikumus vajadzības gadījumā var atjaunināt, apmainoties ar diplomātiskām notām. Šādi atjauninājumi stājas spēkā saskaņā ar 27. panta 1. un 2. punktu.

               3.Līgumslēdzējas puses pēc jebkuras Puses pieprasījuma sāk apspriešanos par šā nolīguma vai tā pielikumu grozījumiem.

               29. pants
               Pārskatīšana un novērtēšana

               1.Līgumslēdzējas puses kopīgi pārskata šā nolīguma īstenošanu vienu gadu pēc tā stāšanās spēkā un pēc tam ar regulāriem starplaikiem, kā arī papildus, ja to pieprasa kāda no pusēm un par to ir pieņemts kopīgs lēmums.

               2.Līgumslēdzējas puses kopīgi izvērtē šo nolīgumu četrus gadus pēc tā stāšanās spēkā.

               3.Līgumslēdzējas puses iepriekš lemj par nolīguma īstenošanas pārskatīšanas kārtību un paziņo viena otrai savu attiecīgo grupu sastāvu. Darba grupas veido attiecīgie eksperti datu aizsardzības un tiesībaizsardzības jomā. Ievērojot piemērojamos tiesību aktus, visiem pārskatīšanas dalībniekiem ir jāievēro apspriežu konfidencialitāte un jābūt atbilstīgām drošības pielaidēm. Pārskatīšanas nolūkā Jaunzēlande un Eiropas Savienība nodrošina piekļuvi attiecīgajai dokumentācijai, sistēmām un personālam.

               30. pants
               Teritoriālā piemērojamība

               1.Šo nolīgumu piemēro teritorijai, kurā un ciktāl ir piemērojams Līgums par Eiropas Savienību un Līgums par Eiropas Savienības darbību, un Jaunzēlandes teritorijai.

               2.Šo nolīgumu piemēros Dānijas vai Īrijas teritorijai tikai tad, ja Eiropas Savienība rakstiski paziņos Jaunzēlandei, ka Dānija vai Īrija ir nolēmušas, ka šis nolīgums tām būs saistošs.

               3.Ja Eiropas Savienība pirms šā nolīguma stāšanās spēkā paziņo Jaunzēlandei, ka to piemēros Dānijas vai Īrijas teritorijai, šo nolīgumu piemēro šādas dalībvalsts teritorijā tajā pašā dienā, kad šo nolīgumu piemēro pārējās Eiropas Savienības dalībvalstīm.

               4.Ja Eiropas Savienība pirms šā nolīguma stāšanās spēkā paziņo Jaunzēlandei, ka to piemēros Dānijas vai Īrijas teritorijai, šo nolīgumu piemēro šādas dalībvalsts teritorijā 30 dienas pēc paziņojuma saņemšanas.

               Sagatavots [...] [...] divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               Jaunzēlandes vārdā –                                                              Eiropas Savienības vārdā –

               I pielikums. Noziedzības jomas

               Noziedzīgi nodarījumi, kas definēti 2. panta e) punktā:

               –terorisms,

               –organizētā noziedzība,

               –narkotiku nelikumīga tirdzniecība,

               –nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas darbības,

               –ar kodolvielām un radioaktīvām vielām saistīti noziegumi,

               –nelegāla imigrantu kontrobanda,

               –cilvēku tirdzniecība,

               –ar mehāniskiem transportlīdzekļiem saistīti noziegumi,

               –slepkavība, smagi miesas bojājumi,

               –cilvēku orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība,

               –personu nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana,

               –rasisms un ksenofobija,

               –laupīšana un zādzība atbildību pastiprinošos apstākļos,

               –kultūras priekšmetu, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība,

               –krāpšana,

               –noziegumi pret Savienības finansiālajām interesēm,

               –iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un finanšu tirgus manipulācija,

               –rekets un izspiešana,

               –izstrādājumu viltošana un pirātisms,

               –administratīvu dokumentu viltošana un tirdzniecība,

               –naudas un maksāšanas līdzekļu viltošana,

               –kibernoziegumi,

               –korupcija,

               –nelikumīga šaujamieroču, munīcijas un sprāgstvielu tirdzniecība,

               –apdraudēto dzīvnieku sugu nelikumīga tirdzniecība,

               –apdraudēto augu sugu un šķirņu nelikumīga tirdzniecība,

               –noziegumi pret vidi, tostarp kuģu izraisīts piesārņojums,

               –hormonu un citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība,

               –seksuālā vardarbība un seksuālā izmantošana, tostarp materiāli, kuros attēlota bērnu izmantošana, un uzmākšanās bērniem seksuālos nolūkos,

               –genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi.

