               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.4.2021
            COM(2021) 173 final
            2021/0092(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses, Tirdzniecības komitejā attiecībā uz grozījumiem Tirdzniecības komitejas Lēmumos Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos nolīgumam un atjauninātu tajā iekļauto šķīrējtiesnešu sarakstu un ekspertu sarakstu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Peru un Ekvadoru, no otras puses (“Tirdzniecības nolīgums”), Tirdzniecības komitejā nolūkā grozīt Tirdzniecības komitejas lēmumus, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos nolīgumam un atjauninātu tajā iekļauto šķīrējtiesnešu sarakstu un ekspertu sarakstu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Tirdzniecības nolīgums

               Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, parakstīja 2012. gada 26. jūnijā Briselē. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/735/ES
                  1
                Tirdzniecības nolīgums ar Peru tiek provizoriski piemērots no 2013. gada 1. marta
                  2
                un ar Kolumbiju no 2013. gada 1. augusta
                  3
               .

               Tirdzniecības nolīgums tika grozīts ar 2016. gada 11. novembrī Briselē parakstīto pievienošanās protokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, ar ko ņem vērā Ekvadoras pievienošanos
                  4
               . Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ekvadoru, no otras puses, provizoriski piemēro no 2017. gada 1. janvāra
                  5
               .

               Ar Tirdzniecības nolīguma 12. pantu ir izveidota Tirdzniecības komiteja, kurā ir ES Puses pārstāvji un katras Andu parakstītājvalsts pārstāvji ministru līmenī vai viņu iecelto pārstāvju līmenī. Tirdzniecības komiteja uzrauga un veicina Tirdzniecības nolīguma darbību un tā noteikumu pareizu piemērošanu un izskata citus veidus, kā sasniegt tā vispārējos mērķus. Tā novērtē un pieņem lēmumus atbilstīgi tam, kā paredzēts šajā nolīgumā, par jebkuru jautājumu, ko tai nodevušas specializētās struktūras, kuras izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu. Tirdzniecības komiteja savus lēmumus pieņem vienprātīgi.

               Tirdzniecības komiteja ir pieņēmusi lēmumus, kas jāgroza, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos nolīgumam.

               Tirdzniecības nolīguma XII sadaļa attiecas uz visām domstarpībām par tirdzniecības nolīguma noteikumu interpretāciju vai piemērošanu, ja vien Tirdzniecības nolīgumā nav noteikts citādi.

               Pēc Ekvadoras pievienošanās Tirdzniecības komitejai ir jāatjaunina Tirdzniecības komitejas reglaments, šķīrējtiesnešu reglaments un rīcības kodekss, šķīrējtiesnešu saraksts, reglaments tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu grupai un ekspertu grupai jautājumos, uz kuriem attiecas sadaļa “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība”.

               2.2.Tirdzniecības komiteja

               Tirdzniecības komiteja, kas izveidota ar Tirdzniecības nolīguma 12. pantu, uzrauga un veicina Tirdzniecības nolīguma darbību un tā noteikumu pareizu piemērošanu; novērtē Tirdzniecības nolīguma piemērošanas rezultātus, it īpaši Pušu savstarpējo tirdzniecības un ekonomisko attiecību attīstību; uzrauga visu to specializēto struktūru darbu, kas izveidotas saskaņā ar Tirdzniecības nolīgumu, un sniedz ieteikumus par nepieciešamo rīcību; novērtē un pieņem lēmumus par jebkuru jautājumu, ko tai nodevušas specializētās struktūras; un pieņem savu reglamentu, kā arī sanāksmju grafiku un sanāksmju darba kārtību. Tirdzniecības komiteja savus lēmumus pieņem vienprātīgi. Pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm, kuras veic visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu šos lēmumus. Gadījumos, kas minēti Tirdzniecības nolīguma 12. panta 4. punktā, visus lēmumus pieņem ES Puse un attiecīgā Andu parakstītājvalsts, un šos lēmumus piemēro tikai šo Pušu savstarpējās attiecībās ar noteikumu, ka tie neietekmē citas Andu parakstītājvalsts tiesības un pienākumus (14. panta 3. punkts).

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šajā priekšlikumā Padomes lēmumam ir noteikta nostāja, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses, Tirdzniecības komitejā nolūkā grozīt Tirdzniecības komitejas lēmumus, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos nolīgumam un atjauninātu tajā iekļauto šķīrējtiesnešu sarakstu un ekspertu sarakstu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā.

               Lēmumam, ar ko izveido šķīrējtiesnešu sarakstu no Ekvadoras, bija jātiek pieņemtam Tirdzniecības komitejas pirmajā sanāksmē, tāpēc tagad tas ir jāpieņem pēc iespējas drīz, lai pilnībā tiktu īstenota Tirdzniecības nolīguma XII sadaļa “Domstarpību izšķiršana”.

               Tirdzniecības nolīguma Puses apsprieda paredzēto Tirdzniecības komitejas lēmumu un vienojās, ka, ievērojot Savienības lēmumu pieņemšanas procedūras, Tirdzniecības komitejai šis lēmums būtu jāpieņem 2020. gada otrajā pusē.

               Šis lēmums ir būtisks tam, lai varētu pabeigt Tirdzniecības nolīguma iestāžu sistēmu un lai tādējādi varētu nodrošināt Tirdzniecības nolīguma sekmīgu īstenošanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tirdzniecības komiteja ir ar nolīgumu, proti, ar Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, izveidota struktūra.

               Lēmums, ko ir aicināta pieņemt Tirdzniecības komiteja, ir akts ar juridiskām sekām saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 14. panta 2. punktu. Paredzētais akts nepapildina un negroza Tirdzniecības nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs, t. i., grozīt Tirdzniecības komitejas Lēmumus Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014, lai cita starpā atjauninātu tajos iekļauto šķīrējtiesnešu sarakstu un ekspertu sarakstu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, ietilpst kopējā tirdzniecības politikā.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants un it īpaši tā 4. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar Padomes aktu tiks grozīti Tirdzniecības komitejas Lēmumi Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014, ir lietderīgi minēto aktu pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0092 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               Nostāja, kura Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses, Tirdzniecības komitejā attiecībā uz grozījumiem Tirdzniecības komitejas Lēmumos Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos nolīgumam un atjauninātu tajā iekļauto šķīrējtiesnešu sarakstu un ekspertu sarakstu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (“Tirdzniecības nolīgums”), parakstīja 2012. gada 26. jūnijā Briselē. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/735/ES
                  7
                Tirdzniecības nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm un Peru provizoriski piemēro no 2013. gada 1. marta un ar Kolumbiju no 2013. gada 1. augusta.

