Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0694

Priekšlikums PADOMES REGULA par inkubējamo olu un mājputnu cāļu ražošanu un tirdzniecību   (Kodificēta versija)

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.11.2006COM(2006) 694 galīgā redakcija2006/0231 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar inkubējamo olu un mājputnu cāļu ražošanu un tirdzniecību (Kodificēta versija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulas (EEK) Nr. 2782/75 par inkubējamo olu un mājputnu cāļu ražošanu un tirdzniecību[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EEK) Nr. 2782/75 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas III pielikumā. 2782/75 (pielāgots)2006/0231 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar inkubējamo olu un mājputnu cāļu ražošanu un tirdzniecībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un  jo  īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2771/75[5] par olu tirgus kopīgo organizāciju, un  jo  īpaši tās 2. pantu,ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75[6] par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju, un  jo  īpaši tās 2. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7],tā kā1.  Padomes 1975. gada 29. oktobra Regula (EEK) 2782/75 par inkubējamo olu un mājputnu cāļu ražošanu un tirdzniecību[8] ir vairākas reizes būtiski grozīta[9]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē. 2782/75 1. apsvērums (pielāgots)2.  Līguma 33. pantā izvirzīto mērķu sasniegšanai attiecībā uz mājputnu gaļu, Padomes Regulas (EEK) Nr. 2771/75 un (EEK) Nr. 2777/75 paredz  pasākumus, lai veicinātu  piegādes pielāgošanu pieprasījumam . 2782/75 2. apsvērums (pielāgots)3.   Tie pasākumi jo  īpaši ietver  pasākumus , kas ir domāti īstermiņa un ilgtermiņa plānošanas veicināšanai, pamatojoties uz zināšanām par izmantotajiem ražošanas resursiem un arī tirgošanas standartiem, kas var attiekties uz iepakojumu, transportēšanu un marķēšanu. 2782/75 3. apsvērums (pielāgots)4.  Precīzas zināšanas par inkubatorā ievietoto olu skaitu un par izšķīlušos  faktiskajai izmantošanai paredzēto  cāļu skaitu, klasificētu pēc mājputnu sugas, kategorijas un veida, ļauj paredzēt mājputnu produktu tirdzniecības attīstību. Šai sakarā būtu jāizstrādā noteikumi statistikas datu vākšanai attiecībā uz vairošanās cāļu un vaislas cāļu  ganāmpulkiem . 2782/75 4. apsvērums (pielāgots)5.  Lai tirdzniecības tendences paredzētu ar iespējami lielāku precizitāti un tik ātri, cik vien iespējams, ir nepieciešams regulāri savākt informāciju par inkubatorā ievietotajām olām,  faktiskajai izmantošanai paredzētajiem  izperētajiem un pārdotajiem cāļiem. 3494/86 3. apsvērums (pielāgots)6.  Regulāri būtu jāapkopo dati par olām, kas izņemtas no inkubatoriem un par šo olu izlietojumu. 2782/75 5. apsvērums (pielāgots)7.  Tālāk ir nepieciešams identificēt inkubatorā ievietotās olas, kuras ir ražotas Kopienā, lai atšķirtu tās no olām, uz kurām ir attiecināma Padomes 2006. gada 19. jūnija Regula (EK) Nr. 1028/2006 par olu tirdzniecības standartiem[10]. Tādējādi šāda identificēšana ir veicama Kopienā, individuāli marķējot inkubatorā ievietotās olas  , kuras izmato cāļu ražošanai . 2782/75 6. apsvērums (pielāgots)8.  Ir nepieciešams nodrošināt nepārprotamu atšķirību starp  inkubējamām olām un citām olām , marķējot inkubējamās olas. 2782/75 7. apsvērums (pielāgots)9.   Šāds marķējums ir piemērots arī  eksportam, īpaši runājot par kompensāciju piešķiršanas noteikumiem. Tomēr iespēju robežās  būtu  jāņem vērā noteikumi, kuri varētu pastāvēt attiecībā uz trešām valstīm, lai izvairītos no tirdzniecības pārtraukšanas ar šīm valstīm. 2782/75 8. apsvērums (pielāgots)10.  Atšķirīgais numurs, kas piešķirts katram uzņēmumam un uzspiests uz inkubējamo olu pakām, var veicināt šo produktu tirdzniecību un atbilstības  šīs regulas  noteikumu prasībām pārbaudi. 2782/75 9. apsvērums (pielāgots)11.  Gan attiecībā uz tirdzniecību, gan attiecībā uz pārbaudi ir nepieciešams pavaddokumentos ievadīt informāciju gan par cāļu vai inkubējamo olu partiju raksturu, gan par to izcelsmi. Tādējādi atsevišķi šie datiem  būtu  jānorāda uz iepakojuma. 2782/75 10. apsvērums (pielāgots)12.  Attiecīgajiem uzņēmumiem  būtu  jābūt garantijai, ka jebkāda specifiska informācija, kas uz viņiem attiecas, tiks nodrošināta ar anonimitāti un statistikas slepenību. 2782/75 11. apsvērums13.  Varētu atbrīvot no šīs regulas prasību izpildes uzņēmumus, kuri, pateicoties savai nelielajai komerciālajai nozīmībai, būtiski neietekmē vispārējos statistikas rezultātus vai tirgus attīstību, 2782/75 (pielāgots)IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsŠajā regulā  lieto šādas definīcijas : 3987/87 3. pants (pielāgots) 2916/95 1. pants, 2. punkts1. «Inkubējamas olas» nozīmē  cāļu ražošanai paredzētas  mājputnu olas, kuras  atbilst   KN kodiem  0407 00 11 un 0407 00 19, sagrupētas pēc sugas, kategorijas un tipa un identificētas saskaņā ar šo regulu.2. «Cāļi» nozīmē dzīvu mājputnu, kura svars nepārsniedz 185 gramus un  atbilst   KN kodiem  0105 11è1 , 0105 12  un 0105 19  šādās kategorijās : 2782/75a) patēriņa cāļi : cāļi, kuri atbilst kādam no šādiem veidiem: 2782/75 (pielāgots)i)  gaļas  cāļi: cāļi, kurus paredzēts nobarot un nokaut pirms dzimumgatavības iestāšanās; 2782/75ii) dējējcāļi: cāļi, kurus audzina olu ražošanai patēriņam; 2782/75 (pielāgots)iii) jaukta tipa cāļi: cāļi, kuri ir paredzēti vai nu  dēšanai , vai  gaļai ;b) vairošanās cāļi: cāļi, kuri paredzēti  patēriņa  cāļu ražošanai;c) vaislas cāļi: cāļi, kuri ir  paredzēti vaislas  cāļu ražošanai.3. «Uzņēmums» ir uzņēmums vai uzņēmuma daļa, kas veic kādu no šādām darbībām: 2782/75 (pielāgots)a)  šķirnes audzēšanas  uzņēmums: uzņēmums inkubējamo olu ražošanai, lai saražotu vaislas cāļus, vairošanās cāļus vai patēriņa cāļus; 2782/75b) audzēšanas uzņēmums: uzņēmums inkubējamo olu ražošanai, lai saražotu patēriņa cāļus; 2782/75c) inkubators: uzņēmums olu ievietošanai inkubatorā, perēšanai un cāļu ieguvei.4. «Kapacitāte» ir inkubējamo olu maksimālais skaits, kuras vienlaicīgi var novietot inkubatorā, neskaitot inkubācijas punktus.2. pantsTirdzniecība ar inkubējamām olām un cāļiem un to transportēšana, tāpat arī inkubējamo olu ievietošanai inkubatorā ir atļauta tikai tirdzniecības vai komerciāliem mērķiem Kopienas teritorijā, ja tiek ievēroti šīs regulas noteikumi. 2782/75 (pielāgots)Tomēr tiem  šķirnes audzēšanas  uzņēmumiem, kā arī citiem  audzēšanas  uzņēmumiem, kuros ir mazāk par 100 putnu un kuru inkubatoru kapacitāte ir mazāka par 1 000 inkubējamajām olām, šajā regulā izvirzītie noteikumi nav obligāti. 2782/753. pantsDalībvalstī norīkota kompetenta aģentūra reģistrē un piešķir atšķirības numuru katram uzņēmumam pēc paša uzņēmuma lūguma. 2782/75 (pielāgots)Ja uzņēmums neievēro  šīs  regulas noteikumus, tam var atsavināt atšķirības numuru. 2782/754. pantsKatra dalībvalsts dara zināmu citām dalībvalstīm un Komisijai tās teritorijā esošo uzņēmumu sarakstu, norādot katra uzņēmuma atšķirības numuru, nosaukumu un adresi. Par jebkurām izmaiņām šajā sarakstā dalībvalstis un Komisija tiek informētas katra ceturkšņa sākumā.5. pants 3494/86 2. pants, 1. punkts1. Inkubējamas olas, ko izmanto cāļu ražošanai, marķē atsevišķi.ê1994. gada pievienošanās akts, 29. pants un I pielikums, 123. lpp. (pielāgots)2. Inkubējamas olas transportē pilnīgi tīrā iesaiņojumā, kurā ir tikai vienas mājputnu sugas, kategorijas un tipa inkubējamas olas no viena uzņēmuma un uz kura ir vismaz  viena no I pielikuma A daļā iekļautajām norādēm.  2782/75 (pielāgots) 3494/86 2. pants, 1. punkts 3.  Lai ievērotu dažās trešajās importētājvalstīs spēkā esošos noteikumus, marķējums uz eksportam paredzētajām inkubējamām olām un uz šo olu iepakojuma var atšķirties no šīs regulas prasībām ar nosacījumu, ka to nedrīkst sajaukt ar pēdējo, nedz arī ar Regulā (EK) Nr. 1028/2006 un šīs regulas īstenojošajās regulās paredzēto. 1994. gada Pievienošanās akts, 29. pants un I pielikums, 123. lpp. (pielāgots)6. pantsNo trešām valstīm inkubējamas olas var importēt tikai tad, ja uz tām ar vismaz 3 mm lieliem burtiem ir norādīts izcelsmes valsts nosaukums un  viena no I pielikuma B daļā iekļautajām norādēm . Iesaiņojumā jābūt tikai vienas mājputnu sugas, kategorijas un tipa inkubējamām olām no vienas izcelsmes valsts un sūtītāja, un uz tā jābūt norādītai vismaz šādai informācijai: 1994. gada Pievienošanās akts, 29. pants un I pielikums, 123. lpp. (pielāgots)a) uz olām norādītā informācija;b) mājputnu suga, no kuras olas iegūtas;c) sūtītāja vārds vai uzņēmuma nosaukums un adrese. 3494/86 2. pants, 2. punkts (pielāgots)7. pantsKatrs  inkubators  ved vienu vai vairākus reģistrus, kurā ieraksta šādus datus attiecībā uz cāļu  sugu , kategoriju (  vairošanās ,  vaislas  vai patēriņa  cāļi ) un veidu (gaļai, olu ieguvei vai  jauktai  izmantošanai):a) datumu, kad olas ievietotas  inkubācijā , inkubēto olu skaitu un uzņēmuma, kurā ražotas inkubējamās olas,  atšķirības  numuru;b) izšķilšanās datumu un faktiskai izmantošanai paredzēto izšķīlušos cāļu skaitu;c) no inkubatora izņemto inkubēto olu skaitu un pircēja identitāti. 3494/86 2. pants, 3. punkts (pielāgots)8. pantsNo inkubatora izņemtās inkubētās olas neizmanto lietošanai uzturā. Tās var izmantot rūpnieciskai pārstrādei. 2782/759. pants 3494/86 2. pants, 4. punkts (pielāgots)1. Katrs  inkubators  dalībvalsts kompetentajai iestādei ik mēnesi paziņo pa  sugām , kategorijām un veidiem inkubatorā ievietoto olu skaitu un faktiskai izmantošanai paredzēto izšķīlušos cāļu skaitu. 2782/75 (pielāgots)2. Saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kuri ir pieņemti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2777/75 17. panta 2. punktā  minēto procedūru , no tādiem uzņēmumiem, kuri nav minēti 1. pantā, tiek prasīti statistikas dati par vaislas un vairošanās cāļu  ganāmpulkiem . 