               Šajā pielikumā minētos noziegumu veidus Jaunzēlandes kompetentās iestādes novērtē saskaņā ar Jaunzēlandes tiesību aktiem.

               II pielikums. Jaunzēlandes kompetentās iestādes un to kompetence

               Jaunzēlandes kompetentās iestādes, kurām Eiropols var pārsūtīt datus, ir šādas:

                        Iestāde

                        Jaunzēlandes policija (kā galvenā kompetentā iestāde),

                        Jaunzēlandes Muitas dienests,

                        Jaunzēlandes Muitas dienests.

               III pielikums. Savienības struktūru saraksts

               Kopējās drošības un aizsardzības misijas/operācijas, kas attiecas tikai uz tiesībaizsardzības darbībām

               Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF),

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (Frontex),

               Eiropas Centrālā banka (ECB),

               Eiropas Prokuratūra (EPPO),

               Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust),

               Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs (EUIPO).

               IV pielikums. Valsts kontaktpunkts

               Ar šo tiek noteikts, ka Jaunzēlandes valsts kontaktpunkts, kas darbojas kā centrālais kontaktpunkts starp Eiropolu un Jaunzēlandes kompetentajām iestādēm, ir

               Jaunzēlandes policija.

               Jaunzēlandei būs pienākums informēt Eiropolu, ja kontaktpunkts mainīsies.

                     (1)

                        Regula (EU) 2016/794 nozīmē Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794 (2016. gada 11. maijs) par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI (OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.5.2022
            COM(2022) 227 final
            2022/0163(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Tehnisko ekspertu komitejas 14. sanāksmē attiecībā uz izmaiņām vienotajos tehniskajos priekšrakstos attiecībā uz kravas telemātikas lietojumprogrammu un izmaiņām ATMF B pielikumā par atkāpēm un OTIF Revīzijas komitejas rakstiskajā procedūrā attiecībā uz izmaiņām ATMF G pielikumā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem:

               a)Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Revīzijas komitejas rakstiskajā procedūrā attiecībā uz dažiem grozījumiem Konvencijā par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) un tās papildinājumos. Tehnisko ekspertu komiteja 13. sesijā lūdza Revīzijas komiteju pieņemt lēmumus savas kompetences ietvaros, kas paredzēta COTIF 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā un COTIF 33. panta 4. punkta g) apakšpunktā, lai grozītu 3.a panta 5. punktu un 15. panta 2. punktu Vienotajos noteikumos attiecībā uz starptautiskajā satiksmē izmantojamo dzelzceļa materiālu tehnisko atzīšanu (ATMF — COTIF G papildinājums) un attiecīgi grozītu konsolidēto paskaidrojuma ziņojumu. Balsošana notiks OTIF rakstiskā procedūrā.

               b)Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas (OTIF) Tehnisko ekspertu komitejas (CTE) 14. sesijā, kura notiks 2022. gada 14. un 15. jūnijā Bernē. Sanāksmes darba kārtība ietver:

               –priekšlikumu par izmaiņām vienotajos tehniskajos priekšrakstos (UTP) attiecībā uz kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammām (TAF),

               –priekšlikumu grozīt ATMF vienoto noteikumu B pielikumu attiecībā uz atkāpēm.

               OTIF izstrādā vienveidīgus starptautiskā dzelzceļa transporta juridiskos režīmus trijām būtiskām darbības jomām: tehniskajai savstarpējai izmantojamībai, bīstamajām kravām un dzelzceļa līgumtiesībām.

               Minētie lēmumi, kas jāpieņem CTE un Revīzijas komitejai, ir akti ar juridiskām sekām, un nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā, ir jānosaka ar Padomes lēmumu, pamatojoties uz LESD 218. panta 9. punktu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF)

               1980. gada 9. maija Konvencija par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (COTIF), ir starptautisks nolīgums, kura līgumslēdzējas puses ir Savienība un 25 dalībvalstis
                  1
               .

