Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0235

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2075/92 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju  /* COM/2005/0235 galīgā redakcija - CNS 2005/0010 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 03.06.2005COM(2005)235 galīgā redakcija2005/0105(CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2075/92 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Regula (EEK) Nr. 2075/92 par jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju (TKO) paredz piemaksu un ražošanas ierobežojumu sistēmu, izklāstot to, attiecīgi, I un II sadaļā. Maksimālā vispārējā garantijas sliekšņa ietvaros, kas noteikts lapu jēltabakai par katru ražu Kopienā, Padome paredz garantijas sliekšņus katrai šķirņu grupai par trim secīgām ražām, un tālāk katrai šķirņu grupai atvēlēto apjomu sadala ražotāju dalībvalstu starpā. Padome nosaka arī piemaksas pa šķirņu grupām. Piemaksas piešķir par ražoto un pirmajam pārstrādātājam pēc līguma piegādāto jēltabaku attiecīgās šķirņu grupas valsts garantijas sliekšņa ietvaros. Šī atbalsta shēma darbojas līdz 2005. gada ražai.Atbilstoši KLP otrajai reformu paketei, kas pieņemta 2004. gada aprīlī, piemaksu un ražošanas ierobežojumu sistēmas darbība ir jāpārtrauc un jāievieš jauna atbalsta shēma: 152. pants Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, nosaka, ka no 2005. gada 1. janvāra tiek svītrota Regulas (EEK) Nr. 2075/92 I un II sadaļa. Tomēr šo sadaļu noteikumi joprojām tiks piemēroti tiešo maksājumu pieteikumiem attiecībā uz 2005. gada ražu.Tādēļ, ka atceļ piemaksu un ražošanas ierobežojumu sistēmu, bet dažu pantu un pielikuma saturu pārceļ uz paredzamajiem sīki izstrādātajiem noteikumiem jēltabakai, vairāki Regulas (EEK) Nr. 2075/92 panti un pielikums zaudē spēku, un juridiskās skaidrības un pārredzamības labad tie ir jāsvītro. Konkrēti, vairs nav jāuztur spēkā kvotas atpirkšanas programmas noteikumi attiecībā uz 2005. gada ražu. Tāpēc Regula (EEK) Nr. 2075/92 ir attiecīgi jāgroza. No 2010. gada visiem elementiem, kuri veido jēltabakas tirgus kopīgo organizāciju, vajadzētu būt inkorporētiem vienkāršotā TKO.2005/0105(CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EEK) Nr. 2075/92 par jēltabakas tirgus kopīgo organizācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],tā kā:(1) Padomes Regulas (EEK) Nr. 2075/92 I un II sadaļa[4] nosaka piemaksu, kā arī ražošanas ierobežojumu sistēmu attiecībā uz tabakas ražošanu.(2) 152. pants Padomes Regulā (EK) Nr. 1782/2003[5] ar ko izveidoti kopīgi tiešā atbalsta shēmu noteikumi saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveidotas dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, nosaka, ka Regulas (EEK) Nr. 2075/92 I un II sadaļa svītrojama no 2005. gada 1 janvāra, bet precizē, ka tās joprojām jāpiemēro attiecībā uz 2005. gada ražu. Piemaksu un ražošanas ierobežojumu shēmas, kas paredzētas Regulā (EEK) Nr. 2075/92, beidz darboties līdz ar 2005. gada ražas novākšanas beigām.(3) Tādējādi vairāki Regulas (EEK) Nr. 2075/92 panti zaudē spēku un juridiskas skaidrības un pārredzamības labad tie ir jāsvītro.(4) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 2075/92,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EEK) Nr. 2075/92 groza šādi:(1) Regulas 1. pantu aizstāj ar šo:„1. pantsJēltabakas tirgus kopīgā organizācija aptver jēltabaku jeb neapstrādāto tabaku, kā arī tabakas atkritumus atbilstoši KN pozīcijai 2401.”(2) Regulas 2., 12., 19., 25., 26. un 27.pantu, kā arī pielikumu svītro.(3) Regulas 13. panta 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:„b) īpaši pasākumi, lai palīdzētu tabakas audzētājiem pārorientēties uz citiem kultūraugiem vai citām saimnieciskām darbībām, kas veicina nodarbinātību, kā arī pētījumi par tabakas audzētāju iespējām tā rīkoties.”(4) Regulas 14. pantu svītro.(5) Regulas 14.a pantu aizstāj ar šo:„14.a pantsSīki izstrādātus noteikumus, kas jāievēro, piemērojot 13. pantu, pieņem saskaņā ar 23. pantā paredzēto procedūru.”(6) Regulas 17. pantu aizstāj ar šo:„17. pants1. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu un kontrolētu atbilstību Kopienas noteikumiem attiecībā uz jēltabaku.2. Šīs sadaļas piemērošanas noteikumus pieņem saskaņā ar 23. pantā paredzēto procedūru.”2. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šīs regulas 1. panta 1., 2. un 6. punktu piemēro no 2006. gada 1. janvāra.Tomēr piemaksu sistēmas vadībai un kontrolei nepieciešamos noteikumus turpina piemērot attiecībā uz 2005. gada ražu.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā—PriekšsēdētājsFICHE FINANCIERE |1. | LIGNE BUDGETAIRE: 05 02 10 | CREDITS: 928,8 Mio € |2. | INTITULE DE LA MESURE: Proposition de règlement du Conseil modifiant le règlement (CEE) n° 2075/92 portant organisation commune de marché dans le secteur du tabac brut. |3. | BASE JURIDIQUE: Article 37 du traité |4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Mettre à jour le règlement (CEE) n° 2075/92 |5. | INCIDENCES FINANCIERES | PERIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2005 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2006 (Mio EUR) |5.0 | DEPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – | – |5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRELEVEMENTS/DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL | – | – | – |2007 | 2008 | 2009 | 2010 |5.0.1 | PREVISIONS DES DEPENSES | – | – | – | – |5.1.1 | PREVISIONS DES RECETTES | – | – | – | – |5.2 | MODE DE CALCUL: – |6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION | OUI NON |6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION | OUI NON |6.2 | NECESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE | OUI NON |6.3 | CREDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI NON |OBSERVATIONS: |[1] OV C […], […],lpp. […][2] OV C […], […],lpp. […].[3] OV C […], […],lpp. […].[4] OV L 215, 30. 7. 1992.,70. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003, kas grozīta ar Regulu (EK) Nr. 864/2004 (OV L 161, 30. 4. 2004., 48. lpp.).[5] OV L 270, 21. 10. 2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 118/2005 (OV L 24, 27. 1. 2005.,15. lpp.)


