				|

		52011PC0841

			Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā /* COM/2011/0841 galīgā redakcija - 2011/0414 (CNS) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Kopš 1990. gadu sākuma atbalsts
kodoldrošības un kodoldrošības pasākumu veicināšanai
trešās valstīs ir bijusi Kopienas darba būtiska
sastāvdaļa gan Centrāleiropā, gan bijušās Padomju
Savienības valstīs saskaņā ar kodoldrošības programmas
komponentēm TACIS un PHARE programmā. Kopš 2007. gada
sadarbība kodoldrošības jomā tika paplašināta, lai
tajā ietvertu „trešās valstis” saskaņā ar instrumentu
sadarbībai kodoldrošības jomā, bet Pirmspievienošanās
palīdzības instruments (IPA) nodrošināja sadarbību
kodoldrošības jomā ar valstīm, kas iesaistījušās
pievienošanās procesā ES.
Černobiļas avārija 1986. gadā
norādīja uz kodoldrošības vispārējo
nozīmīgumu. Avārija Fukušimā-Daiči 2011. gadā
apliecināja vajadzību joprojām netaupīt pūles
kodoldrošības uzlabošanai, lai tā atbilstu augstākajiem
standartiem. Abas avārijas skaidri norādīja, ka
kodolavārijas sekas veselības, sociālajā, vides un
ekonomikas jomā var plesties tālu aiz valsts robežām un,
iespējams, visā pasaulē.
Kodoldrošības nozīmīgumu atzina
Eiropas Savienības Padome savā 1992. gada 18. jūnija
Rezolūcijā par kodoldrošības tehnoloģijas
problēmām, kurā uzsvēra „to īpašo nozīmi, ko
tā piešķir kodoldrošībai Eiropā, un tāpēc
pieprasa, lai dalībvalstis un Komisija pieņem sadarbību
kodolenerģijas jomā par Kopienas prioritāru
pamatmērķi, jo īpaši attiecībā uz citām Eiropas
valstīm,… panākot to kodoliekārtās tādus drošības
līmeņus, kas līdzvērtīgi Kopienā
pieņemtajiem līmeņiem...”.
Kopiena 1999. gadā nolēma
pievienoties Kodoldrošības konvencijai un 2005. gadā —
Kopējai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu drošas
apsaimniekošanas konvencijai, jo abu konvenciju mērķis ir
veicināt valstu pasākumus un starptautisko sadarbību šajās
jomās.
Eiropas Savienības Padome 2009. gada
25. jūnijā pieņēma Direktīvu 2009/71/Euratom,
ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības
pamatstruktūru, lai uzturētu un sekmētu kodoldrošības un
tās regulējuma pastāvīgu uzlabošanu. Eiropas
Savienības Padome 2011. gadā pieņēma arī
direktīvu, ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās
kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai
apsaimniekošanai. Šīs direktīvas, kā arī kodoldrošības
un radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas
augstie standarti, kas īstenoti Eiropas Savienībā, ir
piemēri, ko var izmantot, lai rosinātu trešās valstis
pieņemt tikpat augstus standartus.
Kopiena saskaņā ar Euratom
līguma 10. nodaļu jau veido ciešu sadarbību ar
Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) saistībā
gan ar kodoldrošības pasākumiem (tālāk izvēršot Euratom
līguma otrās sadaļas 7. nodaļā noteiktos
mērķus), gan kodoldrošību.
Regulatīvu un citu sadarbības veidu
veicināšana ar jaunietekmes valstīm un ES pieeju, noteikumu,
standartu un prakses veicināšana ir stratēģijas „Eiropa 2020”
ārējās politikas mērķis.
Lai Eiropas Savienība izpildītu savu
pasaules līmeņa uzdevumu cilvēku drošības un
stratēģiskās drošības veicināšanā, ir
būtiski, lai Kopienai būtu spējas un līdzekļi reaģēt
uz problēmām, kas rodas kodoldrošības, aizsardzības pret
radiāciju un kodoldrošības pasākumu jomā visās
trešās valstīs, pamatojoties uz Kopienas un tās dalībvalstu
pieredzi šajās jomās Eiropas Savienībā. Šādā nolūkā
instrumenta sadarbībai kodoldrošības jomā (INSC)
ierosinātie pasākumi Centrāleiropā un bijušās Padomju
Savienības valstīs turpinās pasākumus, kas uzsākti
kopš 1990. gadiem, un kopš 2007. gada tie tiek attiecināti uz
„trešām valstīm”.
Tiek paredzēts, ka pamata
motivācija, kas noteica iesaistīšanos sadarbībā ar
trešām valstīm, saglabāsies laikposmā no 2014. līdz
2020. gadam. Tomēr tā kā galvenie projekti, ko īsteno
saskaņā ar INSC (jo īpaši projekti saistībā ar
Černobiļas teritorijas atveseļošanu un kodolreaktoru uzlabošanas
projekti) tiks pabeigti galvenokārt līdz 2014. gadam,
atbrīvosies resursi, lai pievērstos citām jomām, kuras rada
bažas. Ievērojot programmas prioritāti, ir jānodarbojas ar
ieguves vietu atveseļošanu (urāna ieguves vietas, kurās netika
ievērotas vides pamatprasības), lietotās kodoldegvielas
apglabāšanu, atkritumu apsaimniekošanu un iekārtu ekspluatācijas
pārtraukšanu.
Arī Eiropas Savienības iesaistē
notiek pāreja no tehniskās palīdzības uz sadarbību.
Tā pievēršas būtiskiem pasākumiem, kas paredzēti, lai
uzlabotu kodoldrošības kultūru, aizsardzību pret radiāciju
un drošības pasākumus.
Atbilstoši Euratom pamatprogrammām
pasākumi pētniecības un inovāciju jomā veicina
nopietnu avāriju novēršanu un to iedarbības
vājināšanu, kā arī uzlabojumus aizsardzībā pret
radiāciju, lai paaugstinātu drošības kultūru.
Divpusējie starptautiskie sadarbības nolīgumi par
kodoldrošību saskaņā ar Euratom arī ir
jāuzskata par papildu veidu, kā veicināt kodoldrošības
uzlabošanu, aizsardzību pret radiāciju un radioaktīvo atkritumu
drošu apsaimniekošanu, palielinot pūles pētniecībā un
inovācijās partnerībā ar trešām valstīm.
Mācības, kas gūtas pēc
Fukušimas-Daiči avārijas, ir būtiskas kodoldrošības
uzlabošanai turpmākajos gados. Ir paredzams, ka ES dalībvalstu
vispusīgo un pārredzamo riska un drošības novērtējumu
(„stresa pārbaužu”) rezultātu, kas jāattiecina uz ES
kaimiņvalstīm un, iespējams, citām trešām
valstīm, secinājumiem būs nozīmīga ietekme uz
kodolspēkstaciju projektēšanu, ekspluatāciju, tehnisko apkopi un
reglamentēšanu. Eiropas Savienībā gūtā pieredze
būs svarīga citām trešām valstīm.
Sadarbībai saskaņā ar INSC
ir jābūt kā papildinājumam tam, ko Eiropas Savienība
sniedz, izmantojot citus attīstības sadarbības instrumentus, un
pieņemtajiem pasākumiem jāsaskan ar Eiropas Kopienas
stratēģijas politikas vispārīgajām
pamatnostādnēm attiecībā uz atbilstošām valstīm.
Ņemot vērā starptautiskās saistības
attiecībā uz kodoldrošības uzlabojumiem, sadarbībai
saskaņā ar INSC arī turpmāk jāizmanto
sinerģijas ar Euratom pamatprogrammām
kodolpētniecībā un mācībās.
2.           APSPRIEŠANĀS REZULTĀTI AR
IEINTERESĒTĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Sabiedriskā apspriešana
No 2010. gada 26. novembra līdz
2011. gada 31. janvārim Komisija organizēja sabiedrisku
apspriešanu par ES ārējās darbības turpmāko
finansējumu. Šis process balstījās uz aptauju tiešsaistē,
ko papildināja izziņu materiāls „Kāds ir finansējums
ES ārējai darbībai pēc 2013. gada?”, kuru sagatavoja
Komisija un iesaistīto EEZ valstu dienesti. Saņemtās
atbildes no 220 sabiedriskās apspriešanas dalībniekiem liecina
par plašām un daudzveidīgām sabiedrības grupām, kuras
pārstāv dažādas struktūras, norādot to uzskatus un
tradīcijas, kas raksturo ārējās darbības kopienu.
Kopumā atbildēs vispār nebija
minēta vajadzība būtiski mainīt spēkā esošo
instrumentu pašreizējo struktūru. Tomēr tika minēti
vairāki jautājumi, kas ir būtiski INSC un atbilstīgi
tam ir ņemti vērā darbā pie jaunās regulas
sagatavošanas.
Vairākums respondentu (aptuveni 70 %)
apstiprināja, ka ES finansiālā intervence nodrošina būtisku
pievienoto vērtību politikas galvenajās jomās, kas tiek
atbalstītas, izmantojot ES ārējās darbības finanšu
instrumentus. ES pievienotās vērtības kritēriju daudzi
respondenti min kā galveno turpmākas virzības spēku: ES
būtu jāizmanto savas salīdzināmās priekšrocības,
ko sniedz tās globālā klātbūtne uz vietas, plašais
zinātības loks, pārnacionālais raksturs, saskaņošanas
vidutāja funkcijas un apjomradītie ietaupījumi.
Gandrīz visi respondenti (92 %)
atbalsta diferencētāku pieeju, kas pielāgota
situācijai saņēmējā valstī, pamatojoties uz
saprātīgiem kritērijiem un efektīvu datu vākšanu, un
izmantojama kā ES finanšu instrumentu ietekmes palielināšanas veids.
Vairāk nekā divas trešdaļas
respondentu uzskata, ka ES intereses tiek pietiekami ņemtas
vērā ārējās darbībās un ka tām
savā ziņā jāpamatojas uz ES vērtībām un
principiem, kā arī uz partnervalstu attīstības
mērķiem. Turpretī neliela daļa uzskata, ka ES
ārējās darbībās vairāk jāpievēršas
savām ES interesēm pasaules ekonomikā, jo īpaši
attiecībā uz jaunietekmes valstīm.
Respondentu lielākais vairākums
atbalsta stingrāku pievēršanos uzraudzības un
novērtēšanas sistēmām turpmākajos instrumentos un
projektu/programmu īstenošanā.
Attiecībā uz veidiem, kā
palielināt ES ārējā finansējuma
pārskatāmību, vairākums ieinteresēto personu
atbalsta lielākas pūles informācijas un saziņas pasākumu
jomā, jo īpaši saņēmējās valstīs; tomēr
liekas, ka ES piemērotāku pārredzamības panākšanas
līmeni nodrošina efektīva politika, stratēģija un
klātesamība trešās valstīs, nevis papildu tēriņi
par saziņu.
Ieinteresētās personas pauž arī
spēcīgu atbalstu iecerei par ES koordinēšanas funkcijas
pastiprināšanu citu donoru starpā un par to, ka īstenošanas
partneri nodrošina lielāku ES finansējuma redzamību.
