               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            2017/0260(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               ES un Norvēģija ir parakstījušas Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”), kurā paredzēta brīva preču aprite, izņemot lauksaimniecības un zivsaimniecības produktu brīvu apriti. Attiecībā uz lauksaimniecību EEZ līguma 19. pantā paredzēts, ka Puses reizi divos gados izvērtē lauksaimniecības produktu tirdzniecības apstākļus un lemj par abpusēju un savstarpēji izdevīgu turpmāku samazinājumu jebkāda veida šķēršļiem, kas kavē tirdzniecību lauksaimniecības nozarē.

               Sarunas risinājās no 2015. gada 3. februāra līdz 2017. gada 5. aprīlim. Nolīgumu Puses parafēja 2017. gada 5. aprīlī, un tajā paredzētas lauksaimniecības produktu tirdzniecības turpmākas preferences, tostarp vēl citas pilnībā liberalizētas tarifa pozīcijas. Ir panākta vienošanās par papildu vai jaunām tarifa kvotām attiecībā uz tādiem sensitīviem produktiem kā gaļa, piena produkti, dārzeņi un dekoratīvie augi.

               Abas Puses ir iecerējušas, ka šis nolīgums stāsies spēkā trešajā mēnesī pēc dienas, kad deponēts pēdējais apstiprināšanas instruments.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Ar iepriekšējo nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, pamatojoties uz EEZ līguma 19. pantu, tika liberalizēta lauksaimniecības produktu tirdzniecība starp Norvēģiju un Eiropas Savienību. Iepriekšējais nolīgums tika parakstīts 2011. gada 15. aprīlī. Tajā bija paredzētas savstarpējas tarifa likmju kvotas un nodokļa samazinājumi. Tajā bija iekļauta arī Pušu apņemšanās divu gadu laikā atsākt divpusējas sarunas saskaņā ar EEZ līguma 19. pantu.

               2011. gada ES un Norvēģijas divpusējais lauksaimniecības tirdzniecības nolīgums palielināja ES lauksaimniecības produktu beznodokļu piekļuvi Norvēģijas tirgū līdz aptuveni 60 % tirdzniecības apjoma. Šie skaitļi liecina, ka bija lielas iespējas ieviest vēl citas tirdzniecības koncesijas. Tālab pēdējās sarunu kārtas mērķis bija:

               ·paaugstināt liberalizācijas pakāpi abās pusēs,

               ·palielināt pašreizējās tarifa likmju kvotas un

               ·atvērt jaunas tarifa kvotas vēl citiem lauksaimniecības produktiem,

               ·novēršot dažus vēl neizskatītus tirdzniecības traucēkļus.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

               Padziļinātas tirdzniecības attiecības ar Norvēģiju iederas ES tirdzniecības politikas vispārējā kontekstā un nāk par labu ES, jo ES ir lauksaimniecības pamatproduktu neto eksportētāja Norvēģijā. 2016. gadā tirdzniecības bilance bija ļoti par labu ES, proti, ES eksporta vērtība sasniedza EUR 2495 milj. salīdzinājumā ar ES importa no Norvēģijas vērtību EUR 307 milj. Galvenie ES eksportētie produkti ir vīni un etiķis, dzīvnieku barība, sojas un rapšu eļļa, dzīvi augi un siers. ES no Norvēģijas importē galvenokārt sojas pupas, dzīvnieku un augu eļļas un to atliekas, kažokādas un nedenaturētu etilspirtu.

               2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS

               2014. gada novembrī Padome pilnvaroja Komisiju sākt jaunu sarunu kārtu ar Norvēģiju, lai, pamatojoties uz EEZ līguma 19. pantu, vienotos par lauksaimniecības preču tirdzniecības papildu preferencēm.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis nolīgums neietekmēs ES budžeta izdevumus. Importam no Norvēģijas piešķirto jauno koncesiju rezultātā, visticamāk, samazināsies pašu resursi, jo iekasētais muitas nodokļu apmērs būs mazāks.

               2017/0260 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līguma") 19. pantā paredzēts, ka Līgumslēdzējas puses apņemas turpināt savus centienus ar mērķi panākt lauksaimniecības produktu tirdzniecības pakāpenisku liberalizāciju.

               (2)Padome 2014. gada 18. novembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Norvēģiju, lai saskaņā ar EEZ līguma 19. pantu panāktu lauksaimniecības produktu divpusējās tirdzniecības lielāku liberalizāciju. Sarunas tika sekmīgi noslēgtas 2017. gada 5. aprīlī, un tika parafēts Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm.

               (3)Tādēļ nolīgums būtu jāparaksta Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu
                  1
               .

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, kas piešķir visas pilnvaras parakstīt

               nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu, personai(-ām), ko norādījis nolīguma sarunu risinātājs.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Nolīguma teksts tiks publicēts Oficiālajā Vēstnesī kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēmNolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm, kas noslēgts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") 19. pantu

               Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm

               A. Eiropas Savienības vēstule

               Godātais kungs!

               Man ir gods atsaukties uz Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes ("Puses") sarunām par lauksaimniecības preču divpusējo tirdzniecību, kuras tika pabeigtas 2017. gada 5. aprīlī.

               Jaunā Eiropas Komisijas un Norvēģijas valdības sarunu kārta par lauksaimniecības produktu tirdzniecību norisinājās, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") 19. pantu, un tās mērķis bija veicināt lauksaimniecības produktu tirdzniecības pakāpenisku liberalizāciju starp Pusēm, pamatojoties uz preferenciāli, abpusēji un savstarpēji izdevīgiem principiem. Sarunas notika reglamentēti, pienācīgi ņemot vērā Pušu lauksaimniecības politikas un apstākļu attīstību, tostarp divpusējās tirdzniecības virzību, un tirdzniecības nosacījumus attiecībās ar citiem tirdzniecības partneriem.

               Ar šo apstiprinu, ka sarunu rezultāti bija šādi.

               1.Norvēģija apņemas piešķirt beznodokļu piekļuvi Eiropas Savienības izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti šā nolīguma I pielikumā.

               2.Norvēģija apņemas noteikt tarifu kvotas produktiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā un kas uzskaitīti šā nolīguma II pielikumā.

               3.Eiropas Savienība apņemas piešķirt beznodokļu piekļuvi Norvēģijas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti šā nolīguma III pielikumā.

               4.Eiropas Savienība apņemas noteikt tarifu kvotas produktiem, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kas uzskaitīti šā nolīguma IV pielikumā.

               5.Šā nolīguma I–IV pielikumā minētie tarifa kodi ir tarifa kodi, kas Pusēm piemērojami ar 2017. gada 1. janvāri.

               6.Pašreizējās tarifu kvotas importam Norvēģijā par 600 tonnām cūkgaļas, 800 tonnām mājputnu gaļas un 900 tonnām liellopu gaļas, kā uzskaitīts II pielikumā nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti, kas parakstīts 2011. gada 15. aprīlī ("2011. gada nolīgums"), neietekmēs iespējamā turpmākā PTO nolīguma par lauksaimniecību īstenošana. Tāpēc tiek svītrots 2011. gada nolīguma 7. punkts.

               7.Attiecībā uz papildu tarifu kvotām importam Norvēģijā par 1200 tonnām siera un biezpiena Puses vienojas, ka 700 tonnas pārvaldīs ar izsoles un 500 tonnas – ar licencēšanas sistēmu.

               8.Puses turpinās centienus konsolidēt visas divpusējās koncesijas (tās, kuras pašlaik jau ir spēkā, un tās, kas izklāstītas šajā nolīgumā) jaunā vēstuļu apmaiņā, kam būtu jāaizstāj esošie divpusējie lauksaimniecības nolīgumi.

               9.Izcelsmes noteikumi, ar kuriem tiek īstenotas šā nolīguma I līdz IV pielikumā minētās koncesijas, izklāstīti 1992. gada 2. maija nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ("1992. gada nolīgums") IV pielikumā. Tomēr 1992. gada nolīguma IV pielikuma papildinājuma vietā piemēro EEZ līguma 4. protokola II pielikumu.

               10.Puses nodrošina to, ka netiks apdraudētas koncesijas, kuras tās piešķir viena otrai.

               11.Puses vienojas nodrošināt, ka tarifa kvotas tiek pārvaldītas tā, lai importēšana varētu notikt regulāri, un ka daudzumu, par kuru panākta vienošanās, ir iespējams faktiski importēt.

               12.Puses vienojas regulāri apmainīties ar informāciju par tirgotajiem produktiem, tarifu kvotu pārvaldību, cenu noteikšanu un jebkuru noderīgu informāciju par attiecīgajiem vietējiem tirgiem un šo sarunu rezultātu īstenošanu.

               13.Apspriedes rīko pēc jebkuras Puses pieprasījuma par visiem jautājumiem, kas ir saistīti ar šo sarunu rezultātu īstenošanu. Ja šā nolīguma īstenošanā rodas grūtības, šīs apspriešanās sarīko pēc iespējas drīzāk, lai pieņemtu atbilstošus korektīvus pasākumus.

               14.Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos saskaņā ar EEZ līguma 19. pantu turpināt centienus, lai panāktu lauksaimniecības produktu tirdzniecības pakāpenisku liberalizāciju. Saistībā ar to Puses vienojas divu gadu laikā veikt lauksaimniecības produktu tirdzniecības nosacījumu jaunu pārskatīšanu, lai izpētītu iespējamās koncesijas.

               15.Turpmākas Eiropas Savienības paplašināšanās gadījumā Puses novērtēs ietekmi uz divpusējo tirdzniecību, lai pielāgotu divpusējās preferences tādā veidā, ka var turpināt iepriekš pastāvošās preferenciālās tirdzniecības plūsmas starp Norvēģiju un valstīm, kas pievienojas.

               Šis nolīgums stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas instrumenta deponēšanas.

               Būšu pateicīgs, ja apstiprināsiet, ka Jūsu valdība piekrīt iepriekš minētajam.

               Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

               Briselē,

               Eiropas Savienības vārdā –

               B. Norvēģijas Karalistes vēstule

               Godātais kungs!

               Man ir gods apliecināt, ka esmu saņēmis šādu Jūsu [ievietot vēstules datumu] vēstuli:

               "Man ir gods atsaukties uz Eiropas Savienības un Norvēģijas Karalistes ("Puses") sarunām par lauksaimniecības preču divpusējo tirdzniecību, kuras tika pabeigtas 2017. gada 5. aprīlī.