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0867

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi {SEC(2008) 3055} {SEC(2008) 3056}  /* COM/2008/0867 galīgā redakcija - COD 2008/0267 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 16.12.2008COM(2008) 867 galīgā redakcija2008/0267 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi{SEC(2008) 3055} {SEC(2008) 3056}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠī priekšlikuma mērķis ir ļaut Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam (“EGF”) efektīvāk reaģēt, atbalstot globalizācijas rezultātā atlaistos darbiniekus, uz laiku paplašināt darbības jomu, ietverot atlaišanas, ko izraisījusi pasaules finanšu un ekonomiskā krīze, un tuvināt fonda darbību tā solidaritātes mērķim. Lai sasniegtu šo mērķi, jāgroza daži noteikumi Regulā (EK) Nr. 1927/2006[1] par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi.-  Vispārīgais kontekstsGada pārskats par EGF darbību 2007. gadā bija būtiska daļa paziņojumā “Atjaunotā sociālā programma – iespējas, piekļuve un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā”[2], kuru Komisija pieņēma 2008. gada 2. jūlijā. Paziņojumā “Solidaritāte pārmaiņu priekšā: EGF 2007. gadā – pārskats un perspektīvas”[3] Komisija paziņoja par nodomu grozīt EGF regulu pirms nākamā gada pārskata izdošanas, kura termiņš ir 2009. gada vidus.Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā[4], kas publicēts 2008. gada 26. novembrī, Komisija paziņoja par savu nodomu padarīt EGF par efektīvāku agras intervences instrumentu kā daļu no Eiropas reakcijas uz krīzi. Komisija atkārtoti apstiprināja nodomu pārskatīt EGF noteikumus, lai tas varētu ātrāk iejaukties svarīgās jomās, piemēram, līdzfinansēt apmācību un iekārtošanu darbā tiem, kuri atlaisti ekonomiskās krīzes rezultātā.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāEiropas Sociālais fonds[5] (“ESF”) tika izveidots, lai veicinātu Kopienas prioritāšu sasniegšanu attiecībā uz ekonomiskās un sociālās kohēzijas stiprināšanu, uzlabojot nodarbinātību un darba iespējas, veicinot augstāku nodarbinātības līmeni un vairāk un labāku darbavietu radīšanu. Tas atbalsta Eiropas nodarbinātības stratēģiju, kā arī dalībvalstu politikas jomas, kuru mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un darba kvalitāti un ražīgumu, veicināt sociālo iekļaušanu, tostarp nelabvēlīgākā situācijā esošu personu piekļuvi darba tirgum, kā arī samazināt nodarbinātības līmeņa atšķirības valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Galvenā atšķirība starp EGF un ESF ir tāda, ka ESF veido daudzgadīgas programmas, kuras atbalsta stratēģiskus ilgtermiņa mērķus – īpaši pārmaiņu paredzēšanu un pārvaldi un pārveidošanu, ietverot mūžizglītības pasākumus. Ar EGF reaģē uz īpašām, Eiropas mēroga krīzēm, ko izraisījusi globalizācija. Tas sniedz vienreizēju, laikā ierobežotu individuālu atbalstu, kas paredzēts tieši atlaistajiem darbiniekiem.Grozījumu priekšlikums skar dažus pašreizējos EGF regulas noteikumus, lai uzlabotu tā darbību, reintegrējot darba tirgū globalizācijas rezultātā atlaistos darbiniekus. Šajā priekšlikumā ietvertie jēdzieni un noteikumi joprojām atbilst EGF kopējam mērķim – izrādīt solidaritāti ar darbiniekiem, kurus negatīvi ietekmē pārmaiņas pasaules ekonomikā.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemKopienas atbalsts pēc konkurences palielināšanās pasaules tirgos atlaistajiem darbiniekiem skaidri stiprina Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai. Tas pilnībā saskan ar Eiropas nodarbinātības stratēģijas kopējo mērķi sasniegt pilnīgu nodarbinātību un mazināt bezdarbu un nestrādāšanu, uzlabojot darba kvalitāti un ražīgumu, palielinot nodarbinātības pievilcīgumu un stiprinot sociālo un teritoriālo kohēziju. EGF palīdzība papildina struktūrfondu, īpaši Eiropas Sociālā fonda, līdzfinansētās darbības.EGF atbalsta Eiropas nodarbinātības stratēģijas norādījumus par nodarbinātību, īpaši 20., 21. un 24. norādījumu. Pēdējais attiecas uz darba tirgu vajadzību saskaņošanas uzlabošanu, atceļot šķēršļus darbinieku mobilitātei visā Eiropā, kā arī labāk paredzot vajadzības pēc prasmēm, darba tirgus trūkumus un grūtības. Tie veicina elastīgumu, labāk paredzot un pozitīvi vadot pārmaiņas, kas īpaši saistītas ar uzņēmumu veidošanu, lai mazinātu sociālās izmaksas un atvieglotu pielāgošanos, un piedāvā atbalstu nodarbinātības statusa maiņai, ietverot apmācību, pašnodarbinātību, uzņēmuma veidošanu un ģeogrāfisku mobilitāti. Tie atbalsta arī izglītības un apmācības sistēmu labāku izmantošanu, atbildot uz jaunajām kompetences prasībām, ko izraisa jaunās nodarbinātības vajadzības, pamatprasmēm un nākotnes prasībām, uzlabojot kvalifikācijas un pārredzamības definīcijas, un lai atbalstītu kvalifikāciju pārredzamību, to netraucētu atzīšanu un neoficiālu mācību legalizēšanu.Tas pilnībā saskan ar integrētās elastdrošības politikas īstenošanu, kā noteikts paziņojumā “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem”, kuru Eiropas Padome pieņēma 2007. gada decembrī, īpaši jautājumā par atlaisto darbinieku nodarbinātības ātru pārnešanu, kas darbaspēkā saglabā kvalificētus darbiniekus.2. apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsKomisija divreiz apspriedās ar dalībvalstu ekspertiem un sociālajiem partneriem: pirmo reizi 2008. gada jūlijā, izmantojot anketu, kas attiecās uz EGF darbību un vadību un iespējamiem uzlabojumiem, kas norādīti EGF gada pārskatā, un otrreiz – konferencē Briselē 2008. gada 4. septembrī. Konferences dienas kārtībā bija jautājumi, kas identificēti gada pārskatā un izcelti anketas atbildēs, un lai atvieglotu konferences darbu, tie bija apkopoti dokumentā par problēmām, kuru pirms sanāksmes nosūtīja katram tās dalībniekam.Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāKomisija īpaši vēlējās noskaidrot dalībvalstu un citu ieinteresēto personu uzskatus par galvenajiem jautājumiem, kas identificēti gada pārskatā, konkrēti: cik lietderīgi būtu iekļaut globalizācijas faktorus, kas nav pārmaiņas, starptautiskajā tirdzniecībā, EGF līdzfinansēšanas līmeņa atbilstība, tādu atlaišanas gadījumu skaits un veids, kuri skar vairāk nekā 1000 darbinieku, kā arī gadījumus, kas skar 500–1000 darbinieku, regulā paredzēto termiņu atbilstību (pārskata periodi un īstenošanas periodi), un vairāki jautājumi, kas attiecas uz EGF vadību ES un valstu līmenī. Atbildes saņēma no 22 dalībvalstīm un vairākām sociālo partneru organizācijām.Visas problēmas tiek risinātas ierosinātajos grozījumos.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNolīgtu neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Tomēr daži neatkarīgi eksperti aktīvi piedalījās un izteica savu viedokli ieinteresēto personu sanāksmē Briselē 2008. gada 4. septembrī.-  Ietekmes novērtējumsIetekmes novērtējuma ziņojumā tika aplūkotas tās problēmas, kas saistītas ar spēkā esošās EGF regulas īstenošanu un bija identificētas gada pārskatā. Komisija vērtēja trīs risinājumus – trešajam risinājumam, savukārt, bija divi varianti – par ekonomisko un sociālo ietekmi ar mērķi paplašināt EGF darbības jomu un veicināt tā efektivitāti globalizācijas rezultātā atlaisto darbinieku reintegrēšanā darba tirgū.-  Saskaņā ar 1. risinājumu “ Bez izmaiņām ” EGF regula paliek negrozīta. Šā risinājuma priekšrocības saistītas ar tiesiskā regulējuma nepārtrauktību un EGF finansēto darbību īstenošanas praktiskajiem aspektiem.-  Saskaņā ar 2. risinājumu “ Bez izmaiņām, bet ar uzlabojumiem ” tiek ieviesti vairāki darbības uzlabojumi, negrozot EGF regulu. Minētie uzlabojumi ietver: procedūru un pieteikšanās prasību vienkāršošanu; esošo tīklu izmantošanu, lai popularizētu EGF potenciālo ieinteresēto personu vidū un labas pieredzes apmaiņu, pakalpojumu nozares atbilstību fonda atbalstam un tādu pasākumu kā mobilitātes pabalsti un mikrokredīti noskaidrošanu, popularizēšanas pasākumu līmeņa celšanu, lai EGF kļūtu pamanāmāks.Saskaņā ar 3. risinājumu “ Uzlabojumi un darbības izmaiņas ” Komisija vērtēja divus variantus, kas saistīti ar atbilstības kritēriju.-  Saskaņā ar 3. risinājuma “ A. variantu : “Tirdzniecība ” atbilstības kritērijs turpina mainīties pasaules tirdzniecības kontekstā, bet EGF regula jāgroza šādi: jāsamazina darbības sākšanai nepieciešamais atlaišanu skaits no 1000 līdz 500, jāietver atlaišanas, kas starp atlaistajiem darbiniekiem, kam ir tiesības uz EGF atbalstu, notikušas pirms atskaites perioda sākuma, EGF atbalsta īstenošanas periods jāpagarina no 12 līdz 24 mēnešiem, jānoskaidro pēc Komisijas iniciatīvas tehniskajam atbalstam pieejamā summa un jāpaplašina tehniskās palīdzības joma, ietverot darbības ar nākotnes perspektīvu, jānoskaidro finansiālā ieguldījuma “izmantošanas” jēdziens, un jāpalielina EGF atbalsta standarta apjoms no 50 % līdz 70 % no kopējām izmaksām.-  Saskaņā ar 3. risinājuma “ B. variantu : “Tirgi ” EGF regula jāgroza kā iepriekš minēts, bet ar vienu atšķirību: atbilstība tiek paplašināta un bez lielām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos ietver arī lielas izmaiņas pasaules tirgos, piemēram, ražošanas un ražošanas tehnoloģiju izmaiņas, ražošanas organizācijas izmaiņas (piemēram, ārpakalpojumu izmantošana) un piekļuve izejmateriāliem un citām sastāvdaļām un to cena.-  EGF darbības jomas paplašināšanaGlobālā finanšu krīze izraisa un turpinās izraisīt plašas atlaišanas arvien vairāk nozarēs, jo tās skar samazinātā piekļuve kredītiem un iedzīvotāju samazinātā pirktspēja. Komisija vēlas uz laiku un izņēmuma kārtā padarīt fondu spējīgāku, reaģējot uz šīm problēmām. Tāpēc Komisija ierosina uz noteiktu laiku paplašināt fonda darbības jomu, lai ļautu tam iejaukties, atsaucoties uz globālo finanšu un ekonomisko krīzi. Šis variants nav iekļauts tā brīža ietekmes novērtējumā, kas, kā iepriekš tika apspriests, attiecās uz ierobežotāku “tirgus” jomas paplašināšanu.Tāpēc ietekmes novērtējumu pielāgoja, lai ietvertu nodarbinātības finanšu krīzes aspektus, spēkā esošās regulas ierobežojumu aprakstu jaunās situācijas kontekstā un EGF regulas iespējamo izmaiņu analīzi, kuras ļaus fondam labāk darboties kā krīzes risināšanas instrumentam.Priekšlikums atbilst arī EGF pamatuzdevumam, konkrēti, ka Eiropas Savienībai jāspēj solidarizēties ar darbiniekiem, kuri zaudē darbu globālu notikumu izraisītu ekonomikas traucējumu dēļ, piemēram, pašreizējās globālās krīzes dēļ. Iekšējā tirgus principi arī turpmāk izslēgs tīri Kopienas iekšējo pielāgošanos un pārkārtošanos no EGF finansējuma.3. Priekšlikuma juridiskie aspekti-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsIerosināto pasākumu mērķis ir grozīt EGF regulu, lai nodrošinātu, ka EGF pilnībā atbilst noteiktajam mērķim solidarizēties ar darbiniekiem, kuri zaudējuši darbu globālu notikumu izraisītu lielu izmaiņu dēļ, ietverot uz laiku darbojošos noteikumu atbalstīt darbiniekus, kuri zaudējuši darbu globālās finanšu un ekonomiskās krīzes dēļ.