Ietekmes novērtējums
Komisija veica ietekmes novērtējumu,
kurā izskatīja šādus četrus variantus:
(a)
ES neveic turpmāku darbību (netiek
veidots instruments sadarbībai kodoldrošības jomā). Dažus
sadarbības pasākumus kodoldrošības jomā varētu ietvert
ģeogrāfiskās sadarbības instrumentos un tādējādi
tos īstenot. Tomēr tas var radīt sarežģījumus
saistībā ar juridisko pamatu un neapmierinošu īstenošanu
sakarā ar šo jautājumu īpašām tehniskām
īpatnībām;
(b)
„bez izmaiņām” (sadarbība ar
trešām valstīm turpinātos saskaņā ar pašreizējo INSC
regulu). Šis variants nenodrošina gūtās pieredzes
iestrādāšanu regulā, ģeogrāfiskās darbības
jomas pārskatīšanu un sadarbības kritēriju un
prioritāšu noteikšanu. Pielietojot šo variantu, nevarētu īstenot
iespēju uzlabot regulas īstenošanu un efektivitāti;
(c)
izdarīt grozījumus INSC
regulā. Grozītā regula varētu nodrošināt
ģeogrāfiskās darbības jomas pārskatīšanu, lai
ietvertu visas trešās valstis (tostarp tās, kurām pašlaik
piemēro pirmspievienošanās instrumentu (IPA)) un noteiktu
sadarbības prioritātes un kritērijus. Tādējādi
tiktu panākta vienkāršošana un efektīvāka īstenošana;
nevis to veikt, piemērojot pašreizējo regulu;
(d)
jauns instruments, kurā varētu būt
ietverta pašreizējā INSC darbības joma, kā arī
daļa no pašreizējā stabilitātes instrumenta (IFS)
darbības jomas. Tas varētu nodrošināt vienotu pieeju
kodoldrošībai, drošības un aizsardzības pasākumiem (tā
dēvētajiem „3 S”), tomēr tam būtu vajadzīgs
divkāršs juridiskais pamats (Euratom līgums un Līgums par
Eiropas Savienības darbību). Divkāršais juridiskais pamats,
iespējams, papildus sarežģītu īstenošanu un joprojām
būtu nepieciešama cieša saskaņošana ar citiem riska
(ķīmiskā un bioloģiskā) mazināšanas
pasākumiem.
Par vēlamo iespēju atzina regulas
grozīšanas variantu. Atšķirībā no variantiem „bez
pārmaiņām” un „jauns instruments” šis variants nodrošinātu
nepārtrauktību un ļautu izmantot gūto pieredzi par
attiecīgi pārbaudītu sistēmu, vienlaicīgi atrisinot
daudzus konstatētos jautājumus, tostarp palielinot izpratni par
reaģēšanas ierobežojumiem. Gan šī varianta, gan vienota
juridiskā pamata izmantošana (salīdzinājumā ar „jaunā
instrumenta” variantu) vienkāršotu īstenošanu.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Pašreizējās INSC regulas
tiesiskais pamats ir Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas
līgums („Euratom līgums”) un jo īpaši tā 203. pants.
Ņemot vērā kodoldrošības tiesisko pamatu ES līmenī
un to, ka pārskatītā darbības joma nenosaka tiesiskā
pamata maiņu, tam joprojām ir jāsaglabājas
turpmākajā regulā.
Subsidiaritāte un
proporcionalitāte
Situācijā, kad 27 dalībvalstis
darbojas kopēju politikas un stratēģijas virzienu robežās,
vienīgi ES rīcībā ir kritiskā masa, lai
reaģētu uz globālām problēmām, turpretī
dalībvalstu rīcība var būt ierobežota un sadrumstalota,
ieviešot projektus, kas bieži ir pārāk maznozīmīgi, lai
radītu ilgtspējīgas pārmaiņas šajā jomā.
Šī kritiskā masa arī nosaka ES izdevīgo situāciju
politikas dialoga veikšanai ar partnervalstu valdībām.
ES atrodas unikāli neitrālā un
objektīvā situācijā, lai ārējā
darbībā rīkotos kādas dalībvalsts vārdā vai
kopā ar to, radot lielāku uzticamību valstīs, kurās
tā darbojas. Tā ir atbilstošāk sagatavota, lai uzņemtos
pasaules vadītāja misiju savu iedzīvotāju vārdā.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Komisija ierosina piešķirt 70 miljardus
euro 2014.–2020. gada laika posmam ārējās darbības
instrumentiem[1].
Piešķīrums, kas paredzēts INSC laika posmā no 2014. līdz
2020. gadam, ir 631,1 miljons euro (jeb 560 miljoni euro 2011. gada
cenās). Gadā paredzamās budžeta saistības INSC vajadzībām
ir norādītas turpmākajā tabulā.
 Gads || 2014..g. || 2015.g. || 2016.g. || 2017.g. || 2018.g. || 2019.g || 2020.g || KOPĀ
 INSC piešķīrums (miljoni euro) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1
Paredzamais finansējuma
piešķīrums konkrētiem mērķiem ir noteikts tiesību
akta finanšu pārskatā.
5.           IZVĒLES ASPEKTI
Vienkāršošana
Panti, kas pēc būtības ir
horizontāli, tika svītroti, jo tie ir ietverti Regulā
Nr. …/…, ar kuru nosaka kopējus īstenošanas noteikumus
ārējo attiecību finanšu instrumentiem.
Lai vienkāršotu INSC plānošanu
un īstenošanu, sadarbības kritēriju definīcija un
tematiskās un ģeogrāfiskās prioritātes sadarbības
projektu atlasei ir norādītas regulas pielikumā.
Regulas galveno pantu skaidrojums un
izmaiņas attiecībā uz pašreiz spēkā esošo INSC
I. SADAĻA. Mērķi
1. pants. Priekšmets
un darbības joma
Regulas 1. pants nosaka tās
mērķus un darbības jomu. Regulu piemēros visām
trešām valstīm (kā turpmāk paskaidrots pielikumā).
Ir noteikti trīs konkrēti
mērķi:
a) efektīvas kodoldrošības
kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu
un aizsardzības pret radiāciju īstenošana;
b) atbildīga un droša lietotās
kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana, bijušo kodolvietu
un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana;
c) pamatnostādņu un metodiku
noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu
īstenošanai kodolmateriāliem trešās valstīs.
Salīdzinājumā ar pašreiz
spēkā esošo INSC regulu tās redakcija ir
vienkāršota. Pašreizējās INSC 1. un 2. pants ir
apvienots. Šajā regulas pantā nosaka galvenās sadarbības
jomas, bet tās pielikumā nosaka konkrētos pasākumus.
II. SADAĻA. Plānošana
un paredzamais finansējuma sadalījums
2. pants. Stratēģijas
dokumenti
Šajā pantā noteikts, ka daudzgadu
stratēģijas dokuments(-i) ir sadarbības vispārējais
pamats, kas saskaņā ar regulu nosaka Savienības
stratēģiju sadarbības jomā.
3. pants. Daudzgadu
indikatīvās programmas
Šajā pantā noteikts, ka daudzgadu
indikatīvās programmas nosaka finansēšanai izraudzītās
prioritāšu jomas, konkrētos mērķus, paredzētos
rezultātus, izpildes rādītājus un paredzētos
finansējuma piešķīrumus.
III. SADAĻA. Īstenošana
Šī sadaļa tika būtiski
vienkāršota, jo 4. pantā noteikts, ka lēmumu īsteno
saskaņā ar Regulu Nr. ..../…, ar kuru nosaka kopējus
īstenošanas noteikumus ārējo attiecību finanšu
instrumentiem.
IV. SADAĻA. Noslēguma
noteikumi
Šajā
sadaļā paredzēts bāzes finansējums (7. pants) un
regulas stāšanās spēkā (8. pants).
PIELIKUMS
Pielikums par konkrētiem
pasākumiem un kritērijiem, kas piemērojami sadarbībai
kodoldrošības jomā, tika ieviests, lai turpmāk
vienkāršotu regulas teksta galveno daļu un tās īstenošanu,
nosakot sadarbības jomas, tehnisko un ģeogrāfisko darbības
jomu, sadarbības kritērijus un prioritātes.
Saskaņā ar priekšlikuma
nosacījumiem pielikumu var grozīt, piemērojot vieglāku
procedūru nekā tad, ja būtu jāgroza visa regula (regulas 5. pants).
Pielikumā noteikti konkrētie
pasākumi, ko atbalsta regula (pašreizējā INSC pārskatītā
redakcija, no jauna nosakot sadarbības jomas), kritēriji
sadarbībai ar trešām valstīm kodoldrošības jomā,
prioritātes un saskaņošana. Sadarbības kritērijos
ņemti vērā un būtībā ievēroti Padomes 2008. gadā
ierosinātie kritēriji.
2011/0414 (CNS)
Priekšlikums
PADOMES REGULA
ar ko izveido instrumentu sadarbībai
kodoldrošības jomā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas
Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši
tā 203. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
atzinumu[2],
rīkojoties saskaņā ar
īpašu likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Šī regula ir viens no instrumentiem, kas
paredz tiešu atbalstu Eiropas Savienības ārējai politikai,
tā aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 19. februāra
Regulu Nr. 300/2007, ar ko izveido instrumentu sadarbībai
kodoldrošības jomā[3],
kuras darbības termiņš beidzas 2013. gada 31. decembrī.
(2)
Eiropas Savienība ir būtisks
palīdzības sniedzējs trešām valstīm ekonomikas,
finanšu, tehnikas, humānās palīdzības un makroekonomikas
jomā. Šī regula ir daļa no sistēmas, kas
izstrādāta sadarbības un palīdzības sniegšanas
plānošanai, kuras nolūks ir atbalstīt augsta līmeņa
kodoldrošību, aizsardzību pret radiāciju un lietderīgus un
efektīvus kodolmateriālu drošības pasākumus trešās
valstīs.
(3)
Černobiļas avārija 1986. gadā
apliecināja kodoldrošības nozīmīgumu pasaules
mērogā. Avārija Fukušimas-Daiči 2011. gadā
apstiprināja vajadzību turpināt centienus kodoldrošības
uzlabošanai, lai tā atbilstu augstākajiem standartiem. Lai
paredzētu drošības nosacījumus, kas vajadzīgi, lai
novērstu draudus sabiedrības dzīvībai un veselībai,
Eiropas Atomenerģijas Kopienai (turpmāk tekstā — „Kopiena”)
jābūt spējīgai atbalstīt kodoldrošību trešās
valstīs.
(4)
Vienīgi Eiropas Savienībai, darbojoties
kopā ar dalībvalstīm kopīgos politikas
stratēģijas virzienos, ir vajadzīgā kritiskā masa, lai
reaģētu uz globālām problēmām, un tā
spēj atbilstošāk saskaņot sadarbību ar trešām
valstīm.
(5)
Pieņemot Komisijas Lēmumu 1999/819/Euratom[4], Kopiena pievienojās 1994. gada
Konvencijai par kodoldrošību. Pieņemot Komisijas Lēmumu 2005/510/Euratom[5], Kopiena pievienojās
arī Kopējai konvencijai par lietotās kodoldegvielas un
radioaktīvo atkritumu drošu apsaimniekošanu.