               Padome 2011. gada 16. jūnijā pieņēma Padomes Lēmumu 2013/103/ES par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju (OTIF) par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu
                  2
                (“Nolīgums par ES pievienošanos COTIF”).

               Nolīgums stājās spēkā 2011. gada 1. jūlijā.

               Saskaņā ar COTIF 2. panta 1. punktu OTIF mērķis ir visos aspektos veicināt, uzlabot un atvieglot starptautisko dzelzceļa satiksmi, jo īpaši, izveidojot vienotu tiesību sistēmu dažādās tiesību jomās, kas attiecas uz starptautisko dzelzceļa satiksmi. COTIF arī reglamentē organizācijas vadību, tās mērķus, pilnvaras, attiecības ar līgumslēdzējām pusēm, kā arī darbību kopumā.

               Tāpēc COTIF aptver dzelzceļa nozares tiesību aktus vairākos atšķirīgos juridiskajos un tehniskajos dzelzceļa jomas jautājumos, kas sadalīti divās daļās, proti, pati konvencija, kas reglamentē OTIF darbību, un astoņi papildinājumi, kuros noteiktas vienotas dzelzceļa tiesības:

               –A papildinājums — Pasažieru starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgums (CIV),

               –B papildinājums — Kravu starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgums (CIM),

               –C papildinājums — Bīstamo kravu starptautiskie dzelzceļa pārvadājumi (RID),

               –D papildinājums — Līgums par ritekļu izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē (CUV),

               –E papildinājums — Līgums par infrastruktūras izmantošanu starptautiskajā dzelzceļa satiksmē (CUI),

               –F papildinājums — Vienoti noteikumi tādu tehnisko standartu apstiprināšanai un vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšanai, kas piemērojami izmantošanai starptautiskajā satiksmē paredzētiem dzelzceļa materiāliem (APTU UR),

               –G papildinājums — Vienoti noteikumi attiecībā uz starptautiskajā satiksmē izmantojamo dzelzceļa materiālu tehnisko atzīšanu (ATMF UR),

               –H papildinājums — Vienoti noteikumi par vilcienu drošu ekspluatāciju starptautiskajā satiksmē (EST UR).

               Uz COTIF F un G papildinājumu ir balstīti 12 UTP, kas attiecas uz tehnisko savstarpējo izmantojamību. COTIF satvarā UTP ir tāds pats nolūks kā ES savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS), kas definētas Direktīvas (ES) 2016/797 II nodaļā, saistībā ar atzīšanu dalībai starptautiskajā satiksmē.

               F un G papildinājumu piemēro 42 no 47 valstīm, kas ir COTIF līgumslēdzējas puses, ieskaitot jau minētās 25 ES dalībvalstis.

               2.2.OTIF Revīzijas komiteja

               Revīzijas komiteja ir kompetenta pieņemt lēmumus, ar ko groza COTIF, CIV, CIM, CUV un CUI vienotos noteikumus, kā arī dažos gadījumos — APTU un ATMF vienotos noteikumus. Saskaņā ar COTIF 33. panta 4. punktu Revīzijas komiteja var grozījumus apstiprināt pati vai iesniegt tos OTIF dalībvalstīm apstiprināšanai Ģenerālajā asamblejā.

               Iepriekšējā (26.) Revīzijas komitejas sesija notika no 2018. gada 27. februāra līdz 1. martam.

               Savienība un/vai tās dalībvalstis piedalās šajā procesā saskaņā ar attiecīgajām pilnvarām, Revīzijas komitejas reglamentu un noteikumiem, kas paredzēti Nolīgumā par Savienības pievienošanos COTIF.

               2.3.Kvorums un balsstiesības Revīzijas komitejā

               Revīzijas komitejā ir kvorums, ja balsošanas laikā tās sanāksmē ir pārstāvēta lielākā daļa OTIF dalībvalstu, kam ir tiesības balsot.

               Tomēr COTIF 13. panta 3. punktā noteikts, ka OTIF dalībvalstīm, kas ir iesniegušas paziņojumu par viena vai vairāku papildinājumu nepiemērošanu, nav tiesību balsot par grozījumiem attiecīgajā papildinājumā.

