				|

		52014PC0715

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās /* COM/2014/0715 final - 2014/0339 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA
KONTEKSTS
Komisijas prioritāte ir nodrošināt,
ka ES tiesību aktu kopums vienmēr tiek atjaunināts un atbilst
paredzētajam mērķim. Jau 2003. gada 16. decembrī
pieņemtajā Iestāžu nolīgumā par labāku
likumdošanas procesu[1]
Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās, ka Eiropas
Savienības tiesību aktu apmērs būtu jāsamazina,
atceļot tiesību aktus, kurus vairs nepiemēro. Šādi tiesību akti būtu
jāsvītro no Eiropas Savienības tiesību acquis, lai uzlabotu pārredzamību un nodrošinātu visiem
iedzīvotājiem un visām dalībvalstīm
lielāku paļāvību.
Tas saskan ar
Komisijas politiku normatīvās atbilstības jomā. Savā
2014. gada jūnija paziņojumā „Normatīvās
atbilstības un izpildes programma (REFIT) – pašreizējā
situācija un perspektīvas”[2]
Komisija paziņoja, ka tā pārbauda visus tiesību aktus
attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību
krimināllietās, lai noteiktu tos aktus, kurus varētu atcelt,
beidzoties Līgumos noteiktajam pārejas periodam.
Komisija tagad ir pabeigusi savu novērtējumu par
tiesību aktiem, kas saistīti ar brīvības, drošības un
tiesiskuma telpu, tostarp ar bijušā trešā pīlāra acquis.
Vairāki pēdējās desmitgadēs pieņemtie
tiesību akti ir zaudējuši savu juridisko ietekmi. Tie vairs nav
aktuāli sava pagaidu rakstura dēļ vai tāpēc, ka to
saturs ir iekļauts vēlāk pieņemtajos tiesību aktos.
Juridiskās noteiktības labad Komisija ierosina, ka Eiropas Parlaments
un Padome atsauc šajā priekšlikumā minētos pasākumus.
I. Ar Padomes Vienoto rīcību 96/610/TI[3] tika
izveidots specializētu pretterorisma zināšanu, prasmju un kompetences
direktorijs, lai darītu tās plašāk un vieglāk pieejamas
aģentūrām visās dalībvalstīs,
tādējādi pastiprinot dalībvalstu spējas terorisma
apkarošanas jomā. Minētā Vienotā rīcība
kļuva novecojusi, jo ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI[4] Eiropolam tika
uzticēts atbalstīt un stiprināt dalībvalstu kompetento
iestāžu rīcību un to savstarpējo sadarbību terorisma
novēršanā un apkarošanā, savukārt ar Padomes
Lēmumu 2008/615/TI[5]
(tā dēvētais Prīmes lēmums) tika ieviests jauns
satvars pārrobežu sadarbībai terorisma apkarošanā.
II.
Padomes Vienotā rīcība 96/699/JHA[6] par
informācijas apmaiņu attiecībā uz narkotiku
ķīmisko analīzi, lai atvieglinātu narkotiku
nelikumīgas tirdzniecības apkarošanu. Minētā
Vienotā rīcība kļuva novecojusi pēc tam, kad stājās
spēkā Padomes Lēmums 2009/371/TI[7], ar ko izveido
Eiropolu, kurā
ir iekļauta kādreizējā narkotiku
apkarošanas vienība, un Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās[8], kurā ir paredzēta dalībvalstu plašāka
sadarbība narkotiku apkarošanas politikā.
III. Padomes
Vienotās rīcības 96/747/TI[9] mērķis
bija pastiprināt sadarbību starp dalībvalstu
tiesībaizsardzības iestādēm, atbalstot sadarbību
noziedzības apkarošanā visā Eiropas Savienībā.
Minētā Vienotā rīcība kļuva novecojusi, jo ar
Padomes Lēmumu 2009/371/TI[10]
Eiropolam tika uzticēts padziļināt speciālās
zināšanas par dalībvalstu kompetento iestāžu izmeklēšanas
procedūrām un sniegt valstu iestādēm konsultācijas par
izmeklēšanu. Turklāt pēc tam, kad Eiropols bija izveidojis
Eiropola ekspertu platformu (EPE), dalībvalstu Eiropola valsts
vienību vadītāji (HENU) 2012. gada
16. februārī pieņēma lēmumu slēgt
Vienotajā rīcībā 96/747/TI paredzēto direktoriju.
IV.
Padomes Vienotā rīcība 96/750/TI[11] par
tiesību aktu un prakses tuvināšanu, lai apkarotu narkomāniju un
cīnītos pret narkotiku nelegālu tirdzniecību. Minētā
Vienotā rīcība kļuva novecojusi, jo spēkā
stājās
Konvencija par Eiropas
Savienības
dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās,[12] kurā ir arī paredzēta dalībvalstu
plašāka sadarbība narkotiku apkarošanas politikā, un Padomes
Pamatlēmums 2004/757/TI[13]
attiecībā uz minimuma noteikumiem par noziedzīgām
darbībām un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas
tirdzniecības jomā; šajā pamatlēmumā ir paredzēti
stingrāki noteikumi par konkrētu noziedzīgo darbību
definīcijām un sodiem saistībā ar narkotiku apkarošanas
politiku.
V. Padomes Vienotā rīcība 97/339/TI[14] ļāva
sadarboties un apmainīties ar informāciju starp
dalībvalstīm saistībā ar liela mēroga notikumiem, lai
uzturētu likumību un kārtību un novērstu
noziedzīgus nodarījumus. Minētā Vienotā
rīcība kļuva novecojusi, jo ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI[15] (tā
dēvētais Prīmes lēmums) tika ieviests jauns regulējums
sadarbībai, lai uzturētu sabiedrisko kārtību un
drošību liela mēroga notikumu gadījumā un apmainītos
ar informāciju. Turklāt ar Padomes Lēmumiem 2002/348/TI[16] un 2007/412/TI[17] tika izveidoti valsts
futbola informācijas centri, lai koordinētu un atvieglinātu
policijas starptautisko sadarbību un informācijas apmaiņu
saistībā ar starptautiska mēroga futbola sacensībām.
VI. Padomes Vienotās rīcības 97/372/TI[18] mērķis
bija pastiprināt informācijas un izlūkdatu apmaiņu starp
muitas iestādēm un citām tiesībaizsardzības
iestādēm, jo īpaši narkotiku apkarošanas jomā. Minētā
Vienotā rīcība kļuva novecojusi pēc tam, kad
stājās spēkā Neapoles konvencija[19], kurā
paredzēti sīkāk izstrādāti noteikumi par
dalībvalstu savstarpējo palīdzību un sadarbību, lai
novērstu un atklātu valstu muitas noteikumu pārkāpumus un
sauktu pie atbildības un sodītu par Kopienas un valstu muitas
noteikumu pārkāpumiem. Turklāt ar Padomes
Lēmumu 2009/917/TI[20]
tika palielināta muitas iestāžu sadarbības un kontroles
procedūru efektivitāte, izveidojot muitas informācijas
sistēmu (MIS), kuras mērķis ir novērst un izmeklēt
Kopienas muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pārkāpumus,
kā arī saukt par tiem pie atbildības. Papildus tam ar Padomes
Lēmumu 2009/371/TI Eiropolam tika uzticēti uzdevumi ar
nolūku atbalstīt sadarbību muitas jomā.
VII. Padomes Vienotā
rīcība 98/427/TI[21] par labu praksi, sniedzot savstarpēju tiesisko palīdzību
krimināllietās, kļuva novecojusi, jo spēkā
stājās Konvencija
par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo
palīdzību krimināllietās[22], kurā paredzēta
dalībvalstu plašāka sadarbība krimināllietās.
VIII. Padomes 1998. gada 3. decembra Akts, ar kuru nosaka
civildienesta noteikumus, kas piemērojami Eiropola darbiniekiem[23], attiecās uz
darbiniekiem, kuri bija nodarbināti Eiropolā pirms Padomes
Lēmuma 2009/371/TI stāšanās spēkā. Tomēr
spēkā esošo darba līgumu termiņš drīz beigsies,
kā rezultātā šie civildienesta noteikumi kļūs
novecojuši. Šajā priekšlikumā paredzētie pārejas noteikumi
nodrošina to, ka līdz šo darba līgumu termiņa beigām uz
tiem attieksies minētais akts.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
2014. gadā norisinājās dialogs par bijušā
trešā pīlāra acquis juridiskajiem pasākumiem, kas ir
kļuvuši novecojuši; šis dialogs, kurā piedalījās Komisija
un dalībvalstu un Padomes sekretariāta pārstāvji, notika
Prezidentvalsts draugu grupas ietvaros, kura tika sasaukta, lai izvērtētu
visus jautājumus, kas saistīti ar Līgumu 36. protokola
10. pantā noteiktā 5 gadu pārejas perioda beigām.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
 Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar priekšlikumu tiek atcelti vairāki bijušā trešā pīlāra acquis juridiskie pasākumi, kas ir atzīti par novecojušiem.
 Juridiskais pamats Juridiskais pamats, lai atceltu Padomes Vienoto rīcību 96/610/TI, ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 87. panta 2. punkta c) apakšpunkts. Juridiskais pamats, lai atceltu Padomes Vienoto rīcību 96/699/TI, ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 87. panta 2. punkts. Juridiskais pamats, lai atceltu Padomes Vienoto rīcību 96/747/TI, ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts. Juridiskais pamats, lai atceltu Padomes Vienoto rīcību 96/750/TI, ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 83. panta 1. punkts un 87. panta 2. punkts. Juridiskais pamats, lai atceltu Padomes Vienoto rīcību 97/339/TI, ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 87. panta 2. punkts. Juridiskais pamats, lai atceltu Vienoto rīcību 97/372/TI, ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 87. panta 2. punkts. Juridiskais pamats, lai atceltu Padomes Vienoto rīcību 98/427/TI, ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 82. panta 1. punkts. Juridiskais pamats, lai atceltu Padomes 1998. gada 3. decembra Aktu, ar kuru nosaka civildienesta noteikumus, kas piemērojami Eiropola darbiniekiem, ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 88. panta 2. punkts. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi Pasākumi, uz kuriem attiecas šis priekšlikums, ir novecojuši, jo to saturs ir iekļauts vēlāk pieņemtajos tiesību aktos vai šie pasākumi vairs nav aktuāli sava pagaidu rakstura dēļ. Tāpēc atbilstīgi subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem minētie pasākumi ir jāatceļ. Šajā nolūkā Savienības likumdevējam ir jāpieņem nepieciešamie pasākumi.
