               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 9.3.2018
            COM(2018) 121 final
            2018/0055(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma pārskatīšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē saistībā ar to, ka paredzēts pieņemt Ministru padomes lēmumu par līdzekļu pārdali, piešķirot finansējumu ĀKK starpvalstu un starpreģionu sadarbībai ar daudzām vai visām ĀKK valstīm.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.ĀKK un EK partnerattiecību nolīgums (“Kotonū nolīgums”)

               ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma
                  1
                (“nolīgums”) mērķis ir izveidot asociāciju starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm. Nolīgums stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī un tika pārskatīts 2005. gadā un 2010. gadā saskaņā ar pārskatīšanas klauzulu, kurā paredzēts, ka nolīgums jāpārskata reizi piecos gados.

               Saskaņā ar nolīguma 95. panta 2. punktu finanšu protokoli ir noteikti attiecīgam laika posmam. Finanšu protokolos noteikta kopējā ES finansiālā palīdzība.

               Finanšu protokols laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam tika pieņemts ar ĀKK un ES Ministru padomes 2013. gada 7. jūnija Lēmumu Nr. 1/2013
                  2
               , tas pievienots nolīgumam kā IC pielikums.

               ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 100. pantā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padome, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu, var pārskatīt, pārbaudīt un/vai grozīt tā pielikumus.

               Nolīguma 15. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padomes funkcijas ir pieņemt “nolīguma” īstenošanai vajadzīgos lēmumus.

               2.2.ĀKK un ES Ministru padome

               ĀKK un ES Ministru padome var pieņem lēmumus, kas pusēm ir juridiski saistoši. Ministru padomes sastāvā no vienas puses ir Eiropas Savienības Padomes locekļi un no otras puses – pa vienam valdību pārstāvošam loceklim no katras ĀKK valsts. Ministru padomes prezidenta amatu secīgi ieņem Eiropas Savienības Padomes loceklis un ĀKK valsts valdības loceklis. Padome parasti sanāk reizi gadā pēc prezidenta iniciatīvas un tad, kad tas šķiet nepieciešams, tādā veidā un ģeogrāfiskā sastāvā, kas ir piemērots apspriežamajiem jautājumiem.

               2.3.ĀKK un ES Ministru padomes plānotais akts

               ĀKK un ES Ministru padomei jāpieņem lēmums par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma grozīšanu (“plānotais akts”).

               Šo lēmumu piemēros IC pielikuma 2.a punktam un 2.b punktam, un tas attiecas uz līdzekļu pārdali ar mērķi piešķirt finansējumu ĀKK starpvalstu un starpreģionu sadarbībai ar daudzām vai visām ĀKK valstīm.

               Pirmkārt, EUR 425 miljoni tiks atskaitīti no piešķīruma, ar ko finansē valsts un reģionālās indikatīvās programmas, kuras minētas IC pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā.

               Otrkārt, piešķīrums, no kura finansē ĀKK starpvalstu un starpreģionu sadarbību, kas minēta IC pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā, tiks palielināts par EUR 425 miljoniem, lai palīdzētu finansēt divas iniciatīvas, proti, iniciatīvu “Spotlight” un Globālo partnerību izglītībai (GPI).

               Iniciatīva “Spotlight” ir ES un ANO kopīgi īstenota rīcība pasaules mērogā ar mērķi novērst un reaģēt uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm mērķa valstīs.

               GPI vispārējais mērķis ir mobilizēt centienus pasaules un valstu mērogā, lai panāktu kvalitatīvu izglītību un apmācību visiem, izmantojot iekļaujošu partnerību, īpašu uzmanību pievēršot efektīvām izglītības sistēmām un piešķirot finansējumu pamatizglītībai.

               ĀKK iekšējai sadarbībai no valsts un reģionālo indikatīvo programmu vispārējās rezerves ar EAF starpniecību piešķirs šādu finansējumu:

               - EUR 350 miljoni ir piešķirti iniciatīvai “Spotlight”;

               - EUR 75 miljoni ir piešķirti GPI.

               Plānotais akts pusēm būs saistošs saskaņā ar nolīguma 15. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka “ĀKK un ES Ministru padome var pieņemt lēmumus, kas Pusēm ir saistoši”.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 100. pantu ĀKK un ES Ministru padome, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu, var pārskatīt, pārbaudīt un/vai grozīt minēto nolīgumu.

