               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2020
            COM(2020) 194 final
            2020/0078(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz paziņojumu par brīvprātīgu dalību Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmā (CORSIA) no 2021. gada 1. janvāra un par izvēlēto risinājumu lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai periodā no 2021. līdz 2023. gadam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), par brīvprātīgu dalību Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmā (CORSIA) no 2021. gada 1. janvāra un par izvēlēto risinājumu, kā periodā no 2021. līdz 2023. gadam aprēķināt lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasības.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Čikāgas konvencija un Parīzes nolīgums

               Čikāgas konvencijas (“Konvencija”) mērķis ir reglamentēt starptautisko gaisa transportu. Tā stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī, un ar to tika izveidota Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija.

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām pušu konferencē 2015. gada decembrī tika pieņemts Parīzes nolīgums, kura mērķis ir globālo temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras pieaugumu ierobežot līdz 1,5 °C. Visām ekonomikas nozarēm, arī starptautiskajai aviācijai, būtu jāpalīdz sasniegt šos emisijas samazinājumus.

               Visas ES dalībvalstis ir abu nolīgumu puses. ES un tās dalībvalstis ir Parīzes nolīguma puses un kopīgi ir apņēmušās samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.

               2.2.Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija

               Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija ir viena no ANO specializētajām iestādēm. Organizācijas mērķi un uzdevumi ir izstrādāt starptautiskās aeronavigācijas principus un metodes un veicināt starptautiskā gaisa transporta plānošanu un attīstību. ES ir ad hoc novērotāja daudzās ICAO struktūrās (asamblejā un citās tehniskajās struktūrās).

               2.3.Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA)

               Starptautiskos standartus un ieteicamo praksi (SARP) vides aizsardzības jomā – Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA) – ICAO Padome 2018. gada 27. jūnijā savā 214. sesijā pieņēma kā Čikāgas konvencijas 16. pielikuma IV sējumu.

               16. pielikuma IV sējumā noteiktās monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasības attiecībā uz CO2 emisijām no starptautiskajiem lidojumiem piemēro no 2019. gada 1. janvāra. 16. pielikuma IV sējumā noteiktās CO2 emisiju izlīdzināšanas prasības piemēros no 2021. gada 1. janvāra.

               Saskaņā ar 16. pielikuma IV sējuma 3. nodaļas 3.1.3. un 3.2.1. punktu un 1. papildinājumu (“Administrācijas procedūras”) valstīm līdz 2020. gada 30. jūnijam jāpaziņo ICAO par:

               •
                     savu lēmumu brīvprātīgi piedalīties vai pārtraukt brīvprātīgo dalību no 2021. gada 1. janvāra
                  1
               ;

               •
                     to, kuru risinājumu tās ir izvēlējušās lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai periodā no 2021. līdz 2023. gadam.

               2.4.ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma

               Aviācijas nozare ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (“ES ETS”) ir iekļauta kopš 2012. gada
                  2
               . ES ETS aptver emisijas no lidojumiem, kas nolaižas Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) un izlido no tās, tostarp no un uz trešām valstīm. Tomēr, lai Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā nodrošinātu impulsu un veicinātu virzību uz globālu pieeju starptautiskās aviācijas radītu emisiju problēmas risināšanā, Savienība pieņēma pagaidu atkāpes, ar ko ģeogrāfisko darbības jomu ierobežo tikai uz lidojumiem EEZ iekšienē, tādējādi izslēdzot lidojumus ārpus EEZ, līdz tiks izstrādāts starptautisks regulējums
                  3
               .

               Jaunākajā Direktīvas 2003/87/EK pārskatīšanā (2017. gadā) ir pausta izpratne (sk. 28.b pantu), ka CORSIA tiktu ņemta vērā, veicot grozījumu shēmā, kas reglamentē ES ETS, ar nosacījumu, ka tiek veikts CORSIA galveno elementu novērtējums, arī attiecībā uz dalību, un ka tas būtu jāpanāk veidā, kas ir saderīgs ar ES mērķi klimata jomā 2030. gadam (saskaņā ar Parīzes nolīgumā paredzēto neatteikšanās principu
                  4
               ).

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               3.1. Vispārīga informācija

               Savienība stingri atbalsta ICAO globālo tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām, proti, CORSIA, kas palīdz cīnīties pret klimata pārmaiņām. Savienības atbalstu cita starpā ir apliecinājis Eiropas Parlaments un Padome, grozot ES ETS trīs reizes, lai veicinātu ICAO progresu.

               Lai gan CORSIA sākotnējais mērķis attiecas tikai uz emisiju pieauguma kompensēšanu no 2020. gada, mērķa sasniegšanas interesēs ir svarīgi atbalstīt sākotnējo progresu un veicināt pienācīgu dalību.

               Padomes Lēmums (ES) 2016/915
                  5
                noteica Savienības nostāju attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO struktūrās un kurš ir paredzēts, lai no 2020. gada īstenotu vienotu globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām.

               Regulas (ES) 2017/2392
                  6
                mērķis jo īpaši ir “sagatavoties globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada”. Kā norādīts regulā, “lai to reāli ieviestu praksē, ICAO pusēm būs jārīkojas valsts līmenī”.

               Direktīvas 2003/87/EK (ETS direktīva)
                  7
                28.b pantā ir noteikts, ka “divpadsmit mēnešos pēc tam, kad ICAO ir pieņēmusi attiecīgos instrumentus, un pirms globālā tirgus pasākuma ieviešanas praksē Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu, kurā tā apsver veidus, kā minētos instrumentus īstenot Savienības tiesību aktos, pārskatot šo direktīvu. Komisija minētajā ziņojumā arī apskata noteikumus, kas attiecīgos gadījumos ir piemērojami lidojumiem EEZ. Tā arī izvērtē globālā tirgus pasākuma vērienīgumu un tā vispārējo vidisko integritāti, tostarp to, cik vērienīgs kopumā ir šis pasākums salīdzinājumā ar mērķiem, kas noteikti saskaņā ar Parīzes nolīgumu, kāds ir dalības līmenis, cik lielā mērā pasākums ir izpildāms, cik pārredzams tas ir, kādas ir sankcijas par neatbilstību, kādā veidā ņem vērā sabiedrības viedokli, cik kvalitatīvas ir izlīdzināšanas kompensācijas, kāds ir emisiju monitorings, ziņošana un verifikācija, kādi ir reģistri, atbildība par uzskaiti, kā arī noteikumi par biodegvielu izmantošanu.”

               Ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/2027
                  8
                tika noteikta nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO attiecībā uz SARP pirmo izdevumu par CORSIA attiecībā uz atšķirībām, par ko jāpaziņo. Saskaņā ar minēto lēmumu dalībvalstis paziņoja par atšķirībām no ICAO, uzsverot atšķirības starp ES ETS un CORSIA (t. i., attiecīgi atkarībā no maršruta un valsts) un to, ka ES īstenos CORSIA, pārskatot ES ETS, kā apstiprināts tās pēdējā pārskatīšanā 2017. gadā
                  9
               . Mērķis bija saglabāt ES acquis un turpmāko politisko manevrējamību, kā arī ES vērienīgās klimatiskās ieceres.

               Komisija 2020. gada 4. martā pieņēma priekšlikumu “Eiropas Klimata aktam”
                  10
               , saskaņā ar kuru Savienībai būtu saistošs mērķis līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti Savienībā, tiecoties sasniegt Parīzes nolīguma 2. pantā nosprausto ilgtermiņa mērķi attiecībā uz temperatūru. Priekšlikuma pamatā ir secinājums, ka ir jāveic papildu darbības un katrai nozarei jāsniedz savs ieguldījums, jo gaidāms, ka pašreizējās rīcībpolitikas siltumnīcefekta gāzu emisijas līdz 2050. gadam samazinās tikai par 60 %, un tāpēc vēl ir daudz darāmā, lai sasniegtu klimatneitralitāti.

               Visbeidzot, Savienība jau izmēģinājuma posma sākumā vairākkārt ir paudusi politisku apņemšanos īstenot CORSIA. Nesenais paziņojums ES un tās dalībvalstu vārdā ICAO 40. asamblejā 2019. gadā kalpoja tam, lai, no vienas puses, parādītu, ka Savienība ar ES ETS palīdzību saglabās savu politisko manevrējamību un vērienīgās klimatiskās ieceres attiecībā uz CORSIA īstenošanu, un, no otras puses, paustu to, ka Savienība un tās dalībvalstis turpina “stingri atbalstīt CORSIA” un saglabā “pilnīgu apņemšanos to īstenot no izmēģinājuma posma sākuma”. Savienība ir konsekventi atgādinājusi nepieciešamību attiecīgos ES tiesību aktus un vērienīgās klimatiskās ieceres saglabāt saskanīgus ar ES ETS tās jaunākajā redakcijā un to atkārtoti paudusi 2018. gadā paziņotajās atšķirībās, kā arī ICAO 40. asamblejā sniegtajā ES paziņojumā. Kopš tā laika Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju un dalībvalstis saglabāt ES leģislatīvo autonomiju, īstenojot ETS direktīvu
                  11
               .