               (2)Tirdzniecības nolīgums, kas parakstīts Briselē 2016. gada 11. novembrī
                  8
               , tika grozīts ar Pievienošanās protokolu, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos. Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2012/735/ES
                  9
                tirdzniecības nolīgumu starp Savienību un tās dalībvalstīm un Ekvadoru provizoriski piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

               (3)Saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta vi) punktu Tirdzniecības komiteja sekmēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu, veicot tajā noteiktos grozījumus citos noteikumos, kurus Tirdzniecības komitejai ir tiesības grozīt, ja tas ir skaidri noteikts šajā nolīgumā.

               (4)Saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 13. panta 5. punktu, īstenojot 13. pantā minētās funkcijas, Tirdzniecības komiteja var pieņemt lēmumus atbilstīgi tam, kā paredzēts Tirdzniecības nolīgumā.

               (5)Tirdzniecības komitejai rakstiskā procedūrā ir jāpieņem lēmums grozīt tās Lēmumus Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, jo lēmums būs Savienībai saistošs.

               (7)Tirdzniecības komitejas Lēmumā Nr. 1/2014 paredzēts pieņemt tās reglamentu saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 13. panta 1. punkta j) apakšpunktu.

               (8)Tirdzniecības komitejas Lēmumā Nr. 2/2014 paredzēts pieņemt šķīrējtiesnešu reglamentu un rīcības kodeksu saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 13. panta 1. punkta h) apakšpunktu un 315. pantu.

               (9)Tirdzniecības komitejas Lēmumā Nr. 3/2014 paredzēts izveidot šķīrējtiesnešu sarakstus saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 304. panta 1. un 4. punktu.

               (10)Tirdzniecības komitejas Lēmumā Nr. 4/2014 paredzēts pieņemt Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības Ekspertu grupas reglamentu saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 284. panta 6. punktu.

               (11)Tirdzniecības komitejas Lēmumā Nr. 5/2014 paredzēts izveidot Ekspertu grupu jautājumos, uz kuriem attiecas Tirdzniecības nolīguma sadaļa “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība” saskaņā ar Tirdzniecības nolīguma 284. panta 3. punktu.

               (12)Lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos Tirdzniecības nolīgumam un nepieciešamību atjaunināt šķīrējtiesnešu un ekspertu sarakstus tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, būtu attiecīgi jāgroza Tirdzniecības komitejas Lēmumi Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Peru un Ekvadoru, no otras puses, Tirdzniecības komitejā attiecībā uz grozījumiem Tirdzniecības komitejas Lēmumos Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014, pamatā ir Tirdzniecības komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Pēc pieņemšanas Tirdzniecības komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 354, 21.12.2012., 1.-2. lpp.

                     (2)

                        OV L 56, 28.2.2013., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 201, 26.7.2013., 7. lpp.

                     (4)

                        OV L 356, 24.12.2016., 3. lpp.

                     (5)

                        OV L 358, 29.12.2016., 1. lpp.

                     (6)

                        Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        Padomes Lēmums 2012/735/ES (2012. gada 31. maijs) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (OV L 354, 21.12.2012., 1. lpp.).

                     (8)

                        OV L 356, 24.12.2016., 3. lpp.

                     (9)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/2369 (2016. gada 11. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Pievienošanās protokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (OV L 356, 24.12.2016., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.4.2021
            COM(2021) 173 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmums
            par nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Ekvadoru un Peru, no otras puses, Tirdzniecības komitejā attiecībā uz grozījumiem Tirdzniecības komitejas Lēmumos Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos nolīgumam un atjauninātu tajā iekļauto šķīrējtiesnešu sarakstu un ekspertu sarakstu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā

               PROJEKTS

               ES, KOLUMBIJAS, PERU UN EKVADORAS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS 2/2021

               XXX,

               ar ko groza Lēmumus Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Peru un Ekvadoru, no otras puses, un atjauninātu šķīrējtiesnešu sarakstu un ekspertu sarakstu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā

               TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Peru un Ekvadoru, no otras puses (“Tirdzniecības nolīgums”), un jo īpaši tā 13. pantu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar nolīguma 13. panta 2. punkta g) apakšpunkta vi) punktu Tirdzniecības komiteja var sekmēt šā nolīguma mērķu sasniegšanu, veicot tajā noteiktos grozījumus citos noteikumos, kurus Tirdzniecības komitejai ir tiesības grozīt, ja tas ir skaidri noteikts šajā nolīgumā. Saskaņā ar nolīguma 13. panta 5. punktu, īstenojot sājā pantā minētās funkcijas, Tirdzniecības komiteja var pieņemt lēmumus atbilstīgi tam, kā paredzēts nolīgumā.

               (2)Lēmumā Nr. 1/2014 paredzēts pieņemt tās reglamentu saskaņā ar nolīguma 13. panta 1. punkta j) apakšpunktu.

               (3)Lēmumā Nr. 2/2014 paredzēts pieņemt šķīrējtiesnešu reglamentu un rīcības kodeksu saskaņā ar nolīguma 13. panta 1. punkta h) apakšpunktu un 315. pantu.

               (4)Lēmumā Nr. 3/2014 paredzēts izveidot šķīrējtiesnešu sarakstus saskaņā ar nolīguma 304. panta 1. un 4. punktu.

               (5)Lēmumā Nr. 4/2014 paredzēts pieņemt Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības Ekspertu grupas reglamentu saskaņā ar nolīguma 284. panta 6. punktu.

               (6)Lēmumā Nr. 5/2014 paredzēts izveidot Ekspertu grupu jautājumos, uz kuriem attiecas Tirdzniecības nolīguma sadaļa “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība” saskaņā ar nolīguma 284. panta 3. punktu.