               Eiropas Savienība ir cieši apņēmusies atbalstīt dzimumu līdztiesību, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm visās vecuma grupās un visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm visā pasaulē izskaušanu.

               Iniciatīva “Spotlight” ir ES un ANO kopīgi īstenota rīcība pasaules mērogā ar mērķi novērst un reaģēt uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm mērķa valstīs. Tās darbība tika oficiāli uzsākta ANO Ģenerālās asamblejas 72. sesijā 2017. gada 20. septembrī.

               Pamatojoties uz pierādījumiem, iniciatīva “Spotlight” tiks vērsta pret īpaša veida seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību, kas ir plaši izplatīta vai strauji izplatās konkrētos reģionos, tādējādi palīdzot sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 5 – “Dzimumu līdztiesība”.

               Dzimumu līdztiesības iniciatīvai tiks izveidots vairāku līdzekļu devēju fonda mehānisms, ko pārvalda ANO ģenerālsekretāra izpildbirojs. Finansējumu piešķirs, izmantojot ES attīstības sadarbības instrumentu (ASI) attiecībā uz Latīņameriku un Āziju un Eiropas Attīstības fondu (EAF) – ĀKK valstīm.

               GPI iniciatīva atbalsta trīs augsta līmeņa mērķu sasniegšanu. Pirmie divi mērķi ir līdztiesība, tostarp dzimumu līdztiesība un sociālā iekļaušana, kā arī pasniegšanas un zināšanu apguves kvalitāte. Trešais mērķis ir izveidot spēcīgākas izglītības sistēmas, kas spēj nodrošināt vienlīdzīgus kvalitatīvas izglītības pakalpojumus. Šī iniciatīva tika izveidota 2012. gadā, lai īstenotu pasaules mēroga saistības izglītības jomā, kas tika noteiktas Pasaules Izglītības forumā Dakarā un Tūkstošgades samitā.

               GPI ir daudzu ieinteresēto personu partnerības un finansēšanas platforma, kuras mērķis ir stiprināt izglītības sistēmas valstīs ar zemiem un vidēji zemiem ienākumiem, uzlabojot izglītības nozares plānus un to īstenošanu.

               ES kopā ar ĀKK valstu grupu atbalsta GPI kopš 2005. gada. Šīs partnerības turpmāka atbalstīšana iekļaujas ES un ĀKK politikas satvarā.

               Abas iniciatīvas atbilst un arī turpmāk atbildīs Eiropas Konsensam attīstības jomā, kas veicina vispusīgāku pieeju cilvēces attīstībai. Izglītībā šī pieeja sniedz plašāku atbalstu iekļaujošai un vienlīdzīgi pieejamai, kvalitatīvai izglītībai visiem iedzīvotājiem un mūžizglītībai (IAM Nr. 4), īpašu uzmanību pievēršot dzimumu līdztiesības veicināšanai (IAM Nr. 5).

               Komisija tādēļ ierosina Padomei pieņemt šo lēmumu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ĀKK un ES Ministru padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Kotonū nolīgumu.

               Akts, ko ir aicināta pieņemt ĀKK un ES Ministru padome, ir akts, kuram ir juridiskas sekas. Plānotais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar Kotonū nolīguma 100. punktu.

               Plānotais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir iecerētajam aktam, par kuru Savienības vārdā ieņemama nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Plānotā akta galvenais mērķis un saturs ir saistīts ar “attīstības sadarbību”. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 209. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 209. panta 2. punktam, to lasot saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Plānotā akta publicēšana

               ĀKK un ES Ministru padomes lēmumu piemēros Kotonū nolīguma IC pielikumam, tāpēc ir lietderīgi to pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2018/0055 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma pārskatīšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. pantu, to lasot saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (turpmāk “ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”)
                  4
               ,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem (“ĀKK”), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (“ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”) tika parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū. ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums stājās spēkā 2003. gada 1. aprīlī un tika pārskatīts 2005. gadā un 2010. gadā saskaņā ar pārskatīšanas klauzulu, kurā paredzēts, ka nolīgums jāpārskata reizi piecos gados.

