               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.4.2021
            COM(2021) 180 final
            2021/0096(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem Transporta kopienas administratīvajiem un personāla jautājumiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko izveido nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Transporta kopienas dibināšanas līgumu (“TCT”), attiecībā uz lēmumiem par vairākiem administratīviem jautājumiem, kurus Reģionālā pārvaldības komiteja paredzējusi pieņemt, proti, lēmumiem par: 1) izdevumu kompensēšanu personām, kuras uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs, bet kuras nav Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieki, 2) Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izdevumu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības, un 3) Transporta kopienas iemaksu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensijas un invaliditātes apdrošināšanā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Transporta kopienas dibināšanas līgums

               Eiropas Savienība ir TCT līgumslēdzēja puse. Šis līgums tika provizoriski piemērots kopš 2017. gada un stājās spēkā 2019. gada 1. maijā
                  1
               .

               2.2.Reģionālā pārvaldības komiteja

               Reģionālā pārvaldības komiteja ir izveidota ar TCT 24. pantu. Tā atbild par TCT pārvaldību un tā pienācīgas īstenošanas nodrošināšanu. Šajā nolūkā tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas paredzēti TCT. Konkrētāk, Reģionālā pārvaldības komiteja:

               a) sagatavo Ministru padomes darbu;

               b) lemj par tehnisko komiteju izveidi;

               c) sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus saskaņā ar TCT;

               d) veic vajadzīgos pasākumus saistībā ar jaunpieņemtiem ES tiesību aktiem, jo īpaši pārskatot TCT I pielikumu;

               e) pēc apspriešanās ar Ministru padomi ieceļ Pastāvīgā sekretariāta direktoru;

               f) var iecelt vienu vai vairākus Pastāvīgā sekretariāta direktora vietniekus;

               g) paredz Pastāvīgā sekretariāta noteikumus;

               h) var pārskatīt budžeta iemaksu apjomu, pieņemot attiecīgu lēmumu;

               i) pieņem Transporta kopienas gada budžetu;

               j) pieņem lēmumu, kurā nosaka budžeta izpildes, pārskatu iesniegšanas un revīzijas, kā arī pārbaužu procedūru;

               k) pieņem lēmumus par līgumslēdzēju pušu strīdiem;

               l) pieņem vispārējus principus attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, kurus glabā struktūras, kas izveidotas ar vai saskaņā ar TCT;

               m) pieņem gada ziņojumus par visaptverošā tīkla īstenošanu un iesniedz tos Ministru padomei;

               n) attiecībā uz konkrētiem Savienības tiesību aktiem nosaka termiņus un veidus, kā Dienvidaustrumeiropas puses tos transponē.

               2.3.Plānotie Reģionālās pārvaldības komitejas akti

               Reģionālā pārvaldības komiteja paredzējusi pieņemt lēmumus par 1) izdevumu kompensēšanu personām, kuras uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs, bet kuras nav Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieki, 2) Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izdevumu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības, un 3) Transporta kopienas iemaksu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensijas un invaliditātes apdrošināšanā.

               Paredzētie lēmumi kļūs pusēm juridiski saistoši saskaņā ar TCT 25. panta 1. punktu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šo lēmumu pieņemšana Reģionālajā pārvaldības komitejā ir vajadzīga, lai īstenotu TCT un nodrošinātu Pastāvīgā sekretariāta pienācīgu pārvaldību. Tā kā Savienība ir TCT līgumslēdzēja puse, ir jānosaka Savienības nostāja.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Reģionālā pārvaldības komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, TCT.

               Akti, ko Reģionālā pārvaldības komiteja ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Saskaņā ar TCT 30. pantu Reģionālā pārvaldības komiteja ir pilnvarota pieņemt Pastāvīgā sekretariāta noteikumus, jo īpaši par sekretariāta darbinieku darba nosacījumiem. Saskaņā ar TCT 35. pantu Reģionālā pārvaldības komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus, kas nosaka budžeta izpildes procedūru. Pēc būtības un saskaņā ar starptautisko tiesību normām, ar ko reglamentē Reģionālo pārvaldības komiteju, minētajos noteikumos ir ietverti elementi, kuri ietekmē TCT līgumslēdzēju pušu un tādējādi arī Savienības tiesisko situāciju. Tāpēc jāuzskata, ka šiem noteikumiem ir juridiskas sekas.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza TCT noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētie akti ir vajadzīgi TCT pienācīgai darbībai. Savukārt TCT ir izvirzīti mērķi un ietverti komponenti tādās jomās kā autoceļu, dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu transports, kas ir transporta veidi, uz kuriem attiecas LESD 91. pants, kā arī jūras transports, kas ir transporta veids, uz kuru attiecas LESD 100. panta 2. punkts. Paredzēto aktu horizontālā rakstura dēļ tie attiecas uz visiem šiem elementiem.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 91. pants un 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 91. pants un 100. panta 2. punkts saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Saskaņā ar TCT 25. panta 2. punktu Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0096 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem Transporta kopienas administratīvajiem un personāla jautājumiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu un 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Transporta kopienas dibināšanas līgumu (“TCT”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/392
                  3
               , un tas stājās spēkā 2019. gada 1. maijā.

               (2)Saskaņā ar TCT 24. pantu TCT pārvaldībai un pienācīgai īstenošanai tika izveidota Reģionālā pārvaldības komiteja. Saskaņā ar TCT 30. un 35. pantu Reģionālā pārvaldības komiteja pieņem noteikumus par Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku darba nosacījumiem un par budžeta izpildi.

               (3)Reģionālās pārvaldības komitejas 2021. gada maija sanāksmē paredzēts pieņemt lēmumus par izdevumu kompensēšanu personām, kuras uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs, bet kuras nav Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieki; Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izdevumu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības, un Transporta kopienas iemaksu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensijas un invaliditātes apdrošināšanā. Ja attiecīgās sanāksmes laikā šie jautājumi netiks izskatīti, minēto lēmumu pieņemšana tiks ieplānota nākamajā sanāksmē.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā, jo šādi lēmumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta pienācīgu funkcionēšanu, un tie būs Savienībai saistoši,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar Transporta kopienas dibināšanas līgumu izveidotās Reģionālās pārvaldības komitejas sanāksmē, kurā paredzēts pieņemt noteikumus par izdevumu kompensēšanu personām, kuras uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs, bet kuras nav Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieki, Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izdevumu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības, un Transporta kopienas iemaksu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensijas un invaliditātes apdrošināšanā, pamatojas uz attiecīgajiem Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumu projektiem, kas pievienoti šim lēmumam.