               3.2. Ierosinātā nostāja

               Pirms CORSIA SARP noteiktā termiņa, proti, 2020. gada 30. jūnija, ir jāpieņem nostāja Savienības vārdā, lai dalībvalstis varētu iesniegt vajadzīgos paziņojumus.

               Attiecībā uz pirmo jautājumu – t. i., paziņojumu par lēmumu brīvprātīgi piedalīties vai pārtraukt brīvprātīgo dalību no 2021. gada 1. janvāra –, ņemot vērā Savienības atkārtoti pausto un ICAO jau atzīto politisko apņemšanos, ar CORSIA saistītos gaidāmos ieguvumus vides un starptautiskā transporta jomā un to, ka globālā mērogā nav nevienas dzīvotspējīgas alternatīvas, tiek ierosināts paziņot par dalībvalstu brīvprātīgu dalību no izmēģinājuma posma sākuma 2021. gada 1. janvārī. Uz paziņojumu attiektos 2018. gadā paziņotās atšķirības (saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/2027) un visas turpmākās atšķirības, un tas neskartu 2017. gadā saskaņoto ES ETS pārskatīšanu un ES vērienīgās klimatiskās ieceres, kā arī Atjaunojamo energoresursu direktīvu
                  12
               .

               Attiecībā uz otro jautājumu – t. i., paziņojumu par izvēlēto risinājumu lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai periodā no 2021. līdz 2023. gadam – tiek ierosināts katram izmēģinājuma posma gadam izvēlēties attiecīgi 2021., 2022. un 2023. gada emisijas, nevis 2020. gada emisijas katram attiecīgajam gadam. Šajā pieejā ņemti vērā gaidāmie ieguvumi vides un starptautiskā transporta jomā, nepieciešamība nodrošināt stimulus ekspluatantiem samazināt ietekmi uz vidi un agrīnas rīcības nozīmīgums, vienlaikus ņemot vērā arī potenciālo emisiju izlīdzināšanas izmaksu apmēru Eiropas ekspluatantiem un jebkādu ietekmi uz to starptautisko konkurētspēju. Faktiski, lielāku vidisko rezultativitāti nodrošinātu atsauce uz attiecīgi 2021., 2022. un 2023. gadu, nevis 2020. gada noteikšana par atskaites gadu. Tas ir tāpēc, ka starptautiskās aviācijas radītās emisijas 2021., 2022. un 2023. gadā, iespējams, būs lielākas nekā 2020. gadā, ne tikai saistībā ar Covid-19 pandēmijas būtisko ietekmi uz gaisa satiksmi un emisijām.

               Šajā sakarā ir jānodrošina, ka pienācīgi tiek ņemtas vērā pašreizējās un nākotnē iespējamās atšķirības starp Savienības tiesību aktiem un CORSIA. Tāpēc iepriekš minētajā paziņojumā būtu jāiekļauj atsauce uz atšķirību, par ko paziņots, pamatojoties uz Padomes Lēmumu (ES) 2018/2027. Tā kā šī atšķirība, ciktāl tā joprojām ir būtiska, skar tikai kompetences piešķiršanu valstīm attiecībā uz dažādiem ekspluatantiem, ņemot vērā konkrētas CORSIA un ES ETS konceptuālās atšķirības, iepriekš minētajā paziņojumā būtu jāparedz arī iespēja paziņot par papildu atšķirībām.

               4.Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

               Ierosinātais lēmums ir saskanīgs ar citām Savienības rīcībpolitikām, īpaši ar enerģētikas, vides un transporta politiku, un papildina tās. Tas atgādina par saikni starp dalību CORSIA un Eiropas Parlamenta un Padomes veiktu ES ETS direktīvas pārskatīšanu, kā noteikts Regulā 2017/2392. Tomēr Komisija vēl nav iesniegusi ziņojumu, kas paredzēts ETS direktīvas 28.b pantā, un kopumā vēl nav zināms likumdevēja turpmākais lēmums par šo jomu. Tāpēc šis paziņojums jāuzskata par starpposma pasākumu, ņemot vērā Čikāgas konvencijas 16. pielikuma IV sējuma 3. nodaļas 3.1.3. un 3.2.1. punktu un 1. papildinājumu.

               Lai nodrošinātu, ka šis starpposma pasākums neskar līdztiesīgo likumdevēju turpmākos politiskos lēmumus, paziņojumā jāiekļauj atsauce uz atšķirību, par ko jau ir paziņots saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/2027, un iespēja paziņot par citām papildu atšķirībām, kā norādīts iepriekš.

               5.Juridiskais pamats

               5.1.Procesuālais juridiskais pamats

               5.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
                  13
               .

               5.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ievērojot Konvencijas 16. pielikuma IV sējuma 3. nodaļas 3.1.3. punktu un 1. papildinājumu (“Administrācijas procedūras”), valstīm līdz 2020. gada 30. jūnijam ir jāpaziņo ICAO par savu lēmumu brīvprātīgi piedalīties vai pārtraukt brīvprātīgo dalību no 2021. gada 1. janvāra un par savu izvēlēto risinājumu lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai periodā no 2021. līdz 2023. gadam saskaņā ar 16. pielikuma IV sējuma 3.2.1. punktu.

               No šiem noteikumiem izriet, ka zināmas CORSIA tiesiskās sekas, kas pieņemtas ar ICAO Padomes, ar nolīgumu izveidotas struktūras, lēmumu, ir atkarīgas no attiecīgo paziņojumu iesniegšanas ICAO, kā arī no šo paziņojumu satura. Tāpēc Savienības nostājas pieņemšana attiecībā uz šādiem paziņojumiem ietilpst LESD 218. panta 9. punkta darbības jomā.

               5.2.Materiālais juridiskais pamats

               Saskaņā ar LESD 192. panta 1. punktu un 191. pantu Eiropas Savienība palīdz sasniegt inter alia šādus mērķus: saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, sekmēt starptautiska mēroga pasākumus, lai risinātu reģionālas vai pasaules mēroga vides problēmas, un jo īpaši cīnīties pret klimata pārmaiņām.

               5.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               5.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz klimata politiku starptautiskās aviācijas kontekstā.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               5.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2020/0078 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz paziņojumu par brīvprātīgu dalību Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmā (CORSIA) no 2021. gada 1. janvāra un par izvēlēto risinājumu lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai periodā no 2021. līdz 2023. gadam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192 panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Čikāgas Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“Konvencija”), kuras mērķis ir regulēt starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to tika izveidota Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO).

               (2)Visas Savienības dalībvalstis ir Konvencijas līgumslēdzējas valstis un ICAO locekles, savukārt Savienībai ir novērotājas statuss dažās ICAO struktūrās.

               (3)Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām 21. pušu konferencē 2015. gada decembrī tika pieņemts Parīzes nolīgums, kura mērķis ir globālo temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 °C salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras pieaugumu ierobežot līdz 1,5 °C. Sasniegt šos emisijas samazinājumus būtu jāpalīdz visām ekonomikas nozarēm, arī starptautiskajai aviācijai.

               (4)ICAO 39. asambleja 2016. gadā ar Rezolūciju A39-3 nolēma izstrādāt globālu tirgus mehānismu, ar kuru starptautiskās aviācijas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas ierobežotu to 2020. gada līmenī. Savienības nostāja attiecībā uz šāda mehānisma un tā dažādo detalizēto elementu izstrādi un pieņemšanu ir noteikta Padomes Lēmumā (ES) 2016/915
                  14
               .

               (5)ICAO Padome 214. sesijas desmitajā sanāksmē 2018. gada 27. jūnijā pieņēma Konvencijas 16. pielikuma IV sējuma pirmo izdevumu, proti, Starptautiskos standartus un ieteicamās prakses vides aizsardzības jomā – Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA).

               (6)Eiropas Parlaments un Padome 2017. gadā ar Regulu (ES) 2017/2392
                  15
                pārskatīja Direktīvu 2003/87/EK
                  16
               , īpaši, lai sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu prasības emisiju monitoringam, ziņošanai un verifikācijai CORSIA vajadzībām un lai izklāstītu ziņošanas un pārskatīšanas noteikumus attiecībā uz CORSIA.

               (7)CORSIA ietvertie noteikumi var kļūt saistoši saskaņā ar Konvencijā noteiktajiem ierobežojumiem un nepārsniedzot šos ierobežojumus. Saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem gaisa transporta nolīgumiem tie var kļūt saistoši arī Savienībai un tās dalībvalstīm.