-  Juridiskais pamatsMinētais priekšlikums balstās uz Līguma 159. panta trešo daļu.-  Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes princips ir attiecināms, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē.Dalībvalstis nevar sekmīgi sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ: Tos var sasniegt vienīgi grozot spēkā esošo regulu.Šāda iemesla dēļ ar Kopienas darbību labāk panāks priekšlikuma mērķus.Kā norādīts sākotnējā EGF regulas priekšlikuma paskaidrojuma rakstā[6], Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā, lai veicinātu solidaritātes mērķa sasniegšanu.Iesniedzot šo priekšlikumu, Komisija pamatojās uz kvantitatīvajiem datiem, kuri bija pieejami pēc EGF pirmo 18 mēnešu darbības, ietverot tos, kas minēti pirmajā EGF gada pārskatā.Šī instrumenta darbību var grozīt vienīgi ar Eiropas Savienības līmeņa likumdošanas iniciatīvu. Priekšlikums paredz Kopienas līmenī pieejama finanšu instrumenta darbības noteikumus.Tāpēc priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla(-u) dēļ.Saskaņā ar proporcionalitātes principu, šīs regulas noteikumi nepārsniedz izvirzīto mērķu sasniegšanai nepieciešamos. Ierosinātie Regulas (EK) Nr. 1927/2006 grozījumi aprobežojas ar EGF ietekmes stiprināšanai vajadzīgajiem attiecībā uz globālu ekonomikas izmaiņu rezultātā atlaisto darbinieku reintegrāciju darba tirgū.Salīdzinājumā ar spēkā esošo EGF regulu, tie neparedz papildu administratīvo slogu dalībvalstīm.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.Regula ir vienīgais piemērotais juridiskais instruments, lai grozītu spēkā esošu regulu.4. Ietekme uz budžetuIestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, ko Eiropas Parlaments, Padome un Komisija pieņēma 2006. gada 17. maijā[7], 28. pants nosaka procedūru EGF apropriāciju ietveršanai budžetā un EGF maksimālā pieejamā apjoma gadā ierobežojumu līdz EUR 500 miljoniem .Saskaņā ar paziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā Komisija pārskata EGF pieejamos budžeta līdzekļus pārskatīto noteikumu īstenošanas kontekstā .5. Papildu informācija-  Detalizēts priekšlikuma skaidrojumsIerosinātais 1. panta grozījums paplašina EGF darbības jomu atbildot uz globālo finanšu un ekonomisko krīzi un ietver vajadzīgos pielāgojumus, lai noteiktu laiku atbalstītu šīs krīzes rezultātā atlaistos darbiniekus.Ierosinātie 2. panta grozījumi samazina darbības sākšanai nepieciešamo atlaišanu skaitu no 1000 līdz 500, noskaidro situāciju gadījumos, kas pieteikti saskaņā ar 2. panta c) apakšpunktā minēto intervences kritēriju un ievieš no tiesu prakses[8] izrietošu definīciju, kas ir atlaišana.Ierosināto 5. panta 2. punkta a) apakšpunkta grozījumu mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi pret tiem darbiniekiem, kuru atlaišana notika pirms vai pēc 2. panta a) apakšpunktā vai 2. panta a) apakšpunktā minētā 4 mēnešu atskaites perioda, bet ko var skaidri saistīt ar to pašu atlaišanas notikumu.Ierosinātie 8. panta grozījumi noskaidro tehniskajai palīdzībai pieejamās summas aprēķināšanas pamatojumu un darbību apjomu, kuras var finansēt saskaņā ar 13. pantu.Ierosinātie 10. panta grozījumi palielina intervences līmeni no 50 % līdz 75 %, tādējādi labāk atspoguļojot atlaisto darbinieku atbalsta iemaksu ārkārtas raksturu.Ierosinātie 13. panta grozījumi palielina EGF atbalsta īstenošanas periodu no 12 līdz 24 mēnešiem.Ierosinātais 20. panta grozījums paredz, ka pamatojoties uz 17. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto starpposma novērtējumu Eiropas Parlaments un Padome var pārskatīt šo regulu, ietverot 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto atkāpi uz noteiktu laiku, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.2008/0267 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidiEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 159. panta trešo daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[9],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[10],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[11],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[12],tā kā(1) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006[13] ir izveidots Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (“EGF”), kas ļauj Kopienai atbalstīt un izrādīt solidaritāti darbiniekiem, kuri atlaisti globalizācijas izraisītu lielu strukturālu izmaiņu pasaules tirdzniecības modeļos rezultātā.(2) Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 16. pantu ir iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei pirmo gada pārskatu. Šajā pārskatā, kas ietverts 2008. gada 2. jūlija paziņojumā[14], Komisija secināja, ka ir lietderīgi pastiprināt EGF ietekmi uz darba vietu un apmācības iespēju radīšanu Eiropas darba ņēmējiem.