2782/7510. pants1. Tiklīdz dalībvalstis 9. pantā minēto informāciju ir saņēmušas un izanalizējušas, tās paziņo Komisijai ikmēneša kopsavilkumu, pamatojoties uz informāciju par iepriekšējo mēnesi.Papildus dalībvalstu iesniegtajā kopsavilkumā tiek norādīts tai pašā mēnesī importēto un eksportēto cāļu skaits atbilstīgi mājputnu sugām, kategorijām un tipam.2. Komisija šo informācijas kopsavilkumu apkopo un izmanto. Tā par to informē dalībvalstis.11. pants1. Cāļus iepako atbilstīgi mājputnu sugām, tipam, kategorijām un tipam. 2782/75 (pielāgots)2. Kastēs ir tikai no  tā paša  inkubatora iegūtie cāļi, un uz kastes ir norādīts vismaz inkubatora atšķirības numurs. 2782/7512. pantsTrešās valsts izcelsmes cāļus drīkst importēt tikai tad, ja tie ir grupēti saskaņā ar 11. panta 1. punktu. Kastēs drīkst būt tikai cāļi no vienas un tās pašas izcelsmes valsts un sūtītāja, un uz kastēm ir vismaz šāda informācija:a) izcelsmes valsts nosaukums;b) mājputnu suga, kurai cāļi atbilst;c) sūtītāja vārds vai uzņēmuma juridiskais nosaukums un adrese.13. pants1. Katrai nosūtītajai inkubējamo olu vai cāļu partijai attiecīgi sagatavo pavaddokumentu, kurā ietver vismaz šādas ziņas:a) vārds vai uzņēmuma juridiskais nosaukums un adrese un tā atšķirības numurs; 2782/75 (pielāgots)b) inkubējamo olu vai cāļu skaits atbilstīgi mājputnu  sugai , kategorijai un tipam; 2782/75c) nosūtīšanas datums;d) saņēmēja vārds un adrese.2. Inkubējamo olu un cāļu partijām, kuras ir importētas no trešām valstīm, uzņēmuma atšķirības numura vietā ir jānorāda izcelsmes valsts.14. pantsŠajā regulā prasītās ziņas jāraksta salasāmi.Šīs ziņas un pievienotie dokumenti tiek rakstīti vismaz vienā no Kopienas valodām.15. pantsLai atbilstu noteikumiem, kuri ir spēkā atsevišķās trešās importētājās valstīs, uz eksporta iepakojumiem var norādīt arī citus datus, kuri šajā regulā nav norādīti, ar nosacījumu, ka tos nevarētu sajaukt ar pēdējiem. 2782/75 (pielāgots)16. pantsKatrā dalībvalstī nozīmētas aģentūras pārbauda šīs regulas noteikumu ievērošanu. Šo aģentūru saraksts tiek paziņots citām dalībvalstīm un Komisijai vismaz  no 1974. gada 1. oktobra . Par jebkurām izmaiņām šajā sarakstā tiek paziņots visām dalībvalstīm un Komisijai.17. pantsSīkākus noteikumus par šīs regulas piemērošanu pieņem saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2771/75 17. panta 2. punktā vai attiecīgi Regulas (EEK) Nr. 2777/75 17. panta 2. punktā  minēto  procedūru. 2782/7518. pants1. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu saskaņā ar 9. pantu sniegtās informācijas anonimitāti un konfidencialitāti.2. Reģistros ierakstīto informāciju drīkst izmantot tikai iestādes, kuras atbild par šīs regulas izpildi.19. pantsRegulu (EEK) Nr. 2782/75 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas III pielikumā. 2782/75 (pielāgots)20. pantsŠī regula stājas spēkā  divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  . 2782/75Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdāPriekšsēdētājs[…] 1994. gada Pievienošanās akts, 29. pants un I pielikums, 123. lpp (pielāgots) 2003. gada Pievienošanās akts, 20. pants un II pielikums, 561. lpp. (pielāgots) I PIELIKUMS  A daļa  Norādes, kas minētas 5. panta 2. punktā -   Spāņu valodā:  «huevos para incubar»,-    Čehu valodā:  «násadová vejce», -   Dāņu valodā:  «rugeæg»,-   Vācu valodā:  «Bruteier»,-    Igauņu valodā:  «haudemunad», -   Grieķu valodā:  «αυγά προς εκκόλαψιν»,-   Angļu valodā:  «eggs for hatching»,-   Franču valodā:  «œufs à couver»,-   Itāļu valodā:  «uova da cova»,-    Latviešu vaoldā  «inkubējamas olas», -    Lietuviesu vaoldā:  «kiaušiniai perinimui», -    Ungāru vaoldā: «keltetőtojás», -    Maltiešu valodā: «bajd tat-tifqis», -   Holdndiešu valodā:  «broedeieren»,-    Poļu valodā:  «jaja wylęgowe», -   Portugāļu valodā:  «ovos para incubação»,-    Slovāku valodā: «násadové vajcia», -    Slovēņu valodā: «valilna jajca», -   Somu valodā:  «munia haudottavaksi»,-   Zviedru valodā:  «kläckägg». B daļa  Norādes, kas minētas 6. pantā -   Spānu valodā:  «para incubar»,-    Čehu valodā:  «líhnutí», -   Dāņu valodā:  «rugeæg»,-   Vācu valodā:  «Brutei»,-    Igauņu valodā:  «haue», -   Grieķu valodā:  «προς εκκόλαψιν»,-   Angļu valodā:  «hatching»,-   Franču valodā:  «à couver»,-   Itāļu valodā:  «cova»,-    Latviešu valodā:  «inkubācija», -    Lietuviešu valodā:  «perinimas», -    Ungāru valodā:  «keltetésre», -    Maltiešu valodā:  «tifqis», -   Holandiešu valodā:  «broedei»,-    Poļu valodā:  «do wylęgu», -   Portugāļu valodā:  «para incubação»,-    Slovāku valodā:  «liahnutie», -    Slovēņu valodā:  «valjenje», -   Somu valodā:  «haudottavaksi»,-   Zviedru valodā:  «för kläckning»._________________II PIELIKUMSA daļaAtceltā regula ar sekojošiem grozījumiemPadomes Regula (EEK) Nr. 2782/75 (OV L 282, 1.11.1975., 100. lpp.) |Padomes Regula (EEK) Nr. 3485/80 (OV L 365, 31.12.1980., 1. lpp.) |Padomes Regula (EEK) Nr. 3791/85 (OV L 367, 31.12.1985., 6. lpp.) | tikai 2. pants |Padomes Regula (EEK) Nr. 3494/86 (OV L 323, 18.11.1986., 1. lpp.) | tikai 2. pants |Padomes Regula (EEK) Nr. 3987/87 (OV L 376, 31.12.1987., 20. lpp.) | tikai 3. pants |Padomes Regula (EEK) Nr. 1057/91 (OV L 107, 27.4.1991., 11. lpp.) | tikai 1. pants |Komisijas Regula (EK) Nr. 2916/95 (OV L 305, 19.12.1995., 49. lpp.) | tikai attiecībā uz 1. panta 2. punkta otro ievilkumu |B daļaNeatceltie grozošie akti1994. gada Pievienošanās akts.2003. gada Pievienošanās akts._____________III PIELIKUMSATBILSTīBAS TABULAREGULA (EEK) Nr. 2782/75 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants, 1. punkts | 2. pants, pirmā daļa |2. pants, 2. punkts | 2. pants, otrā daļa |3. un 4. pants | 3. un 4. pants |5. pants, 1. punkts | 5. pants, 1. punkts |5. pants, 2. punkts, sākotnējie vārdi | 5. pants, 2. punkts |5. pants, 2. punkts, pēdējie vārdi | I pielikums, A daļa |5. pants, 3. punkts | 5. pants, 3. punkts |6. pants, pirmais teikums, sākotnējie vārdi | 6. pants, pirmais teikums |6. pants, pirmais teikums, pēdējie vārdi | I pielikums, B daļa |6. pants, otrais teikums | 6. pants, otrais teikums |7.-18. pants | 7.-18. pants |19. pants | _ |_ | 19. pants |20. pants | 20. pants |_ | II pielikums |_ | III pielikums |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgā redakcija.[4] Skat. šī priekšlikuma II pielikumu.[5] OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp).[6] OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 679/2006 (OV L 119, 4.5.2006., 1. lpp).[7] OV C […], […], […] lpp.[8] OV L 282, 1.11.1975., 100. lpp. Regula, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.[9] Skat. II pielikumu.[10] OV L 186, 7.7.2006., 1. lpp.


title: Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 527/2003, ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams, izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesi (iesniegusi Komisija)

text:
                 EIROPAS KOPIENU KOMISIJA
                                                Briselē, 08.10.2004
                                                COM(2004)644 galīgā redakcija
                                     Priekšlikums
                                PADOMES REGULA
    ar ko groza Regulu (EK) Nr. 527/2003, ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam
   patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams,
          izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesi
                                 (iesniegusi Komisija)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                    PASKAIDROJUMA RAKSTS
   Trešo valstu izcelsmes vīnus, kuru gatavošanā izmantoti Kopienas noteikumos neatļauti
   vīndarības procesi, nevar piedāvāt tiešam patēriņam pārtikā Kopienā, izņemot, ja par atkāpi
   nolemj Padome. Atkāpes pieņemšanas procedūra ir paredzēta 45. panta 2. punktā Regulā (EK)
   Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo organizāciju. Argentīnas vīnus var gatavot, pievienojot
   ābolskābi, lai kontrolētu to skābumu, un šis Argentīnā atļautais vīndarības process ir aizliegts
   Eiropas Savienībā.
   Pašlaik starp Kopienu, ko pārstāv Komisija, un Mercosur, kas ietver Argentīnas Republiku,
   norisinās sarunas par abu pušu attiecīgo vīndarības procesu atzīšanu, lai noslēgtu nolīgumu
   par vīna tirdzniecību. Šīs sarunas, kas sāktas 2002. gadā, pašreiz ir to noslēguma stadijā. Lai
   apstiprinātu Komisijas pozitīvo un konstruktīvo pieeju šīm sarunām un lai ātrāk tās noslēgtu,
   ir jāpagarina šā pagaidu atļauja izmantot šo nozīmīgo vīndarības procesu dažu Argentīnas
   vīnu gatavošanā līdz stājas spēkā nolīgums, kas izriet no minētajām sarunām, bet ne vēlāk kā
   līdz 2005. gada 30. septembrim. Šajā nolīgumā vajadzētu paredzēt pastāvīgu iespēju
   Argentīnai izmantot šo vīndarības procesu.
   Komisija izsaka priekšlikumu atļaut pievienot ābolskābi Argentīnas izcelsmes vīniem līdz tiek
   noslēgtas sarunas, kas norisinās starp Kopienu, ko pārstāv Komisija, un Argentīnas
   Republiku, lai noslēgtu nolīgumu par vīna tirdzniecību, bet ne vēlāk kā līdz 2005. gada
   30. septembrim.
LV                                                2                                                 LV
 ---pagebreak---                                                Priekšlikums
                                            PADOMES REGULA
        ar ko groza Regulu (EK) Nr. 527/2003, ar ko atļauj piedāvāt un piegādāt tiešam
      patēriņam pārtikā dažus no Argentīnas ievestus vīnus, kuru gatavošanā, iespējams,
               izmantoti Regulā (EK) Nr. 1493/1999 neparedzēti vīndarības procesi
   EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,
   ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,
   ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1493/1999 par vīna tirgus kopīgo
   organizāciju 1 un jo īpaši tās 45. panta 2. punktu,
   ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)     Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1493/1999 45. panta 1. punkta, Padomes Regula
           (EK) Nr. 527/2003 2 atļauj ievest Kopienā Argentīnā ražotus vīnus, kuru gatavošanā
           izmantoti Kopienas noteikumos neparedzēti vīndarības procesi. Šīs atļaujas termiņs
           beidzas 2004. gada 30. septembrī.