               (2)Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 2. punktu finanšu protokoli ir noteikti attiecīgam laika posmam. Finanšu protokolos noteikta kopējā ES finansiālā palīdzība. Finanšu protokols laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam tika pieņemts ar ĀKK un ES Ministru padomes 2013. gada 7. jūnija Lēmumu Nr. 1/2013
                  5
                kā nolīguma IC pielikums.

               (3)Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 100. pantu ĀKK un ES Ministru padome, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu, var pārskatīt, pārbaudīt un/vai grozīt minēto nolīgumu.

               (4)Savienībai būtu jāatbalsta ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikumā paredzēto līdzekļu pārdale no piešķīruma, kas paredzēts valstu un reģionālo indikatīvo programmu finansēšanai, uz piešķīrumu, kas paredzēts ĀKK iekšējās sadarbības un starpreģionu sadarbības ar daudzām vai visām ĀKK valstīm finansēšanai.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē, jo lēmums Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Šim lēmumam pievienotais ĀKK un ES Ministru padomes lēmuma projekts ir tās nostājas pamatā, kas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē saistībā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma pārskatīšanu.

               2. Savienības pārstāvji ĀKK un ES Ministru padomē drīkst vienoties par nelielām izmaiņām lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Pēc ĀKK un ES Ministru padomes lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.), nolīgums, kas grozīts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. jūnijā parakstīts Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kurš 2010. gada 22. jūnijā parakstīts Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp).

                     (2)

                        ĀKK un ES Ministru padomes 2013. gada 7. jūnija Lēmums Nr. 1/2013 par daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam protokola pieņemšanu saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, OV L 173, 26.6.2013;

                     (3)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.), nolīgums, kas grozīts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. jūnijā parakstīts Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kurš 2010. gada 22. jūnijā parakstīts Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp).

                     (5)

                        ĀKK un ES Ministru padomes 2013. gada 7. jūnija Lēmums Nr. 1/2013 par daudzgadu finanšu shēmas laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam protokola pieņemšanu saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses , OV L 173, 26.6.2013.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē,9.3.2018
            COM(2018) 121 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ĀKK un ES Ministru padomē attiecībā uz ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma pārskatīšanu

               PIELIKUMS

               ĀKK UN ES MINISTRU PADOMES

               Lēmums Nr. …/2018

               (../../2018)

               par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma pārskatīšanu

               ĀKK UN ES MINISTRU PADOME,

               ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses
                  1
               , (turpmāk “ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”) un jo īpaši tā 15. panta 2. punktu, to lasot saistībā ar tā 100. pantu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 15. panta 2. punktu Ministru padomes funkcijas ietver lēmumu pieņemšanu, lai nodrošinātu konstruktīvu un efektīvu minētā nolīguma īstenošanu.

               (2)ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 100. pantā noteikts, ka ĀKK un ES Ministru padome, pamatojoties uz ĀKK un ES Attīstības finansiālās sadarbības komitejas ieteikumu, var pārskatīt, pārbaudīt un/vai grozīt tā pielikumus.

               (3)ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikums būtu jāgroza, lai pārdalītu Eiropas Attīstības fondā paredzētos līdzekļus starp sadarbības instrumentiem, piešķirot tos ĀKK iekšējās sadarbības un starpreģionu sadarbības instrumentam.

               Pārdalītie līdzekļi palīdzēs finansēt iniciatīvu “Spotlight” un Globālo partnerību izglītībai (GPI).

               Iniciatīva “Spotlight” ir ES un ANO kopīgi īstenota rīcība pasaules mērogā ar mērķi novērst un reaģēt uz vardarbību pret sievietēm un meitenēm mērķa valstīs. Pamatojoties uz pierādījumiem, iniciatīva “Spotlight” tiks vērsta pret īpaša veida seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību, kas ir plaši izplatīta vai strauji izplatās konkrētos reģionos, tādējādi palīdzot sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 5 – “Dzimumu līdztiesība”.