               Jaunā Eiropas Komisijas un Norvēģijas valdības sarunu kārta par lauksaimniecības produktu tirdzniecību norisinājās, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") 19. pantu, un tās mērķis bija veicināt lauksaimniecības produktu tirdzniecības pakāpenisku liberalizāciju starp Pusēm, pamatojoties uz preferenciāli, abpusēji un savstarpēji izdevīgiem principiem. Sarunas notika reglamentēti, pienācīgi ņemot vērā Pušu lauksaimniecības politikas un apstākļu attīstību, tostarp divpusējās tirdzniecības virzību, un tirdzniecības nosacījumus attiecībās ar citiem tirdzniecības partneriem.

               Ar šo apstiprinu, ka sarunu rezultāti bija šādi.

               1.Norvēģija apņemas piešķirt beznodokļu piekļuvi Eiropas Savienības izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti šā nolīguma I pielikumā.

               2.Norvēģija apņemas noteikt tarifu kvotas produktiem, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā un kas uzskaitīti šā nolīguma II pielikumā.

               3.Eiropas Savienība apņemas piešķirt beznodokļu piekļuvi Norvēģijas izcelsmes produktiem, kas uzskaitīti šā nolīguma III pielikumā.

               4.Eiropas Savienība apņemas noteikt tarifu kvotas produktiem, kuru izcelsme ir Norvēģijā un kas uzskaitīti šā nolīguma IV pielikumā.

               5.Šā nolīguma I–IV pielikumā minētie tarifu kodi ir tarifa kodi, kas Pusēm piemērojami ar 2017. gada 1. janvāri.

               6.Pašreizējās tarifu kvotas importam Norvēģijā par 600 tonnām cūkgaļas, 800 tonnām mājputnu gaļas un 900 tonnām liellopu gaļas, kā uzskaitīts II pielikumā nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti, kas parakstīts 2011. gada 15. aprīlī ("2011. gada nolīgums"), neietekmēs iespējamā turpmākā PTO nolīguma par lauksaimniecību īstenošana.  Tāpēc tiek svītrots 2011. gada nolīguma 7. punkts.

               7.Attiecībā uz papildu tarifu kvotām importam Norvēģijā par 1200 tonnām siera un biezpiena Puses vienojas, ka 700 tonnas pārvaldīs ar izsoles un 500 tonnas – ar licencēšanas sistēmu.

               8.Puses turpinās centienus konsolidēt visas divpusējās koncesijas (tās, kuras pašlaik jau ir spēkā, un tās, kas izklāstītas šajā nolīgumā) jaunā vēstuļu apmaiņā, kam būtu jāaizstāj esošie divpusējie lauksaimniecības nolīgumi.

               9.Izcelsmes noteikumi, ar kuriem tiek īstenotas šā nolīguma I līdz IV pielikumā minētās koncesijas, izklāstīti 1992. gada 2. maija nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā ("1992. gada nolīgums") IV pielikumā. Tomēr 1992. gada nolīguma IV pielikuma papildinājuma vietā piemēro EEZ līguma 4. protokola II pielikumu.

               10.Puses nodrošina to, ka koncesijas, kuras tās piešķir viena otrai, netiks apdraudētas.

               11.Puses vienojas nodrošināt, ka tarifu kvotas tiek pārvaldītas tā, lai importēšana varētu notikt regulāri, un ka daudzumu, par kuru panākta vienošanās, ir iespējams faktiski importēt.

               12.Puses vienojas regulāri apmainīties ar informāciju par tirgotajiem produktiem, tarifu kvotu pārvaldību, cenu noteikšanu un jebkuru noderīgu informāciju par attiecīgajiem vietējiem tirgiem un šo sarunu rezultātu īstenošanu.

               13.Apspriedes rīko pēc jebkuras Puses pieprasījuma par visiem jautājumiem, kas ir saistīti ar šo sarunu rezultātu īstenošanu. Ja šā nolīguma īstenošanā rodas grūtības, šīs apspriešanās sarīko pēc iespējas drīzāk, lai pieņemtu atbilstošus korektīvus pasākumus.

               14.Puses atkārtoti apstiprina savu apņemšanos saskaņā ar EEZ līguma 19. pantu turpināt centienus, lai panāktu lauksaimniecības produktu tirdzniecības pakāpenisku liberalizāciju. Saistībā ar to Puses vienojas divu gadu laikā veikt lauksaimniecības produktu tirdzniecības nosacījumu jaunu pārskatīšanu, lai izpētītu iespējamās koncesijas.

               15.Turpmākas Eiropas Savienības paplašināšanās gadījumā Puses novērtēs ietekmi uz divpusējo tirdzniecību, lai pielāgotu divpusējās preferences tādā veidā, ka var turpināt iepriekš pastāvošās preferenciālās tirdzniecības plūsmas starp Norvēģiju un valstīm, kas pievienojas.

               Šis nolīgums stājas spēkā trešā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā apstiprināšanas instrumenta deponēšanas."

               Man ir tas gods apstiprināt, ka Norvēģijas Karaliste piekrīt šīs vēstules saturam.

               Lūdzu, pieņemiet manus visdziļākās cieņas apliecinājumus!

               Oslo,

               Norvēģijas Karalistes vārdā

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēmNolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm, kas noslēgts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") 19. pantu

               I PIELIKUMS

               Beznodokļu piekļuve Eiropas Savienības izcelsmes produktu importēšanai Norvēģijā

                        Norvēģijas muitas tarifa kods

                        Produktu apraksts

                        01.01.2100

                        Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi: zirgi; tīršķirnes vaislas lopi

                        01.01.2902

                        Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi: citi zirgi; kuru svars mazāks par 133 kg

                        01.01.2908

                        Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi: citi zirgi; citi

                        02.07.4300

                        Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti: pīles: treknās aknas, svaigas vai dzesinātas

                        02.07.5300

                        Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti: zosis: treknās aknas, svaigas vai dzesinātas

                        05.06.9010

                        Kauli un ragu serdeņi, neapstrādāti, attaukoti, sākotnēji apstrādāti (bet negriezti pēc formas), apstrādāti ar skābi vai atželatinēti; šo produktu pulveris un atkritumi; citi; lopbarībai

                        05.11.9911

                        Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai ietverti; pārtikā nelietojami beigti 1. vai 3. nodaļā minētie dzīvnieki; citi; asins pulveris, nelietojams pārtikā; lopbarībai

                        05.11.9930

                        Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai ietverti; pārtikā nelietojami beigti 1. vai 3. nodaļā minētie dzīvnieki; citi; gaļa un asinis; lopbarībai

                        05.11.9980

                        Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai ietverti; pārtikā nelietojami beigti 1. vai 3. nodaļā minētie dzīvnieki; citi; citi; lopbarībai

                        06.02.1021

                        Citi veģetējoši augi (ieskaitot to saknes), spraudeņi un potzari; sēņu micēlijs; neapsakņoti spraudeņi un potzari; spraudeņi stādaudzētavām vai dārzkopībai, izņemot zaļus augus no 15. decembra līdz 30. aprīlim; Begonijas, visas šķirnes, Campanula isophylla, Eupharboria pulcherrima, Poinsettia pulcherrima, Hibiscus Fuchsia Kalanchoe un nokarenā Petunia (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana)

                        06.02.1024

                        Citi veģetējoši augi (ieskaitot to saknes), spraudeņi un potzari; sēņu micēlijs; neapsakņoti spraudeņi un potzari; spraudeņi stādaudzētavām vai dārzkopībai, izņemot zaļus augus no 15. decembra līdz 30. aprīlim; pelargonijas

                        06.02.9032

                        Citi veģetējoši augi (ieskaitot to saknes), spraudeņi un potzari; sēņu micēlijs; citi; kuru saknes ir kopā ar zemes piku, vai citā barotnē; citi augi podiņos vai ziedoši viengadīgie stādi, tostarp augļu un dārzeņu dekoratīviem mērķiem; zaļi augi podiņos no 1. maija līdz 14. decembrim; Papardes, begonijas x rex-cultorum Chlorophytum, Euonymus japanicus, Fatsia japonica, Aralia sieboldii, Ficus elastica, Monstera, Philodendron scandens, Radermachera, Stereospermum, Syngonium un X-Fatshedera, arī importēti kā daļa no jauktu augu grupām

                        ex 07.08.2009(i)

                        Pākšu dārzeņi, lobīti vai nelobīti, svaigi vai atdzesēti: pupas; svaigas vai atdzesētas pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.), sparģeļi, izņemot zaļās pupiņas, sparģeļpupiņas, vaska pupiņas un kāršu pupiņas

                        07.09.9930

                        Citādi svaigi vai dzesināti dārzeņi; citādi ; citādi ; Cukurkukurūza; lopbarībai

                        ex 07.10.2209(i)

                        Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī); pākšu dārzeņi, lobīti vai nelobīti: pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.), izņemot zaļās pupiņas, sparģeļpupiņas, vaska pupiņas un kāršu pupiņas.

                        07.11.5100

                         Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai; sēnes un trifeles; atmatenes

                        07.11.5900

                        Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai; sēnes un trifeles; citādas

                        07.14.3009

                        Manioks, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, atdzesēti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes; jamss (Dioscorea spp.); nav paredzēts lopbarībai

                        ex 07.14.4000(i)

                        Manioks, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, atdzesēti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes; taro (Colocasia spp.)

