               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.3.2020
            COM(2020) 78 final
            2020/0035(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Dzelzceļa gadu (2021)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā
                  1
                nosprauda Eiropas zaļo kursu Eiropas Savienībai un tās iedzīvotājiem. Šis paziņojums no jauna apliecina Komisijas apņēmību risināt ar klimatu un vidi saistītās problēmas, kas ir mūsu paaudzes virsuzdevums. Tā ir jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa. Eiropas zaļais kurss ir stūrakmens šīs Komisijas stratēģijai virzībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas 2030. gada programmas un ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanu
                  2
               . Mērķi līdz 2050. gadam panākt Eiropas Savienības klimatneitralitāti apstiprināja Eiropadome 2019. gada 12. decembra secinājumos
                  3
                un Eiropas Parlaments 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā
                  4
               .

               Eiropas zaļais kurss jo īpaši aicina paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti, jo transports rada ceturtdaļu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju un to īpatsvars turpina augt. Lai panāktu klimatneitralitāti, transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam jāsamazina par 90 %. Visiem transporta veidiem būs jādod sava artava šajā samazinājumā. Eiropas zaļā kursa satvarā Komisija paziņoja par ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģiju, kas jāpieņem 2020. gadā un kas risinās šo problēmu un pievērsīsies visiem emisiju avotiem. Līdztekus citām iecerētajām darbībām būtu jāpanāk, ka būtisku daļu no 75 % iekšzemes kravu, ko patlaban pārvadā pa autoceļiem, nākotnē pārvadās pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem.

               Dzelzceļam kā vienam no videi draudzīgākajiem un energoefektīvākajiem transporta veidiem ir jāatvēl nozīmīga vieta straujākā transporta emisiju samazinājumā. Dzelzceļš lielākoties ir elektrificēts un rada daudz mazāk CO2 emisiju nekā līdzīgi pārvadājumi pa autoceļiem vai ar gaisa transportu. Tas ir arī vienīgais transporta veids, kura radītās CO2 emisijas kopš 1990. gada gandrīz pastāvīgi samazinājušās, neraugoties uz pārvadājumu apjoma pieaugumu: 2016. gadā tas veidoja tikai 0,5 % no visu transporta veidu radītajām CO2 emisijām. Turklāt, neraugoties uz to, ka dzelzceļa transports veido tikai 2 % no kopējā Savienības enerģijas patēriņa transporta nozarē, 2016. gadā pa dzelzceļu tika veikti 11,2 % no visiem kravu un 6,6 % no visiem pasažieru pārvadājumiem
                  5
               . No 1990. gada līdz 2016. gadam
                  6
                ir samazinājies dzelzceļa enerģijas patēriņš, un arvien vairāk tiek izmantoti atjaunojamie energoresursi.

               Lai gan dzelzceļa pasažieru pārvadājumu īpatsvars Savienības sauszemes transporta pārvadājumos laikposmā no 2007. gada līdz 2016. gadam ir palielinājies no 7,0 % līdz 7,6 %, dzelzceļa kravu pārvadājumu īpatsvars Savienības sauszemes kravu pārvadājumos kopš maksimumpunkta (19 %) sasniegšanas 2011. gadā ir samazinājies līdz 16,65 % 2017. gadā
                  7
               . Patiesi vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi joprojām kavē daudzi šķēršļi, tostarp nepieciešamība līdz minimumam samazināt troksni. Šo šķēršļu pārvarēšana apvienojumā ar izmaksu samazināšanu un straujāku inovāciju ļautu dzelzceļam pilnībā īstenot savu potenciālu. Tāpēc dzelzceļam vajadzīgs lielāks atbalsts, lai tas piesaistītu vairāk ceļotāju un uzņēmumu kā transporta veids, kas apmierina to vajadzības gan ikdienas braucienos, gan tālākos ceļos. Turklāt lielāks pa dzelzceļu pārvadāto pasažieru un kravu īpatsvars palīdzēs samazināt sastrēgumus un cilvēku veselībai bīstamās emisijas, jo īpaši gaisa piesārņojumu.

               Priekšlikums pasludināt 2021. gadu par Eiropas Dzelzceļa gadu izstrādāts nolūkā popularizēt dzelzceļa transportu atbilstīgi Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu nospraustajiem mērķiem, tostarp ilgtspējīgas un viedas mobilitātes jomā. Ar visā Eiropā notiekošiem projektiem, debatēm, pasākumiem, izstādēm un iniciatīvām Eiropas Dzelzceļa gadā iedzīvotājus, uzņēmumus un iestādes plašāk iepazīstinās ar dzelzceļu kā pievilcīgu un ilgtspējīgu transporta veidu braucieniem pa visu Eiropu, uzsverot tam piemītošo inovativitāti un Savienības mēroga dimensiju. Ar īpašiem pasākumiem un informatīvajām kampaņām uzrunājot ne tikai dzelzceļa nozares pārstāvjus, bet visu sabiedrību, Eiropas Dzelzceļa gads ļaus pārliecināt plašāku iedzīvotāju un uzņēmumu loku izmantot dzelzceļu.

               2021. gads ir Savienības dzelzceļa politikai svarīgs gads. Tas būs pirmais pilnais gads, kad visā ES tiks īstenoti noteikumi, par kuriem panākta vienošanās ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes ietvaros
                  8
               , proti, noteikumi par iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un izmaksu un administratīvā sloga samazināšanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas ES teritorijā. Sabiedrības interese par dzelzceļa transportu, tostarp nakts vilcieniem, vairākās dalībvalstīs pieaug, un par to liecina arī #DiscoverEU popularitāte
                  9
               . Turklāt starptautiskais mākslas festivāls “Europalia”
                  10
                2021. gadā pievērsīsies dzelzceļa ietekmei uz mākslu un akcentēs dzelzceļa kā spēcīga sociālo, ekonomisko un rūpniecisko pārmaiņu virzītājspēka nozīmi. Tāpēc 2021. gads tiek uzskatīts par šai iniciatīvai ļoti piemērotu laiku.

               Tāpat kā visos iepriekšējos Eiropas gados, galvenais mērķis ir vairot informētību par problēmām un iespējām un uzsvērt Savienības lomu kopīgu risinājumu popularizēšanā. Eiropas Dzelzceļa gada mērķis ir veicināt un atbalstīt Savienības, dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un citu organizāciju centienus palielināt dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu īpatsvaru. Uzrunājot plašu sabiedrību, jo sevišķi jauniešus, Eiropas gadā būtu īpaši jāpopularizē dzelzceļš kā ilgtspējīgs, inovatīvs un drošs transporta veids. Tajā būtu jāakcentē arī Eiropas dzelzceļa pārrobežu dimensija, kas tuvina iedzīvotājus, ļauj tiem iepazīt Savienību visā tās daudzveidībā, veicina kohēziju un palīdz integrēt Savienības iekšējo tirgu. Tam būtu arī jāpalielina dzelzceļa nozares devums Savienības ekonomikā, rūpniecībā un sabiedrībā kopumā un jāstiprina dzelzceļa kā svarīga elementa loma attiecībās starp Savienību un trešām valstīm, jo īpaši Rietumbalkānu valstīm.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem politikas noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Kā jau iepriekš minēts, Eiropas Dzelzceļa gads popularizēs dzelzceļa transportu atbilstīgi Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu nospraustajiem mērķiem, tostarp ilgtspējīgas un viedas mobilitātes jomā. Tas balstīsies arī uz pašreizējām ar dzelzceļu saistītajām iniciatīvām un rīcībpolitikām, tādām kā iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršana un izmaksu un administratīvā sloga samazināšana dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Savienības teritorijā. Tāpat kā citos Eiropas gados pasākumi ietvers informācijas un popularizēšanas kampaņas, pasākumus, projektus un iniciatīvas Savienības, valsts, reģiona un pašvaldības līmenī. To nolūks ir paust galveno vēstījumu un izplatīt informāciju par labas prakses piemēriem.

               Eiropas gads būs iespēja mudināt dalībvalstu iestādes un nozares pārstāvjus sadarboties dzelzceļa transporta popularizēšanai. Tiks darīts viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka Eiropas gadā rīkotie pasākumi tiek pielāgoti katras dalībvalsts vajadzībām un apstākļiem. Tādēļ katra dalībvalsts tiek lūgta iecelt nacionālo koordinatoru, kas atbildēs par tās dalību Eiropas Dzelzceļa gadā. Tiks izveidota Eiropas koordinācijas grupa, kurā būs nacionālo koordinatoru pārstāvji. Komisija rīkos nacionālo koordinatoru sanāksmes, lai koordinētu Eiropas gada norisi un dalītos informācijā par tā īstenošanu valstu un Savienības līmenī.