               (7)Lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos Tirdzniecības nolīgumam un nepieciešamību atjaunināt šķīrējtiesnešu un ekspertu sarakstus tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, būtu attiecīgi jāgroza Tirdzniecības komitejas Lēmumi Nr. 1/2014, Nr. 2/2014, Nr. 3/2014, Nr. 4/2014 un Nr. 5/2014,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Pielikumu ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. 1/2014 (2014. gada 16. maijs) par Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu, kas minēts 13. panta 1. punkta j) apakšpunktā Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses [2015/1045], groza šādi:

               “1.lēmuma 1. pantu groza šādi:

               a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Tirdzniecības komiteja, kas izveidota saskaņā ar 12. pantu Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Peru un Ekvadoru, no otras puses, (“nolīgums”), veic savus pienākumus atbilstoši nolīguma 12. pantam un atbild par nolīguma darbību un pareizu tā piemērošanu.”;

               b) panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               “3. Par Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāju uz vienu gadu rotācijas kārtībā ieceļ Kolumbijas tirdzniecības, rūpniecības un tūrisma ministru, Peru ārējās tirdzniecības un tūrisma ministru, Ekvadoras ražošanas, ārējās tirdzniecības, ieguldījumu un zivsaimniecības ministru vai par tirdzniecību atbildīgo Eiropas Komisijas locekli. Pirmais termiņš sākas Tirdzniecības komitejas pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī. Priekšsēdētājs var vienoties, ka atbilstoši nolīguma 12. panta 2. punktam viņu pārstāv attiecīgie pārstāvji.”;

               “2.lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Tirdzniecības komitejas sanāksmes notiek reizi gadā vai pēc kādas Puses lūguma, kā paredzēts nolīguma 12. panta 2. punktā. Sanāksmes notiek rotācijas kārtībā Bogotā, Briselē, Limā un Kito, ja vien Puses nevienojas citādi.”;

               2. pants

               Pielikumu ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. 2/2014 (2014. gada 16. maijs) par šķīrējtiesnešu reglamenta un rīcības kodeksa pieņemšanu, kas minēti 13. panta 1. punkta h) apakšpunktā un 315. pantā Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses [2015/1046], groza šādi:

               “1.pielikuma 1. noteikuma a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “a) “nolīgums”ir tirdzniecības nolīgums starp Kolumbiju un Peru, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts Briselē 2012. gada 26. jūnijā un grozīts ar protokolu par Ekvadoras pievienošanos nolīgumam, kurš parakstīts 2016. gada 11. novembrī.”;

               “2.pielikuma 7. noteikumu aizstāj ar šādu:

               “7. Ja dokumenta piegādes termiņa pēdējā diena ir Kolumbijas, Peru, Ekvadoras vai ES oficiāla brīvdiena, minēto dokumentu var piegādāt nākamajā darbdienā.”;

               “3.pielikuma 33. noteikumu aizstāj ar šādu:

               “33. Ja vien domstarpībās iesaistītās Puses nevienojas citādi, sēdi organizē Briselē, ja prasītājs ir Kolumbija, Peru vai Ekvadora, un attiecīgā gadījumā Bogotā, Limā vai Kito, ja prasītājs ir ES.”;

               3. pants

               Pielikumu ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. 3/2014 (2014. gada 16. Maijs) par Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, 304. panta 1. un 4. punktā minēto šķīrējtiesnešu sarakstu izveidi [2015/1047], groza šādi:

               “1.Nolīguma 304. panta 1. punktā minēto šķīrējtienešu sarakstu groza šādi:

               a) saraksta “Kolumbijas ierosinātie šķīrējtiesneši” 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

               “2.Javier Gamboa

               3.Claudia Orozco”;

               b) starp sarakstiem“Kolumbijas ierosinātie šķīrējtiesneši” un “ES ierosinātie šķīrējtiesneši” iekļauj šādu sarakstu:

               “Ekvadoras ierosinātie šķīrējtiesneši”

               1.Hugo Perezcano Díaz

               2.Alejandro Sánchez

               3.Carlos Vejar

               4.Alan Yanovich

               5.Andrés Jana”;

               c) sarakstā “Peru ierosinātie šķīrējtiesneši” 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

               “4.Victor Saco

               5.Javier Hernando Illescas Mucha”;

               d) saraksta “Priekšsēdētāji” 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “2.Pedro Negueloaetcheverry (Ekvadora)”;

               “2.Nolīguma 304. panta 4. punktā minēto papildu sarakstu ar šķīrējtiesnešiem, kuriem ir konkrētas nozares zināšanas par konkrētiem šajā nolīgumā iekļautiem jautājumiem, groza šādi:

               a) zem virsraksta “Preču tirdzniecības eksperti” starp sarakstiem“Kolumbijas ierosinātie šķīrējtiesneši” un “ES ierosinātie šķīrējtiesneši” iekļauj šādu sarakstu:

               “Ekvadoras ierosinātie šķīrējtiesneši”

               1.Pablo Bentes

               2.Jan Bohanes

               3.Sofía Bonilla”;

               b) zem virsraksta “Pakalpojumu tirdzniecības, uzņēmējdarbības veikšanas, konkurences, intelektuālā īpašuma tiesību vai arī valsts iepirkuma jomu eksperti” starp sarakstiem“Kolumbijas ierosinātie šķīrējtiesneši” un “ES ierosinātie šķīrējtiesneši” iekļauj šādu sarakstu:

               “Ekvadoras ierosinātie šķīrējtiesneši”

               1.Gustavo Guerra

               2.Alfredo Corral

               3.Genaro Eguiguren”;

               c) zem virsraksta “Pakalpojumu tirdzniecības, uzņēmējdarbības veikšanas, konkurences, intelektuālā īpašuma tiesību vai arī valsts iepirkuma jomu eksperti” priekšsēdētāju saraksta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               “2.Tania Voon”;

               4. pants

               Pielikumu ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. 4/2014 (2014. gada 16. maijs) par Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, 284. panta 6. punktā minēto Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības ekspertu grupas reglamenta pieņemšanu [2015/1048], groza šādi:

               1) pielikuma 1. noteikuma a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “a)“nolīgums”ir tirdzniecības nolīgums starp Kolumbiju un Peru, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas tika parakstīts Briselē 2012. gada 26. jūnijā un grozīts ar protokolu par Ekvadoras pievienošanos nolīgumam, kurš parakstīts 2016. gada 11. novembrī”;

               5. pants

               Pielikumu ES, Kolumbijas un Peru Tirdzniecības komitejas Lēmumam Nr. 5/2014 (2014. gada 16. maijs) par Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, 284. panta 3. punktā minētās Ekspertu grupas izveidi jautājumos, kas ietverti sadaļā “Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība” [2015/1049], groza šādi:

               “1.Pielikuma sarakstu “Ekspertu saraksts” papildina ar 13., 14., 15. un 16. punktu:

               “13.María Amparo Albán

               14.Alice Tipping

               15.Leopoldo González

               16.Fabián Jaramillo”;

               “2.Sarakstu “Priekšsēdētāji” papildina ar 7. un 8. punktu:

               “7.Jacob Olander

               8.Martín Padulla”.

               6. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […].