               Savienības pārstāvji Reģionālajā pārvaldības komitejā var vienoties par nelielām izmaiņām minētajos lēmumu projektos bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/392 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 71, 13.3.2019., 1. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/392 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 71, 13.3.2019., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.4.2021
            COM(2021) 180 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā attiecībā uz konkrētiem Transporta kopienas administratīvajiem un personāla jautājumiem

               PROJEKTS

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀS PĀRVALDĪBAS KOMITEJAS
               LĒMUMS Nr. 2021/

               (... gada ...),

               ar ko pieņem noteikumus par izdevumu kompensēšanu personām, kuras uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs, bet kuras nav Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieki

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Transporta kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 35. pantu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Noteikumi par izdevumu kompensēšanu personām, kuras uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs, bet kuras nav Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieki, ir izklāstīti pielikumā.

                  Reģionālās pārvaldības komitejas vārdā —

                  Priekšsēdētājs

               PIELIKUMS
                  Noteikumi par izdevumu kompensēšanu personām, kuras uzaicinātas piedalīties Transporta kopienas sanāksmēs, bet kuras nav Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieki

               1.Darbības joma

               1.1.Šie noteikumi attiecas uz dalībniekiem, kas uzaicināti uz šādām Transporta kopienas sanāksmēm:

               (a)Ministru padome, Reģionālā pārvaldības komiteja, tehniskās komitejas, sociālais forums;

               (b)Budžeta komiteja;

               (c)darba grupas, koordinācijas grupas un citas darba struktūras, kas izveidotas ar Ministru padomes un Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumiem vai secinājumiem;

               (d)konferences, sanāksmes, darbsemināri un citi forumi, ko Transporta kopienas Pastāvīgais sekretariāts organizē saistībā ar Transporta kopienas darba programmu;

               (e)dažādas sanāksmes, kas tiek organizētas saistībā ar Transporta kopienas līguma īstenošanu (augsta līmeņa debates, darbsemināri utt.);

               (f)Transporta kopienas publicēto amatu atlases procedūras (atlases komisijas locekļi) vai

               (g)Transporta kopienas publicēto amatu atlases procedūras (pretendenti).

               1.2.Principā, tikai viens pārstāvis no katras saņēmējas puses (ministrijas, regulatīvās iestādes, aģentūras, tiesību subjekta utt.) ir tiesīgs saņemt kompensāciju. Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta (“Pastāvīgais sekretariāts”) direktors ar pamatotu lēmumu var nepiemērot šo noteikumu, ja notiek vairāku komiteju vai darba grupu apvienotas sanāksmes.

               1.3.Kompensēti tiek tikai ceļa un uzturēšanās izdevumi. Papildu dienas nauda netiek maksāta.

               2.Ceļa izdevumi

               2.1.Visiem uzaicinātajiem dalībniekiem ir tiesības saņemt ceļa izdevumu kompensāciju par braucienu no ielūgumā norādītās vietas (darba vai mājas adreses) līdz sanāksmes norises vietai ar visatbilstošāko transporta veidu, ņemot vērā konkrēto attālumu. Parasti tas ir brauciens ar vilcienu otrajā klasē, ja attālums ir mazāks nekā 400 km (vienā virzienā saskaņā ar oficiālo attālumu pa dzelzceļu), vai lidojums ekonomiskajā klasē, ja attālums ir 400 km vai lielāks.

               2.2.Pastāvīgā sekretariāta direktors cenšas nodrošināt, ka sanāksmes tiek organizētas tā, lai dalībnieki varētu izmantot ekonomiski visizdevīgākās biļešu cenas.

               2.3.Ceļa izdevumus kompensē tikai tad, ja ir iesniegti apliecinošo dokumentu oriģināli.

               2.4.Ja gaisa vai dzelzceļa pārvadājumi nav pieejami vai nav izmaksu ziņā efektīvi, ir atļauts brauciens ar autobusu vai vieglo automobili.

               2.5.Izdevumus par braucienu ar privāto automobili kompensē pēc likmes 0,22 EUR par kilometru.

               2.6.Izdevumus par braucienu ar taksometru kompensē tikai tad, ja vietējais transports nav pieejams.

               2.7.Ceļa izdevumu kompensācija nepārsniedz 700 EUR.

               3.Uzturēšanās izdevumi

               3.1.Uzaicinātajiem dalībniekiem, kuriem sanāksmes norises vietā ir jāpavada viena vai vairākas naktis tāpēc, ka sanāksmju laiki nav savietojami ar lidojumu vai vilcienu reisu laikiem, ir tiesības saņemt uzturēšanās izdevumu kompensāciju, kas nepārsniedz 120 EUR par nakti. Nakšu skaits nedrīkst pārsniegt sanāksmju dienu skaitu + 1.

               3.2.Izņēmuma kārtā ar Pastāvīgā sekretariāta direktora iepriekšēju piekrišanu var kompensēt izdevumus par papildu nakti, ja uzturēšanās paildzināšana ļautu uzaicinātajam dalībniekam panākt transporta izmaksu samazinājumu, kas pārsniedz izdevumus par papildu nakti.

               3.3.Kompensēti tiek tikai uzturēšanās izdevumi. Nekādi citi izdevumi, kas saistīti ar apmešanos viesnīcā (internets, tālrunis, kopēšanas pakalpojumi, minibārs, numuriņa cenā neiekļautas brokastis utt.), netiek kompensēti.

               4.Biļešu iegāde un viesnīcas rezervēšana

               4.1.Principā, uzaicinātie dalībnieki, kas noteikti 1.1. panta a) līdz e) punktā, paši rezervē sev biļetes un apmešanos viesnīcā. Rezervēšanu veic iespējami ātrāk, lai varētu izmantot ekonomiski visizdevīgāko cenu/likmi. Transporta kopienas Pastāvīgais sekretariāts izdevumus, ieskaitot brauciena un/vai uzturēšanās rezervāciju, avansā apmaksā tikai izņēmuma gadījumos, un uz avansa maksājumiem attiecas 6. panta noteikumi.

               4.2.Dalībniekiem, kas noteikti 1.1. panta f) un g) punktā, braucienu un uzturēšanos organizē Pastāvīgais sekretariāts.

               5.Kompensēšanas procedūra

               5.1.Ceļa izdevumu kompensācijas pieprasījumu elektroniskā formā Pastāvīgajam sekretariātam iesniedz ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pēc attiecīgās sanāksmes dienas.

               5.2.Izmanto 1. papildinājumā norādīto veidlapu. Pieprasījumam pievieno dokumentus, kas apliecina radušās izmaksas, proti, biļetes (arī sabiedriskā transporta biļetes) un rēķinus vai — tiešsaistes rezervācijas gadījumā — elektroniskās rezervācijas un turpceļam izdoto iekāpšanas karšu izdrukas. Iesniegtajos dokumentos ir jābūt norādītai izmantotajai brauciena klasei, brauciena laikam un samaksātajai summai. Kompensāciju neizmaksā, ja nav iesniegts pilnīgs rēķinu komplekts.

               5.3.Visu ar kompensāciju saistīto saraksti nosūta uz e-pasta adresi: finance@transport-community.org.