               (8)Lai ICAO pilnībā ņemtu vērā pašreizējo tiesisko situāciju Savienības līmenī, dalībvalstis saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/2027
                  17
                ir paziņojušas par atšķirībām. Saskaņā ar minētajiem paziņojumiem Direktīvu 2003/87/EK tās pašreizējā redakcijā piemēro neatkarīgi no lidmašīnas ekspluatanta valstspiederības, un principā tā attiecas uz lidojumiem no lidlauka vai uz lidlauku, kas atrodas tādas dalībvalsts teritorijā, uz kuru attiecas Līgums. Direktīvu 2003/87/EK piemēro neatkarīgi no tā, vai lidojumi ir dalībvalstu un/vai EEZ valstu iekšienē un/vai starp tām. Šie principi attiecas gan uz monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasībām, gan uz emisiju izlīdzināšanas prasībām.

               (9)Ņemot vērā šīs atšķirības, CORSIA noteiktās monitoringa, ziņošanas un verifikācijas prasības, kas piemērojamas no 2019. gada 1. janvāra, ir iekļautas Savienības tiesību aktos
                  18
               . Saskaņā ar šiem tiesību aktiem izmēģinājuma posmā dati par emisijām tiks vākti un nosūtīti ICAO sekretariātam.

               (10)Ievērojot Konvencijas 16. pielikuma IV sējuma 3. nodaļas 3.1.3. punktu un 1. papildinājumu (“Administrācijas procedūras”), valstīm līdz 2020. gada 30. jūnijam ir jāpaziņo ICAO par savu lēmumu brīvprātīgi piedalīties vai pārtraukt brīvprātīgo dalību no 2021. gada 1. janvāra un par savu izvēlēto risinājumu lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai periodā no 2021. līdz 2023. gadam saskaņā ar 16. pielikuma IV sējuma 3.2.1. punktu.

               (11)No šiem noteikumiem izriet, ka zināmas CORSIA tiesiskās sekas, kas pieņemtas ar ICAO Padomes, ar nolīgumu izveidotas struktūras, lēmumu, ir atkarīgas no attiecīgo paziņojumu iesniegšanas ICAO, kā arī no šo paziņojumu satura. Tāpēc Savienības nostājas pieņemšana attiecībā uz šādiem paziņojumiem ietilpst LESD 218. panta 9. punkta darbības jomā.

               (12)Šajā sakarā ir lietderīgi noteikt nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, ņemot vērā iepriekš minēto paziņošanas prasību, īpaši tāpēc, ka brīvprātīgā dalība CORSIA un risinājuma izvēle atbilstoši Konvencijas 16. pielikuma IV sējuma 3.2.1. punktam var būtiski ietekmēt tiesības un pienākumus jomā, uz kuru attiecas Savienības tiesību akti, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu
                  19
               .

               (13)Savienība un tās dalībvalstis ir atkārtoti paudušas
                  20
               , ka tās vēlas piedalīties CORSIA no 2021. gada 1. janvāra.

               (14)Brīvprātīga dalība CORSIA nozīmē arī to, ka saskaņā ar Konvencijas 16. pielikuma IV sējuma 3.2.1. punktu ir jāizvēlas risinājums, kā aprēķināt lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasības periodā no 2021. līdz 2023. gadam. Šajā saistībā ir lietderīgi aprēķinus balstīt attiecīgi uz 2021., 2022. un 2023. gada emisijām. Šis risinājums, visticamāk, radīs lielāku labumu videi un starptautiskajam transportam nekā otrs pieejamais risinājums, kas balstīts uz aprēķiniem par emisijām 2020. gadā, jo paredzams, ka starptautiskās aviācijas radītās emisijas 2021., 2022. un 2023. gadā būs lielākas nekā 2020. gadā un tādējādi radīs lielākas emisiju izlīdzināšanas prasības. Tas arī nodrošinātu lielāku konsekvenci, ņemot vērā to, ka no 2024. gada 16. pielikuma IV sējuma 3.2.2. punktā tāpat ir paredzēts aprēķins, balstoties uz attiecīgos gadu.

               (15)Attiecīgi 2021., 2022. un 2023. gada emisiju izmantošana emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai 2021.–2023. gada periodā būtu piemērojama visiem lidmašīnu ekspluatantiem, kas ir attiecināmi uz attiecīgo dalībvalsti.

               (16)Kā minēts iepriekš, Direktīvā 2003/87/EK noteiktā sistēma pašlaik zināmā mērā atšķiras no CORSIA sistēmas. Direktīvas 2003/87/EK 28.b pantā ir noteikts, ka Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā apsvērti veidi, kā CORSIA īstenot Savienībā, pārskatot direktīvu un ievērojot Savienības apņemšanos līdz 2030. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājumu visas tautsaimniecības mērogā, lai saglabātu klimata jomā īstenotās Savienības rīcības vidisko integritāti un efektivitāti. Šajā nolūkā viena gada laikā pēc tam, kad ICAO ir pieņēmusi attiecīgos tiesību aktus, un pirms tie sāk darboties, Komisijai ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, kurā tā cita starpā novērtē ICAO instrumenta vērienīgumu un vidisko integritāti. Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno tiesību akta priekšlikumu. Komisija minēto ziņojumu vēl nav iesniegusi.

               (17)Šajā sakarā ir jānodrošina, ka pienācīgi tiek ņemtas vērā pašreizējās un nākotnē iespējamās atšķirības starp Savienības tiesību aktiem un CORSIA, lai vajadzības gadījumā pasargātu Savienības sistēmu, tostarp likumdevēja rīcības brīvību lemt par turpmāko attiecīgajai jomai piemērojamo Savienības shēmu. Šajā saistībā Eiropas Parlaments ir aicinājis Komisiju un dalībvalstis
                  21
               , īstenojot Direktīvu 2003/87/EK, saglabāt ES leģislatīvo autonomiju.

               (18)Tāpēc iepriekš minētajā paziņojumā būtu jāiekļauj atsauce uz atšķirību, par ko paziņots, pamatojoties uz Padomes Lēmumu (ES) 2018/2027, un kas attiecas uz jautājumiem par brīvprātīgo dalību. Tā kā šī atšķirība, ciktāl tā joprojām ir būtiska, skar tikai kompetences piešķiršanu valstīm attiecībā uz dažādiem ekspluatantiem, iepriekš minētajā paziņojumā būtu jāparedz arī iespēja paziņot par papildu atšķirībām.

               (19)Savienības nostāja būtu jāpauž tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir ICAO locekles,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem, ņemot vērā Čikāgas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma IV sējuma 3. nodaļas 3.1.3. un 3.2.1. punktu un 1. papildinājumu, un attiecībā uz paziņojumu Starptautiskajai civilās aviācijas organizācijai par:

               – dalībvalstu brīvprātīgu dalību Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmā no 2021. gada janvāra un

               – risinājumu, kas izvēlēts lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai periodā no 2021. līdz 2023. gadam,

               ir noteikta šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas locekles.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

                     (1)

                        3.1.3. punktā ir atsauce uz nolūku iekļaut valsti ICAO dokumentā “CORSIA States for Chapter 3 State Pairs”. Minētajā punktā ir iekļauta piezīme, kurā precizēts, ka attiecīgajā dokumentā ir atzīmēts: “Valstis, kuras ir brīvprātīgi pieteikušās piedalīties atbilstības periodos no 2021. gada 1. janvāra līdz 2026. gada 31. decembrim.” Jāatzīmē arī, ka 1. papildinājumā ir noteikta prasība valstīm līdz katra gada 30. jūnijam paziņot ICAO, vai tās nākamajā gadā vēlas pārtraukt brīvprātīgo dalību.

                     (2)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/101/EK (2008. gada 19. novembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai aviācijas darbības iekļautu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (OV L 8, 13.1.2009, 3. lpp.).

                     (3)

                        Ja Eiropas Parlaments un Padome līdz 2023. gada decembrim nepieņems grozījumus ES ETS direktīvā, tad ES aviācijas ETS automātiski atgriezīsies tās sākotnējā darbības tvērumā, proti, tā attieksies uz visiem lidojumiem no lidostām ES dalībvalstīs un visās EBTA valstīs un uz citām lidostām ES/EBTA valstīs vai trešās valstīs, un, ja ar deleģētiem tiesību aktiem nebūs noteikta atkāpe, uz ienākošajiem lidojumiem ES/EBTA valstu lidostās no trešām valstīm.

                     (4)

                        Parīzes nolīguma 3. pants.

                     (5)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/915 (2016. gada 30. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO struktūrās un kurš ir paredzēts, lai no 2020. gada īstenotu vienotu globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām (OV L 153, 10.6.2016., 32. lpp.).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada (OV L 350, 29.12.2017., 7. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/2027 (2018. gada 29. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz Starptautisko standartu un ieteicamās prakses vides aizsardzības jomā pirmo izdevumu – Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA) (OV L 325, 20.12.2018., 25. lpp.).

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada (OV L 350, 29.12.2017., 7. lpp.).

                     (10)

                        Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulu (ES) 2018/1999 (Eiropas Klimata akts) (COM(2020) 80, 4.3.2020.).

                     (11)

                        Eiropas Parlamenta rezolūcija (2019. gada 28. novembris) par ANO 2019. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 25) Madridē, Spānijā (P9_TA(2019)0079).