               Šo lēmumu sagatavo nolīguma Pušu oficiālajās valodās, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               [vieta]

               Tirdzniecības komitejas vārdā –


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.4.2021
            COM(2021) 175 final
            2021/0094(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Kakao organizācijas padomē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Kakao organizācijas (turpmāk — “SKO”)
                  1
                Starptautiskajā Kakao padomē (turpmāk — “SKO padome”) saistībā ar paredzēto Starptautiskā kakao nolīguma termiņa pagarināšanu (SKN 2010)
                  2
               .

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Starptautiskais kakao nolīgums (SKN 2010)

                  2010. gada Starptautiskā kakao nolīguma (“SKN 2010 vai “nolīgums”) mērķis ir nodrošināt ciešāku starptautisko sadarbību kakao un ar kakao saistītos jautājumos visā pasaulē, izveidot forumu starpvaldību apspriedēm par kakao un par veidiem, kā uzlabot pasaules kakao nozares ekonomiku, atvieglot tirdzniecību, vācot un sniedzot informāciju par pasaules kakao tirgu, un veicināt lielāku pieprasījumu pēc kakao visā pasaulē.

                  SKN stājās spēkā 2012. gada 1. oktobrī uz desmit gadiem, proti, līdz 2022. gada 30. septembrim (SKN 62. panta 1. punkts).

                  Eiropas Savienība ir SKN līgumslēdzēja puse
                     3
                  .

               2.2.Starptautiskā Kakao padome

               Saskaņā ar SKN 6. panta 1. punktu Starptautisko Kakao padomi veido visi organizācijas locekļi. Saskaņā ar SKN 7. pantu Padomei ir visas pilnvaras, un tā īsteno vai nodrošina visu to funkciju veikšanu, kas nepieciešamas, lai izpildītu noteikumus saskaņā ar SKN.

               Parasti SKO padome tiekas vienā kārtējā sesijā katrā kakao pusgadā, bet tai ir iespēja tikties ārkārtas sesijā (SKN 9. panta 1. un 2. punkts). SKN 12. pantā ir noteikts, ka visus SKO padomes lēmumus principā pieņem vienprātīgi. Ja nav vienprātības, lēmumus pieņem ar kvalificētā vairākuma balsojumu, saskaņā ar procedūru, kas noteikta SKO 12. panta 1. punktā. SKO 10. un 11. pantā ir paredzēts īpašs balsu sadalījums un balsošanas procedūra starp organizācijas eksportētājiem locekļiem un importētājiem locekļiem.

               2.3.Paredzētais Starptautiskās Kakao padomes akts

                  SKO padome tās 102. sesijā 2020. gada septembrī ieteica pagarināt SKN darbības termiņu pēc tā pašreizējā termiņa beigām. Tas ļautu nākotnē veikt būtisku pārskatīšanu. SKO padomei ir jālemj par nolīguma pagarināšanu saskaņā ar SKN 62. panta 4. punktu, kurā noteikts, ka Padome var pilnībā vai daļēji pagarināt šo nolīgumu uz diviem laikposmiem, katrs no kuriem nepārsniedz divus kakao gadus.

               SKO padomei tās 103. sesijā 2021. gada 22.-23. aprīlī ir jāpieņem lēmums par SKN 2010. pagarināšanu (“paredzētais akts”). Šo lēmumu var atlikt uz nākamajām Padomes sesijām.

               Paredzētā akta mērķis ir apstiprināt SKN 2010 pagarināšanu SKO padomē. SKN 2010 pagarināšana dos SKO padomes locekļiem pienācīgu laiku risināt sarunas par SKN pārskatīšanu.

               Paredzētais akts kļūs pusēm saistošs saskaņā ar SKN 12. panta 3. punktu, kurā noteikts, ka locekļi apņemas, ka visi Padomes lēmumi ir tiem saistoši saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Šā priekšlikuma mērķis ir panākt, lai Padome Komisiju pilnvarotu SKO padomē Savienības vārdā balsot par SKN pagarināšanu.

                  Pagarinot SKN par ne vairāk kā četriem gadiem, SKO locekļiem tiks dots pienācīgs laiks veikt būtisku pārskatīšanu, galveno uzmanību pievēršot nolīguma modernizācijai un vienkāršošanai.

               Sarunas par SKN daļēju pārskatīšanu tiks sāktas SKO padomes 103. sesijā 2021. gada aprīlī. Vajadzība pagarināt termiņu tiks izvērtēta, ņemot vērā sarunās panākto progresu, lai dotu pietiekami daudz laika daļēji pārskatīt SKN.

                  Pašlaik ES dalība SKO ir izdevīga gan Savienībai, gan citām SKO dalībvalstīm, un SKN var pagarināt tādā redakcijā, kādā tas ir. Nolīguma pagarināšana pēc 2022. gada un paralēls darbs pie atsevišķas procedūras, lai modernizētu nolīgumu, ļaus tā locekļiem atkārtoti iesaistīties procesā un diskutēt par SKO nozīmi pašreizējo problēmu risināšanā. SKN iespējamā pārskatīšana pēc 2022. gada, iespējams, palielinātu tā pievienoto vērtību un tā darba nozīmīgumu, kā arī, iespējams, raisītu lielāku interesi par SKO. Tāpēc nolīguma pagarināšana ir Savienības interesēs.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               SKO padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu.

               Akts, ko SKO padome tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar SKN 2010 12. panta 3. punktu un 62. panta 4. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar tā 218. panta 9. punktu.

               2021/0094 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Kakao organizācijas padomē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 2012/189/ES
                  5
               , un nolīgums stājās spēkā 2012. gada 1. oktobrī.

               (2)Saskaņā ar nolīguma 62. panta 1. punktu nolīgums paliek spēkā līdz 2022. gada 30. septembrim, ja vien tas netiek pagarināts.

               (3)Saskaņā ar SKN 7. panta 1. punktu Starptautiskās Kakao organizācijas Starptautiskai Kakao padomei (“SKO padome”) ir jāīsteno ir visas pilnvaras, un tā īsteno vai nodrošina visu to funkciju veikšanu, kas nepieciešamas, lai izpildītu noteikumus saskaņā ar nolīgumu. Saskaņā ar nolīguma 62. panta 4. punktu SKO padome var pieņemt lēmumu par nolīguma pagarināšanu pēc tā pašreizējā termiņa beigām “uz diviem laikposmiem, katrs no kuriem nepārsniedz divus kakao gadus”, proti, līdz 2024. gada 30. septembrim pirmajam laikposmam un līdz 2026. gada 30. septembrim otrajam laikposmam.

               (4)SKO padomei 103. sesijā 2021. gada 22. un 23. aprīlī ir jāpieņem lēmums par nolīguma pagarināšanu. Šo lēmumu var atlikt uz vēlāku datumu.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem SKO padomē, jo SKO padomes lēmums par nolīguma pagarināšanu Savienībai būs saistošs.