 Instrumenta izvēle
 Ierosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula.
 Līguma par Eiropas Savienības darbību 88. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas, nosaka Eiropola struktūru, darbību, rīcības jomu un uzdevumus. Tāpēc regula ir tiesību akta forma, kas tieši ir paredzēta šajā primāro tiesību normā.
4.           IETEKME
UZ BUDŽETU
Priekšlikums budžetu neietekmē.
2014/0339 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko atceļ konkrētus tiesību
aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību
krimināllietās
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta
1. punktu, 83. panta 1. punktu, 87. panta 2. punktu un
88. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu[24],
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Savienības tiesību
aktu pārredzamības uzlabošana ir būtisks elements labākas
tiesību aktu izstrādes stratēģijā, ko īsteno
Savienības iestādes. Šajā saistībā ir lietderīgi
atcelt tos spēkā esošos tiesību aktus, kam vairs nav jēgas.
(2)       Vairāki
attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās
pieņemtie tiesību akti, kaut
arī nav atcelti, ir kļuvuši
novecojuši sava
pagaidu rakstura
dēļ vai tāpēc, ka to saturs ir iekļauts
vēlāk pieņemtajos tiesību aktos.
(3)       Ar Padomes Vienoto
rīcību 96/610/TI[25]
tika izveidots specializētu pretterorisma zināšanu, prasmju un
kompetences direktorijs, lai darītu tās plašāk un vieglāk
pieejamas aģentūrām visās dalībvalstīs.
Minētā Vienotā rīcība kļuva novecojusi, jo ar Padomes
Lēmumu 2009/371/TI[26]
Eiropolam tika uzticēts atbalstīt un stiprināt dalībvalstu
kompetento iestāžu rīcību un to savstarpējo sadarbību
terorisma novēršanā un apkarošanā, savukārt ar Padomes
Lēmumu 2008/615/TI[27]
tika ieviests jauns satvars pārrobežu sadarbībai terorisma
apkarošanā.
(4)       Ar Padomes Vienoto
rīcību 96/699/TI[28]
Eiropola Narkotiku apkarošanas vienība tika noteikta kā iestāde,
kurai bija jānosūta dalībvalstu informācija par narkotiku
ķīmisko analīzi. Minētā
Vienotā rīcība kļuva novecojusi pēc tam, kad
stājās spēkā Padomes Lēmums 2009/371/TI[29] un Konvencija par
Eiropas Savienības
dalībvalstu savstarpējo palīdzību
krimināllietās[30].
(5)       Padomes Vienotās
rīcības 96/747/TI[31]
mērķis bija pastiprināt sadarbību starp dalībvalstu tiesībaizsardzības
iestādēm, izveidojot specializētu pretterorisma zināšanu,
prasmju un kompetences direktoriju. Minētā Vienotā
rīcība kļuva novecojusi pēc tam, kad stājās spēkā
Lēmums 2009/371/TI, ar kuru Eiropolam tika uzticēts uzdevums
padziļināt speciālās zināšanas par dalībvalstu
kompetento iestāžu izmeklēšanas procedūrām un sniegt
konsultācijas par izmeklēšanu.
(6)       Padomes Vienotās
rīcības 96/750/TI[32]
mērķis bija pastiprināt dalībvalstu attiecīgo
iestāžu sadarbību cīņā pret narkomāniju un
aicināt dalībvalstis tuvināt savus tiesību aktus, lai
padarītu tos savstarpēji saderīgus līdz pakāpei,
kāda nepieciešama, lai novērstu un apkarotu narkotiku nelegālo
tirdzniecību Savienībā. Minētā Vienotā rīcība kļuva
novecojusi, jo spēkā stājās Konvencija par Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās un
Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI[33].
(7)       Padomes Vienotā
rīcība 97/339/TI[34]
ļāva sadarboties un apmainīties ar informāciju starp
dalībvalstīm saistībā ar liela mēroga notikumiem,
kuros pulcējas liels skaits cilvēku no vairākām
dalībvalstīm, lai uzturētu likumību un kārtību,
aizsargātu cilvēkus un viņu īpašumu un novērstu
noziedzīgus nodarījumus. Minētā Vienotā
rīcība kļuva novecojusi pēc tam, kad stājās
spēkā Padomes Lēmumi 2008/615/TI[35], 2002/348/TI[36] un 2007/412/TI[37], kuros paredzēti
jauni noteikumi par datu, kas nav personas dati, un personas datu apmaiņu
un citiem sadarbības veidiem sabiedriskās kārtības un
drošības uzturēšanas nolūkā liela mēroga notikumu
gadījumā.
(8)       Padomes Vienotās
rīcības 97/372/TI[38]
mērķis bija pastiprināt informācijas un izlūkdatu
apmaiņu starp muitas iestādēm un citām
tiesībaizsardzības iestādēm, jo īpaši narkotiku
apkarošanas jomā. Minētā Vienotā rīcība
kļuva novecojusi pēc tam, kad stājās spēkā
Padomes Akts 98/C 24/01[39],
ar ko izstrādā Neapoles konvenciju, ar kuru tika ieviesti sīki
izstrādāti noteikumi par dalībvalstu savstarpējo
palīdzību un sadarbību, lai novērstu un atklātu valstu
muitas noteikumu pārkāpumus, Padomes Lēmums 2009/917/TI[40], ar ko tika
palielināta muitas iestāžu sadarbības un kontroles
procedūru efektivitāte, izveidojot muitas informācijas
sistēmu (MIS), un Padomes Lēmums 2009/371/TI, ar kuru Eiropolam
tika uzticēti uzdevumi ar nolūku atbalstīt sadarbību muitas
jomā.
(9)       Padomes Vienotā rīcība 98/427/TI[41] attiecās uz labu praksi, sniedzot savstarpēju
tiesisko palīdzību krimināllietās, un tās
mērķis bija labas prakses apmaiņa starp dalībvalstīm,
lai izpildītu tiesiskās palīdzības lūgumus
krimināllietās.
Minētā Vienotā rīcība ir kļuvusi novecojusi. Tā nekad nav
izvērtēta un de facto ir zaudējusi nozīmi tad, kad stājās spēkā Konvencija par dalībvalstu savstarpējo
palīdzību krimināllietās.
(10)     Padomes
Akts 1999/C 26/07[42]
joprojām attiecas uz darbiniekiem, kuri bija nodarbināti
Eiropolā pirms Padomes Lēmuma 2009/371/TI stāšanās
spēkā. Tomēr spēkā esošo darba līgumu
termiņš drīz beigsies, un tādējādi šie civildienesta
noteikumi kļūs novecojuši.
(11)     Juridiskās
noteiktības un skaidrības labad būtu jāatceļ
minētās novecojušās Vienotās rīcības un Padomes
akts.
(12)     Ņemot vērā to,
ka šīs regulas mērķi, proti, atcelt vairākus novecojušus
Savienības tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu
iestāžu sadarbību krimināllietās, nevar sasniegt atsevišķās
dalībvalstīs, bet tikai Savienības līmenī, šī
regula atbilst Līguma 5. pantā noteiktajām
subsidiaritātes principa prasībām. Saskaņā ar
minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi
minētā mērķa sasniegšanai.
(13)     Saskaņā ar
1. pantu 22. Protokolā par Dānijas nostāju, kas
pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas
Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas
pieņemšanā.
(14)     Saskaņā ar
1. un 2. pantu 21. Protokolā par Apvienotās Karalistes
un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības,
drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas
Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un
neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās
dalībvalstis nepiedalās šīs regulas pieņemšanā,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Novecojušu tiesību aktu atcelšana
Vienotās
rīcības 96/610/TI, 96/699/TI, 96/747/TI,
96/750/TI, 97/339/TI, 97/372/TI, 98/427/TI un Padomes
Aktu 1999/C 26/07 atceļ.
2. pants
Pārejas noteikumi
Uz līgumiem, kas noslēgti
saskaņā ar Padomes Aktu 1999/C 26/07, arī turpmāk
attiecas minētais akts.
3. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.
[2]               COM(2014) 368 final, 18.6.2014.
[3]               Padomes Vienotā
rīcība 96/610/TI (1996. gada 15. oktobris), kas
pieņemta, pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par Eiropas
Savienību, par specializēta pretterorisma zināšanu, prasmju un
kompetences direktorija izveidošanu un uzturēšanu, lai veicinātu
pretterorisma sadarbību starp Eiropas Savienības
dalībvalstīm (OV L 273, 25.10.1996., 1. lpp.).
[4]               Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada
6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu)
(OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).
[5]               Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada
23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu,
jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību
(OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).
[6]               Padomes Vienotā
rīcība 96/699/TI (1996. gada 29. novembris), ko Padome
pieņēmusi, pamatojoties uz Līguma par Eiropa Savienību
K3. pantu, par informācijas apmaiņu attiecībā uz narkotiku
ķīmisko analīzi, lai nodrošinātu uzlabotu sadarbību
starp dalībvalstīm narkotiku nelikumīgas tirdzniecības
apkarošanā (OV L 322, 12.12.1996., 5. lpp.).
[7]               Padomes Lēmums 2009/371/TI
(2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju
(Eiropolu), OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.
[8]               Konvencija (2000. gada 29. maijs) par Eiropas Savienības dalībvalstu
savstarpējo palīdzību
krimināllietās, ko Padome
pieņēmusi saskaņā ar
34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību.
[9]               Padomes Vienotā rīcība 96/747/TI
(1996. gada 29. novembris), kuru Padome pieņēmusi,
pamatojoties uz K.3 pantu Līgumā par Eiropas Savienību, par
specializēta zināšanu, prasmju un kompetences direktorija izveidošanu
un uzturēšanu saistībā ar cīņu pret starptautisko
organizēto noziedzību, lai veicinātu
tiesībaizsardzības sadarbību starp Eiropas Savienības
dalībvalstīm (OV L 342, 31.12.1996., 2. lpp.).