               5.4.Kompensāciju izmaksā tikai ar bankas pārskaitījumu.

               5.5.Kompensāciju izmaksā euro uz sanāksmes dalībnieku norīkojušās iestādes vai organizācijas norādīto bankas kontu. Piemēro valūtas kursu, kas ir spēkā sanāksmes dienā.

               5.6.Kompensācijas izmaksu uz uzaicinātā dalībnieka privāto bankas kontu var veikt tikai pēc sanāksmes dalībnieku norīkojušās iestādes vai organizācijas rakstiska pieprasījuma.

               5.7.Iesniedzamie bankas konta rekvizīti ietver: saņēmēja (konta turētāja) nosaukumu (vai vārdu un uzvārdu), konta turētāja adresi, bankas nosaukumu, bankas konta numuru (IBAN), SWIFT kodu (BIC).

               6.Ceļa un uzturēšanās izdevumu avansa maksājumi

               6.1.Pastāvīgā sekretariāta direktors, pamatojoties uz dalībnieku norīkojušās iestādes vai organizācijas rakstisku pieprasījumu, var izlemt, vai jāveic ceļa un uzturēšanās izdevumu avansa maksājums dalībniekiem, kas noteikti 1.1. panta a) līdz e) punktā.

               6.2.Rakstisku avansa maksājuma pieprasījumu vismaz 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas nosūta Pastāvīgajam sekretariātam uz īpašu e-pasta adresi: finance@transport-community.org. Izmanto 2. papildinājumā norādīto veidlapu. Šā pieprasījuma novēlota iesniegšana var būt pamatojums pieprasījuma noraidīšanai.

               6.3.Pēc pieprasījuma apstiprināšanas un saskaņā ar sanāksmes darba kārtības projektu Pastāvīgais sekretariāts rezervē attiecīgajam dalībniekam biļeti un apmešanos viesnīcā. Pastāvīgais sekretariāts pa e-pastu nosūta uzaicinātajam dalībniekam biļetes un viesnīcas rezervācijas apstiprinājumus.

               6.4.Pieprasot ceļa izdevumu avansa maksājumu, dalībnieks apņemas piedalīties attiecīgajā sanāksmē.

               6.5.Ja uzaicinātais dalībnieks nevar piedalīties sanāksmē tādu iemeslu dēļ, kas nav tieši attiecināmi uz Transporta kopienu, dalībnieku norīkojusī iestāde vai organizācija atlīdzina Pastāvīgajam sekretariātam izmaksas, kas radušās saistībā ar brauciena organizēšanu (piemēram, rezervēto biļešu izmaksas, ieskaitot atcelšanas maksu utt.).

               7.Administratīvie un nobeiguma noteikumi

               7.1.Pastāvīgā sekretariāta direktors atbild par šo noteikumu pienācīgu īstenošanu.

               7.2.Pastāvīgais sekretariāts piecus gadus glabā uzskaiti, dokumentus un pierādījumus, kas saistīti ar izdevumu kompensēšanu, tostarp ar izņēmuma gadījumiem saistītos dokumentus.

               7.3.Šos noteikumus pēc to pieņemšanas publicē Transporta kopienas tīmekļvietnē.

               1. PAPILDINĀJUMS. CEĻA IZDEVUMU KOMPENSĀCIJAS PIEPRASĪJUMS

                        1. INFORMĀCIJA PAR SANĀKSMI

                        Sanāksmes apraksts:

                        Vieta:

                        Datums:
                              Dienu skaits:

                        2. DALĪBNIEKS

                        UZVĀRDS:
                              VĀRDS:

                        IESTĀDE/ORGANIZĀCIJA:
                              AMATS:

                        VALSTS:

                        E-PASTA ADRESE:
                              TĀLR.:

                        3. BANKAS REKVIZĪTI (norādiet pilnu IBAN un SWIFTIBIC kodu)

                        KONTA TURĒTĀJA (IESTĀDES) NOSAUKUMS (VĀRDS UN UZVĀRDS) UN ADRESE: (šajā laukā norādiet bankas konta īpašnieka/saņēmēja nosaukumu vai vārdu un uzvārdu)

                        BANKAS NOSAUKUMS

                        Konta numurs

                        SWIFT (BIC) kods

                        IBAN

                        4. UZTURĒŠANĀS IZDEVUMI

                        No:

                        Līdz:

                        UZTURĒŠANĀS DATUMI

                        Kopējais viesnīcā pavadīto nakšu skaits (maksimālā likme 120 EUR par nakti)

                        Pievienojiet viesnīcas rēķina kopiju.

                        5. CEĻA IZDEVUMI

                                 Lidmašīna, vilciens, tālsatiksmes autobuss, vietējais transports utt.

                                 NO

                                 UZ

                                 KLASE

                                 SUMMA

                                 VALŪTA

                                 (EUR)

                                 Maršruts

                        Vajadzības gadījumā turpiniet uz atsevišķas lapas. Pievienojiet kvīšu/rēķinu kopijas, tostarp iekāpšanas kartes lidojumiem/vilciena/autobusa biļetes.

                                 VIEGLAIS AUTOMOBILIS

                                 No:

                                 Uz:

                                 Uz: (Atpakaļceļš)

                                 Pierādījums par attālumu (maršruta izdruka no Google Maps vai

                                 ViaMichelin.com vai Rome2Rio.com, jāiesniedz PDF vai JPG formātā)

                                 Km (abos virzienos):

                                 Kopā (EUR):

                                 TAKSOMETRS (ja vietējais sabiedriskais transports nebija pieejams) — obligāti jāiesniedz kvītis; vajadzīgs papildu pamatojums

                                 Summa

                                 Valūta

                                 (EUR)

                        KOPĒJĀ PIEPRASĪTĀ SUMMA (EUR):

                        CITAS PIEZĪMES:

                        Apliecinu, ka šis ceļa izdevumu kompensācijas pieprasījums ir patiess pārskats par maniem ceļa izdevumiem. Šie izdevumi man nav un netiks kompensēti no cita avota, kā arī šajā pieprasījumā nav iekļauti nekādi izdevumi, kas ir vai tiks tieši apmaksāti no cita avota.

                        Datums: DALĪBNIEKA PARAKSTS:

               2. PAPILDINĀJUMS. CEĻA IZDEVUMU AVANSA MAKSĀJUMA PIEPRASĪJUMS

                        1.Informācija par uzaicināto dalībnieku (aizpildiet VISUS laukus, kas atzīmēti ar {*})

                        Uzvārds*:

                        Vārds*:

                        Organizācijas/iestādes nosaukums*:

                        Amats:

                        Pases numurs* (nepieciešams rezervācijai):

                        Kontakttālrunis:

                        E-pasta adrese:

                        Sanāksmes nosaukums un vieta:

                        Sanāksmes datumi:

                        No:

                        Līdz:

                        Brauciena maršruts:

                        Sākumpunkts:

                        Galamērķis:

                        2.Rezervācijas pieprasījums (atzīmējiet attiecīgo lodziņu)

                        BRAUCIENS  UZTURĒŠANĀS

                        SVARĪGAS PIEZĪMES DALĪBNIEKIEM

                        •Transporta kopienas Pastāvīgais sekretariāts uz šīs veidlapas pamata organizē braucienu dalībnieka vārdā. Šī veidlapa iepriekš jāapstiprina dalībnieka tiešajam vadītājam un ieskenēta jānosūta uz Pastāvīgā sekretariāta e-pasta adresi: finance@transport-community.org.

