               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.9.2019
            COM(2019) 620 final
            2019/0188(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2014/ES par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)
            {SWD(2019) 319 final} - {SWD(2019) 1350 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Valstu nodarbinātības dienesti (VND) ir galvenās iestādes, kuras, īstenojot nodarbinātības politiku, atvieglo darba meklētāju integrāciju darba tirgū. Lai gan VND struktūra katrā valstī ir atšķirīga, visi VND palīdz samērot darba tirgus pieprasījumu ar piedāvājumu, vietējā, valsts un Eiropas līmenī sniedzot informācijas, darbā iekārtošanas un aktīva atbalsta pakalpojumus. VND ir arī galvenās struktūras, kuras dalībvalstīs īsteno politiku iesaistīšanai darba tirgū, un tās aktīvi palīdz īstenot sekmīgu statusa maiņu un integrāciju darba tirgū. VND sniegto pakalpojumu kvalitāte tieši ietekmē nodarbinātības politikas īstenošanu uz vietas. Tādējādi VND ir galvenie dalībnieki, kas palīdz izskaust bezdarbu Eiropā un nodrošināt attiecīgo ES politikas iniciatīvu sekmīgu īstenošanu.

               Valstu nodarbinātības dienestu sadarbība Eiropas līmenī sākās 1997. gadā, kad Komisija izveidoja neoficiālu VND vadītāju padomdevēju grupu (VND vadītāju Eiropas tīkls (HoPES)). To izveidoja ar mērķi sekmēt iesaistīto organizāciju sadarbību, informācijas apmaiņu un savstarpēju mācīšanos un saņemtu atsauksmes par nodarbinātības politikas iniciatīvu ietekmi.

               Ņemot vērā minētos apstākļus, Komisija 2013. gadā ierosināja šo sadarbību nostiprināt oficiāli, lai Eiropas līmenī atbalstītu inovāciju, salīdzinošu vērtēšanu un savstarpēju mācīšanos. 2014. gadā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 573/2014/ES par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND) uz laikposmu līdz 2020. gada 31. decembrim tika izveidots Eiropas mēroga valstu nodarbinātības dienestu tīkls (“Tīkls”).

               Ar šo priekšlikumu paredzēts turpmāk stiprināt minēto dienestu spējas, efektivitāti un lietderīgumu, nodrošinot platformu, ko izmantot, lai Eiropas līmenī salīdzinātu to sniegumu, apzinātu labas prakses piemērus un izveidotu savstarpējas mācīšanās sistēmu. Tā mērķis ir arī radīt valstu nodarbinātības dienestiem plašākas iespējas izstrādāt inovatīvu, ar pierādījumiem pamatotu politiku.

               Būtu jānodrošina, ka Tīkls papildina, nevis aizstāj vai dublē darbības, ar kurām tiek īstenota Nodarbinātības stratēģija atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) IX sadaļai, jo īpaši darbības, ko veic Nodarbinātības komiteja (EMCO), un tādus tās instrumentus, kā, piemēram, kopīgā novērtējuma sistēma un Savstarpējās mācīšanās programma. Turklāt, lai veicinātu sinerģiju veidošanu, Komisijai būtu jāturpina gādāt par to, lai Tīkla sekretariāts cieši sadarbotos ar EMCO sekretariātu.

               Tika veikta izvērtēšana, kā bija norisinājusies iepriekšminētā lēmuma īstenošana, kādas bijušas ar to saistītās problēmas un kādas ir iespējas turpināt Tīkla darbību pēc 2020. gada 31. decembra. Tā pierāda, ka lēmums, jo īpaši tajā paredzētā salīdzinošas mācīšanās iniciatīva, ir īstenots sekmīgi
                  1
               , tādējādi apliecinot, ka kopīgs ES instruments, kas sekmē ES VND salīdzināmību, mācīšanos un pilnveidi, ir rezultatīvs. Tajā arī secināts, ka Tīkls faktiski ir sasniedzis lēmumā izvirzītos mērķus.

                  Tādēļ priekšlikums grozīt Lēmumu Nr. 573/2014/ES ir sagatavots, lai izmantotu Tīkla pozitīvos sasniegumus, kas izklāstīti šā novērtējuma
                     2
                   secinājumos, vienlaikus īstenojot Tīkla ieinteresēto personu vajadzības un sniedzot stingru atbalstu, lai šī vērtīgā sadarbība turpinātos arī pēc 2020. gada. Tādējādi ar šo priekšlikumu Tīkla izveides laikposmu ir paredzēts pagarināt līdz 2027. gada 31. decembrim.

               •Atbilstība pašreizējiem politikas noteikumiem attiecīgajā politikas jomā

               Tīkls, kura juridiskais pamats ir LESD 149. pants, ir izveidots ar mērķi sekmēt dalībvalstu sadarbību un atbalstītu to rīcību nodarbinātības jomā. Tīkls ir ES nodarbinātības politikas satvara daļa, kas ir izstrādāta, reaģējot uz jaunām prioritātēm un pārmaiņām darba tirgū. Atbilstīgi Līguma 148. panta 4. punktam Padome ar Lēmumu 2010/707/ES pieņēma dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnes, kas tika atjauninātas (Padomes 2018. gada 16. jūlija Lēmums (ES) 2018/1215) un turpinātas attiecībā uz 2019. gadu.

               Papildinot ekonomikas politikas pamatnostādnes, nodarbinātības politikas pamatnostādnes sniedz norādījumus dalībvalstīm par nacionālo reformu programmu izstrādi un reformu īstenošanu. Septītajā pamatnostādnē ir uzsvērts, ka “dalībvalstīm vajadzētu tiekties uz efektīvāku un lietderīgāku valsts nodarbinātības dienestu izveidi, nodrošinot savlaicīgu un individuāli pielāgotu atbalstu darba meklētājiem, atbalstot pieprasījumu darba tirgū un īstenojot rezultātu novērtēšanas sistēmas”. Integrētās pamatnostādnes ir pamats, kuru izmantojot, Padome Eiropas pusgadā izstrādā konkrētām valstīm adresētus ieteikumus. Pēdējos gados tajos ir bijuši iekļauti konkrēti ieteikumi par VND darbību un spējām, kā arī par aktīvas darba tirgus politikas efektivitāti dalībvalstīs. Tostarp ir ieteikts izveidot bezdarbnieku konkrētajām vajadzībām labāk pielāgotus pakalpojumus, visaptverošāku izpildes mērīšanas sistēmu, uzlabot mērķu un prioritāšu izvirzīšanu un labāk koordinēt centrālo un reģionālo pārvaldes iestāžu darbu.

               Aktīvs atbalsts nodarbinātībai ir arī viena no Eiropas sociālo tiesību pīlāra prioritātēm
                  3
                (4. princips). Pastiprināta uzmanība ir pievērsta prioritātei, kas paredz mērķtiecīgu atbalstu cilvēkiem, kuriem nepieciešama palīdzība iekļūšanai darba tirgū, piemēram, ar VND starpniecību. Tādēļ lielāka uzmanība ir pievērsta VND nozīmei neaktīvās iedzīvotāju daļas iesaistīšanā.

               Viens no Tīkla mērķiem ir sekmēt tādu ES politikas iniciatīvu īstenošanu nodarbinātības jomā, kā, piemēram, Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi un Padomes 2016. gada 15. februāra ieteikums par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū, kur VND ir galvenā loma. Turklāt Tīklam būtu jāatbalsta arī tādu ES iniciatīvu īstenošana, kuru mērķis ir nodrošināt prasmju labāku atbilstību, pienācīgas kvalitātes un ilgtspējīgu nodarbinātību, uzlabot darbaspēka brīvprātīgu mobilitāti un veicināt pāreju no izglītības un apmācības uz darbu.