[10]             Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada
6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu)
(OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).
[11]             Padomes Vienotā rīcība 96/750/TI
(1996. gada 17. decembris), kuru Padome pieņēmusi,
pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par
Eiropas Savienības dalībvalstu tiesību aktu un prakses
tuvināšanu, lai apkarotu narkomāniju un novērstu un apkarotu
narkotiku nelegālu tirdzniecību (OV L 342, 31.12.1996.,
6. lpp.).
[12]             Konvencija (2000. gada 29. maijs) par
Eiropas Savienības dalībvalstu
savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un Protokols Konvencijai par
Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību
krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar
34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 326,
21.11.2001.).
[13]             Padomes
Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko
paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm
un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā,
OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.
[14]             Padomes Vienotā rīcība 97/339/TI
(1997. gada 26. maijs), ko Padome pieņēmusi, pamatojoties
uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, par
sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā (OV L 147,
5.6.1997., 1. lpp.).
[15]             Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada
23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu,
jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību
(OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).
[16]             Padomes Lēmums 2002/348/TI (2002. gada
25. aprīlis) par drošību starptautiska mēroga futbola
sacensību laikā (OV L 121, 8.5.2002., 1. lpp.).
[17]             Padomes Lēmums 2007/412/TI (2007. gada
12. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2002/348/TI par
drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā
(OV L 155, 15.6.2007., 76. lpp.).
[18]             Padomes Vienotā rīcība 97/372/TI
(1997. gada 9. jūnijs), ko Padome pieņēmusi,
pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, lai
precizētu atlases kritērijus, atlases metodes utt., un muitas un
policijas informācijas vākšanu (OV L 159, 17.6.1997.,
1. lpp.).
[19]             Padomes Akts 98/C 24/01 (1997. gada
18. decembris), ar ko, pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par
Eiropas Savienību, izstrādā Konvenciju par muitas pārvalžu
savstarpēju palīdzību un sadarbību (OV C 24,
23.1.1998.).
[20]             Padomes Lēmums 2009/917/TI (2009. gada
30. novembris) par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas
vajadzībām (OV L 323, 10.12.2009., 20. lpp.).
[21]             Padomes Vienotā
rīcība 98/427/TI ( 1998. gada
29. jūnijs), ko Padome pieņēmusi,
pamatojoties uz Līguma par Eiropas
Savienību K3. pantu, par
labu praksi, sniedzot savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās.
[22]             Konvencija (2000. gada 29. maijs) par
Eiropas Savienības dalībvalstu
savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un Protokols Konvencijai par
Eiropas Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību
krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar
34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 326,
21.11.2001.).
[23]             OV C 26, 30.1.1999., 23. lpp.
[24]             XXX.
[25]             Padomes Vienotā
rīcība 96/610/TI (1996. gada 15. oktobris), kas
pieņemta, pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par Eiropas
Savienību, par specializēta pretterorisma zināšanu, prasmju un
kompetences direktorija izveidošanu un uzturēšanu, lai veicinātu
pretterorisma sadarbību starp Eiropas Savienības
dalībvalstīm (OV L 273, 25.10.1996., 1. lpp.).
[26]             Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada
6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu)
(OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).
[27]             Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada
23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu,
jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību
(OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).
[28]             Padomes Vienotā
rīcība 96/699/TI (1996. gada 29. novembris), ko Padome
pieņēmusi, pamatojoties uz Līguma par Eiropa Savienību
K3. pantu, par informācijas apmaiņu attiecībā uz narkotiku
ķīmisko analīzi, lai nodrošinātu uzlabotu sadarbību
starp dalībvalstīm narkotiku nelikumīgas tirdzniecības
apkarošanā (OV L 322, 12.12.1996., 5. lpp.).
[29]             Padomes Lēmums 2009/371/TI
(2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju
(Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).
[30]             Konvencija (2000. gada 29. maijs) par
Eiropas Savienības dalībvalstu
savstarpējo palīdzību krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar 34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 197, 12.7.2000.,
3. lpp.), un Protokols Konvencijai par Eiropas
Savienības dalībvalstu savstarpējo palīdzību
krimināllietās, ko Padome pieņēmusi saskaņā ar
34. pantu Līgumā par Eiropas Savienību (OV C 326,
21.11.2001., 1. lpp.).
[31]             Vienotā rīcība 96/747/TI
(1996. gada 29. novembris), kuru Padome pieņēmusi,
pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, par
specializēta zināšanu, prasmju un kompetences direktorija izveidošanu
un uzturēšanu saistībā ar cīņu pret starptautisko
organizēto noziedzību, lai veicinātu tiesībaizsardzības
sadarbību starp Eiropas Savienības dalībvalstīm
(OV L 342, 31.12.1996., 2. lpp.).
[32]             Padomes Vienotā rīcība 96/750/TI
(1996. gada 17. decembris), kuru Padome pieņēmusi,
pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par
Eiropas Savienības dalībvalstu tiesību aktu un prakses
tuvināšanu, lai apkarotu narkomāniju un novērstu un apkarotu
narkotiku nelegālu tirdzniecību (OV L 342, 31.12.1996.,
6. lpp.).
[33]             Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada
25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu
darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas
tirdzniecības jomā (OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.).
[34]             Vienotā rīcība 97/339/TI
(1997. gada 26. maijs), ko Padome pieņēmusi, pamatojoties
uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, par
sadarbību sabiedriskās kārtības un drošības jomā
(OV L 147, 5.6.1997., 1. lpp.).
[35]             Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada
23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu,
jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību
(OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).
[36]             Padomes Lēmums 2002/348/TI (2002. gada
25. aprīlis) par drošību starptautiska mēroga futbola
sacensību laikā (OV L 121, 8.5.2002., 1. lpp.).
[37]             Padomes Lēmums 2007/412/TI (2007. gada
12. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2002/348/TI par
drošību starptautiska mēroga futbola sacensību laikā
(OV L 155, 15.6.2007., 76. lpp.).
[38]             Padomes Vienotā rīcība 97/372/TI
(1997. gada 9. jūnijs), ko Padome pieņēmusi,
pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, lai
precizētu atlases kritērijus, atlases metodes un muitas un policijas
informācijas vākšanu (OV L 159, 17.6.1997., 1. lpp.).
[39]             Padomes Akts 98/C 24/01 (1997. gada
18. decembris), ar ko, pamatojoties uz K3. pantu Līgumā par
Eiropas Savienību, izstrādā Konvenciju par muitas pārvalžu
savstarpēju palīdzību un sadarbību (Neapoles konvencija)
(OV C 24, 23.1.1998.).
[40]             Padomes Lēmums 2009/917/TI (2009. gada
30. novembris) par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitas
vajadzībām (OV L 323, 10.12.2009., 20. lpp.).
[41]             Padomes Vienotā
rīcība 98/427/TI
( 1998. gada
29. jūnijs), ko
Padome pieņēmusi, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par labu praksi, sniedzot savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās (OV L 191, 7.7.1998.,
1. lpp.).