               •Saskanība ar pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Eiropas Dzelzceļa gadam ir saiknes ar citām Savienības politikas jomām, piemēram, reģionālo attīstību, rūpniecības konkurētspēju, ilgtspējīgu tūrismu, inovāciju, nodarbinātību, izglītību, jaunatnes lietām, kultūru un vajadzību personām ar invaliditāti nodrošināt piekļūstamību, kā arī ar Savienības attiecībām ar tās kaimiņvalstīm. Tas uzsvērs Eiropas dzelzceļa pārrobežu dimensiju, kas ļauj ilgtspējīgi un ar nākotnē vērstu skatu veikt preču pārvadājumus, doties ceļojumos, iepazīt un satuvināt Eiropu. Dažas Eiropas gada darbības, iespējams, varētu finansēt no esošajām Savienības programmām, tādām kā “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Savienības strukturālie un investīciju fondi, “Radošā Eiropa”, “Erasmus+”, “DiscoverEU” vai “Eiropa pilsoņiem”.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 91. pants. LESD 91. pantā ir paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome, ņemdami vērā transporta nozares īpatnības, pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru paredz attiecīgus noteikumus LESD 90. panta īstenošanai. LESD 90. pantā ir noteikts, ka Līgumu mērķus īsteno ar kopēju transporta politiku. Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir veicināt dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu īpatsvara pieaugumu. Tādējādi šis mērķis ietilpst LESD 91. panta darbības jomā.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktā. Šā priekšlikuma mērķus nevar pietiekami sasniegt ar dalībvalstu rīcību vien. Tas ir tāpēc, ka, rīkojoties valsts mērogā vien, nav iespējams izmantot priekšrocības, ko sniegtu dalībvalstu dalīšanās pieredzē un labā praksē Eiropas mērogā. LES 3. panta 3. punktā jo īpaši ir noteikts, ka Eiropas Savienība izveido iekšējo tirgu, darbojas, lai panāktu ilgtspējīgu Eiropas attīstību, kuras pamatā cita starpā ir vides kvalitātes uzlabošana, veicina zinātnes un tehnoloģiju attīstību, kā arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Savienība tiecas savus mērķus sasniegt ar piemērotiem līdzekļiem, kas ir samērā ar attiecīgo kompetenci, ko tai piešķir Līgumi. Turklāt, pateicoties lielākai pamanāmībai, daudzpusējām partnerībām, starptautiskai informācijas apmaiņai un izpratnes veicināšanai un labas prakses izplatīšanai Savienības mērogā saistībā ar Eiropas gadu, Savienības līmeņa rīcība stiprinātu dalībvalstu rīcību.

               •Proporcionalitāte

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas paredzēts LES 5. panta 4. punktā. Ierosinātā rīcība ir vienkārša. Tā balstās uz esošajām programmām un informatīvo darbību koncentrēšanu uz Eiropas gada tematiem. Tā neuzliek neproporcionālu nastu pārvaldes iestādēm, kas priekšlikumu īstenos. Savienības rīcība atbalstīs un papildinās dalībvalstu un nozares pūliņus. Šī rīcība, pirmkārt, uzlabos pašas Savienības instrumentu iedarbīgumu. Otrkārt, tā darbosies kā rosinātāja, veicinot sinerģiju un sadarbību starp dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām iestādēm, privātajiem un publiskajiem uzņēmumiem un pilsonisko sabiedrību kopumā. Savienības rīcība nepārsniegtu apzināto jautājumu risināšanai nepieciešamo.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir vispiemērotākais instruments, kas nodrošinās likumdevēja pilnīgu iesaisti 2021. gada pasludināšanā par Eiropas Dzelzceļa gadu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Iespēja pasludināt 2021. gadu par Eiropas Dzelzceļa gadu 2019. gada 9. decembrī tika apspriesta ar dažādiem uzaicinātajiem dzelzceļa nozares pārstāvjiem (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail), kā arī Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras (ERA), Shift2Rail un “Europalia” pārstāvjiem. Visi dalībnieki pauda plašu atbalstu šai iniciatīvai, uzsverot dzelzceļa nozīmi dekarbonizācijas mērķa sasniegšanā un akcentējot dzelzceļa pārrobežu dimensiju. Paredzams, ka dzelzceļa nozares ieinteresētās personas, jo īpaši dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, staciju apsaimniekotāji, ražotāji un valstu iestādes, aktīvi piedalīsies pasākumu organizēšanā zem Eiropas gada karoga Savienības, valsts un pašvaldības līmenī. Apspriešanās ar starptautiskā mākslas festivāla “Europalia” pārstāvjiem atklāja lielu potenciālu sinerģijai ar Eiropas gadu. Gan Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, gan Reģionu komiteja nesen pieņēma pašiniciatīvas atzinumus
                  11

                  12
               , kas apliecina komiteju locekļu interesi popularizēt dzelzceļu kā ilgtspējīgu un inovatīvu transporta veidu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

               Ietekmes novērtējums nav vajadzīgs, jo ierosinātās iniciatīvas mērķi iekļaujas esošo Savienības programmu mērķos. Ierosinātā iniciatīva neprasa no Komisijas nekādas īpašas leģislatīvas darbības. Tai nebūs arī tādas ievērojamas sociālas, ekonomiskas vai vidiskas ietekmes, kādas nav spēkā esošajiem instrumentiem.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgais finanšu piešķīrums 2020.–2021. gadam tiek lēsts 8 000 000 EUR apmērā. Eiropas gada īstenošanai būs nepieciešams atbilstošs finansējums, kas jānosaka saistībā ar 2020. gada un 2021. gada budžeta procedūrām saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Priekšlikumā ir noteikts, ka Komisijai ir pienākums līdz 2022. gada 31. decembrim ziņot par Eiropas gada iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu.

               2020/0035 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Dzelzceļa gadu (2021)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  13
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  14
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Komisija 2019. gada 11. decembra paziņojumā
                  15
                nosprauda Eiropas zaļo kursu Eiropas Savienībai un tās iedzīvotājiem. Eiropas zaļais kurss ir jauna izaugsmes stratēģija, kas tiecas Savienību pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa.

               (2)Eiropadome 2019. gada 12. decembra secinājumos
                  16
                apstiprināja mērķi līdz 2050. gadam panākt Eiropas Savienības klimatneitralitāti.

               (3)Eiropas Parlaments 2020. gada 15. janvāra rezolūcijā
                  17
                atzinīgi novērtēja Komisijas paziņojumu par Eiropas zaļo kursu un aicināja ne vēlāk kā līdz 2050. gadam panākt nepieciešamo pāreju uz klimatneitrālu sabiedrību.

               (4)Atbilstīgi mērķiem, kas izvirzīti Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu, ir jāpārveido Savienības ekonomika un jāpārdomā rīcībpolitikas, jo īpaši transporta un mobilitātes jomā, un tas nozīmē, ka jāpaātrina pāreja uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti. Transports rada ceturtdaļu Savienības siltumnīcefekta gāzu emisiju, un to īpatsvars turpina augt. Lai panāktu klimatneitralitāti, transporta radītās emisijas līdz 2050. gadam jāsamazina par 90 %. Ilgtspējīgs transports nozīmē to, ka transporta lietotāju vajadzības tiek liktas pirmajā vietā, piedāvājot tiem izmaksu ziņā pieņemamākas, pieejamākas, veselīgākas un tīrākas pašreizējo mobilitātes paradumu alternatīvas. Lai risinātu šos jautājumus, Eiropas zaļais kurss paredz paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti. Patlaban 75 % iekšzemes kravu pārvadā pa autoceļiem, bet būtu jāpanāk, ka nākotnē būtisku daļu šo kravu pārvadās pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem.