               Tīkla darbības ir viena no VND atbildības jomām un papildina citu ieinteresēto personu iniciatīvas, kā arī palīdz īstenot kopējos centienus šajā politikas jomā. Tīkla darbības izvērtējums pierāda šo papildināmību un to, ka Tīkla iniciatīvas nav aizstājušas citas iniciatīvas.

               Eiropas darbvietu mobilitātes portālam EURES
                  4
                un Tīklam ir konkrēti papildinoši mērķi, kas vērsti uz darba tirgus darbības uzlabošanu. Tīkla darbība ir vērsta uz valstu nodarbinātības dienestu savstarpēju sadarbību, kas ļautu uzlabot to sniegumu un palīdzētu īstenot politikas iniciatīvas nodarbinātības jomā, savukārt EURES apkopo informāciju par brīvajām darbvietām un pieteikumus, kā arī sniedz mobilitātes pakalpojumus, lai atvieglotu darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un darba tirgu turpmāku integrāciju.

                  Visbeidzot, jaunā ES struktūra – Eiropas Darba iestāde (ELA) –, kas izveidota ar mērķi palīdzēt dalībvalstīm izpildīt noteikumus darbaspēka mobilitātes jomā
                     5
                  , atvieglos privātpersonu un darba devēju piekļuvi informācijai par viņu tiesībām un pienākumiem, kā arī attiecīgajiem dienestiem, cita starpā izmantojot vienoto digitālo vārteju. Turklāt ELA būs vidutāja valstu iestāžu pārrobežu strīdu gadījumos. Tāpēc Tīkla un ELA mērķi, lai gan ir atšķirīgi, tomēr savstarpēji papildina centienus uzlabot Eiropas darba tirgus darbību.

               •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Stratēģija “Eiropa 2020” ir ES programma izaugsmei un nodarbinātībai šajā desmitgadē. Veicot Lēmuma Nr. 573/2014/ES izvērtēšanu, kopumā tika secināts, ka lēmums lielā mērā atbilst ES politikas satvaram. Varētu uzlabot sinerģijas, piemēram, īstenojot sadarbību ar citām darba tirgus ieinteresētajām personām, tostarp ar citiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem, un vajadzības gadījumā ar ES aģentūrām nodarbinātības, sociālās politikas un izglītības un apmācības jomā, ar sociālajiem partneriem, organizācijām, kas pārstāv bezdarbniekus vai neaizsargātās grupas, nevalstiskām organizācijām, kuras darbojas nodarbinātības jomā, kā arī ar vietējām un reģionālām iestādēm. Tomēr neviena no ieinteresētajām personām nekonstatēja darbību dublēšanu.

                  Eiropas Savienībai ir nozīmīga loma Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanā
                     6
                  . Tīkls palīdz veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgu darbu ikvienam (8. IAM)
                     7
                  .

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Priekšlikuma juridiskais pamats joprojām ir tas pats, kas Lēmumam Nr. 573/2014/ES.

               Tiesības rīkoties izriet no LESD 149. panta, kur teikts, ka “Eiropas Parlaments un Padome [..] var noteikt veicināšanas pasākumus, lai rosinātu dalībvalstu sadarbību un atbalstītu to rīcību nodarbinātības jomā, uzņemoties iniciatīvas, kas vērstas uz informācijas apmaiņas un labākas prakses attīstīšanu, sniedzot salīdzinošu analīzi un padomus, kā arī veicinot jaunas pieejas un izvērtējot pieredzi, jo īpaši izmantojot izmēģinājuma projektus”.

               •Subsidiaritāte (jomās, kas nav Savienības ekskluzīvā kompetencē)

               Priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam, jo tas ir izstrādāts, lai palīdzētu dalībvalstīm modernizēt VND un tādējādi varētu sasniegt Eiropas kopējos mērķus nodarbinātības jomā.

                  Patlaban vēl nav zināms, kā Lēmuma Nr. 573/2014/ES piemērošanas termiņa nepagarināšanas gadījumā varētu organizēt VND sadarbību. Lai gan sadarbība zināmā mērā varētu turpināties arī bez Tīkla līdzdalības, tomēr ieinteresētās personas uzskata, ka tā oficiālajai nozīmei, ko apstiprina lēmums, kā arī tehniskajam un finansiālajam atbalstam, ko sniedz Komisija, ir izšķiroša nozīme. Tāpēc, nepagarinot lēmuma piemērošanas termiņu, VND sadarbība, visticamāk, nebūtu tik efektīva un sistemātiska.

               •Proporcionalitāte

               Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo ir ierosināts kā VND veicināšanas pasākums un tā piemērošanas ilgums ir noteikts konkrētam laikposmam līdz 2027. gadam.

                  Lai gan dalībvalstis joprojām atbild par savu VND organizatorisko struktūru, nodrošināšanu ar darbiniekiem un darbību, ar šo priekšlikumu tiek pagarināts Tīkla izveidošanas termiņš, nodrošinot platformu, kur Eiropas līmenī salīdzināt to sniegumu, apzināt labas prakses piemērus un izstrādāt savstarpējas mācīšanās sistēmu, lai stiprinātu VND spējas un efektivitāti. Pieredze liecina, ka pēc savas iniciatīvas VND pietiekami neiesaistās savstarpējās mācīšanās un salīdzinošās vērtēšanas pasākumos, tādējādi mazinot iespējas valsts līmenī jau laikus apzināt nepietiekamu VND sniegumu un no tā izrietošas potenciālas strukturālas darba tirgus problēmas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Izvēlētais instruments, tāpat kā sākotnējais grozītais instruments, ir lēmums.
                     Lēmums Nr. 573/2014/ES par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem ir veicināšanas pasākums Līguma 149. panta izpratnē. Ņemot vērā šā veicināšanas pasākuma būtību, joprojām visatbilstīgākais juridiskais instruments ir lēmums.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex-post novērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

               Lai novērtētu pašreizējo stāvokli un īstenošanas pakāpi un apzinātu un veidotu Eiropas VND iespējamo turpmāko sadarbību pēc 2020. gada, tika veikts Lēmuma Nr. 573/2014/ES īstenošanas novērtējums
                  8
               . Lai gan Lēmumā Nr. 573/2014/ES šāds novērtējums nebija prasīts, tas tika veikts, lai saskaņā ar principu “vispirms izvērtē”
                  9
                nodrošinātu labu pārvaldību un ņemtu vērā iepriekšējās ES rīcības īstenošanā gūto pieredzi. Tajā tika vērtēts, vai Tīkls ir izpildījis savus juridiskos pienākumus un sasniedzis izvirzītos mērķus. Tika vērtēta atbilstība šādiem pieciem labāka regulējuma prasību kritērijiem: nozīmīgums, efektivitāte, lietderība, saskaņotība un ES pievienotā vērtība.

               Lēmums valstu nodarbinātības dienestiem joprojām ir ārkārtīgi nozīmīgs. Tā 3. un 4. pantā izklāstītie mērķi un Tīkla iniciatīvas aptver galvenās VND atbildības jomas un veido stabilu Tīkla politikas un konkrēto darbību satvaru. Mērķi, kas nodrošina plašu satvaru Tīkla darbībām, rada iespēju elastīgi īstenot darbības prioritātes atbilstīgi darba tirgus attīstības tendencēm.