(3) Komisijas paziņojums “Jaunas iemaņas jaunām darba vietām: paredzot un saskaņojot darba tirgu un vajadzību pēc prasmēm”[15] un Eiropas Padomes 2007. gada 14. decembrī pieņemtais “Ceļā uz kopīgiem elastīguma un sociālās drošības principiem” uzsver darbinieku nepārtrauktas pielāgošanās un nodarbinātības veicināšanu, izmantojot labākas apmācības iespējas visos līmeņos un kvalifikācijas attīstības stratēģijas, kas atbilst ekonomikas vajadzībām.(4) Komisija 2008. gada 26. novembrī pieņēma paziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu[16], kā pamatā ir solidaritātes un sociālā taisnīguma principi. Kā krīzes risinājuma daļa jāpārskata EGF noteikumi, lai paplašinātu to darbības jomu un ļautu efektīvāk risināt krīzes problēmas.(5) Lai nodrošinātu, ka intervences kritērijus piemēro pārredzami, jāievieš definīcija, kāds notikums ir atlaišana. Cenšoties atļaut dalībvalstīm elastīgāk iesniegt pieteikumus un labāk sasniegt solidaritātes mērķi, jāpazemina atlaišanas slieksnis.(6) Saskaņā ar mērķi nodrošināt taisnīgu un nediskriminējošu attieksmi visiem darbiniekiem, kuru atlaišanu var skaidri saistīt ar to pašu atlaišanas notikumu, jābūt tiesībām uz atbalstu, ko sniedz EGF ieguldījuma individualizēto pakalpojumu pakete.(7) Tehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas jāizmanto, lai atvieglotu EGF īstenošanu.(8) Lai EGF līdzfinansējuma līmeni saskaņotu ar Eiropas Sociālā fonda intervences līmeni, jāpalielina EGF atbalsta līdzfinansēšanas līmenis.(9) Lai uzlabotu darbību kvalitāti un paliktu pietiekami ilgs laiks vismazāk aizsargāto darbinieku reintegrācijas nodarbinātībā efektīvai īstenošanai, jāpagarina un jānoskaidro periods, kurā jāveic atbilstošās darbības.(10) Lietderīgi pārskatīt EGF darbību, ietverot uz noteiktu laiku atkāpi, lai atbalstītu darbiniekus, kas atlaisti globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā.(11) Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1927/2006,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1927/2006 groza šādi.1. 1. pantā iekļauj jaunu 1.a punktu:“1.a Atkāpjoties no 1. panta, EGF sniedz atbalstu darbiniekiem, kuri atlaisti globālās finanšu un ekonomiskās krīzes rezultātā, ar nosacījumu, ka pieteikumi atbilst 2. panta a), b) vai c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem.Šī atkāpe attiecas uz visiem pieteikumiem, kas iesniegti pirms 2010. gada 31. decembra.”2. 2. pantu aizstāj ar šādu:“2. pantsIntervences kritērijiFinansiālo ieguldījumu no EGF nodrošina, ja lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modelī rada nopietnus ekonomikas traucējumus, piemēram, ievērojamu importa uz Eiropas Savienību palielināšanos vai ES tirgus daļas strauju samazināšanos attiecīgajā nozarē vai nozares pārvietošanos uz trešām valstīm, kas izraisa:a) vismaz 500 štata vietu samazināšanu 4 mēnešu laikā uzņēmumā, kas atrodas dalībvalstī, ieskaitot darbiniekus, ko atlaiž piegādes uzņēmumos vai pakārtotās ražošanas uzņēmumos, vaib) vismaz 500 štata vietu samazināšanu 9 mēnešu laikā, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos NUTS II viena reģiona vai divu kaimiņu reģionu NACE 2. nozarē, vaic) mazā darba tirgū vai izņēmuma gadījumos, ja to ir pienācīgi pamatojusi attiecīgā dalībvalsts, EGF ieguldījuma pieprasījumus var uzskatīt par atbilstīgiem, lai arī pilnībā nav izpildīti a) un b) apakšpunkta nosacījumi, ja štata vietu samazināšana īpaši negatīvi ietekmēs nodarbinātību un vietējo ekonomiku. Dalībvalsts norāda, ka pieteikums pilnībā neatbilst intervences kritērijiem, kas noteikti a) vai b) apakšpunktā. Šādos izņēmuma gadījumos ieguldīto līdzekļu apjoms nedrīkst pārsniegt 15 % no EGF gada izdevumiem.Lai aprēķinātu pirmā punkta a), b) un c) apakšpunktos minēto samazināto štata vietu skaitu, štata vietu samazināšanu var skaitīt vai nu no brīža, kad atsevišķam atlaistam darbiniekam darba devējs paziņoja par darba līguma izbeigšanu vai no faktiskās darba līguma izbeigšanas pirms tā izbeigšanās ar attiecīgo atsevišķo darbinieku nesaistītu iemeslu dēļ. Katrā gadījumā jāizvēlas viena no divām iespējām un jānorāda pieteikumā.”3. 5. pantu groza šādi.Minētā panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:”a) pamatota analīze par saistību starp atlaišanu un lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos vai finanšu un ekonomiskā krīze un atlaisto skaita pierādījums; paskaidrojums par atlaišanas neparedzēto raksturu. Ja pieteikums tādas atlaišanas gadījumā, kas notika pirms vai pēc 2. panta a) apakšpunktā vai 2. panta c) apakšpunktā minētā perioda, atbilst 2. panta a) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, uz to var attiecināt līzfinansēšanas pasākumus, ar nosacījumu, ka atlaišanas notika pēc vispārīga paziņojuma par plānotu štatu samazināšanu un ir skaidri redzama funkcionāla saistība ar notikumu, kas izraisīja atlaišanas attiecīgajā periodā.”4. 