   (2)     Pašlaik norisinās sarunas starp Kopienu, ko pārstāv Komisija, un Argentīnu, lai
           noslēgtu nolīgumu par vīna tirdzniecību. Tās jo īpaši attiecas uz abu pušu attiecīgajiem
           vīndarības procesiem, kā arī uz ģeogrāfisko norāžu aizsardzību.
   (3)     Lai nodrošinātu minēto sarunu netraucētu norisi, jāpagarina līdz stājas spēkā nolīgums,
           kas izriet no minētajām sarunām, bet ne vēlāk kā līdz 2005. gada 30. septembrim,
           pieļautā atkāpe, ar kuru saskaņā vīniem, kas ražoti Argentīnas teritorijā un ko ieved
           Kopienā, var pievienot ābolskābi.
   (4)     Attiecīgi ir jāgroza Regula (EK) Nr. 527/2003,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
                                                  1. pants
   Regulas (EK) Nr. 527/2003 1. panta 1. punkta otrajā daļā datumu „2004. gada 30. septembris”
   aizstāj ar datumu „2005. gada 30. septembris”.
   1
           OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1795/2003
           (OV L 262, 14.10.2003., 13. lpp.).
   2
           OV L 78, 25.3.2003., 1. lpp. Grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1776/2003 (OV L 260,
           11.10.2003., 1. lpp.)
LV                                                    3                                                   LV
 ---pagebreak---                                                 2. pants
   Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
   To piemēro no 2004. gada 1. oktobra.
   Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
   Briselē,
                                                 Padomes vārdā —
                                                 Priekšsēdētājs
LV                                                  4                                    LV
 ---pagebreak---                         FICHE FINANCIÈRE
   1.      LIGNE BUDGÉTAIRE:                                                               CRÉDITS:
           05 02 09                                                                        APB 05 :1 259 Mio €
   2.      INTITULÉ DE LA MESURE:
           Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 527/2003, autorisant l’offre et la
           livraison à la consommation humaine directe de certains vins importés d’Argentine, susceptibles
           d’avoir fait l’objet de pratiques œnologiques non prévues par le règlement (CE) n° 1493/1999.
   3.      BASE JURIDIQUE:
           Article 133 du traité
   4.      OBJECTIFS DE LA MESURE:
           Prolongation de la dérogation des vins argentins jusqu’au 30 septembre 2005.
   5.      INCIDENCES FINANCIÈRES                             PÉRIODE DE           EXERCICE         EXERCICE
                                                                 12 MOIS           EN COURS         SUIVANT
                                                                                2004            2005
                                                                (Mio EUR)          (Mio EUR)        (Mio EUR)
   5.0     DÉPENSES A LA CHARGE
           –       DU BUDGET DES CE                                 p.m.              p.m.             p.m.
           (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS)
           –       DES BUDGETS NATIONAUX
           –       D'AUTRES SECTEURS
   5.1     RECETTES
           –       RESSOURCES PROPRES DES CE                          –                 –                –
           (PRÉLÈVEMENTS / DROITS DE DOUANE)
           –       SUR LE PLAN NATIONAL
                                                                 2006          2007         2008         2009
   5.0.1 PRÉVISIONS DES DÉPENSES                                   –             –            –            –
   5.1.1 PRÉVISIONS DES RECETTES                                   –             –            –            –
   5.2     MODE DE CALCUL:
           –
   6.0     FINANCEMENT POSSIBLE PAR CRÉDITS INSCRITS AU CHAPITRE
           CONCERNÉ DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION                                                  OUI / NON
   6.1     FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU
           BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION                                                              OUI / NON
   6.2     NÉCESSITÉ D'UN BUDGET SUPPLÉMENTAIRE                                                     OUI / NON
   6.3     CRÉDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS                                               OUI / NON
   OBSERVATIONS:
   Il s’agit de la prolongation de la dérogation permettant à l’Argentine d’exporter du vin dans la Communauté.
   Cette mesure pourrait avoir des conséquences sur les dépenses communautaires, liées aux quantités
   supplémentaires de vin sur le marché. Toutefois, ces conséquences ne sont pas mesurables.
LV                                                          5                                                    LV


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0271

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam  /* COM/2008/0531 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.8.2008COM(2008) 531 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā, kas skar konkrētas Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas importu, piemēro Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”)[1]. |120 | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007[2], ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam. |141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Attiecīgais uzņēmums un Kopienas ražošanas nozare ir informēti par pārbaudes secinājumiem, un tiem ir bijusi iespēja iesniegt komentārus. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007 noteica galīgo antidempinga maksājumu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam. Izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica pasākumus, ņemot vērā lielo attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju skaitu Taizemē, piemēroja pārbaudi izlases veidā. Pārbaudei izlases veidā pieteicās sešpadsmit uzņēmumi, no tiem izvēlējās četrus. Tomēr Kuiburi – viens no divpadsmit uzņēmumiem, kurus neizvēlējās pārbaudei izlases veidā – iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, jo tas vēlējās, lai tam piemēro individuālās maksājuma likmes noteikšanu. Šo uzņēmumu atsevišķi nepārbaudīja, un pēc galīgo pasākumu noteikšanas tas iesniedza pieteikumu Pirmās instances tiesā. Pēc tam, kad uzņēmums Kuiburi bija iesniedzis pieteikumu Pirmās instances tiesā, Komisija nolēma atjaunot izmeklēšanu, lai minētajam uzņēmumam noteiktu individuālo maksājuma likmi. Pievienotais priekšlikums ir minētās atjaunotās izmeklēšanas rezultāts. Tādēļ Padomei ir ierosināts pieņemt šeit pievienoto regulas priekšlikumu, kurā uzņēmumam Kuiburi nosaka individuālo maksājuma likmi. Regula ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |310 | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Padomes Regula (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importam, neparedz valstu lēmumus. |332 | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. |4) IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 682/2007, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu un pilnībā iekasē pagaidu maksājumu, ko piemēro dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”)[3], un jo īpaši tās 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI(1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 682/2007[4] (“galīgā regula”) noteica galīgo antidempinga maksājumu dažu Taizemes izcelsmes sagatavotu vai konservētu cukurkukurūzas graudu (“attiecīgais ražojums”) importam, kurus parasti klasificē ar KN kodiem ex 2001 90 30 un ex 2005 80 00. Ņemot vērā to personu lielo skaitu, kuras sadarbojās, izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica pasākumus, tika atlasīti Taizemes ražotāji eksportētāji.(2) Atlasītajiem uzņēmumiem piešķīra izmeklēšanā noteiktās individuālās maksājuma likmes. Visiem pārējiem uzņēmumiem noteica valsts mēroga maksājumu 12,9 % apmērā, kas balstījās uz atlasīto personu vidējo svērto dempinga starpību.B. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA(3) Pēc galīgo pasākumu noteikšanas Taizemes izcelsmes cukurkukurūzas importam uzņēmums Kuiburi Fruit Canning Co., Limited (“Kuiburi” vai “uzņēmums”) jeb ražotājs eksportētājs, kurš nebija iekļauts izlasē, bet kurš bija sniedzis Komisijai visas atbildes uz anketas jautājumiem un bija pieprasījis atsevišķu izmeklēšanu, 2007. gada 30. augustā iesniedza pieteikumu Pirmās instances tiesā. Minētajā pieteikumā uzņēmums pieprasīja, lai tam tiktu veikta atsevišķa pārbaude.(4) Neraugoties uz nostāju, kādu Kopienas iestādes pieņems, ja pieteikuma iesniedzējs šo lietu uzturēs, Komisija nolēma pēc savas iniciatīvas daļēji atjaunot antidempinga izmeklēšanu[5]. Atjaunotajā izmeklēšanā pārbaudīja dempingu tikai attiecībā uz uzņēmumu Kuiburi .(5) Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam Kuiburi , eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražošanas nozarei par daļēju izmeklēšanas atjaunošanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt viedokli rakstiski un tikt uzklausītām.(6) Komisija pārbaudīja Kuiburi sniegto informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempingu, un uzņēmuma telpās tika veikts pārbaudes apmeklējums.(7) Kā noteikts galīgajā regulā, dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).C. SECINĀJUMI1. Dempings(8) Dempinga aprēķināšanai izmantoja to pašu metodiku, ko piemēroja atlasītajiem uzņēmumiem un kura aprakstīta Regulas (EK) Nr. 1888/2006[6] (“pagaidu regula”) 21.–36. apsvērumā, kā arī apstiprināta galīgajā regulā.Normālā vērtība(9) Lai noteiktu normālo vērtību, Komisija vispirms noteica, vai līdzīgā ražojuma kopējos pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par reprezentatīviem salīdzinājumā ar uzņēmuma kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punkta pirmo teikumu līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir uzskatāmi par reprezentatīviem, ja uzņēmuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū pārsniedz 5 % no tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu.(10) Tika konstatēts, ka līdzīgais ražojums nav ticis pārdots iekšzemes tirgū. Tāpēc normālā vērtība bija jāaprēķina saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. Normālo vērtību aprēķināja, katra eksportam uz Kopienu paredzētā veida ražošanas izmaksām, (kas vajadzības gadījumā tika koriģētas), pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA izmaksas”) summu un peļņu. Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā nolēma, ka PVA izmaksas un peļņu nenoteiks, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6. punktu a) apakšpunktu, jo tikai viens atlasītais uzņēmums sasniedza reprezentatīvus līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū. Tāpēc atbilstoši rīcībai sākotnējā izmeklēšanā PVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, jo uzņēmumam Kuiburi parastajā tirdzniecības apritē bija reprezentatīvi tās pašas vispārējās ražojumu kategorijas pārdošanas apjomi.(11) Tika konstatēts, ka uzrādītās ražošanas un PVA izmaksas ir pārspīlēti lielas un tās pirms izmantošanas normālās vērtības aprēķināšanā tika koriģētas.