               GPI vispārējais mērķis ir mobilizēt centienus pasaules un valstu mērogā, lai panāktu kvalitatīvu izglītību un apmācību visiem, izmantojot iekļaujošu partnerību, īpašu uzmanību pievēršot efektīvām izglītības sistēmām un piešķirot finansējumu pamatizglītībai. Abas iniciatīvas ir saskaņā ar Kotonū partnerattiecību nolīgumu, kā arī ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, kas veicina vispusīgāku pieeju cilvēces attīstībai. Izglītības jomā šī pieeja sniedz plašāku atbalstu iekļaujošai un vienlīdzīgi pieejamai, kvalitatīvai izglītībai visiem iedzīvotājiem un mūžizglītībai (IAM Nr. 4), īpašu uzmanību pievēršot dzimumu līdztiesības veicināšanai (IAM Nr. 5),

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               1.Lai īstenotu plānošanas prasības, finansējumu no Eiropas Attīstības fonda pārdala starp piešķīrumiem, kas paredzēti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikumā noteiktajiem sadarbības instrumentiem.

               2.Summu EUR 425 miljonu apmērā no valsts un reģionālo indikatīvo programmu vispārējās rezerves, kas noteikta IC pielikuma 2. punkta a) apakšpunktā, pārdala ĀKK iekšējai sadarbībai un starpreģionu sadarbībai, kas noteikta IC pielikuma 2. punkta b) apakšpunktā:

               –EUR 350 miljonus piešķir iniciatīvai “Spotlight”;

               –EUR 75 miljonus piešķir Globālajai partnerībai izglītībai.

               2. pants

               Tā kā saskaņā ar 1. pantu tiek pārdalīti piešķirtie līdzekļi, ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma tekstu groza šādi:

               1.ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu :

               “a)
                     EUR 23 940 miljonus piešķir, lai finansētu valstu vai reģionālās indikatīvās programmas. Šo piešķīrumu izmanto, lai finansētu:

               i)
                     atsevišķu ĀKK valstu indikatīvās programmas saskaņā ar šā nolīguma IV pielikuma 1.–5. pantu attiecībā uz īstenošanas un vadības procedūrām;

               ii)
                     reģionālās indikatīvās programmas, ar ko atbalsta reģionālu un starpreģionālu sadarbību un ĀKK valstu reģionālu integrāciju saskaņā ar šā nolīguma IV pielikuma 6.–11. pantu attiecībā uz īstenošanas un vadības procedūrām;”

               2.ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma IC pielikuma 2. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu :

               “b)
                     EUR 4015 miljonus piešķir, lai finansētu ĀKK iekšējo sadarbību un starpreģionālu sadarbību ar daudzām vai visām ĀKK valstīm saskaņā ar šā nolīguma IV pielikuma 12.–14. pantu attiecībā uz īstenošanas un vadības procedūrām. Šis finansējums ietver atbalstu kopīgām iestādēm un struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu. No šīs summas tiek finansēti arī ĀKK sekretariāta darbības izdevumi, kas minēti 1. protokola “Par kopīgo iestāžu darbības izdevumiem” 1. un 2. punktā.”

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Vieta [...], [...]

                     ĀKK un ES Ministru padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.), nolīgums, kas grozīts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. jūnijā parakstīts Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kurš 2010. gada 22. jūnijā parakstīts Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.3.2018
            COM(2018) 122 final
            2018/0056(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 99. sesijā attiecībā uz to, ka paredzēts pieņemt FMT:ItalicSOLAS/FMT konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumus, apstiprināt attiecīgas pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā un pieņemt grozījumus 2010. gada Starptautiskajā kodeksā par ugunsdrošības testu metožu piemērošanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 99. sesijā attiecībā uz to, ka paredzēts pieņemt SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumus un attiecīgas pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā, kā arī grozījumus 2010. gada Starptautiskajā kodeksā par ugunsdrošības testu metožu piemērošanu (2010. gada FTP kodekss).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (SJO)

               Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir izveidota ar Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju, un tās mērķis ir nodrošināt forumu valdību sadarbībai valdības regulējuma un prakses jomā, kas attiecas uz dažādiem tehniskiem jautājumiem, kuri ietekmē ar starptautisko tirdzniecību saistītu kuģošanu, un aicināt plaši ieviest augstākos iespējamos standartus jautājumos, kuri attiecas uz kuģošanas drošību, navigācijas efektivitāti un kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu un kontroli, tādējādi veicinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus; SJO arī nodarbojas ar attiecīgiem administratīviem un juridiskiem jautājumiem.

               Konvencija stājās spēkā 1958. gada 17. martā.

               Visas dalībvalstis ir konvencijas puses.