               Novērtējums pierāda, ka Tīkls ir efektīvi sasniedzis izvirzītos mērķus un ir īstenojis iniciatīvas. Ir pierādījies, ka Tīkls spēj efektīvi palīdzēt valstu nodarbinātības dienestiem risināt konkrētas problēmas un sekmēt sadarbību Eiropas mērogā. Konkrēti, salīdzinošas mācīšanās iniciatīva (kas apvieno salīdzinošas vērtēšanas un savstarpējas mācīšanās pasākumus) apliecina, ka kopīgs ES instruments, kas sekmē ES VND salīdzināmību, mācīšanos un pilnveidi, ir rezultatīvs. VND ir ņēmuši vērā salīdzinošas mācīšanās novērtējumu rezultātus un tādējādi ir pilnveidojuši savas spējas. Efektivitāte ir iegūta, galvenokārt pateicoties salīdzinošās mācīšanās iniciatīvai un zināšanu apmaiņai, rīkojot savstarpējas mācīšanās pasākumus, sniedzot ziņojumus un apmainoties ar VND labākās prakses piemēriem.

               Dažas Tīkla darbības ir sarežģīti novērtēt kvantitatīvā izteiksmē, un četri gadi ir īss laikposms, lai apzinātu un uzskatāmi pierādītu konkrētus ieguvumus, piemēram, izmaiņas organizācijas kultūrā. Tomēr VND griba piedalīties salīdzinošās mācīšanās un savstarpējās mācīšanās pasākumos un to pozitīvās atsauksmes pierāda, ka Tīkla darbības iznākums ir ārkārtīgi lietderīgs un to ir novērtējuši visi Tīkla dalībnieki. Lai gan kopumā no dalības Tīklā vairāk ir ieguvuši vājākie VND, ko pierāda panāktais snieguma progress, ieguvēji ir arī progresīvākie VND. Novērtējumā ir apzinātas dažas jomas, kuras ļaus vēl vairāk uzlabot Tīkla lietderīgumu, piemēram, lielāka koncentrēšanās uz mazākiem un mērķtiecīgākiem mācīšanās pasākumiem un biežāka digitālu risinājumu izmantošana.

               Novērtējums apliecina, ka Lēmums Nr. 573/2014/ES ir labi saskaņots ar
                  ES politikas satvaru. Lielākais Tīkla ieguldījums ES politikas iniciatīvās ir Garantijas jauniešiem īstenošana un ilgstošu bezdarbnieku integrācija darba tirgū. Tīkls ir elastīgi reaģējis uz nepieciešamību risināt tādus jaunus uzdevumus kā, piemēram, migrantu un bēgļu integrācija vai bezdarba un prasmju trūkuma novēršana. Šie rezultāti ir arī palīdzējuši labāk analizēt dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības rezultātus Eiropas pusgada kontekstā.

                  Turklāt Tīkls palīdz īstenot konkrētai valstij adresētus ieteikumus attiecībā uz aktīvu darba tirgus politiku un VND problēmām Eiropas pusgada kontekstā. Valstu nodarbinātības dienesti kā galvenie Eiropas Sociālā fonda dalībnieki aktīvi iesaistās arī visaptveroša aktīvas darba tirgus politikas satvara izstrādē savās dalībvalstīs un tādējādi sekmē ES fondu līdzekļu efektīvu un lietderīgu izlietojumu.

               VND tīkla pievienotā vērtība ir strukturēta sistēma šo dienestu snieguma un spēju novērtēšanai, kā arī salīdzināšanas, savstarpējās mācīšanās un uzlabojumu veicināšanai. Novērtējumā ir izklāstīti arī vairāki citi lēmuma īstenošanas rezultāti, kurus nebija iespējams sasniegt pirms Tīkla izveidošanas 2014. gadā un kurus nevarētu sasniegt valstu VND brīvprātīgā sadarbībā. Daži no nozīmīgākajiem sasniegumiem ir lielāka atbildība, individuāla VND mācīšanās un kopēja savstarpēja mācīšanās, kopējas nostājas un oficiālas platformas nodrošināšana politikas veidošanai ES līmenī un ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā. Novērtējums arī apliecina — lai nodrošinātu visu VND turpmāku līdzdalību, būtiski svarīgs ir ES līmenī sniegtais finansiālais, organizatoriskais un ekspertu atbalsts.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Lai novērtējumā pienācīgi atspoguļotu ieinteresēto personu viedokļus, apspriešanās procesā tika iesaistīts plašs ieinteresēto personu loks. Uzrunāto ieinteresēto personu vidū bija pārstāvji no 32 Tīklā iesaistītajiem valstu nodarbinātības dienestiem
                  10
               , attiecīgajām ES līmeņa organizācijām un struktūrām (piemēram, EMCO, ES līmeņa privātie nodarbinātības dienesti un pagaidu darba aģentūras, Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīkls), attiecīgajām starptautiskajām organizācijām (piemēram, SDO, ESAO, Pasaules Banka, WAPES), kā arī VND sekretariāts, darbuzņēmēji, bijušie VND tīkla dalībnieki vai cilvēki, kas bija iesaistīti VND sadarbībā līdz 2014. gadam. Tika rīkots novērtējumam veltīts darbseminārs, kurā piedalījās VND padomdevēji Eiropas lietās (AFEPA). Arī ikviena ieinteresētā persona un ikviens sabiedrības loceklis varēja piedalīties internetā organizētajā sabiedriskajā apspriešanā.

                  Dažādu ieinteresēto personu secinājumi ir saskanīgi. Tomēr dažādu Tīkla pasākumu efektivitāte vai to ieguldījums katra mērķa sasniegšanā ir vērtēti zināmā mērā atšķirīgi. Piemēram, vairums ieinteresēto personu ziņoja, ka Tīkls zināmā mērā sadarbojas ar citām atbilstīgām darba tirgus ieinteresētajām personām (kā minēts Lēmuma Nr. 573/2014/ES 5. pantā), taču turpmāk sadarbība vēl būtu jāuzlabo un jāveido ciešākas attiecības ar partneriem ES un valstu līmenī. Ieinteresēto personu sniegtās atsauksmes ir svarīga informācija, ko izmantot, izvirzot nākamās Tīkla prioritātes atbilstīgi Lēmuma Nr. 573/2014/ES mērķiem.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Lai palīdzētu iegūt pierādījumus, ieinteresēto personu nostāju un viedokļus un izpildītu novērtējuma analītisko daļu, ārējam darbuzņēmējam tika uzdots veikt ārēju pētījumu
                     11
                  .

               •Ietekmes novērtējums

                  Pagarinot Lēmuma Nr. 573/2014/ES piemērošanas termiņu, saglabāsies spēkā esošais satvars un iniciatīvas Šajā priekšlikumā ir paredzēts pagarināt 1. pantā minēto Tīkla izveides termiņu, kā arī ir paredzēti daži tehniski atjauninājumi. Priekšlikumam ir pievienots minētais novērtējums. Šis parastais priekšlikums ir uzskatāms par nebūtisku iniciatīvu, kas iesniegta atbilstīgi labāka regulējuma noteikumiem.

                  Atsevišķs ietekmes novērtējums netika sagatavots, jo:

               –novērtējumā ir konstatēts, ka iepriekšminētā lēmuma darbība ir sekmīga un būtiski spēkā esošās politikas grozījumi nav vajadzīgi,

               –novērtējuma konstatējumos ir pausts atbalsts VND lēmuma piemērošanas termiņa pagarināšanai,

               –novērtējums (ko papildina nacionālo VND un Tīkla valdes aicinājums) jau pietiekami pierāda, ka termiņa nepagarināšanai būtu negatīva ietekme,

               –ierosinātā iniciatīva loģiski izriet no novērtējuma konstatējumiem un ir ar tiem saskanīga.

               •Pamattiesības

                  Lēmumā Nr. 573/2014/ES ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Konkrēti, ar šo lēmumu tiecas nodrošināt to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības izmantot bezmaksas darbā iekārtošanas pakalpojumus, un veicināt Hartas 29. panta piemērošanu. Ar šo priekšlikumu netiek ieviestas izmaiņas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikumā no ES budžeta netiek prasīti papildu resursi, nedz arī darbinieki.