               (6)Savienības interesēs ir turpmāka dalība SKN, ņemot vērā kakao nozares nozīmi vairākās dalībvalstīs un Eiropas Savienības ekonomikā.

               (7)Pagarinot nolīgumu par ne vairāk kā četriem gadiem, SKO padomes locekļiem būtu dots pienācīgs laiks veikt būtisku pārskatīšanu, galveno uzmanību pievēršot nolīguma modernizācijai un vienkāršošanai”,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Kakao organizācijas Starptautiskās Kakao padomes 103. sesijā vai turpmākajās sesijās, ir balsot par 2010. gada Starptautiskā Kakao nolīguma pagarināšanu uz diviem laikposmiem, katrs no kuriem nepārsniedz divus kakao gadus, proti, līdz 2024. gada 30. septembrim pirmajam laikposmam un līdz 2026. gada 30. septembrim otrajam laikposmam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Izveidota ar 1972. gada Kakao nolīgumu: ANO, Līgumu krājums, 882. sējums, 67. lpp.

                     (2)

                        ANO, Līgumu krājums, 2871. sējums.

                     (3)

                        Padomes Lēmums (2012. gada 26. marts) par to, lai noslēgtu 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (OV L 102, 12.4.2012., 1. lpp.). Padomes Lēmums (2011. gada 17. maijs) par to, lai parakstītu Eiropas Savienības vārdā un piemērotu provizoriski 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (OV L 259, 4.10.2011., 7. lpp.).

                     (4)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2012/189/ES (2012. gada 26. marts) par to, lai noslēgtu 2010. gada Starptautisko kakao nolīgumu (OV L 102, 12.4.2012., 1. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.4.2021
            COM(2021) 174 final
            2021/0093(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stokholmas Konvencijas par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem Pušu konferences desmitajā sanāksmē attiecībā uz priekšlikumu grozīt A pielikumu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Stokholmas Konvencija par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (“Konvencija”) stājās spēkā 2004. gada 17. maijā. To apstiprināja ar Padomes 2004. gada 14. oktobra Lēmumu par to, kā Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (2006/507/EK
                     1
                  ), un attiecībā uz Eiropas Kopienu tā stājās spēkā 2005. gada 14. februārī. Konvencijas mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību un vidi pret noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP). Konvencija nodrošina uz piesardzības principu balstītu sistēmu, kā izbeigt ražot, lietot, importēt un eksportēt NOP, drošā veidā ar tiem rīkoties un tos iznīcināt, kā arī likvidēt vai samazināt dažu neapzināti radītu NOP izplūdi.

                  Saistības, kas noteiktas Konvencijā un 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos pievienotajā Protokolā par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (“Protokols”), kurš apstiprināts ar Padomes Lēmumu 259/2004/EK
                     2
                  , Savienības tiesību aktos ir ieviestas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/1021
                     3
                  .

                  Pušu konference ir izveidota ar Konvencijas 19. pantu, un tā ir Stokholmas konvencijas pārvaldības struktūra. Lai pārraudzītu Konvencijas ieviešanu, šī struktūra parasti tiekas reizi divos gados. Tā arī izvērtē ķīmikālijas, kuras izskatīšanai iesniegusi Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komiteja (POPRC).

                  Saskaņā ar Konvencijas 8. panta 1. punktu Puse iesniedza sekretariātam priekšlikumu Konvencijas A pielikumā iekļaut perfluorheksānsulfonskābi (PFHxS), tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus, un POPRC minēto priekšlikumu izskatīja saskaņā ar 8. panta 3. un 4. punktu. POPRC ieteica Pušu konferencei perfluorheksānsulfonskābi (PFHxS), tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus iekļaut A pielikumā bez īpašiem izņēmumiem. Pielikumu grozījumu pieņemšanas procedūru reglamentē Konvencijas 22. pants.

                  Saskaņā ar Konvencijas 23. pantu katrai Pusei ir viena balss. Taču tādas reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas kā ES savas tiesības balsot izmanto par tik balsīm, cik no tās dalībvalstīm ir Konvencijas Puses.

                  Pušu konference desmitajā kārtējā sanāksmē apsvērs lēmuma pieņemšanu par perfluorheksānsulfonskābes (PFHxS), tās sāļu un ar PFHxS saistītu savienojumu iekļaušanu Konvencijas A pielikumā (pārtraukšana), B pielikumā (ierobežojumi) un/vai C pielikumā (neapzināta ražošana).

                  Ķimikāliju iekļaušana A, B un/vai C pielikuma sarakstā nozīmē, ka uz tām attieksies pasākumi, kuru mērķis ir pārtraukt vai ierobežot šādu ķimikāliju ražošanu un izmantošanu, tai skaitā samazināt vai pārtraukt neapzināti radītu NOP izplūdes.

                  Paredzētais akts Pusēm kļūs saistošs saskaņā ar Konvencijas 22. panta 4. punktu, kas nosaka: “Uz šīs Konvencijas A, B vai C pielikuma grozījumu ierosināšanu, pieņemšanu un spēkā stāšanos attiecas tā pati kārtība, kāda noteikta attiecībā uz šīs Konvencijas papildu pielikuma ierosināšanu, pieņemšanu un spēkā stāšanos, izņemot, ka A, B vai C pielikuma grozījumi nestājas spēkā attiecībā uz jebkuru Pusi, kura iesniegusi deklarāciju atbilstoši 25. panta 4. punkta nosacījumiem, un šajā gadījumā šādi grozījumi stājas spēkā attiecībā uz šo Pusi deviņdesmitajā dienā pēc šā grozījuma ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta deponēšanas Depozitārijā.”

                  Perfluorheksānsulfonskābe (PFHxS), tās sāļi un ar PFHxS saistīti savienojumi Eiropas Savienībā netiek izmantoti apzināti, taču šīs ķimikālijas var būt piemaisījums ugunsdzēšanas putās uz fluora bāzes un perfluoroktānsulfoskābē (PFOS). Attiecībā uz PFHxS klātbūtni PFOS būtu jānorāda, ka PFOS ir iekļauta Stokholmas konvencijas B pielikumā un Regulas (ES) 2019/1021 I pielikumā, kas Savienībā aizliedz izmantot PFOS, izņemot vienu atlikušo PFOS lietojumu par izsmidzinājuma slāpētāju cietā hroma pārklājumiem līdz 2025. gadam. Gandrīz visās dalībvalstīs PFOS izmantošana jau ir pakāpeniski izbeigta.