                     (12)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

                     (13)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (14)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/915 (2016. gada 30. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz starptautisku aktu, kurš jāizstrādā ICAO struktūrās un kurš ir paredzēts, lai no 2020. gada īstenotu vienotu globālu tirgus pasākumu attiecībā uz starptautiskās aviācijas radītajām emisijām (OV L 153, 10.6.2016., 32. lpp.).

                     (15)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada (OV L 350, 29.12.2017., 7. lpp.).

                     (16)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

                     (17)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/2027 (2018. gada 29. novembris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz Starptautisko standartu un ieteicamās prakses vides aizsardzības jomā pirmo izdevumu – Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēma (CORSIA) (OV L 325, 20.12.2018., 25. lpp.).

                     (18)

                        Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012 (OV L 334, 31.12.2018., 1. lpp.), Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 334, 31.12.2018., 94. lpp.) un Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/1603 (2019. gada 18. jūlijs), ar ko attiecībā uz pasākumiem, kurus Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija noteikusi aviācijas emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas nolūkā, lai īstenotu globālu tirgus pasākumu, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (OV L 250, 30.9.2019., 10. lpp.).

                     (19)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.).

                     (20)

                        Piemēram, Bratislavas deklarācija (apstiprinājusi COREPER, ST 12029/16 (I pielikums)), ICAO A39- WP/414 (apstiprinājusi COREPER, ST 12029/16 (II pielikums)), ICAO A40- WP/102 (apstiprinājusi Padome, ST 10227/1/19 (H pielikums)).

                     (21)

                        Eiropas Parlamenta rezolūcija (2019. gada 28. novembris) par ANO 2019. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 25) Madridē, Spānijā (P9_TA(2019)0079).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.5.2020
            COM(2020) 194 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā attiecībā uz paziņojumu par brīvprātīgu dalību Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmā (CORSIA) no 2021. gada 1. janvāra un par izvēlēto risinājumu lidmašīnu ekspluatantu emisiju izlīdzināšanas prasību aprēķināšanai periodā no 2021. līdz 2023. gadam

               PIELIKUMS

               Vēlākais 2020. gada 30. jūnijā katra dalībvalsts paziņo šādu informāciju.

               –Ievērojot Čikāgas konvencijas 16. pielikuma IV sējuma 2. nodaļu, 3. nodaļas 3.1.3. punktu un 1. papildinājumu, [dalībvalsts] deklarē savu brīvprātīgo dalību Starptautiskās aviācijas radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmā (CORSIA) no 2021. gada 1. janvāra.

               –Lai saskaņā ar Konvencijas 16. pielikuma IV sējuma 3. nodaļas 3.2.1. punktu un 1. papildinājumu aprēķinātu lidmašīnas ekspluatanta emisiju izlīdzināšanas prasības periodā no 2021. līdz 2023. gadam, izvēlētais risinājums ir OE = lidmašīnas ekspluatanta CO2 emisijas, uz ko attiecas 3.1. punkts attiecīgajā gadā y.

               –Šie paziņojumi neskar atšķirības, par kurām [dalībvalsts] [*] ir paziņojusi, kā arī papildu atšķirības, par kurām var paziņot vēlāk.

               * Atsauce uz paziņojumu, kas sniegts saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/2027.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.5.2020
            COM(2020) 196 final
            2020/0080(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā (PMO) attiecībā uz skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu vai citu padomu pieņemšanu par harmonizētās sistēmas interpretāciju un attiecībā uz ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz pamatlēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas (PMO) sanāksmēs attiecībā uz skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu, citu padomu par harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumu par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju (HS konvencija) sagatavošanu un pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Starptautiskā preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas konvencija

               Starptautiskās preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas konvencijas (“HS konvencija”) mērķis ir atvieglot starptautisko tirdzniecību un statistikas vākšanu, salīdzināšanu un analīzi, jo īpaši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību. Tajā kā pielikums ir iekļauta HS nomenklatūra, kas ir starptautiska saskaņota sistēma, kura ļauj iesaistītajām valstīm muitas vajadzībām klasificēt tirgotās preces uz kopīga pamata. HS nomenklatūra ietver preču aprakstu, kas sastāv no pozīcijām un apakšpozīcijām un to attiecīgajiem ciparu kodiem, balstoties uz sešciparu kodu sistēmu. HS nomenklatūru pārskata reizi piecos gados
                  1
               . To piemēro vairāk nekā 190 administrācijas visā pasaulē; līdz ar to vairāk nekā 98 % no visām pasaulē pārdotajām precēm ir klasificētas saskaņā ar to.

               HS konvencija stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība un visas dalībvalstis ir nolīguma Puses
                  2
               .

               2.2.Pasaules Muitas organizācija (PMO)

               Pasaules Muitas organizācija (PMO), kuru 1952. gadā izveidoja kā Muitas sadarbības padomi, ir neatkarīga starpvaldību struktūra, kuras uzdevums ir uzlabot muitas administrāciju efektivitāti un lietderību. Tā pārstāv 183 muitas administrācijas visā pasaulē. PMO pārvaldības struktūra ir padome. Katram PMO padomes loceklim ir viena balss. Padomes lēmumus pieņem ar klātesošo un balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu. Kamēr nav stājušies spēkā grozījumi Muitas sadarbības padomes izveides konvencijā, Savienība pagaidu kārtā īsteno dalībai līdzvērtīgas tiesības un pienākumus PMO.

               Harmonizētās sistēmas komiteja (HSK) ir tehniskā komiteja, kas atbild par sagatavošanas darbu saistībā ar HS konvenciju. HSK galvenie uzdevumi ir šādi:

               ·sagatavot skaidrojumus, klasifikācijas viedokļus vai citus padomus kā vadlīnijas harmonizētās sistēmas interpretācijai un īstenot citas pilnvaras un funkcijas saistībā ar harmonizēto sistēmu, ko PMO padome vai Līgumslēdzējas puses var uzskatīt par vajadzīgām. Tā var izveidot sagatavošanas struktūras, piemēram, apakškomitejas vai darba grupas;

               ·sagatavot ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas tiesību aktu interpretācijā un piemērošanā – tostarp risinot klasificēšanas strīdus starp līgumslēdzējām pusēm, – tādējādi atvieglojot tirdzniecību;

               ·ierosināt harmonizētās sistēmas grozījumus un atjauninājumus, lai atspoguļotu tehnoloģiju attīstību un tirdzniecības modeļu izmaiņas, kā arī citas harmonizētās sistēmas lietotāju vajadzības;

               ·veicināt Harmonizētās sistēmas plašu piemērošanu un izskatīt ar to saistītus vispārīgus un politikas jautājumus.

               Savienībai un tās dalībvalstīm HSK ir tikai viena balss. Jautājumos, uz kuriem attiecas šis pamatlēmums, HSK lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu.

               Saskaņā ar HS konvencijas 8. panta 2. punktu skaidrojumus, klasificēšanas viedokļus, citus padomus par harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā, kas sagatavoti HSK sesijas laikā, uzskata par PMO padomes apstiprinātiem, ja ne vēlāk kā otrā mēneša beigās pēc tā mēneša, kad ir beigusies sesija, kurā tie pieņemti, neviena no HS konvencijas līgumslēdzējām pusēm nav informējusi PMO ģenerālsekretāru, ka tā pieprasa šāda jautājuma nodošanu PMO padomei izskatīšanai.

               Saskaņā ar HS konvencijas 8. panta 3. punktu, ja kādu jautājumu nosūta izskatīšanai PMO padomē saskaņā ar minētā panta 2. punkta noteikumiem, padome apstiprina šādus skaidrojumus, klasificēšanas viedokļus, citus padomus vai rekomendācijas, ja vien kāds no PMO padomes locekļiem, kas ir šīs konvencijas līgumslēdzēja puse, nepieprasa, lai tos pilnā apjomā vai to daļu nodotu komitejai atkārtotai izvērtēšanai.

               2.3.Paredzētie akti

               Saskaņā ar HS konvencijas 6. panta 2. punktu HSK parasti tiekas divas reizes gadā. Praksē HSK sanāksmes notiek martā un septembrī.

               Ierosinātais pamatlēmums attiecas uz šādiem tiesību aktiem, kurus HSK izskata un provizoriski pieņem pēc PMO padomes apstiprinājuma, izmantojot “klusēšanas procedūru”:

               (a)skaidrojumi, kas precizē HS nomenklatūras piezīmju, pozīciju un apakšpozīciju interpretāciju;

               (b)klasifikācijas viedokļi, kas atspoguļo HSK pieņemtos lēmumus par konkrētu produktu klasifikāciju;

               (c)citi padomi un ieteikumi attiecībā uz preču klasifikāciju HS nomenklatūrā, piemēram, klasifikācijas lēmumi vai citi HSK pieņemti norādījumi.