               (5)Dzelzceļam ir izšķiroši svarīga loma 2050. gadam nospraustā klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā. Tas ir viens no videi draudzīgākajiem un energoefektīvākajiem transporta veidiem. Dzelzceļš lielākoties ir elektrificēts un rada daudz mazāk CO2 emisiju nekā līdzīgi pārvadājumi pa autoceļiem vai ar gaisa transportu, un tas ir vienīgais transporta veids, kura radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas un CO2 emisijas kopš 1990. gada ir pastāvīgi samazinājušās. Turklāt no 1990. gada līdz 2016. gadam
                  18
                ir samazinājies dzelzceļa enerģijas patēriņš, un arvien vairāk tiek izmantoti atjaunojamie energoresursi.

               (6)Dzelzceļš Savienības galvenos transporta maršrutus savieno ar tās perifērajiem reģioniem un teritorijām un tādējādi veicina sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju.

               (7)Lai gan dzelzceļa pasažieru pārvadājumu īpatsvars Savienības sauszemes transporta pārvadājumos kopš 2007. gada ir nedaudz palielinājies, kravu pārvadājumu īpatsvars ir samazinājies. Patiesi vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi joprojām kavē daudzi šķēršļi, tostarp nepieciešamība līdz minimumam samazināt troksni. Šo šķēršļu pārvarēšana apvienojumā ar izmaksu samazināšanu un straujāku inovāciju ļautu dzelzceļam pilnībā īstenot savu potenciālu. Tāpēc dzelzceļš ir vēl vairāk jāatbalsta, lai tas kļūtu pievilcīgāks gan ceļotājiem, gan uzņēmumiem.

               (8)Lai popularizētu dzelzceļa transportu atbilstīgi Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu izvirzītajiem mērķiem, tostarp ilgtspējīgas un viedas mobilitātes jomā, 2021. gads būtu jāpasludina par Eiropas Dzelzceļa gadu. 2021. gads būs Savienības dzelzceļa politikai svarīgs gads, jo tas būs pirmais pilnais gads, kad visā Savienībā tiks īstenoti noteikumi, par kuriem panākta vienošanās ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes ietvaros, proti, noteikumi par iekšzemes pasažieru pārvadājumu tirgus atvēršanu un izmaksu un administratīvā sloga samazināšanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Savienības teritorijā. Sabiedrības interese par dzelzceļa transportu, tostarp nakts vilcieniem, vairākās dalībvalstīs pieaug, un par to liecina arī #DiscoverEU popularitāte. Turklāt starptautiskais mākslas festivāls “Europalia” 2021. gadā pievērsīsies dzelzceļa ietekmei uz mākslu un akcentēs dzelzceļa kā spēcīga sociālo, ekonomisko un rūpniecisko pārmaiņu virzītājspēka nozīmi,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Priekšmets

               Ar šo 2021. gads tiek pasludināts par Eiropas Dzelzceļa gadu (turpmāk “Eiropas gads”).

               2. pants

               Mērķi

               Eiropas gada mērķis ir veicināt un atbalstīt Savienības, dalībvalstu, reģionālo un vietējo iestāžu un citu organizāciju centienus palielināt dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu īpatsvaru. Eiropas gads jo īpaši:

               (a)popularizēs dzelzceļa transportu kā ilgtspējīgu, inovatīvu un drošu transporta veidu, sevišķi uzsverot dzelzceļa izšķiroši svarīgo lomu 2050. gadam nospraustā Savienības klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā un cenšoties uzrunāt plašu sabiedrību, jo īpaši jauniešus;

               (b)akcentēs Eiropas dzelzceļa pārrobežu dimensiju, kas tuvina iedzīvotājus, ļauj tiem iepazīt Savienību visā tās daudzveidībā, veicina kohēziju un palīdz integrēt Savienības iekšējo tirgu;

               (c)palielinās dzelzceļa nozares devumu Savienības ekonomikā, rūpniecībā un sabiedrībā, jo īpaši aspektos, kas saistīti ar reģionālo attīstību, rūpniecības konkurētspēju, ilgtspējīgu tūrismu, inovāciju, nodarbinātību, izglītību, jaunatnes lietām un kultūru, kā arī piekļūstamības uzlabošanu personām ar invaliditāti;

               (d)palīdzēs stiprināt dzelzceļa kā svarīga elementa lomu attiecībās starp Savienību un tās kaimiņvalstīm, jo īpaši Rietumbalkānu valstīm; tas tiks darīts, balstoties uz partnervalstu interesēm un vajadzībām, kā arī Savienības īpašajām zināšanām dzelzceļa transporta jomā.

               3. pants

               Pasākumu saturs

               1.Pasākumi, kas jāīsteno 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai, ietver šādas ar Eiropas gada mērķiem saistītas Savienības, valstu, reģionu vai vietēja līmeņa darbības:

               (a)iniciatīvas un pasākumi, kas veicina debates, uzlabo izpratni un sekmē iedzīvotāju, uzņēmumu un publisko iestāžu iesaistīšanos, lai panāktu to, ka cilvēku un preču pārvadājumi aizvien vairāk tiek veikti pa dzelzceļu, kas palīdzēs cīnīties pret klimata pārmaiņām, un šim nolūkam tiks izmantoti dažādi kanāli un rīki, tostarp pasākumi dalībvalstīs;

               (b)informācija, izstādes, iedvesmošanas, izglītošanas un izpratnes uzlabošanas kampaņas, kuras rosina izmaiņas pasažieru un patērētāju ieradumos un uzņēmumu darbībā un sekmē aktīvu plašas sabiedrības iesaistīšanos ilgtspējīgāka transporta mērķu sasniegšanā;

               (c)dalīšanās ar valstu, reģionu un vietējo iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, uzņēmumu un skolu pieredzi un labu praksi tajā, kā popularizēt dzelzceļa transporta izmantošanu un panākt attieksmes izmaiņas visos līmeņos;

               (d)pētījumu un inovatīvu darbību veikšana un to rezultātu izplatīšana Eiropas vai valstu mērogā; un

               (e)ar Eiropas gadu saistītu projektu un tīklu popularizēšana, tostarp izmantojot plašsaziņas līdzekļus, sociālos tīklus un citas tiešsaistes kopienas.

               2.Savienības iestādes un struktūras, kā arī dalībvalstis 1. punktā minēto darbību popularizēšanā — attiecīgi Savienības un valstu līmenī — var atsaukties uz Eiropas gadu un izmantot tā vizuālo identitāti.

               4. pants

               Koordinēšana dalībvalstu līmenī

               Par to, kā dalība Eiropas gadā tiek organizēta valsts līmenī, atbild dalībvalstis. Minētajā nolūkā katra dalībvalsts ieceļ nacionālo koordinatoru. Nacionālais koordinators nodrošina attiecīgo darbību koordinēšanu valsts līmenī.

               5. pants

               Koordinēšana Savienības līmenī

               1.Lai koordinētu Eiropas gada norisi, Komisija regulāri rīko nacionālo koordinatoru sanāksmes. Šīs sanāksmes arī sniedz iespēju dalīties informācijā par Eiropas gada īstenošanu valstu un Savienības līmenī; Eiropas Parlamenta pārstāvji var piedalīties šajās sanāksmēs kā novērotāji.

               2.Koordinējot Eiropas gadu Savienības līmenī, izmanto transversālu pieeju, lai izveidotu sinerģiju starp dažādajām Savienības programmām un iniciatīvām, ar kurām finansē projektus dzelzceļa transporta jomā vai projektus, kam ir dzelzceļa transporta dimensija.

               3.Eiropas gada īstenošanas atbalstam Savienības līmenī Komisija regulāri rīko sanāksmes, kurās piedalās ieinteresētās personas un pārstāvji no organizācijām vai struktūrām, kas darbojas dzelzceļa transporta jomā, tostarp no jau pastāvošiem starpvalstu tīkliem un attiecīgām NVO, kā arī jaunatnes organizācijām un kopienām.

               Ja pieejamais budžets to atļauj, Komisija var organizēt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un projektus, kam var piešķirt atbalstu par izcilu ieguldījumu gada mērķu sasniegšanā.

               6. pants

               Starptautiskā sadarbība

               Eiropas gada vajadzībām Komisija, ja nepieciešams, sadarbojas ar kompetentām starptautiskajām organizācijām, vienlaikus nodrošinot Savienības dalības pamanāmību.

               7. pants

               Uzraudzība un izvērtēšana

               Līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo novērtējumu.