               Savus paziņojumus par dažu papildinājumu nepiemērošanu nav atsaukušas šādas OTIF dalībvalstis: Pakistāna, Krievija (Vienoti noteikumi attiecībā uz Pasažieru starptautisko dzelzceļa pārvadājumu līgumu (CIV), Bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (RID), CUV, CUI, APTU un ATMF), Gruzija (attiecībā uz CUV, CUI, APTU un ATMF), Čehija, Norvēģija, Slovākija, Apvienotā Karaliste (attiecībā uz CUI, APTU un ATMF) un Francija (attiecībā uz ATMF).

               Apspriežot grozījumu izdarīšanu relevantajos papildinājumos, to OTIF dalībvalstu skaits, kas ir iesniegušas paziņojumu par attiecīgā papildinājuma nepiemērošanu, ir jāatskaita no OTIF aktīvo dalībnieku skaita (46), lai noteiktu kvorumu balsojumam par attiecīgo papildinājumu.

               Saskaņā ar Nolīguma par ES pievienošanos COTIF 6. panta 1. punktu attiecībā uz lēmumiem jautājumos, kuros Savienībai ir ekskluzīva kompetence, Savienība īsteno tās dalībvalstu balsstiesības. Kā paskaidrots turpmāk, jautājums ir ekskluzīvā ES kompetencē, un tādējādi tas būs Savienības balsojums.

               3.Paredzētie Revīzijas komitejas rakstiskās procedūras akti

               3.1.ATMF vienoto noteikumu grozīšana (COTIF G papildinājums) un izmaiņas konsolidētajā paskaidrojuma ziņojumā

               Izmaiņas ir vajadzīgas, lai saskaņotu par tehnisko apkopi atbildīgās struktūras sertifikācijas piemērošanu visu veidu ritekļiem, kā jau noteikts OTIF regulējumā. Direktīvas (ES) 2016/798 14. pantā ir izklāstīti relevantie ES noteikumi par struktūru, kas atbildīga par tehnisko apkopi.

               Pēc tam, kad pilnīgi tika pārskatīts ATMF UR A pielikums, kurā izklāstīti par tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas noteikumi saskaņā ar ECM Regulu (ES) 2019/779
                  3
               , tika norādīts, ka ATMF UR 3.a un 15. pants būtu jāgroza, lai atspoguļotu izmaiņas pielikumā. Turklāt būtu jāatjaunina arī atsauces uz nesen pārskatītiem ES tiesību aktiem. Izmaiņas ATMF UR ietilpst Revīzijas komitejas kompetencē.

               CTE 2021. gadā ierosināja Revīzijas komitejai grozīt COTIF G papildinājumu (CTE darba dokuments TECH-20045-CTE13–7). Pēc šā priekšlikuma radās jautājumi par atsauces uz ECM savstarpēju atzīšanu, kas ietverta tekstā, kuru paredzēts iekļaut konsolidētajā paskaidrojuma ziņojumā par ATMF UR saskaņošanu. Minētie jautājumi ir atrisināti, un konsolidētā paskaidrojuma ziņojuma grozījumi būtu jāpārskata, svītrojot visas atsauces uz savstarpējo atzīšanu, saskaņā ar Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības ad hoc komitejas 2021. gada novembra pirmajā sesijā sniegto konsultatīvo atzinumu (OTIF-21008-JUR 1).

               Ierosinātās COTIF G papildinājuma izmaiņas ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, un Savienība izmantos savas balsstiesības.

               4.OTIF Tehnisko ekspertu komiteja (CTE)

               CTE ir izveidota ar COTIF 13. panta 1. punkta f) apakšpunktu. To veido OTIF dalībvalstis, kas piemēro COTIF F un G papildinājumu (APTU UR, ATMF UR).