                        07.14.5009

                        Manioks, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, atdzesēti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes; jautijas (Xanthosoma spp.); nav paredzētas lopbarībai

                        08.11.2011

                        Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu; kazenes, zīdkoka ogas un kazeņavenes

                        08.11.2012

                        Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu; ar cukura vai citu saldinātāju piedevu; baltās vai sarkanās jāņogas

                        08.11.2013

                        Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu; ar cukura vai citu saldinātāju piedevu; ērkšķogas

                        08.11.2092

                        Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu; citi; kazenes, zīdkoka ogas un kazeņavenes

                        08.11.2094

                        Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu; citi; baltās vai sarkanās jāņogas;

                        08.11.2095

                        Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu; citi; Ērkšķogas

                        08.12.1000

                        Augļi un rieksti, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā; Ķirši

                        10.08.5000

                        Griķi, sāre un miežabrāļi; citi graudaugi; kvinoja (Chenopodium quinoa)

                        11.09.0010

                        Kviešu lipeklis, arī kaltēts; lopbarībai

                        12.12.2910

                        Ceratoniju pākstis, jūras aļģes un citādas aļģes, cukurbietes un cukurniedres, svaigas, dzesinātas, saldētas vai žāvētas, arī samaltas; augļu kauliņi un kodoli un citi galvenokārt pārtikā lietojami augu produkti (ieskaitot negrauzdētas Cichorium intybus sativum šķirnes cigoriņu saknes), kuri citur nav minēti un iekļauti; jūras aļģes un citādas aļģes; citādi; lopbarībai

                        17.02.2010

                        Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī sajaukts ar dabīgo medu; grauzdēts cukurs; kļavu cukurs un kļavu sīrups; lopbarībai

                        20.08.9300

                        Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu; citādi, arī maisījumi, izņemot apakšpozīcijā 2008.1900 minētos; dzērvenes (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitisidaea)

                        20.09.8100

                        Augļu sulas (ieskaitot vīnogu misu) un dārzeņu sulas, neraudzētas un bez spirta piedevas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu; citu viena veida augļu vai dārzeņu sulas; dzērvenes (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos, Vaccinium vitis-idaea)

                        ex 20.09.8999

                        Augļu sulas (ieskaitot vīnogu misu) un dārzeņu sulas, neraudzētas un bez spirta piedevas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu: citu viena veida augļu vai dārzeņu sulas; citi, citi, citi, melleņu sula vai koncentrāts

                        22.06

                        Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus, sakē); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti

                        23.03.1012

                        Cietes ražošanas atlikumi un tamlīdzīgi atlikumi, biešu mīkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkritumi, drabiņas vai šķiedenis un atkritumi, granulēti vai negranulēti: cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas; lopbarībai; no kartupeļiem

               ---------------------------------------

               (i) Šos produktus importē bez muitas nodokļa. Tomēr Norvēģija patur tiesības ieviest muitas nodokli, ja produkti tiek importēti izmantošanai lopbarībā.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēmNolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm, kas noslēgts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") 19. pantu

               II pielikums

               Tarifu kvotas produktu importēšanai Norvēģijā, kuru izcelsme ir Eiropas Savienībā

                        Norvēģijas muitas tarifa kods

                        Produktu apraksts

                        Konsolidētas tarifu kvotas (daudzums gadā tonnās)

                        No kurām papildkvotas(
                           1
                        )

                        Nodokļa likme kvotas robežās (NOK/kg)

                        02.01.1000

                        02.01.2001

                        02.01.2002

                        02.01.2003

                        02.01.2004

                        02.02.1000

                        02.02.2001

                        02.02.2002

                        02.02.2003

                        02.02.2004

                        Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa

                        liemeņi un pusliemeņi

                        rekonstruējamā liemeņa ceturtdaļas, t. i., tā paša dzīvnieka priekšējās ceturtdaļas un pakaļējās ceturtdaļas, kas uzrādītas tajā pašā laikā

                        citādas priekšējās ceturtdaļas

                        citādas pakaļējās ceturtdaļas

                        tā dēvētie "Pistola" izcirtņi

                        Saldēta liellopu gaļa

                        liemeņi un pusliemeņi

                        rekonstruējamā liemeņa ceturtdaļas, t. i., tā paša dzīvnieka priekšējās ceturtdaļas un pakaļējās ceturtdaļas, kas uzrādītas tajā pašā laikā

                        citādas priekšējās ceturtdaļas

                        citādas pakaļējās ceturtdaļas

                        tā dēvētie "Pistola" izcirtņi

                        2500

                        1600

                        0

                        02.03.1904

                        Svaiga, dzesināta vai saldēta cūkgaļa

                        vēderdaļas (cauraugušās) un to izcirtņi neatkaulota

                        300(
                           2
                        )

                        300(2)

                        15

                        02.07.1100

                        02.07.1200

                        02.07.2400

                        02.07.2500

                        Pozīcijas 01.05 mājputnu gaļa un uzturā lietojami subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti

                        vistu (gallus domesticus)

                        nesadalīti, svaigi vai atdzesēti

                        nesadalīti, saldēti

                        tītaru

                        nesadalīti, svaigi vai atdzesēti

                        nesadalīti, saldēti

                        950

                        150

                        0

                        02.07.4401

                        svaigi vai atdzesēti pīļu subprodukti,

                        krūtiņas un to gabali

                        200

                        100

                        30

                        02.10.1101

                        02.10.1109

                        02.10.1900

                        Sālīta, sālījumā, vītināta vai kūpināta gaļa un uzturā lietojami gaļas subprodukti; uzturā lietojami gaļas vai gaļas subproduktu milti

                        cūkgaļa šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem:

                        ar kaulu saturu 15 % no masas vai vairāk

                        citi (ar mazāk nekā 15 % kaulu)

                        citi (izņemot šķiņķi, pleči un to izcirtņi vai vēderdaļas un to izcirtņi, ar kauliem)

                        600(
                           3
                        )

                        200(3)

                        0

                        04.06

                        Siers un biezpiens

                        8400

                        1200

                        0

                        ex 06.02.9043(
                           4
                        )

                        06.02.9044

                        Citi veģetējoši augi (ieskaitot to saknes), spraudeņi un potzari; sēņu micēlijs

                        citi; Augi podiņos vai stādi, ziedoši;

                        NOK 20 miljoni

                        NOK 12 miljoni

                        0

                        06.02.9031

                        zaļi augi podiņos no 1. maija līdz 14. decembrim(
                           5
                        )

                        NOK 7 miljoni

                        NOK 3 miljoni

                        0

                        07.05.1112

                        07.05.1119

                        Dārza salāti (Lactuca sativa) un cigoriņi (Cichorium spp.), svaigi vai atdzesēti

                        ledussalāti,

                        No 1. marta līdz 31. maijam

                        veseli

                        citi

                        500(
                           6
                        )

                        100(6)

                        0

                        10.05.9010

                        Kukurūza

                        lopbarībai

                        15000

                        5000

                        0

                        16.01.0000

                        Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes

                        600

                        200

                        0

                     (1)
                  ()Periodā no 1. janvāra līdz 31. decembrim un pirmo gadu, kad piemēro nolīgumu pro rata, ja nepieciešams. Papildkvotas pievieno esošajām kvotām, par kurām ir vienošanās saskaņā ar iepriekšējiem ES un Norvēģijas nolīgumiem.

                     (2)
                  ()Periodā no 1. decembra līdz 31. decembrim

                     (3)
                  ()Daudzums dots šķiņķa ar kaulu importam. Korekcijas koeficientu 1,15 piemēro šķiņķa bez kaula importam.

                     (4)
                  ()Izņemot šādus augus:  Argyranthemum frutescens, Chrsanthemum frutescens, Begonia x hiemalis, Begonia elatior, Campanula, Dendranthema x grandiflora, Chrysanthemum x morifolium, Euphorbia pulcherrima, Poinsettia pulcherrima, Hibiscus, Kalanchoe, Pelargonium, Primula un Saintpaulia.

                     (5)
                  ()Tajā ietilpst šādi augi: Condiaeum, Croton, Dieffenbachia, Epipremnum, Scindapsus aureum, Hedera, Nephrolepis, Peperomia obtusifolia, Peperomia rotundifolia, Schefflera, Soleirolia un Helxine, arī importēti kā daļa no jauktu augu grupām.

                     (6)
                  ()Galapatērētāja kritērijs: Pārstrādes rūpniecība

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēmNolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm, kas noslēgts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") 19. pantu

               III pielikums

               Beznodokļu piekļuve Norvēģijas izcelsmes produktu importēšanai Eiropas Savienībā

                        KN kods

                        Kombinētās nomenklatūras apraksts

                        0101 21 00

                        Dzīvi tīršķirnes vaislas zirgi

                        0101 29 10

                        Dzīvi zirgi, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus, kas paredzēti kaušanai

                        0101 29 90

                        Dzīvi zirgi, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus, kas nav paredzēti kaušanai

                        0207 43 00

                        Pīļu treknās aknas, svaigas vai dzesinātas

                        0207 53 00

                        Zosu treknās aknas, svaigas vai dzesinātas

                        ex 0506 90 00

                        Kauli un ragu serdeņi un to pulveris un atkritumi, neapstrādāti, attaukoti, atželatinēti vai sākotnēji apstrādāti (izņemot ar skābi apstrādātus un grieztus pēc formas) dzīvnieku barībai

                        ex 0511 99 85

                        Asins pulveris dzīvnieku barībai, pārtikā nelietojams;

                        ex 0511 99 85

                        Gaļa un asinis dzīvnieku barībai, pārtikā nelietojami;

                        ex 0511 99 85

                        Citi dzīvnieku izcelsmes produkti, kas izmantojami dzīvnieku barībai, kas citur nav minēti vai iekļauti, pārtikā nelietojami (izņemot zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku produktus; beigtus 3. nodaļā minētos dzīvniekus; asinis; gaļu; dzīvnieku izcelsmes dabiskos sūkļus; buļļu spermu)

                        ex 0602 10 90

                        Visa veida neapsakņoti spraudeņi Begonia, Campanula isophylla, Euphorbia pulcherrima, Poinsettia pulcherrima, Fuchsia, Hibiscus, Kalanchoe un Petunia nokarenā (Petunia hybrida, Petunia atkinsiana) stādaudzētavām vai dārzkopībai[ izņemot zaļus augus no 15. decembra līdz 30. aprīlim]

                        ex 0602 10 90

                        Pelargonium neapsakņoti spraudeņi stādaudzētavām vai dārzkopībai [izņemot zaļus augus no 15. decembra līdz 30. aprīlim]

                        ex 0602 90 99

                        Asplenium, Begonia x rex-cultorum, Chlorophytum, Euonymus japanicus, Fatsia japonica, Aralia sieboldii, Ficus elastica, Monstera, Philodendron scandens, Radermachera, Stereospermum, Syngonium un X-Fatshedera,  kā zaļi augi podiņos no 1. maija līdz 14. decembrim

                        ex 0708 20 00

                        Pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.), lobītas vai nelobītas, svaigas vai atdzesētas, izņemot zaļās pupiņas, sparģeļpupiņas, vaska pupiņas un kāršu pupiņas