                        •Dalībnieks pats atbild par iesniegtās informācijas pareizību un pilnībā atbild par nepilnīgu vai kļūdainu datu iesniegšanu, kas var izraisīt atcelšanu, neiespējamību doties braucienā, rezervācijas datu maiņu un/vai ar to saistītas papildu maksas.

                        •Nekādas papildu izmaksas (mini bāra izmantošana viesnīcā, maksa par stāvvietu, papildu uzturēšanās viesnīcā utt.) netiek kompensētas.

                        •Dalībnieka pienākums ir saglabāt visas iekāpšanas kartes/brauciena biļetes kā pierādījumu par braucienu un pēc atgriešanās nosūtīt to ieskenētas kopijas uz iepriekš norādīto e-pasta adresi.

                        •Pastāvīgais sekretariāts braucienu organizē, izmantojot tirgū pieejamos biļešu un viesnīcu piedāvājumus atbilstīgi izdevumu kompensēšanas noteikumos paredzētajiem ierobežojumiem un likmēm.

                        •Apakšā parakstījies(-usies) apliecina, ka ir informēts(-a) par atlīdzināšanas klauzulu, kas paredzēta piemērojamo Transporta kopienas izdevumu kompensēšanas noteikumu 6.5. pantā: Ja uzaicinātais dalībnieks nevar piedalīties sanāksmē tādu iemeslu dēļ, kas nav tieši attiecināmi uz Transporta kopienu, dalībnieku norīkojusī iestāde vai organizācija atlīdzina Pastāvīgajam sekretariātam izmaksas, kas radušās saistībā ar brauciena organizēšanu (piemēram, rezervēto biļešu izmaksas, ieskaitot atcelšanas maksu utt.).

                        Pieprasījuma iesniedzēja paraksts: _____________

                        Datums: _______

                        Dalībnieku norīkojušās iestādes/organizācijas vadītāja apstiprinājums: ___________ Datums: ______

                        3.TRANSPORTA KOPIENAS PASTĀVĪGĀ SEKRETARIĀTA IEKŠĒJAI LIETOŠANAI

                        Paredzamās izmaksas (EUR)

                         Budžeta pieejamība

                        Lidmašīnas biļete / Vilciena biļete / Vieglais automobilis

                        JĀ  NĒ

                        Finanšu direktors–grāmatvedis:

                        Uzturēšanās izdevumi

                        Paredzamās izmaksas KOPĀ:

                         DIREKTORA APSTIPRINĀJUMS:

                         Apstiprināts  Nav apstiprināts

                        Budžeta saistību Nr.:

               PROJEKTS

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀS PĀRVALDĪBAS KOMITEJAS
               LĒMUMS Nr. 2021/

               (... gada ...),

               ar ko pieņem noteikumus par Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izdevumu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Transporta kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 30. un 35. pantu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Noteikumi par Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izdevumu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības, ir izklāstīti pielikumā.

                  Reģionālās pārvaldības komitejas vārdā —

                  Priekšsēdētājs

               Pielikums

               Noteikumi par Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku ceļa un pārcelšanās izdevumu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības

               1.Darbības joma

               1.1.Šie noteikumi attiecas uz:

               (a)Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku, uz kuriem attiecas Transporta kopienas Civildienesta noteikumi (“darbinieki”), viņu laulāto un apgādībā esošo bērnu vecumā no 2 līdz 18 gadiem, kuri faktiski dzīvo darbinieku mājsaimniecībā, ceļa izdevumu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības;

               (b)darbinieku pārcelšanās izdevumu un maksas par uzglabāšanu kompensēšanu, kad darbinieki stājas amatā vai izbeidz darba attiecības;

               (c)iekārtošanās pabalsta izmaksu, kad darbinieki stājas amatā.

               2.Ceļa izdevumi

               2.1.Kompensē šādus ceļa izdevumus:

               (a)stājoties amatā — no darbā pieņemšanas vietas līdz nodarbinātības vietai;

               (b)izbeidzot darba attiecības — no nodarbinātības vietas līdz izcelsmes vietai, ar nosacījumu, ka brauciens saistīts ar galvenās dzīvesvietas maiņu un notiek trīs gadu laikā pēc darba attiecību izbeigšanas dienas.

               2.2.Parasti tas ir brauciens ar vilcienu otrajā klasē, ja attālums ir mazāks nekā 400 km (vienā virzienā saskaņā ar oficiālo attālumu pa dzelzceļu), vai lidojums ekonomiskajā klasē, ja attālums ir 400 km vai lielāks.

               2.3.Var kompensēt maksu par papildu bagāžu līdz 10 kg apmērā katram atbilstīgajam braucējam.

               2.4.Ceļa izdevumus kompensē tikai tad, ja ir iesniegti apliecinošo dokumentu oriģināli.

               2.5.Ja gaisa vai dzelzceļa pārvadājumi nav pieejami vai nav izmaksu ziņā efektīvi, ir atļauts brauciens ar autobusu vai vieglo automobili.

               2.6.Izdevumus par braucienu ar privāto automobili kompensē pēc likmes 0,22 EUR par kilometru.

               2.7.Taksometru izmaksas nekompensē.

               3.Pārcelšanās izdevumi

               3.1.Izdevumus par mēbeļu un personiskās lietošanas priekšmetu pārvešanu, ieskaitot maksu par apdrošināšanu pret parastiem riskiem (jo īpaši bojājumiem, zādzību, ugunsgrēku utt.), kompensē ar Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta direktora iepriekšēju atļauju:

               (a)stājoties amatā, ne vēlāk kā vienu gadu pēc pārbaudes laika beigām — par pārcelšanos no pastāvīgās dzīvesvietas uz nodarbinātības vietu. Izdevumus par pārcelšanos, kas notikusi pirms darbinieka stāšanās amatā, nekompensē;

               (b)izbeidzot darba attiecības — par pārcelšanos no nodarbinātības vietas uz izcelsmes vietu vai vietu, kas atrodas tādā pašā attālumā vai tuvāk.

               3.2.Kompensācija ir vienreizējs pārcelšanās pabalsts vai faktisko izdevumu kompensācija.