8. pantu aizstāj ar šādu:“8. pantsTehniskā palīdzība pēc Komisijas iniciatīvas1. Pēc Komisijas iniciatīvas EGF var izmantot tādu uzraudzības, informācijas, EGF īstenošanai atbilstošas zināšanu bāzes izveidei, administratīvā un tehniskā atbalsta, revīzijas, kontroles un novērtēšanas pasākumu finansēšanai, kas nepieciešami regulas īstenošanai, bet ne vairāk kā 0,35 % no tajā gadā pieejamā EGF maksimālā apjoma.2. Atkarībā no 1. pantā noteiktajiem griestiem katra gada sākumā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, budžeta iestāde dara pieejamu tehniskās palīdzības apjomu.3. Uzdevumus, kas paredzēti 1. pantā veic saskaņā ar finanšu regulu, kā arī saskaņā ar īstenošanas noteikumiem, ko piemēro šim budžeta izpildes veidam.”5. 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:“1. Komisija, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts saskaņā ar 5. panta 5. punktu, jo īpaši ņemot vērā atbalstāmo darbinieku skaitu, piedāvātās rīcības un novērtētās izmaksas, cik ātri iespējams, aprēķina finansiālo ieguldījumu un izsaka priekšlikumu par tā apjomu, ko vajadzības gadījumā varētu sniegt pieejamo resursu robežās. Apjoms nedrīkst pārsniegt 75 % no kopējām novērtētām izmaksām, kas minētas 5. panta 2. punkta d) apakšpunktā.”6. 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:“2. Saskaņā ar 5. pantu dalībvalsts 24 mēnešu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas veic visas atbilstošās darbības, kas ietvertas saskaņotajā individualizēto pakalpojumu paketē.”7. 20. pantā pēc pirmās daļas iekļauj jaunu daļu:“Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, Eiropas Parlaments un Padome var pārskatīt šo regulu, tai skaitā atkāpi uz noteiktu laiku, kas paredzēta 1. panta 1.a punktā.”2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –priekšsēdētājs priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSEiropas Parlamenta un Padomes Regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas ( ex BA pozīcijas)), ieskaitot šādas:40.0243 Rezerve Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam04.0501 Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF)04.010414 Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) – administratīvās pārvaldes izdevumiIestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, ko pieņēma 2006. gada 17. maijā, 28. pants nosaka procedūru EGF apropriāciju ietveršanai budžetā un EGF maksimālā pieejamā apjoma gadā ierobežojumu līdz EUR 500 miljoniem.3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsJāpārskata līdz 2013. gada 31. decembrim (Regulas 1927/2006 20. pants)3.3. Budžeta informācija:Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |04.0501 | Fakult. | Nedif. | Nē | Nē | Nē | 1.1. |04.010414 | Fakult. | Nedif. | Nē | Nē | Nē | 1.1. |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veidsIedaļa Nr. 2008. gads | Iedaļa nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |Darbības izdevumi |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas (SA) | a+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Maksājumu apropriācijas | b+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 | 0,732 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Kopējās orientējošās darbības izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |KOPĀ — PA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veidsLīdzfinansētājs | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kopā |…………………… | f |KOPĀ - SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e + f | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm |4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumamX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānāX Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[17] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemX Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasSkatīt paskaidrojuma rakstu.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaSkatīt paskaidrojuma rakstu.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiSkatīt paskaidrojuma rakstu.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( Izpildaģentūras( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumuX Pārvalda dalīti vai decentralizētiX Kopā ar dalībvalstīm( Kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANAEGF regulas 16. pants paredz, ka Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kvantitatīvu un kvalitatīvu ziņojumu par iepriekšējā gadā saskaņā ar EGF regulu veiktajām darbībām. Ziņojumā ietver, inter alia , Komisijas novērojumus par uzraudzības darbībām attiecīgajā gadā.Saskaņā ar EGF regulas 17. pantu, Komisija līdz 2011. gada 31. decembrim sadarbojoties ar dalībvalstīm, veic EGF sasniegto rezultātu efektivitātes un stabilitātes starpposma novērtējumu. Līdz 2014. gada 31. decembrim Komisija ar ārējo ekspertu palīdzību veic ex-post novērtēšanu, lai noteiktu EGF ietekmi un tā pievienoto vērtību.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiDalītai vadībai noteiktie pasākumi attiecas uz EGF. Turklāt saskaņā ar EGF regulas 18. pantu dalībvalstis pirmās uzņemas atbildību par EGF atbalstīto darbību vadību un darbību finansiālo kontroli, ietverot trūkumu novēršanu, atklāšanu un labošanu.