[42]             Padomes Akts 1999/C 26/07 (1998. gada
3. decembris), ar kuru nosaka civildienesta noteikumus, kas
piemērojami Eiropola darbiniekiem (OV C 26, 30.1.1999.,
23. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0634

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (Kodificēta versija)  /* COM/2009/0634 galīgā redakcija - COD 2009/0176 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 20.11.2009COM(2009)634 galīgā redakcija2009/0176 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās(Kodificēta versija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1993. gada 18. janvāra Regulas (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EEK) Nr. 95/93 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas II pielikumā.ê 95/93 (pielāgots)2009/0176 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (kodificēta versija)(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā Ö 80. panta 2. punktu Õ,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Ö Eiropas Õ Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],Ö ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6] ÕÖ saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[7], Õtā kā:ê1.  Eiropas Parlamenta un Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula (EEK) Nr. 95/93 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās[8] ir vairākas reizes būtiski grozīta[9]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.ê 95/93 1. apsvērums2.  Pastāv arvien lielāka nesamērība starp gaisa transporta sistēmas attīstību Eiropā un tādas atbilstīgas lidostu infrastruktūras pieejamību, kas apmierinātu šo pieprasījumu, un tā kā tādējādi pārslogoto lidostu skaits Kopienā pieaug.ê 95/93 2. apsvērums (pielāgots)3.  Laika Ö nišu Õ piešķiršanai pārslogotajās lidostās būtu jāpamatojas uz neitrāliem, pārskatāmiem un nediskriminējošiem noteikumiem.ê 95/93 3. apsvērums4.  Prasība par neitralitāti ir visdrošāk garantēta, ja lēmumu par lidostas darbības koordinēšanu uz objektīvu kritēriju pamata pieņem dalībvalsts, kas atbildīga par šo lidostu.ê 95/93 4. apsvērums5.  Zināmos apstākļos, lai veicinātu darbību, ir vēlams, lai dalībvalstij būtu iespēja piešķirt lidostai koordinētas lidostas statusu ar noteikumu, ka tiek ievēroti caurskatāmības, neitralitātes un nediskriminēšanas principi.ê 95/93 5. apsvērums6.  Dalībvalstij, kas atbild par koordinēto lidostu, būtu jānodrošina tāda koordinatora iecelšana, par kura neitralitāti nebūtu jāšaubās.ê 95/93 6. apsvērums (pielāgots)7.  Informācijas caurskatāmība ir objektīvas laika Ö nišu Õ piešķiršanas procedūras nodrošināšanas būtisks elements.ê 95/93 7. apsvērums (pielāgots)8.  Principi, kas nosaka pastāvošo laika Ö nišu Õ piešķiršanas sistēmu, varētu būt šīs regulas pamatā ar noteikumu, ka šī sistēma attīstās saskaņā ar jauno transporta attīstības procesu evolūciju Kopienā.ê 95/93 8. apsvērums9.  Kopienas politika ir veicināt konkurenci un aktivizēt ienākšanu tirgū, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā[10], un tā kā šiem mērķiem nepieciešams sniegt drošu atbalstu aviosabiedrībām, kas plāno uzsākt darbības maršrutos Kopienas teritorijā.ê 95/93 9. apsvērums10.  Pastāvošā sistēma nodrošina to aviosabiedrību tiesību ievērošanu, kas darbojas jau ilgāku laiku.ê 95/93 10. apsvērums (pielāgots)11.  Būtu Ö jāparedz Õ arī noteikumi, kas ļautu Ö jaunienācējiem Õ ienākt Kopienas tirgū.ê 95/93 11. apsvērums12.  Jāparedz īpaši noteikumi, lai ierobežotos apstākļos nodrošinātu pietiekama vietējo gaisa pārvadājumu reisu skaita saglabāšanu uz attiecīgās dalībvalsts reģioniem.ê 95/93 12. apsvērums (pielāgots)13.  Ir arī jānovērš situācijas, kad pieejamo laika Ö nišu Õ trūkuma dēļ liberalizācijas labumi tiek izplatīti nevienmērīgi un rodas konkurences traucējumi.ê 95/93 13. apsvērums (pielāgots)14.  Ir vēlams visefektīvāk izmantot pastāvošos laika Ö nišas Õ , lai panāktu atbilstību iepriekš izklāstītajiem mērķiem.ê 95/93 14. apsvērums15.  Ir vēlams, lai trešo valstu attieksme pret Kopienas aviosabiedrībām būtu vienlīdzīga.ê 95/93 15. apsvērums (pielāgots)16.  Šīs regulas noteikumu piemērošanai Ö nebūtu Õ jāierobežo Līgumā, jo īpaši tā Ö 81. Õ un Ö 82. Õ pantā, paredzētos konkurences noteikumus.ê 95/93 16. apsvērums17.  1987. gada 2. decembrī Londonā starp Spāniju un Lielbritāniju tika panākta vienošanās par ciešākas sadarbības pasākumiem Gibraltāras lidostas lietošanā, šo divu dalībvalstu ārlietu ministriem sniedzot kopīgu deklarāciju, un šie pasākumi vēl jāievieš praksē.ê18.  Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[11].ê 95/93 17. apsvērums19.  Šī regula būtu jāpārskata pēc noteikta darbības perioda, lai izvērtētu, kā tā darbojas,ê 95/93IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsDarbības jomaê 793/20041. Šī regula attiecas uz Kopienas lidostām.ê 95/932. Šīs regulas piemērošanu Gibraltāra lidostai saprot kā tādu, kas neierobežo Spānijas un Lielbritānijas attiecīgās juridiskās nostājas attiecībā uz konfliktu par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta.3. Šīs regulas noteikumu piemērošanu Gibraltāra lidostai pārtrauc līdz brīdim, kad pasākumus, kas paredzēti Spānijas un Lielbritānijas ārlietu ministru 1987. gada 2. decembra kopīgajās deklarācijās, sāks ieviest praksē. Spānijas un Lielbritānijas valdības attiecīgi informēs Padomi par šo datumu.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā:ê 793/2004 1. pants, 2. punkts, a) apakšpunktsa) “laika niša” ir koordinatora atbilstīgi šai regulai izdota atļauja lietot visu to lidostas infrastruktūru, kas vajadzīga, lai apkalpotu gaisa satiksmes līniju koordinētajā lidostā konkrētajā dienā un laikā nolaišanās vai pacelšanās nolūkā, kā to iedala koordinators atbilstīgi šai regulai;b) “jaunienācējs” ir:i) aviosabiedrība, kas kā daļu no laika nišu sērijas pieprasa laika nišu lidostā jebkurā dienā, ja pēc aviosabiedrības pieprasījuma pieņemšanas tai kopumā šajā lidostā šajā dienā būtu piešķirts mazāk par piecām laika nišām; vaiii) aviosabiedrība, kas pieprasa laika nišu sēriju nepārtrauktiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem starp divām Kopienas lidostām, ja iepriekš minētos nepārtrauktos regulāros pasažieru pārvadājumus starp minētajām lidostām vai lidostu sistēmām šajā dienā veic ne vairāk kā divas citas aviosabiedrības, un ja pēc aviosabiedrības pieprasījuma pieņemšanas tai šajā lidostā šajā dienā šiem nepārtrauktajiem pārvadājumiem tomēr būtu piešķirts mazāk par piecām laika nišām; vaiiii) aviosabiedrība, kas pieprasa laika nišu sēriju lidostā nepārtrauktiem regulāriem pasažieru pārvadājumiem starp minēto lidostu un reģionālo lidostu, ja neviena cita aviosabiedrība neveic tiešos regulāros pasažieru pārvadājumus starp minētajām lidostām vai lidostu sistēmām šajā dienā, un ja pēc aviosabiedrības pieprasījuma pieņemšanas tai šajā lidostā šajā dienā šiem nepārtrauktajiem pārvadājumiem tomēr būtu piešķirts mazāk par piecām laika nišām.Aviosabiedrību, kuras rīcībā ir vairāk nekā 5 % no visām laika nišām, kas attiecīgajā dienā pieejamas konkrētajā lidostā, vai vairāk nekā 4 % no visām laika nišām, kas attiecīgajā dienā ir pieejamas lidostu sistēmā, kurā ietilpst šī lidosta, neuzskata par jaunienācēju šajā lidostā;ê 95/93c) “tieša gaisa satiksme” nozīmē satiksmi starp divām lidostām, to skaitā apstāšanos, ko veic ar vienu un to pašu lidmašīnu un vienu un to pašu reisa numuru;d) “sarakstu periods” nozīmē vai nu vasaras, vai ziemas sezonu, ko izmanto aviosabiedrību reisu sarakstos;e) “Kopienas aviosabiedrība” nozīmē jebkuru aviosabiedrību ar spēkā esošu darbības licenci, ko izsniegusi kāda dalībvalsts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1008/2008;ê 793/2004 1. pants, 2. punkts, b) apakšpunktsf) i) “aviosabiedrība” ir gaisa satiksmes uzņēmums ar spēkā esošu darbības licenci vai tai līdzvērtīgu licenci vēlākais 31. janvārī turpmākajai vasaras sezonai vai 31. augustā turpmākajai ziemas sezonai; 4., 8., 9. un 12. pantā aviosabiedrības definīcijā iekļauj arī uzņēmējdarbības aviācijas gaisa kuģu ekspluatantus, ja tie darbojas atbilstīgi sarakstam; saistībā ar 7. un 17. pantu aviosabiedrības definīcijā iekļauj arī civilās aviācijas gaisa kuģu ekspluatantus;ii) “aviosabiedrību grupa” ir divas vai vairākas aviosabiedrības, kuras kopā veic kopīgu apkalpošanu, franšīzes operācijas vai kodu koplietošanu konkrētas gaisa satiksmes līnijas apkalpošanai;g) “koordinēta lidosta” ir ikviena lidosta, kur aviosabiedrībai vai jebkuram citam gaisa kuģa ekspluatantam jāsaņem laika niša no koordinatora, lai paceltos vai nolaistos, izņemot valsts lidojumus, avārijas nolaišanos un humānās palīdzības lidojumus;ê 95/93 (pielāgots)h) “lidostu sistēma” nozīmē divas vai vairākas lidostas, kas sagrupētas un apkalpo vienu un to pašu pilsētu