               Visas dalībvalstis ir puses 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (“SOLAS konvencija”), kas stājās spēkā 1980. gada 25. maijā. Savienība nav SOLAS konvencijas puse.

               2.2.Starptautiskā Jūrniecības organizācija

               Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas atbildīga par kuģošanas drošību un drošumu un kuģu izraisīta jūras piesārņojuma novēršanu. Tā ir iestāde, kas nosaka globālos standartus starptautiskās kuģniecības drošības, drošuma un vidiskā veikuma rādītāju jomā. Tās galvenais uzdevums ir izveidot taisnīgu un efektīvu, vispārpieņemtu un visaptveroši īstenotu kuģniecības nozares tiesisko regulējumu.

               Organizācijā var iesaistīties jebkura valsts, un visas ES dalībvalstis ir SJO dalībnieces. Eiropas Komisijai kopš 1974. gada Starptautiskajā Jūrniecības organizācijā (SJO) ir novērotājas statuss, kas pamatojas uz Starpvaldību jūrniecības konsultatīvās organizācijas (IMCO)
                  1
                un Eiropas Kopienu Komisijas vienošanos par sadarbību jautājumos, par ko ir abpusēja interese.

               SJO Kuģošanas drošības komitejā ir visas SJO dalībnieces, un tā sanāk vismaz reizi gadā. Tā izskata jebkuru organizācijas darbības jomā esošu jautājumu, kas attiecas uz navigācijas līdzekļiem, kuģu būvi un aprīkojumu, apkalpes komplektēšanu no drošības viedokļa, noteikumiem par sadursmju novēršanu, bīstamo kravu apstrādi, kuģošanas drošības procedūrām un prasībām, hidrogrāfisko informāciju, kuģu žurnāliem un navigācijas informāciju, jūras negadījumu izmeklēšanu, izcelšanu un glābšanu, un jebkuru citu jautājumu, kas tieši ietekmē kuģošanas drošību.

               SJO Kuģošanas drošības komiteja nodrošina mehānismu, kas ļauj tai izpildīt visus SJO konvencijas, SJO Asamblejas vai SJO Padomes uzticētos pienākumus vai visus iepriekšminētajā darbības jomā esošus pienākumus, kurus tai var uzticēt saskaņā ar citu starptautisku tiesību instrumentu un kurus atzīst SJO. Kuģošanas drošības komitejas un tās apakšstruktūru lēmumus pieņem ar komitejas locekļu balsu vairākumu.

               2.3.Paredzētais SJO Kuģošanas drošības komitejas akts

               2018. gada 16.–25. maijā Kuģošanas drošības komiteja 99. sesijā (MSC 99) grasās pieņemt SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumus un attiecīgas pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā, kā arī grozījumus 2010. gada Starptautiskajā kodeksā par ugunsdrošības testu metožu piemērošanu (2010. gada FTP kodekss).

               Paredzēto SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumu mērķis ir paplašināt SOLAS konvencijas II-1/8-1.3. noteikumā ietverto prasību par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā.

               Paredzētā 2010. gada FTP kodeksa grozījuma mērķis ir novērst to, ka kodeksā ietvertas atšķirīgas ugunsdrošības prasības kuģiem, kas pārvadā mazāk nekā 36 pasažierus, un kuģiem, kas pārvadā vairāk nekā 36 pasažierus, nolūkā precizēt 2010. gada FTP kodeksa 3. pielikuma 1. tabulā atklātam grīdas segumam noteikto prasību piemērošanu pasažieru kuģiem tā, lai prasības attiektos arī uz pasažieru kuģiem, kas pārvadā mazāk nekā 36 pasažierus.

               3.Savienības vārdā pieņemamā nostāja

               3.1.SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumi un attiecīgās pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā

               Kuģošanas drošības komitejas 94. sesijā (MSC 94), kas 2014. gada 17.–21. novembrī norisinājās Londonā, Bahamas un citi sekmīgi pieprasīja jaunu iznākumu (MSC 94/6/1) attiecībā uz SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumiem.