               Saskaņā ar 34. panta 7. punkta a) apakšpunkta iii) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu
                  3
               , dalībvalstu muitas dienesti atceļ savus SIT lēmumus, ja tie vairs nav saderīgi ar HS nomenklatūras interpretāciju, kas izriet no klasifikācijas lēmumiem, klasifikācijas viedokļiem vai HS nomenklatūras skaidrojumu grozījumiem, no dienas, kad Komisijas paziņojums publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               3.1. Praktiski ierobežojumi ES nostāju sagatavošanā un pieņemšanā

               Katrā no savām divām ikgadējām sanāksmēm HSK izskata ievērojamu skaitu ārkārtīgi tehnisku jautājumu. 1. tabulā par pēdējiem trim gadiem parādīts HSK pieņemto lēmumu apjoms pa lēmumu veidiem.

               1. tabula. HSK lēmumi pēc to veida

                        Sanāksme

                        HSC/59

                        HSC/60

                        HSC/61

                        HSC/62

                        HSC/63
                           4

                        HSC/64

                        Datums
                           5

                        13.-24.3.2017.

                        25.9.-6.10.2017.

                        1.-16.3.2018.

                        13.-28.9.2018.

                        14.-29.3.2019.

                        16.-27.9.2019.

                        HS grozījumi
                           6

                        13

                        9

                        9

                        29

                        44

                        2

                        Skaidrojumi

                        10

                        21

                        7

                        14

                        16

                        8

                        Klasifikācijas viedokļi

                        22

                        19

                        26

                        13

                        21

                        7

                        Klasifikācijas lēmumi

                        48

                        35

                        38

                        37

                        29

                        39

                        Starpsumma

                        80

                        75

                        71

                        64

                        66

                        54

                        Kopā

                        93

                        84

                        80

                        93

                        110

                        56

               Savienība ir viens no galvenajiem dalībniekiem HSK darbā, jo tā iesniedz daudzus priekšlikumus un ierosina tematus (klasifikācijas jautājumi vai strīdi ar trešām valstīm, priekšlikumi par HS skaidrojumu grozījumiem), kas regulāri tiek iekļauti HSK darba kārtībā.

               Līdz šim ir izmantota elastīga un pragmatiska pieeja, lai nodrošinātu Savienības nostāju PMO optimālu sagatavošanu, prezentēšanu un efektīvu aizstāvību. Vispirms Komisijas klasifikācijas eksperti sistemātiski analizē jautājumus, pārskata dalībvalstu klasifikācijas praksi un sagatavo nostājas projektus. Pēc tam tos apspriež ar dalībvalstu ekspertiem Muitas ekspertu grupā un vajadzības gadījumā pielāgo, lai izveidotu saskaņotu nostāju (HSK pirmssesijas darba grupā). Vajadzības gadījumā notiek arī ārējas konsultācijas (ar Eiropas tirdzniecības apvienībām vai citām ieinteresētajām personām) un/vai koordinācija uz vietas.

               Efektīvai Savienības dalībai HSK ir vajadzīga pastiprināta un efektīva sadarbība starp iestādēm. Tas tā ir jo īpaši HSK risināto jautājumu lielā apjoma un ārkārtīgi tehniskā rakstura dēļ. Turklāt laikposms starp dokumentu pieejamību un faktisko apspriešanu HSK sanāksmēs ir ļoti ierobežots.

               HSK reglamentā (10. pants) ir noteikts, ka locekļu iesniegtie jautājumi sekretariātam ir jāsaņem vismaz astoņas nedēļas pirms sesijas sākuma. Ja tas tā nav, tos iekļauj papildu sarakstā, un HSK lemj par to, vai tos iekļaut darba kārtībā. Šis noteikums ir ievērots. Tomēr attiecībā uz PMO sekretariāta sagatavoto darba dokumentu pieejamību tajā pašā reglamentā noteikts, ka “principā visus galvenos darba dokumentus būtu jānosūta  komitejas locekļiem vismaz 30 dienas pirms sesijas atklāšanas dienas.” Praksē redzams, ka, neraugoties uz atkārtotajiem PMO sekretariāta uzaicinājumiem, šis noteikums ļoti bieži netiek ievērots. Turklāt, ja tiek nodrošināta pamatdokumentu pieejamība iepriekš minētajā termiņā, tad papilddokumentus var iesniegt vēlāk. Šādi jauni dokumenti var sniegt svarīgu papildu tehnisko informāciju vai juridisko interpretāciju, vai tie var būt nostājas dokumenti, ko pēc savas iniciatīvas vai pēc PMO sekretariāta uzaicinājuma iesniedz līgumslēdzējas puses vai citas ieinteresētās personas, piemēram, starptautiskas organizācijas.

               2. tabulā parādīta pašreizējā situācija attiecībā uz HSK darba dokumentu pieejamību pēdējos trīs gados.

               2. tabula. Darba dokumentu pieejamība

               HSK (2 sanāksmes gadā)

                        Sanāksme

                        Datums
                           7

                        Izlemjamie jautājumi

                        Dokumentu pieejamība

                        >30 d./sanāksme

                        30 d.-15 d./sanāksme

                        <15 d./sanāksme

                        Skaits

                        %

                        Skaits

                        %

                        Skaits

                        %

                        HSC/59

                        13.-24.3.2017.

                        74

                        22

                        30

                        46

                        62

                        6

                        8

                        HSC/60

                        25.9.-6.10.2017.

                        78

                        63

                        81

                        14

                        18

                        1

                        1

                        HSC/61

                        1.-16.3.2018.

                        69

                        3

                        4

                        61

                        89

                        5

                        7

                        HSC/62

                        13.-28.9.2018.

                        70

                        50

                        71

                        16

                        23

                        4

                        6

                        HSC/63

                        14.-29.3.2019.

                        64

                        34

                        53

                        28

                        44

                        2

                        3

                        HSC/64

                        16.-27.9.2019.

                        56

                        49

                        87

                        5

                        9

                        2

                        4

                        Kopā

                        411

                        221

                        54

                        170

                        41

                        20

                        5

               HSK sanāksmes vienmēr notiek tūlīt pēc tās pirmssesijas darba grupas sanāksmes (kas ilgst 2-3 dienas). Dokumenti HSK sanāksmēm parasti ir pieejami 30 līdz 15 dienas pirms sanāksmes.

               3.2. Priekšlikuma mērķis un saturs

               Strīdīgie HSK lēmumi var būtiski ietekmēt Savienības tiesību saturu, proti, Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu un tai pievienoto kombinēto nomenklatūru (KN). Lēmumi par klasifikāciju, klasifikācijas viedokļi vai HS nomenklatūras skaidrojumu grozījumi tiek izmantoti, lai pamatotu klasifikāciju, kas paredzēta Komisijas īstenošanas regulās par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā, KN skaidrojumos un dalībvalstu muitas dienestu pieņemtajos lēmumos par klasifikāciju. Dalībvalstu muitas dienestiem ir jāatceļ savi klasifikācijas lēmumi, ja tie vairs neatbilst HS nomenklatūras interpretācijai, kas izriet no šiem klasifikācijas lēmumiem, klasifikācijas viedokļiem vai HS skaidrojumu grozījumiem.

               Ņemot vērā to jautājumu skaitu, par kuriem HSK tiek lūgta pieņemt lēmumu katrā sanāksmē, šo jautājumu ārkārtīgi tehnisko raksturu un ierobežoto laiku Savienības nostājas sagatavošanai, un to, ka darba dokumenti ir pieejami tikai īsi pirms sanāksmēm, tiek uzskatīts, ka ir nepieciešams Padomes pamatlēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, kurā būtu noteikta Savienības nostāja, kas balstīta uz pamatprincipiem un kritērijiem attiecībā uz lielāko daļu jautājumu, par kuriem HSK tiek aicināta lemt (t.i., skaidrojumi, klasifikācijas viedokļi un klasifikācijas lēmumi, norādījumi vai citi padomi par harmonizētās sistēmas interpretāciju), jo, pieņemot atsevišķus lēmumus saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, nebūtu iespējama efektīva un savlaicīga darbošanās šajā politikas jomā.

               Tādēļ ir lietderīgi Savienības vārdā ieņemt nostāju PMO, pamatojoties uz pamatprincipiem un kritērijiem, kā arī paredzēt pasākumus, kas vajadzīgi, lai precizētu Savienības nostāju katrai sanāksmei, ar Padomes lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu.

               Šajā nolūkā ar priekšlikumu izveido satvaru, kurā uzskaitīti principi un kritēriji, saskaņā ar kuriem nosaka Savienības nostāju. Šie principi un kritēriji atbilst iedibinātajai muitas politikai un Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, saskaņā ar ko, importējot preces, tās klasificē pēc to objektīvajām pazīmēm un īpašībām.

               Nostājā, kas jāieņem Savienības vārdā, būtu jāievēro tādi principi kā muitas klasifikācijas vienkāršošana un atvieglošana, saskaņotība ar HS interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem juridiskās noteiktības labad un Savienības šajā sakarā izstrādātās paraugprakses veicināšana.