               3.3.Faktiskos izdevumus, ieskaitot maksu par uzglabāšanu ne ilgāk kā 60 dienas un par apdrošināšanu pret parastiem riskiem, kompensē, ievērojot šādus ierobežojumus:

               (a)8000 kg vai 40 m³ atbilstīgajiem darbiniekiem, kopā ar kuriem uz amata pienākumu veikšanas vietu dodas vai tajā tiem pievienojas vismaz viens ģimenes loceklis, kas pārceļas uz Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta rēķina;

               (b)4000 kg vai 30 m³ atbilstīgajiem darbiniekiem, kopā ar kuriem neviens ģimenes loceklis nepārceļas uz Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta rēķina;

               (c)faktisko pārcelšanās izdevumu kompensācijas maksimālā summa ir 6000 EUR.

               3.4.Transportēšanu veic pa sauszemi vai jūru, vai ar ekonomiski visizdevīgākajiem līdzekļiem, kā noteicis Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta direktors, ņemot vērā izmaksas, kas saistītas ar iepakošanu, iekraušanu, pārvadāšanu, izpakošanu, izkraušanu un muitas nodokļiem, ja tādi ir.

               3.5.Darbiniekiem jāiesniedz apstiprināšanai Transporta kopienas Pastāvīgajā sekretariātā vismaz trīs pārcelšanās pakalpojumu uzņēmumu piedāvājumi.

               3.6.Vienreizējs pārcelšanās pabalsts ir 30 % no darbinieka pamatalgas un nepārsniedz 1500 EUR.

               4.Iekārtošanās pabalsts

               4.1.Darbiniekiem, kopā ar kuriem nepārceļas neviens ģimenes loceklis un kuri pārceļas uz Pastāvīgā sekretariāta rēķina, pēc iecelšanas amatā ir tiesības saņemt iekārtošanās pabalstu vienas mēnešalgas apmērā.

               4.2.Darbiniekiem, kopā ar kuriem uz amata pienākumu veikšanas vietu dodas vai tajā tiem pievienojas vismaz viens ģimenes loceklis un kuri pārceļas uz Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta rēķina, pēc iecelšanas amatā ir tiesības saņemt iekārtošanās pabalstu divu mēnešalgu apmērā, ko vienā reizē izmaksā Transporta kopienas Pastāvīgais sekretariāts.

               5.Administratīvie un nobeiguma noteikumi

               5.1.Darbinieki informē Transporta kopienas Pastāvīgo sekretariātu gadījumā, ja darbinieku un attiecīgā gadījumā viņu ģimenes locekļu ceļa un pārcelšanās izdevumus daļēji vai pilnībā sedz trešā persona (piemēram, valdības iestādes, uzaicinātāja struktūra, laulātā darba devējs, cits darba devējs utt.), un šādā gadījumā Transporta kopienas Pastāvīgais sekretariāts kompensē vai sedz tikai to izdevumu daļu, ko nesedz trešā persona.

               5.2.Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta direktors atbild par šo noteikumu pienācīgu īstenošanu.

               5.3.Transporta kopienas Pastāvīgais sekretariāts piecus gadus glabā uzskaiti, dokumentus un pierādījumus, kas saistīti ar pārcelšanās un ceļa izdevumu kompensāciju un iekārtošanās pabalstu izmaksu.

               5.4.Šos noteikumus piemēro no nākamās dienas pēc to pieņemšanas Reģionālajā pārvaldības komitejā.

               5.5.Darbiniekiem, kas stājušies amatā pirms šo noteikumu pieņemšanas, ir tiesības uz ceļa un pārcelšanās izdevumu kompensāciju un iekārtošanās pabalsta izmaksu saskaņā ar šiem noteikumiem pēc tam, kad tie ir uzrādījuši apliecinošus dokumentus par faktiskajām izmaksām, nepārsniedzot noteikto maksimālo summu.

               5.6.Ņemot vērā cenu izmaiņas, Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta direktors var ierosināt Reģionālajai pārvaldības komitejai pārskatīt šos noteikumus.

               5.7.Šos noteikumus pēc to pieņemšanas publicē Transporta kopienas tīmekļvietnē.

               PROJEKTS

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀS PĀRVALDĪBAS KOMITEJAS
               LĒMUMS Nr. 2021/

               (... gada ...),

               ar ko pieņem noteikumus par Transporta kopienas iemaksu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensijas un invaliditātes apdrošināšanā

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Transporta kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 30. un 35. pantu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Noteikumi par Transporta kopienas iemaksu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensijas un invaliditātes apdrošināšanā ir izklāstīti pielikumā.

                  Reģionālās pārvaldības komitejas vārdā —

                  Priekšsēdētājs

               Pielikums

               Noteikumi par Transporta kopienas iemaksu Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbinieku veselības, bezdarba, pensijas un invaliditātes apdrošināšanā

               1.Darbības joma

               1.1.Šie noteikumi ir piemērojami visiem Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbiniekiem, uz kuriem attiecas Transporta kopienas Civildienesta noteikumi (“darbinieki”).

               1.2.Saskaņā ar Transporta kopienas Civildienesta noteikumu 12. panta b) punktu šie noteikumi paredz Transporta kopienas iemaksu darbinieku veselības, bezdarba, pensijas un invaliditātes apdrošināšanā.

               2.Veselības apdrošināšana

               2.1.Darbinieku pienākums ir nokārtot sev atbilstošu veselības apdrošināšanu no amatā stāšanās dienas. Darbinieki mēneša laikā pēc amatā stāšanās dienas rakstiski informē Transporta kopienu par savu veselības apdrošināšanas shēmu.

               2.2.Transporta kopienas iemaksa darbinieku veselības apdrošināšanā ir 7,8 %, ko aprēķina no Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta izmaksātās vidējās pamatalgas iepriekšējā mēnesī.

               3.Pensijas apdrošināšana

               3.1.Darbinieku pienākums ir nokārtot sev atbilstošu pensijas apdrošināšanu no amatā stāšanās dienas. Darbinieki mēneša laikā pēc amatā stāšanās dienas rakstiski informē Transporta kopienu par savu pensijas apdrošināšanas shēmu.

               3.2.Transporta kopienas iemaksa darbinieka pensijas apdrošināšanā ir 5 % no šā darbinieka pamatalgas.

               4.Invaliditātes un dzīvības apdrošināšana

               4.1.Transporta kopienas Pastāvīgais sekretariāts apdrošina darbiniekus ar amata pienākumu izpildi saistītu ievainojumu, nelaimes gadījumu, arodslimību, nāves vai invaliditātes gadījumā.

               5.Bezdarba apdrošināšana

               5.1.Darbinieku pienākums ir uz sava rēķina nokārtot atbilstošu bezdarba apdrošināšanu.

               6.Nobeiguma noteikumi

               6.1.Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta direktors atbild par šo noteikumu pienācīgu īstenošanu.

               6.2.Šos noteikumus piemēro no [tā kalendārā mēneša pirmā diena, kas seko pēc to pieņemšanas].