                  Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Stokholmas konvencijas Pušu konferencē saistībā ar lēmumiem, kurus paredzēts pieņemt nolūkā grozīt A pielikumu, proti, iekļaut tajā perfluorheksānsulfonskābes (PFHxS), tās sāļu un ar PFHxS saistītus savienojumus. Ja Stokholmas konvencijas Pušu konference pieņem lēmumu PFHxS iekļaut A pielikumā, Konvencijas Pusēm būs jāveic pasākumi, kuri vajadzīgi, lai pārtrauktu vai ierobežotu PFHxS izmantošanu savā teritorijā atbilstoši savām saistībām saskaņā ar Konvenciju. Lai šo lēmumu īstenotu Savienībā, Komisija ierosinās deleģēto aktu par grozījumiem NOP regulas I pielikumā, kuru mērķis ir minētajā pielikumā iekļaut perfluorheksānsulfonskābi (PFHxS), tās sāļus un ar PFHxS saistītus savienojumus. Šo vielu ražošana un izmantošana Savienībā būs aizliegta.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Priekšlikums ir saskanīgs ar Regulu (ES) 2019/1021, ar ko Savienībā īsteno Stokholmas konvenciju, un papildina minētās regulas īstenošanu. Tas pilnībā atbilst mērķim aizsargāt cilvēka veselību un vidi pret noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikums ir saskanīgs ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 un Regulas (ES) Nr. 528/2012 vispārējo pieeju attiecībā uz PBT vielām, jo abās regulās ir noteikti kritēriji, kas principā neļauj laist tirgū un izmantot PBT vielas. Lai attiecībā uz ierobežojumiem un atļaujas saņemšanas prasībām nodrošinātu saskaņotību starp Stokholmas konvenciju, Regulu (ES) 2019/1021 un Regulu (EK) Nr. 1907/2006, Kopējās vienošanās dokuments
                     4
                   precizē sakarību starp šiem instrumentiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Ierosinātā Padomes lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts, kas ir atbilstošais pamats aktam, ar kuru nosaka Eiropas Savienības nostāju saistībā ar starptautisku nolīgumu, šajā gadījumā Stokholmas konvenciju.

                  Priekšlikuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts, ņemot vērā, ka pasākumiem, par kuriem notiek vienošanās uz Stokholmas konvencijas pamata, galvenokārt ir vidisks mērķis (proti, atteikšanās no noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem).

                  Tādējādi par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 192. panta 1. punkts sasaistē ar 218. panta 9. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Noturīgie organiskie piesārņotāji rada globālas bažas, un Stokholmas konvenciju Savienībā īsteno ar Regulu (ES) 2019/1021. Tā kā Savienība ir Konvencijas Puse, ir lietderīgi, ka Savienība piedalās Pušu konferences lēmumu pieņemšanā.

               •Proporcionalitāte

                  Noturīgie organiskie piesārņotāji rada globālas bažas, un Stokholmas konvencijas mērķis ir izbeigt šo ķimikāliju ražošanu un izmantošanu. Perfluorheksānsulfonskābes (PFHxS), tās sāļu un ar PFHxS saistītu savienojumu iekļaušanu A pielikumā ieteica Konvencijas Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komiteja, jo tika konstatēts, ka šī ķimikālija atbilst Konvencijas D pielikuma kritērijiem. Lai nodrošinātu atbilstošu pasākumu veikšanu pasaules mērogā, ir samērīgi ierosināt minētās ķimikālijas iekļaušanu Konvencijas A pielikumā.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Priekšlikums tika apspriests ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām Komisijas ekspertu grupas “Regulas (ES) 2019/1021 kompetentās iestādes” 23. sanāksmē. Turklāt plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika, Konvencijas Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komitejai veicot ķimikālijas novērtējumu, un ieinteresēto personu komentāri tika ņemti vērā.

               •Ietekmes novērtējums

                  Ietekmes novērtējums netika veikts, bet saistībā ar REACH ierobežošanas dokumentiem par perfluorheksānsulfonskābi (PFHxS), tās sāļiem un ar PFHxS saistītiem savienojumiem
                     5
                   ir veikts sociālekonomiskais novērtējums un alternatīvu analīze. ECHA atzinumā secināts, ka ierosinātā ierobežojuma sociālekonomiskajām izmaksām vajadzētu būt ierobežotām un ka ir samērīgi stingri ierobežot PFHxS ražošanu, laišanu tirgū un izmantošanu.

                  Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komiteja secināja, ka konkrētā ķimikālija ir noturīgs organiskais piesārņotājs, un ieteica to iekļaut sarakstā bez īpaša atbrīvojuma. Šā ieteikuma pamatā ir iespējamo pārvaldības pasākumu ietekmes novērtējums, kurā ņemta vērā sociālekonomiskā informācija.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Priekšlikums neietekmē komercdarbību, jo šo ķimikāliju Savienībā komerciāliem mērķiem neizmanto, tāpēc priekšlikums neparedz atbrīvojumu mikrouzņēmumiem un neietver īpašus noteikumus MVU. Priekšlikumam nav nekādas ietekmes uz ES nozaru konkurētspēju vai uz tirdzniecību, jo šī ķimikālija netiek tirgota starp Savienību un trešām valstīm.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums budžetu neietekmē.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Īstenošanas plāns, uzraudzīšana, izvērtēšana un ziņošana netiek uzskatīta par nepieciešamu.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Priekšlikums pilnvaro Komisiju Stokholmas konvencijas Pušu konferencē Eiropas Savienības vārdā atbalstīt perfluorheksānsulfonskābes (PFHxS), tās sāļu un ar PFHxS saistītu savienojumu iekļaušanu A pielikumā bez īpašiem izņēmumiem.

               2021/0093 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Stokholmas Konvencijas par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem Pušu konferences desmitajā sanāksmē attiecībā uz priekšlikumu grozīt A pielikumu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Stokholmas Konvencija par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (“Konvencija”) stājās spēkā 2004. gada 17. maijā un Savienības vārdā tika noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/507/EK
                  6
               .

               (2)Savienībā Stokholmas konvenciju īsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2019/1021
                  7
               .

               (3)Saskaņā ar Konvencijas 8. pantu par ķimikālijas iekļaušanu sarakstā A, B un/vai C pielikumā un par saistīto kontroles pasākumu noteikšanu lemj Pušu konference.

               (4)Paredzams, ka Stokholmas konvencijas Pušu konferences desmitajā sanāksmē tiks pieņemts lēmums par jaunu ķimikāliju iekļaušanu A pielikumā.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferencē, jo lēmums būs Savienībai saistošs.