               Pēc tam SJO Kuģu projektēšanas un būves apakškomiteja 3. sesijā (SDC 3), kas 2016. gada 18.–22. janvārī norisinājās Londonā, atzīmēja, ka darba grupai sadalījuma un avārijas izturības jautājumos izdevās tikai īsumā apspriest priekšlikumu paplašināt SOLAS konvencijas II-1/8-1.3. noteikumā ietverto prasību par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā, kas paredz, ka kapteinim tiek sniegta regulāri atjaunināta informācija par kuģa atlikušo avārijas izturību pēc applūšanas incidenta.

               Lai gan darba grupā sadalījuma un avārijas izturības jautājumos tika pausts viedoklis, ka ierosinātie SOLAS konvencijas II-1/8-1.3. noteikuma grozījumi ir pietiekami, lai to galīgo pieņemšanu varētu izskatīt SJO Kuģu projektēšanas un būves apakškomitejas 4. sesijā (SDC 4), SDC 3 arī tika atzīmēts, ka būtu rūpīgāk jāapsver pārskatīto Pamatnostādņu par operatīvo informāciju, kas pasažieru kuģu kapteiņiem nepieciešama, lai kuģis pats vai ar velkoņa palīdzību varētu droši atgriezties ostā (MSC.1/Circ.1400) projekta īstenošana attiecībā uz ekspluatācijā esošiem pasažieru kuģiem, un izteikts aicinājums iesniegt jautājumus izskatīšanai SDC 4.

               Pēc tam, kad SDC 4, kas 2017. gada 13.–17. februārī norisinājās Londonā, tika apspriests, kā SOLAS konvencijas II-1/8-1.3. noteikuma piemērojamība būtu īstenojama attiecībā uz ekspluatācijā esošiem pasažieru kuģiem, SDC 4 atbalstīja viedokli, ka visi pašreizējo pamatnostādņu, proti, MSC.1/Circ.1400, MSC.1/Circ.1532 un MSC.1/Circ.1229, piemērojamības ierobežojumi būtu jānovērš, tālab izstrādājot jaunu pamatnostādņu kopumu par stabilitātes skaitļotājiem un atbalstu no krasta pasažieru kuģiem, kas būvēti pirms 2014. gada 1. janvāra.

               SDC 4 vienojās par SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumu projektu, kas attiecas uz datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā (SDC 4/16, 2. pielikums), tomēr nespēja pieņemt lēmumu par ierosināto grozījumu spēkā stāšanās procedūru, jo jaunajā pamatnostādņu kopumā ietvertie stabilitātes skaitļotāju sarežģītības kritēriji ietekmētu datumu, no kura varētu piemērot jauno noteikumu projektu attiecībā uz ekspluatācijā esošiem pasažieru kuģiem.

               Kuģošanas drošības komitejas 98. sesijā (MSC 98), kas 2017. gada 7.–16. jūnijā norisinājās Londonā, SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumu projekts tika apstiprināts nolūkā to pieņemt MSC 99 ar nosacījumu, ka  SJO Kuģu projektēšanas un būves apakškomitejas 5. sesijā (SDC 5) tiktu apstiprināts datums, no kura piemēros SOLAS konvencijas II-1/8-1.3. noteikuma projektu, un pilnībā pieņemts pamatnostādņu projekts par stabilitātes skaitļotājiem un atbalstu no krasta pasažieru kuģiem, kas būvēti pirms 2014. gada 1. janvāra. SDC 5, kas 2018. gada 22.–26. janvārī norisinājās Londonā, tika panākta vienošanās, ka pirms 2014. gada 1. janvāra būvētu pasažieru kuģu atbilstība SOLAS konvencijas II-1/8-1.3.1. noteikumam tiks panākta ne vēlāk kā līdz pirmajai periodiskajai apskatei pēc pieciem gadiem pēc spēkā stāšanās dienas. SDC 5 arī tika panākta vienošanās iesniegt attiecīgās pamatnostādnes apstiprināšanai MSC 99.

               SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumi izklāstīti SJO dokumenta MSC 98/23/Add.1. 13. pielikumā. MSC 98 ziņojuma (MSC 98/23) 10.9. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MSC 99.