vai konurbāciju;ê 793/2004 1. pants, 2. punkts, c) apakšpunktsi) “sarakstu koordinēta lidosta” ir lidosta, kur iespējama pārslogotība dažos dienas, nedēļas vai gada posmos, ko iespējams atrisināt aviosabiedrībām brīvprātīgi sadarbojoties savā starpā, un kur ir iecelts sarakstu koordinators, lai veicinātu aviosabiedrību darbību, kuras veic pārvadājumus vai plāno tos veikt šajā lidostā;j) “lidostas vadības dienests” ir dienests, kam saskaņā ar valsts normatīvajiem aktiem ir uzdevums, kopā ar citām darbībām vai citādi, vadīt un pārvaldīt lidostas infrastruktūras, kā arī koordinēt un kontrolēt dažādo attiecīgajā lidostā vai lidostu sistēmā esošo uzņēmēju darbību;k) “laika nišu sērija” ir vismaz piecas laika nišas, kas regulāri pieprasītas un arī piešķirtas viena un tā paša saraksta perioda nedēļas vienas un tās pašas dienas vienā un tajā pašā laikā vai, ja tas nav iespējams, piešķirtas aptuveni tajā pašā laikā;l) “uzņēmējdarbības aviācija” ir tā vispārējas nozīmes aviācijas nozare, kura attiecas uz gaisa kuģu ekspluatāciju vai lietošanu, ko veic uzņēmumi pasažieru vai kravu pārvadāšanai kā atbalstu uzņēmējdarbības veikšanai, ja gaisa kuģi kopumā netiek publiski iznomāti un tos pilotē privātpersonas, kurām ir vismaz derīga komerciālās aviācijas pilota licence ar instrumentu klasi;m) “koordinācijas parametri” ir visa tā caurlaides spēja darbības izteiksmē, kas pieejama laika nišu sadalei lidostā katra koordinācijas posma laikā un kas atspoguļo visus tehniskos, darbības un vides faktorus, kas ietekmē lidostas infrastruktūras un tās dažādo apakšsistēmu darbību.ê 95/933. pantsLidostas koordinēšanas nosacījumiê 793/2004 1. pants, 3. punkts, a) apakšpunkts (pielāgots)1. Ö Dalībvalstīm Õ nav pienākuma klasificēt lidostu kā sarakstu koordinētu lidostu vai koordinētu lidostu, ja vien to neparedz šis pants.Ö Dalībvalstis Õ klasificē lidostu kā koordinētu lidostu tikai atbilstoši 3. punkta noteikumiem.ê 95/93è1 793/2004 1. pants, 3. punkts, b) apakšpunkts2. Dalībvalsts tomēr var paredzēt è1 sarakstu koordinētas lidostas ç statusa piešķiršanu jebkurai lidostai ar noteikumu, ka tiek ievēroti caurskatāmības, neitralitātes un nediskriminēšanas principi.ê 793/2004 1. pants, 3. punkts, c) apakšpunkts3. Atbildīgā dalībvalsts nodrošina, ka lidostā bez klasifikācijas statusa vai sarakstu koordinētajā lidostā tās vadības dienests vai jebkura cita kompetentā iestāde veic vispusīgu caurlaides spējas analīzi, kad dalībvalsts uzskata to par vajadzīgu vai sešu mēnešu laikāi) pēc rakstiska pieprasījuma no aviosabiedrībām, kas pārstāv vairāk nekā pusi no gaisa satiksmes pakalpojumiem lidostā, vai no lidostas vadības dienesta, ja viens vai otrs uzskata, ka minētā caurlaides spēja ir nepietiekama faktisko vai plānoto pakalpojumu sniegšanai konkrētos periodos; vaiii) pēc Komisijas pieprasījuma, jo īpaši tad, ja lidosta faktiski ir pieejama tikai aviosabiedrībām, kurām ir piešķirtas laika nišas, vai ja aviosabiedrības un jo īpaši jaunienācēji saskaras ar nopietnām problēmām nolaišanās un pacelšanās iespēju nodrošināšanā minētajā lidostā.Šajā analīzē, kuras pamatā ir vispāratzītas metodes, nosaka ikvienu caurlaides spējas nepietiekamību, ņemot vērā ar vidi saistītus ierobežojumus attiecīgajā lidostā. Šajā analīzē apsver iespējas novērst minēto nepietiekamību ar jaunas vai pārveidotas infrastruktūras, darbības izmaiņu vai cita veida izmaiņu palīdzību, un termiņu, kas paredzēts šo problēmu atrisināšanai. Šo analīzi atjaunina, ja izdara atsauci uz 5. punktu vai ja ir izmaiņas lidostā, kas būtiski ietekmē tās caurlaides spēju un šīs spējas izmantošanu. Kā analīzi, tā arī metodi, uz ko tā pamatojas, dara pieejamas pusēm, kuras pieprasījušas analīzes veikšanu, un arī citām ieinteresētajām pusēm pēc to pieprasījuma. Par analīzes rezultātiem vienlaicīgi paziņo arī Komisijai.ê 793/2004 1. pants, 3. punkts, d) apakšpunkts4. Pamatojoties uz analīzes rezultātiem, dalībvalsts par situāciju ar caurlaides spēju lidostā apspriežas ar lidostas vadības dienestu, aviosabiedrībām, kuras regulāri lieto lidostu, tās pārstāvošajām organizācijām, vispārējas nozīmes aviācijas pārstāvjiem, kas regulāri lieto lidostu, un gaisa satiksmes vadības iestādēm.5. Ja problēmas ar caurlaides spēju rodas vismaz vienā saraksta periodā, dalībvalsts nodrošina, ka lidosta attiecīgajos periodos ir klasificēta kā koordinēta lidosta tikai tad, jaa) nepietiekamība ir tik nopietna, ka nav iespējams izvairīties no ievērojamiem kavējumiem konkrētajā lidostā; unb) nav iespējams atrisināt šīs problēmas īstermiņā.6. Atkāpjoties no 5. punkta, dalībvalstis izņēmuma gadījumos var klasificēt kā koordinētas lidostas tās lidostas, kuras tiek ietekmētas attiecīgajā periodā.ê 95/93è1 793/2004 1. pants, 3. punkts, e) apakšpunktsè1 7. ç Ja è1 koordinētā lidostā ç tiek nodrošināta jauda, kas ir pietiekama, lai veiktu faktiskās vai ieplānotās operācijas, šai lidostai è1 koordinētas lidostas çstatusu atceļ.4. pantsê 793/2004 1. pants, 4. punkts, a) apakšpunktsSarakstu koordinators un koordinatorsê 793/2004 1. pants, 4. punkts, b) apakšpunkts1. Dalībvalsts, kas atbildīga par sarakstu koordinēto lidostu vai koordinēto lidostu, nodrošina kvalificētas fiziskas vai juridiskas personas iecelšanu par attiecīgi sarakstu koordinatoru vai lidostas koordinatoru, iepriekš apspriežoties ar aviosabiedrībām, kas regulāri lieto lidostas pakalpojumus, tās pārstāvošajām organizācijām, lidostas vadības dienestu un koordinācijas komiteju, ja tāda pastāv. Vienu un to pašu sarakstu koordinatoru vai koordinatoru var iecelt vairāk nekā vienai lidostai.2. Dalībvalsts, kas atbildīga par sarakstu koordinēto lidostu vai koordinēto lidostu, nodrošina:a) ka sarakstu koordinētajā lidostā sarakstu koordinators saskaņā ar šīs regulas noteikumiem darbojas neatkarīgi, neitrāli, nediskriminējoši un pārredzami;b) koordinatora neatkarību koordinētajā lidostā, funkcionāli nodalot koordinatoru no jebkuras konkrētas ieinteresētās puses. Koordinatora darbību finansēšanas sistēma ir tāda, kas viņam garantē neatkarīgu statusu;c) koordinators saskaņā ar šīs regulas noteikumiem darbojas neitrāli, nediskriminējoši un pārredzami.3. Sarakstu koordinators un koordinators piedalās tādās aviosabiedrību starptautiskās konferencēs par lidojumu sarakstiem, kādās atļauj Kopienu tiesības.4. Sarakstu koordinators sniedz padomus aviosabiedrībām un iesaka alternatīvos ielidošanas un/vai izlidošanas laikus, ja ir ticams, ka varētu rasties pārslogotība.5. Koordinators ir vienīgā persona, kas atbild par laika nišu sadali. Viņš piešķir laika nišas atbilstoši šīs regulas noteikumiem un rūpējas, lai ārkārtas situācijas gadījumā laika nišas varētu tikt piešķirtas arī ārpus darbalaika.6. Sarakstu koordinators pārrauga aviosabiedrību veikto lidojumu atbilstību sarakstiem, kas ir ieteikti šīm sabiedrībām. Koordinators pārrauga aviosabiedrību veikto lidojumu atbilstību laika nišām, kas ir piešķirtas tām. Šīs atbilstības pārbaudes veic sadarbībā ar lidostas vadības dienestu un gaisa satiksmes vadības iestādēm, un tās ņem vērā laiku un citus būtiskos parametrus, kas attiecas uz konkrēto lidostu. Koordinators pēc pieprasījuma iesniedz attiecīgajām dalībvalstīm un Komisijai ikgadēju darbības atskaiti, kas jo īpaši attiecas uz 9. un 17. panta piemērošanu, kā arī uz visām sūdzībām par 8. un 12. panta piemērošanu, kas iesniegtas koordinācijas komitejai, un veiktajiem pasākumiem, lai tās atrisinātu.7. Visi sarakstu koordinatori un koordinatori sadarbojas, lai atklātu pretrunas sarakstos.ê 95/93è1 793/2004 1. pants, 4. punkts, c) apakšpunktsè1 8. Koordinators pēc pieprasījuma un saprātīgā laikā ieinteresētajām pusēm un jo īpaši koordinācijas komitejas dalībniekiem vai novērotājiem pārskatīšanai rakstiskā veidā vai jebkādā citā viegli pieejamā veidā bez maksas dara pieejamu šādu informāciju: ça) laika nišu piešķiršanas vēsturi hronoloģiskā secībā par visām aviosabiedrībām, kas izmanto šo lidostu;b) aviosabiedrību pieprasītās laika nišas (sākotnējus pieteikumus) hronoloģiskā secībā par visām aviosabiedrībām;c) visas piešķirtās laika nišas un vēl neizpildītos aviosabiedrību laika nišu pieprasījumus, tos uzskaitot atsevišķi un hronoloģiskā kārtībā par visām aviosabiedrībām;d) atlikušās pieejamās laika nišas;e) sīki izstrādātus datus par kritērijiem, ko izmanto laika nišu piešķiršanā.ê 793/2004 1. pants, 4. punkts, d) apakšpunkts9. Informāciju, kas minēta šā panta 8. punktā, dara pieejamu ne vēlāk kā attiecīgo konferenču par lidojumu sarakstiem sasaukšanas laikā un, ja vajadzīgs, konferenču gaitā un pēc tām. Koordinators pēc pieprasījuma sniedz šo informāciju kopsavilkuma veidā. Par šādas apkopotas informācijas sniegšanu var pieprasīt maksu, kas saistīta ar izmaksām.