                        ex 0709 99 60

                        Cukurkukurūza dzīvnieku barībai, svaiga vai dzesināta

                        ex 0710 22 00

                        Pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.), termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, izņemot zaļās pupiņas, sparģeļpupiņas, vaska pupiņas un kāršu pupiņas

                        0711 51 00

                        Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas atmatenes, kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā

                        0711 59 00

                        Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas sēnes (izņemot atmatenes) un trifeles, kas nav derīgas tūlītējai lietošanai pārtikā

                        ex 0714 30 00

                        Jamss (Dioscorea spp.), kas nav paredzēts dzīvnieku barībai, svaigs, atdzesēts, saldēts vai kaltēts, arī sagriezts šķēlītēs, vai arī zirnīšos

                        ex 0714 40 00

                        Taro (Colocasia spp.), kas nav paredzēts dzīvnieku barībai, svaigs, atdzesēts, saldēts vai kaltēts, arī sagriezts šķēlītēs, vai arī zirnīšos

                        ex 0714 50 00

                        Jautijas (Xanthosoma spp.), kas nav paredzētas dzīvnieku barībai, svaigas, atdzesētas, saldētas vai kaltētas, sagrieztas šķēlītēs vai nesagrieztas, vai arī zirnīšos

                        ex 0811 20 11

                        Kazenes, zīdkoka ogas vai lācenes, baltās vai sarkanās jāņogas un ērkšķogas, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, kuru cukura saturs pārsniedz 13 % no svara

                        ex 0811 20 19

                        Kazenes, zīdkoka ogas vai lācenes, baltās vai sarkanās jāņogas un ērkšķogas, termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, kuru cukura saturs nepārsniedz 13 % no svara

                        0811 20 51

                        Sarkanās jāņogas, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

                        0811 20 59

                        Kazenes un zīdkoka ogas, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

                        ex 0811 20 90

                        Lācenes, baltās jāņogas un ērkšķogas, termiski neapstrādātas vai termiski apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī, saldētas, bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

                        0812 10 00

                        Ķirši, iekonservēti īslaicīgai glabāšanai, bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā

                        1008 50 00

                        Kvinoja (Chenopodium quinoa)

                        ex 1109 00 00

                        Kviešu lipeklis dzīvnieku barībai, arī kaltēts

                        ex 1212 29 00

                        Jūras aļģes un citas aļģes dzīvnieku barībai, svaigas, dzesinātas, saldētas vai žāvētas, arī samaltas

                        ex 1702 20 10

                        Kļavu cukurs cietā veidā, aromatizēts vai iekrāsots, dzīvnieku barībai

                        ex 1702 20 90

                        Kļavu cukurs (izņemot cietā veidā, aromatizēts vai iekrāsots) un kļavu sīrups dzīvnieku barībai

                        2008 93

                        Dzērvenes (Vaccinium macrocarpon, Vaccinium oxycoccos Vaccinium vitis-idaea), citādi sagatavotas vai konservētas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevas

                        2009 81

                        Dzērveņu (Vaccinium macrocarpon), Vaccinium oxycoccos Vaccinium vitisidaea) sula, nefermentēta un bez spirta piedevas, ar vai bez cukura vai citu saldinātāju piedevas

                        ex 2009 89

                        Melleņu sula vai koncentrāts, nefermentēta un bez spirta piedevas, arī ar vai bez cukura vai cita saldinātāja piedevas

                        2206

                        Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus, sakē); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti

                        ex 2303 10 90

                        Cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas no kartupeļiem dzīvnieku barībai

                        2302 50

                        Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus vai pākšaugus:

                        -pākšaugu

                        ex 2309 90 31

                        Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā, kuros nav cietes vai cietes saturs ir 10 % no svara vai mazāk, kuros nav piena produktu vai šādu produktu saturs nepārsniedz 10 % no svara (izņemot suņu vai kaķu barību, kas safasēta mazumtirdzniecībai, un izņemot zivju barību).

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.10.2017
            COM(2017) 596 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēmNolīgums vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Norvēģijas Karalisti par lauksaimniecības produktu tirdzniecības papildu preferencēm, kas noslēgts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu ("EEZ līgums") 19. pantu

               IV PIELIKUMS

               Tarifu kvotas Norvēģijas izcelsmes produktu importēšanai Eiropas Savienībā

                        KN kods

                        Kombinētās nomenklatūras apraksts

                        Konsolidētas tarifu kvotas (daudzums gadā tonnās)

                        No kurām papildkvotas(
                           1
                        )

                        Nodokļa likme kvotas robežās (EUR/kg)

                        0207 14 30

                        Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti:

                        vistu (gallus domesticus)

                        izcirtņi ar kauliem, saldēti

                        veseli spārni ar spārnu galiem vai bez tiem

                        550

                        550

                        0

                        0207 14 70

                        Pozīcijas 0105 mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti:

                        vistu (gallus domesticus)

                        Citi izcirtņi ar kauliem, saldēti

                        150

                        150

                        0

                        0204

                        0210

                        Svaiga, atdzesēta vai saldēta kazu un aitu gaļa:

                        Sālīta, sālījumā, vītināta vai kūpināta gaļa un ēdami gaļas subprodukti; ēdami gaļas vai gaļas subproduktu milti

                        500

                        0

                        0

                        0404 10

                        sūkalas un pārveidotās sūkalas, arī iebiezinātas vai ar cukuru vai citiem saldinātājiem

                        1250

                        1250

                        0

                        0404 10 02

                        Sūkalas un pārveidotās sūkalas pulverī, granulās vai citādā cietā veidā bez cukura vai citu saldinātāju piedevas, kurās proteīnu saturs (slāpekļa saturs x 6,38) <= 15 % no svara un tauku saturs <= 1,5 % no svara

                        3150

                        3150

                        0

                        0603 19 70

                        Griezti ziedi un ziedpumpuri pušķiem vai rotājumiem, svaigi, izņemot rozes, neļķes, orhidejas, krizantēmas, lilijas (Lilium spp.), gladiolas un gundegas

                        EUR

                        500 000

                        EUR 500 000

                        0

                        1602

                        Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm

                        300

                        300

                        0

                        2005 20 20

                        Kartupeļi plānās šķēlītēs, apcepti, arī sālīti vai aromatizēti, hermētiskā iepakojumā, derīgi tūlītējam patēriņam

                        350

                        150

                        0

                        2309 90 96

                        Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā citi

                        200

                        200

                        0

                        3502 20

                        Albumīni (ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus, kas sausnā satur vairāk par 80 % no svara sūkalu proteīnus), albumināti un citi albumīna atvasinājumi:

                        - piena albumīns, ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus

                        500

                        500

                        0

                     (1)
                  ()Periodā no 1. janvāra līdz 31. decembrim un pirmo gadu, kad piemēro nolīgumu pro rata, ja nepieciešams. Papildkvotas pievieno esošajām, par kurām ir vienošanās saskaņā ar iepriekšējiem ES un Norvēģijas nolīgumiem.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 3.7.2017
            COM(2017) 359 final
            2017/0149(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko pilnvaro Horvātiju, Nīderlandi, Portugāli un Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Sanmarīno pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  1980. gada 25. oktobra Hāgas konvencijas par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (turpmāk “1980. gada konvencija”), kuru līdz šim ir ratificējušas 97 valstis, tostarp visas ES dalībvalstis, mērķis ir atjaunot iepriekšējo stāvokli, nodrošinot nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanos, kas panākams, izmantojot sistēmu sadarbībai starp centrālajām iestādēm, kuras norīko konvencijas dalībvalstis.

                  Tā kā bērnu nolaupīšanas novēršana ir būtiska ES bērnu tiesību veicināšanas politikas sastāvdaļa, Eiropas Savienība aktīvi darbojas starptautiskā līmenī, lai uzlabotu 1980. gada konvencijas piemērošanu, un aicina trešās valstis tai pievienoties.

                  Sanmarīno savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada konvenciju deponēja 2006. gada 14. decembrī. Konvencija Sanmarīno stājās spēkā 2007. gada 1. martā.

                  1980. gada konvencija jau ir spēkā attiecībās starp Sanmarīno un lielāko daļu ES dalībvalstu (23). Tikai Horvātija, Dānija, Nīderlande, Portugāle un Rumānija vēl nav akceptējušas Sanmarīno pievienošanos konvencijai.

                  1980. gada konvencijas 38. panta ceturtajā daļā ir noteikts, ka konvencija ir piemērojama attiecībām starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras būs deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos.

                  Pēc Komisijas ierosmes notika apspriešanās ar Eiropas Savienības Tiesu, kas apstiprināja, ka akcepts par kādas trešās valsts pievienošanos 1980. gada konvencijai ietilpst ES ekskluzīvajā kompetencē.

                  Eiropas Savienības Tiesa savā 2014. gada 14. oktobra atzinumā 1/13 norāda, ka akcepts par kādas trešās valsts pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvajā kompetencē.

                  Tiesa uzstāja uz nepieciešamību šajā jomā nodrošināt vienotu ES mēroga pieeju, tādējādi izvairoties no pieeju dažādības (géométrie variable) dalībvalstu vidū.

                  Tā kā starptautiskās bērnu nolaupīšanas jautājums ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē, lēmums par to, vai akceptējama Sanmarīno pievienošanās, ir jāpieņem ES mērogā Padomes lēmuma veidā. Tādēļ dalībvalstīm, kuras vēl nav akceptējušas Sanmarīno pievienošanos, būtu jādeklarē, ka tās Eiropas Savienības interesēs to akceptē.

                  Līdz ar Horvātijas, Nīderlandes, Portugāles un Rumānijas akceptu 1980. gada konvencija kļūtu piemērojama Sanmarīno attiecībās ar visām ES dalībvalstīm, izņemot Dāniju.

               •Saskanība ar šajā politikas jomā spēkā esošajiem noteikumiem

                  Attiecībā uz vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu 1980. gada Hāgas konvencija ir starptautiskais ekvivalents Padomes Regulai Nr. 2201/2003
                     1
                   (pazīstama kā “Briseles IIa regula”), kas ir ES tiesu iestāžu sadarbības stūrakmens laulības lietās un lietās par vecāku atbildību.