               CTE ir kompetence savstarpējas izmantojamības un tehniskās harmonizācijas jautājumos dzelzceļa jomā un tehniskās apstiprināšanas procedūrās. Tā izstrādā APTU un ATMF papildinājumus un to vienotos noteikumus, kas piemērojami izmantošanai starptautiskajā satiksmē paredzētiem dzelzceļa materiāliem un kas jo īpaši attiecas uz:

               ·tehnisko priekšrakstu pieņemšanu attiecībā uz ritekļiem un infrastruktūru, kā arī standartu apstiprināšanu,

               ·procedūrām ritekļu atbilstības novērtēšanai,

               ·noteikumiem par ritekļu tehnisko apkopi,

               ·atbildību par vilciena sastāva veidošanu un ritekļu drošu izmantošanu,

               ·noteikumiem par riska izvērtējumu un novērtēšanu,

               ·reģistru specifikācijām.

               CTE satvarā pašlaik darbojas pastāvīga darba grupa (WG TECH), kuras pienākums ir sagatavot komitejas lēmumus.

               Saskaņā ar COTIF 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un atbilstoši F papildinājuma (APTU) 6. pantam CTE kompetencē ir pieņemt vai grozīt UTP. Saskaņā ar ATMF UR (COTIF G papildinājums) 7.a pantu “Tehnisko ekspertu komiteja ir kompetenta pieņemt pamatnostādnes vai obligātus noteikumus par atkāpēm no strukturālas un funkcionālas UTP.”

               4.1.Aktu pieņemšana CTE

               Saskaņā ar APTU 6. pantu CTE lemj, vai pieņemt UTP vai noteikumu, kas tos groza, saskaņā ar konvencijas 16. un 20. pantā un 33. panta 6. punktā paredzēto procedūru. Parastais UTP pieņemšanas process var ilgt aptuveni pusotru gadu.

               4.2.Akti, kurus paredzēts pieņemt CTE 2022. gada 14. un 15. jūnija sesijā

               4.2.1.Izmaiņas UTP attiecībā uz kravas telemātikas lietojumprogrammām. Ierosinātās izmaiņas ir šādas:

               –atjaunināti noteikumi par līdzvērtību Eiropas Savienības noteikumiem,

               –dokumenta struktūras atjauninājumi,

               –prasība, ka līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis, būtu jāinformē OTIF Sekretariāts par savu valsts kontaktpunktu,

               –pievienoti noteikumi, kas saistīti ar ceļa piešķiršanu un vilciena kustības informāciju,

               –noteikumi par vilciena sastāvu aizstāti ar atsauci uz UTP TCRC,

               –atjaunināts II papildinājuma glosārijs un svītroti saīsinājumi, kas vairs netiek izmantoti juridiskajā tekstā,

               –visā dokumentā atjaunināta informācija par jaunākajām juridiskajām atsaucēm saskaņā ar COTIF un ES tiesību aktiem,

               –redakcionālas izmaiņas,

               –atjauninātas atsauces uz Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras izdotajiem tehniskajiem dokumentiem, kurās izklāstītas saskaņotās IT specifikācijas TAF īstenošanai.

               Ierosinātās izmaiņas UTP TAF saskaņos ar SITS jaunāko redakciju un nodrošinās starptautiskajā dzelzceļa satiksmē izmantojamiem ritekļiem piemērojamo TAF noteikumu pastāvīgu un pilnīgu līdzvērtību ATMF UR nozīmē. ES SITS jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/541
                  4
                (2021. gada 26. marts).

               Šis jautājums ir ES ekskluzīvā kompetencē, un Savienība izmantos balsstiesības, lai pieņemtu izmaiņas UTP TAF.

               4.2.2.Izmaiņas ATMF vienoto noteikumu B pielikumā par atkāpēm.

               Šā priekšlikuma par ATMF UR B pielikuma pilnīgu pārskatīšanu mērķis ir vienkāršāk un skaidrāk formulēt noteikumus un pamatnostādnes par visu UTP vai to īpašu noteikumu nepiemērošanu. Ierosinātie noteikumi būtu piemērojami tikai tām līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis
                  5
               . Atkāpes no SITS reglamentē ES tiesību akti ar Direktīvas (ES) 2016/797 7. pantu.

               Salīdzinājumā ar spēkā esošo redakciju ierosinātā ATMF UR B pielikuma pilnīga pārskatīšana:

               –vienkāršos noteikumus,

               –precizēs darbības jomu un noteikumus attiecībā uz atkāpēm,

               –atcels visus OTIF ģenerālsekretāra uzdevumus un funkcijas,

               –pastiprinās līgumslēdzēju pušu kompetento iestāžu kompetenci,

               –nodrošinās pārredzamību.