(12) Kuiburi , pēc tam, kad atklātībai nodeva būtiskus faktus un apsvērumus, ar kuriem šajā procedūrā pamatoti konstatējumi, apgalvoja, ka, lai aprēķinātu normālo vērtību, PVA izmaksas un peļņa jānosaka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktam. Uzņēmums apgalvoja, ka to nevar aprēķināt atbilstīgi 2. panta 6. punkta b) apakšpunktam, jo iekšzemes tirgū pārdoto citu produktu skaitā bija arī i) nekonservēti produkti un tie ii) katrā gadījumā nebija reprezentatīvi. Saistībā ar pirmo apgalvojumu attiecīgā ražojuma definīcijā nav konkretizēts kāds noteikts taras veids, un tāpēc tā neizslēdz kārbās fasētus ražojumus. Analoģiski tas pats attiecas arī uz tās pašas vispārējās kategorijas ražojumiem. Saistībā ar otro apgalvojumu jānorāda, ka pamatregulas 2. panta 2. punktā pieminētais 5 % slieksnis ir noteikts, lai konstatētu, vai līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma pārdevumiem Kopienā. Lai piemērotu 2. panta 6. punkta b) apakšpunktu, nav prasības, ka tās pašas kategorijas ražojumu pārdošanas apjomiem reprezentativitātes ziņā jābūt virs 5 %. Katrā gadījumā uzņēmuma sasniegtie tās pašas vispārējās kategorijas ražojumu pārdošanas apjomi salīdzinājumā ar attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomiem Kopienā ir ļoti būtiski un tādēļ reprezentatīvi. Ņemot vērā iepriekš minēto, uzņēmuma apgalvojumiem nevar piekrist un ir apstiprināts, ka PVA izmaksas un peļņu nosaka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktam.(13) Kuiburi vēl informēja, ka, ja PVA izmaksas un peļņu noteiktu atbilstīgi pamatregulas 2. panta 6. punkta b) apakšpunktam, tad būtu bijis jākoriģē tirdzniecības posma atšķirības attiecībā uz peļņu, pēc kuras aprēķināja normālo vērtību, jo Eiropas Kopienā uzņēmums pārdod ražojumus, kuriem tirdzniecības nosaukumu piešķīruši mazumtirgotāji, bet iekšzemes tirgū — ražojumus, kuriem tirdzniecības nosaukumu bija piešķīruši gan paši ražotāji, gan mazumtirgotāji. Tādēļ ir svarīgi norādīt, ka Kuiburi pārdošanas izmaksas noteica, pamatojoties uz apgrozījumu. Tādējādi peļņa un PVA izmaksas, pārdodot visus ražojuma veidus, visos tirgos sasniedza vienādu kopējo līmeni un paziņotās peļņas rādītāji liecināja tikai par nelielu PVA izmaksu atšķirību. Tādēļ nevarēja noteikt, vai paziņotie rādītāji atspoguļoja tirdzniecības posma atšķirības. Tāpēc tirdzniecības līmeņa pielāgojums par peļņu nav pamatots, un Kuiburi apgalvojums tika noraidīts.Eksporta cena(14) Visi uzņēmuma pārdošanas apjomi tika veikta tieši nesaistītiem pircējiem Kopienā. Šo pārdošanas apjomu eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz cenām, ko faktiski maksāja vai kas bija jāmaksā šiem neatkarīgajiem pircējiem Kopienā.Salīdzinājums(15) Normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums izdarīts, balstoties uz ražotāja noteiktajām cenām. Lai panāktu taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, kuri ietekmē cenu salīdzināmību. Atsevišķos gadījumos, kuri pamatoti ar faktiem, tika veikti labojumi attiecībā uz transporta, pārkraušanas izmaksām un komisijas maksām, kā arī kredīta izmaksām.(16) PVA izmaksās, ko izmantoja normālās vērtības aprēķināšanai atbilstoši iepriekš izklāstītajai metodikai, bija iekļautas arī komisijas maksas. Tāpēc, lai gan šajā ziņā nebija nekādu iebilžu, lai PVA izmaksas samazinātu par izmaksu summu, kas radušās attiecībā uz komisijas maksām, tika veikta normālās vērtības ex-officio koriģēšana atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta e) apakšpunktam.Dempinga starpība(17) Kuiburi dempinga starpību noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu.(18) Salīdzinājums liecināja par dempinga pastāvēšanu. Vidējā svērtā dempinga starpība, ko noteica uzņēmumam un kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai, ir 14,3 %.2. Kaitējuma novēršanas pakāpe(19) Antidempinga pasākumu līmenim saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu jābūt pietiekamam, lai novērstu kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Tādas cenas aprēķins, kura nerada kaitējumu, ir izklāstīts pagaidu regulas 120.–122. apsvērumā.(20) Vajadzīgo cenu palielinājumu noteica, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķināšanai, pa produktu veidiem, salīdzinot ar cenu, kas nerada kaitējumu un kas noteikta līdzīgajam ražojumam, ko Kopienas ražošanas nozare pārdevusi Kopienas tirgū. Visas šā salīdzinājuma rezultātā radušās starpības tika izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās CIF cenas līdz Kopienas robežai.(21) Iepriekš minētais cenu salīdzinājums liecināja par kaitējuma starpību 17,5 % apmērā.D. TO UZŅĒMUMU SARAKSTA GROZĪŠANA, KURI GŪST LABUMU NO INDIVIDUĀLĀ MAKSĀJUMA LIKMĒM(22) Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, uzskata, ka attiecīgā ražojuma eksportam galīgais antidempinga maksājums attiecībā uz šo uzņēmumu jānosaka tādā līmenī, kādā ir konstatētā dempinga starpība, taču saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu tas nevar būt lielāks par uzņēmumam Kuiburi noteikto kaitējuma starpību, kas norādīta 19. apsvērumā iepriekš.(23) Tāpēc antidempinga maksājums, kas piemērojams CIF cenai līdz Kopienas robežai, ir 14,3 %. Tā kā saskaņā ar 57. apsvērumu Padomes Regulā (EK) Nr. 682/2007 maksājums uzņēmumiem, kuri nesadarbojās izmeklēšanā, jānosaka līmenī, kas ir visaugstākais salīdzinājumā ar uzņēmumiem, kuri sadarbojās izmeklēšanā, minētais maksājums tagad tiek noteikts 14,3 % apmērā. Tomēr atsāktās izmeklēšanas mērķis nebija iekļaut Kuiburi izlasē, bet gan veikt atsevišķu izmeklēšanu par Kuiburi , pamatojoties uz pamatregulas 17. panta 3. punktu, tāpēc nebūtu piemēroti I pielikumā uzskaitītajiem ražotājiem vēlreiz noteikt maksājumu.(24) Uzņēmums Kuiburi un Kopienas ražošanas nozare ir informēti par izmeklēšanas secinājumiem, un tiem ir bijusi iespēja iesniegt komentārus,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPadomes Regulas (EK) Nr. 682/2007 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:“2. Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama 1. punktā izklāstīto turpmāk minēto uzņēmumu izgatavotajiem ražojumiem, ietverot neto cenu līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:Uzņēmums | Antidempinga maksājums (%) | TARIC papildu kods |Karn Corn Co., Ltd., 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Taizeme | 3,1 | A789 |Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd., 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme | 14,3 | A890 |Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Taizeme | 12,8 | A790 |River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Taizeme | 12,8 | A791 |Sun Sweet Co., Ltd., 9 M. 1, Sanpatong, Chiangmai, Taizeme 50120 | 11,1 | A792 |I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 12,9 | A793 |Visi pārējie uzņēmumi | 14,3 | A999” |2. pantsI pielikumu Padomes Regulai (EK) Nr. 682/2007 aizstāj ar šādu pielikumu:“Nosaukums | Adrese |Agro-on (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan, Bangkok 10600, Taizeme |Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Taizeme |Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Taizeme |Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Taizeme |Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Taizeme |O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Taizeme |Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Taizeme |Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Taizeme |Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Taizeme |Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Taizeme” |3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[2] OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.[3] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.).[4] OV L 159, 20.6.2007., 14. lpp.[5] OV C 7, 12.1.2008., 21. lpp.[6] OV L 364, 20.12.2006., 68. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0058

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā  /* COM/2008/0058 galīgā redakcija - COD 2008/0026 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 2008.2.7COM(2008) 58 galīgā redakcija2008/0026 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠā priekšlikuma, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3330/91 atcelšanu[1], mērķi ir šādi:-  samazināt to uzņēmumu skaitu, kuriem saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem jāsniedz informācija Kopienas iekšējās tirdzniecības statiskas sistēmā ( Intrastat ); šādi tiks samazināts slogs, kas rodas, sniedzot informāciju statistikas vajadzībām;-  noteikt stingrākas kvalitātes prasības Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas apkopošanai, lai kompensētu datu precizitātes samazināšanos attiecībā uz tirdzniecību, ko uzņēmumi nav deklarējuši, bet valsts iestādes ir novērtējušas;-  apmierināt lietotāju vajadzības un apkopot Kopienas iekšējās tirdzniecības statistiku uzņēmumu raksturlielumu dalījumā;-  saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju[2] par Lēmumu 2006/512/EK pielāgot Regulu (EK) Nr. 638/2004 1999. gada 28. jūnija Lēmumam 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[3], kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru vispārējiem pasākumiem, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tostarp svītrotu dažus no minētajiem elementiem vai papildinātu tiesību aktu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus.1.2. Vispārīgais kontekstsKomisija ir apņēmusies novērst nevajadzīgo birokrātiju un pārlieko regulējumu. Kā izklāstīts Komisijas paziņojumā „Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā”[4], ES tiesību aktu vienkāršošana (tādējādi arī uzņēmumu sloga samazināšana) ir viens no šīs politikas iniciatīvas pamatjautājumiem. 2005. gada sākumā Komisija sāka visaptverošu apspriešanos ar dalībvalstīm un uzņēmējdarbības aprindām, kā arī publisku apspriešanu, izmantojot internetu. Pēc šīs apspriešanas Komisija 2005. gada 25. oktobrī pieņēma paziņojumu[5], kurā izklāstīja jaunu vienkāršošanas stratēģiju ES mērogā. Paziņojumā noteikts sākotnējais tiesību aktu kopums, kas vienkāršojams, pamatojoties uz plašu apspriešanos, un, izmantojot rezultātus, kas iegūti, pateicoties jaunām, sistemātiskākām pārskatīšanas procedūrām, tika sākts process, lai noteiktu turpmākās vienkāršošanas prioritātes, pamatojoties uz tiesību aktu ietekmes plašu analīzi.Paziņojuma 2. pielikumā izklāstīta jaunās vienkāršošanas stratēģijas nepārtrauktā programma. Programmā noteikti tie tiesību akti, kas atjaunojami un novērtējami, ņemot vērā to vienkāršošanas nepieciešamību turpmāko triju gadu laikā. Tajā apskatīti daudzi īpaši jautājumi, kas plaša mēroga apspriežu laikā radās galvenajās jomās, kuras skar uzņēmumu konkurētspēju, piemēram, uzņēmumu tiesības, finanšu pakalpojumi, transports, patērētāju aizsardzība, atkritumi un ārējās tirdzniecības statistika.Vienkāršošana statistikas jomā aplūkota Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā[6]. Tajā kā joma, kurā iespējama un vēlama vienkāršošana, tika noteikta statistika par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm ( Intrastat ).Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikā tiek atspoguļotas kustamu preču fiziskās plūsmas starp dalībvalstīm. Valsts statistikas iestādes vāc no uzņēmumiem datus par mēnesi. Pamatojoties uz šiem datiem apkopotajā statistikā ietilpst mēneša uzskaite par ienākošajām plūsmām (ienākošās preces) un izejošajām plūsmām (nosūtītās preces), atspoguļojot vērtību un daudzumu informācijas sniedzējas dalībvalsts un partnerdalībvalsts dalījumā, kā arī preču dalījumā saskaņā ar kombinēto nomenklatūru.ECOFIN padome 2006. gada 28. novembrī atbalstīja Komisijas iniciatīvu samazināt statistikas slogu un aicināja Komisiju „analizēt vienas plūsmas metodes ( Intrastat ) un alternatīvu metožu izmantošanas iespējamību, kas lielā mērā nodrošinātu tos pašus rezultātus, kā arī pārejas jautājumus, un, ņemot vērā šo analīzi, 2007. gada oktobrī iesniegt Padomei precīzu turpmākās attīstības plānu”. Turklāt Padome uzsvēra, ka pāreja uz vienas plūsmas sistēmu vai citas metodes ieviešana, lai ievērojami samazinātu statistikas informācijas sniegšanas slogu, nedrīkst ietekmēt to valsts statistikas datu pieejamību, laicīgumu un kvalitāti, kas ir svarīgi Eiropas ekonomikas politikas vajadzībām, piemēram, nacionālo kontu statistika un dati par kopsavilkuma plūsmām starp euro zonu un pārējām ES dalībvalstīm.Lai turpinātu pētīt iespējas, kā modernizēt Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas sistēmu un samazināt informācijas sniegšanas slogu, Eurostat izveidoja darba grupu, kura bija paredzēta, lai īpaši nodarbotos ar Intrastat vienkāršošanu. Tajā ietilpst dalībvalstu un Komisijas speciālisti, un tā darbojas kā pētījumu un dažādo apakšgrupu veikto analīžu informācijas apstrādes centrs.Darba grupas un tās apakšgrupu veiktās analīzes bija pievērstas divām galvenajām vienkāršošanas iespējām ― pārejai uz vienas plūsmas informācijas sniegšanas sistēmu un to robežvērtību palielināšanai, kas piemērojamas Intrastat sniegtajiem datiem un kas samazinātu tirdzniecības aptvērumu. Tika atzīts, ka visām pārējām iespējām nebūtu ievērojamas ietekmes uz uzņēmumu informācijas sniegšanas slogu.Divas galvenās iespējas tika novērtētas saskaņā ar šādiem trim novērtēšanas kritērijiem: uzņēmumu slogs, laicīgums un datu precizitāte. Rezultāti liecina, ka īstermiņa perspektīvā robežvērtības noteikšanas iespēja ir labākais risinājums. Tā bija arī tā iespēja, kurai deva priekšroku dalībvalstu eksperti darba grupā. Turpretī vienas plūsmas iespējai ir lieli trūkumi, kurus nevar novērst īstermiņa perspektīvā.Patlaban dalībvalstis nosaka robežvērtības tādā līmenī, lai nodrošinātu, ka tiek aptverti vismaz 97 procenti tirdzniecības (vērtības izteiksmē). 2006. gada beigās tas nozīmēja, ka aptuveni 78 procenti uzņēmumu, kas tirgojas ar pārējām dalībvalstīm, bija atbrīvoti no informācijas sniegšanas pienākuma. Samazinot minimālo aptvēruma likmi, vēl vairāk palielināsies to uzņēmumu skaits, kuri būs atbrīvoti no informācijas sniegšanas pienākuma Intrastat .Intrastat minimālās aptvēruma likmes samazināšanu varētu īstenot salīdzinoši drīz. Tas izskaidrojams galvenokārt ar to, ka robežvērtības palielināšana nemaina sistēmas loģiku. Saglabājas tie paši pašreizējās sistēmas principi un procedūras. Tāpēc tirdzniecības aptvēruma pārmaiņas var īstenot diezgan viegli; tiesību aktu grozījumi un saistītie pasākumi, lai nodrošinātu statistikas datu kvalitāti, nav tik plaši un sarežģīti kā pasākumi, kas vajadzīgi, lai ieviestu vienas plūsmas iespēju.Tomēr vienlaikus Intrastat aptvēruma samazināšana negatīvi ietekmēs datu precizitāti. Būs jāveic vairāk novērtējumu par nesavāktiem datiem. Turklāt tas palielinās spoguļattēla tirdzniecības plūsmu asimetriju, jo īpaši vissīkākajā preču klasifikācijas līmenī. Tā kā dažādas dalībvalstis izmanto atšķirīgas novērtēšanas metodes, arī kopsavilkuma līmenī varētu būt raksturīga lielāka asimetrija. Tāpēc aptvēruma samazināšana nosaka vajadzību pēc saistītiem pasākumiem, lai nodrošinātu statistikas datu apmierinošu kvalitāti.Līdzās īstermiņa risinājumam ir lietderīgi turpināt analizēt iespēju ilgtermiņa perspektīvā pāriet uz vienas plūsmas informācijas sniegšanu, lai lietotājiem būtu pieņemama šī iespējamā statistikas sistēmas pārmaiņa. Šajā saistībā analizējamo prioritāro jautājumu starpā ir ievērojama spoguļattēla tirdzniecības plūsmu asimetrijas samazināšana, laicīguma problēmas risinājums, izstrādājot uzticamas trūkstošu vai novēlotu datu novērtēšanas metodes, un tādu kvalitātes pārbaudes metožu izstrāde, kas atbilstu valsts vajadzībām. Turklāt jāpārbauda virkne citu vienkāršošanas iespēju, piemēram, Intrastat un VIES (PVN informācijas apmaiņas sistēma) deklarāciju integrācija un IT rīku izstrāde, lai nodrošinātu automātisku informācijas sniegšanu[7].Turpmākajos gados šos jautājumus sāks risināt ar programmu MEETS ( Modernisation of European Enterprise and Trade Statistics — Eiropas uzņēmumu un tirdzniecības statistikas modernizēšana)[8]. Programmu MEETS jāsāk 2008. gadā, un tā jāturpina 5 gadus (līdz 2013. gadam). Viens no tās četriem mērķiem ir veikt pētījumus par Intrastat vienkāršošanu. Šim nolūkam tiks paredzēts budžets 8,965 milj. euro .1.3. Ierosinātais risinājumsĪstermiņa risinājumam jāatbilst visām ilgtermiņa vienkāršošanas iespējām, piemēram, vienas plūsmas informācijas sniegšana. Vienlaikus ar to jānodrošina ievērojama statistikas informācijas sniegšanas sloga samazināšana uzņēmumiem, garantējot arī statistikas datu apmierinošu kvalitāti.Attiecīgi ierosināts samazināt tirdzniecības aptvērumu attiecībā uz ienākošajām precēm līdz 95 % un saglabāt pašreizējo tirdzniecības aptvērumu 97 % apmērā attiecībā uz nosūtītajām precēm. Šāds risinājums atbilst vienas plūsmas iespējai nākotnē, pamatojoties uz datu vākšanu par nosūtītajām precēm. Īpaši nozīmīgs ir informācijas sniegšanas sloga samazināšanas potenciāls attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), ņemot vērā to informācijas sniedzēju uzņēmumu struktūru, kas ziņo par ienākošajām precēm; lielākoties tie ir MVU. Turklāt analīze liecina, ka, samazinot tirdzniecības aptvērumu līdz 95 %, statistikas datu kvalitāte tiek ietekmēta tikai nedaudz un tādējādi lietotāji tam var piekrist. Tomēr ir vēlami pasākumi dalībvalstu apkopotās statistikas kvalitātes un salīdzināmības uzlabošanai, un tie tiks ierosināti tiesību aktos.Līdzās iniciatīvai samazināt uzņēmumu statistikas slogu priekšlikumā ietverti lietotāju papildu pieprasījumi par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā. Dalībvalstīm jāsniedz ikgadēji dati par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā, lai parādītu, piemēram, to, kā Eiropas uzņēmumi darbojas globalizācijas apstākļos. Uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku var sasaistīt, apvienojot Kopienas iekšējās tirdzniecības reģistrā pieejamo informāciju ar dalībvalstu uzņēmumu reģistru informāciju. Patlaban vairākums dalībvalstu šo statistiku apkopo brīvprātīgi. Ar priekšlikumu paredzēts nodrošināt juridisko pamatu obligātai apkopošanai. Vienlaikus priekšlikumā par Extrastat tiesību aktu pārskatīšanu iekļauta prasība par to pašu informāciju par tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm[9].Visbeidzot ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK grozīts Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK par komitoloģiju. Ar to attiecībā uz vispārējiem pasākumiem ieviesta „regulatīva kontroles procedūra”, kas paredzēta, lai grozītu pamataktu nebūtiskus elementus. Tāpēc spēkā esošā Regula (EK) Nr. 638/2004 attiecīgi jāpielāgo.1.4. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāEiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3330/91 atcelšanu[10]. Regula jāgroza ar šo priekšlikumu.Komisijas 2004. gada 18. novembra Regula (EK) Nr. 1982/2004, ar ko ievieš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku attiecībā uz dalībvalstu savstarpējo preču tirdzniecību un atceļ Komisijas Regulas (EK) Nr. 1901/2000 un (EEK) Nr. 3590/92[11]. Priekšlikumā paredzēts grozīt īstenošanas noteikumus.1.5. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemPriekšlikums atbilst Eiropas Savienības „Labāka regulējuma iniciatīvai”.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām2006. gada beigās Eurostat izveidoja darba grupu, kura bija paredzēta, lai īpaši nodarbotos ar Intrastat vienkāršošanu un turpinātu pētīt iespējas, kā modernizēt Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas sistēmu un samazināt informācijas sniegšanas slogu.ECOFIN padome 2007. gada 13. novembrī atkārtoti apsprieda pasākumus, lai samazinātu statistikas slogu, un vienojās par priekšlikumu īstermiņa perspektīvā samazināt aptvēruma proporciju, vienlaikus ilgtermiņa perspektīvā sagatavojot alternatīvu metodi, piemēram, vienas plūsmas metodi, kam nepieciešams papildu pētījums.2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.2.3. Ietekmes un seku analīzeNoteica trīs iespējas.A iespēja. Saglabāt pašreizējo stāvokli un nemainīt spēkā esošos tiesību aktus.Kopienas tiesību aktos reglamentēta datu vākšana par Kopienas iekšējo tirdzniecību. Tādējādi Komisijas apņemšanos turpināt samazināt uzņēmumu statistikas slogu saistībā ar Intrastat var īstenot, tikai grozot spēkā esošo tiesisko regulējumu.B iespēja. Samazināt minimālo Intrastat aptvēruma likmi un kvalitātes prasības noteikt tieši Eiropas Parlamenta un Padomes regulā.Patlaban Intrastat aptvēruma likme ir definēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 638/2004 10. panta 3. punktā. B iespēja nozīmētu, ka jāgroza šis pants, kā arī jāievieš statistikas datu kvalitātes prasības.Tomēr tirdzniecības aptvērums drīzāk ir tehnisks parametrs un kā tāds tas ir vairāk precizējams īstenošanas noteikumos. Tirdzniecības aptvēruma likmes definēšana Eiropas Parlamenta un Padomes regulā nevis īstenošanas noteikumos arī samazinātu elastīgumu, kas vajadzīgs, lai būtu iespējamas turpmākas šā parametra pārmaiņas nākotnē, turpinot Kopienas iekšējās tirdzniecības statistikas sistēmas vienkāršošanu. Turklāt būtu grūti jau iepriekš Eiropas Parlamenta un Padomes regulā definēt visas kvalitātes prasības, un šī pieeja atkal nenodrošinātu pietiekamu elastīgumu, lai veiktu iespējamus grozījumus.C iespēja. Svītrot tirdzniecības aptvēruma likmi (procentos) Regulā (EK) Nr. 638/2004 un pilnvarot Komisiju noteikt minimālo Intrastat aptvēruma likmi un kvalitātes prasības.Šī pieeja nodrošinātu elastīgumu attiecībā uz Intrastat aptvēruma likmes iespējamām pārmaiņām nākotnē. Šo pārmaiņu pamatā būtu regulārs robežvērtību novērtējums, ko veiktu saskaņā ar komitoloģijas procedūru ciešā sadarbībā ar valstu iestādēm ( Intrastat komiteja tiekas trīs reizes gadā), lai noteiktu optimālu statistikas sloga un datu precizitātes līdzsvaru.Pirmais solis īstenošanas noteikumos būs atļauja dalībvalstīm 2009. gada sākumā samazināt ienākošo plūsmu aptvēruma likmi tā, lai aptvertu 95 % tirdzniecības ienākošo preču vērtības izteiksmē, vienlaikus saglabājot robežvērtību 97 % attiecībā uz nosūtītajām precēm.Līdzīgi tiks grozītas klauzulas par kvalitātes prasībām. Regulas (EK) Nr. 638/2004 13. panta 3. punktā Komisija jāpilnvaro veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu datu kvalitāti. Būtu lietderīgi precizēt noteikumus par trūkstošās informācijas novērtēšanu. Saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem trūkstošo datu novērtēšana ir dalībvalstu uzdevums (12. panta 2. punkts). Tāpēc tiesību akti jāgroza, lai ļautu pieņemt standarta procedūras saskaņā ar komitoloģijas procedūru.  Komisija dod priekšroku C alternatīvai, jo tā ļauj veikt mērķtiecīgu vienkāršošanu, izmantojot robežvērtības noteikšanas iespēju. Šādi tiek nodrošināts iespējami liels elastīgums, lai pielāgotu Intrastat sistēmu, jo noteikumus pārvaldīs Eurostat un Intrastat komiteja.