               Nosakot šādas nostājas, būtu jāņem vērā HS konvencijā noteiktie vispārīgie kritēriji (HS interpretācijas vispārīgie noteikumi) un preču objektīvās īpašības un raksturlielumi. Attiecīgos gadījumos būtu jāņem vērā arī īpaši kritēriji, kas izriet no Eiropas Savienības Tiesas judikatūras attiecībā uz preču klasifikāciju, kā arī no jebkuriem norādījumiem par muitas klasifikāciju, ko izstrādājusi PMO (HS nomenklatūra un tās interpretācija, kas paredzēta HS skaidrojumos, klasificēšanas viedokļos un klasifikācijas lēmumos, ko pieņēmusi HSK) vai Savienība (kombinētā nomenklatūra un tās interpretācija, kas paredzēta KN skaidrojumos, klasifikācijas regulas vai lēmumi, ko pieņēmusi Padome vai Komisija, vai Muitas kodeksa komitejas Tarifu un statistikas nomenklatūras nodaļas pieņemtie atzinumi).

               Turklāt pamatlēmuma priekšlikumā ir paredzēts, ka:

               - Komisija pietiekami savlaicīgi informē Padomi (vai tās darba sagatavošanas struktūras) par jebkuru attiecīgās PMO struktūras sanāksmi, kurā var tikt pieņemts lēmums, uz ko attiecas pamatlēmums.

               - Padome 5 darba dienu laikā no dienas, kad Komisija ir informējusi Padomi vai tās darba sagatavošanas struktūras, var paust nepiekrišanu nostājai, kas ierosināta attiecībā uz vienu vai vairākiem atsevišķiem pieņemamajiem HS lēmumiem.

               - Lai saglabātu Savienības tiesības un izvairītos no tā, ka PMO tiek pieņemts lēmums par jautājumu, par kuru Padome nevar pieņemt nostāju pirms HS konvencijas 8. panta 2. punktā paredzētā termiņa beigām, Komisija Savienības vārdā var pieprasīt, lai šis jautājums tiktu nosūtīts PMO padomei un nodots atkārtotai izvērtēšanai HSK.

               - Gadījumos, kad Savienības nostāja kādā jautājumā būtiski atšķiras no HSK pieņemtā lēmuma, Komisija pirms HS konvencijas 8. panta 2. punktā paredzētā termiņa beigām sniedz Padomei savu vērtējumu par to, vai attiecīgo HSK lēmumu var pieņemt vai arī jautājums būtu jānosūta PMO padomei un jānodod atkārtotai izskatīšanai HSK. Padome var paust nepiekrišanu nostājai, kas ierosināta attiecībā uz vienu vai vairākiem atsevišķiem attiecīgajiem HS lēmumiem.

               Saskaņā ar LESD 218. panta 10. punkta noteikumiem Eiropas Parlaments tiks nekavējoties un pilnībā informēts.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  8
               .

               Tāpēc LESD 218. panta 9. punkts ir procesuālais juridiskais pamats ierosinātajam lēmumam, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PMO attiecībā uz skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu vai citu padomu pieņemšanu kas kalpo kā norādījumi HS interpretācijai saskaņā ar HS konvenciju.

               4.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Harmonizētās sistēmas komiteja un PMO padome ir struktūras, kas izveidotas ar nolīgumu, proti, ar Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu.

               Akti, kurus HSK ir aicināta sagatavot, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti, tiklīdz tos ir apstiprinājusi Padome, var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti: Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumu. Tas ir tāpēc, ka Savienības Muitas kodeksa
                  9
                34. panta 7. punkta a) apakšpunkta iii) punktā ir noteikts: “Muitas dienesti atceļ savus SIT
                  10
                lēmumus [..], ja tie vairs neatbilst [..] interpretācijai, kas izriet no [..] klasifikācijas lēmumiem, klasifikācijas atzinumiem vai grozījumiem paskaidrojumos attiecībā uz preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas nomenklatūru, ko pieņēmusi” HS komiteja. Turklāt šādi HSK sagatavotie lēmumi (klasifikācijas lēmumi, klasifikācijas viedokļi vai HS nomenklatūras skaidrojumu grozījumi) tiek izmantoti, lai pamatotu klasifikāciju, kas paredzēta Komisijas īstenošanas regulās par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (KN), KN skaidrojumos un dalībvalstu muitas dienestu pieņemtajos klasifikācijas lēmumos. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīguma iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.3.Materiālais juridiskais pamats

               4.3.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.3.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tā kā paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz tarifa interpretāciju un starptautiska nolīguma noslēgšanu kopējās tirdzniecības politikas ietvaros, un HS nomenklatūras un ES kombinētās nomenklatūras īstenošanu, ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 31. pants, 43. panta 2. punkts un 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.4. Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 31. pantam, 43. panta 2. punktam un 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Ietekme uz budžetu

               Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Jā

               2020/0080 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā (PMO) attiecībā uz skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu vai citu padomu pieņemšanu par harmonizētās sistēmas interpretāciju un attiecībā uz ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu, 43. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK
                  11
                Savienība apstiprināja Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu
                  12
                (HS konvencija), ar ko izveidoja Harmonizētās sistēmas komiteju (HSK).

               (2)Saskaņā ar HS konvencijas 7. panta 1. punktu HSK inter alia ir atbildīga par skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu, citu padomu par harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumu par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā sagatavošanu.

               (3)Saskaņā ar HS konvencijas 8. panta 2. punktu skaidrojumus, klasificēšanas viedokļus, citus padomus par harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā, kas sagatavoti HSK sesijas laikā (turpmāk “HSK lēmumi”), uzskata par PMO padomes apstiprinātiem, ja ne vēlāk kā otrā mēneša beigās pēc tā mēneša, kad sesija, kurā tie pieņemti, ir beigusies, neviena no HS konvencijas līgumslēdzējām pusēm nav informējusi PMO ģenerālsekretāru, ka tā pieprasa šāda jautājuma nosūtīšanu PMO padomei.

               (4)Saskaņā ar HS konvencijas 8. panta 3. punktu, ja kādu jautājumu nosūta PMO padomei saskaņā ar šā panta 2. punkta noteikumiem, padome apstiprina šādus skaidrojumus, klasificēšanas ieteikumus, citus padomus vai rekomendācijas, ja vien kāds no PMO padomes locekļiem, kas ir šīs konvencijas līgumslēdzēja puse, nepieprasa, lai tos pilnā apjomā vai to daļu nosūtītu komitejai atkārtotai izvērtēšanai.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PMO attiecībā uz skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu vai citu padomu pieņemšanu par harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu HS konvencijas interpretācijā, jo attiecīgie HSK sagatavotie lēmumi varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību, proti, Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87, saturu.

               (6)Savienības interesēs ir, lai Savienības paustās nostājas HSK tiktu noteiktas saskaņā ar principiem, kritērijiem un orientējošajiem norādījumiem, kas reglamentē preču tarifa klasifikāciju. Savienības interesēs ir arī, lai šādas nostājas tiktu izveidotas ātri, ļaujot Savienībai īstenot savas tiesības HSK.

               (7)Lai saglabātu Savienības tiesības, Komisijai vajadzētu būt arī iespējai Savienības vārdā pieprasīt, lai jautājums tiktu nosūtīts PMO padomei un nodots HSK atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar HS konvencijas 8. panta 3. punktu, lai izvairītos no tā, ka tiek pieņemts lēmums par jautājumu, par kuru Padome vai nu nespēj panākt nostāju pirms HS konvencijas 8. panta 2. punktā paredzētā termiņa beigām, vai arī par kuru Padome ir panākusi nostāju, kas būtiski atšķiras no HSK pieņemtā lēmuma.

               (8)Ņemot vērā preču klasifikācijas saskaņā ar HS konvenciju mainīgo un ārkārtīgi tehnisko raksturu, abās divreiz gadā notiekošajās HSK sanāksmēs izskatīto jautājumu lielo apjomu un īso laiku, lai izskatītu dokumentus, ko izdevis PMO sekretariāts un/vai līgumslēdzējas puses, gatavojoties HSK sanāksmēm, un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās norises, tostarp jauno tehnisko un citu būtisko informāciju, kas tiek darīta zināma pirms HSK sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jānosaka nepieciešamie pasākumi Savienības iestāžu nostājas precizēšanai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem par skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu vai citu padomu par harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumu par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju apstiprināšanu un par šādu aktu sagatavošanu Pasaules Muitas organizācijā, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostājas, kas jāieņem saskaņā ar 1. pantu, precizēšanu veic saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Kopš tās ieviešanas 1988. gadā HS nomenklatūra ir pārskatīta sešas reizes. Šīs izmaiņas stājās spēkā 1996., 2002., 2007., 2012. un 2017. gadā. Sestā pārskatīšana stāsies spēkā 2022. gadā.

                     (2)

                        Padomes Lēmums 87/369 (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

                     (3)

                        OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

                     (4)

                        2022. gada HS ieteikuma provizoriska pieņemšana

                     (5)

                        Ieskaitot HS pirmssesijas darba grupu.