(6)
Lai uzturētu un veicinātu
kodoldrošības un tās regulējuma nepārtrauktu uzlabošanu,
Padome 2009. gada 25. jūnijā pieņēma
Direktīvu 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu
kodoldrošības pamatstruktūru [6].
Padome 2011. gada 19. jūlijā pieņēma arī
Direktīvu 2011/70/Euratom, ar ko izveido Kopienas sistēmu
lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un
drošai apsaimniekošanai[7].
Šīs direktīvas, kā arī kodoldrošības un
radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas apsaimniekošanas
augstie standarti, kas īstenoti Eiropas Savienībā, ir
piemēri, kas izmantojami, lai rosinātu trešās valstis
pieņemt līdzvērtīgi augstus standartus.
(7)
Regulatīvu un citu sadarbības veidu
veicināšana ar jaunietekmes valstīm, kā arī Savienības
pieeju, noteikumu, standartu un prakses veicināšana ir
stratēģijas „Eiropa 2020” ārējās politikas
mērķis.
(8)
Eiropas Savienības dalībvalstis ir
Kodolieroču neizplatīšanas līguma un tā Papildu protokola
parakstītājvalstis.
(9)
Kopiena saskaņā ar Euratom
līguma 10. nodaļu jau veido ciešu sadarbību ar
Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA) saistībā
gan ar kodoldrošības pasākumiem (tālāk izvēršot Euratom
līguma otrās sadaļas 7. nodaļā noteiktos
mērķus), gan kodoldrošību.
(10)
Kopienai turpmāk jāveltī īpaši
centieni, lai atbalstītu efektīvu kodoldrošības pasākumu
piemērošanu kodolmateriāliem trešās valstīs, balstoties uz
drošības pasākumiem Savienībā.
(11)
Tiek uzskatīts, ka atbildību par
iekārtas drošumu uzņemas operators un valsts, kuras jurisdikcijā
iekārta atrodas.
(12)
Lai gan Savienībai ārējās
palīdzības finansēšanas vajadzības arvien palielinās,
Savienības ekonomikas un budžeta situācija ierobežo šādai
palīdzībai pieejamos līdzekļus. Tāpēc Komisijai
jāatrod lietderīgākais pieejamo līdzekļu pielietojums,
jo īpaši izmantojot finanšu instrumentus, kuriem ir sviras efekts.
Šāds sviras efekts palielinās, pieļaujot iespēju finanšu
instrumentu ieguldītos un radītos līdzekļus lietot un
lietot tos atkārtoti.
(13)
Lai šīs regulas īstenošanai
nodrošinātu vienotus nosacījumus, Komisijai jāpiešķir
īstenošanas pilnvaras.
(14)
Īstenošanas pilnvaras saistībā ar plānošanas
un finansēšanas darbībām, ko atbalsta šī regula,
jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[8].
Ņemot vērā šo īstenošanas aktu veidus, īpaši to
politisko ievirzi vai finansiālo ietekmi, lai tos pieņemtu,
būtībā jāizmanto pārbaudes procedūra,
izņemot tehniskus īstenošanas pasākumus, kuru finanšu apjoms ir
neliels. Komisijai jāpieņem nekavējoties piemērojamie
īstenošanas akti, jo attiecīgi pamatotos gadījumos
Savienībai ir nepieciešams ātri reaģēt, ja to nosaka
obligāta steidzamība.
(15)
Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ...
Regulā (ES) Nr. .../... ir paredzēti kopīgi noteikumi un
procedūras Savienības instrumentu īstenošanai
ārējām darbībām.
(16)
Eiropas Ārējās darbības
dienesta organizācija un darbība ir izklāstīta Padomes
Lēmumā 2010/427/ES,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
MĒRĶI
1. pants
Priekšmets un darbības joma
Eiropas Savienība finansē
pasākumus, lai palīdzētu veicināt augstu kodoldrošības
un aizsardzības pret radiāciju līmeni,
kā arī ieviest efektīvus un lietderīgus drošības
pasākumus attiecībā uz kodolmateriāliem trešās
valstīs saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.
1.
Jāsasniedz šādi konkrēti
mērķi:
(a)
efektīvas kodoldrošības kultūras
veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un
aizsardzības pasākumu pret radiāciju īstenošana;
(b)
lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo
atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un
iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana;
(c)
pamatnostādņu un metodiku noteikšana
lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu piemērošanai
kodolmateriālam trešās valstīs.
2.
Minēto konkrēto mērķu
sasniegšanas vispārējo gaitu vērtē, attiecīgi
izmantojot šādus izpildes rādītājus:
(a)
to jautājumu skaits un nozīme, kuri
noteikti atbilstīgu SAEA salīdzinošo izvērtējumu
laikā;
(b)
lietotās kodoldegvielas, kodolatkritumu un
ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas izstrādes
stāvoklis, attiecīgās tiesiskās un regulatīvās
pamatnostādnes un projektu īstenošana;
(c)
to jautājumu skaits un nozīme, kuri
noteikti atbilstīgos SAEA ziņojumos par kodoldrošības
pasākumiem.
3.
Komisija nodrošina, ka pieņemtie pasākumi
ir atbilstoši Savienības vispārējām stratēģijas
politikas pamatnostādnēm attiecībā uz partnervalstīm
un jo īpaši ar tās attīstības mērķiem un
ekonomiskās sadarbības politikas virzieniem un programmām.
4.
Pielikumā ir izklāstīti
konkrēti šajā regulā ietvertie pasākumi un kritēriji,
kurus piemēro sadarbībai kodoldrošības jomā.
5.
Šajā regulā paredzētā
sadarbība finanšu, ekonomikas un tehnikas jomā ir papildinājums
tam, ko Savienība nodrošina saskaņā ar citiem
attīstības sadarbības instrumentiem.
II
SADAĻA
PLĀNOŠANA
UN PAREDZAMAIS FINANSĒJUMA SADALĪJUMS
2. pants
Stratēģijas dokumenti
1.
Savienības sadarbību saskaņā ar
šo regulu īsteno, pamatojoties uz daudzgadu stratēģijas
dokumentiem.
2.
Daudzgadu stratēģijas dokuments ir
sadarbības vispārējais pamats, un to izstrādā
laikposmam līdz septiņiem gadiem. Tas nosaka Savienības
stratēģiju sadarbības jomā saskaņā ar šo regulu,
ņemot vērā attiecīgo valstu vajadzības,
Savienības prioritātes, starptautisko situāciju un galveno
partneru darbības.
3.
Atbilstīgi Savienības
vispārējam nolūkam un darbības jomai, mērķiem,
principiem un politikai stratēģijas dokumentu nolūks būs
nodrošināt saskaņotu pamatshēmu sadarbībai starp
Savienību un attiecīgajām partnervalstīm vai
reģioniem.
4.
Stratēģijas dokumentu sagatavošanā
piemēro palīdzības efektivitātes principus: valsts
atbildību, partnerību, koordināciju, saskaņošanu,
pielāgošanu saņēmējas valsts vai reģiona
sistēmām, savstarpēju pārskatatbildību un virzību
uz rezultātiem.
5.
Komisija apstiprina stratēģijas dokumentu
atbilstīgi pārbaudes procedūrai, kas minēta
Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā.
Stratēģijas dokumentus var pārskatīt vidējā
termiņā vai tiklīdz rodas vajadzība saskaņā ar šo
pašu procedūru. Tomēr šī procedūra nav vajadzīga stratēģijas
atjaunināšanai, kas neattiecas uz dokumentā noteiktajām
sākotnējām prioritāšu jomām un mērķiem.
3. pants
Daudzgadu indikatīvās programmas
1.
Daudzgadu indikatīvās programmas
izstrādā, pamatojoties uz 2. pantā minētajiem
stratēģijas dokumentiem. Daudzgadu indikatīvās programmas
parasti ir paredzētas laikposmam no 2 līdz 4 gadiem.
2.
Daudzgadu indikatīvajās programmās
nosaka finansēšanai izraudzītās prioritāšu jomas,
īpašos mērķus, paredzētos rezultātus, izpildes
rādītājus un paredzētos finansējuma sadalījumus
gan vispārējus, gan atsevišķi pa prioritāšu jomām,
ietverot saprātīgu nesadalīto līdzekļu rezervi, ko
vajadzības gadījumos var norādīt apmēra robežās
vai minimālās summas veidā.
3.
Daudzgadu indikatīvā programma
principā pamatojas uz dialogu ar partnervalstīm vai
reģionu(-iem), kurā piedalās ieinteresētās personas,
lai tādējādi nodrošinātu, ka attiecīgā valsts vai
reģions uzņemas pietiekamu atbildību par procesu, un lai
rosinātu atbalstu valsts attīstības stratēģijai.
4.
Daudzgadu indikatīvās programmas
pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta
Kopējās īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā.
5.
Daudzgadu indikatīvās programmas
pārskata, ja vajadzīgs, ņemot vērā visus
atbilstīgos pārskatītos stratēģijas dokumentus
saskaņā ar šo pašu procedūru.
Tomēr pārbaudes procedūra nav vajadzīga tādiem
grozījumiem daudzgadu indikatīvās programmās, kas ir
tehniski pielāgojumi, līdzekļu atkārtots sadalījums
prioritātei piešķirtā asignējuma robežās vai
sākotnējā paredzētā sadalījuma palielinājums
vai samazinājums, kas nav lielāks par 20 %, ar noteikumu, ka šie
grozījumi neizraisa izmaiņas sākotnējās šajā
dokumentā noteiktajās prioritāšu jomās un mērķos.
Par visiem šādiem tehniskiem pielāgojumiem viena mēneša
laikā jāpaziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
III SADAĻA
ĪSTENOŠANA
4. pants
Īstenošana
Šo regulu īsteno saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Regulu Nr. …./….,
(turpmāk tekstā — „Kopējā īstenošanas
regula”), ar kuru nosaka kopējus īstenošanas noteikumus
ārējo attiecību finanšu instrumentiem.
IV SADAĻA
NOBEIGUMA
NOTEIKUMI
5. pants
Pielikuma grozīšana
Šīs regulas pielikumu var grozīt saskaņā
ar pārbaudes procedūru, kas paredzēta Kopējās
īstenošanas regulas 15. panta 3. punktā.
6. pants
Komiteja
Komisijai palīdz Sadarbības komiteja
kodoldrošības jomā. Minētā komiteja ir komiteja
Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.
7. pants
Eiropas Ārējās darbības dienests
Šīs regulas piemērošana notiek
saskaņā ar Padomes Lēmumu 2010/427/ES, ar ko nosaka Eiropas
Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un
darbību.
8. pants
Bāzes finansējums
1.
Bāzes finansējums šīs regulas
īstenošanai no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 631 100 000.
2.
Gada apropriācijas apstiprina budžeta
lēmējinstitūcija daudzgadu finanšu shēmas
robežvērtībās.
9. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Konkrēti
atbalstītie pasākumi un kritēriji, ko piemēro
sadarbībai kodoldrošības jomā
Īstenojot šo regulu, visā
pasaulē tiek atbalstīta augsta līmeņa kodoldrošības
veicināšana, aizsardzība pret radiāciju un efektīvu un
lietderīgu aizsardzības pasākumu piemērošana trešās
valstīs, kuras vēlas sadarboties šajās jomās. Šajā
pielikumā noteikti konkrēti atbalstītie pasākumi un
sadarbības kritēriji, kā arī prioritātes.