                  Viens no galvenajiem regulas mērķiem ir bērnu nolaupīšanas novēršana dalībvalstīs, ieviešot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt bērna nekavējošu atpakaļatdošanu uz dalībvalsti, kurā atrodas viņa/viņas parastā dzīvesvieta. Šajā nolūkā Briseles IIa regulas 11. pants ietver 1980. gada konvencijā izklāstīto procedūru un to papildina, precizējot dažus tās aspektus, it īpaši bērnu uzklausīšanu, termiņus lēmuma pieņemšanai pēc atpakaļatdošanas pieteikuma iesniegšanas un bērna atpakaļneatdošanas pamatojumu. Tajā ir ietverti arī noteikumi, kas reglamentē situācijas, kad dažādās dalībvalstīs izdoti atšķirīgi rīkojumi – par atpakaļatdošanu un neatdošanu atpakaļ.

                  Starptautiskā mērogā Eiropas Savienība atbalsta trešo valstu pievienošanos 1980. gada konvencijai, lai ES dalībvalstis, risinot starptautiskas bērnu nolaupīšanas lietas, varētu paļauties uz kopīgu tiesisko regulējumu.

                  Laikā no 2015. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim jau tika pieņemti desmit Padomes lēmumi, ar kuriem akceptēta 10 trešo valstu (Marokas, Singapūras, Krievijas Federācijas, Albānijas, Andoras, Seišelu, Armēnijas, Korejas Republikas, Kazahstānas un Peru) pievienošanās 1980. gada Hāgas konvencijai par starptautisko bērnu nolaupīšanu.
                     2

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis priekšlikums acīmredzami ir saistīts ar vispārīgo mērķi, kas nostiprināts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā, proti, bērnu tiesību aizsardzību. 1980. gada Hāgas konvencijas sistēmas nolūks ir aizsargāt bērnus no vecāku veiktas bērnu nolaupīšanas nelabvēlīgās ietekmes un nodrošināt, ka bērns var uzturēt sakarus ar abiem vecākiem, piemēram, nodrošinot saskarsmes tiesību iedarbīgu īstenošanu.

                  Jāmin arī tas, ka pastāv saikne ar mediācijas izmantojuma veicināšanu pārrobežu ģimenes strīdu izšķiršanā. Kopējās Eiropas tieslietu telpas ietvaros Direktīva par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās
                     3
                   attiecas arī uz ģimenes tiesībām. Arī 1980. gada Hāgas konvencijā ir pausts iedrošinājums ģimenes strīdus risināt ar izlīguma palīdzību. Viena no rokasgrāmatām par labu praksi 1980. gada Hāgas konvencijas kontekstā, ko publicējusi Hāgas Starptautisko privāttiesību konference, ir veltīta mediācijas izmantošanai konvencijas darbības jomā ietilpstošu starptautisko ģimenes strīdu izšķiršanā attiecībā uz bērniem. Lai atbalstītu dialogu ar valstīm, kuras konvenciju vēl nav ratificējušas, un lai palīdzētu rast konkrētus veidus, kā risināt problēmas, ko rada starptautiskā bērnu nolaupīšana valstīs, kas nav ratificējušas konvenciju, pēc Eiropas Komisijas ierosmes šī rokasgrāmata ir pārtulkota visās ES valodās (papildus angļu un franču valodai), kā arī arābu valodā.
                     4

               2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Tiesiskais pamats

                  Ņemot vērā, ka lēmums attiecas uz starptautisku nolīgumu, piemērojamais tiesiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. pants kopsakarā ar tā 81. panta 3. punktu. Padome pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu pieņem vienprātīgu lēmumu.

                  Apvienotajai Karalistei un Īrijai Regula (EK) Nr. 2201/2003 ir saistoša, un tāpēc tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

                  Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  Šis priekšlikums ir izstrādāts, balstoties uz jau pieņemtajiem Padomes lēmumiem par šo pašu jautājumu, un nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai panāktu saskaņotu ES rīcību starptautiskās bērnu nolaupīšanas jautājumā, nodrošinot, ka visas ES dalībvalstis noteiktā termiņā akceptē Sanmarīno pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANAS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešana ar ieinteresētajām personām

                  Horvātija, Nīderlande, Portugāle un Rumānija pēc tam, kad Komisija ar tām apspriedās par to gatavību akceptēt Sanmarīno pievienošanos 1980. gada konvencijai, sniedza labvēlīgu atzinumu.

                  Apspriešana, kas notika ekspertu tikšanās ietvaros 2017. gada 24. aprīlī, liecināja, ka pašlaik dalībvalstīm nav iebildumu pret to, ka Horvātija, Nīderlande, Portugāle un Rumānija akceptētu Sanmarīno pievienošanos 1980. gada konvencijai.

               •Ekspertu atzinumu apkopošana un izmantošana

                  Tā kā konvencija jau ir spēkā attiecībās ar 23 dalībvalstīm, Komisija un dalībvalstu eksperti uzskatīja, ka šādā gadījumā nav nepieciešams konkrēts novērtējums par stāvokli attiecīgajā trešā valstī.

                  Dalībvalstu eksperti nenorādīja, ka saistībā ar 1980. gada konvencijas piemērošanu attiecībā uz Sanmarīno būtu konstatētas kādas problēmas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Attiecībā uz jau 2015. un 2016. gadā pieņemtajiem desmit Padomes lēmumiem, ar kuriem akceptēta vairāku trešo valstu pievienošanās 1980. gada Hāgas konvencijai, nekāds konkrēts ietekmes novērtējums nav veikts, ņemot vērā šā tiesību akta būtību. Katrā ziņā konkrēts novērtējums par stāvokli Sanmarīno šķita lieks, ņemot vērā gan to, ka konvencija jau ir spēkā attiecībās starp Sanmarīno un 23 ES dalībvalstīm, gan to, ka Horvātija, Nīderlande, Portugāle un Rumānija ir gatavas akceptēt tās pievienošanos.

                  4.
                        IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ierosinātais lēmums neietekmē ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Tā kā priekšlikums attiecas tikai uz Horvātijas, Nīderlandes, Portugāles un Rumānijas pilnvarošanu akceptēt Sanmarīno pievienošanos 1980. gada konvencijai, tā īstenošanas uzraudzība paredz tikai pārbaudīt, ka dalībvalstis ievēro deklarācijas formulējumu, paredzētajā termiņā deponē deklarāciju un informē Komisiju par deklarācijas deponēšanu, kā noteikts Padomes lēmumā.

               2017/0149 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko pilnvaro Horvātiju, Nīderlandi, Portugāli un Rumāniju Eiropas Savienības interesēs akceptēt Sanmarīno pievienošanos 1980. gada Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. panta 3. punktu saistībā ar tā 218. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  5
               ,

               tā kā:

               1.
                     Eiropas Savienība bērnu tiesību aizsardzības veicināšanu ir izvirzījusi par vienu no saviem mērķiem, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā. Pasākumi bērnu aizsardzībai pret nelikumīgu aizvešanu vai aizturēšanu ir minētās politikas būtiska sastāvdaļa.

               2.
                     Padome ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 2201/2003
                  6
                (turpmāk “Briseles IIa regula”), kuras mērķis ir aizsargāt bērnus no nelabvēlīgās ietekmes, ko rada nelikumīga aizvešana vai aizturēšana, un ieviest procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt viņu nekavējošu atpakaļatdošanu uz dalībvalsti, kurā atrodas viņa/viņas parastā dzīvesvieta, kā arī nodrošināt saskarsmes tiesību un aizgādības tiesību aizsardzību.

               3.
                     Briseles IIa regula papildina un pastiprina 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvenciju par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (turpmāk “1980. gada Hāgas konvencija”), kas starptautiskā mērogā izveido saistību un sadarbības sistēmu attiecībās starp konvencijas dalībvalstīm un starp centrālajām iestādēm un kas tiecas nodrošināt nelikumīgi aizvestu vai aizturētu bērnu ātru atgriešanu.

               4.
                     Visas Savienības dalībvalstis ir 1980. gada Hāgas konvencijas dalībvalstis.

               5.
                     Savienība mudina trešās valstis pievienoties 1980. gada Hāgas konvencijai un atbalsta 1980. gada Hāgas konvencijas pareizu īstenošanu, kopā ar dalībvalstīm citstarp piedaloties speciālajās komisijās, kuras regulāri organizē Hāgas Starptautisko privāttiesību konference.

               6.
                     Kopīgu tiesisko regulējumu, kas piemērojams attiecībās starp Savienības dalībvalstīm un trešām valstīm, varētu uzskatīt par vislabāko risinājumu sensitīvos starptautiskās bērnu nolaupīšanas gadījumos.

               7.
                     1980. gada Hāgas konvencijā ir noteikts, ka to piemēro attiecībās starp valsti, kas tai pievienojas, un konvencijas dalībvalstīm, kuras ir deklarējušas, ka akceptē šo pievienošanos.

               8.
                     1980. gada Hāgas konvencija liedz tādām reģionālām ekonomiskās integrācijas organizācijām kā Savienība kļūt par tās dalībnieci. Tāpēc Savienība konvencijai nevar pievienoties, un tā nevar arī deponēt deklarāciju, ar ko tā akceptē attiecīgas valsts pievienošanos.

               9.
                     Kā norādīts Eiropas Savienības Tiesas atzinumā 1/13, 1980. gada Hāgas konvencijā paredzētā pievienošanās akcepta deklarācija ietilpst Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē.

               10.
                     Sanmarīno savu pievienošanās instrumentu attiecībā uz 1980. gada konvenciju deponēja 2006. gada 14. decembrī. Konvencija Sanmarīno stājās spēkā 2007. gada 1. martā.

               11.
                     Visas dalībvalstis, izņemot Horvātiju, Nīderlandi, Portugāli un Rumāniju, jau ir akceptējušas Sanmarīno pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai. Pēc Sanmarīno stāvokļa novērtēšanas tika secināts, ka Horvātija, Nīderlande, Portugāle un Rumānija var Savienības interesēs akceptēt Sanmarīno pievienošanos saskaņā ar 1980. gada Hāgas konvencijas noteikumiem.