                     (6)

                        HS nomenklatūras grozījumiem piemēro atsevišķu lēmumu pieņemšanas procedūru, un šis priekšlikums uz tiem neattiecas.

                     (7)

                        Ieskaitot HS pirmssesijas darba grupu.

                     (8)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61. līdz 64. punkts.

                     (9)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu, OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

                     (10)

                        Saistoša izziņa par tarifu: klasifikācijas lēmumi, ko muitas administrācijas iepriekš nosūta ekonomikas dalībniekiem, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz klasifikāciju un tarifa režīmu, ko piemēro importējamām vai eksportējamām precēm.

                     (11)

                        Padomes 1987. gada 7. aprīļa Lēmums 87/369/EEK par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (

                     OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.

                  ).

                     (12)

                        OV L 198, 20.7.1987., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.5.2020
            COM(2020) 196 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums – Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā (PMO) attiecībā uz skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu vai citu padomu pieņemšanu par harmonizētās sistēmas interpretāciju un attiecībā uz ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijā

               1. PRINCIPI

               PMO satvarā Savienība:

               a)
                     veicina, sniedz ieguldījumu un atvieglo preču muitas klasifikāciju un HS vienveidīgu interpretāciju un piemērošanu un pakāpeniski novērš HS atšķirīgas interpretācijas gadījumus un strīdus;

               b)
                     strādā pie tā, lai HSK lēmumu sagatavošanas posmā tiktu pienācīgi iesaistītas ieinteresētās personas, un nodrošina, ka PMO pieņemtie lēmumi ir saskaņā ar HS konvenciju;

               c)
                     nodrošina, ka PMO pieņemtie pasākumi atbilst HS interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem;

               d)
                     atbalsta nostājas, kas atbilst Savienības izstrādātajai paraugpraksei attiecīgajās jomās;

               e)
                     veicina HS nomenklatūras vienkāršošanu un modernizēšanu, vadoties pēc izmaiņām lietotāju vajadzībās un jaunu tehnoloģiju izstrādes gaitas;

               f)
                     nodrošina saskaņotību ar citām politikas jomām un starptautiskajām saistībām.

               2. KRITĒRIJI

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem PMO, nosaka//veido šādi:

               (a)Vispārējie kritēriji:

               –princips, ka juridiskās noteiktības labad un lai atvieglotu pārbaudes, izšķirošais preču klasifikācijas kritērijs muitas vajadzībām  parasti ir to objektīvās pazīmes un īpašības, kas definētas relevanto HS pozīciju tekstā un attiecīgo sadaļu un nodaļu piezīmēs;

               –HS interpretācijas vispārīgie noteikumi, kas izklāstīti HS konvencijas
                  1
                pielikumā.

               Attiecīgā gadījumā tā ņem vērā:

               (b)specifiskus kritērijus:

               -
                     Eiropas Savienības Tiesas judikatūru attiecībā uz preču muitas klasifikāciju;

               -
                     HS nomenklatūru un HS skaidrojumus, klasifikācijas viedokļus un HS komitejas pieņemtos lēmumus;

               -
                     Kombinētās nomenklatūras (KN)
                  2
                apakšpozīcijas un KN skaidrojumus;

               -
                     klasifikācijas regulas un lēmumus, ko pieņēmusi Padome vai Komisija;

               -
                     Muitas kodeksa komitejas Tarifu un statistikas nomenklatūras nodaļas secinājumus;

               -
                     un jebkādus citus norādījumus saistībā ar preču muitas klasifikāciju, ko iestādes izstrādājušas tiesību aktu vai pamatnostādņu veidā.

               3. ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība attiecīgā gadījumā saskaņā ar iepriekš minētajiem principiem un kritērijiem cenšas atbalstīt šādu lēmumu pieņemšanu PMO:

               a)
                     ierosināt un sagatavot skaidrojumus, klasifikācijas viedokļus vai citus padomus kā norādījumus harmonizētās sistēmas interpretācijai;

               b)
                     sagatavot ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā;

               II PIELIKUMS

               Savienības nostājas, kas jāieņem Pasaules Muitas organizācijā, precizējums

               Pirms katras HSK sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem, kritērijiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā tehniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.

               Šajā nolūkā un pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami savlaicīgi pirms katras HSK sanāksmes, kā minēts iepriekšējā punktā, nosūta Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi. Padome 5 darba dienu laikā no dienas, kad Komisija ir informējusi Padomi vai tās darba sagatavošanas struktūras, var paust nepiekrišanu nostājai, kas ierosināta attiecībā uz vienu vai vairākiem atsevišķiem pieņemamajiem HS lēmumiem.

               Lai saglabātu Savienības tiesības un izvairītos no tā, ka PMO tiek pieņemts lēmums par jautājumu, par kuru Padome nevar pieņemt nostāju pirms HS konvencijas 8. panta 2. punktā paredzētā termiņa beigām, Komisija Savienības vārdā pieprasa, lai šis jautājums tiktu nosūtīts PMO padomei un nodots atkārtotai izvērtēšanai HSK saskaņā ar HS konvencijas 6. panta 3. punktu.

               Gadījumos, kad Savienības nostāja kādā jautājumā būtiski atšķiras no HSK pieņemtā lēmuma, Komisija pirms HS konvencijas 8. panta 2. punktā paredzētā termiņa beigām sniedz Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām rakstisku dokumentu, kurā izklāstīts, vai attiecīgo(-s) HSK lēmumu(-us) var pieņemt vai arī jautājums būtu jānosūta PMO padomei un jānodod atkārtotai izskatīšanai HSK saskaņā ar KS konvencijas 8. panta 3. punktu. Padome 10 darba dienu laikā no dienas, kad Komisija ir informējusi Padomi vai tās darba sagatavošanas struktūras, var paust nepiekrišanu nostājai, kas ierosināta attiecībā uz vienu vai vairākiem atsevišķiem PMO  pieņemamajiem HSK lēmumiem.

                     (1)

                        Padomes Lēmums (1987. gada 7. aprīlis) 87/369/EEK par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu, OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.7.2019
            COM(2019) 337 final
            2019/0153(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kuras nav četras pamatbrīvības[FMT:ItalicRescUE]
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta (pievienots Padomes lēmuma priekšlikumam) mērķis ir grozīt EEZ līguma 31. protokolu par “sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības”, lai paplašinātu līgumslēdzēju pušu sadarbību civilās aizsardzības jomā. Konkrētajā gadījumā šā grozījuma mērķis ir iekļaut Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. marta Lēmumu (ES) 2019/420, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu
                     1
                  , lai ļautu EEZ EBTA valstīm no 2019. gada 21. marta piedalīties Savienības darbībās, kuras saistītas ar šo ES lēmumu.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Pievienotajā Apvienotās komitejas lēmuma projektā jau spēkā esošās ES politikas darbības joma tiek paplašināta, aptverot civilās aizsardzības jomā arī EEZ EBTA valstis (Norvēģiju, Islandi un Lihtenšteinu), lai tādējādi uzlabotu Savienības reakciju uz dabas un cilvēku izraisītām katastrofām.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

                  ES acquis piemērošanas paplašināšana, iekļaujot to EEZ līgumā, lai attiecinātu to arī uz EEZ EBTA valstīm, tiek veikta saskaņā ar minētā līguma mērķiem un principiem, cenšoties izveidot dinamisku un viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, kas balstās uz kopīgiem noteikumiem un vienādiem konkurences nosacījumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               EEZ līgumā iekļaujamie tiesību akti ir balstīti uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 196. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

                  Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94
                     2
                   par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Savienības nostāju.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu šāda iemesla dēļ.

               Šā priekšlikuma mērķi, proti, nodrošināt iekšējā tirgus viendabīgumu, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, tāpēc tā ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī.

               •Proporcionalitāte

                  Saskaņā ar proporcionalitātes principu šajā priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu izvēlētais juridiskais instruments ir EEZ Apvienotās komitejas lēmums. EEZ Apvienotā komiteja nodrošina EEZ līguma faktisko īstenošanu un darbību. Lai sasniegtu šo mērķi, tā pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  EEZ EBTA valstis no 2019. gada 21. marta sniedz finansiālu ieguldījumu mehānismā saskaņā ar tā grozītajiem noteikumiem.

               2019/0153 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kuras nav četras pamatbrīvības

                  [RescUE]

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 196. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja inter alia var lemt par tā 31. protokola grozīšanu.

               (3)EEZ līguma 31. protokolā ietverti konkrēti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               (4)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2019/420 (2019. gada 13. marts), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu
                  5
               .

               (5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai no 2019. gada 21. marta varētu īstenot šo paplašināto sadarbību.

               (6)Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajam lēmuma projektam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 77 I, 20.3.2019., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        OV L 77 I, 20.3.2019., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 15.7.2019
            COM(2019) 337 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kuras nav četras pamatbrīvības[RescUE]

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               ([…]),

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kuras nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. marta Lēmumu (ES) 2019/420, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu
                  1
               .