Konkrēti atbalstītie
pasākumi
Šīs regulas 1. pantā noteikto
mērķu izpildes nolūkā var atbalstīt šādus
pasākumus:
(a)
efektīvas kodoldrošības kultūras
veicināšana un stingrāko kodoldrošības un radiācijas
aizsargpasākumu standartu īstenošana visos līmeņos, jo
īpaši izmantojot:
–
nepārtrauktu atbalstu uzraudzības
iestādēm, tehniskā atbalsta organizācijām un
regulatīvo pamatnostādņu pastiprināšanai, proti,
attiecībā uz licencēšanas darbībām, tostarp
efektīviem un vispusīgiem riska un drošības
novērtējumiem („stresa pārbaudēm”), to
pārskatīšanu un pēcpārbaudes;
–
efektīvas normatīvās bāzes,
regulatīvu procedūru un sistēmu veicināšanu, lai
nodrošinātu pietiekamu aizsardzību pret radioaktīvu
materiālu jonizējošiem starojumiem, jo īpaši aizsardzību no
spēcīgas iedarbības radioaktīvajiem avotiem, un to droša
apglabāšana;
–
efektīvu mehānismu izveidošanu
avāriju radioloģisko seku novēršanai, kā arī, ja
tās rodas, šādu seku mazināšanai (piemēram, vides
uzraudzība radioaktīvu vielu izplūdes gadījumā, seku
mazināšanas un atveseļošanas pasākumu izstrāde un
īstenošana) un ārkārtas situācijām, sagatavotībai
un reaģēšanai, civilajai aizsardzībai un vides sanācijas
pasākumiem;
–
atbalstu kodolspēkstaciju operatoriem
izņēmuma gadījumos atbilstoši īpašiem un pietiekami
pamatotiem apstākļiem, proti, pēcpārbaužu pasākumos
veicot vispusīgus drošības un riska novērtējumus („stresa
pārbaudes”);
(b)
lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo
atkritumu atbildīga un droša apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un
iekārtu atveseļošana un to darbības pārtraukšana, proti:
–
sadarbībā ar trešām valstīm
lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas
jomā (t. i., pārvadāšana, priekšapstrāde,
apstrāde, pārstrāde, uzglabāšana un apglabāšana),
tostarp īpašu stratēģijas virzienu un sistēmu izstrāde
atbildīgai lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu
apsaimniekošanai;
–
 stratēģijas virzienu un sistēmu
izstrāde un īstenošana pašreizējo iekārtu
ekspluatācijas slēgšanai, bijušo kodolvietu un ar urāna
raktuvēm saistīto ieguves vietu atveseļošanai, kā arī
jūrā nogremdēto radioaktīvo priekšmetu un materiālu
atguvei un apsaimniekošanai;
–
kodoldrošības pasākumu īstenošana,
tostarp atbilstīgas pārskatatbildības un kontroles par
skaldmateriāliem īstenošana valsts un operatoru līmenī,
vajadzīgā regulatīvā pamata un metodiku izstrāde
(ietverot kodolmateriālu kriminālistikas metodes);
–
pasākumi, lai veicinātu starptautisku
sadarbību (iesaistot attiecīgās starptautiskās
organizācijas, proti, SAEA) minētajās jomās, tostarp, lai
īstenotu un uzraudzītu starptautiskas konvencijas un līgumus,
informācijas apmaiņu, spējas palielināšanu un
mācības kodoldrošības jomā, kā arī
pētniecību.
Šajos pasākumos iekļauj būtisku
zinātības pārneses aspektu, lai stiprinātu sasniegto
rezultātu ilgtspējību. Tie jāīsteno
sadarbībā ar trešo valstu iestādēm,
kodolenerģētikas regulatoriem un to tehniskā atbalsta
organizācijām, un īpašos gadījumos — ar
kodolspēkstaciju operatoriem. Pasākumi jāatbalsta, arī turpmāk
izmantojot sinerģijas ar Euratom pamatprogrammu tiešajiem un
netiešajiem pasākumiem kodolpētniecībā un
mācībās.
Kritēriji[9]
Sadarbība
pamatojas uz šādiem kritērijiem un trešām valstīm
izvirzīto nosacījumu izpildi.
1. Vispārīgie kritēriji
–
Sadarbībā var ietvert visas „trešās
valstis” (kas nav ES dalībvalstis) visā pasaulē.
–
Prioritāte ir kandidātvalstīm un
Eiropas Kaimiņattiecību reģiona valstīm.
Reģionālām pieejām būs priekšrocība.
–
Augstu ienākumu valstis iekļaujamas tikai
tādēļ, lai būtu iespējams veikt izņēmuma
pasākumus, piemēram, pēc lielas kodolavārijas, ja tas
vajadzīgs un ir piemērots.
–
Kopēja izpratne un savstarpējs
nolīgums starp trešo valsti un Eiropas Savienību jāapstiprina,
attiecīgajai valdībai vēršoties ar oficiālu
pieprasījumu Komisijā.
–
Trešām valstīm, kas vēlas
sadarboties ar Eiropas Savienību, pilnībā jāparaksta
kodolieroču neizplatīšanas principi. Tām arī
jākļūst pa pusēm attiecīgajās konvencijās,
kas ir SAEA sistēmā par kodoldrošību, vai jāveic
pasākumi, kuri apliecina stingru apņemšanos pievienoties
šādām konvencijām. Pievienošanos attiecīgajām
konvencijām vai tādu pasākumu veikšanu, kuru nolūks ir
tām pievienoties, var izvirzīt kā nosacījumu
sadarbībai ar Eiropas Savienību. Ārkārtas gadījumos
izņēmuma veidā jāizrāda elastība šā principa
piemērošanā.
–
Lai nodrošinātu un uzraudzītu
atbilstību sadarbības mērķiem, trešai valstij, kas ir
saņēmējvalsts, jāievēro princips par veikto
pasākumu novērtēšanu. Šī novērtēšana nodrošinātu
iespēju uzraudzīt un pārbaudīt atbilstību
mērķiem, par kuriem ir bijusi vienošanās, un varētu
būt nosacījums Kopienas ieguldījuma maksājumu
turpināšanai.
–
Saskaņā ar šo regulu sadarbības
nolūks kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā nav
veicināt kodolenerģiju.
2. Valstis, kurās ir
uzstādītas kodolenerģijas ražotspējīgas iekārtas
Attiecība uz valstīm, kas jau ir bijušas Kopienas
finansējuma saņēmējas, papildu sadarbībai
jābūt atkarīgai no novērtēšanas pasākumiem
attiecībā uz darbībām, kas finansētas, izmantojot
Kopienas budžetu, un no pareiza jaunu vajadzību pamatojuma.
Novērtējumam jārada iespēja precīzāk noteikt
sadarbības veidu un šīm valstīm turpmāk
piešķiramās summas.
Attiecībā uz valstīm, kuram
nepieciešama ātra sadarbība, jāapsver:
(a)
intervences steidzamības pakāpe
konkrētā valstī, ņemot vērā situāciju
kodoldrošības jomā, un;
(b)
atbilstīgas, laikus veiktas iejaukšanās
nozīme valstīs, kuras plāno vērienīgu programmu
kodolenerģijas ražotspējas izstrādei, lai nodrošinātu
kodoldrošības kultūras veicināšanu vienlaicīgi ar šo
procesu, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības iestāžu un
tehniskā atbalsta organizāciju izvietošanu vai pastiprināšanu,
kā arī stratēģijas virzienu un sistēmu izstrādi
un īstenošanu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu
atbildīgai un drošai apsaimniekošanai.
Integrētā reglamentācijas pārbaudes vienību (IRRS)
un SAEA Ekspluatācijas drošības pārbaudes darba grupas (OSART)
misiju izmantošana ir uzskatāma par priekšrocību, lai gan tas nav
oficiāls kritērijs ES sadarbībai.
3. Valstis, kurās nav
uzstādītas kodolenerģijas ražotspējīgas iekārtas
Sadarbība ar valstīm, kurās ir pētniecības
reaktori, bet kuras nevēlas attīstīt kodolenerģijas
ražotspēju, būs atkarīga no steidzamības pakāpes
attiecībā uz kodoldrošības un kodoldrošuma situāciju.
Sadarbībā ar valstīm, kuras
vēlas attīstīt kodolenerģijas ražotspēju,
neatkarīgi no tā, vai tajās ir pētniecības reaktori,
vai to nav, un kurām attiecīgajā brīdī kļūst
būtisks intervences jautājums, lai nodrošinātu
kodoldrošības kultūras uzlabošanu, kā arī vienlaicīgi
izstrādātu kodolenerģijas ražošanas programmu, jo īpaši
attiecībā uz uzraudzības iestāžu un tehniskā atbalsta
organizāciju stiprināšanu, ņems vērā
kodolenerģijas attīstības programmas uzticamību, kā
arī to, vai ir valdības lēmums par kodolenerģijas
izmantošanu un iepriekšēju ceļveža izstrādi[10].
Sadarbībā ar valstīm, kas ietvertas šajā
kategorijā, galvenokārt jātiecas attīstīt
vajadzīgo regulatīvo infrastruktūru, kodolenerģijas
regulatora un attiecīgo tehniskā atbalsta organizācijas(-u) tehnisko
kompetenci. Ir jāizskata un, ja vajadzīgs, jāatbalsta arī
lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgas un
drošas apsaimniekošanas stratēģijas virzienu un sistēmu
attīstība, ietverot valstis, kas neparedz kodolenerģijas
ražotspējas attīstību vai ir nolēmušas to
neattīstīt.
Attiecībā uz valstīm, kas nav
ietvertas minētajās kategorijās, sadarbība
kodoldrošības un kodoldrošuma jomā ir iespējama
ārkārtas situācijās. Šīm valstīm jābūt
iespējai gūt labumu no konkrēta līmeņa
vispārīgo kritēriju piemērošanas elastīguma.
Prioritātes
Lai izstrādātu drošības
nosacījumus, kas vajadzīgi sabiedrības dzīvības un
veselības apdraudējumu likvidēšanai, un lai nodrošinātu, ka
kodolmateriāli netiek izmantoti mērķiem, kādiem tie nebija
paredzēti, sadarbībā galvenokārt uzmanība tiek
pievērsta kodolenerģijas regulatoriem (un to tehniskā atbalsta
organizācijām). Mērķis ir nodrošināt tiem tehnisko
kompetenci un neatkarību un nostiprināt normatīvo
regulējumu, proti, attiecībā uz licenzēšanas
darbībām, tostarp efektīviem un vispusīgiem riska un
drošības novērtējumiem („stresa pārbaudes”), to
pārskatīšanu un pēcpārbaudi.
Citas
sadarbību programmu prioritātes, kas attīstāmas
saistībā ar šo regulu, ir šādas:
–
atbildīgu stratēģijas virzienu un
sistēmu izstrāde un īstenošana, lai atbildīgi un droši
apsaimniekotu lietoto kodoldegvielu un radioaktīvos atkritumus;
–
pašlaik darbojošos iekārtu ekspluatācijas
pārtraukšana, bijušo kodolvietu un ar urāna ieguvi saistīto
atradņu atveseļošana, kā arī jūrā nogremdētu
radioaktīvu priekšmetu un materiālu atguve un apsaimniekošana, ja tie
rada apdraudējumu sabiedrībai.