               12.
                     Tādēļ Horvātija, Nīderlande, Portugāle un Rumānija būtu jāpilnvaro saskaņā ar šajā lēmumā ietvertajiem noteikumiem deponēt attiecīgu deklarāciju, ar ko tās Savienības interesēs akceptē Sanmarīno pievienošanos. Pārējām Savienības dalībvalstīm, kas jau akceptējušas Sanmarīno pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, nav jādeponē jauna pievienošanās akcepta deklarācija, jo saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām līdzšinējās deklarācijas paliek spēkā.

               13.
                     Apvienotajai Karalistei un Īrijai Briseles IIa regula ir saistoša, un tāpēc tās piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               14.
                     Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.
                     Horvātija, Nīderlande, Portugāle un Rumānija ar šo tiek pilnvarotas Savienības interesēs akceptēt Sanmarīno pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem (turpmāk “1980. gada Hāgas konvencija”).

               2.
                     Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis ne vēlāk kā … [divpadsmit mēneši no šā lēmuma pieņemšanas dienas] deponē deklarāciju, ar ko Savienības interesēs akceptē Sanmarīno pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas konvencijai un kas formulēta šādi:

               “[Pilns DALĪBVALSTS nosaukums] deklarē, ka tā saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/...* akceptē Sanmarīno pievienošanos 1980. gada 25. oktobra Hāgas Konvencijai par starptautiskās bērnu nolaupīšanas civiltiesiskajiem aspektiem.”

                  73.
                     Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis divu mēnešu laikā no dienas, kad deponēta attiecīgā deklarācija, ar ko akceptēta Sanmarīno pievienošanās, informē Padomi un Komisiju par šādu deponēšanu un dara zināmu Komisijai deklarācijas tekstu.

               2. pants

               Ikviena dalībvalsts, kas savu deklarāciju, ar ko tā akceptē Sanmarīno pievienošanos 1980. gada Hāgas konvencijai, ir deponējusi pirms šā lēmuma pieņemšanas dienas, jaunu deklarāciju nedeponē.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Horvātijai, Nīderlandei, Portugālei un Rumānijai.

               ...,

                  Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 338, 23.12.2003., 31. lpp.

                     (2)
                  Jau ir pieņemti desmit Padomes lēmumi, ar kuriem dalībvalstis pilnvarotas akceptēt to, ka 1980. gada konvencijai pievienojas Andora (Padomes Lēmums 2015/1023, pieņemts 2015. gada 15. jūnijā); Seišelas (Padomes Lēmums 2015/2354, pieņemts 2015. gada 10. decembrī); Krievija (Padomes Lēmums 2015/2355, pieņemts 2015. gada 10. decembrī); Albānija (Padomes Lēmums 2015/2356, pieņemts 2015. gada 10. decembrī); Singapūra (Padomes Lēmums 2015/1024, pieņemts 2015. gada 15. jūnijā); Maroka(Padomes Lēmums 2015/2357, pieņemts 2015. gada 10. decembrī); Armēnija (Padomes Lēmums 2015/2358, pieņemts 2015. gada 10. decembrī); Korejas Republika (Padomes Lēmums 2016/2313, pieņemts 2016. gada 8. decembrī), Kazahstāna (Padomes Lēmums 2016/2311, pieņemts 8.12.2016.) un Peru (Padomes Lēmums 2016/2312, pieņemts 8.12.2016.).

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/52/EK par konkrētiem mediācijas aspektiem civillietās un komerclietās (OV L 136, 24.5.2008., 3. lpp.).

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (5)
                  OV C […], […], […]. lpp.

                     (6)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 2201/2003 (2003. gada 27. novembris) par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par Regulas (EK) Nr. 1347/2000 atcelšanu (OV L 338, 23.12.2003., 1. lpp.).

                     (7)
                  OV: ierakstīt šā lēmuma numuru.


|

52010PC0663

Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola parakstīšanu, Eiropas Savienības vārdā, starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru paplašina Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus, tos attiecinot uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību  /* COM/2010/0663 galīgā redakcija*/

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 15.11.2010COM(2010) 663 galīgā redakcija2010/0322 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola parakstīšanu, Eiropas Savienības vārdā, starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru paplašina Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus, tos attiecinot uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecībuPASKAIDROJUMA RAKSTSPartnerības un sadarbības nolīgums (PSN), ar kuru izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, stājās spēkā 1999. gada 1. jūlijā.Šajā nolīgumā ir noteikums, ar kuru saskaņā tirdzniecības noteikumus, t. i., tirdzniecības nosacījumus pēc vislielākās labvēlības principa ( MFN ) un kvantitatīvo ierobežojumu atcelšanu, nepiemēro tekstilizstrādājumu tirdzniecībā, ko reglamentē ar atsevišķu divpusēju nolīgumu.Šā divpusējā nolīguma, kas ir spēkā kopš 2000. gada 1. janvāra, termiņš beidzās 2004. gada 31. decembrī. Lai gan praksē tekstilizstrādājumu tirdzniecība starp ES un Uzbekistānu turpinājusi noritēt bez traucējumiem, ir jānodrošina tiesiska noteiktība.Padome 2010. gada 9. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Uzbekistānas Republiku, lai grozītu PSN tā, lai nodrošinātu, ka principus, kurus piemēro citu preču tirdzniecībā, oficiāli attiecina arī uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību. Šīs sarunas ir veiksmīgi beigušās, un 2010. gada 1. jūlijā tika parafēts protokols, ar ko groza PSN, atceļot 16. pantu un visas atsauces uz to.Turklāt ir ieviesti daži tehniski precizējumi. Tie izpaudās kā 8. panta 3. punkta un I pielikuma svītrošana, kas bija saglabājušies kopš PSRS sabrukšanas un kuru piemērošanas termiņš beidzās 1998. gadā.Padome tiek aicināta pieņemt pievienoto Lēmuma priekšlikumu par PSN protokola parakstīšanu, kurš kļūs par PSN neatņemamu daļu. Tiek iesniegts arī atsevišķs priekšlikums noslēgt Protokolu.2010/0322 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola parakstīšanu, Eiropas Savienības vārdā, starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru paplašina Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus, tos attiecinot uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Padome 2010. gada 9. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Uzbekistānas Republiku, lai grozītu Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, lai nodrošinātu, ka principus, kurus piemēro citu preču tirdzniecībā, oficiāli attiecina arī uz tekstilizstrādājumu tirdzniecību. Šīs sarunas ir veiksmīgi beigušās, un 2010. gada 1. jūlijā tika parafēts protokols, ar ko groza PSN, atceļot 16. pantu un visas atsauces uz to.(2) Sarunās abas puses vienojās ieviest kārtību, t. i., svītrot noteikumu, kas vairs nav spēkā, un atbilstīgo pielikumu, kurā ir atsauces uz tehnisku noteikumu, kura piemērošanas termiņš beidzās 1998. gadā.(3) Protokols, ar kuru groza PSN, ir jāparaksta Eiropas Savienībai, ņemot vērā šā protokola vēlāku noslēgšanu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsAr šo Eiropas Savienības vārdā apstiprina Partnerības un sadarbības nolīguma Protokola parakstīšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Uzbekistānas Republiku, no otras puses, ar kuru paplašina Partnerības un sadarbības nolīguma noteikumus, tos attiecinot uz tekstilizstrādājumu divpusēju tirdzniecību, ņemot vērā to, ka beidzas termiņš divpusējam nolīgumam par tekstilizstrādājumiem, un ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu[1].2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro norīkot personu vai personas, kas ir tiesīga vai tiesīgas Eiropas Savienības vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] Protokola tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.5.2017
            COM(2017) 271 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par elastības instrumenta izmantošanu, lai finansētu steidzamus budžeta pasākumus nolūkā risināt migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  1
               , ir atļauts izmantot elastības instrumentu, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, ko nav iespējams finansēt, nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas vienai vai vairākām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus. Komisija ir ierosinājusi grozīt Padomes Regulu Nr. 1311/2013
                  2
               . Padomes grozītais priekšlikums ir saņēmis Padomē plašu politisku atbalstu, un tam ir piekritis Eiropas Parlaments
                  3
               . Paredzams, ka vidusposma pārskata paketi Padome pieņems drīz pēc 2018. gada budžeta projekta iesniegšanas. Tāpēc šķiet lietderīgi ierosināt, ka 2018. gada budžeta projekts un šis lēmums par izmantošanu tiek iesniegti kopā, vienlaikus ņemot vērā gaidāmos Padomes Regulas Nr. 1311/2013 grozījumus. Tomēr gadījumā, ja DFS regulas pārskatīšanas oficiālā pieņemšana vēl vairāk aizkavēsies, šis priekšlikums tiks grozīts, lai ievērotu 2018. gada budžeta pieņemšanas brīdī spēkā esošās DFS regulas noteikumus.

               Saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1311/2013 11. pantu un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  4
                12. punktu un pēc tam, kad bija izskatītas visas iespējas apropriāciju pārdalīšanai un izsmelta visa nepiešķirtu līdzekļu rezerve izdevumu kategorijā Drošība un pilsoniskums (3. izdevumu kategorija), Komisija ierosina izmantot 2018. gadā elastības instrumentu, paredzot šim nolūkam 817,1 miljonu euro.

               Pēc DFS regulas pārskatīšanas ir pieejami šādi līdzekļi elastības instrumenta ietvaros: ikgadējā summa 600 miljoni euro (2011. gada cenās), kas atbilst 689 miljoniem euro pašreizējās cenās, kuru papildina no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda dzēstās summas (2016. gada beigās dzēstā summa bija 646 miljoni euro). Ņemot vērā arī 2017. gadam paredzētās ikgadējās summas daļu, kas nav piešķirta un sasniedz 129 miljonus euro 2011. gada cenās un 146 miljonus euro pašreizējās cenās (tas atbilst ikgadējās summas palielinājumam no 471 miljona euro līdz 600 miljoniem euro), elastības instrumenta ietvaros kopumā ir pieejams 1481 miljons euro.

               Elastības instrumenta izmantošana attiecas uz summu, kas par 817,1 miljonu euro pārsniedz daudzgadu finanšu shēmas 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu un ir paredzēta tam, lai finansētu atbalsta pasākumus migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radīto problēmu risināšanai.