ê 793/2004 1. pants, 4. punkts, e) apakšpunkts10. Ja pieejami attiecīgie un vispārpieņemtie sarakstu informācijas standarti, sarakstu koordinators, koordinators un aviosabiedrības lieto tos ar noteikumu, ka tie atbilst Kopienu tiesībām.ê 793/2004 1. pants, 5. punkts5. pantsKoordinācijas komiteja1. Atbildīgā dalībvalsts nodrošina, ka koordinētajā lidostā ir izveidota koordinācijas komiteja. Viena un tā pati koordinācijas komiteja var būt nozīmēta vairākās lidostās. Šajā komitejā uzņem vismaz aviosabiedrības, kuras regulāri lieto attiecīgo(-ās) lidostu(-as), un tās pārstāvošās organizācijas, attiecīgās lidostas vadības dienestu, attiecīgās gaisa satiksmes vadības iestādes un vispārējās aviācijas pārstāvjus, kuri regulāri lieto lidostu.Koordinācijas komitejai ir šādi uzdevumi:a) izteikt priekšlikumus vai sniegt padomus koordinatoram un/vai dalībvalstij par:i) iespējām palielināt lidostas caurlaides spēju, kas noteikta saskaņā ar 3. pantu, vai uzlabot tās izmantojumu,ii) koordinācijas parametriem, kas jānosaka saskaņā ar 6. pantu,iii) metodēm, kas lietojamas piešķirto laika nišu lietojuma pārraudzīšanai,iv) vietējām pamatnostādnēm par laika nišu piešķiršanu vai to lietojuma pārraudzīšanu, ņemot vērā inter alia iespējamos apsvērumus saistībā ar vidi, kā noteikts 8. panta 5. punktā,v) to satiksmes apstākļu uzlabojumiem, kas dominē konkrētajā lidostā,vi) nopietnām problēmām, ar kurām saskaras jaunienācēji, kā paredzēts 12. panta 9. punktā,vii) visiem jautājumiem, kas attiecas uz lidostas caurlaides spēju;b) būt par starpnieku starp visām attiecīgajām pusēm sūdzību gadījumos par laika nišu piešķiršanu, kā noteikts 14. pantā.2. Dalībvalsts pārstāvjus un koordinatoru uzaicina uz koordinācijas komitejas sanāksmēm kā novērotājus.3. Koordinācijas komiteja izveido rakstisku reglamentu, kas aptver inter alia piedalīšanos, vēlēšanas, sanāksmju biežumu un lietotu(-ās) valodu(-as). Ikviens koordinācijas komitejas dalībnieks var ierosināt vietējās pamatnostādnes saskaņā ar 8. panta 5. punktu. Pēc koordinatora pieprasījuma koordinācijas komiteja apspriež ierosinātās vietējās pamatnostādnes par laika nišu sadali, kā arī tās pamatnostādnes, kas ierosinātas par piešķirto laika nišu lietojuma pārraudzīšanu. Ziņojumu par apspriedēm koordinācijas komitejā iesniedz attiecīgajai dalībvalstij ar norādi uz attiecīgajām nostājām, kas paziņotas komitejā.6. pantsKoordinācijas parametri1. Atbildīgā dalībvalsts divas reizes gadā nodrošina parametru noteikšanu laika nišu sadalei koordinētajā lidostā, tajā pat laikā ņemot vērā visus būtiskos tehniskos, darbības un vides ierobežojumus, kā arī visas ar tiem saistītās izmaiņas.Šis pasākums pamatojas uz objektīvas analīzes datiem par gaisa satiksmes noregulēšanas iespējām, ņemot vērā dažādus satiksmes veidus šajā lidostā, gaisa telpas pārslogotību, kas varētu rasties koordinācijas perioda laikā, un situāciju ar caurlaides spēju.Parametrus savlaicīgi paziņo lidostas koordinatoram, pirms tiek veikta sākotnējā laika nišu piešķiršana, lai tos ņemtu vērā konferencēs par lidojumu sarakstiem.2. Tā pasākuma nolūkā, kas minēts 1. punktā, koordinators nosaka attiecīgos koordinācijas laika intervālus pēc apspriešanās ar koordinācijas komiteju un atbilstīgi noteiktajai caurlaides spējai, ja dalībvalsts to nenosaka.3. Parametru noteikšanu un izmantotās metodes, kā arī visas ar tām saistītās izmaiņas, sīki apspriež koordinācijas komitejā ar mērķi palielināt caurlaides spēju un sadalei pieejamo laika nišu skaitu, pirms tiek pieņemts galīgais lēmums par parametriem attiecībā uz laika nišu sadali. Pēc pieprasījuma ieinteresētajām pusēm dara pieejamus visus attiecīgos dokumentus.7. pantsInformācija sarakstu koordinatoriem un koordinatoriem1. Aviosabiedrības, kas darbojas vai plāno darboties sarakstu koordinētajā lidostā vai koordinētajā lidostā, iesniedz attiecīgi sarakstu koordinatoram vai koordinatoram visu viņa pieprasīto būtisko informāciju. Visu būtisko informāciju sniedz veidā un termiņā, kuru norādījis sarakstu koordinators vai koordinators. Aviosabiedrība, pieprasot piešķirt laika nišas, koordinatoru jo īpaši informē par to, vai šī sabiedrība varētu gūt labumu no jaunienācēja statusa atbilstīgi 2. panta b) punktam attiecībā uz pieprasītajām laika nišām.Visu pārējo lidostu gadījumā, kurām nav konkrēta klasifikācijas statusa, lidostas vadības dienests pēc koordinatora pieprasījuma sniedz visu tā rīcībā esošo informāciju par aviosabiedrību plānotajiem pakalpojumiem.2. Ja aviosabiedrība nesniedz 1. punktā minēto informāciju, izņemot gadījumu, kad tā pierāda, ka pastāv mīkstinoši apstākļi, vai sniedz nepatiesu vai maldinošu informāciju, koordinators neņem vērā tās aviosabiedrības pieprasījumu vai pieprasījumus pēc laika nišām, uz kuru attiecas minētā trūkstošā, nepatiesā vai maldinošā informācija. Koordinators dod iespēju minētajai aviosabiedrībai iesniegt savus novērojumus.3. Sarakstu koordinators vai koordinators, lidostas vadības dienests un gaisa satiksmes vadības iestādes apmainās ar visu informāciju, kuru tie pieprasa savu pienākumu veikšanai, tostarp datiem par lidojumiem un laika nišām.8. pantsLaika nišu sadales process1. Laika nišu sērijas piešķir pieteikumu iesniedzējām aviosabiedrībām no laika nišu kopējā fonda kā atļaujas lietot lidostas infrastruktūru nolaišanās vai pacelšanās nolūkā tajā saraksta periodā, attiecībā uz kuru tās ir pieprasītas, un šo atļauju termiņa beigās tās tiek nodotas atpakaļ laika nišu kopējā fondā, kas izveidots atbilstīgi 12. panta noteikumiem.2. Neierobežojot 7., 9. un 11. pantu, 12. panta 1. punktu un 17. pantu, šā panta 1. punkts nav piemērojams, ja ir ievēroti turpmāk minētie nosacījumi:a) aviosabiedrība jau lietojusi laika nišu sēriju regulāro un plānoto neregulāro gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai, unb) aviosabiedrība var koordinatoram pierādīt, ka šo koordinatora piešķirto laika nišu sēriju saraksta periodā šī aviosabiedrība izmantojusi vismaz 80 % apmērā no laika, kuram tā bijusi piešķirta.Šādā gadījumā minētā laika nišu sērija dod attiecīgajai aviosabiedrībai tiesības uz tādu pašu laika nišu sēriju nākošajā līdzvērtīgajā saraksta periodā, ja minētā aviosabiedrība to pieprasa termiņā, kas minēts 7. panta 1. punktā.3. Neskarot 12. panta 2. punktu, situācijā, kad visus attiecīgo aviosabiedrību pieprasījumus pēc laika nišām nevar apmierināt, priekšroku dod gaisa satiksmes komercpakalpojumiem un jo īpaši regulārajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem un plānotajiem neregulārajiem gaisa satiksmes pakalpojumiem. Vienas un tās pašas pakalpojumu kategorijas konkurējošo pieprasījumu gadījumā priekšroku dod visu gadu veiktajiem lidojumiem.4. Laika nišu sērijas secības maiņu pirms 12. pantā minētajā kopējā fondā atlikušo laika nišu piešķiršanas citām pieteikumu iesniedzējām aviosabiedrībām apstiprina tikai darbības iemeslu dēļ vai gadījumā, ja aviosabiedrību, kas iesniedza pieprasījumu, laika nišu secība tiktu uzlabota attiecībā pret to secību, kas tika sākotnēji pieprasīta. Tā nestājas spēkā pirms koordinators nav izteicis savu apstiprinājumu.5. Koordinators ņem vērā arī papildu noteikumus un pamatnostādnes, kuras izveidojusi gaisa satiksmes nozare visā pasaulē vai Kopienā, kā arī vietējās pamatnostādnes, kuras ierosinājusi koordinācijas komiteja un apstiprinājusi dalībvalsts vai jebkura cita kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par konkrēto lidostu, ar noteikumu, ka šādi noteikumi un pamatnostādnes neietekmē koordinatora neatkarīgo statusu, atbilst Kopienu tiesībām un tiecas palielināt lidostas caurlaides spējas efektīvu izmantojumu. Attiecīgā dalībvalsts šos noteikumus paziņo Komisijai.6. Ja pieprasīto laika nišu nevar piešķirt, koordinators informē aviosabiedrību, kas iesniegusi pieprasījumu, par attiecīgiem cēloņiem un norāda tuvāko alternatīvo laika nišu.7. Koordinators, papildus plānotajai laika nišu sadalei attiecīgajā saraksta periodā, cenšas ātri apmierināt pieprasījumus pēc vienas laika nišas jebkuram aviācijas veidam, ieskaitot vispārējas nozīmes aviāciju. Šajā nolūkā var lietot laika nišas, kas palikušas 12. pantā minētajā kopējā fondā pēc sadalīšanas starp pieprasījuma iesniedzējām aviosabiedrībām, un ātri pieejamās laika nišas.9. pantsLaika nišu pārvietojamība1. Laika nišas var:a) pārcelt no viena maršruta vai pakalpojuma veida uz citu maršrutu vai pakalpojuma veidu, kuru apkalpo vai sniedz viena un tas pati aviosabiedrība;b) nodot:i) starp mātessabiedrību un meitassabiedrību un starp vienas un tās pašas mātessabiedrības meitassabiedrībām;ii) kā daļu no aviosabiedrības kapitāla kontroles iegūšanas;iii) pilnas vai daļējas pārņemšanas gadījumā, kad laika nišas ir tieši saistītas ar pārņemto aviosabiedrību;c) apmainīt viens pret vienu starp aviosabiedrībām.2. Par 1. punktā