               8. pants

               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               SATURA RĀDĪTĀJS

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
                     12

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS12

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums12

               1.2.Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) (programmu kopa)12

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:12

               1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums12

               1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks12

               1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.12

               1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas13

               1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem13

               1.5.Ilgums un finansiālā ietekme14

               1.6.Paredzētie pārvaldības veidi14

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI15

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi15

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma15

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums15

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu15

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)15

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi15

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME16

               3.1.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija un jauna(-as) ierosinātā(-ās) budžeta izdevumu pozīcija(-as)16

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem17

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem17

               3.2.2.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām19

               3.2.2.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības20

               3.2.3.Trešo personu iemaksas21

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem21

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Eiropas Dzelzceļa gads (2021)

               1.2.Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) (programmu kopa)

                  (2020)

                  Politikas joma: mobilitāte un transports

                  (2021)

                  1. izdevumu kategorija “Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija”: 1. politikas kopa “Pētniecība un inovācija” un 2. politikas kopa “Eiropas stratēģiskās investīcijas”.

                  3. izdevumu kategorija “Dabas resursi un vide”: 9. politikas kopa:  “Vide un klimata pasākumi”.

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               X  jaunu darbību

               ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  19

               ◻ esošas darbības pagarināšanu

               ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību

               1.4.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.4.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, tostarp sīki izstrādāts iniciatīvas izvēršanas grafiks

                  Īstermiņa mērķi: uzlabot dzelzceļa transporta prestižu iedzīvotāju un uzņēmumu vidū, palielināt izpratni par to, cik svarīgi ir novirzīt vairāk pasažieru un kravu uz dzelzceļa transportu saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu.

                  Ilgtermiņa mērķi: palielināt dzelzceļa pasažieru un kravu pārvadājumu modālo īpatsvaru, lai palīdzētu samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko Savienībā rada transporta darbības, saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu.

               1.4.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplementaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Eiropas transporta un jo īpaši dzelzceļa transporta pārrobežu dimensija. Savienības tiesību akti, kuru mērķis ir izveidot integrētu vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, piemēram, atceļot valstu tirgu radītos ierobežojumus un novēršot tehniskus šķēršļus.

                  Savienības dimensija, kas piemīt pasākumiem, kuru nolūks ir paātrināt pāreju uz ilgtspējīgu un viedu mobilitāti saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti Komisijas paziņojumā par Eiropas zaļo kursu.

               1.4.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Pēdējo 10 gadu laikā rīkotie Eiropas gadi ir pierādījuši savu vērtību kā efektīvi izpratnes uzlabošanas instrumenti, kas ietekmējuši gan sabiedrību kopumā, gan multiplikatorus un radījuši sinerģiju starp dažādām darbības jomām Savienības un dalībvalstu līmenī.

               1.4.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Eiropas Dzelzceļa gadam ir saiknes ar citām Savienības politikas jomām, piemēram, reģionālo attīstību, rūpniecības konkurētspēju, ilgtspējīgu tūrismu, inovāciju, nodarbinātību, izglītību, jaunatnes lietām, kultūru un vajadzību personām ar invaliditāti nodrošināt piekļūstamību, kā arī ar Savienības attiecībām ar tās kaimiņvalstīm. Tas uzsvērs Eiropas dzelzceļa pārrobežu dimensiju, kas ļauj ilgtspējīgi un ar nākotnē vērstu skatu veikt preču pārvadājumus, doties ceļojumos, iepazīt un satuvināt Eiropu. Dažas Eiropas gada darbības, iespējams, varētu finansēt no esošajām Savienības programmām.

               1.5.Ilgums un finansiālā ietekme

               X  Ierobežots ilgums

               –X
                     Spēkā no 01.01.2021. līdz 31.12.2021.

               –X
                     Finansiālā ietekme uz saistību apropriācijām 2020.–2021. gadā un uz maksājumu apropriācijām 2020.–2022. gadā.

               ◻ Beztermiņa

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG līdz GGGG. gadam,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.6.Paredzētie pārvaldības veidi
                  20

               X Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻ ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, tādā mērā, kādā tiem ir pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ dalībvalstu privāttiesību subjektiem, kuriem ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  […]

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Eiropas gada darba programma

                  Koordinācijas komitejas izveidošana

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Tiešā pārvaldība saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu ir vēlamais veids, jo darbības īstenos Eiropas Komisija, jo īpaši MOVE ĢD, kas nodrošinās koordināciju ar dalībvalstīm un dažādām ieinteresētajām personām.

               2.2.2.Informācija par apzinātajiem riskiem un risku mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Apzinātie riski: iniciatīvu nepamanāmība; pārāk lielas cerības priekš tik ierobežota budžeta.

                  Izveidotā iekšējās kontroles sistēma:  regulāra risku novērtēšana Koordinācijas komitejā

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

                  Kontrole iekļaujas MOVE ĢD iekšējā kontroles sistēmā. Šīs jaunās darbības radīs nebūtiskas papildizmaksas saistībā ar kontroli ģenerāldirektorāta līmenī.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus, piemēram, krāpšanas apkarošanas stratēģijā iekļautos pasākumus.

                  Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepamatoti izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklātas nelikumības, piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. Saistībā ar šo lēmumu Komisija var veikt pārbaudes un apskates uz vietas saskaņā ar Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, kuras Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finansiālās intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām. Vajadzības gadījumā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai veic izmeklēšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija un jauna(-as) ierosinātā(-as) budžeta izdevumu pozīcija(-as)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                           veids

                        Iemaksas

                        1. izdevumu kategorija [Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija]

                        Dif./nedif.
                           21

                        no EBTA valstīm
                           22

                        no kandidātvalstīm
                           23

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas [21. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē

                        06.02.05.00 (2020) / 02.20.04.01 (2021–2022)

                        01.02.02.50

                        02.03.01

                        Citas pozīcijas varētu noteikt budžeta procedūrās

                        Dif./nedif.

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        3. izdevumu kategorija [Dabas resursi un vide]

                        Dif./nedif.
                           24

                        no EBTA valstīm
                           25

                        no kandidātvalstīm
                           26

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas [21. panta 2. punkta b) apakšpunkta] nozīmē

                        09.02.xx

                        Citas pozīcijas varētu noteikt budžeta procedūrās

                        Dif./nedif.

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Aplēstā ietekme uz izdevumiem

               Turpmāk minētās programmas un budžeta pozīcijas ir indikatīvas. Atbilstošs finansējums tiks noteikts saistībā ar budžeta procedūrām, 2020. gadā pārdalot līdzekļus esošajā finanšu plānojumā; 2021. gadā tiks noteiktas īpašas apropriācijas turpmāko programmu un finanšu plānojuma ietvaros saskaņā ar piemērojamajām daudzgadu finanšu shēmām.

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz izdevumiem

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        <…>

                        1. izdevumu kategorija [Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija]; 3. izdevumu kategorija [Dabas resursi un vide]

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        Darbības apropriācijas

                        06.02.05 (2020. gada budžets) / 02.20.04.01 (2021–2022) Eiropas transporta politikas atbalsta darbības

                        Saistības

                        (1)

                        0,500

                        1,500

                        2,000

                        Maksājumi

                        (2)

                        0,300

                        1,200

                        0,500

                        2,000

                        Darbības apropriācijas

                        01.02.02.50 “Apvārsnis Eiropa”

                        02.03.01 Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — transports

                        09.02 “LIFE”

                        Saistības

                        (1)

                        6,000

                        6,000

                        Maksājumi

                        (2)

                        3,000

                        3,000

                        6,000

                        Kopā — 1. un 3. izdevumu kategorijas apropriācijas

                        Saistības

                        =1+3

                        0,500

                        7,500

                        8,000

                        Maksājumi

                        =2+3

                        0,300

                        4,200

                        3,500

                        8,000

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        7

                        “Administratīvie izdevumi”

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        Cilvēkresursi

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Citi administratīvie izdevumi

                        0,010

                        0,010

                        KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Pēc 2027. gada

                        KOPĀ

                        KOPĀ
                           daudzgadu finanšu shēmas
                        visu IZDEVUMU KATEGORIJU apropriācijas

                        Saistības

                        0,650

                        7,810

                        0,075

                        8,535

                        Maksājumi

                        0,450

                        4,510

                        3,575

                        8,535

               3.2.2.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz administratīvajām apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvās apropriācijas

               –X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas administratīvās apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Citi administratīvie izdevumi

                        0,010

                        0,010

                        Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           27

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.2.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi

               –X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        Gads

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības

                        1

                        2

                        0,5

                        Delegācijas

                        Pētniecība

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE) — AC, AL, SNE, INT un JED
                           28

                        7. izdevumu kategorija

                        Finansē no daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        — galvenajā mītnē

                        — delegācijās

                        Finansē no programmas piešķīruma
                           29

                        — galvenajā mītnē

                        — delegācijās

                        Pētniecība

                        Citi (norādīt)

                        KOPĀ

                        1

                        2

                        0,5

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Informatīvo kampaņu un pasākumu organizēšana un koordinēšana; uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pārvaldība; aptuveni 10 komandējumi dalībvalstīs 2021. gadā.