               (6)Lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi no turpmākas perfluorheksānsulfonskābes (PFHxS), tās sāļu un ar to saistītu savienojumu izdalīšanās, šo ķimikāliju ražošana un izmantošana jāsamazina vai jāizbeidz pasaules mērogā un jāatbalsta to iekļaušana Konvencijā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Stokholmas konvencijas Pušu konferences desmitajā sanāksmē, ir saskaņā ar Noturīgo organisko piesārņotāju izvērtēšanas komitejas attiecīgajiem ieteikumiem atbalstīt perfluorheksānsulfonskābes (PFHxS), tās sāļu un ar PFHxS saistītu savienojumu iekļaušanu Konvencijas A pielikumā bez īpašiem izņēmumiem.

               Savienības pārstāvji, ņemot vērā norises Stokholmas konvencijas Pušu konferences desmitajā sanāksmē un koordinējoties uz vietas, apspriedušies ar dalībvalstīm, var vienoties par šīs nostājas precizēšanu bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2006/507/EK (2004. gada 14. oktobris) par to, kā Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 209, 31.7.2006., 1. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums 2004/259/EK (2004. gada 19. februāris), ar ko Kopienas vārdā noslēdz Protokolu 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ar noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 81, 19.3.2004., 35. lpp.).

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1021 (2019. gada 20. jūnijs) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 169, 25.6.2019., 45. lpp.).

                     (4)

                  http://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/special-cases_lv
                  .

                     (5)

                        https://echa.europa.eu/registry-of-restriction-intentions/-/dislist/details/0b0236e1827f87da.

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2006/507/EK (2004. gada 14. oktobris) par to, kā Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 209, 31.7.2006., 1. lpp.).

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1021 (2019. gada 20. jūnijs) par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (OV L 169, 25.6.2019., 45. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.4.2021
            COM(2021) 183 final
            2021/0098(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padomē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padomē (“TRIPS padome”) saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu attiecībā uz lūgumu pagarināt pārejas periodu saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu tiem dalībniekiem, kas ir vismazāk attīstītās valstis.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Līgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem

               Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (“TRIPS līgums”) mērķis ir cita starpā nodrošināt atbilstošus standartus un principus attiecībā uz ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību pieejamību, darbības jomu un izmantošanu, efektīvus un piemērotus līdzekļus to īstenošanai un efektīvas un ātras procedūras valdību strīdu daudzpusējai novēršanai un izšķiršanai. TRIPS līgums attiecas uz šādām intelektuālā īpašuma tiesībām: autortiesības un blakustiesības, preču zīmes, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ieskaitot cilmes vietu nosaukumus, rūpnieciskie dizainparaugi, patenti, ieskaitot jaunu augu šķirņu aizsardzību, integrālshēmu izvietojums un neizpausta informācija. TRIPS līgums stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība ir TRIPS līguma puse
                  1
               .

               2.2.TRIPS padome

               TRIPS padome pārrauga TRIPS līguma darbību. TRIPS padome savās regulārajās sanāksmēs ir forums diskusijām par TRIPS līgumā ietverto intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un īstenošanas komercaspektiem. TRIPS padome darbojas saskaņā ar PTO Vispārējās padomes noteiktajiem pamatprincipiem. Tajā var piedalīties visi PTO dalībnieki un novērotāji, ko dalībnieki apstiprinājuši. TRIPS padome lēmumus pieņem vienprātīgi. Saskaņā ar TRIPS padomes reglamenta 33. pantu
                  2
               , ja TRIPS padomē nevar vienprātīgi pieņemt lēmumu, attiecīgo jautājumu nodod Vispārējai padomei lēmuma pieņemšanai. Saskaņā ar Marrākešas Līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“Marrākešas līgums”) IX pantu, ja Eiropas Savienība izmanto savas balsstiesības, tās balsu skaits ir vienāds ar to dalībvalstu skaitu, kuras ir PTO dalībnieces.

               2.3.Paredzētais TRIPS padomes akts

               TRIPS padomei tās oficiālajā sanāksmē 2021. gada 8. un 9. jūnijā ir jāpieņem lēmums par lūgumu no 2021. gada 1. jūlija pagarināt pārejas periodu saskaņā ar TRIPS 66. panta 1. punktu tiem dalībniekiem, kuri ir vismazāk attīstītās valstis (VAV) (“paredzētais akts”).

               Kopš Marrākešas līguma stāšanās spēkā 1995. gada 1. janvārī VAV dalībnieki saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu uz desmit gadiem tika atbrīvoti no TRIPS saistībām, izņemot 3., 4. un 5. pantu. Minētajā pantā ir paredzēta arī iespēja šo laikposmu pagarināt pēc pienācīgi pamatota lūguma, kuru iesniedz kāds dalībnieks, kas ir vismazāk attīstītā valsts. Pēc konkrētiem VAV dalībnieku lūgumiem šis atbrīvojums ir pagarināts jau divas reizes, 2005. un 2013. gadā, otro reizi – līdz 2021. gada 1. jūlijam.

               Čada VAV grupas vārdā 2020. gada 1. oktobrī oficiāli iesniedza lūgumu
                  3
                pagarināt pārejas periodu. VAV grupa ir lūgusi pagarināt pārejas periodu uz “visu laiku, kamēr dalībnieks paliek vismazāk attīstīto valstu kategorijā, un uz divpadsmit gadiem no dienas, kad stājas spēkā ANO Ģenerālās asamblejas lēmums izslēgt dalībnieku no vismazāk attīstīto valstu kategorijas”.

               Paredzētais akts būs saistošs tā Pusēm saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu, kurā paredzēts, ka ievērojot vismazāk attīstīto dalībvalstu īpašās vajadzības un prasības, to ekonomiskās, finansiālās un administratīvās grūtības un nepieciešamību pēc elastības, lai radītu dzīvotspējīgu tehnoloģisko bāzi, šādām dalībvalstīm netiek prasīts piemērot šā līguma nosacījumus (izņemot 3., 4. un 5. pantu) desmit gadus no to piemērošanas datuma saskaņā ar 65. panta 1. punktu. TRIPS padome pēc pienācīgi motivēta lūguma no vismazāk attīstītās dalībvalsts piešķir šādus pagarinājumus.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Reaģējot uz VAV dalībnieku lūgumu, Komisija iesaka Eiropas Savienības Padomei noteikt šādu Savienības nostāju. VAV dalībniekiem nebūtu jāpiemēro TRIPS līguma noteikumi, izņemot 3., 4. un 5. pantu, uz ierobežotu laikposmu, kas nepārsniedz 10 gadus, vai līdz dienai, kad tie pārstāj būt VAV, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāk.