minēto nodošanu vai apmaiņu paziņo koordinatoram, un tā stājas spēkā tikai tad, kad koordinators ir izteicis apstiprinājumu. Koordinators neapstiprina minēto nodošanu vai apmaiņu, ja tā neatbilst šīs regulas prasībām un ja koordinators nav pārliecinājies, ka:a) netiek skartas lidostu darbības, ņemot vērā visus tehniskos, darbības un ar vidi saistītos ierobežojumus;b) tiek ievēroti ierobežojumi, kas noteikti atbilstīgi 11. pantam;c) laika nišu nodošana neietilpst 3. punkta darbības jomā.3. Laika nišas, kas piešķirtas jaunienācējam, kas definēts 2. panta b) punktā, nedrīkst nodot veidā, kas noteikts šī panta 1. punkta b) apakšpunktā, divu līdzvērtīgo saraksta periodu laikā, izņemot gadījumus, kad notiek ar bankrotējušā uzņēmuma darbību likumīga pārņemšana;laika nišas, kas piešķirtas jaunienācējam, kā noteikts 2. panta b) punkta ii) un iii) apakšpunktā, nedrīkst pārcelt uz citu maršrutu, kā noteikts šī panta 1. punkta a) apakšpunktā, divu līdzvērtīgo saraksta periodu laikā, ja vien jaunienācējam jaunajā maršrutā netiktu piešķirta tā pati priekšrocība, kāda bija sākotnējā maršrutā;laika nišas, kas piešķirtas jaunienācējam, kā noteikts 2. panta b) punktā, nedrīkst apmainīt, kā noteikts šī panta 1. punkta c) apakšpunktā, divu līdzvērtīgo saraksta periodu laikā, izņemot gadījumus, kas tas ir vajadzīgs, lai uzlabotu laika nišu secību šiem pakalpojumiem attiecībā pret sākotnēji pieprasīto secību.10. pantsKompensācijas prasību noraidīšanaê 793/2004 1. pants, 5. punkts (pielāgots)Tiesības uz 8. panta 2. punktā minētajām laika nišu sērijām nedod pamatu jebkādām prasībām par kompensāciju attiecībā uz ikvienu ierobežojumu vai likvidēšanu, ko ievieš saskaņā ar Kopienu tiesībām, jo īpaši piemērojot Līguma noteikumus attiecībā uz gaisa transportu.Šī regula neskar valsts iestāžu pilnvaras pieprasīt laika nišu nodošanu starp aviosabiedrībām un noteikt, kā tās tiek sadalītas, atbilstīgi valsts konkurences tiesībām vai Līguma 81. vai 82. pantam, vai Padomes Regulai Ö (EK) Nr. 139/2004 Õ [12]. Šāda nodošana var notikt tikai bez naudas kompensācijas.11. pantsSabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības1. Ja atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. pantam maršrutā ir tikušas ieviestas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, dalībvalsts koordinētajā lidostā var rezervēt laika nišas, kas vajadzīgas to lidojumu veikšanai, kas paredzēti minētajā maršrutā. Ja rezervētās laika nišas attiecīgajā maršrutā netiek lietotas, tās dara pieejamas jebkurai citai aviosabiedrībai, kas ir ieinteresēta maršruta apkalpošanā atbilstīgi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, ievērojot 2. punktu. Ja neviena aviosabiedrība nav ieinteresēta maršruta apkalpošanā un attiecīgā dalībvalsts neizsludina uzaicinājumu uz izsoli saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. panta 10. punktu, laika nišas vai nu rezervē citam maršrutam, uz ko attiecas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, vai arī tās ievieto atpakaļ kopējā fondā.2. Konkursa procedūru, kas izveidota Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. panta 10. punktā, 17. panta 3. līdz 7. punktā un 18. panta 1. punktā, izmanto Ö šī panta Õ 1. punktā norādīto laika nišu lietojuma gadījumā, ja vairākas Kopienas aviosabiedrības ir ieinteresētas maršruta apkalpošanā un nav spējušas iegūt laika nišas vienu stundu pirms vai pēc tā laika, kas pieprasīts koordinatoram.ê 793/2004 1. pants, 6. punkts (pielāgots)12. pantsLaika nišu kopējais fonds1. Koordinators izveido kopējo fondu, kurā ir visas laika nišas, kas nav sadalītas saskaņā ar 8. panta 2. un 4. punktu. Visu jaunizveidoto laika nišu caurlaides spēju, kas noteikta atbilstīgi 3. panta 3. punktam, iekļauj kopējā fondā.2. Laika nišu sērija, kas ir piešķirta aviosabiedrībai regulāro vai plānoto neregulāro gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanai, nedod šai aviosabiedrībai tiesības uz to pašu laika nišu sēriju nākamajā līdzvērtīgajā saraksta periodā, ja vien šī aviosabiedrība nevar pierādīt koordinatoram, ka šīs koordinatora piešķirtās laika nišas minētajā saraksta periodā šī aviosabiedrība izmantojusi vismaz 80 % apmērā no laika, kuram tās bijušas piešķirtas.3. Laika nišas, kas aviosabiedrībai piešķirtas pirms 31. janvāra nākamajai vasaras sezonai vai pirms 31. augusta nākamajai ziemas sezonai, bet nodotas atpakaļ koordinatoram atkārtotai piešķiršanai pirms šiem datumiem, aprēķinā par to izmantošanu neņem vērā.4. Ja laika nišu sērijas izmantošanu 80 % apmērā nevar pierādīt, visas laika nišas, kas ietilpst šajā sērijā, nodod kopējā fondā, ja vien to neizmantošanu nevar pamatot ar kādu no šādiem iemesliem:a) ar neparedzētiem un nenovēršamiem apstākļiem, kas ir ārpus šīs aviosabiedrības kontroles iespējām un kas radai) gaisa kuģa tipa, ko parasti izmanto attiecīgās gaisa satiksmes līnijas apkalpošanai, ekspluatācijas pārtraukšanu,ii) lidostas vai gaisa telpas slēgšanu,iii) nopietnus darbības traucējumus attiecīgajās lidostās, ieskaitot tās laika nišu sērijas citās Kopienas lidostās, kas saistītas ar maršrutiem, kurus ietekmē šādi traucējumi, konkrētā saraksta perioda būtiskajā daļā;b) ar gaisa satiksmes pakalpojumu pārtraukšanu tādu darbību dēļ, kuru mērķis ir kaitēt šiem pakalpojumiem un dēļ kurām šai aviosabiedrībai praktiski un/vai tehniski nav iespējams veikt ieplānotās operācijas;c) ar nopietniem finansiāliem zaudējumiem, ko cieš attiecīgā Kopienas aviosabiedrība un kas ir par iemeslu tam, ka licencējošās iestādes tai piešķir pagaidu licenci, kamēr notiek šīs aviosabiedrības finansiālā reorganizācija atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 9. panta 1. punktam;d) ar tiesvedību, kas attiecas uz 11. panta piemērošanu maršrutos, kur sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir tikušas ieviestas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1008/2008 16. pantam, kā rezultātā īslaicīgi tiek apturēta šādu maršrutu apkalpošana.5. Pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas Komisija pārbauda, kā 4. punktu piemēro tās lidostas koordinators, uz kuru attiecas šī regula.Komisija pieņem lēmumu divu mēnešu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas saskaņā ar procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.6. Neskarot šīs regulas 8. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 1008/2008 19. panta 2. punktu, kopējā fondā ievietotās laika nišas sadala starp aviosabiedrībām, kas lūdz to piešķiršanu. 50 % no šīm laika nišām vispirms piešķir jaunienācējiem, ja vien šo jaunienācēju kopējais pieprasījums nav mazāks par 50 %. Koordinators taisnīgi apstrādā jaunienācēju un citu aviosabiedrību pieprasījumus atbilstīgi katras saraksta dienas koordinācijas periodiem.Starp jaunienācēju pieprasījumiem priekšroka ir dodama tām aviosabiedrībām, kam ir tiesības uz jaunienācēja statusu saskaņā ar 2. panta b) punkta i) un ii) apakšpunktu vai 2. panta b) punkta i) un iii) apakšpunktu.7. Jaunienācējs, kuram tikusi piedāvāta laika nišu sērija vienas stundas laika robežās pirms vai pēc tā pieprasītā laika, bet kurš nav pieņēmis šo piedāvājumu, zaudē jaunienācēja statusu minētajā saraksta periodā.8. To pakalpojumu gadījumā, kurus sniedz aviosabiedrību grupa, tikai viena no aviosabiedrībām var pieteikties uz pieprasīto laika nišu saņemšanu. Aviosabiedrība, kura sniedz šādu pakalpojumu, uzņemas atbildību par to darbības kritēriju ievērošanu, kas vajadzīgi, lai saglabātu 8. panta 2. punktā minēto vēsturisko prioritāti.Laika nišas, kas piešķirtas vienai aviosabiedrībai, var lietot cita aviosabiedrība Ö vai citas aviosabiedrības Õ , kas piedalās maršruta kopīgajā apkalpošanā, ar noteikumu, ka tās aviosabiedrības apzīmējuma kods, kurai ir piešķirtas laika nišas, koordinācijas un pārraudzības nolūkā turpina būt kopīgā reisa apzīmējumā. Pārtraucot minēto kopīgo apkalpošanu, šādi lietotās laika nišas paliek tās aviosabiedrības rīcībā, kurai tās sākotnēji tika piešķirtas. Aviosabiedrības, kas iesaistītas kopīgo maršrutu apkalpošanā, koordinatoriem dara zināmu informāciju par šādiem gaisa satiksmes pakalpojumiem pirms to sākšanas.9. Ja jaunienācējām sabiedrībām turpina pastāvēt nopietnas problēmas, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka tiek sasaukta lidostas koordinācijas komitejas sapulce. Šīs sapulces mērķis ir izskatīt situācijas uzlabošanas iespējas. Komisiju uzaicina uz šādu sapulci.ê 545/2009 1. panta 1. punkts (pielāgots)13. pantsÖ Nepārtrauktas tiesības uz laika nišu sērijām ÕŠīs regulas 12. panta 2. punkta piemērošanas nolūkā koordinatori atzīst, ka gaisa pārvadātājiem 2010. gada vasaras lidojumu Ö saraksta Õ periodā ir tiesības uz laika nišu sērijām, kas tiem saskaņā ar šo regulu bija piešķirtas 2009. gada vasaras lidojumu Ö saraksta Õ perioda sākumā.