                        Ārštata darbinieki

                        Neattiecas.

               3.2.3.Trešo personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –X
                     neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               –X
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               PIELIKUMS
               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATAM

               Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums:

                  Eiropas Dzelzceļa gads (2021)

               1. PAR VAJADZĪGIEM UZSKATĪTO CILVĒKRESURSU SKAITS UN IZMAKSAS

               2. CITU ADMINISTRATĪVO IZDEVUMU IZMAKSAS

               3. IZMAKSU APLĒŠANĀ IZMANTOTĀS APRĒĶINU METODES

               3.1. Cilvēkresursi

               3.2. Citi administratīvie izdevumi

                  Sākot starpdienestu apspriešanos, šis pielikums, kas jāaizpilda katram ģenerāldirektorātam/dienestam, kurš piedalās priekšlikumā/iniciatīvā, jāpievieno tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatam.

                  Datu tabulas tiek izmantotas par avotu tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā iekļautajām tabulām. Tās paredzētas tikai un vienīgi Komisijas iekšējai lietošanai.

               1. Par vajadzīgiem uzskatīto cilvēkresursu izmaksas

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi

               X
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        KOPĀ

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības

                        AD

                        1

                         0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                        0,075

                        0,525

                        AST

                        Savienības delegācijās

                        AD

                        AST

                        • Ārštata darbinieki
                           30

                        Kopējie piešķīrumi

                        AC

                        END

                        INT

                        Savienības delegācijās

                        AC

                        AL

                        END

                        INT

                        JPD

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                         1

                        0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                         0,075

                        0,525

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        KOPĀ

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        Pilnslodzes ekvivalenti

                        Apropriācijas

                        •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        Pētniecība

                        AD

                        AST

                        • Ārštata darbinieki
                           31

                        Ārštata darbinieki no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                        — galvenajā mītnē

                        AC

                        END

                        INT

                        — Savienības delegācijās

                        AC

                        AL

                        END

                        INT

                        JPD

                        Pētniecība

                        AC

                        END

                        INT

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

               Nepieciešamie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               2. Citu administratīvo izdevumu izmaksas

               (e)1.Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu

               X
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Kopā

                        Galvenajā mītnē

                        Komandējumu un reprezentācijas izdevumi

                         0,010

                        0,010

                        Konferenču un sanāksmju izmaksas

                        Komitejas
                           32

                        Pētījumi un konsultācijas

                        Informācijas un vadības sistēmas

                        IKT iekārtas un pakalpojumi
                           33

                        Citas budžeta pozīcijas (vajadzības gadījumā precizēt)

                        Savienības delegācijās

                        Komandējumu, konferenču un reprezentācijas izdevumi

                        Personāla kvalifikācijas celšanas apmācības

                        Ēku iegāde, īre un saistītie izdevumi

                        Iekārtas, mēbeles, piegādes un pakalpojumi

                        Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                         0,010

                        0,010

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Kopā

                        Izdevumi tehniskai un administratīvai palīdzībai (neietverot ārštata darbiniekus) no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām)

                        — galvenajā mītnē

                        — Savienības delegācijās

                        Citi pārvaldības izdevumi pētniecībai

                        Citas budžeta pozīcijas (vajadzības gadījumā precizēt)

                        Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas

                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJA un ārpus 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0,010

                        0,010

               Vajadzīgās administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3. Aprēķina metodes

               3.1. Cilvēkresursi

               Šajā daļā ir izklāstīta aprēķina metode, ko izmanto nepieciešamo cilvēkresursu aplēšanai (pieņēmumi par darba slodzi, ieskaitot īpašus darbus (Sysper 2 darba profili), darbinieku kategorijas un atbilstīgās vidējās izmaksas)

                        Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        NB! Galvenās mītnes katras darbinieku kategorijas vidējās izmaksas ir pieejamas BudgWeb:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        •Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        1 FTE 2020. gadā pasākumu sagatavošanai un koordinēšanai

                        2 FTE 2021. gadā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus pārvaldībai

                        0,5 FTE 2022. gadā noslēguma ziņojuma sagatavošanai

                        •Ārštata darbinieki

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        •Vienīgi amata vietas, ko finansē no pētniecības budžeta

                        •Ārštata darbinieki

               3.2. Citi administratīvie izdevumi

               Norādīt aprēķinu metodi, kas izmantota katrai budžeta pozīcijai,

               un īpaši pamatā esošajiem pieņēmumiem (piemēram, sanāksmju skaits gadā, vidējās izmaksas, utt.)

                        Daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Aptuveni 10 komandējumi dalībvalstīs 2021. gadā

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 7. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                     (1)

                        Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019) 640 final).

                     (2)

                        https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

                     (3)

                        Eiropadomes 2019. gada 12. decembra secinājumi

                     (https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf).

                     (4)

                        Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas zaļo kursu (2019/2956(RSP)).

                     (5)

                        ES 2019. gada transporta statistikas buklets.

                     (6)

                        ES 2019. gada transporta statistikas buklets.

                     (7)

                        ES 2019. gada transporta statistikas buklets.

                     (8)

                        https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_en

                     (9)

                        https://europa.eu/youth/discovereu_lv

                     (10)

                        https://europalia.eu

                     (11)

                        Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums “Nodrošināt iekļaujošu pāreju uz digitalizētu dzelzceļa nozari” (pieņemts 2019. gada 30. oktobrī, CCMI/169-EESC-2019).

                     (12)

                        Reģionu komitejas atzinums “Dzelzceļa nozares potenciāls ES politikas prioritāšu īstenošanā” (pieņemts 2019. gada 4. decembrī, CDR 1939/2019).

                     (13)

                        OV C , , . lpp.

                     (14)

                        OV C , , . lpp.

                     (15)

                        Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas zaļais kurss” (COM(2019) 640 final).

                     (16)

                        Eiropadomes 2019. gada 12. decembra secinājumi.

                     (17)

                        Eiropas Parlamenta 2020. gada 15. janvāra rezolūcija par Eiropas zaļo kursu (2019/2956(RSP)).

                     (18)

                        MOVE ĢD 2019. gada statistikas buklets “ES transports skaitļos” (avots: Eurostat).

                     (19)

                        Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (20)

                        Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (21)

                        Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (22)

                        EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (23)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (24)

                        Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (25)

                        EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (26)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (27)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (28)

                        AC — līgumdarbinieki, AL — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — aģentūru darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās.

                     (29)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                     (30)

                        AC — līgumdarbinieki, AL — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — aģentūru darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās.

                     (31)

                        AC — līgumdarbinieki, AL — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — aģentūru darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās.

                     (32)

                        Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.

                     (33)

                        IKT — informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; jāapspriežas ar DIGIT.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.3.2020
            COM(2020) 89 final
            2020/0038(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā

               2020/0038 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Rumānijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 126. panta 6. punktu,

               ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Rumānijas izteiktos apsvērumus,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar LESD 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

               (2)Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbavietu radīšanai.

               (3)Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā saskaņā ar LESD 126. pantu, ko sīkāk reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu
                  1
               , kura ir ietverta SIP, paredzēts lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu. Līgumam par Eiropas Savienību un LESD pievienotajā Protokolā Nr. 12 par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ir izklāstīti papildu noteikumi attiecībā uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu. Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009
                  2
                paredzēti sīki izstrādāti noteikumi un definīcijas par to, kā piemērot minētos noteikumus.