Sadarbību ar kodoliekārtu
operatoriem trešās valstīs izskatīs īpašās
situācijās atbilstīgi „stresa pārbaudes”
pēcpasākumu plānam. Šāda sadarbība ar
kodoliekārtu operatoriem neietver aprīkojuma piegādi.
Koordinācija
Komisijai
sava sadarbība ar trešām valstīm jākoordinē ar
organizācijām, kurām ir līdzīgi darbības
mērķi, jo īpaši ar starptautiskām organizācijām,
tostarp Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (SAEA). Šāda
koordinācija dos iespēju Eiropas Savienībai un
attiecīgajām organizācijām izvairīties no jebkādu
pasākumu un finansējuma dublēšanās attiecībā uz
trešām valstīm. Komisijai sava uzdevuma izpildē jāiesaista
arī dalībvalstu kompetentās iestādes un Eiropas operatori,
tādējādi izmantojot Eiropas zinātības kvalitāti
kodoldrošības un aizsardzības pasākumu jomā.
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums
              3.2.2. Paredzētā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo
personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Kodoldrošības
sadarbības instruments (INSC)
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[11]
Ārējās
attiecības, sadarbība kodoldrošības jomā
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[12]
x Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību,
kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
Eiropas Savienībai ir ilgstoša
kodoldrošības kultūra un zinātība, kas tika
attīstīta Eiropā un citās pasaules daļās, kur
tiek izmantota kodolenerģija. Tā tas bija jau 1992. gadā,
kad tika sākta Kopienas palīdzības programma NVS valstu un
Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu kodolspēkstaciju uzlabošanai.

Komisijas 2008. gada 22. maija
paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par pievēršanos
starptautiskajai kodolnozares drošības un drošuma problēmai (COM2008
(312)) kodolnozares drošības un drošuma augstāko standartu
veicināšana tika atkārtoti apstiprināta kā Kopienas
sadarbības prioritārs pamatmērķis kodolenerģijas
jomā.
Visām valstīm, kas vēlas izmantot
kodolenerģiju civiliem mērķiem, ir stingri jāievēro
starptautiski atzīti drošības un drošuma standarti.
Tādēļ tā saskarsies ar uzdevumu attīstīt
spējas (gan attiecībā uz cilvēkresursiem, gan
infrastruktūru), un tai būs jāizveido juridiskais pamats un
institūcijas, kas nepieciešamas, lai izpildītu starptautiskās
saistības. Pamatojoties uz plašo pieredzi, ES var sniegt
nozīmīgu ieguldījumu, lai uzlabotu kodoldrošību,
aizsardzību pret radiāciju un drošības pasākumus,
izmantojot kodoldrošības sadarbības instrumentu, kura
ģeogrāfiskā darbības joma tika attiecināta uz
visām „trešām valstīm”.
Komisijas līdzdalība ir novirzīta
no tehniskas palīdzības uz sadarbību. Tā ir orientēta
uz pasākumiem, kas paredzēti kodoldrošības, aizsardzības
pret radiāciju un drošības pasākumu uzlabošanai, ietverot
pētījumus, tiesību aktu izstrādi, iestāžu
darbības uzlabošanu, procedūru un metožu uzlabošanu, tostarp
attiecībā uz radioaktīvo atkritumu un lietotas kodoldegvielas
drošu apsaimniekošanu. Īpaša uzmanība tiek pievērsta
mācībām attiecīgajās valstīs. Šajā
kontekstā ES rīcības pievienoto vērtību nosaka tas, ka
trešām valstīm ciešā sadarbībā ar Starptautisko
Atomenerģijas aģentūru (SAEA) ir radusies iespēja gūt
labumu no ES pieredzes, kas pamatojas uz augstākajiem standartiem
kodoldrošības jomā.
Černobiļas 1986. gada avārija
nepārprotami norādīja uz kodoldrošības nozīmīgumu
un skaidri noteica vajadzību izstrādāt globālu pieeju, lai
atrisinātu tās globālās, pārrobežu sekas, ko izraisa
kodolavārija. Pēdējā laikā vajadzība visā
pasaulē pieņemt augstākos kodoldrošības standartus ir
kļuvusi vēl skaidrāka pēc avārijas
kodolspēkstacijā Fukušima-Daiči, kas ir radījusi nopietnas
bažas attiecībā uz ekspluatācijā lietojamo kodoliekārtu
spēju izturēt apstākļus, ko var izraisīt lielas dabas
katastrofas, tostarp zemestrīces un plūdi.
Reaģējot uz avāriju
Fukušimā-Daiči, Eiropas Komisija un valsts iestādes ir
pieprasījušas veikt ES dalībvalstu kodolspēkstaciju
visaptverošus un pārredzamus riska un drošības novērtējumus
(„stresa pārbaudes”). Ir pieņemti Eiropas Kodoldrošības jomas
regulatoru grupas (ENSREG) noteikumi un šī bezprecedenta
novērtējuma grafiks, un tiek veikta darbības jomas
paplašināšana uz trešām valstīm (jo īpaši
attiecībā uz ES kaimiņvalstīm).
Ir apstiprināts, ka trešo valstu
kodolavāriju radītā iespējamā ietekme uz veselības,
vides, sociālo un ekonomikas jomu Eiropas Savienībā varētu
būt ļoti liela. Atkārtoti ir apstiprināta vajadzība
veidot efektīvu sadarbību, kuras mērķis ir avāriju
novēršana, ieviešot augstu kodoldrošības līmeni. Dažas valstis
ir pieņēmušas politisku lēmumu par atteikšanos no
kodolenerģijas, un citas ir nolēmušas nesākt
paredzētās programmas, tomēr daudzas valstis turpinās
kodolspēkstaciju ekspluatāciju, un dažas valstis, iespējams,
cels jaunas kodolspēkstacijas. Kaut arī ES atzīst, ka
kodolenerģijas izmantošana ir suverēns lēmums, ES interesēs
ir tas, lai kodoliekārtu ekspluatācija būtu droša, jo īpaši
ES kaimiņvalstīs, un lai atbilstīgi tiktu sniegti pārskati
par kodolmateriāliem. Šajos jautājumos ES sadarbosies ar trešām
valstīm un organizācijām.
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Eiropas
Savienība finansē pasākumus, lai palīdzētu
veicināt augsta līmeņa kodoldrošību, aizsardzību pret
radiāciju, kā arī piemērot efektīvus un
lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz
kodolmateriāliem trešās valstīs.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. 1
Efektīvas
kodoldrošības kultūras veicināšana un augstāko
kodoldrošības standartu un aizsardzības pret radiāciju ieviešana.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. 2
Lietotās
kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīga un droša
apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas
slēgšana un atveseļošana.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. 3
Atbilstīgas
sistēmas un metodikas izstrāde, lai piemērotu efektīvus un
lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz
kodolmateriāliem trešās valstīs.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
–
Efektīvas kodoldrošības kultūras izveide
un augstāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pret
radiāciju īstenošana attiecībā uz kodoliekārtām
un radioloģisko praksi trešās valstīs.
–
Efektīvas normatīvās bāzes
izstrāde attiecībā uz kodoldrošību, ietverot
procedūras un sistēmas, lai nodrošinātu piemērotu
aizsardzību pret radioaktīvo materiālu radīto
jonizējošo starojumu.
–
Efektīvu sistēmu izveide avāriju ar
radioloģiskām sekām novēršanai un šo seku mazināšanai,
ja tās notiek, un ārkārtas situāciju plānošanai,
gatavībai un reaģēšanai, civilajai aizsardzībai un
rehabilitācijas pasākumiem.
–
Starptautiskā sadarbība un atbalsts
attiecībā uz kodoldrošības jautājumiem, lai
nodrošinātu augstākā un pamatīgākā
kodoldrošības līmeņa ieviešanu un īstenošanu.
–
Atbildīgas stratēģijas izstrāde
un īstenošana attiecībā uz lietotās kodoldegvielas
apglabāšanu, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu, iekārtu
ekspluatācijas pārtraukšanu, bijušo kodolvietu atjaunošanu un
jūrā nogremdētu vai uz sauszemes izkliedētu
radioaktīvo objektu un materiālu reģenerāciju un apsaimniekošanu.

–
Efektīvu sistēmu un metodiku izveide, lai
uzlabotu kodoldrošības pasākumus visā pasaulē.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
–
Gada rīcības programmās ir sīki
izklāstīti pasākumi, kas ir jāveic Eiropas Savienībai,
tostarp attiecīgo pasākumu izvirzītie mērķi un
paredzamie rezultāti. Pirms projektu īstenošanas tiek noteikti
īpaši rādītāji, ņemot vērā katra
pasākuma īpatnības. Vispārējā progresa novērtējumam
šīs regulas 1. pantā ir noteikts viens rādītājs
katram mērķim.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
Kodoldrošības sadarbības instrumenta
(INSC) juridiskais pamats ir Euratom līgums, jo
īpaši tā 203. pants.
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Šis
tiesību akta priekšlikums ir paredzēts, lai izpildītu
prasību veicināt un īstenot augstākos kodoldrošības
standartus, aizsardzību pret radiāciju un efektīvus un
lietderīgus drošības pasākumus attiecībā uz trešo
valstu kodolmateriāliem.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Tā
kā Eiropas Savienībā ir daudz komerciālu
kodolspēkstaciju (146 no 436 pasaulē kopumā) un
kodolenerģija nodrošina aptuveni 30 % no elektroenerģijas
ražošanas, ES ir uzkrājusi ilgstošu pieredzi kodoldrošības jomā,
tostarp kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanā un
radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanā. Tādēļ ES dalībvalstīs
ir pieejama plaša pieredze visās kodoldrošības jomās.
Tehnoloģiju daudzveidība, kurai ir nepieciešamas atšķirīgas
pieejas, nodrošina nepieciešamo elastību trešo valstu vajadzību
risināšanā.
ES
ir pieņēmusi kopēju tiesisko regulējumu attiecībā
uz kodoldrošību un radioaktīvo atkritumu un ietotās
kodoldegvielas apsaimniekošanu. Šajā ziņā ES ir
rādījusi piemēru, un tā cer pārliecināt citus
pieņemt tikpat augstus standartus.
Ņemot
vērā arvien sarežģītākās problēmas, neviena
no ES iekšējām prioritātēm – drošība, izaugsme un
darbavietu izveidošana, klimata pārmaiņas, piekļuve
enerģijai, veselības aizsardzība un pandēmijas un
migrācija – netiks atrisināta, izolējoties no
pārējās pasaules. Ekonomikas krīzes apstākļos
koordinētāka un integrētāka pieeja ES un dalībvalstu
starpā, izmantojot kopīgas programmas, radīs lielāku
pievienoto vērtību, palielinātu izturību un
leģitimitāti, kā arī atbilstošāku ietekmi un
efektivitāti.