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 5 | 6 | 6 | 6 | 6 |B*, C*/AST | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 |Personāls, ko finansē[21] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls[22], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ | 6 | 7 | 8 | 8 | 8 | 8 |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumiPieteikumu novērtēšana, sekošana līdzi pieņemšanas procedūras laikā, gada ziņojumu sagatavošana, tiesību aktu pārskatīšana, īstenošanas uzraudzība un revīzija, konsultācijas un norādījumi potenciālajiem un faktiskajiem pieteikumu iesniedzējiem, utt.8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi ( XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi )miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veidsBudžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veidsCilvēkresursu veids | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02 pozīcijai (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,732 | 0,854 | 0,976 | 0,876 | 0,976 | 0,976 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |Amata vietas 6-8 EUR 122 000 gadā |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 — Komandējumi |XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[24] |XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās |XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |Citi administratīvie izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā – administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins - citi administratīvie izdevumi, kas nav iekļauti pamatsummā |[1] OV L 406, 31.12.2006., 1. lpp. Regulā izdarītie labojumi iekļautiOV L 48, 22.2.2008., 82. lpp. un angļu valodā – OV L 202, 31.7.2008., 74. lpp.[2] COM(2008)412, 2.7.2008.[3] COM(2008)421, 2.7.2008.[4] COM(2008)800, 26.11.2008.[5] Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.).[6] COM(2006)91, 1.3.2006.[7] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[8] Lieta C-188/03 Junk [2005] ECRI-885.[9] OV C , , . lpp.[10] OV C , , . lpp.[11] OV C , , . lpp.[12] OV C , , . lpp.[13] OV L 48, 22.2.2008., 82. lpp.[14] COM(2008) 421.[15] COM(2008) 868.[16] COM(2008) 800.[17] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[18] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[19] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[20] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[21] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[22] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[23] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[24] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.


				|

		52013PC0185

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 827/2004, ar ko aizliedz ievest Bolīvijas, Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas, Gruzijas un Sjerraleones izcelsmes Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un atceļ Regulu (EK) Nr. 1036/2001 /* COM/2013/0185 final - 2013/0097 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Pēc Padomes Lēmuma 86/238/EEK[1] pieņemšanas Savienība
kopš 1997. gada 14. novembra ir Starptautiskās konvencijas par
Atlantijas tunzivju saglabāšanu (ICCAT konvencijas)
līgumslēdzēja puse.
ICCAT konvencija nodrošina
reģionālas sadarbības sistēmu tunzivju un
tunzivjveidīgo sugu saglabāšanai un pārvaldībai Atlantijas
okeānā un tam blakus esošajās jūrās, izveidojot
Starptautisko Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisiju (ICCAT),
kas pieņem tādus saglabāšanas un pārvaldības
pasākumus, kuri kļūst saistoši
līgumslēdzējām pusēm.
ICCAT
1998. gadā pieņēma Rezolūciju Nr. 98-18 par
tunzivju nereģistrētu un neregulētu nozveju, ko Konvencijas
apgabalā gūst lieli kuģi, kuri zvejo ar āķu
jedām. Ar šo rezolūciju tika izveidota kārtība to valstu
identificēšanai, kuru kuģi ir zvejojuši tunzivis un
tunzivjveidīgo sugu zivis tādā veidā, kas mazina ICCAT
saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti.
Tajā tika arī norādīti veicamie pasākumi, tostarp, ja
vajadzīgs, nediskriminējoši tirdzniecību ierobežojoši
pasākumi, lai nepieļautu, ka šo valstu kuģi turpina šādu
zvejas praksi.
Pēc Rezolūcijas Nr. 98-18
pieņemšanas ICCAT identificēja Bolīviju, Kambodžu,
Ekvatoriālo Gvineju, Gruziju un Sjerraleoni kā valstis, kuru
kuģi zvejo Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus)
tādā veidā, kas mazina to saglabāšanas un
pārvaldības pasākumu efektivitāti, savus atzinumus
pamatojot ar datiem par nozveju, tirdzniecību un kuģu
darbībām. Tāpēc ICCAT ieteica
līgumslēdzējām pusēm īstenot attiecīgus
pasākumus saskaņā ar 1998. gada rezolūcijas
noteikumiem, lai aizliegtu no iepriekšminētajām valstīm
importēt lielacu tunzivis un to produktus jebkādā formā.
Tāpēc ar Regulu (EK)
Nr. 827/2004[2]
tika aizliegts Eiropas Savienībā importēt Atlantijas lielacu tunzivis,
kuru izcelsmes valsts ir Bolīvija, Kambodža, Ekvatoriālā
Gvineja, Gruzija un Sjerraleone.
Savā 14. ārkārtas
sanāksmē, kas notika 2004. gadā, ICCAT atzina
Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas un Sjerraleones centienus
risināt ICCAT konstatētās problēmas un ieteica
atcelt tirdzniecību ierobežojošos pasākumus pret trim
minētajām valstīm.
Tāpēc Regula (EK) Nr. 827/2004
tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 919/2005[3], lai tā turpmāk
aizliegtu tikai šādu produktu importu no Bolīvijas un Gruzijas,
savukārt imports no Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas un
Sjerraleones atkal būtu atļauts.