                  Savienības mēroga valstu nodarbinātības dienestu tīkla finansiālais atbalsts jau ir paredzēts ESF+ regulas priekšlikumā paredzētajā budžetā, kas 2021.–2027. gadam ir ierosināts EaSI virzienam
                     12
                  . Attiecīgie izdevumi tikai paplašina atbalstu, kas Tīklam jau ir piešķirts 2014.–2020. gada plānošanas periodā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Tīkla gada ziņojumus nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei un tos publicē.

                  Priekšlikuma piemērošanas novērtējumu līdz 2026. gada septembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

               2019/0188 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

               ar ko groza Lēmumu Nr. 573/2014/ES par ciešāku sadarbību starp valstu
                  nodarbinātības dienestiem (VND)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 149. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  13
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  14
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 573/2014/ES
                  15
                uz laikposmu no 2014. gada 17. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim tiek izveidots Savienības mēroga valstu nodarbinātības dienestu tīkls (“Tīkls”).

               (2)Tīkls tiecas stiprināt valstu nodarbinātības dienestu (VND) spējas, efektivitāti un lietderīgumu, nodrošinot platformu, ko izmantot, lai Eiropas līmenī salīdzinātu to sniegumu, apzinātu labas prakses piemērus un izveidotu savstarpējas mācīšanās sistēmu. Paredzēts, ka ar tā palīdzību valstu nodarbinātības dienestiem būs plašākas iespējas izstrādāt inovatīvu, ar pierādījumiem pamatotu politiku atbilstīgi attiecīgajām Savienības politikas iniciatīvām.

               (3)Tīkls ir bijis galvenais elements, kas mudinājis dalībvalstis paplašināt sadarbību VND atbildības jomās, kā arī sekmējis VND modernizāciju un stiprināšanu. Lēmuma Nr. 573/2014/ES īstenošanas gaitas novērtējums
                  16
                liecina, ka Tīkla ietekme ir bijusi pozitīva, un tajā izklāstīta pieredze un atziņas, kas gūtas, īstenojot dažādus pasākumus.

               (4)Lai nostiprinātu līdz šim gūto rezultātu sniegtās priekšrocības un vēl vairāk sekmētu VND savstarpējo sadarbību, Tīkla izveides laikposms būtu jāpagarina līdz 2027. gada 31. decembrim.

               (5)Tīkla darbības turpināšana palīdzētu īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru, kurā viens no principiem ir aktīvs atbalsts nodarbinātībai. Tādējādi būtu arī jāpalīdz sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam 8. mērķi, sekmējot iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību un pienācīgu darbu ikvienam.

               (6)Tīklam būtu jāturpina veidot sadarbību un saziņu ar citām darba tirgus ieinteresētajām personām, lai sekmētu to savstarpējās sinerģijas, jo īpaši sadarbību ar Savienības aģentūrām nodarbinātības, sociālās politikas un izglītības un apmācības jomā, lai nodrošinātu konsekventu politikas satvaru.

               (7)Savienības finansiālais atbalsts Tīklam būtu jādara pieejams saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam.

               (8)Tāpēc Lēmums Nr. 573/2014/ES būtu attiecīgi jāgroza.

               (9)Lai nodrošinātu netraucētu Tīkla darbību turpināšanu, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmumu Nr. 573/2014/ES groza šādi:

               (1)lēmuma 1. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

               “Ar šo uz laikposmu līdz 2027. gada 31. decembrim tiek izveidots Savienības mēroga valstu nodarbinātības dienestu (VND) tīkls (“Tīkls”).”;

               (2)lēmuma 3. panta ievaddaļu aizstāj ar šādu:

               “Šā lēmuma mērķis ir ar Tīkla palīdzību VND atbildības jomās veicināt dalībvalstu sadarbību nodarbinātības jomā, lai sekmētu Savienības nodarbinātības politikas īstenošanu. Tas arī palīdzēs īstenot Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, tādējādi atbalstot:”;

               (3)lēmuma 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “c) sekmē VND modernizāciju un stiprināšanu galvenajās jomās saskaņā ar Savienības nodarbinātības politiku, Eiropas sociālo tiesību pīlāru un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķiem;”;

               (4)lēmuma 5. pantu aizstāj ar šādu:

                     “Sadarbība

               Tīkls attīsta sadarbību ar atbilstīgām darba tirgus ieinteresētajām personām, tostarp ar citiem nodarbinātības pakalpojumu sniedzējiem, un vajadzības gadījumā ar ES aģentūrām nodarbinātības, sociālās politikas un izglītības un apmācības jomā, ar sociālajiem partneriem, organizācijām, kas pārstāv bezdarbniekus vai neaizsargātās grupas, nevalstiskām organizācijām, kuras darbojas nodarbinātības jomā, un ar vietējām un reģionālām iestādēm, tās iesaistot atbilstīgos Tīkla pasākumos un sanāksmēs un apmainoties ar tām ar informāciju un datiem.”;

               (5)lēmuma 7. pantu aizstāj ar šādu:

               “Finansiālais atbalsts

               Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamos vispārējos resursus attiecīgi dara pieejamus saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, kuras gada apropriācijas apstiprina Eiropas Parlaments un Padome, nepārsniedzot finanšu shēmas apmēru.”;

               (6)lēmuma 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “Pilnvaras pieņemt 8. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir līdz 2027. gada 31. decembrim.”;

               (7)lēmuma 10. pantu aizstāj ar šādu:

               “Pārskatīšana

               Komisija līdz 2026. gada septembrim Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz novērtējumu par šā lēmuma piemērošanu.”.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=20613&langId=en
                  , sk. 1. lpp.

                     (2)

                        Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2019) 1350.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/social-summit-european-pillar-social-rights-booklet_en.pdf.

                     (4)

                     http://data.europa.eu/eli/reg/2016/589/oj

                  .

                     (5)

                  https://ela.europa.eu/
                  .

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/european-consensus-on-development-final-20170626_en.pdf.

                     (7)

                     https://sustainabledevelopment.un.org/topics/sustainabledevelopmentgoals

                  .

                     (8)

                  https://publications.europa.eu/lv/home
                  .

                     (9)

                  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/planning-and-proposing-law/better-regulation-why-and-how_lv
                  .

                     (10)

                        VND tīklā ir visu ES–28 dalībvalstu, kā arī Islandes un Norvēģijas (kopā 30) valstu nodarbinātības dienesti. Tā kā Beļģijā ir trīs dienesti, kuri piedalās šajā Tīklā, tad kopējais Tīkla dalībnieku skaits ir 32.

                     (11)

                  https://publications.europa.eu/lv/home
                  .

                     (12)

                        COM(2018) 382 final.

                     (13)

                        OV C […], […]., […]. lpp.

                     (14)

                        OV C […], […]., […]. lpp.

                     (15)

                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Lēmums Nr. 573/2014/ES par ciešāku sadarbību starp valstu nodarbinātības dienestiem (VND) (OV L 159, 28.5.2014., 32. lpp.)
                  .

                     (16)

                        Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2019) 1350.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.12.2019
            COM(2019) 624 final
            2019/0274(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit trešajā sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas 63. sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām. Ir paredzēts, ka Narkotisko vielu komisijas 63. sesija notiks 2020. gada 2.–6. martā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1. ANO 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām

               Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu (“Konvencija par narkotiskajām vielām”)
                  1
               , mērķis ir starptautiski saskaņotas rīcības ceļā apkarot narkomāniju. Pastāv divi iejaukšanās un kontroles veidi, kas viens otru papildina. Pirmkārt, tās nolūks ir ierobežot narkotisko vielu glabāšanu, lietošanu, tirdzniecību, izplatīšanu, importu, eksportu, izgatavošanu un ražošanu, atļaujot to tikai medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem. Otrkārt, starptautiskas sadarbības ietvaros, kuras nolūks ir kavēt un atturēt narkotiku tirgotājus, tiks apkarota nelegāla narkotiku tirdzniecība.

               ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”)
                  2
                izveido starptautisku sistēmu psihotropo vielu kontrolei. Tas tika darīts, reaģējot uz narkotisko vielu dažādošanos un izplatīšanos, un ar to tika ieviesti kontroles pasākumi attiecībā uz virkni sintētisku narkotisko vielu atbilstīgi to potenciālam novest pie narkomānijas, no vienas puses, un to ārstnieciskajai vērtībai, no otras puses.

               Visas ES dalībvalstis ir konvencijas puses, bet Savienība nav.

               2.2.Narkotisko vielu komisija

               Narkotisko vielu komisija (CND) ir ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) komisija, un tās funkcijas un pilnvaras citstarp ir izklāstītas abās konvencijās. Tā sastāv no 53 ANO dalībvalstīm, ko ievēlējusi ECOSOC. 2020. gada martā 13 dalībvalstis kļūs par CND loceklēm ar tiesībām balsot
                  3
               . Savienībai CND ir novērotājas statuss.

               2.3.Plānotais Narkotisko vielu komisijas akts

               CND, pamatojoties uz ieteikumiem, ko tai sniedz Pasaules Veselības organizācija (PVO), kuru konsultē tās ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos (ECDD), regulāri groza vielu sarakstu, kas pievienots konvencijām.

               PVO 2019. gada 24. janvārī iesniedza ANO ģenerālsekretāram
                  4
                sešus ieteikumus, kas tika izstrādāti, pamatojoties uz kritisko analīzi, kura ECDD 41. sanāksmē tika veikta attiecībā uz Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām.

               CND savā 63. sesijas, kas notiks Vīnē 2020. gada 2.–6. martā, darba kārtībā varētu iekļaut punktu par lēmumu pieņemšanu attiecībā uz šo vielu iekļaušanu sarakstos saskaņā ar konvencijām.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē Savienības tiesību aktu narkotiku kontroles jomā darbības jomu visās dalībvalstīs. Padomes 2004. gada 25. oktobra Pamatlēmuma 2004/757/TI, ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā
                  5
                (“Pamatlēmums”), 1. panta 1. punktā noteikts, ka pamatlēmumā “narkotiskā viela” ir viela, uz kuru attiecas Konvencija par narkotiskajām vielām vai Konvencija par psihotropajām vielām, un ikviena no pamatlēmuma pielikumā uzskaitītajām vielām. Tāpēc Pamatlēmums attiecas uz vielām, kas uzskaitītas sarakstos, kuri pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti minētajām konvencijām, tieši ietekmē kopīgos ES noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. panta nozīmē. Tas nav atkarīgs no tā, vai attiecīgajai vielai jau ir noteikti kontroles pasākumi visā Savienībā.

               Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām, kas bija ECDD 41. sanāksmes kritiskās analīzes un sešu PVO 2019. gada 24. janvārī sniegto ieteikumu priekšmets, pašlaik starptautiskā līmenī tiek piemēroti kontroles pasākumi vai nu saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām, vai arī ar Konvenciju par psihotropajām vielām:

               –“Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi” ir iekļauti Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Turklāt “Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi” ir arī iekļauti Konvencijas par narkotiskajām vielām IV sarakstā, kurā iekļautās vielas tiek uzskatītas par īpaši bīstamām;

               –dronabinols (delta-9-tetrahidrokanabinols) ir iekļauts Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā;

               –tetrahidrokanabinols (delta-9-tetrahidrokanabinola izomēri) ir iekļauts Konvencijas par psihotropajām vielām I sarakstā;

               –“Indijas kaņepju ekstrakti un tinktūras” ir iekļauti Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā;

               –“kanabidiola preparātiem” tiek piemēroti kontroles pasākumi saskaņā ar ierakstu “Indijas kaņepju ekstrakti un tinktūras” Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā;

               –“Indijas kaņepju un dronabinola farmaceitiskajiem preparātiem” tiek piemēroti kontroles pasākumi kā preparātiem, kas izgatavoti uz Indijas kaņepju bāzes, saskaņā ar Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstu vai kā preparāti, kuros izgatavošanai izmanto sintētisko delta-9-tetrahidrokanabinolu, saskaņā ar Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstu.

               Komisijas priekšlikuma par Savienības nostāju pamatā ir pieejamie dokumenti, kas sagatavoti PVO ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos sanāksmēm, un atbildes, ko saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām CND 4. un 5. starpsesiju sanāksmē 2019. gada 24. jūnijā un 2019. gada 23. septembrī sniedza PVO, Starptautiskā Narkotiku kontroles padome (INCB) un ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC)
                  6
               . Tajā arī ņemta vērā Narkotiku jautājumu horizontālajā darba grupā notikušās dalībvalstu viedokļu apmaiņas un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) darbs šajā jomā.

               Komisijas priekšlikumā par Savienības nostāju ir ierosināts atbalstīt tikai dažus PVO ieteikumus, kas atspoguļo zinātnes atziņu izmaiņas šajā sakarībā un neradītu būtiskas izmaiņas minēto vielu kontrolē.

               No otras puses, nav skaidrs, kāda juridiskā un praktiskā ietekme un sekas radīsies vairāku ieteikumu rezultātā saistībā ar jauniem kontroles pasākumiem vai to trūkumu. Tāpēc Komisijas priekšlikumā par Savienības nostāju tiek ieteikts iebilst pret šiem ieteikumiem. Komisijas priekšlikumā tiek sniegta alternatīva atkāpšanās iespēja, proti, nebalsot par šiem ieteikumiem un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               Ir nepieciešams, ka Padome nosaka Savienības nostāju CND sanāksmei, kad CND tiek lūgta pieņemt lēmumu par vielu iekļaušanu sarakstā. Dalībvalstīm, kas kļūs par CND loceklēm 2020. gada martā, šajā komisijā kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, būtu jāpauž šī nostāja, ņemot vērā ierobežojumus, kuri saistīti ar Savienības novērotājas statusu. Lai arī Savienība nav šo konvenciju puse, tai tomēr ir ekskluzīva kompetence šajā jomā.

               Tādēļ Komisija iesniedz priekšlikumu par Savienības nostāju, kas dalībvalstīm, kuras 2020. gada martā kļūs par CND loceklēm, jāpauž Eiropas Savienības vārdā CND 63. sesijā par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Šī ir ceturtā reize, kad Komisija iesniedz šādu Savienības nostājas priekšlikumu
                  7
               . Padome ir apstiprinājusi Savienības nostājas
                  8
               , un tas ir ļāvis Eiropas Savienībai iepriekšējās CND sanāksmēs paust vienotu viedokli par vielu iekļaušanu starptautiskajos sarakstos, jo dalībvalstis, kuras ir CND locekles, balsojumā atbalstīja to, ka saskaņā ar apstiprināto Savienības nostāju vielas iekļauj sarakstos.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9  punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  9
               . Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  10
               .

               CND ir “ar nolīgumu izveidota struktūra” minētā panta nozīmē, jo tā ir struktūra, kuru ir izveidojusi ECOSOC, kas ir Apvienoto Nāciju Organizācijas institūcija, un kurai ir uzticēti konkrēti uzdevumi saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām.