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI3.1. Ierosinātās rīcības kopsavilkumsAr šo priekšlikumu tiek nodrošināts tiesiskais regulējums, lai atbrīvotu vairāk uzņēmumu no informācijas sniegšanas pienākuma Intrastat , vienlaikus saglabājot datu precizitāti un apmierinot lietotāju prasības pēc statistikas par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā.3.2. Juridiskais pamatsKopienas statistikas juridiskais pamats nodrošināts Līguma 285. pantā. Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņem tādas statistikas sagatavošanas pasākumus, kas vajadzīga Kopienas darbību veikšanai. Pantā ir izklāstītas prasības tādas Kopienas statistikas sagatavošanai, kurai jāatbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām.3.3. Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē.Ierosinātās rīcības mērķi, proti, aptvēruma likmju un kvalitātes prasību definēšanu un statistikas apkopošanu par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā, dalībvalstis nevar pietiekami sekmīgi īstenot, tādēļ to var labāk sasniegt Kopienas mērogā uz Kopienas tiesību akta pamata, jo tikai Komisija var koordinēt nepieciešamo statistikas informācijas saskaņošanu Kopienas mērogā. Līdz ar to Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā.3.4. Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.-  Regula ietver obligātās prasības, lai sasniegtu minēto mērķi, un ir samērīga ar šo mērķi.-  Sagaida, ka, pateicoties šai regulai, ievērojami samazināsies to uzņēmumu slogs, kas būs atbrīvoti no informācijas sniegšanas pienākuma Intrastat . Tomēr var pieaugt valsts statistikas iestāžu darba slodze, jo kvalitātes prasībās būs noteikts lielāks validēšanas un kontroles darbs.-  2008. gadā plānots sākt programmu MEETS [12]. Daļa šīs programmas budžeta līdzekļu ir paredzēta Intrastat sistēmas kvalitātes uzlabošanai.3.5. Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ.-  Ir vispārēji atzīts, ka Eiropas Padomes un Padomes regula ir piemērots instruments lielākajai daļai statistikas pasākumu, kuri precīzi un vienveidīgi jāpiemēro visā Kopienā.-  Priekšroka dodama nevis direktīvai, bet regulai kā pamata tiesību aktam, jo tajā pretēji direktīvai paredz vienādus noteikumus visā Kopienā, neļaujot dalībvalstīm tos piemērot nepilnīgi un izlases veidā un neļaujot izvēlēties formu un metodes tās mērķu sasniegšanai.-  Turklāt regula ir tieši piemērojama, un tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valsts tiesību aktos, tādējādi izvairoties no kavēšanās, kas saistīta ar šādu transponēšanu. Tas arī uzlabo un paātrina likumdošanas procesu.Priekšlikumā paredzēts grozīt spēkā esošos noteikumus, kas jau izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes regulā.4. IETEKME UZ BUDžETUTo uzņēmumu aptvēruma likmes samazināšana, kuri sniedz informāciju Intrastat , neietekmē budžetu.Stingrāku kvalitātes prasību piemērošana var nozīmēt vajadzību ieguldīt pētniecībā un validēšanas un pielāgošanas rīku izveidē valstu iestādēs. Ar programmas MEETS budžetu var segt šīs īstenošanas izmaksas ( 2008. gadā 1 400 000 euro ir rezervēti Intrastat, 2009. gadā — 1 355 000 euro, 2010. gadā — 2 000 000 euro, 2011. gadā — 1 500 000 euro, 2012. gadā — 1 500 000 euro, 2013. gadā — 1 210 000 euro).Divu dažādu esošu datu kopu apvienošana, lai atspoguļotu tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā, var prasīt nelielas izmaksas dažām valstu iestādēm.5. PAPILDU INFORMāCIJA5.1. VienkāršošanaŠī iniciatīva ietilpst Komisijas vienkāršošanas nepārtrauktajā programmā. Galvenais mērķis ir samazināt statistikas informācijas sniegšanas slogu uzņēmumiem, kas sniedz informāciju Intrastat sistēmā. Ienākošo preču aptvēruma likmes samazināšana līdz 95 % nozīmētu, ka vēl 190 000 uzņēmumu tiktu atbrīvoti no informācijas sniegšanas pienākuma valsts iestādēm par ienākošajām plūsmām.5.2. Spēkā esošo tiesību aktu atcelšanaJa priekšlikumu pieņems, tiks papildināti spēkā esošie tiesību akti.5.3. Eiropas Ekonomikas zonaNeattiecas uz EEZ.2008/0026 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomāEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulā (EK) Nr. 638/2004 par Kopienas statistiku dalībvalstu savstarpējās preču tirdzniecības jomā un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3330/91 atcelšanu[13] paredzēti pamatnoteikumi par Kopienas statistiku attiecībā uz dalībvalstu savstarpējo preču tirdzniecību.(2) Saistībā ar Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā[14], Intrastat — Kopienas statistikas vākšanas sistēma par preču tirdzniecību starp dalībvalstīm — tika atzīta par jomu, kurā vienkāršošana ir iespējama un vēlama.(3) Tūlītēju rīcību, lai samazinātu statistikas slogu, var veikt, samazinot to datu aptvēruma likmi, kurus vāc, izmantojot Intrastat. To var izdarīt, palielinot robežvērtības; ja uzņēmumi nesasniedz šīs robežvērtības, tos atbrīvo no informācijas sniegšanas pienākuma Intrastat . Tādējādi palielināsies tās statistikas īpatsvars, kuras pamatā ir valstu iestāžu novērtējumi.(4) Dalībvalstīm jāsniedz Eurostat gada kopsavilkuma dati par tirdzniecību uzņēmumu raksturlielumu dalījumā. Šādi lietotājiem tiks nodrošināta jauna statistikas informācija par svarīgiem ekonomikas jautājumiem un, nenosakot jaunas statistikas prasības uzņēmumiem, kas sniedz informāciju, būs iespējama jauna veida analīze, piemēram, analīze par to, kā Eiropas uzņēmumi darbojas globalizācijas apstākļos. Saikne starp uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistiku jāizveido, sasaistot informāciju, ko iegūst Kopienas iekšienē strādājošo uzņēmumu reģistrā, ar informāciju, kas noteikta Padomes 1993. gada 22. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2186/93 par statistikas komercreģistru izveidošanas koordinēšanu Kopienā[15].(5) Komisija jāpilnvaro samazināt minimālo tirdzniecības aptvērumu. Tas nodrošinās elastīgumu, lai veiktu iespējamas pārmaiņas nākotnē, pamatojoties uz robežvērtībām, kas noteiktas ciešā sadarbībā ar valsts iestādēm tā, lai panāktu optimālu statistikas sloga un datu precizitātes līdzsvaru.(6) Ja tiek samazināts minimālais tirdzniecības aptvērums, vajadzīgi pasākumi, kas kompensētu nepilnīgo datu vākšanu un negatīvo ietekmi uz kvalitāti, īpaši uz datu precizitāti. Komisija jāpilnvaro pastiprināt kvalitātes prasības dalībvalstu statistikai un jo īpaši definēt kritērijus, lai novērtētu tirdzniecību, par kuru dati netiek vākti ar Intrastat starpniecību.(7) Regulā (EK) Nr. 638/2004 paredzēts, ka jāpieņem atsevišķi pasākumi atbilstīgi Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumam 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[16].(8) Lēmumā 1999/468/EK ir izdarīti grozījumi ar Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru vispārējiem pasākumiem, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tostarp svītrotu dažus no minētajiem elementiem vai papildinātu tiesību aktu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus.(9) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju[17] par Lēmumu 2006/512/EK, lai šo jauno procedūru varētu piemērot tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru un jau ir spēkā, šie tiesību akti jāpielāgo saskaņā ar piemērojamām procedūrām.(10) Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 638/2004 Komisija jāpilnvaro jo īpaši definēt nosacījumus, ar kādiem Komisija var pieņemt atšķirīgus vai īpašus noteikumus, kuri attiecas uz īpašām precēm vai preču pārvietošanu, pielāgot pārskata periodu, lai ņemtu vērā saikni ar pievienotās vērtības nodokļa un muitas saistībām, noteikt šīs informācijas vākšanas noteikumus, īpaši izmantojamos kodus, definēt minimālo Intrastat aptvērumu, definēt nosacījumus un kvalitātes prasības, saskaņā ar kurām dalībvalstis var vienkāršot par maziem atsevišķiem darījumiem sniedzamo informāciju, definēt nosūtāmos kopsavilkuma datus un piemērojamos novērtējumu kritērijus, pieņemt īstenošanas noteikumus datu apkopošanai, sasaistīt datus par uzņēmumu raksturlielumiem, kuri tiek sagatavoti saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2186/93, ar statistiku par nosūtītajām un ienākošajām precēm un noteikt rādītājus un standartus, lai varētu novērtēt datu kvalitāti, noteikt to kvalitātes ziņojumu struktūru, kurus iesniedz dalībvalstis, un veikt visus citus pasākumus, ka vajadzīgi, lai novērtētu un uzlabotu datu kvalitāti. Tā kā šie pasākumi ir vispārēji un to mērķis ir grozīt nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 638/2004 elementus vai papildināt tos, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tie jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru.(11) Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 638/2004,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 638/2004 groza šādi.1.  Regulas 3. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:„4. Komisija var pieņemt atšķirīgus vai īpašus noteikumus, kuri attiecas uz īpašām precēm vai preču pārvietošanu. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”2.  Regulas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:„2. Komisija var pielāgot pārskata periodu, lai ņemtu vērā saikni ar pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un muitas saistībām. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”3.  Regulas 9. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:„To statistikas datu definīcijas, kas minēti e) līdz h) punktā, ir sniegtas pielikumā. Vajadzības gadījumā Komisija paredz noteikumus par šīs informācijas apkopošanu, jo īpaši par izmantojamajiem kodiem. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”4.  Regulas 10. pantu groza šādi.5.  Minētā panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:„3. Komisija precizē robežvērtību definīciju, un, ja uzņēmumi nesasniedz šīs robežvērtības, tos atbrīvo no Intrastat informācijas sniegšanas pienākuma. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”6.  Minētā panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:„Komisija precizē šo robežvērtību definīciju. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”7.  Minētā panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:„5. Ievērojot atsevišķus nosacījumus, kas atbilst kvalitātes prasībām, dalībvalstis var vienkāršot par maziem atsevišķiem darījumiem sniedzamo informāciju. Komisija definē nosacījumus. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”8.  Regulas 12. pantu groza šādi.9.  Minētā panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„a) 40 kalendārās dienas pēc pārskata mēneša beigām attiecībā uz kopsavilkuma datiem, kuri jādefinē Komisijai. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”10.  Minētā panta 2. punktam pievieno šādus teikumus:„Novērtējumiem jāatbilst kritērijiem, kurus definē Komisija. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”11.  Pievieno šādu 4. punktu:„4. Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) ikgadējo tirdzniecības statistiku uzņēmumu raksturlielumu dalījumā.Šo statistiku apkopo, sasaistot uzņēmumu raksturlielumu datus, kuri atspoguļoti saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2186/93 par statistikas komercreģistru izveidošanas koordinēšanu Kopienā[18], ar šīs regulas 3. pantā minēto statistiku.Komisija nosaka statistikas apkopošanas īstenošanas noteikumus. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”12.  Regulas 13. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:„3. Komisija nosaka rādītājus un standartus, kas vajadzīgi, lai novērtētu datu kvalitāti, to kvalitātes ziņojumu struktūru, ko iesniedz dalībvalstis, un visus pasākumus, kas vajadzīgi datu kvalitātes novērtēšanai vai uzlabošanai. Minētos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus elementus šajā regulā, inter alia , to papildinot, pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas noteikta 14. panta 3. punktā.”13.  