               Ierosinātās izmaiņas saskaņos atkāpju procedūras līgumslēdzējām pusēm, kas nav ES dalībvalstis, ar noteikumiem, kas jau attiecas uz ES dalībvalstīm, nodrošinot starptautiskajā dzelzceļa satiksmē izmantojamiem ritekļiem piemērojamo atkāpes noteikumu pastāvīgu un pilnīgu līdzvērtību ATMF UR nozīmē.

               Savienībai ir ekskluzīva kompetence šajā jautājumā, un tā izmantos balsstiesības, lai pieņemtu priekšlikumu grozīt ATMF vienoto noteikumu B pielikumu (atkāpes).

               4.3.Savienības kompetence un balsstiesības

               Spēkā esošie Savienības noteikumi, uz kuriem attiecas akts, kas jāpieņem CTE sanāksmē, ir attiecīgi Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/541 un Direktīvas (ES) 2016/797 7. pants.

               Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienībai ir ekskluzīva kompetence, ja COTIF vai saskaņā ar to pieņemti tiesību akti var ietekmēt šos spēkā esošos Savienības noteikumus vai mainīt to darbības jomu.

               Paredzēto OTIF lēmumu mērķis ir:

               ·UTP TAF saskaņot ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/541
                  6
                (2021. gada 26. marts),

               ·vienkāršot atkāpes noteikumus par UTP nepiemērošanu, kas izklāstīti ATMF UR B pielikumā attiecībā uz līgumslēdzējām valstīm, kas nav ES dalībvalstis, un ņemot vērā Direktīvas (ES) 2016/797 7. pantu attiecībā uz SITS nepiemērošanu.

               Šo lēmumu pieņemšana nepārprotami ietekmēs minētos Savienības noteikumus.

               Tāpēc šā lēmuma priekšmets ir ES ekskluzīvā kompetencē.

               Nolīguma par ES pievienošanos COTIF 6. panta 1.–3. punktā ir noteikts:

               “1. Pieņemot lēmumus jautājumos, kuros Savienībai ir ekskluzīva kompetence, Savienība īsteno tās dalībvalstu balsošanas tiesības saskaņā ar konvenciju.

               2. Pieņemot lēmumus jautājumos, kuros Savienībai un tās dalībvalstīm ir dalīta kompetence, balso vai nu Savienība, vai tās dalībvalstis.

               3. Savienības balsu skaits ir līdzvērtīgs to Savienības dalībvalstu balsu skaitam, kuras vienlaikus ir konvencijas līgumslēdzējas puses, ievērojot konvencijas 26. panta 7. punktu. Ja balso Savienība, tās dalībvalstis nebalso.”

               Savienībai, ko pārstāv Komisija, tādējādi jāīsteno balsstiesības attiecībā uz šo lēmumu pieņemšanu.

               5.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Savienībai būtu jāatbalsta paredzētie OTIF akti un jābalso par to pieņemšanu.

               6.Juridiskais pamats

               6.1.Procesuālais juridiskais pamats

               6.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               6.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Revīzijas komiteja un CTE ir struktūras, kas izveidotas ar nolīgumu, proti, COTIF, jo īpaši tās 13. panta 1. punkta c) un f) apakšpunktu.

               Akti, kas Revīzijas komitejai jāpieņem rakstiskā procedūrā, un akti, kurus CTE ir aicināta pieņemt 14. sesijā, ir akti ar juridiskām sekām.

               Ar paredzētajiem aktiem tiek grozīts OTIF tiesiskais regulējums. Tā kā Savienība ir pilntiesīga COTIF līgumslēdzēja puse, paredzētie akti Savienībai būs saistoši atbilstīgi starptautiskajām tiesībām saskaņā ar Nolīgumu par ES pievienošanos COTIF.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               6.2.Materiālais juridiskais pamats

               6.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no mērķa un satura, kāds ir paredzētajam aktam, par kuru Savienības vārdā jāpieņem nostāja.

               6.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz starptautisko dzelzceļa transportu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 91. pants.