               CND lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstā ir “lēmumi ar juridiskām sekām” LESD 218. panta 9. punkta nozīmē. Saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām CND lēmumi automātiski kļūst saistoši, ja viena no pusēm noteiktajā termiņā lēmumu nav nosūtījusi pārskatīšanai ECOSOC
                  11
               . ECOSOC lēmumi šajā jautājumā ir galīgi. Arī CND lēmumiem par vielu iekļaušanu sarakstos ir juridiskas sekas attiecībā uz ES tiesību sistēmu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ņemot vērā to, ka tie spēj būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI. Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē šā ES tiesību instrumenta darbības jomu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja.

               Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz narkotiku nelegālu tirdzniecību.

               Tādējādi ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 83. panta 1. punkts, kas nelegālu narkotiku tirdzniecību nosaka par vienu no noziegumiem ar pārrobežu dimensiju un pilnvaro Eiropas Parlamentu un Padomi paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai nelegālas narkotiku tirdzniecības jomā.

               4.3.Valstu atšķirīgās nostājas

               Saskaņā ar 10. panta 4. punktu 36. protokolā par pārejas noteikumiem, kas pievienots Līgumiem, Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka neatzīst Komisijas un Tiesas pilnvaras saistībā ar tiem tiesību aktiem par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kuri pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Tāpēc no 2014. gada 1. decembra Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI vairs nepiemēro Apvienotajai Karalistei
                  12
               .

               Tā kā CND lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstos neietekmē tos kopīgos noteikumus nelegālās narkotiku tirdzniecības jomā, kuri ir saistoši Apvienotajai Karalistei, tad Apvienotā Karaliste nepiedalās tā Padomes lēmuma pieņemšanā, ar ko nosaka nostāju, kura jāapstiprina Savienības vārdā, pieņemot šādus lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstos
                  13
               .

               Dānijai ir saistošs Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI, kuru piemēro līdz 2018. gada 21. novembrim un kura 1. pantā ir noteikts, ka “narkotiskā viela” ir ikviena no vielām, uz kurām attiecas vai nu Konvencija par narkotiskajām vielām, vai Konvencija par psihotropajām vielām.

               Tā kā CND lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstos ietekmē tos kopīgos noteikumus nelegālās narkotiku tirdzniecības jomā, kuri ir saistoši Dānijai, tad Dānija piedalās tā Padomes lēmuma pieņemšanā, ar ko nosaka nostāju, kura jāapstiprina Savienības vārdā, pieņemot šādus lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstā.

               4.4.Secinājums

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 83. panta 1. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē budžetu.

               2019/0274 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit trešajā sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 83. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu
                  14
                (“Konvencija par narkotiskajām vielām”), stājās spēkā 1975. gada 8. augustā.

               (2)Ievērojot Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. pantu, Narkotisko vielu komisija var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos. Izmaiņas sarakstos tā var veikt tikai saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumiem, taču tā var arī nolemt, ka PVO ieteiktās izmaiņas neveiks.

               (3)ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām
                  15
                (“Konvencija par psihotropajām vielām”) stājās spēkā 1976. gada 16. augustā.

               (4)Ievērojot Konvencijas par psihotropajām vielām 2. pantu, Narkotisko vielu komisija, pamatojoties uz PVO ieteikumiem, var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos vai svītrošanu no tiem. Tai ir plaša rīcības brīvība ņemt vērā ekonomiskos, sociālos, juridiskos, administratīvos un citus faktorus, taču tā nevar rīkoties patvaļīgi.

               (5)Izmaiņas abu konvenciju sarakstos tieši ietekmē narkotiku kontroles jomā pieņemto Savienības tiesību aktu darbības jomu. Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI
                  16
                attiecas uz vielām, kas uzskaitītas minēto konvenciju sarakstos. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti konvencijām, tieši ietekmē kopīgos Savienības noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. punkta nozīmē.

               (6)Narkotisko vielu komisijai tās sešdesmit trešajā sesijā, kas notiks 2020. gada 2.–6. martā Vīnē, jāpieņem lēmumi par Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām, kurām, pamatojoties uz Konvenciju par narkotiskajām vielām vai Konvenciju par psihotropajām vielām, jau tiek piemēroti kontroles pasākumi.

               (7)Savienība nav attiecīgo ANO konvenciju puse. Tai ir novērotājas statuss Narkotisko vielu komisijā, kuras locekles ar tiesībām balsot 2020. gada martā būs trīspadsmit dalībvalstis
                  17
               . Tāpēc ir nepieciešams, lai Padome pilnvarotu dalībvalstis paust Savienības nostāju par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām, jo lēmumi par vielu iekļaušanu starptautiskajos konvenciju sarakstos ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               (8)PVO 2019. gada 24. janvārī
                  18
                iesniedza sešus ieteikumus, kas tika izstrādāti pēc tās ekspertu komitejas narkotiku atkarības jautājumos (“PVO ekspertu komiteja ”) 41. sanāksmē veiktās kritiskās analīzes attiecībā uz Indijas kaņepēm un Indijas kaņepēm radniecīgām vielām. Šo ieteikumu mērķis nav atļaut Indijas kaņepju un Indijas kaņepēm radniecīgu vielu lietošanu izklaides nolūkā.

               (9)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi netiek uzskatīti par vielām, kurām būtu tāda pati negatīvā ietekme kā citām Konvencijas par narkotiskajām vielām IV sarakstā iekļautajām vielām. Turklāt ir konstatēts, ka Indijas kaņepju preparātiem ir ārstnieciskais potenciāls mazināt sāpes un citus veselības traucējumus, piemēram, epilepsiju un spastiskumu, kas saistīts ar multiplo sklerozi.

               (10)PVO uzskatīja, ka Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi būtu jāiekļauj tāda kontroles līmeņa sarakstā, kura novērstu kaitējumu, ko izraisa Indijas kaņepju lietošana, bet tajā pašā laikā tā neradītu šķēršļus piekļūt Indijas kaņepēm radniecīgiem preparātiem, to pētniecībai un izstrādei medicīniskas pielietošanas nolūkā. Tādējādi PVO secināja, ka Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu iekļaušana IV sarakstā neatbilst kritērijiem, kas piemērojami narkotiskajām vielām, kuras iekļaujamas IV sarakstā.

               (11)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt Indijas kaņepēm un Indijas kaņepju sveķiem piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni, jo šīs vielas arī turpmāk paliks Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Ieteikumā pienācīgi ņem vērā zinātnes attīstību šajā jomā kopš Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu pirmās iekļaušanas Konvencijā par narkotiskajām vielām. Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu svītrošana no IV saraksta Konvencijā par narkotiskajām vielām būtu lietderīga, lai gūtu vairāk kolektīvo zināšanu gan par Indijas kaņepju ārstniecisko lietderību, gan arī ar tām saistīto kaitējumu.

               (12)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja svītrot Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķus no Konvencijas par narkotiskajām vielām IV saraksta.

               (13)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka delta-9-tetrahidrokanabinols un tā aktīvais stereoizomērs dronabinols, jo īpaši nelikumīgi iegūtos augstas tīrības atvasinājumos, var radīt negatīvu ietekmi, atkarību un nelabvēlīgas lietošanas potenciālu, kas ir vismaz tikpat liels kā Indijas kaņepēm, kuras ir iekļautas Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Viela, kuras nelabvēlīgas lietošanas varbūtība un kuras negatīvā ietekme ir līdzīga kā vielai, kas jau ir iekļauta Konvencijā par narkotiskajām vielām, parasti būtu jāiekļauj tajā pašā sarakstā. Tā kā delta-9-tetrahidrokanabinola nelabvēlīgas lietošanas varbūtība un tās negatīvā ietekme ir līdzīga, šī viela atbilst kritērijiem, lai to iekļautu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (14)Turklāt PVO saprata, ka delta-9-tetrahidrokanabinola klasificēšana saskaņā ar to pašu konvenciju un iekļaušana tajā pašā sarakstā, kurā ir iekļautas Indijas kaņepes, t. i., Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ievērojami atvieglotu saskaņā ar konvencijām noteikto kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs. Tāpēc PVO ieteica delta-9-tetrahidrokanabinolu un tā aktīvo stereoizomēru dronabinolu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā un, ja šis ieteikums tiks pieņemts, svītrot tos no Konvencijas par psihotropajām vielām II saraksta.