               (4)Saskaņā ar LESD 126. panta 5. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalstī pastāv vai var rasties pārmērīgs budžeta deficīts, Komisija nosūta attiecīgajai dalībvalstij atzinumu un attiecīgi informē Padomi. Komisija, ņemot vērā savu ziņojumu, kas pieņemts saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu, un balstoties uz Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, kurš pieņemts saskaņā ar LESD 126. panta 4. punktu, ir secinājusi, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Tāpēc Komisija 2020. gada [4. martā] ir adresējusi Rumānijai šādu atzinumu un attiecīgi informējusi Padomi.
                  3

               (5)LESD 126. panta 6. punktā noteikts, ka Padomei ir jāņem vērā apsvērumi, ko var būt sniegusi attiecīgā dalībvalsts, un tad, pamatojoties uz vispārēju novērtējumu, jāpieņem lēmums par to, vai pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Rumānijas gadījumā minētā vispārējā novērtējuma rezultātā ir pieņemti turpmāk minētie secinājumi.

               (6)Saskaņā ar datiem, kurus Rumānijas iestādes paziņoja 2019. gada 30. septembrī un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, 2018. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts Rumānijā sasniedza 3,0 % no IKP, bet vispārējās valdības parāds bija 35,0 % no IKP. Ņemot vērā pārskatītos IKP rādītājus, par kuriem valsts statistikas birojs paziņoja pēc tam, kad tika publicēts Eurostat paziņojums presei, minētā attiecība nedaudz mainījās, tādējādi deficīts 2018. gadā bija 2,9 % no IKP un parāds – 34,7 % no IKP. Attiecībā uz 2019. gadu paziņojumā ziņots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts plānots 2,8 % apmērā no IKP.

               (7)Valdība 2019. gada 10. decembrī pieņēma fiskālo budžeta stratēģiju 2020.–2022. gadam (turpmāk – fiskālā stratēģija), kuras mērķrādītājs 2019. gadā ir vispārējās valdības budžeta deficīts 3,8 % apmērā no IKP. Tas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, un nav tuvs tai. Līguma un Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) nozīmē Līgumā noteiktās atsauces vērtības pārsniegums 2019. gadā nav arī ārkārtējs, jo tam par pamatu nav ne ārkārtēji apstākļi, ne arī nopietna ekonomikas lejupslīde. Komisijas 2020. gada ziemas prognozē paredzēts, ka reālais IKP pieaugs par 3,9 % 2019. gadā un 3,8 % 2020. gadā, savukārt izlaides starpība būs aptuveni nulle. Vienreizēji posteņi 2019. gadā sasniedza 0,1 % no IKP, un to iemesls bija vides zīmognodevas atmaksāšana par vieglajiem automobiļiem. Plānotais atsauces vērtības (3 % no IKP) pārsniegums nav arī īslaicīgs Līguma un SIP nozīmē. Komisijas 2020. gada ziemas prognozē, kas papildināta ar fiskālajiem mainīgajiem lielumiem, paredzēts vispārējās valdības budžeta deficīts 4,0 % apmērā no IKP 2019. gadā, 4,9 % apmērā no IKP 2020. gadā un 6,9 % apmērā 2021. gadā. Prognozēto budžeta deficīta pieaugumu galvenokārt nosaka ievērojami pensiju palielinājumi. Fiskālajā stratēģijā valdība arī prognozē, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. un 2021. gadā saglabāsies virs atsauces vērtības – prognozēts budžeta deficīts 3,6 % apmērā no IKP 2020. gadā un 3,4 % apmērā 2021. gadā. Līdz ar to LESD noteiktais budžeta deficīta kritērijs prima facie nav izpildīts.

               (8)Rumānijas vispārējās valdības parāds 2018. gadā bija 34,7 % no IKP. Gan Komisijas 2020. gada ziemas prognozē, kas papildināta ar fiskālajiem mainīgajiem lielumiem, gan fiskālajā stratēģijā paredzēts, ka vispārējās valdības parāds līdz 2021. gadam palielināsies, bet saglabāsies mazāks nekā Līgumā noteiktā atsauces vērtība. Saskaņā ar fiskālo stratēģiju tiek prognozēts, ka 2021. gadā vispārējās valdības parāds palielināsies līdz 37,8 % no IKP. Komisija prognozē straujāku pieaugumu – līdz 41,9 % no IKP 2021. gadā. Tādējādi LESD noteiktais parāda kritērijs ir izpildīts.

               (9)Saskaņā ar LESD 126. panta 3. punkta prasībām Komisija arī analizēja visus būtiskos faktorus savā ziņojumā saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktā, gadījumos, kad valdības parāda attiecība pret IKP nepārsniedz atsauces vērtību, posmos pirms lēmuma pieņemšanas par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu ņem vērā būtiskos faktorus. Novērtējot atbilstību budžeta deficīta kritērijam, ir ņemti vērā attiecīgie faktori, jo īpaši efektīvas rīcības trūkums, reaģējot uz Padomes ieteikumiem saskaņā ar būtiskas novirzes procedūru kopš 2017. gada, Rumānijas panāktais nelielais progress attiecībā uz strukturālajām reformām un augstie fiskālās stabilitātes riski, ar ko Rumānija saskaras vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tie nemaina secinājumu, ka LESD noteiktais budžeta deficīta kritērijs nav izpildīts,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               No vispārējā novērtējuma izriet, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, jo nav izpildīts budžeta deficīta kritērijs.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Rumānijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

                     (2)

                        OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

                     (3)

                        Visi ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru saistītie dokumenti par Rumāniju ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/closed-excessive-deficit-procedures/romania_en#ongoing-procedure


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.3.2020
            COM(2020) 92 final
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par tiesību termiņa pagarinājumu attiecībā uz kopražojumiem, kā noteikts Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, Protokola par sadarbību kultūras jomā 5. pantā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               2010. gada 6. oktobrī tika parakstīts Brīvās tirdzniecības nolīgums (BTN) starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Koreju, un 2015. gadā šis nolīgums tika noslēgts, pieņemot Padomes Lēmumu 2015/2169 par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“lēmums”). Ar Protokolu par sadarbību kultūras jomā (turpmāk “protokols”), ko Puses noslēdza BTN ietvaros, tika izveidots pamats Pušu sadarbībai kultūras pasākumu, preču un pakalpojumu apmaiņā, ietverot audiovizuālo nozari, un šo apmaiņu reglamentējošo nosacījumu uzlabošanai.

               Ar protokolu Puses saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem cita starpā vienojās piešķirt tiesības attiecībā uz ES Puses un Korejas producentu audiovizuāliem kopražojumiem ar zināmiem īpašiem nosacījumiem izmantot attiecīgas vietēja/reģionāla kultūras satura veicināšanas sistēmas.

               Šādus kopražojumus var uzskatīt par Eiropas darbiem ES un par Korejas darbiem Korejā, ja tie atbilst protokola 5. panta nosacījumiem (īpaši sk. 8. punkta a)–c) apakšpunktu).

                  Šīs tiesības tika noteiktas uz trim gadiem (no 2011. gada 1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam) un divreiz tika pagarinātas uz vēl trim gadiem. Pirmais pagarinājums bija līdz 2017. gada 30. jūnijam, bet pašreizējās tiesības ir spēkā līdz 2020. gada 30. jūnijam. Tagad tiek ierosināts Padomei nākt klajā ar paziņojumu par tiesību pagarināšanu vēl uz trim gadiem.

               •Saskanība ar attiecīgajā jomā pastāvošo politiku

               MEDIA apakšprogramma “Radošā Eiropa” atbalsta to Eiropas audiovizuālo darbu radīšanu un izplatīšanu, kas tapuši programmā iesaistītajās Eiropas valstīs. Atsevišķās shēmās ar zināmiem nosacījumiem var iesaistīties arī dalībnieki no trešām valstīm.

                  Ir shēmas, kas palīdz radīt kopražošanai labvēlīgu vidi, piemēram, Tirgus pieejamības shēma un Mācību shēma, kuru ietvaros tiek finansēti gadatirgi, kontaktu dibināšanas pasākumi un darbsemināri, tostarp ar Koreju. Savukārt Starptautisko kopražojumu shēma saved kopā Eiropas un starptautiskos kopražošanas partnerus, tostarp no Korejas, un nodrošina netiešu atbalstu audiovizuāliem darbiem, ko kopā ražojuši starptautiskie kopražošanas fondi, ar zināmiem nosacījumiem ieskaitot kopražojumus ar Koreju.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Protokolu par sadarbību kultūras jomā ES un Koreja noslēdza 2015. gadā kā daļu no Brīvās tirdzniecības nolīguma. Proti, tas ir instruments, ar ko īsteno 2005. gadā pieņemto ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizācijas (UNESCO) Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.