Regulas 14. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:„3. Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.”2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.To piemēro no 2009. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV L 102, 7.4.2004., 1. lpp.[2] OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.[3] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.)[4] COM(2005) 97 galīgā redakcija, 2005. gada 16. marts.[5] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Kopienas Lisabonas programmas ieviešana — normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija”, COM(2005) 535, galīgā redakcija, 2005. gada 25. oktobris.[6] COM(2006) 693 galīgā redakcija, 2006. gada 14. novembris.[7] Apvienojot Intrastat un VIES sistēmas, var veikt turpmāku vienkāršošanu un pārsniegt statistikas darbības jomu. Eurostat un TAXUD ģenerāldirektorāta kontakti liecina, ka ciešāka statiskas un nodokļu (PVN) jomas iestāžu sadarbība nodrošina ieguvumus abām pusēm. Statistikas iestādes varētu uzlabot datu kvalitāti, savukārt nodokļu iestādes iegūtu, pateicoties to datu agrākai pieejamībai un lielākai detalizācijas pakāpei, kurus tās izmanto, lai noteiktu un apkarotu krāpšanu saistībā ar PVN.[8] COM(2007) 433, 2007. gada 19. jūlijs.[9] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm un par Padomes Regulas (EK) Nr. 1172/95 atcelšanu, COM(2007) 653, 2007. gada 30. oktobris.[10] OV L 102, 7.4.2004., 1. lpp.[11] OV L 343, 19.11.2004., 3. lpp.[12] COM(2007) 433, 2007. gada 19. jūlijs.[13] OV L 102, 7.4.2004., 1. lpp.[14] ` COM(2006) 693, 2006. gada 14. novembris.[15] OV L 196, 5.8.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[16] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.)[17] OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.[18] OV L 196, 5.8.1993., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0671

Priekšlikums Padomes regula ar ko uz laiku atceļ Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 paredzēto īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai attiecībā uz Šrilankas Demokrātisko Sociālistisko Republiku  /* COM/2009/0671 galīgā redakcija - NLE 2009/0179 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 15.12.2009COM(2009)671 galīgā redakcija2009/0179 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko uz laiku atceļ Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 paredzēto īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai attiecībā uz Šrilankas Demokrātisko Sociālistisko RepublikuPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai (“VPS+”), ko piešķir atbilstoši Kopienas vispārējo preferenču sistēmai, nosaka papildu tarifa preferences neaizsargātām jaunattīstības valstīm, kuras ratificē un faktiski īsteno starptautiskās pamatkonvencijas par cilvēktiesībām un darba tiesībām, vides aizsardzību un labu pārvaldību.2. Šrilankas Demokrātiskā Sociālistiskā Republika (“Šrilanka”) ir VPS+ saņēmējvalsts.3. VPS+ priekšrocību piešķiršana un izmantošana tiek īstenota ar nosacījumu, ka saņēmējvalstis atbilst VPS regulas (Padomes Regula (EK) Nr. 732/2008, kas piemērojama laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim) 8. pantā izklāstītajiem atbilstības nosacījumiem. Saskaņā ar VPS regulas 15. panta 2. punktu VPS+ priekšrocību piemērošanu var uz laiku atcelt attiecībā uz visiem vai dažiem produktiem, kuru izcelsme ir saņēmējvalstī, “jo īpaši ja valsts tiesību aktos vairs nav iekļautas [VPS regulas] III pielikumā minētās konvencijas, kas ratificētas saskaņā ar 8. panta 1. un 2. punkta prasībām, vai ja šos tiesību aktus faktiski neīsteno”. Ja saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 (VPS regula 2005.–2008. gadam) 18. pantu Komisija saņem ziņas, kas var attaisnot pagaidu atcelšanu, un ja Komisija uzskata, ka ir pietiekams pamats sākt izmeklēšanu, tā var lemt par izmeklēšanas sākšanu.4. Komisija 2008. gada 14. oktobrī pieņēma lēmumu, ar ko paredzēja sākt izmeklēšanu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 18. panta 2. punktam attiecībā uz konkrētu cilvēktiesību konvenciju faktisko īstenošanu Šrilankā.5. Komisija veica izmeklēšanu un 2009. gada 19. oktobrī pieņēma ziņojumu, kurā bija izklāstīti izmeklēšanas rezultāti. Ziņojumā tā aplūkoja vairākus atsevišķus aspektus saistībā ar trīs konvenciju faktisku īstenošanu, īpaši pievēršot uzmanību tām pamatsaistībām, kuras ir visnozīmīgākās attiecībā uz minētajās konvencijās noteiktajām cilvēktiesībām un ar kurām pēc Komisijas rīcībā esošās informācijas bija visvairāk problēmu saistībā ar to faktisko īstenošanu. Balstoties uz faktiem un pieejamo informāciju, tostarp attiecīgajiem materiāliem un ziņām, ko bija sniegusi Šrilanka (lai gan ārpus oficiālās izmeklēšanas), šajā ziņojumā tika secināts, ka Šrilankas tiesību akti, kuros iekļauts Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām, netiek faktiski īstenoti. Tādējādi ir vajadzīgs uz laiku atcelt VPS + noteikto papildu tarifu preferenču piemērošanu visiem Šrilankas izcelsmes ražojumiem.6. Saskaņā ar VPS regulas 19. panta 4. punktā izklāstīto kārtību gadījumā, ja Komisija uzskata pagaidu atcelšanu par vajadzīgu, tā iesniedz priekšlikumu Padomei, kura ar kvalificētu balsu vairākumu par to lemj divu mēnešu laikā. Ja Padome lemj par labu pagaidu atcelšanai, regula stājas spēkā sešus mēnešus pēc lēmuma pieņemšanas. Ja situācija līdz minētajam laikam būtiski mainās un tādējādi vairs nepastāv iemesli, kas attaisno pagaidu atcelšanu, Padome, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, var nolemt pārskatīt šo lēmumu.7. Tādējādi situācija ir periodiski jāpārskata, lai varētu atkārtoti noteikt VPS+ priekšrocības Šrilankas izcelsmes ražojumiem, tiklīdz izmeklēšanas laikā identificētie trūkumi saistībā ar faktisko īstenošanu būs pietiekami novērsti. Laikposmā, uz kuru attiecas pašreizējā VPS regula (t.i., līdz 2011. gada 31. decembrim), VPS+ priekšrocību atkārtota noteikšana būtu iespējama tad, ja Padome, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņemtu jaunu lēmumu.8. Pēc tam, kad izmeklēšana bija pabeigta, Šrilankas valdība iesniedza Komisijai vairākus novērojumus par Komisijas sagatavoto ziņojumu. Komisijas dienesti izpētīja faktu materiālu un izvirzītos argumentus un secināja, ka tie neietekmē izmeklēšanas rezultātus par to, ka patlaban trīs minētās konvencijas nav faktiski īstenotas. Šis secinājums kopā ar Šrilankas rosināto jautājumu novērtējumu tiks darīts zināms Šrilankai ne vēlāk kā līdz brīdim, kad Padome lems par šo priekšlikumu. Turklāt sniegtā informācija uzskatāma par lietderīgu turpmākajā divpusējā dialogā ar Šrilanku par rīcību un pasākumiem, ar kuriem aicināts risināt izmeklēšanā identificētās problēmas saistībā ar faktisko īstenošanu.2009/0179 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko uz laiku atceļ Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 paredzēto īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai attiecībā uz Šrilankas Demokrātisko Sociālistisko RepublikuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2008. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 732/2008 par vispārējo tarifa preferenču sistēmas piemērošanu laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim un par grozījumiem Regulās (EK) Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 un Komisijas Regulās (EK) Nr. 1100/2006 un Nr. 964/2007[1] un jo īpaši tās 19. panta 4. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Šrilankas Demokrātiskā Sociālistiskā Republika (turpmāk “Šrilanka”) saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 732/2008 un jo īpaši tās 9. pantu un 10. panta 6. punktu ir saņēmējvalsts, kura izmanto īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, kas piešķirts atbilstīgi Kopienas vispārējo preferenču sistēmai.(2) Komisijas 2008. gada 9. decembra Lēmumā 2008/938/EK[2], ar kuru Šrilanka ir iekļauta to valstu sarakstā, kurām laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim piešķirams īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ir norādīts, ka atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 980/2005[3] bija sākta izmeklēšana, kurā pārbaudīja, vai Šrilanka atbilst režīma piemērošanas kritērijiem attiecībā uz trim cilvēktiesību konvencijām.(3) Apvienoto Nāciju Organizācijas ziņojumi, pārskati un informācija, kā arī no citiem attiecīgajiem avotiem, tostarp no nevalstiskajām organizācijām publiski pieejamie ziņojumi un informācija, kas bija Komisijas rīcībā, liecināja, ka Šrilankas tiesību akti, kuros iekļauts Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām, netiek faktiski īstenoti. Trīs minētās konvencijas kā cilvēktiesību pamatkonvencijas ir attiecīgi norādītas Regulas (EK) Nr. 732/2008 III pielikuma A daļas 1., 5. un 6. punktā.(4) Regulas (EK) Nr. 732/2008 15. panta 2. punktā paredzēts, ka uz laiku jāatceļ īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai, ko piešķir atbilstīgi minētajai regulai, īpaši tad, ja nav faktiski īstenoti valsts tiesību akti, kuros iekļautas regulas III pielikumā minētās konvencijas, kas ratificētas saskaņā ar 8. panta 1. un 2. punkta prasībām.(5) Ar Komisijas Lēmumu 2008/803/EK[4] sāka izmeklēšanu, lai noteiktu, “vai Šrilankas Demokrātiskās Sociālistiskās Republikas tiesību akti, kuros iekļauts Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām, ir efektīvi īstenoti”.(6) Izmeklēšanas gaitā Komisija deva Šrilankai iespēju sadarboties izmeklēšanā, tostarp izteikt komentārus par to ekspertu visaptverošajiem konstatējumiem, kuriem tā bija uzdevusi sniegt neatkarīgu juridisku atzinumu par izmeklēšanā aplūkotajiem jautājumiem. Neraugoties uz to, ka Šrilanka nolēma nesadarboties vai nepiedalīties izmeklēšanā, Komisija regulāri sazinājās ar Šrilanku ārpus izmeklēšanas, lai dotu tai iespēju darīt zināmu Komisijai visu ar izmeklēšanu saistīto informāciju. Komisija pilnībā ņēma vērā informāciju, ko tā šajā saistībā bija saņēmusi no Šrilankas, un to izmantoja, lai veiktu Komisijas ziņojumā ietverto novērtējumu.(7) Komisija 2009. gada 19. oktobrī apstiprinājumu ziņojumu, kurā bija izklāstīti tās secinājumi. Šajā ziņojumā tiek secināts, ka Šrilankas tiesību akti, kuros iekļauts Starptautiskais pakts par pilsoņu un politiskajām tiesībām, Konvencija pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcisku vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos un sodīšanu un Konvencija par bērna tiesībām, nav faktiski īstenoti.(8) Ziņojumu, kurā bija izklāstīti izmeklēšanas rezultāti, nosūtīja Šrilankai, un to informēja, ka Komisija minētos rezultātus izmantojusi par pamatu, lemjot par ieteikumu uz laiku atcelt īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai. Turklāt tika noteikts periods, kurā Šrilanka varēja sniegt ar šo jautājumu vai īpaši ar Komisijas ziņojumu saistītas iebildes.(9) Šrilanka sniedza Komisijai vairākus novērojumus attiecībā uz ziņojuma priekšmetu un izmeklēšanas veikšanu. Tie attiecās uz faktiem un konstatējumiem, par kuriem Šrilankai bija iespēja izmeklēšanā sniegt piezīmes, bet tā to neizmantoja. Tomēr Komisija rūpīgi izpētīja Šrilankas novērojumus un īpaši tos, kuri attiecās uz lēmumu par pagaidu atcelšanu. Komisijas novērtējumā, kuru darīja zināmu Šrilankai, bija secināts, ka neviens no Šrilankas izvirzītajiem argumentiem būtiski nemainīs izmeklēšanas rezultātus.