Eiropas
Savienībai ir unikāli neitrāla un objektīva nostāja
attiecībā uz savu ārējo darbību īstenošanu
dalībvalstu vārdā un kopā ar dalībvalstīm,
tādējādi palielinot uzticamību tajās valstīs,
kurās tā darbojas. Tā ir piemērotāk sagatavojusies savu
iedzīvotāju vārdā uzņemties vadošo lomu pasaules
līmenī.
Divdesmit
septiņām dalībvalstīm rīkojoties
saskaņā ar kopēju politiku un kopējām
stratēģijām, vienīgi Eiropas Savienībai ir
kritiskā masa, kas vajadzīga, lai reaģētu uz pasaules
problēmām, jo dalībvalstu rīcība var būt
ierobežota un sadrumstalota, īstenojot projektus, kas bieži vien ir
pārāk maznozīmīgi, lai panāktu ilgtspējīgu
uzlabojumu šajā jomā. Šī kritiskā masa arī nodrošina
Eiropas Savienībai labākas pozīcijas, lai veidotu politisko
dialogu ar partnervalstu valdībām.
Izstrādājot
sadarbības programmas, ES pievērš īpašu uzmanību
attiecīgo valstu strukturālajām, kā arī ekonomikas
spējām. Pašreizējos INSC noteikumos ir paredzēta
iespēja reaģēt neparedzētu vajadzību
gadījumā, un tā bija pieejama Japānai pēc Fukušimas
avārijas.
ES
visā pasaulē ir noslēgusi daudzus starptautiskus nolīgumus,
kas nav salīdzināmi ar dalībvalstu atsevišķi slēgtiem
līgumiem, un šie nolīgumi nosaka dalībvalstu ietekmi
gandrīz visās starptautisko attiecību jomās, kā
arī kodoldrošības jomā. Eiropas Savienībai ir būtiska
nozīme šajā darbības jomā, bet tai ir jāturpina
kļūt vēl redzamākai.
ES
var veikt vairāk nekā citas starptautiskas organizācijas, jo tai
ir vienota pieeja attīstībai un ārējām
attiecībām. Darba dalīšana, izmantojot ES, ir būtiska ES
pievienotās vērtības sastāvdaļa. Ņemot
vērā Eiropas Savienības daudzos starptautiskos nolīgumus ar
partneriem un organizācijām visā pasaulē, tā ir
īsts koordinators, kas var ietekmēt gandrīz visas starptautisko
attiecību jomas, ko atsevišķas dalībvalstis, rīkojoties
saskaņā ar kopēju politiku un stratēģijām, vienas
pašas nevar veikt.
Turklāt
šajā budžeta ierobežojumu laikā, kad vairākas dalībvalstis
ir spiestas pamest veselas nozares un valstis, ES spēj turpināt
aktīvi piedalīties.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Smago
kodolavāriju galvenie iemesli ir bijuši galvenokārt
kodoldrošības kultūras, projektu drošības (spēkstacijas
drošības aspekti projekta izstrādē) un ekspluatācijas
drošības trūkums. Tādēļ uzskatīja, ka tā ir
piemērota rīcība, ja Eiropas Savienības kodoldrošības
sadarbības programmās uzmanība tiek pievērsta
kodoliekārtu operatoriem, lai uzlabotu situāciju uz vietas, kā
arī kodolregulatoriem, cenšoties nodrošināt tiem vajadzīgās
tehniskās prasmes un neatkarību, lai panāktu atbilstošu
kodoldrošības standartu stingru ievērošanu.
Dažos
gadījumos bija jāpiegādā ar drošību saistīts
aprīkojums, lai nodrošinātu, ka steidzami gadījumi tiek
ātri atrisināti. Tā kā šie gadījumi ir atrisināti
un programmās tiek ievērots princips par resursu efektīvāko
izmantošanu un izvairīšanos no prakses, kas varētu izraisīt
komerciālas un konkurences sekas, aprīkojuma piegāde tomēr
kopumā ir pārtraukta.
Saskaņā
ar INSC tika uzsākta sadarbība ar vairākām
trešām valstīm, kuras paredz izmantot kodolenerģiju kā savu
dažādo enerģijas veidu sastāvdaļu (tā
dēvētās „jaunietekmes valstis”). Šī sadarbība
ietvēra galvenokārt regulatoru spējas, regulatīvās
infrastruktūras un atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju
pilnveidošanu ar mērķi nodrošināt, lai kodoldrošības
kultūra un sistēma tiktu izstrādāta pietiekami
agrīnā stadijā. Valstu atlasē tika ievēroti Padomes
ierosinātie kritēriji.
Gatavība
ārkārtas situācijām savā ziņā var
mazināt kodolavāriju sekas. Tādēļ gatavībai
ārkārtas situācijām arī turpmāk ir
jābūt nozīmīgai programmas sastāvdaļai.
Smagas
avārijas ar radioloģiskām sekām ir prasījušas
starptautiskās sabiedrības palīdzību cietušajiem
iedzīvotājiem un tam, lai kodolvietās atjaunotu videi drošu
situāciju. Tā tas bija Černobiļas gadījumā, kur
galvenie būvniecības projekti tuvojas noslēguma posmam.
Turpmākajās programmās, ja vajadzīgs un ir atbilstīgi,
šajā ziņā jāparedz iespēja sadarboties ar trešām
valstīm.
Iepriekšējās
darbības, kas saistītas ar kodoldegvielas ciklu — ar
kodoldzinējiem aprīkotu kuģu un zemūdeņu izmantošana
un darbības ar radioaktīvajiem izotopiem —ne vienmēr ir
atbildušas tiem standartiem, kādi jāievēro, lai aizsargātu
iedzīvotājus un vidi. Valdībām un vietējām
pašvaldībām ir jāpilda sarežģītais uzdevums, kura
risināšanai varētu būt nepieciešama starptautiska
sadarbība, proti, atjaunot cietušajās kodolvietās videi drošu
situāciju un apglabāt zlietoto kodoldegvielu un radioaktīvos
atkritumus. Šai kodoldrošības programmas daļai turpmāk
jābūt vienai no šā instrumenta prioritātēm.
Lai
rīcība ar lietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem atkritumiem
būtu pareiza un atbildīga, kodoldrošības programmās ir
paredzēta sadarbība ar trešām valstīm nolūkā
izveidot valsts stratēģijas virzienus un sistēmas
attiecībā uz zlietoto kodoldegvielu un radioaktīvajiem
atkritumiem. Tā kā Eiropas Savienība ir tikko
pieņēmusi direktīvu par radioaktīvajiem atkritumiem un
lietoto kodoldegvielu, jāturpina mudināt trešās valstis
pieņemt tikpat augstus standartus, un sadarbībai šajā jomā
arī turpmāk ir jābūt prioritātei.
Starptautiskās
sadarbības veicināšanai joprojām būs būtiska
nozīme, lai nodrošinātu dažādu dalībnieku veikto
pasākumu saskaņošanu un resursu piemērotāko izmantojumu.
Starptautiskajai Atomenerģijas aģentūrai (SAEA) arī
turpmāk būs būtiska nozīme šajā ziņā, proti,
lai uzlabotu Globālo kodoldrošības režīmu (sistēma
kodoliekārtu augsta līmeņa drošības īstenošanai
visā pasaulē). Arī turpmāk ir jāparedz atbalsts SAEA
pasākumiem, jo īpaši tiem, kam ir pasaules vai reģionāla
līmeņa nozīme, tostarp paredzot atbilstīgu
pārredzamību ES pasākumiem un/vai ieguldījumiem.
Pēc
avārijas Fukušimā-Daiči ir iespējams, ka jautājumiem
saistībā ar kodolspēkstaciju darbības vispusīgiem
riska un drošības novērtējumiem („stresa pārbaudēm”)
ir būtiskāka nozīme un tie tiks attiecināti arī uz
citām kodoliekārtām, tostarp pētniecības reaktoriem,
lietotās kodoldegvielas pagaidu uzglabāšanas iekārtām,
radioaktīvo atkritumu uzglabāšanas un apglabāšanas
iekārtām.
Kodoldrošības
sadarbības galvenā joma ir sadarbība ar kodolenerģijas
regulatoriem (ietverot to tehniskā atbalsta organizācijas), turpretim
sadarbība ar kodolspēkstaciju operatoriem ir jāpārskata,
ņemot vērā „stresa pārbaužu” izpildi un rezultātus,
kā arī īpašos apstākļus.
Lietotās
kodoldegvielas apglabāšana, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana,
iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana, kodolvietu atjaunošana ––
šo jautājumu nozīmība gadu gaitā ir palielinājusies.
Turpmākā sadarbība šajās jomās ir jāuzskata par
programmas prioritāti.
Ģeogrāfiskais
tuvums Eiropas Savienībai (ietverot pirmspievienošanās valstis un ES
kaimiņvalstis) ir jābūt prioritātei, bet tam nav
jābūt vienīgajam kritērijam, pieņemot lēmumus par
sadarbības programmām saskaņā ar turpmāko instrumentu.

Starptautiskās
situācijas attīstība nosaka vajadzību drīzāk
mainīt orientēšanās virzienus un prioritātes, nekā
veikt izmaiņas plašākā kodoldrošības sadarbības
jomā.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Ir
jānodrošina Stabilitātes instrumenta (IFS) darbības
plānā paredzēto ķīmisko, bioloģisko,
radioloģisko un kodolenerģijas (CBSN) risku mazināšanas
pasākumu saskaņotība, jo īpaši tiem pasākumiem, kas
saistīti ar kodoldrošības aizsardzību (tostarp nelikumīgas
tirdzniecības ar kodolmateriāliem un radioloģijas
materiāliem apkarošana un robežkontrole), kā arī gatavību
ārkārtas gadījumiem.
1.6.        Ilgums un finansiālā
ietekme
x Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
x Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2014. līdz 2020. gadam
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG. – GGGG.
¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no
GGGG. līdz GGGG.,
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[13]
x Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
x Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
¨        izpildaģentūrām
¨        Kopienu izveidotām struktūrām[14]
x        valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
x Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
x Decentralizēta
pārvaldība kopā ar trešām
valstīm
x Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (SAEA)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
Instrumenta
projektu un programmu vairākumam būs centralizētā
tiešā pārvaldībā. Ja vajadzīgs un ir atbilstīgi
uzlabot intervences efektivitāti loģistikas un politisku iemeslu
dēļ, var apsvērt netiešu, dalītu vai kopīgu
pārvaldību; piemēram, kopīgā pārvaldība
piemērojama, ja dalībvalstis un/vai to aģentūras, vai
Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (SAEA) jau ir
sākušas vai gatavo līdzīgus pasākumus.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Eiropas
Komisijas uzraudzības un novērtēšanas sistēmās arvien
vairāk tiek pievērsta uzmanība rezultātiem. Šajā
darbā tiek iesaistīti gan štata darbinieki, gan arī ārštata
speciālisti.
Uzdevumu
vadītāji delegācijās un galvenajā mītnē
nepārtraukti pārrauga projektu un programmu īstenošanu
dažādos veidos, tostarp, ja iespējams — veicot
apmeklējumus uz vietas. Uzraudzība sniedz vērtīgu
informāciju par progresu; tā palīdz vadītājiem noteikt
faktiskus un iespējamus sastrēgumus un veikt koriģējošus
pasākumus.