Turklāt savā
22. gadskārtējā sanāksmē ICCAT atzina
Bolīvijas un Gruzijas centienus un īstenotos pasākumus un
pieņēma Ieteikumu Nr. 11-19, ar kuru atcēla aizliegumu
importēt Atlantijas lielacu tunzivis un to produktus no šīm
divām valstīm.
Tāpēc būtu jāatceļ
Regula (EK) Nr. 827/2004, kas grozīta ar Regulu (EK)
Nr. 919/2005.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Neattiecas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
ICCAT —
starptautiska struktūra, kuras līgumslēdzēja puse ir
Eiropas Savienība, — ir atcēlusi aizliegumu no Bolīvijas un
Gruzijas importēt lielacu tunzivis un to produktus. Lai Eiropas
Savienība izpildītu savas starptautiskās saistības, tai
būtu šis lēmums jāīsteno Savienības tiesību aktos
un tādēļ jāatceļ Regula (EK) Nr. 827/2004.
Tā kā šis priekšlikums attiecas uz kopējo tirdzniecības
politiku, tā juridiskajam pamatam vajadzētu būt Līguma par
Eiropas Savienības darbību 207. pantam.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Neattiecas.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Neattiecas.
2013/0097 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ,
ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK)
Nr. 827/2004, ar ko aizliedz ievest Bolīvijas, Kambodžas,
Ekvatoriālās Gvinejas, Gruzijas un Sjerraleones izcelsmes Atlantijas
lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un atceļ Regulu (EK)
Nr. 1036/2001
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Pēc Padomes
Lēmuma 86/238/EEK[4]
pieņemšanas Savienība kopš 1997. gada 14. novembra ir
Starptautiskās konvencijas par Atlantijas tunzivju saglabāšanu (ICCAT
konvencijas) līgumslēdzēja puse.
(2)       ICCAT konvencija
nodrošina reģionālas sadarbības sistēmu tunzivju un
tunzivjveidīgo sugu saglabāšanai un pārvaldībai Atlantijas
okeānā un tam blakus esošajās jūrās, izveidojot
Starptautisko Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisiju (ICCAT),
kas pieņem tādus saglabāšanas un pārvaldības
pasākumus, kuri kļūst saistoši
līgumslēdzējām pusēm.
(3)       ICCAT
1998. gadā pieņēma Rezolūciju Nr. 98-18 par
tunzivju nereģistrētu un neregulētu nozveju, ko Konvencijas
apgabalā gūst lieli kuģi, kuri zvejo ar āķu
jedām. Ar šo rezolūciju tika izveidota kārtība to valstu
identificēšanai, kuru kuģi ir zvejojuši tunzivis un tunzivjveidīgo
sugu zivis tādā veidā, kas mazina ICCAT saglabāšanas
un pārvaldības pasākumu efektivitāti. Tajā tika
arī norādīti veicamie pasākumi, tostarp, ja vajadzīgs,
nediskriminējoši tirdzniecību ierobežojoši pasākumi, lai
nepieļautu, ka šo valstu kuģi turpina šādu zvejas praksi.
(4)       Pēc Rezolūcijas
Nr. 98-18 pieņemšanas ICCAT identificēja Bolīviju,
Kambodžu, Ekvatoriālo Gvineju, Gruziju un Sjerraleoni kā valstis,
kuru kuģi zvejo Atlantijas lielacu tunzivis (Thunnus obesus)
tādā veidā, kas mazina to saglabāšanas un
pārvaldības pasākumu efektivitāti, savus atzinumus pamatojot
ar datiem par nozveju, tirdzniecību un kuģu darbībām.
(5)       Tāpēc ICCAT
ieteica līgumslēdzējām pusēm īstenot
attiecīgus pasākumus saskaņā ar 1998. gada
rezolūcijas noteikumiem, lai aizliegtu no iepriekšminētajām
valstīm importēt lielacu tunzivis un to produktus jebkādā
formā.
(6)       Tāpēc ar Padomes
Regulu (EK) Nr. 827/2004[5]
tika aizliegts Eiropas Savienībā importēt Atlantijas lielacu
tunzivis, kuru izcelsmes valsts ir Bolīvija, Kambodža,
Ekvatoriālā Gvineja, Gruzija un Sjerraleone.
(7)       Savā
14. ārkārtas sanāksmē, kas notika
2004. gadā, ICCAT atzina Kambodžas, Ekvatoriālās
Gvinejas un Sjerraleones centienus risināt ICCAT
konstatētās problēmas un ieteica atcelt tirdzniecību
ierobežojošos pasākumus pret trim minētajām valstīm.
(8)       Tāpēc Regula (EK)
Nr. 827/2004 tika grozīta ar Regulu (EK) Nr. 919/2005[6], lai tā turpmāk
aizliegtu tikai šādu produktu importu no Bolīvijas un Gruzijas,
savukārt imports no Kambodžas, Ekvatoriālās Gvinejas un
Sjerraleones atkal būtu atļauts.
(9)       Savā
22. gadskārtējā sanāksmē ICCAT atzina
Bolīvijas un Gruzijas īstenotos pasākumus un pieņēma
Ieteikumu Nr. 11-19, ar kuru atcēla aizliegumu importēt
Atlantijas lielacu tunzivis un to produktus no šīm pārējām
divām valstīm.
(10)     Tāpēc būtu
jāatceļ Regula (EK) Nr. 827/2004,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 827/2004 atceļ.
2. pants
Šī regula stājas spēkā
septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV L 162, 18.6.1986.,
33. lpp.
[2]               OV L 127, 29.4.2004., 21. lpp.
[3]               OV L 156, 18.6.2005., 1. lpp.
[4]               OV L 162, 18.6.1986.,
33. lpp.
[5]               OV L 127, 29.4.2004.,
21. lpp.
[6]               OV L 156, 18.6.2005.,
1. lpp.