               (15)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt delta-9-tetrahidrokanabinolam un tā aktīvajam stereoizomēram dronabinolam piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni. Tas varētu arī atvieglot kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs.

               (16)Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu ieņemt nostāju iekļaut delta-9-tetrahidrokanabinolu un tā aktīvo stereoizomēru dronabinolu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā un, ja minētais ieteikums tiks pieņemts, svītrot tos no Konvencijas par psihotropajām vielām II saraksta. Alternatīva iespēja būtu ieteikumu neizvirzīt balsošanai un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (17)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka tetrahidrokanabinols (delta-9-tetrahidrokanabiola izomēri), kas ir iekļauts Konvencijas par psihotropajām vielām I sarakstā, nerada nelabvēlīgas lietošanas risku un negatīvu ietekmi, kura līdzīga ietekmei, kas saistīta ar delta-9-tetrahidrokanabinolu, taču, ņemot vērā to, ka ikviens no sešiem izomēriem ir ķīmiski līdzīgs delta-9-tetrahidrokanabinolam, ir ļoti grūti nošķirt jebkuru no šiem sešiem izomēriem no delta-9-tetrahidrokanabinola, izmantojot standarta ķīmiskās analīzes metodes. Turklāt minēto sešu izomēru iekļaušana tajā pašā konvencijā un tajā pašā sarakstā, kurā ir iekļauts delta-9-tetrahidrokanabinols, t. i., Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, atvieglotu starptautiskas kontroles pasākumu piemērošanu delta-9-tetrahidrokanabinolam, kā arī palīdzētu dalībvalstīm īstenot kontroles pasākumus valstu līmenī. Tāpēc PVO ieteica tetrahidrokanabinolu (delta-9-tetrahidrokanabinola izomērus) iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ja Narkotisko vielu komisija (CND) pieņems ieteikumu par dronabinola un tā stereoizomēru (delta-9-tetrahidrokanabinola) iekļaušanu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja minētais ieteikums tiks pieņemts, svītrot to no Konvencijas par psihotropajām vielām I saraksta.

               (18)Minētajā ieteikumā nav paredzēts mainīt tetrahidrokanabinolam (delta-9-tetrahidrokanabinola izomēriem) piemērojamo starptautisko kontroles pasākumu līmeni. Tas varētu arī atvieglot kontroles pasākumu īstenošanu dalībvalstīs.

               (19)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut tetrahidrokanabinolu (delta-9-tetrahidrokanabinola izomērus) Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, ja CND pieņems ieteikumu par dronabinola un tā stereoizomēru (delta-9-tetrahidrokanabinola) iekļaušanu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja minētais ieteikums tiks pieņemts, svītrot to no Konvencijas par psihotropajām vielām I saraksta. Alternatīva iespēja būtu ieteikumu neizvirzīt balsošanai un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (20)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka Indijas kaņepju ekstraktu un tinktūru psihoaktīvās īpašības, kā tās norādītas Konvencijā par narkotiskajām vielām, būtībā atšķiras tāpēc, ka minētajos ekstraktos un tinktūrās ir atšķirīga delta-9-tetrahidrokanabinola koncentrācija. Dažiem Indijas kaņepju ekstraktiem un tinktūrām, kuriem nepiemīt psihoaktīvas īpašības un kuri satur galvenokārt kanabidiolu, ir daudzsološi ārstnieciskie pielietojumi. Tas, ka dažādiem preparātiem ar atšķirīgu delta-9-tetrahidrokanabinola koncentrāciju ir noteikti kontroles pasākumi saskaņā ar vienu un to pašu ierakstu “Ekstrakti un tinktūras” un to pašu sarakstu, rada grūtības atbildīgajām iestādēm, kuras īsteno kontroles pasākumus atsevišķās valstīs. Turklāt preparātu definīcija saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām var attiekties uz visiem produktiem, kas ir Indijas kaņepju “ekstrakti un tinktūras”, tos traktējot kā Indijas kaņepju “preparātus” un arī — ja tiktu atbalstīts komitejas ieteikums dronabinolu pārcelt uz Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstu — kā dronabinola un tā stereoizomēru “preparātus”. Tāpēc PVO ieteica ekstraktus un tinktūras svītrot no Konvencijas par narkotiskajām vielām I saraksta.

               (21)Tomēr, neraugoties uz skaidrojumiem, ko PVO sniedza pēc minētā ieteikuma publicēšanas, nav skaidra sabiedrības veselības aizsardzības pamatojuma un ir grūti pilnībā novērtēt tās ietekmi, tostarp attiecībā uz starptautiskās kontroles sistēmas pilnīgumu.

               (22)Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu ieņemt nostāju par ieteikuma neizvirzīšanu balsošanai un būtu jāpieprasa, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (23)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka kanabidiols ir Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķu sastāvā, taču tam nepiemīt psihoaktīvas īpašības un tas nerada nelabvēlīgas lietošanas un atkarības risku. Tam nav būtiskas negatīvas ietekmes. Turklāt ir pierādīts, ka kanabidiolam ir efektīva iedarbība, ārstējot dažus refraktārus epilepsijai raksturīgus traucējumus, kas sākušies bērnībā.

               (24)PVO norādīja, ka zāles, kurām nav psihoaktīvas ietekmes un kuras tiek ražotas kā Indijas kaņepju auga preparāti, satur delta-9-tetrahidrokanabinola zīmes, un atzina, ka dažām dalībvalstīm var rasties grūtības veikt delta-9-tetrahidrokanabinola ķīmisko analīzi ar 0,15 % precizitāti. Tāpēc PVO ieteica Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā iekļaut šādu zemsvītras piezīmi: “Preparātiem, kas satur galvenokārt kanabidiolu un ne vairāk kā 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola, nepiemēro starptautiskus kontroles pasākumus.”

               (25)Tomēr šāds ieteikums pazeminātu pašreizējo kontroles līmeni minētajiem preparātiem, turklāt nav zinātniska pamatojuma tādu preparātu THC robežvērtības noteikšanai, kuru sastāvā ir galvenokārt kanabidiols, un ieteikuma formulējums neizslēdz iespēju, ka radīsies atšķirīgas interpretācijas par to, kā aprēķināt šādu robežvērtību. Atšķirīgu noteikumu piemērošana kanabidiolam nekā citiem kanabinoīdiem nav pamatota un neatbilst esošajai konvenciju sarakstu struktūrai.

               (26)Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu ieņemt nostāju par ieteikuma neizvirzīšanu balsošanai un būtu jāpieprasa, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (27)Novērtējums, ko veikusi PVO ekspertu komiteja, liecina, ka zāles, kas satur delta-9-tetrahidrokanabinolu, nav saistītas ar nelabvēlīgas lietošanas un atkarības problēmām, un tās netiek novirzītas lietošanai nemedicīniskā nolūkā. Turklāt PVO atzina, ka šādu preparātu sastāvs ir veidots tā, lai tos nevarētu lietot nelabvēlīgi, un nav pierādījumu par to faktisko nelabvēlīgo lietošanu vai negatīvo ietekmi tādā mērā, kas pamatotu pašreizējo kontroles pasākumu līmeni, kurš tiek saistīts ar Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstu, vai kontroles līmeni, kas tiek saistīts ar Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstu. Tāpēc PVO ieteica “preparātus, kas iegūti ķīmiskā sintēzē vai kā Indijas kaņepju preparāti, kuru sastāvs ir kā farmaceitiskiem preparātiem ar vienu vai vairākām citām sastāvdaļām un tādā veidā, ka delta-9-tetrahidrokanabinolu nevar rekuperēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, vai tā ieguve radītu risku sabiedrības veselībai”, iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām III sarakstā.