Ar
neatkarīgiem ārštata ekspertiem slēdz darba līgumus par ES
ārējo darbību rezultātu novērtēšanu, izmantojot
trīs dažādas sistēmas. Šie novērtējumi palielina
pārskatatbildību un uzlabo patlaban notiekošos ātrās
reaģēšanas pasākumus; tajos apkopo iepriekšējā
pieredzē gūto mācību, lai ņemtu to vērā
turpmākajos politikas virzienos un darbībās. Visi izmanto
starptautiski atzītos ESAO Attīstības palīdzības
komitejas vērtēšanas kritērijus, kuros ietverta
(iespējamā) ietekme.
Pirmkārt,
projekta līmenī rezultātiem pievērstā uzraudzības
sistēma (ROM), kuras vadība ir galvenajā mītnē,
sniedz īsu, mērķtiecīgu aktuālo informāciju par
kāda iesaistes parauga kvalitāti. Lietojot savā ziņā
strukturētu, standartizētu metodiku, neatkarīgi ROM
eksperti piešķir atzīmes, kas norāda uz projekta stiprajām
un vājajām pusēm un sniedz ieteikumus par to, kā uzlabot
efektivitāti.
Novērtējumi
projekta līmenī, ko pārvalda ES delegācija, kas ir
atbildīga par projektu, sniedz sīkāk izstrādātu,
padziļinātu analīzi un palīdz projekta vadītājiem
uzlabot notiekošās iesaistes un sagatavot turpmākās. Darbā
pieņem neatkarīgus ārštata ekspertus ar tematiskās un
ģeogrāfiskās jomas pieredzi, lai viņi veiktu analīzi
un vāktu atgriezenisku informāciju un liecības no visām
ieinteresētajām personām, tostarp — ne mazsvarīgi — no
tiešā labuma guvējiem.
Komisija
veic arī savu politikas virzienu stratēģiskos
novērtējumus, sākot no plānošanas un stratēģijas
līdz iesaistes īstenošanai konkrētā nozarē
(piemēram, veselības aizsardzības, izglītības u.c.
jomā), attiecīgajā valstī vai reģionā, vai par
konkrētu instrumentu. Šie novērtējumi ir svarīgs devums
politikas virzienu noteikšanā un instrumentu un projektu
plānošanā. Visi šie novērtējumi ir publicēti Komisijas
tīmekļa vietnē, un kopsavilkums par konstatētajiem faktiem
ir iekļauts gada ziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
Saskaņā
ar regulu finansētie pasākumi tiek īstenoti atbilstoši Finanšu
regulai.
Atbilstīgi
pamatotos gadījumos Komisija saskaņā ar Finanšu regulas 54. pantu
drīkst pieņemt lēmumu un uzticēt valsts iestādes
uzdevumus, jo īpaši budžeta īstenošanas uzdevumus,
iestādēm, kas noteiktas Finanšu regulas 54. panta 2. punkta
c) apakšpunktā, ja to statuss ir starptautiski atzīts, tās
ievēro starptautiski atzītas vadības un kontroles sistēmas
un tās pārrauga valsts iestāde.
Saskaņā
ar Finanšu regulu pasākumus, kurus finansē atbilstīgi šai
regulai, Komisija var īstenot tieši, ar dalībvalstīm
dalītā pārvaldībā vai netieši, uzticot budžeta
īstenošanas uzdevumus jebkurai juridiskai vai fiziskai personai, kas
uzskaitīta Finanšu regulas 55. panta 1. punkta
c) apakšpunktā. Šīs juridiskās vai fiziskās personas
var, ievērojot Finanšu regulas 57. pantā paredzētos
nosacījumus, saņemt atļauju izmantot pašas savus līgumu un
subsīdiju piešķiršanas noteikumus un procedūras.
2.2.1.     Apzinātie riski
Riska vide
Ar
šo instrumentu saistītajai darbības videi raksturīgie riski ir
tādi, ka instrumenta mērķi netiek sasniegti, ja ir nepietiekami
optimāla finanšu pārvaldība un/vai nav atbilstības
piemērojamajiem noteikumiem (likumības un pareizības
kļūdas):
–
ekonomiska/politiska nestabilitāte un/vai
dabas katastrofa var izraisīt sarežģījumus un kavējumus
intervences plānojumā un īstenošanā, jo īpaši
nestabilās valstīs;
–
institucionāla un administratīva
mazspēja partnervalstīs var izraisīt sarežģījumus un
kavējumus intervences plānojumā un īstenošanā;
–
ģeogrāfiski izkliedētu projektu un
programmu (kas ietver daudzas valstis/teritorijas/reģionus)
uzraudzībā var radīt problēmas loģistikas/resursu
ziņā — īpaši veicot pēcpārbaudes uz vietas;
–
iespējamo partneru un labuma guvēju
dažādība ar to dažādajām iekšējās kontroles
struktūrām un spējām var sadrumstalot un
tādējādi samazināt Komisijai pieejamo resursu efektivitāti
un lietderību īstenošanas atbalstam un uzraudzībai;
–
Komisijas spēju ziņot un sniegt
pārskatu par rezultātiem var kavēt datu nepietiekama
kvalitāte un kvantitāte, kuri pieejami par ārējās
palīdzības un/vai valsts attīstības plāna
īstenošanas rezultātiem un ietekmi partnervalstīs.
Piemērojamo noteikumu neatbilstības paredzamais riska
līmenis
Mērķis
attiecībā uz atbilstību instrumentam ir saglabāt
vēsturisko neatbilstības riska līmeni (kļūdu
īpatsvaru) attiecībā uz DEVCO portfeli, proti,
kļūdas tīrais atlikuma līmenis (pamatojoties uz daudzgadu
rādītājiem, kad pabeigtiem līgumiem ir izpildīta visa
plānotā uzraudzība un korekcijas) ir mazāks nekā 2 %.
Tradicionāli tas ir nozīmējis paredzamās kļūdas
amplitūdu 2–5 % robežās gada darījumu nejaušajā
izlasē, ko veic Eiropas Revīzijas palāta, sagatavojot gada
deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS). DEVCO
uzskata, ka tas ir zemākais iespējamais neatbilstības riska
līmenis, ņemot vērā augsto riska vidi un
administratīvo apgrūtinājumu un nepieciešamo atbilstības
pārbaužu izmaksu efektivitāti.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
DEVCO iekšējās kontroles
sistēma
DEVCO iekšējās
kontroles/pārvaldības process ir paredzēts, lai panāktu
pietiekamu pārliecību par mērķu sasniegšanu
attiecībā uz pasākumu efektivitāti un lietderīgumu,
finanšu ziņojumu ticamību un atbilstību attiecīgajam
tiesiskajam regulējumam un procedūrām.
Efektivitāte un lietderība
Lai
nodrošinātu savu darbību efektivitāti un lietderību (un
mazinātu augsto riska līmeni savā ārējā atbalsta
vidē), papildus visiem Komisijas plašā stratēģijas
politikas un plānošanas procesa elementiem, iekšējo revīziju
videi un citām Komisijas iekšējās kontroles standartu
prasībām DEVCO joprojām izmantos konkrēti
pielāgotu atbalsta pārvaldības sistēmu visu savu
instrumentu darbībā, kas ir šāds:
–
ES delegācijām uzticēta
pārvaldība par lielāko ārējā atbalsta daļu
šajā jomā;
–
finansiālās pārskatatbildības
skaidras un oficiālas līnijas (no deleģētā
kredītrīkotāja (ģenerāldirektora)) ar
pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja (direktora)
galvenajā mītnē pastarpinātu deleģējumu
delegācijas vadītājam;
–
ES delegāciju regulāri ziņojumi
galvenajai mītnei (Ārējā atbalsta vadības
pārskati), tostarp gada deklarācija par pārskata ticamību,
ko iesniedz delegācijas vadītājs;
–
motivētas mācību programmas
nodrošināšana gan galvenās mītnes, gan delegācijas
darbiniekiem;
–
nozīmīgs galvenās
mītnes/delegācijas atbalsts un padomi (tostarp izmantojot internetu);
–
regulāri „pārbaudes” apmeklējumi
„atbildīgajās” delegācijās reizi 3 līdz 6 gados.
Projekta
un programmas cikla pārvaldības metodika, kurā ietverti:
–
kvalitātes atbalsta līdzekļi
iesaistes plānošanai, tās izpildes metode, finansēšanas
mehānisms, vadības sistēma, jebkuru īstenošanas partneru
novērtēšana un atlase utt.;
–
programmas un projekta pārvaldības,
uzraudzības un ziņošanas līdzekļi, kas nodrošina
efektīvu īstenošanu, tostarp projektu regulāru ārēju
uzraudzību uz vietas;
–
svarīgas novērtēšanas un
revīziju sastāvdaļas.
Finanšu ziņojumi un grāmatvedības pārskati
DEVCO turpina ievērot augstākos
grāmatvedības un finanšu ziņojumu standartus, lietojot Komisijas
uzkrājumu grāmatvedības sistēmu (ABAC), kā
arī ārējus un īpašus līdzekļus, piemēram,
kopējo Relex informācijas sistēmu (CRIS).
Attiecībā
uz atbilstību attiecīgajam tiesiskajam regulējumam un
procedūrām atbilstības uzraudzības metodes ir noteiktas 2.3. punktā
(krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi).
2.3.        Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Ņemot
vērā augsto risku vidē, kurā darbojas EuropeAid,
tā sistēmās jāparedz liels iespējamo atbilstības
kļūdu (pārkāpumu) gadījumuskaits darījumos un
maksājumu procesā un jāiestrādā augsta
līmeņa novēršanas, atklāšanas un korekcijas kontrole
pēc iespējas agrāk. Būtībā tas nozīmē,
ka EuropeAid atbilstības uzraudzība vairāk paļausies
uz būtiskām ex-ante daudzgadu pārbaudēm, šajā
jomā pamatojoties gan uz ārējiem revizoriem, gan Komisijas
darbiniekiem pirms projekta galīgo maksājumu izdarīšanas
(vienlaikus joprojām veicot vairākas ex-post revīzijas un
pārbaudes), kas sniegsies krietni tālāk par finanšu
aizsardzības pasākumiem, kuri paredzēti Finanšu regulā. EuropeAid
atbilstības sistēmu veido inter alia šādas
nozīmīgas sastāvdaļas.
Preventīvie
pasākumi
–
Atbalsta pārvaldības darbinieku un
revizoru obligātas mācības par krāpšanas
pamatjautājumiem.
–
Vadības norādījumu
nodrošināšana (tostarp internetā), tostarp praktiski
norādījumi par līgumiem, EuropeAid palīgi un finanšu
vadības instrumentu kopums (īstenošanas partneriem).
–
Ex-ante
novērtēšana, lai nodrošinātu, ka iestādēs, kas
pārvalda attiecīgos līdzekļus kopīgā un
decentralizētā pārvaldībā, ir izveidoti
atbilstīgi krāpšanas apkarošanas pasākumi, lai novērstu un
konstatētu krāpšanu ES līdzekļu pārvaldībā.