               3.2.2010. gada FTP kodeksa grozījumi

               SJO Kuģu sistēmu un aprīkojuma apakškomitejas 3. sesijā (SSE 3), kas 2016. gada 14.–18. martā norisinājās Londonā, valdīja uzskats, ka 2010. gada FTP kodeksa 3. pielikuma 1. tabulā noteiktās prasības atklātam grīdas segumam, kuras piemēro pasažieru kuģiem, kas pārvadā vairāk nekā 36 pasažierus, būtu jāpiemēro arī pasažieru kuģiem, kas pārvadā mazāk nekā 36 pasažierus. SSE 3 atbalstīja viedokli, ka norādes par prasībām atklātam grīdas segumam, kuras piemēro pasažieru kuģiem, kas pārvadā vairāk nekā 36 pasažierus, būtu jāpiemēro arī pasažieru kuģiem, kas pārvadā mazāk nekā 36 pasažierus. Pēc tam SSE 3 tika panākta vienošanās uzdot ugunsdrošības darba grupai izskatīt jautājumu sīkāk un sniegt apakškomitejai attiecīgus ieteikumus.

               Attiecībā uz 2010. gada FTP kodeksa 3. pielikuma 1. tabulas noteikumiem un ņemot vērā ugunsdrošības darba grupas viedokli, SSE 3 tika panākta vienošanās, ka 2010. gada FTP kodeksa 3. pielikuma 1. tabula būtu jāpiemēro arī pasažieru kuģiem, kas pārvadā mazāk nekā 36 pasažierus, un ka iespējamais risinājums varētu būt svītrot frāzi “kas pārvadā vairāk nekā 36 pasažierus”.

               Tomēr par šo iespējamo risinājumu netika ziņots Kuģošanas drošības komitejas 97. sesijā (MSC 97), kas 2016. gada 21.–25. novembrī norisinājās Londonā, jo SSE 3 jautājums bija izskatīts darba kārtības punktā “Ar drošību, drošumu un vidi saistīto SJO konvenciju noteikumu vienota interpretācija”.

               Ierosinātie 2010. gada FTP kodeksa grozījumi tā vietā tika izskatīti MSC 98 un apstiprināti nolūkā tos pieņemt MSC 99.

               2010. gada FTP kodeksa grozījumi izklāstīti MSC 98 ziņojuma (MSC 98/23/Add.1.) 25. pielikumā. MSC 98 ziņojuma (MSC 98/23) 12.47. punktā norādīts, ka grozījumus paredzēts pieņemt MSC 99.

               3.3.Attiecīgie ES tiesību akti un ES kompetence

               3.3.1.SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumi un attiecīgās pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteikts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus.

               3.3.2.2010. gada FTP kodeksa grozījumi

               2010. gada FTP kodeksā ir noteiktas starptautiskās prasības par SOLAS konvencijas II2. nodaļā (kurā ietverti ugunsdrošības, ugunsgrēka atklāšanas un ugunsdzēsības noteikumi) minēto ražojumu laboratorisko testēšanu, tipa apstiprināšanu un ugunsdrošības testu metodēm. Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS) grozījumi, kuru mērķis ir Starptautisko kodeksu par ugunsdrošības testu metožu piemērošanu (2010. gada FTP kodekss) noteikt par obligātu, stājās spēkā 2012. gada 1. jūlijā (Rezolūcija MSC.307(88)).

               Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā noteikts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus. Turklāt Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma II-2. nodaļas A un B daļa Ugunsdrošības sistēmu kodeksu, kas pieņemts ar Rezolūciju MSC.98(73), attiecina uz B, C un D klases kuģiem, kas būvēti 2003. gada 1. janvārī vai vēlāk.

               3.3.3.ES kompetence

               SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumi un attiecīgās pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā, kā arī 2010. gada FTP kodeksa grozījumi ietekmētu ES tiesību normas, kad tiktu piemērota Direktīva 2009/45/EK.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  2
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               SJO Kuģošanas drošības komiteja ir ar nolīgumu, proti, ar Konvenciju par Starptautisko Jūrniecības organizāciju, izveidota struktūra.

               Akti, kurus SJO Kuģošanas drošības komiteja aicināta pieņemt, ir lēmumi ar juridiskām sekām. Paredzētie akti var būtiski ietekmēt ES tiesiskā regulējuma saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem. Tas ir tāpēc, ka Direktīvā 2009/45/EK noteikts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus, kā izklāstīts 3.1. un 3.2. punktā.