               (2)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai no 2019. gada 21. marta varētu īstenot šo paplašināto sadarbību,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 10. panta 8. punkta d) apakšpunkta ievilkumā (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES) iekļauj šādu tekstu:

               “, kurā grozījumi izdarīti ar:

               -32019 D 0420: Eiropas Parlamenta un Padomes 2019. gada 13. marta Lēmumu (ES) 2019/420, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 77 I, 20.3.2019., 1. lpp.).”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc dienas, kad EEZ Apvienotajai komitejai iesniegts pēdējais paziņojums saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu*.

                  2To piemēro no 2019. gada 21. marta.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas sekretāri

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 77 I, 20.3.2019, p. 1.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.9.2019
            COM(2019) 423 final
            2019/0199(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās konvencijas par preču robežkontroļu saskaņošanu Administratīvajā komitejā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar Starptautisko konvenciju par preču robežkontroļu saskaņošanu (“Saskaņošanas konvencija”) izveidotajā Administratīvajā komitejā saistībā ar Saskaņošanas konvencijas 8. pielikuma 7. panta grozījumu paredzēto pieņemšanu par mehānisma ietvaros paredzētās ziņošanas biežumu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Starptautiskā konvencija par preču robežkontroļu saskaņošanu

               Mērķis, kas izvirzīts Starptautiskajā konvencijā par preču robežkontroļu saskaņošanu, ir atvieglot un līdz ar to attīstīt starptautisko tirdzniecību, saskaņojot (ja tas ir lietderīgi) dažādās robežkontroles, ko piemēro preču pārvietošanai. Saskaņošanas konvencija, kas tika parakstīta Ženēvā 1982. gada 21. oktobrī, Kopienas vārdā tika apstiprināta ar Padomes 1984. gada 10. aprīļa Regulu (EEK) Nr. 1262/84
                  1
               , kura stājās spēkā 1987. gada 12. septembrī. Šai konvencijai pašlaik ir 58 līgumslēdzējas puses, ieskaitot Eiropas Savienību un tās dalībvalstis.

               2.2.Administratīvā komiteja

               Administratīvā komiteja darbojas Saskaņošanas konvencijas ietvaros. Tās uzdevums ir izvērtēt un pieņemt grozījumus Saskaņošanas konvencijā. Balsojumā par priekšlikumiem katrai valstij, kas ir līgumslēdzēja puse un ir pārstāvēta Administratīvās komitejas sesijā, ir viena balss.

               Savienībai ir ekskluzīva kompetence muitas jomā, ko reglamentē Saskaņošanas konvencija. Savienībai kā reģionālai ekonomiskai organizācijai balsojumos ir tikai tik daudz balsu, cik to kopā ir Savienības dalībvalstīm, kuras ir Saskaņošanas konvencijas līgumslēdzējas puses. Tā kā šīs konvencijas līgumslēdzējas puses ir visas ES dalībvalstis, Savienībai ir 28 balsis.

               Saskaņošanas konvencijas grozījumus pieņem ar klātesošo un balsojošo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu. Lēmuma pieņemšanai vajadzīgais kvorums ir ne mazāk kā viena trešdaļa valstu, kuras ir puses.

               2.3.Administratīvās komitejas paredzētais akts

               Sagaidāms, ka Administratīvā komiteja savā divpadsmitajā sesijā pieņems lēmumu par ierosināto Saskaņošanas konvencijas grozījumu pieņemšanu (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir samazināt biežumu, ar kādu mehānisma ietvaros jāziņo par to, kādi uzlabojumi panākti starptautiskajam autotransportam piemērojamajās robežšķērsošanas procedūrās. Patlaban katrai Saskaņošanas konvencijas līgumslēdzējai pusei ir jāaizpilda un ANO/EEK sekretariātam jānosūta anketas projekts par konvencijas 8. pielikuma īstenošanu (juridisko noteikumu publicēšana, infrastruktūra, piemērošana utt.). Ar paredzēto aktu tiks noteikts, ka ziņojumi jāiesniedz nevis reizi divos, bet reizi piecos gados, kas nozīmē, ka būs pietiekami daudz laika saturīgu rezultātu gūšanai.

               Paredzētais akts pusēm būs saistošs saskaņā ar Saskaņošanas konvencijas 22. pantu. Minētais pants attiecas uz konvencijas ierosinātajiem grozījumiem, proti: “Jebkurš ierosinātais grozījums, par ko [pa]ziņo saskaņā ar iepriekšējo punktu, attiecībā uz visām līgumslēdzējām pusēm stājas spēkā trīs mēnešus pēc 12 mēnešu termiņa beigšanās, kas noteikts no ierosinātā grozījuma paziņošanas dienas, ja šajā laikā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs pret ierosināto grozījumu nav saņēmis nekādus iebildumus ne no vienas valsts, kas ir līgumslēdzēja puse, vai ekonomikas reģionālas integrācijas organizācijas, kas pati ir līgumslēdzēja puse un tādā gadījumā darbojas saskaņā ar šās konvencijas 16. panta 2. punkta nosacījumiem”.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Savienība atbalsta mērķi noteikt saprātīgu biežumu, ar kādu mehānisma ietvaros jāziņo par to, kādi uzlabojumi panākti starptautiskajam autotransportam piemērojamajās robežšķērsošanas procedūrās. Patlaban šie vispārējie apsekojumi notiek reizi divos gados, kas nozīmē, ka katrai līgumslēdzējai pusei (ieskaitot Eiropas Savienību) par progresu jāziņo ik pēc diviem gadiem. Pašreizējais ziņošanas biežums mehānisma ietvaros līgumslēdzējām pusēm rada lielu slogu, jo anketas aizpildīšanai valsts līmenī bieži vien ir nepieciešama starpministriju koordinācija starp muitas un transporta jomas iestādēm. Turklāt atbilstoši TIR Muitas ekspertu grupā ar dalībvalstīm notikušajām diskusijām un viedokļu saskaņošanu ir sagaidāms, ka, apsekojumus rīkojot reizi piecos gados, rezultāti būs līdzīgi.

               Tāpēc tiek ierosināts, ka Savienība atbalsta priekšlikumu grozīt Saskaņošanas konvencijas 8. pielikuma 7. pantu, mehānisma ietvaros paredzētās ziņošanas periodu pagarinot no diviem uz pieciem gadiem.

               Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Administratīvajā komitejā, jo grozījumi būs Savienībai saistoši.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
                  2
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Administratīvā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar kādu nolīgumu, šajā gadījumā ar Starptautisko konvenciju par preču robežkontroļu saskaņošanu.

               Akts, ko Administratīvā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām – Starptautiskās konvencijas par preču robežkontroļu saskaņošanu 22. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, savukārt otrs ir mazāk nozīmīgs, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz muitas un ārējās tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Administratīvās komitejas aktu tiks grozīts Starptautiskās konvencijas par preču robežkontroļu saskaņošanu 8. pielikums, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0199 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās konvencijas par preču robežkontroļu saskaņošanu Administratīvajā komitejā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Starptautiskā konvencija par preču robežkontroļu saskaņošanu (“konvencija”), kas pieņemta 1982. gadā, tika apstiprināta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1262/84
                  4
               .

               (2)Saskaņā ar konvencijas 22. pantu Administratīvā komiteja grozījumus var pieņemt ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               (3)Paredzēts, ka Administratīvā komiteja savā divpadsmitajā sesijā pieņems 8. pielikuma 7. panta grozījumu.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Administratīvajā komitejā, jo konvencijas grozījumi būs Savienībai saistoši.

               (5)Savienība atbalsta konvencijas 8. pielikuma jauno 7. pantu, jo, samazinot biežumu, ar kādu mehānisma ietvaros jāziņo par to, kādi uzlabojumi panākti starptautiskajam autotransportam piemērojamajās robežšķērsošanas procedūrās, dalībvalstīm būs mazāk administratīvo formalitāšu.

               (6)Tādējādi nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem konvencijas Administratīvajā komitejā, būtu jābalstās uz šim lēmumam pievienoto grozījumu projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Administratīvās komitejas divpadsmitajā vai kādā turpmākajā sesijā, ir šāda: atbalstīt šim lēmumam pievienoto grozījuma projektu.

               2. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minētā grozījuma projekta redakcionālās izmaiņas var saskaņot Savienības pārstāvis Administratīvajā komitejā.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 126, 12.5.1984., 1. lpp.

                     (2)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (3)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 126, 12.5.1984., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 25.9.2019
            COM(2019) 423 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskās konvencijas par preču robežkontroļu saskaņošanu Administratīvajā komitejā

               PIELIKUMS

               Grozījums Starptautiskajā konvencijā par preču robežkontroļu saskaņošanu

               8. pielikuma 7. pants

               Vārdus “divos gados” aizstāj ar vārdiem “piecos gados”.