               7.Secinājumi

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 91. pants saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               8.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar OTIF Revīzijas komitejas aktu tiks grozīta COTIF un daži tās papildinājumi, ir atbilstoši to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0163 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizācijas Tehnisko ekspertu komitejas 14. sanāksmē attiecībā uz izmaiņām vienotajos tehniskajos priekšrakstos attiecībā uz kravas telemātikas lietojumprogrammu un izmaiņām ATMF B pielikumā par atkāpēm un OTIF Revīzijas komitejas rakstiskajā procedūrā attiecībā uz izmaiņām ATMF G pielikumā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība pievienojās 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem, kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (“COTIF”), saskaņā ar Padomes Lēmumu 2013/103/ES
                  8
                un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju (OTIF) par Eiropas Savienības pievienošanos COTIF (“nolīgums”).

               (2)Paredzams, ka Revīzijas komiteja, kas izveidota saskaņā ar COTIF 13. panta 1. punkta c) apakšpunktu, veiks rakstisku procedūru, lai lemtu par grozījumiem COTIF G papildinājuma 3.a panta 5. punktā un 15. panta 2. punktā Vienotajos noteikumos attiecībā uz starptautiskajā satiksmē izmantojamo dzelzceļa materiālu tehnisko atzīšanu (ATMF vienotie noteikumi).

               (3)Pēc CTE 2021. gada priekšlikuma par COTIF G papildinājuma 3.a panta 5. punkta un 15. panta 2. punkta pārskatīšanu radās jautājumi par tekstu, kas jāiekļauj konsolidētajā paskaidrojuma ziņojumā par ATMF vienotajiem noteikumiem. Tāpēc CTE darba dokumentā TECH-20045-CTE13–7 izklāstītais priekšlikums, pirms to pieņem Revīzijas komiteja, būtu jāpārskata saskaņā ar konsultatīvo atzinumu, ko pieņēmusi Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības ad hoc komiteja savā pirmajā sesijā OTIF-21008-JUR 1 2021. gada novembrī.

               (4)Revīzijas komitejas (RC) lēmuma mērķis ir saskaņot ATMF vienotos noteikumus ar Drošuma direktīvu (ES) 2016/798.

               (5)Saskaņā ar COTIF 13. panta 1. punkta f) apakšpunktu tika izveidota OTIF Tehnisko ekspertu komiteja (“CTE”).

               (6)Saskaņā ar COTIF 20. panta 1. punkta b) apakšpunktu un saskaņā ar 6. pantu Vienotajos noteikumos tādu tehnisko standartu apstiprināšanai un vienotu tehnisko priekšrakstu pieņemšanai, kas piemērojami izmantošanai starptautiskajā satiksmē paredzētiem dzelzceļa materiāliem (APTU) (COTIF F papildinājums) CTE ir kompetenta pieņemt vai grozīt, inter alia, Vienotos tehniskos priekšrakstus (UTP) attiecībā uz kravas telemātikas lietojumprogrammām (UTP TAF).

               (7)Saskaņā ar COTIF 20. panta 1. punkta e) apakšpunktu un ATMF vienoto noteikumu 7.a un 21. pantu Tehnisko ekspertu komiteja ir kompetenta pieņemt vai grozīt ATMF vienoto noteikumu B pielikumu par atkāpēm no vienoto tehnisko priekšrakstu piemērošanas.

               (8)CTE 14. sesijas, kas notiks 2022. gada 14. un 15. jūnijā, darba kārtībā ir priekšlikums lēmumiem grozīt UTP TAF — telemātikas lietojumprogrammu kravu pārvadājumiem un pārskatīt ATMF vienoto noteikumu B pielikumu par atkāpēm no vienoto tehnisko priekšrakstu piemērošanas.

               (9)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CTE un — attiecībā uz ATMF pārskatīšanu — OTIF Revīzijas komitejā, jo ierosinātie lēmumi Savienībai būs saistoši.

               (10)CTE lēmuma mērķi ir saskaņot UTP TAF ar ES noteikumiem, proti, Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/541
                  9
               , un ATMF vienoto noteikumu B pielikumu ar Direktīvu (ES) 2016/797.