               Ja DFS regulas pārskatīšanas oficiālā pieņemšana vēl vairāk aizkavēsies, šo priekšlikumu varētu grozīt šādi: izmantotā summa tiktu samazināta līdz 541 miljonam euro, un tiktu iesniegts priekšlikums izmantot neparedzēto izdevumu rezervi, lai nodrošinātu atlikušās summas, kas ir vajadzīgas, lai finansētu migrācijas un drošības jomas izdevumus, kuri pārsniedz 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu (276,1 miljons euro, ko tajā pašā gadā paredzēts kompensēt 2. izdevumu kategorijā).

               Indikatīvās maksājumu apropriācijas, kas atbilst ierosinātajai elastības instrumenta izmantošanai, ir aprēķinātas, balstoties uz piemērojamajiem noteikumiem par priekšfinansējumu, priekšfinansējuma dzēšanu un galīgajiem maksājumiem, kuri paredzēti dažādu veidu finansējamiem pasākumiem, un apkopotas turpmākajā tabulā.

               (miljonos euro, pašreizējās cenās)

                        Gads

                        Maksājumu apropriācijas saistībā ar elastības instrumenta izmantošanu pasākumiem bēgļu krīzes pārvaldībai 2018. gadā

                        2018.

                        452,9

                        2019.

                        207,6

                        2020.

                        123,3

                        2021.

                        33,3

                        Kopā

                        817,1

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par elastības instrumenta izmantošanu, lai finansētu steidzamus budžeta pasākumus nolūkā risināt migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  5
                un jo īpaši tā 12. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Elastības instruments ir paredzēts tam, lai finansētu skaidri noteiktus izdevumus, kurus nebūtu iespējams finansēt, nepārsniedzot vienai vai vairākām citām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus.

               (2)Kā noteikts Padomes Regulas (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013
                  6
                11. pantā, elastības instrumentam pieejamais ikgadējais maksimālais apjoms ir EUR 600 000 000 (2011. gada cenās).

               (3)Lai risinātu migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas, ir jāizmanto ievērojamas papildu summas, lai nekavējoties finansētu šādus pasākumus.

               (4)Pēc tam, kad ir tikušas izskatītas visas iespējas pārdalīt apropriācijas 3. izdevumu kategorijas (Drošība un pilsoniskums) maksimālā apjoma ietvaros, ir jāizmanto elastības instruments, lai Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžetā papildinātu pieejamo finansējumu, pārsniedzot 3. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu par summu EUR 817 056 198, lai finansētu pasākumus migrācijas, bēgļu un drošības jomā. Saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 1331/2013 11. panta 1. punktu šajā summā ir ietvertas Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda summas, kas iepriekšējos gados ir dzēstas.

               (5)Balstoties uz paredzamo maksājumu profilu, maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai, būtu jāsadala pa vairākiem finanšu gadiem,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Attiecībā uz Savienības vispārējo budžetu 2018. finanšu gadam elastības instrumentu izmanto, lai paredzētu summu EUR 817 056 198 apmērā saistību apropriācijām 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsoniskums).

               Šā punkta pirmajā daļā minēto summu izmanto, lai finansētu pasākumus nolūkā risināt migrācijas, bēgļu pieplūduma un drošības apdraudējumu radītās pašreizējās problēmas.

               2.Maksājumu apropriācijas, kas atbilst elastības instrumenta izmantošanai saskaņā ar 1. punktu, sadala šādi:

               (a)EUR 452 952 126 2018. gadā;

               (b)EUR 207 556 299 2019. gadā;

               (c)EUR 123 308 626 2020. gadā;

               (d)EUR 33 339 147 2021. gadā.

               Tomēr pirmajā daļā minētās konkrētās maksājumu apropriāciju summas var koriģēt attiecībā uz katru finanšu gadu, un tās apstiprina saskaņā ar ikgadējo budžeta procedūru.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (2)
                  COM(2016) 604, 14.9.2016.

                     (3)
                  P8_TA(2017)0111, 5.4.2017.

                     (4)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (5)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (6)
                  Padomes Regula (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0753