               6.3.Ņemot vērā cenu izmaiņas, Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta direktors var ierosināt Reģionālajai pārvaldības komitejai pārskatīt šos noteikumus.

               6.4.Šos noteikumus pēc to pieņemšanas publicē Transporta kopienas tīmekļvietnē.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.8.2021
            COM(2021) 450 final
            2021/0254(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijā dotās “labības” vai “graudu” definīcijas grozīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Savienības vārdā jāieņem sakarā ar pākšaugu iekļaušanu terminu “labība” vai “graudi” definīcijā, kas dota 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.1995. gada Graudu tirdzniecības konvencija

               1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas (“konvencija”) mērķis ir veicināt starptautisko sadarbību visos graudu tirdzniecības aspektos, veicināt starptautiskās graudu tirdzniecības paplašināšanos un nodrošināt pēc iespējas brīvāku šīs tirdzniecības plūsmu. Turklāt konvencijas nolūks ir visu locekļu interesēs dot pēc iespējas plašāku ieguldījumu starptautiskā graudu tirgus stabilitātē, uzlabot pasaules pārtikas nodrošinājumu un izveidot forumu, kur apmainīties ar informāciju un apspriest locekļu bažas, kas saistītas ar graudu tirdzniecību.

               Konvencija stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā.

               Eiropas Savienība ir konvencijas Puse
                  1
               .

               2.2.Starptautiskā Graudu padome

               Starptautiskā Graudu padome (IGC) ir starpvaldību organizācija, kas tiecas īstenot konvencijas 1. pantā noteiktos mērķus. Konkrētāk, IGC mērķi ir:

               ·veicināt starptautisko sadarbību visos graudu tirdzniecības aspektos;

               ·veicināt graudu nozares starptautiskās tirdzniecības paplašināšanos, atvērtību un taisnīgumu;

               ·veicināt starptautiskā graudu tirgus stabilitāti, uzlabot pasaules pārtikas nodrošinājumu un veicināt to valstu attīstību, kuru ekonomika ir atkarīga no graudu tirdzniecības.

               Šie mērķi tiek īstenoti ar tirgus pārredzamības uzlabojumiem, ko panāk, izmantojot informācijas apmaiņu, analīzi un konsultācijas par tirgus un politikas attīstības tendencēm.

               Starptautiskajā Graudu padomē ir 30 locekļi, kuru vidū ir daudzi pasaules lielākie labības ražotāji, kā arī importētāji. Līdztekus Eiropas Savienībai citu locekļu vidū ir Apvienotā Karaliste, Argentīna, ASV, Austrālija, Ēģipte, Indija, Japāna, Kanāda, Krievija un Ukraina. Tomēr Brazīlija un Ķīna nav tās locekles.

               30 IGC locekļiem kopā ir 2000 balsu.

               Budžeta procedūru vajadzībām (sk. konvencijas 11. pantu), t. i., lai noteiktu locekļu ikgadējās finansiālās iemaksas, Savienībai 2020./21. gadā
                  2
                ir 371 balss.

               Lēmumu pieņemšanā, proti, kad tiek balsots (sk. konvencijas 12. pantu), 1000 balsu tiek sadalīts 11 eksportētājiem locekļiem (tai skaitā 244 balsis Savienībai) un 1000 balsu – 19 importētājiem locekļiem. Jāuzsver, ka principā IGC darbojas uz vienprātības pamata un gadījumi, kad tiek faktiski balsots, ir ļoti reti.

               Starptautiskās Graudu padomes sanāksmēs Eiropas Savienību pārstāv Eiropas Komisija. IGC sanāksmēs, jo īpaši padomes sesijās, var piedalīties dalībvalstis.

               2.3.Paredzētais Starptautiskās Graudu padomes akts

               2021. gada 14. maijā Starptautiskā Graudu padome ierosināja konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā iekļaut pākšaugus (“paredzētais akts”). Ir ierosināts IGC lēmumu pieņemt balsošanā pa pastu (t. i., rakstiskā procedūrā), kuras termiņš ir 2021. gada 31. oktobris. Ja neviens IGC loceklis neiesūtīs rakstiskus iebildumus, konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā no 2021. gada 1. novembra tiks iekļauti pākšaugi.

               Saskaņā ar priekšlikumu “1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā ir jāiekļauj lēcas, kaltēti zirņi, aunazirņi, kaltētas pupas, citi pākšaugi un to produkti”.

               Paredzētā akta mērķis ir dot Starptautiskajai Graudu padomei iespēju tās parasto darbu, kas aprakstīts konvencijas 3. pantā, attiecināt arī uz pākšaugiem. Proti, no 2021. gada 1. novembra konvencijas 3. pantā minētajiem regulārajiem ziņojumiem, informācijas apmaiņai un īpašajiem pētījumiem būtu jāaptver pākšaugi un to produkti. Locekļu valdībām būtu jāsadarbojas ar IGC sekretariātu, proti, jāsniedz relevantā informācija par šiem pākšaugiem un to produktiem.

               Lai gan īpaši noteikumi par balsošanu pa pastu (vai rakstisko procedūru) konvencijā nav paredzēti, konvencijas 14. pantā par padomes lēmumiem nav prasīts šādus lēmumus pieņemt padomes sesijā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

                  1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju Eiropas Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK
                     3
                   ar termiņu līdz 1998. gada 30. jūnijam; kopš tā laika šis termiņš ir ticis regulāri pagarināts. Saskaņā ar konvencijas 33. pantu konvencija katru reizi tiek pagarināta uz laiku, kas nav ilgāks par diviem gadiem. Iepriekšējoreiz to ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2021. gada 7. jūnijā, un konvencija būs spēkā līdz 2023. gada 30. jūnijam.

                  Konvencijas noslēgšanas laikā 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotā “labības” vai “graudu” definīcijā bija iekļauti šādi produkti: “mieži, kukurūza, prosa, auzas, rudzi, sorgo, tritikāle un kvieši un to produkti”.

                  2008. gadā Starptautiskās Graudu padomes locekļi nolēma no 2009. gada 1. jūlija “labības” vai “graudu” definīcijā iekļaut arī rīsus un to produktus. “Labības” vai “graudu” definīcija tika vēlreiz paplašināta, no 2013. gada 1. jūlija iekļaujot tajā arī dažādas eļļas augu sēklas, proti, kopru, kokvilnas sēklas, palmu kodolus, zemesriekstus, rapša sēklas, sojas pupas un saulespuķu sēklas un to produktus.

                  Eiropas Savienība vienmēr ir bijusi aktīva IGC locekle, un atbalstījusi IGC darba paplašināšanu tā, lai tas aptvertu arī pākšaugu tirgus un tirdzniecības attīstības analīzi. Līdz šim tas darīts ad hoc kārtībā atkarībā no apstiprinātās IGC gada darba programmas.