               Pašreizējās tiesības ir domātas kopražojumiem, kas saņem atbalstu no audiovizuālo ražojumu atbalstam domātām nacionālām kopshēmām un kopfondiem. Tiesības arīdzan atļauj kopražojumus uzskatīt par Eiropas darbiem saskaņā ar Eiropas darbu definīciju Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas 1. panta n) punkta iii) apakšpunktā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               • Juridiskais pamats

                  Tiesību pagarināšanas procedūra ir paredzēta protokola 5. pantā. Nepieciešamie pasākumi ir īstenoti.

                  Protokola 5. panta 8. punktā paredzēts: ja tiek nolemts tiesības pagarināt, tās var pagarināt par vēl trīs gadiem un turpmāk pagarina automātiski uz tādu pašu termiņu, ja vien kāda no pusēm nepārtrauc tiesību izmantošanu, paziņojot par to rakstveidā vismaz trīs mēnešus pirms termiņa beigām. Attiecībā uz kopražojumiem, kas klajā nākuši pirms attiecīgā termiņa beigām, joprojām var izmantot attiecīgās vietējas vai reģionālas kultūras satura veicināšanas sistēmas.

                  Jāizmanto izdevība iesniegt priekšlikumu pieņemt Padomes lēmumu par tiesību pagarināšanu. Šādam priekšlikumam būtu jābalstās uz LESD 218. panta 6. punktu, jo tas attiecas uz paziņojumu par starptautiska nolīguma daļas piemērošanas termiņa pagarināšanu. Noteikumi par to, kādā veidā Savienības iestādes pieņem lēmumus, ir paredzēti Līgumos un par tiem nevar lemt ne dalībvalstis, ne arī pašas iestādes. Padomes lēmumi, ar kuriem noslēdz starptautiskus nolīgumus, nevar atkāpties no līgumiem, ja tie skar procedūru, kā tiek pagarinātas saistības, kas izriet no attiecīgajiem starptautiskajiem nolīgumiem.

               • Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Tiesību pagarināšana dod Eiropas audiovizuālajai nozarei iespēju strauji augošajā Korejas tirgū ne tikai saglabāt savas pozīcijas, bet arī iegūt lielāku tirgus daļu, pieredzi un zināšanas.

                  Lai gan dažas dalībvalstis ir sekmīgi realizējušas audiovizuālos kopražojumus divpusēju vienošanos ietvaros, citas vēl nav, tāpēc ES līmeņa tiesības dotu iespēju sadarbībā iesaistīties lielākam skaitam valstu.

                  Eiropas Komisijas kompetence filmu ražošanas nozarē ir ierobežota, jo šo funkciju pilda nacionālie filmu fondi, tostarp attiecībā arī uz starptautiskiem kopražojumiem. Tāpēc protokola praktiskā īstenošana prasīs nacionālo filmu fondu lielāku iesaistīšanos.

               • Proporcionalitāte

                  Eiropas Audiovizuālās observatorijas pētījumi un dati liecina, ka kopražojumiem ir lielāka auditorija. 2017. gadā Eiropas filmas Korejā veidoja 17 % no filmu izlaiduma, bet tikai 5 % no kinoteātru apmeklējuma. Plaisa starp izlaidumu un apmeklējumu rāda, ka pastāv liels neizmantots potenciāls un labāka sadarbība varētu palīdzēt šo potenciālu atraisīt. Kopražošanas tiesības varētu Eiropas audiovizuālajai nozarei radīt vairāk iespēju Korejā eksporta un popularizēšanas ziņā un atvērt vārtus uz Āziju. Ja tiks īstenotas ar kopražojumiem saistītās tiesības, tas palīdzētu palielināt tirgus daļu apstākļos, kad šis tirgus aug (laikā no 2013. līdz 2017. gadam kinoteātru apmeklētāju skaits Korejā ir pieaudzis par 23 %). Tomēr Korejas filmu klātbūtne ES ir visai ierobežota (dati par 2014.–2018. gadu rāda, ka uz ekrāna izlaisto filmu īpatsvars ir 0,4 %, bet apmeklētāju – 0,1 %).

                  Pagaidām ir pamats uzskatīt, ka nepietiekamai protokola īstenošanai par iemeslu ir konkrētas informācijas trūkums par kopražošanai domātajiem stimuliem nacionālā līmenī. Tāpēc būtu vajadzīgi īpaši Eiropas un valsts līmeņa pasākumi, kas aptvertu piekļuvi finansējumam, apmācību, kontaktu dibināšanu.

                  Divpusējo vienošanos ietvaros radušos kopražojumu panākumi liecina, ka ir iespējas un potenciāls panākt ko vairāk. Audiovizuālu jautājumu darba grupas sākotnējās apspriedēs dalībvalstis ir paudušas gatavību sadarboties Eiropas līmenī, lai veicinātu kopražošanu saskaņā ar protokolu, izmantojot divpusējā sadarbībā gūto pieredzi.

               • Juridiskā instrumenta izvēle

                  Skaidri formulēts lēmums par tiesību pagarināšanu jāpieņem ar Padomes lēmumu, kas balstās uz LESD 218. panta 6. punktu, jo tas attiecas uz starptautiska nolīguma daļas piemērošanas termiņa pagarināšanu.

               3.RETROSPEKTĪVO IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               • Spēkā esošo tiesību aktu retrospektīvie izvērtējumi / atbilstības pārbaudes

               Neattiecas.

               • Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Protokolā paredzēts, ka katra Puse izveido Vietējo konsultantu grupu (VKG), kuras sastāvā ir kultūras un audiovizuālās nozares pārstāvji, kas aktīvi darbojas šajā protokolā ietvertajās darbības jomās. ES VKG sanāca 2019. gada 17. oktobrī Briselē, lai novērtētu tiesību īstenošanas rezultātus attiecībā uz kultūras daudzveidības veicināšanu un abpusēji izdevīgo sadarbību kopražojumu izstrādē. Ieinteresētās personas arī kuplināja apspriešanu, iesūtot rakstiskas piezīmes.

               Tās atzīmēja, ka, lai gan protokola nosacījumiem atbilstoši ES un Korejas audiovizuālie kopražojumi vēl nav realizēti, protokols tomēr varētu būt noderīgs rīks. Ieinteresētās personas atsaucīgi uzņēma iespēju pagarināt tiesības attiecībā uz ES un Korejas kopražojumiem, lai gan izskanēja dažas ierunas par praktisko pievienoto vērtību, tāpēc tā būtu labāk jāizskaidro. Tās arī secināja, ka protokols ir jāpopularizē nozares, valstu un ES mērogā, lai uzsvērtu tā nestos ieguvumus.

               Pēc apspriedēm ar dalībvalstīm un pēc VKG atzinuma saņemšanas Komisija ir nolēmusi paust savu piekrišanu tiesību pagarināšanai.

               • Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Eiropas Audiovizuālās observatorijas pētījumi un dati liecina, ka kopražojumiem ir lielāka auditorija.

               Salīdzinot ar citiem eksporta tirgiem, 2017. gadā Eiropas filmas Korejā veidoja 17 % no filmu izlaiduma, bet tikai 5 % no kinoteātru apmeklējuma. Plaisa starp izlaidumu un apmeklējumu rāda, ka pastāv liels neizmantots potenciāls un labāka sadarbība varētu palīdzēt šo potenciālu atraisīt. Kopražošanas tiesības varētu Eiropas audiovizuālajai nozarei radīt vairāk iespēju Korejā eksporta un popularizēšanas ziņā un atvērt vārtus uz Āziju. Ja tiks īstenotas ar kopražojumiem saistītās tiesības, tas palīdzētu palielināt tirgus daļu apstākļos, kad šis tirgus aug (laikā no 2013. līdz 2017. gadam kinoteātru apmeklētāju skaits Korejā ir pieaudzis par 23 %). Tomēr Korejas filmu klātbūtne ES ir visai ierobežota (dati par 2014.–2018. gadu rāda, ka uz ekrāna izlaisto filmu īpatsvars ir 0,4 %, bet apmeklētāju – 0,1 %).

               • Ietekmes novērtējums

               Neattiecas.

               • Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               • Pamattiesības

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav.