(10) Komisija saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 732/2008 19. panta 1. punktu 2009. gada 17. novembrī iesniedza ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem Vispārējo preferenču komitejai.(11) Ievērojot iepriekš minēto, īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai uz laiku jāatceļ attiecībā uz visiem Šrilankas izcelsmes ražojumiem, līdz tiks nolemts, ka vairs nepastāv iemesli, kas attaisno pagaidu atcelšanu.(12) Šai regulai jāstājas spēkā sešus mēnešus pēc tās pieņemšanas, ja vien pirms šā termiņa beigām pēc Komisijas priekšlikuma netiek nolemts, ka vairs nepastāv iemesli, kas attaisno pagaidu atcelšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsUz laiku tiek atcelts Regulā (EK) Nr. 732/2008 paredzētais īpašais veicināšanas režīms ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai attiecībā uz Šrilankas izcelsmes ražojumiem.2. pantsAttiecībā uz Regulas (EK) Nr. 732/2008 piemērošanas laikposmu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu atkārtoti nosaka īpašo veicināšanas režīmu Šrilankas izcelsmes ražojumiem, ja vairs nepastāv iemesli, kas attaisno pagaidu atcelšanu.3. pantsŠī regula stājas spēkā sešus mēnešus pēc tās pieņemšanas dienas, ja vien Padome pirms šā termiņa beigām pēc Komisijas priekšlikuma atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 732/2008 19. panta 5. punktam nelemj citādi.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPADOMES REGULA, ar ko uz laiku atceļ Padomes Regulā (EK) Nr. 732/2008 paredzēto īpašo veicināšanas režīmu ilgtspējīgai attīstībai un labai pārvaldībai attiecībā uz Šrilankas Demokrātisko Sociālistisko Republiku.2. BUDŽETA POZĪCIJASNodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pants.Summa, kas attiecīgajā budžeta gadā iekļauta budžetā: EUR 14 079 700 0003. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:(miljonos EUR, viena zīme aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[5] | 2010 |12. nodaļa | Ietekme uz pašu resursiem | +24,3 |Stāvoklis pēc darbības |2011 |12. nodaļa | +58,2 |4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI…5. CITAS PIEZĪMESŠīs budžeta ietekmes aplēses ir sagatavotas, izmantojot 2008. gada tirdzniecības datus, un tiek pieņemts, ka no 2010. gada augusta importam no Šrilankas tiks piemērots standarta VPS, nevis VPS+, un ka attiecīgā importa apjoms un vērtība ievērojami nemainīsies. Ja tas tā būtu bijis 2008. gadā, tad nodokļos būtu samaksāti vēl 77,6 miljoni EUR.[1] OV L 211, 6.8.2008., 1. lpp.[2] OV L 334, 12.12.2008., 90. lpp.[3] OV L 169, 30.6.2005., 1. lpp.[4] Komisijas 2008. gada 14. oktobra Lēmums (2008/803/EK), ar ko paredz sākt izmeklēšanu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 980/2005 18. panta 2. punktu saistībā ar konkrētu cilvēktiesību konvenciju efektīvu īstenošanu Šrilankā (OV L 277, 18.10.2008., 34. lpp.).[5] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0089

Priekšlikums Padomes regula ar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā  /* COM/2009/0089 galīgā redakcija - CNS 2009/0024 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 27.2.2009COM(2009) 89 galīgā redakcija2009/0024 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKomisija ir uzsākusi iniciatīvu, lai atjauninātu un vienkāršotu Kopienas tiesību aktus[1] saskaņā ar Labāka tiesiskā regulējuma programmu. Viena no galvenajām darbībām attiecas uz spēkā esošo tiesību aktu noteikšanu, caurlūkojot spēkā esošo tiesību aktu direktorijā ietvertos tiesību aktus. Ja caurlūkojot konstatē, ka oficiāli spēkā esošie juridiskie dokumenti vairs nav derīgi, skaidrības un tiesiskās drošības labad Komisija šādus tiesību aktus atceļ, vajadzības gadījumā pieņemot oficiālu Komisijas tiesību aktu, priekšlikumu Padomes tiesību aktam vai veicot attiecīgā tiesību akta oficiālu atzīšanu par novecojušu. To tiesību aktu atcelšana, kuri ir novecojuši KZP jomā, ir paredzēta Pastāvīgajā vienkāršošanas programmā, kas pieņemta, īstenojot Komisijas stratēģiju normatīvās vides vienkāršošanai, dokuments COM(2008)712–(2009. gada KLDP pielikums).Jo īpaši Komisija apņēmās pārskatīt ar minēto politiku saistīto Kopienas tiesību aktu kopumu, pieņemot rīcības plānu 2006.–2008. gadam kopējās zivsaimniecības politikas vienkāršošanai un pilnveidošanai[2].Dokumentu caurlūkošanā konstatēts, ka vairāki Padomes pieņemti tiesību akti patiešām ir novecojuši, lai arī oficiāli tie joprojām ir spēkā. Lai minētos tiesību aktus svītrotu no derīgo tiesību aktu kopuma, Padomei jāpieņem oficiāls tiesību akts, kas juridiski ir tāds pats, kā atceļamais tiesību akts (proti, lēmums, regula un direktīva). Tā kā jāatceļ tikai viena direktīva un tā pēc formas līdzinās lēmumam, minēto direktīvu ietver priekšlikumā par lēmumu atcelšanu. Otrajā priekšlikumā apkopotas Padomes regulas, kuras arī ir jāatceļ, jo tās ir novecojušas.Pieņemot Padomes un Komisijas tiesību aktus, ar kuriem izveido novecojušo juridisko tekstu sarakstus, spēkā esošo Kopienas tiesību aktu direktorijā ietvers tikai aktīvos tiesību aktus, tādējādi padarot Kopienas tiesību aktus skaidrākus, saprotamus un tos atjauninot.2009/0024 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko atceļ 14 novecojušas regulas kopējās zivsaimniecības politikas jomāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Spānijas un Portugāles Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 162. pantu, 163. panta 3. punktu, 164. panta 4. punktu, 165. panta 8. punktu, 171. pantu, 349. panta 5. punktu, 350. pantu, 351. panta 5. punktu, 352. panta 9. punktu un 358. pantu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] un jo īpaši tās 20. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,tā kā:(1) Kopienas institūciju īstenotajā labākas likumdošanas stratēģijā viens no būtiskākajiem elementiem ir uzlabot Kopienas tiesību aktu pārskatāmību. Šajā sakarā ir lietderīgi svītrot no aktīvā tiesību aktu kopuma tos tiesību aktus, kas faktiski vairs nav spēkā.(2) Šādas ar kopējo zivsaimniecības politiku saistītās regulas ir novecojušas, lai arī formāli tās vēl aizvien ir spēkā:-  Padomes 1982. gada 21. decembra Regula (EEK) Nr. 31/83 par kopīgiem pagaidu pasākumiem, lai pārstrukturētu piekrastes zvejniecības nozari un akvakultūru[4]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā attiecās uz Kopienas finansējumu 1982. gada investīciju projektiem;-  Padomes 1985. gada 4. novembra Regula (EEK) Nr. 3117/85, kas nosaka vispārīgus noteikumus kompensācijas nodrošinājumu piešķiršanai attiecībā uz sardīnēm[5]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām;-  Padomes 1985. gada 31. decembra Regula (EEK) Nr. 3781/85, ar ko paredz pasākumus, kuri veicami attiecībā uz uzņēmējiem, kas neievēro dažus ar zveju saistītus noteikumus Spānijas un Portugāles iestāšanās aktā[6]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām;-  Padomes 1987. gada 19. oktobra Regula (EEK) Nr. 3252/87 par pētījumu koordinēšanu un veicināšanu zivsaimniecības nozarē[7]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo tās noteikumus patlaban reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku[8];-  Padomes 1990. gada 4. decembra Regula (EEK) Nr. 3571/90, ar ko ievieš dažādus pasākumus attiecībā uz kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu bijušajā Vācijas Demokrātiskajā Republikā[9]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Vācijas apvienošanās;-  Padomes 1991. gada 28. novembra Regula (EEK) Nr. 3499/91, ar ko paredz Kopienas sistēmu pētījumiem un ievadprojektiem saistībā ar zvejas resursu saglabāšanu un apsaimniekošanu Vidusjūrā[10]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo tās noteikumus patlaban reglamentē Padomes 2006. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem un ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1626/94[11];-  Padomes 1994. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1275/94 par noteikumu pielāgošanu, kas paredzēti Spānijas un Portugāles Pievienošanās akta nodaļās par zvejniecību[12]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot pārejas periodā pēc Spānijas pievienošanās Eiropas Kopienām;-  Padomes 1999. gada 24. jūnija Regula (EK) Nr. 1448/1999, ar ko ievieš pagaidu pasākumus zvejas sakārtošanai Vidusjūrā un groza Regulu (EK) Nr. 1626/94[13]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo tās noteikumus patlaban reglamentē Regula (EK) Nr. 1967/2006;-  Padomes 2001. gada 14. februāra Regula (EK) Nr. 300/2001, ar ko izveido pasākumus piemērošanai 2001. gadā mencu krājumu atjaunošanai Īrijas jūrā ( ICES VIIa zona)[14]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo to bija paredzēts piemērot laikposmā, kas jau ir beidzies;-  Padomes 2001. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 2561/2001, kuras mērķis ir veicināt to zvejas kuģu un zvejnieku pārorientēšanu, kas līdz 1999. gadam bija atkarīgi no zvejas nolīguma ar Maroku[15]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo valsts flotes konversijas plāni, uz kuru tā attiecās, vairs nav spēkā;-  Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2341/2002, ar ko attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām 2003. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi[16]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2003. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai;-  Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2372/2002, ar ko ievieš īpašus pasākumus kompensāciju izmaksai Spānijas zivsaimniecības, gliemeņu un akvakultūras nozarē, ko skārusi naftas noplūde no tankkuģa „Prestige”[17]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo ir beidzies valsts kompensācijas programmas darbības termiņš, uz kuru tā attiecās;-  Padomes 2003. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2287/2003, ar ko attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām 2004. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi[18]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2004. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai;-  Padomes 2005. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 52/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā[19]. Minētā regula vairs nav spēkā, jo tā bija paredzēta 2006. gadā veikto zvejas darbību pārvaldībai;(3) Juridiskās drošības un skaidrības labad minētās novecojušās regulas ir jāatceļ,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAtceļamās regulasAr šo atceļ Regulu: (EEK) Nr. 31/83, (EEK) Nr. 3117/85, (EEK) Nr. 3781/85, (EEK) Nr. 3252/87, (EEK) Nr. 3571/90, (EEK) Nr. 3499/91, (EK) Nr. 1275/94, (EK) Nr. 1448/99, (EK) Nr. 300/2001, (EK) Nr. 2561/2001, (EK) Nr. 2341/2002, (EK) Nr. 2372/2002, (EK) Nr. 2287/2003 un (EK) Nr. 52/2006.2. pantsSpēkā stāšanāsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] COM(2003) 71.[2] COM(2005) 647.[3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp .[4] OV L 5, 7.1.1983., 1. lpp.[5] OV L 297, 9.11.1985., 1. lpp.[6] OV L 363, 31.12.1985., 26. lpp.[7] OV L 314, 4.11.1987., 17. lpp.[8] OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.[9] OV L 353, 17.12.1990., 10. lpp.[10] OV L 331, 3.12.1991., 1. lpp .[11] OV L 409, 30.12.2006., 11. lpp.[12] OV L 140, 3.6.1994., 1. lpp.[13] OV L 167, 2.7.1999., 7. lpp .[14] OV L 044,15.2.2001., 12. lpp.[15] OV L 344, 28.12.2001., 17. lpp.[16] OV L 356, 31.12.2002., 12. lpp .[17] OV L 358, 31.12.2002., 81. lpp.[18] OV L 344, 31.12.2003., 1. lpp.[19] OV L 16, 20.1.2006., 184. lpp .