               Šā priekšlikuma mērķis ir lūgt Padomei pilnvarot Komisiju Eiropas Savienības vārdā balsot par to, lai konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā no 2021. gada 1. novembra tiktu iekļauti pākšaugi. Starptautiskās Graudu padomes oficiālais lēmums par priekšlikumu tiks pieņemts rakstiskā procedūrā (balsošana pa pastu), kuras termiņš ir 2021. gada 31. oktobris.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ar paredzēto Starptautiskās Graudu padomes aktu konvencija tiek grozīta, paplašinot 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā doto “labības” vai “graudu” definīciju; konvencija ir Savienībai saistošs starptautisks nolīgumus. Tāpēc paredzētajam aktam ir juridiskas sekas.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, kas pieņems saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Eiropas Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 3. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 3. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Starptautiskās Graudu padomes aktu konvencija tiks grozīta, konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā iekļaujot pākšaugus, ir lietderīgi Padomes lēmumu pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0254 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijā dotās “labības” vai “graudu” definīcijas grozīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju (“konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK
                  5
               , un tā stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā. Konvencija tika noslēgta uz trim gadiem.

               (2)Konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā ir dota “labības” vai “graudu” definīcija, kas piemērojama konvencijas vajadzībām. Starptautiskās Graudu padomes locekļi var nolemt minēto definīciju grozīt saskaņā ar konvencijas 32. pantu.

               (3)2021. gada 14. maijā Starptautiskās Graudu padomes sekretariāts ierosināja konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā no 2021. gada 1. novembra iekļaut pākšaugus. Saskaņā ar priekšlikumu “1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotajā “labības” vai “graudu” definīcijā ir jāiekļauj lēcas, kaltēti zirņi, aunazirņi, kaltētas pupas, citi pākšaugi un to produkti”
                  6
               .

               (4)Paplašināt Starptautiskās Graudu padomes aptverto produktu klāstu, “labības” vai “graudu” definīcijā iekļaujot pākšaugus, ir Savienības interesēs, tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Starptautiskajā Graudu padomē Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunktā dotās “labības” vai “graudu” definīcijas grozīšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē, ir balsot par Graudu tirdzniecības konvencijas 2. panta 1. punkta e) apakšpunkta grozīšanu, kuras rezultātā “labības” vai “graudu” definīcijā iekļauj pākšaugus, saskaņā ar priekšlikumu, ko Starptautiskās Graudu padomes sekretariāts iesniedzis 2021. gada 14. maijā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.

                     (2)

                        Starptautiskās Graudu padomes darbība balstās uz fiskālo gadu, kas ilgst no 1. jūlija līdz 30. jūnijam.

                     (3)

                        OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.

                     (4)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 63.–64. punkts.

                     (5)

                        Padomes Lēmums 96/88/EK (1995. gada 19. decembris), ar ko Eiropas Kopiena apstiprina Graudu tirdzniecības konvenciju un Pārtikas atbalsta konvenciju, kas veido 1995. gada Starptautisko līgumu par graudiem (OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.).

                     (6)

                        Starptautiskā Graudu padome, GC53/3, 2021. gada 14. maijs, 1. pielikums.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.9.2021
            COM(2021) 499 final
            2021/0282(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (programma “LIFE”)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, proti, ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras pamatbrīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) par grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību nolūkā ietvert EEZ EBTA valstu dalību vides un klimata pasākumu programmā (“LIFE”). EEZ līgumā jāiekļauj 2021. gada 29. aprīļa Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/783, ar ko izveido šo programmu un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013
                  1
               .

                  Tā kā Lihtenšteina un Norvēģija nav paudušas interesi par dalību programmā “LIFE”, EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecas tikai uz Islandi.

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu. Programmas “LIFE” pamatā ir LESD XX sadaļas “Vide” 192. panta 1. punkts. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  Islande sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0282 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (programma “LIFE”)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par EEZ līguma 31. protokola, kurā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/783
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 172, 17.5.2021., 53. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.-8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/783 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (OV L 172, 17.5.2021., 53. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.9.2021
            COM(2021) 499 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (LIFE Programme)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. [...]

               ([...] gada [...]),

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/783 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013
                  1
               .

               (2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) 2021/783, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kuras sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 3. panta 7. punktu papildina ar šādu apakšpunktu:

               “f)Kopienas tiesību akti, kas stājas spēkā no 2021. gada 1. janvāra:

               -32021 R 0783: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/783 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido vides un klimata pasākumu programmu (LIFE) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1293/2013 (OV L 172, 17.5.2021., 53. lpp.).

               Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma, kas noteikts attiecīgajā dotācijas līgumā vai dotācijas lēmumā, saskaņā ar tajos izklāstītajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.

               Lihtenšteina un Norvēģija tiek atbrīvotas no dalības šajā programmā, kā arī no finansiāla atbalsta sniegšanas tai.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 172, 17.5.2021., 53. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.9.2021
            COM(2021) 533 final
            2021/0284(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Programma “ES – veselībai”)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību nolūkā ietvert EEZ EBTA valstu dalību Savienības rīcības programmā veselības jomā (programma “ES – veselībai”) laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam. Tādēļ EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) un atceļ Regulu (ES) 282/2014
                  1
               .

                  Tā kā Lihtenšteina nav paudusi interesi par dalību programmā “ES – veselībai”, EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecas tikai uz Norvēģiju un Islandi.

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku arī piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu. Programma “ES – veselībai” ir balstīta uz LESD 168. panta 5. punktu XIV sadaļā “Sabiedrības veselība”. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 168. panta 5. punkts.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 168. panta 5. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  Islande un Norvēģija sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0284 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Programma “ES – veselībai”)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 168. panta 5. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums") stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par EEZ līguma 31. protokola, kurā ietverti noteikumi par sadarbību konkrētās jomās, kas neietilpst četrās brīvībās, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2021/522
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols (par sadarbību konkrētās jomās, kas neietilpst četrās brīvībās).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību konkrētās jomās, kas neietilpst četrās brīvībās), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014, OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 2.9.2021
            COM(2021) 533 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Programma “ES – veselībai”) (EU4Health Programme)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. [...]

               ([...] gada [...]),

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras brīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) 2021.–2027. gadam un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014
                  1
               .

               (2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/522, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kuras sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (5)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2021. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 16. panta 1. punktam pievieno šādu ievilkumu:

               “-32021 R 0522: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/522 (2021. gada 24. marts), ar ko izveido Savienības rīcības programmu veselības jomā (programma “ES – veselībai”) (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 282/2014, ( OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.).

               Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma, kas fiksēts saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu, saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.

               Lihtenšteina tiek atbrīvota no dalības šajā programmā, kā arī no finansiāla ieguldījuma sniegšanas tai.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  [..]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  [..]