ê 793/2004 1. pants, 7. punkts14. pantsSūdzības un pārsūdzības tiesības1. Neskarot pārsūdzības tiesību izmantošanu saskaņā ar valstu tiesību aktiem, sūdzības saistībā ar 7. panta 2. punkta, 8., 9. un 12. panta un 17. panta 1. līdz 4. punkta un 6. punkta piemērošanu iesniedz koordinācijas komitejai. Komiteja izskata jautājumu viena mēneša laikā pēc sūdzības iesniegšanas un, ja iespējams, iesniedz priekšlikumus koordinatoram, lai mēģinātu atrisināt problēmu. Ja sūdzību nevar apmierināt, atbildīgā dalībvalsts tuvāko divu mēnešu laikā var paredzēt starpniecību, ko īsteno aviosabiedrības vai lidostas pārstāvošā organizācija vai cita trešā puse.2. Dalībvalstis atbilstīgi saviem tiesību aktiem veic attiecīgus pasākumus, lai aizsargātu koordinatorus pret prasībām par zaudējumiem, kas saistītas ar to pienākumiem saskaņā ar šo regulu, izņemot rupjas nolaidības un tīšu nodarījumu gadījumus.ê 95/9315. pantsê 793/2004 1. pants, 8. punktsAttiecības ar trešām valstīm1. Ja izrādās, ka kāda trešā valsts saistībā ar laika nišu piešķiršanu un lietošanu tās lidostāsa) neizrāda tādu attieksmi pret Kopienas aviosabiedrībām, kas līdzvērtīga tai, kādu minētās valsts aviosabiedrībām garantē šī regula; vaib) nenodrošina de facto valsts režīmu Kopienas aviosabiedrībām; vaic) attiecas pret citu trešo valstu aviosabiedrībām labvēlīgāk nekā pret Kopienas aviosabiedrībām,Komisija saskaņā ar 16. panta 2. punktā minēto procedūru, var nolemt, lai dalībvalsts vai dalībvalstis veic pasākumus, lai kompensētu attiecīgās trešās valsts diskriminējošo rīcību, tostarp pilnībā vai daļēji pārtraucot piemērot šo regulu attiecībā uz aviosabiedrību vai aviosabiedrībām no šīs trešās valsts.ê 95/932. Dalībvalstis informē Komisiju par jebkurām nopietnām grūtībām, ar ko Kopienas aviosabiedrības sastopas de jure vai de facto , saņemot laika nišas trešo valstu lidostās.ê 793/2004 1. pants, 9. punkts (pielāgots)16. pantsKomitejas procedūra1. Komisijai palīdz komiteja.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā Ö paredzētais termiņš Õ ir trīs mēneši.3. Komisija turklāt var apspriesties ar komiteju par jebkuriem citiem jautājumiem saistībā ar šīs regulas piemērošanu.17. pantsIzpilde1. Kompetentās gaisa satiksmes pārvaldības iestādes var noraidīt aviosabiedrības lidojuma plānu, ja aviosabiedrība plāno veikt gaisa kuģu pacelšanos vai nolaišanos koordinētajā lidostā koordinācijas periodos, ja koordinators tai nav piešķīris laika nišu.2. Koordinators atsauc laika nišu sērijas, kas uz laiku piešķirtas aviosabiedrībai tās nostiprināšanās procesā, un novieto tās kopējā fondā 31. janvārī turpmākajai vasaras sezonai vai 31. augustā turpmākajai ziemas sezonai, ja aviosabiedrībai minētajā dienā nav darbības licences vai tai līdzvērtīgas licences vai ja kompetentā licencēšanas iestāde nav norādījusi, ka tiks izsniegta darbības licence vai tai līdzvērtīga licence pirms attiecīgā saraksta perioda sākuma.3. Koordinators atsauc un novieto kopējā fondā aviosabiedrības laika nišu sērijas, kuras tā ir saņēmusi apmaiņas ceļā atbilstoši 9. panta 1. punkta c) apakšpunktam, ja tās nav tikušas izmantotas kā plānots.4. Aviosabiedrības, kas atkārtoti un tīši sniedz gaisa satiksmes pakalpojumus laikā, kas būtiski atšķiras no piešķirtās laika nišas, kas ir daļa no laika nišu sērijas, vai lieto laika nišas veidā, kas būtiski atšķiras no tā veida, kāds tika norādīts nišu piešķiršanas laikā, un tādēļ rada traucējumus lidostai vai gaisa satiksmes darbībām, zaudē savu statusu, kas norādīts 8. panta 2. punktā. Koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgās aviosabiedrības Ö atrašanās vietu Õ un vienreiz to ir brīdinājis, var nolemt atsaukt laika nišu sērijas no minētās aviosabiedrības pirms saraksta perioda atlikušās daļas beigām un novietot tās kopējā fondā.5. Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejamas efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas vai tiem līdzvērtīgi pasākumi, lai vērstos pret atkārtotu un tīšu gaisa satiksmes pakalpojumu sniegšanu laikā, kas būtiski atšķiras no piešķirtās laika nišas, kas ir daļa no laika nišu sērijas, vai laika nišas lietošanu veidā, kas būtiski atšķiras no tā veida, kāds tika norādīts nišu piešķiršanas laikā, ja tā rada traucējumus lidostai vai gaisa satiksmes darbībām.6. Neskarot 12. panta 4. punktu, ja aviosabiedrība nevar izmantot laika nišu sēriju 80 % apmērā, kas noteikts 8. panta 2. punktā, koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgās aviosabiedrības Ö atrašanās vietu Õ , var nolemt atsaukt laika nišu sērijas no minētās aviosabiedrības pirms saraksta perioda atlikušās daļas beigām un novietot tās kopējā fondā.Neskarot 12. panta 4. punktu, ja pēc piešķirtā laika, kas atbilst 20 % no sērijas derīguma perioda, nav tikušas izmantotas minētās sērijas laika nišas, koordinators pēc tam, kad ir uzklausījis attiecīgās aviosabiedrības Ö atrašanās vietu Õ , novieto tās kopējā fondā līdz saraksta perioda atlikušās daļas beigām.ê 793/2004 1. pants, 10. punkts18. pantsZiņojums un sadarbība1. Trīs gadus pēc 2004. gada 30. jūlija Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par tās darbību. Šajā ziņojumā īpaši izvērtē 8., 9. un 12. panta darbību.2. Dalībvalstis un Komisija sadarbojas šīs regulas piemērošanā, jo īpaši attiecībā uz informācijas vākšanu 1. punktā minētajam ziņojumam.ê1 9. pantsAtcelšanaRegulu (EEK) Nr. 95/93 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.ê 95/93 (pielāgots)20. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā Õ dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājs[…] […]éI PIELIKUMSAtsauktā regula ar sekojošo grozījumu sarakstuPadomes Regula (EEK) Nr. 95/93 | (OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 894/2002 | (OV L 142, 31.5.2002., 3. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1554/2003 | (OV L 221, 4.9.2003.,1. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 793/2004 | (OV L 138, 30.4.2004., 50. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 545/2009 | (OV L 167, 29.6.2009., 24. lpp.) |______________________II PIELIKUMSATBILSTīBAS TABULAREGULA (EEK) Nr. 95/93 | Šī regula |1. un 2. pants | 1. un 2. pants |3. pants, 1. punkts, a) apakšpunkts | 3. pants, 1. punkts, pirmā daļa |3. pants, 1. punkts, b) apakšpunkts | 3. pants, 1. punkts, otrā daļa |3. pants, 2.-7. punkts | 3. pants, 2.-7. punkts |4. pants | 4. pants |5. pants, 1. punkts, pirmā daļa | 5. pants, 1. punkts, pirmā daļa |5. pants, 1. punkts, otrā daļa, a) punkts, no pirmā līdz septītajam ievilkumam | 5. pants, 1. punkts, otrā daļa, a) punkts, i)-vii) apakšpunkts |5. pants, 1. punkts, b) apakšpunkts | 5. pants, 1. punkts, b) apakšpunkts |5. pants, 2. un 3. punkts | 5. pants, 2. un 3. punkts |6. un 7. pants | 6. un 7. pants |8. pants, 1. punkts | 8. pants, 1. punkts |8. pants, 2. punkts, pirmā daļa, ievadvārdi | 8. pants, 2. punkts, pirmā daļa, ievadvārdi |8. pants, 2. punkts, pirmā daļa, pirmais un otrais ievilkums | 8. pants, 2. punkts, pirmā daļa a) un b) apakšpunkts |8. pants, 2. punkts, otrā daļa | 8. pants, 2. punkts, otrā daļa |8. pants, 3.-7. punkts | 8. pants, 3.-7. punkts |8.a pants | 9. pants |8.a pants, 1. punkts | 9. pants, 1. punkts |8.a pants, 2. punkts | 9. pants, 2. punkts |8.a pants, 3. punkts, a) apakšpunkts | 9. pants, 3. punkts, pirmā daļa |8.a pants, 3. punkts, b) apakšpunkts | 9. pants, 3. punkts, otrā daļa |8.a pants, 3. punkts, c) apakšpunkts | 9. pants, 3. punkts, trešā daļa |8.b pants, pirmais teikums | 10. pants, pirmā daļa |8.b pants, otrais un trešais teikums | 10. pants, otrā daļa |9. pants | 11. pants |10. pants, 1., 2. un 3. punkts | 12. pants, 1., 2. un 3. punkts |10. pants, 4. punkts, a) apakšpunkts, no pirmā, otrā un trešā ievilkuma | 12. pants, 4. punkts, a) apakšpunkts, i), ii) un iii) punkts |10. pants, 4. punkts, b), c) un d) apakšpunkts | 12. pants, 4. punkts, b), c) un d) apakšpunkts |10. pants, 5.-9. punkts | 12. pants, 5.-9. punkts |10.a pants | 13. pants |11. pants | 14. pants |12. pants | 15. pants |13. pants, 1., 2. un 3. punkts | 16. pants, 1., 2. un 3. punkts |13. pants, 4. punkts | __ |14. pants, 1.-5. punkts | 17. pants, 1.-5. punkts |14. pants, 6. punkts, a) un b) apakšpunkts | 17. pants, 6. punkts, pirmā un otrā daļa |14.a pants | 18. pants |__ | 19. pants |15. pants | 20. pants |__ | I pielikums |__ | II pielikums |_____________[1] COM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, COM(2001) 645 galīgā redakcija.[4] Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV C […], […], […] lpp.[8] OV L 14, 22.1.1993., 1. lpp.[9] Skat. I pielikumu.[10] OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.[11] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[12] OV L Ö 24, 29.1.2004., 1. lpp. Õ