               (28)Tomēr šāds ieteikums varētu radīt papildu normatīvo slogu dalībvalstīm. Turklāt ieteikuma formulējums attiecībā uz “farmaceitiskiem” preparātiem nav balstīts ne uz vienu terminu, kas definēts Konvencijā par narkotiskajām vielām, un var būt nesaderīgs ar ES terminoloģiju, kura noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 6. novembra Direktīvā 2001/83 par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm
                  19
               .

               (29)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja balsot pret ieteikumu iekļaut “preparātus, kas iegūti ķīmiskā sintēzē vai kā Indijas kaņepju preparāti, kuru sastāvs ir kā farmaceitiskiem preparātiem ar vienu vai vairākām citām sastāvdaļām un tādā veidā, ka delta-9-tetrahidrokanabinolu (dronabinolu) nevar rekuperēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, vai tā ieguve radītu risku sabiedrības veselībai” Konvencijas par narkotiskajām vielām III sarakstā. Alternatīva iespēja būtu minēto ieteikumu neizvirzīt balsošanai un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (30)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Narkotisko vielu komisijā, jo lēmumi par Indijas kaņepju un Indijas kaņepju sveķiem radniecīgu vielu iekļaušanu dažādos sarakstos varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Pamatlēmumu 2004/757/TI.

               (31)Savienības nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               (32)Pamatlēmums 2004/757/TI, kuru piemēroja līdz 2018. gada 21. novembrim, ir saistošs Dānijai, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (33)Pamatlēmums 2004/757/TI ir saistošs Īrijai, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (34)Pamatlēmums 2004/757/TI nav saistošs Apvienotajai Karalistei, un tādēļ tā nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas dalībvalstīm Savienības vārdā ir jāapstiprina Narkotisko vielu komisijā tās sešdesmit trešajā sesijā 2020. gada 2.–6. martā, kad minētā struktūra tiek sasaukta, lai pieņemtu lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām, ir izklāstīta pielikumā.

               2. pants

               Lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 978. sēj., Nr. 14152.

                     (2)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1019. sēj., Nr. 14956.

                     (3)

                        2020. gada 1. janvārī par CND loceklēm ar tiesībām balsot kļūs šādas 13 dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Horvātija, Itālija, Nīderlande, Polija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

                     (4)

                        https://www.who.int/medicines/access/controlled- substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (5)

                        OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp., kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. novembra Direktīvu (ES) 2017/2103, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI, lai narkotiskās vielas definīcijā iekļautu jaunas psihoaktīvas vielas, un atceļ Padomes Lēmumu 2005/387/TI (OV L 305, 21.11.2017., 12. lpp.).

                     (6)

                        Sk. 26. novembrī sniegto jautājumu un atbilžu apkopojumu:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Scheduling_Resource_Material/Cannabis/Consultations_with_WHO_Questions_and_Answers_26_November_2019.pdf
                  .

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final. Jānorāda, ka Komisija paralēli iesniedz atsevišķu priekšlikumu par jaunu psihoaktīvo vielu iekļaušanu sarakstā.

                     (8)

                        Apstiprinātas Padomē attiecīgi 2017. gada 7. martā, 2018. gada 27. februārī un 2019. gada 5. martā.

                     (9)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (10)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (11)

                        Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. panta 7. punkts; Konvencijas par psihotropajām vielām 2. panta 7. punkts.

                     (12)

                        Sk. 29. punktu Sarakstā ar Savienības tiesību aktiem par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kurus pieņēma, pirms stājās spēkā Lisabonas līgums, un kurus no 2014. gada 1. decembra saskaņā ar 10. panta 4. punkta otro teikumu 36. protokolā par pārejas noteikumiem vairs nepiemēro Apvienotajai Karalistei (OV C 430, 1.12.2014., 17. lpp.).

                     (13)

                        Šis priekšlikums attiecas uz nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina sanāksmē, kura notiks pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, ja vien Apvienotā Karaliste nepieprasīs ceturto pagarinājumu saskaņā ar Līguma 50. pantu, par kuru Eiropadomei (50. pants) būs vienprātīgi jāvienojas. Tomēr brīdī, kad Komisija pieņem priekšlikumu, Apvienotā Karaliste ir dalībvalsts. Tāpēc, piemēram, atsauces uz vairākām “dalībvalstīm”, kuras ir Narkotisko vielu komisijas u. tml. locekles, attiecas arī uz Apvienoto Karalisti.

                     (14)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 978. sēj., Nr. 14152.

                     (15)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1019. sēj., Nr. 14956.

                     (16)

                        Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā (OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.).

                     (17)

                        2020. gada 1. janvārī par CND loceklēm ar tiesībām balsot kļūs šādas 13 dalībvalstis: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Čehijas Republika, Francija, Horvātija, Itālija, Nīderlande, Polija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

                     (18)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (19)

                        OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.12.2019
            COM(2019) 624 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums - Padomes Lēmums
            par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit trešajā sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               PIELIKUMS

               Nostāja, kas dalībvalstīm, kuras ir Narkotisko vielu komisijas locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs attiecībā uz izmaiņām vielu kontroles darbības jomā, jāieņem Narkotisko vielu komisijas sešdesmit trešajā sesijā 2020. gada 2. līdz 6. martā:

               (1)Indijas kaņepes un Indijas kaņepju sveķi ir jāsvītro no 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām IV saraksta.

               (2)Dronabinols (delta-9-tetrahidrokanabinols) ir jāiekļauj 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja šis ieteikums tiks pieņemts, jāsvītro no 1971. gada Konvencijas par psihotropajām vielām II saraksta. Alternatīva iespēja būtu ieteikumu neizvirzīt balsošanai un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (3)Ja CND pieņems ieteikumu par dronabinola un tā stereoizomēru (delta-9-tetrahidrokanabinola) iekļaušanu 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, tetrahidrokanabinols (delta-9-tetrahidrokanabinola izomēri) ir jāiekļauj 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā, un, ja šis ieteikums tiks pieņemts, jāsvītro no 1971. gada Konvencijas par psihotropajām vielām I saraksta. Alternatīva iespēja būtu ieteikumu neizvirzīt balsošanai un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (4)Ieteikumu attiecībā uz ekstraktiem un tinktūrām nevajadzētu izvirzīt balsošanai un būtu jāpieprasa, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (5)Par ieteikumu attiecībā uz zemsvītras piezīmi “Preparātiem, kas satur galvenokārt kanabidiolu un ne vairāk kā 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola, nepiemēro starptautiskus kontroles pasākumus” nebūtu jābalso un būtu jāpieprasa, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.

               (6)Preparātus, kas iegūti ķīmiskā sintēzē vai kā Indijas kaņepju preparāti, kuru sastāvs ir kā farmaceitiskiem preparātiem ar vienu vai vairākām citām sastāvdaļām un tādā veidā, ka delta-9-tetrahidrokanabinolu (dronabinolu) nevar rekuperēt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, vai tā ieguve radītu risku sabiedrības veselībai, neiekļauj 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām III sarakstā. Alternatīva iespēja būtu ieteikumu neizvirzīt balsošanai un pieprasīt, lai PVO veiktu vēl vienu novērtējumu.