                     (1)

                        OV L 107, 26.3.2021., 1. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.9.2021
            COM(2021) 534 final
            2021/0285(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijā par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (“Helsinku konvencija”) attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par minētās konvencijas III pielikuma II daļas grozīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Baltijas jūras vides aizsardzības komisijā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar ieteikuma pieņemšanu par Helsinku konvencijas III pielikuma II daļasgrozīšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Helsinku konvencija

               Konvencijas par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (“konvencija”) mērķis ir aizsargāt jūras vidi Baltijas jūrā no visiem piesārņojuma avotiem, no industrializācijas un citām cilvēka darbībām. Tā stājās spēkā 1980. gada 3. maijā. Konvencija tika grozīta 1992. gadā.

               Eiropas Savienība ir konvencijas Puse
                  1
               .

               2.2.Baltijas jūras vides aizsardzības komisija (HELCOM)

               Baltijas jūras vides aizsardzības komisiju jeb Helsinku komisiju (HELCOM) veido pārstāvji no visām 10 konvencijas Līgumslēdzējām pusēm
                  2
               . Tā tiekas regulāri un jebkurā laikā, kad to prasa īpaši apstākļi. Tās pienākumi ir šādi: pārraudzīt konvencijas īstenošanu un pārskatīt jūras reģiona stāvokli, pieņemto pasākumu efektivitāti, prioritātes un jebkādu papildu vai atšķirīgu pasākumu nepieciešamību.

               Saskaņā ar konvencijas 23. pantu katrai līgumslēdzējai pusei komisijā ir viena balss. ES ir tiesības uz tādu balsu skaitu, kas ir vienāds ar to ES dalībvalstu skaitu, kuras ir konvencijas līgumslēdzējas puses. ES neizmanto savas balsstiesības, kad savas balsstiesības izmanto tās dalībvalstis, un otrādi.

               Saskaņā ar Konvencijas 19. panta 5. punktu Komisija pieņem lēmumus ar Līgumslēdzēju pušu vienprātīgu balsojumu, ja vien nav noteikts citādi.

               2.3.Paredzētais Baltijas jūras vides aizsardzības komisijas akts

               HELCOM 2021. gada ministru sanāksmē 2021. gada 20. oktobrī Baltijas jūras vides aizsardzības komisijai ir jāpieņem ieteikums, ar ko groza Helsinku konvencijas III pielikuma II daļu (“paredzētais akts”).

               Grozījuma mērķis ir modernizēt Konvencijas III pielikuma II daļas prasības, iekļaujot jaunākās zinātnes atziņas par labu lauksaimniecības praksi un jaunu terminu glosāriju, kurā ņemtit vērā spēkā esošie ES tiesību akti, un pievienot jaunu punktu par barības vielu reciklēšanu, pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti 2018. gada komisijas ministru sanāksmē Briselē, kura notika ES vadībā.

               Ar paredzētā akta pieņemšanu tiek sākta konvencijas 32. panta klusējot izteiktas piekrišanas procedūra, lai grozītu minētās konvencijas III pielikuma II daļu. Konvencijas III pielikuma II daļas grozījums būs saistošs Savienībai.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Atkārtoti ir atzīta nepieciešamība aizsargāt jūras biodaudzveidību un ekosistēmas Baltijas jūrā, arī jūras reģionos, kas ir ārpus valstu jurisdikcijas.

               Helsinku konvencijas III pielikuma II daļas par lauksaimniecības izraisītā piesārņojuma novēršanu grozījuma mērķis ir modernizēt konvencijas prasības. Konkrētāk, 3. punkts par kūtsmēslu uzglabāšanu un 6. punkts par organisko kūtsmēslu izmantošanu tika pielāgoti, lai iekļautu jaunākās zinātnes atziņas par labu lauksaimniecības praksi. Turklāt ir iekļauts jauns punkts par barības vielu reciklēšanu, lai atspoguļotu saistības, kas šajā sakarā paustas ES vadībā pieņemtajā HELCOM 2018. gada deklarācijā, kā arī jauns terminu glosārijs, kurā ņemti vērā spēkā esošie ES tiesību akti.

               Gatavojoties HELCOM ministru sanāksmei 2021. gada oktobrī, ir vajadzīga Savienības nostāja, jo ar paredzēto ieteikumu tiek sākta Konvencijas par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību 32. panta klusējot izteiktas piekrišanas procedūra ar mērķi grozīt minētās konvencijas III pielikuma II daļu. Konvencijas III pielikuma II daļas grozījums būs saistošs Savienībai. Tā kā pielikuma grozījums modernizēs prasības attiecībā uz Baltijas jūras aizsardzību, grozīs ES starptautiskās saistības un ieceres un uzlabos vides aizsardzību, tiek ierosināts, lai Savienība atbalstītu ieteikuma pieņemšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Baltijas jūras vides aizsardzības komisija ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Konvenciju par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību.

               Akts, ko Baltijas jūras vides aizsardzības komisija ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts ir akts ar juridiskām sekām, jo ar to tiek sākta konvencijas 32. panta klusējot izteiktas piekrišanas procedūra, lai grozītu tās III pielikuma II daļu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza konvencijas iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0285 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijā par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību (“Helsinku konvencija”) attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par minētās konvencijas III pielikuma II daļas grozīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši LESD 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvenciju par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību, kas pārskatīta 1992. gadā (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 94/157/EK
                  4
               .

               (2)Saskaņā ar nolīguma 32. pantu Baltijas jūras vides aizsardzības komisija var pieņemt grozījumus nolīguma pielikumos.

               (3)Baltijas jūras vides aizsardzības komisijai 2021. gada ministru sanāksmē, kas notiks 2021. gada 20. oktobrī, ir jāpieņem ieteikums par nolīguma III pielikuma II daļas grozīšanu.

               (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Baltijas jūras vides aizsardzības komisijā, jo Komisijas ieteiktie pielikumu grozījumi tiek pieņemti ar klusējot izteiktas piekrišanas procedūru, kas paredzēta nolīguma 32. pantā. Nolīguma III pielikuma II daļas grozījums būs saistošs Savienībai.

               (5)Tā kā paredzētais III pielikuma II daļas grozījums modernizēs prasības attiecībā uz Baltijas jūras aizsardzību, grozīs ES starptautiskās saistības un ieceres un uzlabos vides aizsardzību, tiek ierosināts, lai Savienība atbalstītu ieteikuma pieņemšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Baltijas jūras vides aizsardzības komisijas 2021. gada ministru sanāksmē, ir atbalstīt ieteikuma pieņemšanu par Helsinku konvencijas III pielikuma II daļas grozīšanu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 73, 16.3.1994., 19–19. lpp.

                     (2)

                        Dānija, Eiropas Savienība, Igaunija, Krievijas Federācija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija, Vācija un Zviedrija.

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        OV L 73, 16.3.1994., 19–19. lpp.