               (11)Paredzētie lēmumi, kas veicina OTIF tiesību aktu saskaņošanu ar līdzvērtīgiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, ir saskaņā ar Savienības tiesībām un stratēģiskajiem mērķiem, un tāpēc Savienībai tie būtu jāatbalsta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar Konvenciju par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem izveidotās Revīzijas komitejas rakstiskā procedūrā, veicot ATMF vienoto noteikumu (COTIF G papildinājuma) daļēju pārskatīšanu, ir balsot par CTE priekšlikumu grozīt ATMF vienoto noteikumu (COTIF G papildinājuma) 3.a panta 5. punktu un 15. panta 2. punktu, kā izklāstīts CTE darba dokumentā TECH-20045-CTE13–7, ar nosacījumu, ka visas atsauces uz savstarpējo atzīšanu no tās II pielikuma tiek svītrotas saskaņā ar konsultatīvo atzinumu, ko pirmajā sesijā OTIF-21008-JUR 1 2021. gada novembrī pieņēma Juridisko lietu un starptautiskās sadarbības ad hoc komiteja. Ja iepriekš minētā atsauce netiek svītrota, Savienība balso pret CTE priekšlikumu.

               2. pants

               Nostāja, kas COTIF CTE 14. sesijā Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz UTP TAF izmaiņām un ATMF vienoto noteikumu B pielikuma pārskatīšanu par atkāpēm no vienoto tehnisko priekšrakstu piemērošanas, ir šāda:

               (1)balsojot atbalstīt CTE priekšlikumu atjaunināt UTP TAF, kā izklāstīts CTE darba dokumentā “TECH-22004-CTE14 UTP TAF lēmums”,

               (2)balsot par CTE priekšlikumu atjaunināt ATMF vienoto noteikumu B pielikumu par atkāpēm no vienoto tehnisko priekšrakstu piemērošanas, kā izklāstīts CTE darba dokumentā TECH-22005-CTE14.

               3. pants

               Pēc Revīzijas komitejas un Tehnisko ekspertu komitejas lēmumu pieņemšanas tos publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot to spēkā stāšanās datumu.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tikai Kipra un Malta nav līgumslēdzējas puses.

                     (2)

                        Nolīgums starp Eiropas Savienību un Starptautisko dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 8–10. lpp.).

                     (3)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/779 (2019. gada 16. maijs), ar ko paredz sīki izstrādātus par ritekļu apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijas sistēmas noteikumus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/798 un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 445/2011 (OV L 139I, 27.5.2019., 360. lpp.).

                     (4)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/541 (2021. gada 26. marts), ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2014 groza attiecībā uz datu aprēķināšanas un apmaiņas vienkāršošanu un uzlabošanu un izmaiņu kontroles pārvaldības procesa atjaunināšanu (OV L 108, 29.3.2021, 19. lpp.).

                     (5)

                        Uz atkāpēm no SITS piemērošanas, ko veic līgumslēdzējas valstis, kuras ir arī Eiropas Savienības dalībvalstis un līgumslēdzējas valstis, kas piemēro relevantos Eiropas Savienības tiesību aktus atbilstīgi nolīgumam ar Eiropas Savienību, joprojām attiektos ES tiesību akti.

                     (6)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/541 (2021. gada 26. marts), ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2014 groza attiecībā uz datu aprēķināšanas un apmaiņas vienkāršošanu un uzlabošanu un izmaiņu kontroles pārvaldības procesa atjaunināšanu (OV L 108, 29.3.2021, 19. lpp.).

                     (7)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        Padomes Lēmums 2013/103/ES (2011. gada 16. jūnijs) par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Starptautisko Dzelzceļa pārvadājumu starpvaldību organizāciju par Eiropas Savienības pievienošanos 1980. gada 9. maija Konvencijai par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF), kas grozīta ar 1999. gada 3. jūnija Viļņas protokolu (OV L 51, 23.2.2013., 1. lpp.).

                     (9)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/541 (2021. gada 26. marts), ar ko Regulu (ES) Nr. 1305/2014 groza attiecībā uz datu aprēķināšanas un apmaiņas vienkāršošanu un uzlabošanu un izmaiņu kontroles pārvaldības procesa atjaunināšanu (OV L 108, 29.3.2021, 19. lpp.).