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko Čehijai un Vācijas Federatīvajai Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 5. panta Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu  /* COM/2008/0753 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 17.11.2008COM(2008) 753 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko Čehijai un Vācijas Federatīvajai Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 5. panta Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķiSaskaņā ar 2006. gada 28. novembra Direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (turpmāk „PVN direktīva”) 395. pantu Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, atkāpjoties no šīs direktīvas noteikumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa (PVN) iekasēšanas procedūru vai novērstu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.Vēstulēs, kas 2008. gada 19. maijā reģistrētas Komisijas Ģenerālsekretariātā, Čehija un Vācijas Federatīvā Republika lūdza atļauju piemērot atkāpes attiecībā uz pierobežas tiltu, kas ir abu valstu galveno autoceļu tīklu sastāvdaļa, būvniecību un uzturēšanu.Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu, Komisija 2008. gada 2. oktobra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Čehijas un Vācijas Federatīvās Republikas lūgumiem. 2008. gada 7. oktobra vēstulē Čehijai un Vācijas Federatīvajai Republikai Komisija paziņoja, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama lūgumu izskatīšanai.1.2. Vispārīgais kontekstsNolūkā uzlabot abu valstu savstarpējās autosatiksmes plūsmu, Čehija un Vācijas Federatīvā Republika plāno slēgt nolīgumu par viena pierobežas tilta būvniecību (un turpmāku uzturēšanu) un divdesmit divu esošo pierobežas tiltu uzturēšanu. Šīs nolīgums ietvertu pasākumus, kas atkāpjas no PVN direktīvā atrunātā teritorialitātes principa.Saskaņā ar nolīgumu Čehija vai Vācijas Federatīvā Republika būtu atbildīga par vairāku atsevišķu tiltu būvniecību un uzturēšanu. Nolīgums paredz, ka attiecībā uz pierobežas tiltu būvniecībai nepieciešamo preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu un preču iegādi Kopienas iekšienē piemēro tās dalībvalsts pievienotās vērtības nodokli, kas ir atbildīga par attiecīgā tilta celtniecību vai uzturēšanu.Ja Vācija ir atbildīga par attiecīgā tilta būvniecību vai uzturēšanu, tad nolūkā piemērot PVN attiecībā uz pierobežas tiltu būvniecībai nepieciešamo preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu un preču iegādi Kopienas iekšienē pierobežas tilta Čehijas daļa tiktu uzskatīta par Vācijas teritoriju, un otrādi.Atbilstoši nolīgumam Vācijas Federatīvā Republika būtu atbildīga par jaunā tilta būvniecību un uzturēšanu, un četrpadsmit esošo tiltu uzturēšanu. Čehija būtu atbildīga par astoņu esošo tiltu uzturēšanu.PVN direktīvā noteiktā teritorialitātes principa vispārējie noteikumi paredz preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu un preču iegādi Kopienas iekšienē Vācijas Federatīvajā Republikā aplikt ar Vācijā spēkā esošo pievienotās vērtības nodokli. Līdzīgi, preču piegāde, pakalpojumu sniegšana un preču iegāde Kopienas iekšienē Čehijā tiktu aplikta ar Čehijā spēkā esošo pievienotās vērtības nodokli. Piemērojot vispārējos noteikumus, konkrēta apliekamā darījuma vieta būtu jānoskaidro saskaņā ar teritoriju, kurā tiek veikts katrs no darbu posmiem.Čehija un Vācijas Federatīvā Republika uzskata, ka šo noteikumu piemērošana radītu nopietnus nodokļu sarežģījumus uzņēmējsabiedrībām, kas atbild par attiecīgo darbu izpildi. Tās uzskata, ka nolīgumā atrunāto nodokļu noteikumu mērķis ir vienkāršot uzņēmējsabiedrību nodokļu pienākumus. Komisija piekrīt, ka minētajos gadījumos vienota nodokļu sistēma būvniecības un uzturēšanas darbiem būtu mazāk sarežģīta un, atšķirībā no vispārējiem nodokļu noteikumiem, atvieglotu iesaistītajām uzņēmējsabiedrībām piemērot nodokļu noteikumus.1.3. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadome iepriekš vairākos gadījumos ir atļāvusi dalībvalstīm atkāpties no teritorialitātes principa attiecībā uz projektiem pierobežā.1.4. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNeattiecas2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmNeattiecas2.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.2.3. Ietekmes novērtējumsPriekšlikuma mērķis ir vienkāršot nodokļu iekasēšanas procedūru attiecībā uz pierobežas tiltu būvniecību un uzturēšanu, un tas nākotnē var radīt labvēlīgu ietekmi ekonomikā.Ņemot vērā, ka atkāpe tiek piemērota šaurā jomā, tās ietekme jebkurā gadījumā būs ierobežota.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkumsAtļauja Čehijai un Vācijas Federatīvajai Republikai atkāpties no pievienotās vērtības nodokļa teritoriālās piemērošanās attiecībā uz abu valstu savienojošu pierobežas tiltu būvniecību un uzturēšanu.3.2. Juridiskais pamats2006. gada 28. novembra PVN direktīvas 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļu sistēmu 395. pants.3.3. Subsidiaritātes principsSaskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu dalībvalstij, kas vēlas ieviest pasākumus atkāpjoties no minētās direktīvas, jāsaņem Padomes atļauja, par kuru tā pieņem Padomes lēmumu. Priekšlikums tādējādi atbilst subsidiaritātes principam.3.4. Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ:-  lēmums par atļauju pieņemts, pamatojoties uz dalībvalstu lūguma, un tas neuzliek pienākumus,-  ņemot vērā, ka atkāpe tiek piemērota šaurā jomā, īpašie pasākumi ir proporcionāli sasniedzamajam mērķim.3.5. Juridisko instrumentu izvēleNav lietderīgi piemērot citus risinājumus šāda iemesla dēļ.Saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu atkāpes no kopējiem PVN noteikumiem ir pieļaujamas vienīgi ar Padomes atļauju, ko pēc Komisijas priekšlikuma tā pieņem ar vienprātīgu lēmumu. Padomes lēmums tādējādi ir vispiemērotākais instruments, jo tas adresēts konkrētām dalībvalstīm.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko Čehijai un Vācijas Federatīvajai Republikai atļauj piemērot pasākumus, atkāpjoties no 5. panta Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu(autentisks ir tikai teksts vācu un čehu valodā)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOMEņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā 2006. gada 28. novembra Padomes Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļu sistēmu[1] un jo īpaši tās 395 panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],tā kā:(1) Vēstulēs, kas 2008. gada 19. maijā reģistrētas Komisijas Ģenerālsekretariātā, Čehija un Vācijas Federatīvā Republika lūdza atļauju piemērot īpašus nodokļu pasākumus attiecībā uz abas valstis savienojošo pierobežas tiltu būvniecību un uzturēšanu.(2) Saskaņā ar direktīvas 2006/112/EK 395. panta 2. punktu, Komisija 2008. gada 2. oktobra vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Čehijas un Vācijas Federatīvās Republikas lūgumiem. 2008. gada 7. oktobra vēstulē Čehijai un Vācijas Federatīvajai Republikai Komisija paziņoja, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas nepieciešama lūgumu izvērtēšanai.(3) Īpašo pasākumu mērķis ir piemērot pārrobežas tiltu būvniecībai un uzturēšanai nepieciešamo preču piegādei, pakalpojumu sniegšanai un preču iegādei Kopienas iekšienē, kas saskaņā ar PVN noteikumiem notikusi tajā dalībvalstī, kurā atrodas tilts, tās dalībvalsts pievienotās vērtības nodokļa likmi, kas ir atbildīga par tā būvniecību un uzturēšanu saskaņā ar dalībvalstu noslēgto nolīgumu par atbildības sadalījumu.(4) Ja nav īpaša pasākuma, tad saskaņā ar teritorialitātes principu attiecībā uz katru preču piegādi, pakalpojuma sniegšanu un preču iegādi Kopienas iekšienē būtu jānosaka, vai nodokļa uzlikšanas vieta ir Čehija vai Vācijas Federatīvā Republika. Čehijas teritorijā veiktie ar pierobežas tiltu saistītie darbi tiktu aplikti ar pievienotās vērtības nodokli Čehijā, bet uz Vācijā veiktajiem darbiem attiektos Vācijas pievienotās vērtības nodoklis.(5) Atkāpes mērķis tādējādi ir vienkāršot nodokļa iekasēšanas procedūru attiecībā uz minēto tiltu būvniecību un uzturēšanu, uzskatot, ka viss tilts atrodas tās dalībvalsts teritorijā, kas ir atbildīgā par būvniecību vai uzturēšanu.(6) Šai atkāpei nebūs negatīva ietekme uz Kopienas pašu resursiem, kas gūti no pievienotās vērtības nodokļa,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:1. pantsČehijai un Vācijas Federatīvajai Republikai atļauj, ievērojot 2. un 3. panta noteikumus, piemērot pasākumus, atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK attiecībā uz viena pierobežas tilta būvniecību un turpmāko uzturēšanu, un divdesmit divu pierobežas tiltu uzturēšanu, kuri daļēji atrodas Čehijas teritorijā un daļēji Vācijas Federatīvās Republikas teritorijā. Informācija par tiltiem minēta šā lēmuma pielikumā.2 . pantsAtkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 5. panta, pierobežas tiltu uzturēšanai nepieciešamo preču piegādes, pakalpojumu sniegšanas un preču iegādes Kopienas iekšienē nolūkos pierobežas tilti, par kuru uzturēšanu ir atbildīga Čehija, tiek uzskatīti par Čehijas teritorijas daļu.3. pantsAtkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 5. panta, pierobežas tiltu būvniecībai un uzturēšanai nepieciešamo preču piegādes, pakalpojumu sniegšanas un preču iegādes Kopienas iekšienē nolūkos pierobežas tilts, par kura būvniecību un uzturēšanu ir atbildīga Vācijas Federatīvā Republika, un pierobežas tilti, par kuru uzturēšanu pilnībā ir atbildīga Vācijas Federatīvā Republika, tiek uzskatīti par Vācijas teritorijas daļu.4 . pantsŠīs lēmums ir adresēts Čehijai un Vācijas Federatīvajai Republikai.Briselē,Padomes vārdāPriekšsēdētājsPIELIKUMSŠā lēmuma 1. pantā minētie tilti:1. Vācijas Federatīvā Republika ir atbildīga par šāda pierobežas tilta būvniecību un uzturēšanu:(a) pierobežas tilts pār Načetínský potok/Natzschung starp Brandovu (Brandov) un Olbernhavu (Olbernhau) pierobežas joslā XIII starp robežstabiem 10/5 un 10/6.2. Vācijas Federatīvā Republika ir atbildīga par šādu pierobežas tiltu uzturēšanu:(a) pierobežas tilts pār Zlatý potok/Goldbach starp Český Mlýn un Rittersgrün pierobežas joslā XVII starp robežstabiem 10 un 10/1;(b) ) pierobežas tilts pār Polava/Pöhlbach starp Loučná un Oberwiesenthal pierobežas joslā XVI starp robežstabiem 9 un 10;(c) pierobežas tilts pār Polava/Pöhlbach starp České Hamry un Hammerunterwiesenthal pierobežas joslā XVI starp robežstabiem 5 un 6;(d) pierobežas tilts pār Načetinský potok/Natzschung starp Brandov un Olbernhau/Grünthal pierobežas joslā XIII starp robežstabiem 9 un 10;(e) pierobežas tilts pār Svídnice/Schweinitz starp Hora sv. Kateřiny un Deutschkatharinenberg pierobežas joslā XIII starp robežstabiem 2/8 un 3;(f) pierobežas tilts pār Svídnice/Schweinitz starp Nová Ves v Horách un Deutschneudorf pierobežas joslā XII starp robežstabiem 17 un 18;(g) pierobežas tilts pār Flájský potok/Flöha starp Český Jiřetín un Deutschgeorgenthal pierobežas joslā XII starp robežstabiem 1 un 1/1;(h) pierobežas tilts pār Mohelnice/Weiße Müglitz starp Fojtovice un Fürstenau pierobežas joslā X starp robežstabiem 5/29 un 6;(i) pierobežas tilts pār Křinice/Kirnitzsch starp Zadní Jetřichovice un Hinterhermsdorf/Raabensteine pierobežas joslā VII starp robežstabiem 1 un 2;(j) pierobežas tilts pār Křinice/Kirnitzsch starp Zadní Doubice un Hinterhermsdorf pierobežas joslā VI starp robežstabiem 23/21 un 24;(k) pierobežas tilts pār Čertova voda/Teufelsbach starp Bučina un Finsterau pierobežas joslā XI starp robežstabiem 9 un 10;(l) pierobežas tilts pār Údolský potok/Ruthenbächle starp Stožec-Nové Údolí un Haidmühle pierobežas joslā XII starp robežstabiem 9/1 un 9/2;(m) pierobežas tilts pār Černice/Bayerischer Schwarzbach starp Rybník-Švarcava un Stadlern pierobežas joslā VII starp robežstabiem 11 un 12;(n) pierobežas tilts pār Lomnička/Helmbach starp Zadní Chalupy un Helmhof pierobežas joslā IX pie robežstaba 17/2.3. Čehijas Republika ir atbildīga par šādu pierobežas tiltu uzturēšanu:(a) pierobežas tilts pār Komáří potok/Mückenbach starp Český Mlýn un Rittersgrün (Zollstraße) pierobežas joslā XVII starp robežstabiem 11 un 12;(b) pierobežas tilts pār Polava/Pöhlbach starp Vejprty un Bärenstein pierobežas joslā XVI starp robežstabiem 1 un 2;(c) pierobežas tilts pār Schweinitz/Svídnice starp Mníšek un Deutscheinsiedel pierobežas joslā XII starp robežstabiem 13 un 14;(d) pierobežas tilts, uz kura atrodas ceļš II/267 un ceļš S 154 pāri Vilémovský potok/Sebnitz, starp Dolní Poustevna un Sebnitz starp robežstabiem 19 (pierobežas joslā V) un 1 (pierobežas joslā VI);(e) pierobežas tilts, uz kura atrodas taka pāri Vilémovský potok/Sebnitz, starp Dolní Poustevna un Sebnitz starp robežstabiem 19 (pierobežas joslā V) un 1 (pierobežas joslā VI);(f) pierobežas tilts pār Hraniční potok/Rehlingbach starp Rozvadov un Waidhaus pierobežas joslā VI starp robežstabiem 1 un 2;(g) pierobežas tilts pār Prášilský potok/Marchbach starp Prášily un Scheuereck pierobežas joslā X starp robežstabiem 11/26 un 12;(h) pierobežas tilts pār Mechový potok/Harlandbach starp České Žleby un Bischofsreut/Marchhäuser pierobežas joslā XII starp robežstabiem 5/4 un 5/5.[1] OV L 347, 11.12.2006, 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2008/8/EK (OV L 44, 20.2.2008, 11. lpp.)[2] OV C , , . lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Brisel?, 27.5.2015
            COM(2015) 281 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            on the mobilisation of the EU Solidarity Fund to provide for payment of advances in the 2016 budget

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Ar Padomes Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  1
               , un jo īpaši tās 10. pantu ir atļauts izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu ar ikgadējo maksimālo apjomu 500 miljonu euro apmērā (2011. gada cenās), pārsniedzot finanšu shēmas attiecīgajai izdevumu kategorijai noteiktos maksimālos apjomus.

               Fonda izmantošanas kārtība ir izklāstīta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  2
                11. punktā.

               Fonda pieejamības nosacījumi ir sīki izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002
                  3
               , kurā paredzēts, ka avansa maksājumiem budžetā iekļauj summu, kas maksimāli sasniedz EUR 50 000 000 gan saistību, gan maksājumu apropriācijās.

               Komisija iekļauj šīs summas 2016. gada budžeta projektā.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par ES Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai 2016. gada budžetā

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (2002. gada 11. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
                  4
               , un jo īpaši tās 4.a panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  5
                un jo īpaši tā 11. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Savienības Solidaritātes fonda („fonds”) mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām un demonstrēt solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.

               (2)Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir 500 miljoni euro (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  6
                10. pantā.

               (3)Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4.a panta 4. punktā ir paredzēts, ka avansa maksājumiem tiek piešķirta summa EUR 50 000 000 apmērā, izmantojot apropriācijas Savienības vispārējā budžetā.

               (4)Tāpēc fonds būtu jāizmanto, lai avansa maksājumiem nodrošinātu summu EUR 50 000 000 apmērā,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai nodrošinātu summu EUR 50 000 000 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (2)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (3)
                  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

                     (4)
                  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

                     (5)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (6)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.