               Tādējādi SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumi un attiecīgās pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā, kā arī 2010. gada FTP kodeksa grozījumi ietekmētu ES tiesību normas, kad tiktu piemērota Direktīva 2009/45/EK.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz jūras transportu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 100. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2018/0056 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Kuģošanas drošības komitejas 99. sesijā attiecībā uz to, ka paredzēts pieņemt SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumus, apstiprināt attiecīgas pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā un pieņemt grozījumus 2010. gada Starptautiskajā kodeksā par ugunsdrošības testu metožu piemērošanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienības darbībai jūras transporta nozarē būtu jātiecas uz kuģošanas drošības uzlabošanu.

               (2)Konvencija par Starptautisko Jūrniecības organizāciju (“SJO”) stājās spēkā 1958. gada 17. martā.

               (3)SJO ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra, kas atbildīga par kuģošanas drošību un drošumu. Saskaņā ar Konvencijas par Starptautisko Jūrniecības organizāciju 28. panta b) punktu Kuģošanas drošības komiteja ir SJO komiteja, kura nodrošina mehānismu, kas ļauj izpildīt visus pienākumus, kurus saskaņā ar minēto konvenciju tai uzticējusi SJO Asambleja vai SJO Padome, vai visus minētā panta darbības jomā esošus pienākumus, kurus Kuģošanas drošības komitejai var uzticēt saskaņā ar citu starptautisku tiesību instrumentu un kurus atzīst SJO.

               (4)Starptautiskā konvencija par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (“SOLAS konvencija”) stājās spēkā 1980. gada 25. maijā.

               (5) Saskaņā ar SOLAS konvencijas VIII panta b) punkta iii) apakšpunktu SJO Kuģošanas drošības komiteja var pieņemt SOLAS konvencijas grozījumus.

                (6)Kuģošanas drošības komiteja 2018. gada 16.–25. maijā 99. sesijā (MSC 99) grasās pieņemt SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumus un attiecīgas pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā, kā arī grozījumus 2010. gada Starptautiskajā kodeksā par ugunsdrošības testu metožu piemērošanu (“FTP kodekss”).

               (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem MSC 99, jo SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumi un attiecīgās pamatnostādnes par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai ekspluatācijā esošu pasažieru kuģu applūšanas gadījumā, kā arī FTP kodeksa grozījumi varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesiskā regulējuma saturu, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK
                  4
               .

               (8)Ar SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumiem un attiecīgajām pamatnostādnēm par datorizētu atbalstu kapteinim kuģa stabilitātes nodrošināšanai, kas paredz, ka kapteinim tiek sniegta regulāri atjaunināta informācija par kuģa atlikušo avārijas izturību pēc applūšanas incidenta, būtu jāizveido operacionālas pamatnostādnes ekspluatācijā esošiem pasažieru kuģiem.

               (9)Ar FTP kodeksa grozījumiem, kas attiecas uz testēšanas prasībām atklātam grīdas segumam, būtu jāparedz, ka minētos noteikumus piemēro arī pasažieru kuģiem, kas pārvadā mazāk nekā 36 pasažierus.

               (10)Savienības nostāja jāpauž Savienības dalībvalstīm, kuras ir SJO Kuģošanas drošības komitejas locekles, rīkojoties kopīgi,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem SJO Kuģošanas drošības komitejas 99. sesijā, ir šāda:

               a) piekrist šim lēmumam pievienotā SJO dokumenta MSC 98/23/Add.1. 13. pielikumā izklāstītajiem SOLAS konvencijas II-1/1. un II-1/8-1. noteikuma grozījumiem un attiecīgajām pamatnostādnēm;

               b) piekrist šim lēmumam pievienotā SJO dokumenta MSC 98/23/Add.1. 25. pielikumā izklāstītajiem 2010. gada Starptautiskā kodeksa par ugunsdrošības testu metožu piemērošanu 3. pielikuma 1. tabulas grozījumiem.

               2. pants

               1. Šā lēmuma 1. panta a) un b) punktā minēto nostāju pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir SJO Kuģošanas drošības komitejas locekles, rīkojoties kopīgi.

               2. Par nelielām 1. panta a) un b) punktā minētās nostājas izmaiņām vienojas bez jauna Padomes lēmuma.

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Nosaukums 1982. gadā tika mainīts uz “Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO)”.

                     (2)

                        Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (3)

                        Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).