–
Partnervalstīs pieejamo pretkrāpšanas
mehānismu ex-ante pārbaudes kā valsts finanšu
vadības atbilstības kritērija novērtēšanas daļa
budžeta atbalsta saņemšanai (t. i., aktīva apņemšanās
cīnīties pret krāpšanu un korupciju, atbilstīga
iestāžu pārbaudīšana, pietiekama tiesu iestāžu spēja
un efektīva reakcija, un sankciju mehānismi).
–
Komisija 2008. gadā Akrā
parakstīja Starptautiskās palīdzības
pārredzamības iniciatīvu (IATI), vienojoties par atbalsta
pārredzamības standartu, kas nodrošina savlaicīgāku,
sīkāk izstrādātu un regulārāku datu
saņemšanu par palīdzības plūsmām un dokumentiem.
–
Kopš 2011. gada 14. oktobra Komisija
īsteno IATI standarta pirmo posmu par palīdzības
informācijas publiskošanas pārredzamību pirms nākamā
augstā līmeņa foruma par palīdzības efektivitāti,
kas notiks Pusanā 2011. gada novembrī. Papildus tam Komisija
sadarbībā ar ES dalībvalstīm strādās pie
kopējas tīmekļa IT lietojumprogrammas, kuras nosaukums ir TR-AID,
kas pārvērš ES atbalsta datus, ko sniedz IATI un citi avoti,
lietotājam ērti uztveramā informācijā par atbalstu.
Atklāšanas
un korektīvi pasākumi
–
Ārējas revīzijas un pārbaudes
(gan obligātas, gan pamatojoties uz riska pakāpi), ietverot Eiropas
Revīzijas palātu.
–
Retrospektīvas pārbaudes (pamatojoties uz
riska pakāpi) un atgūšanas pasākumi.
–
ES finansējuma apturēšana, ja ir nopietns
krāpšanas gadījums, tostarp plaša līmeņa korupcija
līdz brīdim, kad iestādes ir veikušas atbilstīgas
darbības, lai izlabotu un novērstu šādu turpmāko
krāpšanu.
EuropeAid turpinās izstrādāt
savu stratēģiju krāpšanas apkarošanai saskaņā ar
Komisijas jauno stratēģiju krāpšanas apkarošanai (CAFS),
kas pieņemta 2011. gada 24. jūnijā, lai
nodrošinātu inter alia, ka:
–
EuropeAid
iekšējās kontroles pasākumi krāpšanas apkarošanai ir
pilnībā saskaņoti ar CAFS;
–
EuropeAid
krāpšanas riska vadības pieeja vērsta uz krāpšanas riska
jomu un atbilstīgu atbildes pasākumu noteikšanu;
–
trešām valstīm paredzēto ES
līdzekļu izdošanai lietotās sistēmas ļauj iegūt
attiecīgus datus, lai tos ievadītu krāpšanas riska vadības
sistēmā (piemēram, divkārša finansēšana);
–
ja vajadzīgs, var izveidot grupu
sadarbības tīklus un attiecīgus IT rīkus, kas
paredzēti krāpšanas gadījumu analīzei saistībā ar
ārējās palīdzības jomu.
2.4.        Kontroļu izmaksu un
ieguvumu tāme
Iekšējās
kontroles/vadības izmaksu summa EuropeAid darbībā
vidēji gadā ir paredzēta 658 miljoni euro 2014.–2020. gada
plānošanas perioda budžeta saistībām. Šajā summā
ietverta EAF vadība, kas integrēti darbojas EuropeAid vadības
struktūrā. Šīs „neoperatīvās” izmaksas veido aptuveni 6,4 %
no gada vidējās aprēķinātās summas 10,2 miljardi
euro, kas plānota vispārējām (operatīvām +
administratīvām) EuropeAid saistībām izdevumos,
kurus finansē no ES vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības
fonda laikposmā no 2014.–2020. gadam.
Šajās
vadības izmaksās ir ņemts vērā viss EuropeAid
personāls galvenajā mītnē un delegācijās,
infrastruktūra, ceļošanas izdevumi, mācības,
novērtēšana un revīziju līgumi (tostarp tie, kurus
uzsāk saņēmēji).
EuropeAid laika gaitā plāno
samazināt vadības/operatīvās darbības īpatsvaru,
ieviešot uzlabotu un vienkāršotu kārtību jauno instrumentu
lietošanā, balstoties uz paredzamajām izmaiņām sakarā
ar pārskatīto Finanšu regulu. Šo vadības izmaksu galvenie
ieguvumi ir saistīti ar politikas mērķu sasniegšanu, resursu
izmantošanas efektivitāti un lietderību un rentablu un striktu
preventīvu pasākumu un citu pārbaužu veikšanu, lai būtu
nodrošināta līdzekļu likumīga un pareiza izmantošana.
Lai
gan arī turpmāk tiks uzlaboti pārvaldības pasākumu un
atbilstības pārbaužu veidi un to mērķtiecība
saistībā ar portfeli, šīs izmaksas ir globāli
vajadzīgas, lai efektīvi un lietderīgi sasniegtu attiecīgo
instrumentu mērķus saistībā ar mazāko
neatbilstības risku (mazāk nekā 2 % atlikušo
kļūdu). Tās ir ievērojami mazākas nekā
attiecīgie riski, kas saistās ar iekšējo kontroļu
likvidēšanu vai samazināšanu šajā augsta riska jomā.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Pozīcija Nr. 19 06 04 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē || Dif./nedif. ([15]) || no EBTA[16] valstīm ||  no kandidātvalstīm[17] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || Nr. 19 06 04 01 || Dif./nedif. || NĒ || NĒ || NĒ ||
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcija NAV PIEMĒROJAMAS.
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija……………………………………..] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešāsm valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
                miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: ||   || Palīdzība kodoldrošības jomā
 <…….>ĢD ||   ||   || Gads N[18] 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kodoldrošības sadarbības instruments (19.06.04) || Saistības || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Maksājumi || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu programmu piešķīrumiem[19] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcija Nr. 19 0104 06 ||   || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 KOPĀ — <…….> ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Maksājumi || =2+2a +3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Maksājumi || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 Daudzgadu finanšu shēmas <4.> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Maksājumi || =5+ 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas–– nav piemērojams.
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorij: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || N gads  2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ
 <…….> ĢD ||
  Cilvēkresursi || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 KOPĀ — <…….> ĢD || Apropriācijas || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || N gads  2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199
 Maksājumi || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām       ¨         Priekšlikums/iniciatīva
neparedz darbības apropriāciju izmantošanu
x        Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. g. || 2015. g. || 2016 .g. || 2017. g. || 2018. g. || 2019. g. || 2020. g. || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[20] || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopā izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[21] Efektīvas kodoldrošības kultūras veicināšana un stingrāko kodoldrošības standartu un aizsardzības pret radiāciju īstenošana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   || 25,08 ||   || 25,58 ||   || 26,09 ||   || 26,63 ||   || 27,14 ||   || 27,70 ||   || 28,27 ||   || 186,50
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 Atbildīga un droša lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošana, bijušo kodolvietu un iekārtu ekspluatācijas pārtraukšana un atveseļošana ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || Iznākums ||
  Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   || 54,33 ||   || 55,43 ||   || 56,53 ||   || 57,70 ||   || 58,81 ||   || 60,03 ||   || 61,26 ||   || 404,08
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 Pamatnostādņu un metodiku noteikšana lietderīgu un efektīvu drošības pasākumu piemērošanai kodolmateriālam trešās valstīs ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 3. konkrētais mērķis ||   || 4,18 ||   || 4,26 ||   || 4,35 ||   || 4,44 ||   || 4,52 ||   || 4,62 ||   || 4,71 ||   || 31,08
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 83,58 ||   || 85,28 ||   || 86,97 ||   || 88,76 ||   || 90,48 ||   || 92,35 ||   || 94,24 ||   || 621,66
NB. Jāuzsver, ka sadalījums pa
konkrētiem mērķiem un to piešķīrumiem pēc
rezultātiem šajā posmā var būt tikai orientējošs.
Tādējādi rezultāti pamatojas uz sākotnējām
prognozēm un tiek sniegti orientējoši.
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
¨        Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
x        Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || 2014.g.[22] || 2015.g. || 2016.g. || 2107.g. || 2018.g. || 2019.g. || 2020.g. || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[23] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 0,968 || 6,778
 Citi administratīvie izdevumi || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 KOPĀ || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538
3.2.3.2.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
¨        Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu
izmantošanu
x        Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu
izmantošanu šādā veidā:
Izsakāms veselos skaitļos (vai ne
vairāk kā ar vienu zīmi aiz komata)
   || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0
 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2
 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 04 gg [24] || Galvenajā mītne[25] || 17,3 || 16,9 || 16,6 || 16,3 || 15,9 || 15,6 || 15,3
 Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Palīdzība kodolenerģētikas nozarē 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 37,0 || 36,5 || 36,0 || 35,5 || 35,1 || 34,8 || 34,5
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kas jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu līdzekļus un ņemot vērā
budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki ||
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
x        Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai
daudzgadu finanšu shēmai
¨        Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu
finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
¨        Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[26].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas NAV
PIEMĒROJAMAS
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo
pušu līdzfinansējumu.
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem (NAV PIEMĒROJAMA)
¨        Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
¨        Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨ pašu resursus
¨ dažādus ieņēmumus
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[27]
 gads N || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
  pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem paredzēšanai izmantoto metodi.
[1]               Eiropas Attīstības fonds, Globālais
klimata un bioloģiskās daudzveidības fonds un Rezerve
palīdzībai ārkārtas gadījumos nāk papildus un ir
ārpus ES budžeta.
[2]               OV C , , lpp.
[3]               OV L 81, 22.3.2007., 1.–10. lpp.
[4]               OV L 318, 11.12.1999., 20. lpp.
[5]               OV L 185, 16.7.2005., 33. lpp.
[6]               OV L 172, 2.7.2009., 18. lpp.
[7]               OV L 199, 2.8.2011., 48. lpp.
[8]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[9]               Kritērijos ņem vērā Padomes
secinājumus par palīdzību trešām valstīm
kodoldrošības jomā ( Transporta, telekomunikāciju un
enerģētikas padomes 2913. .sanāksme Briselē, 2008. gada
9. decembrī).
[10]             Šajā gadījumā jāņem
vērā Valsts infrastruktūras attīstības galvenie
uzdevumi kodolenerģētikas jomā (SAEA Kodolenerģētikas
sērijas dokuments NG-G-3.1).
[11]             ABM – budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[12]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[13]             Skaidrojumus par
pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[15]             Dif — diferencētās apropriācijas; nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[16]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

[17]             Kandidātvalstis un
attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[18]             N gads ir gads, kurā sāk
īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.
[19]             Tehniska un/vai administratīva palīdzība un
izdevumi ES programmu īstenošanas un/vai darbību atbalstam
(bijušās „BA” pozīcijas) netiešai pētniecībai un tiešai
pētniecībai.
[20]             Rezultāti ir attiecīgie
produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[21]             Konkrētie mērķi, kas
norādīti 1.4.2. punktā.
[22]             N gads ir gads, kurā sāk
īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.
[23]             Tehniskais un/vai
administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[24]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz
ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības
apropriācijām (kādreizējām „BA”
pozīcijām).
[25]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF).
[26]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[27]             Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.