               5.CITI ELEMENTI

               • Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Balstoties uz Eiropas Audiovizuālās observatorijas un nozares sniegtajiem datiem, Komisija pastāvīgi uzraudzīs, kā tiek realizētas tiesības attiecībā uz audiovizuālajiem kopražojumiem, it īpaši animācijas sektorā.

               Lai sekotu līdzi sekmēm un apspriestu problēmas un izdevības, reizi gadā pārstāvji no Eiropas Savienības un dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republikas, no otras puses, sanāks Kultūrsadarbības komitejā.

               • Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               • Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

               Tiesības tiks pagarinātas uz vēl trim gadiem – līdz 2023. gada jūnijam. Tiesības ir izklāstītas protokola 5. pantā šādi:

               “Šajā protokolā kopražojums ir audiovizuāls darbs, ko kopīgi producējuši Korejas un ES Puses producenti un kurā minētie producenti ir veikuši ieguldījumu saskaņā ar šā protokola noteikumiem.

               Puses veicina sarunas par jaunu kopražošanas nolīgumu noslēgšanu un jau noslēgtu nolīgumu īstenošanu starp vienu vai vairākām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Koreju. Puses apliecina, ka Eiropas Savienības dalībvalstis un Koreja var piešķirt finansiālu atbalstu audiovizuālajiem kopražojumiem saskaņā ar attiecīgiem spēkā esošiem vai paredzamiem divpusējiem kopražošanas nolīgumiem, kuru Puses ir viena vai vairākas Eiropas Savienības dalībvalstis un Koreja.

               Puses saskaņā ar saviem attiecīgajiem tiesību aktiem veicina ES Puses un Korejas producentu kopražojumu izstrādi, ietverot to, ka attiecībā uz kopražojumiem piešķir tiesības izmantot attiecīgas vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas.

               Audiovizuālajiem kopražojumiem var izmantot minēto ES Puses vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmu, piešķirot tiem Eiropas darbu statusu saskaņā ar 1. panta n) punkta i) apakšpunktu Direktīvā 89/552/EEK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/65/EK vai tās attiecīgajiem grozījumiem
                  1
               , lai ņemtu vērā prasības par audiovizuālo darbu veicināšanu, kā noteikts Direktīvas 89/552/EEK 4. panta 1. punktā un 3.i panta 1. punktā, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/65/EK vai tās attiecīgajiem grozījumiem
                  2
               . Audiovizuālajiem kopražojumiem var izmantot šā panta 3. punktā minētās Korejas vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas, piešķirot tiem Korejas darbu statusu, Kinofilmu un video ierakstu veicināšanas likuma (2009. gada 21. maija Likums Nr. 9676) 40. panta vai tā attiecīgo grozījumu un Apraides likuma (2008. gada 31. decembra Likums Nr. 9280) 71. panta vai tā attiecīgo grozījumu un Paziņojuma par programmu reitingiem (Korejas Komunikāciju komisijas 2008. gada 31. decembra Paziņojums Nr. 2008-135) vai tā attiecīgo grozījumu īstenošanas nolūkā.

               Tiesības attiecībā uz kopražojumiem izmantot attiecīgās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas piešķir ar šādiem nosacījumiem:

               a) audiovizuālos kopražojumus īsteno starp uzņēmumiem, kuri tieši vai ar īpašuma daļu kontrolpaketi pieder vai turpina piederēt attiecīgi kādai Eiropas Savienības dalībvalstij vai Korejai un/vai kādas Eiropas Savienības dalībvalsts vai Korejas valstspiederīgajiem;

               b) kopražojumu uzņēmuma(-u) direktors(-i) vai vadītājs(-i) ir kādas Eiropas Savienības dalībvalsts un/vai Korejas valstspiederīgie un var pierādīt, ka dzīvo kādā no minētajām valstīm;

               c) visos audiovizuālos kopražojumos, izņemot animācijas darbus, ir jāpiedalās producentiem no divām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Animācijas darbu izstrādē ir jāpiedalās producentiem no trijām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Katras Eiropas Savienības dalībvalsts viena vai vairāku producentu kopējais finansiālais ieguldījums ir ne mazāk kā 10 %;

               d) ES Puses producentu (ņemot kopā) un Korejas producentu (ņemot kopā) minimālais attiecīgais finansiālais ieguldījums audiovizuālā kopražojumā, izņemot animācijas darbus, ir ne mazāk kā 30 % no kopējām audiovizuālā darba producēšanas izmaksām. Animācijas darbos šis ieguldījums ir ne mazāk kā 35 % no kopējām darba producēšanas izmaksām;

               e) katras Puses producentu ieguldījums (kopā) ietver faktisku tehnisko un māksliniecisko līdzdalību, un abu Pušu ieguldījums ir sabalansēts. Jo īpaši audiovizuālos kopražojumos, izņemot animācijas darbus, katras Puses producentu tehniskais un mākslinieciskais ieguldījums (ņemts kopā) neatšķiras par vairāk kā 20 % attiecībā pret to finansiālo ieguldījumu un nepārsniedz 70 % no kopējā ieguldījuma. Animācijas darbos katras Puses producentu tehniskais un mākslinieciskais ieguldījums (ņemts kopā) neatšķiras par vairāk kā 10 % attiecībā pret to finansiālo ieguldījumu un katrā ziņā nepārsniedz 65 % no kopējā ieguldījuma;

               f) tādu trešo valstu producentu līdzdalība audiovizuālos kopražojumos, kuras ir ratificējušas UNESCO konvenciju, ir pieļaujama, nepārsniedzot, ja vien iespējams, 20 % no kopējām darba producēšanas izmaksām un/vai tehniskā un mākslinieciskā ieguldījuma audiovizuālajā darbā.”

               Puses apliecina, ka tiesības attiecībā uz kopražojumiem piemērot to attiecīgās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas nodrošina abpusējus ieguvumus un ka kopražojumiem, kas atbilst prasībām, tiek piešķirts attiecīgi Eiropas vai Korejas darba statuss bez jebkādiem papildu nosacījumiem.

               Tiesības attiecībā uz kopražojumiem izmantot attiecīgās vietēja vai reģionāla rakstura kultūras satura veicināšanas sistēmas piešķir uz trīs gadiem.

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par tiesību termiņa pagarinājumu attiecībā uz kopražojumiem, kā noteikts Brīvās tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, Protokola par sadarbību kultūras jomā 5. pantā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 6. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

                (1) 2015. gada 1. oktobrī Padome pieņēma Lēmumu 2015/2169 par to, lai noslēgtu Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses.

               (2) Nolīgumā ir ietverts Protokols par sadarbību kultūras jomā (“protokols”), ar kuru atbilstīgi tā 1. pantam tiek izveidota sistēma, kurā Puses sadarbojas, lai veicinātu kultūras pasākumu, preču un pakalpojumu apmaiņu, cita starpā ietverot audiovizuālo sektoru.

                (3) Saskaņā ar protokola 5. panta 8. punkta b) apakšpunktu pēc tiesību izmantošanas sākotnējā trīs gadu termiņa tiesības pagarina par nākamiem tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien kāda no Pusēm neizbeidz tiesību izmantošanu, par to rakstveidā paziņojusi vismaz trīs mēnešus pirms sākotnējā termiņa vai turpmāka termiņa notecēšanas.

               (4) Ir notikusi konsultēšanās par tiesību izmantošanas laikposma pagarināšanu ar protokola 3. panta 5. punktā minēto Vietējo konsultantu grupu, kā paredzēts protokola 5. panta 8. punktā.

               (5) Šim lēmumam nav jāietekmē Savienības un dalībvalstu attiecīgā kompetence,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Padome paziņo, ka tiesības attiecībā uz audiovizuālajiem kopražojumiem nolūkā gūt labumu no attiecīgajām Pušu sistēmām vietēja/reģionāla kultūras satura veicināšanai, kā paredzēts protokola 5. pantā, pagarina uz trim gadiem – no 2020. gada 1. jūlija līdz 2023. gada 30. jūnijam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā 2020. gada 1. aprīlī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Pats jaunākais grozījums – ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/1808 (2018. gada 14. novembris), ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu) (OV L 303, 28.11.2018.).

                     (2)

                        Sk. 1. zemsvītras piezīmi; pārskatītā AVMPD stiprina Eiropas darbu popularizēšanu, 13. panta 1. punktā prasot, lai pieprasījumvideo to katalogā nodrošinātu vismaz 30 % Eiropas darbu un nodrošinātu šo darbu pamanāmību.