               Tomēr pārejas perioda pagarināšana bez termiņa ierobežojuma, kā to ierosinājušas VAV, neatbilstu mērķim pakāpeniski integrēt VAV dalībniekus, kuri vienlaikus ir arī daudzpusējās tirdzniecības sistēmas dalībnieki, starptautiskajā IĪ sistēmā atbilstīgi obligātajām prasībām, kas paredzētas TRIPS līgumā.

               Ja PTO dalībvalstis atbalstītu pārejas perioda pagarināšanu saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu bez termiņa ierobežojuma, Savienībai nevajadzētu kavēt vienprātības panākšanu.

               Zināms intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un izpildes līmenis ir nepieciešams arī VAV dalībniekiem, jo IĪT ir inovācijas katalizators un svarīgs ilgtspējīgas attīstības instruments. Intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība un izpilde ir arī stimuls tehnoloģiju turētājiem veicināt zināšanu izplatīšanu un piesaistīt iekšējos ieguldījumus VAV dalībniekiem. Zināms IĪT aizsardzības un izpildes līmenis VAV dalībniekiem arī kalpo par stimulu ES uzņēmumiem nodot savas jaunās tehnoloģijas šīm VAV, nebaidoties no intelektuālā īpašuma zādzībām vai citiem pārkāpumiem. Pārejas perioda pagarināšana bez laika ierobežojuma pietiekami neveicinātu VAV dalībnieku centienus šajā jomā un varētu negatīvi ietekmēt to konkurētspēju pasaules tirdzniecības sistēmā. Tomēr ir pamatoti vēlreiz pagarināt pārejas periodu TRIPS līguma īstenošanai, izņemot 3., 4. un 5. pantu. VAV dalībnieki pārstāv starptautiskās tirdzniecības kopienas visneaizsargātāko segmentu, ko raksturo tādas grūtības kā zemi ienākumi uz vienu iedzīvotāju, zems cilvēku attīstības līmenis un ekonomiski un strukturāli šķēršļi izaugsmei. Covid-19 pandēmija ir vēl vairāk pastiprinājusi problēmas, ar kurām VAV dalībnieki saskaras. Tādēļ VAV dalībniekiem ir vajadzīga politikas telpa un elastība, lai risinātu savas attīstības problēmas un radītu dzīvotspējīgu tehnoloģisko bāzi.

               Ir svarīgi arī censties nodrošināt, ka jebkādas izmaiņas VAV dalībnieku tiesību aktos, noteikumos un praksē, kas izdarītas papildu pārejas periodā, nerada mazāku saskaņotību ar TRIPS līguma noteikumiem. Šī prasība stimulētu VAV dalībniekus pakāpeniski īstenot dažus TRIPS līguma noteikumus un novērstu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un izpildes līmeņa pazemināšanos. VAV dalībnieku centieni īstenot dažus TRIPS līguma noteikumus tiktu ņemti vērā, lemjot par TRIPS līguma 67. pantā paredzētās tehniskās un finansiālās sadarbības saņēmējiem, lai atvieglotu TRIPS līguma īstenošanu, galveno uzmanību pievēršot tām jomām, kurām ir vistiešākā lietderība.

               VAV dalībnieku lūguma otrā daļa, t. i., lūgums piešķirt papildu divpadsmit gadu atbrīvojumu no dienas, kad VAV dalībnieks atstāj vismazāk attīstīto valstu kategoriju, šķiet, pārsniedz TRIPS līguma 66. panta 1. punkta darbības jomu, jo šis pants attiecas tikai uz pārejas perioda pagarināšanu saistībā ar to, kā konkrētus TRIPS līguma noteikumus īsteno VAV dalībnieki. Šķiet, ka lūgums ir atkāpe no attiecīgajiem TRIPS līguma noteikumiem, par ko TRIPS padome nevar lemt. Tādēļ nevar atbalstīt lūgumu ar TRIPS padomes lēmumu saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu piešķirt atbrīvojumu valstīm, kas nav VAV.

               Jāatzīmē, ka lūgums piešķirt papildu divpadsmit gadu atbrīvojumu no dienas, kad VAV dalībnieks atstāj vismazāk attīstīto valstu kategoriju, ir iekļauts arī paziņojumā
                  4
                par raitu pāreju par labu valstīm, kas atstājušas vismazāk attīstīto valstu kategoriju, kuru Čadas misija VAV grupas vārdā 2020. gada 17. novembrī iesniedza Vispārējai padomei un kuru Vispārējā padome pašlaik apspriež.

               Iniciatīva pilnībā atbilst ES politikai. Agrāk ir pieņemti līdzīgi lēmumi. Eiropas Savienība atbalstīja pārejas perioda pagarināšanu līdz 2021. gada 1. jūlijam
                  5
               , par ko PTO dalībvalstis vienojās 2013. gada 11. jūnijā, lai VAV dalībniekiem nebūtu jāpiemēro TRIPS līgums, izņemot tā 3., 4. un 5. pantu.

               VAV dalībniekiem ir piešķirts arī īpašs atbrīvojums attiecībā uz TRIPS līguma noteikumu par zālēm īstenošanu. Šim atbrīvojumam sākotnēji bija jābeidzas 2016. gada 1. janvārī, pamatojoties uz 2001. gada 14. novembrī pieņemto Dohas Deklarāciju par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību. 2015. gadā Bangladeša VAV grupas vārdā lūdza atbrīvot VAV dalībniekus no TRIPS līguma saistībām attiecībā uz farmaceitiskajiem produktiem tik ilgi, kamēr tās ir vismazāk attīstītās valstis. ES atbalstīja šo VAV grupas lūgumu, ņemot vērā Dohas Deklarāciju par TRIPS līgumu un sabiedrības veselību un PTO Vispārējās padomes 2003. gada 30. augusta lēmumu par Dohas Deklarācijas 6. punkta īstenošanu. Galu galā atbrīvojums tika pagarināts līdz 2033. gada 1. janvārim vai līdz datumam, kurā VAV dalībnieks pārstāj būt VAV, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāk.

               ES nostāja par paredzēto aktu pilnībā atbilst ES nostājai attiecībā uz TRIPS līguma noteikumu par zālēm īstenošanu.

               4.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               TRIPS padome ir struktūra, kas izveidota ar Marrākešas līgumu un tā 1.C pielikumu par TRIPS līgumu.

               Akts, ko TRIPS padome tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši TRIPS līguma 66. panta 1. punktam būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.3.Materiālais juridiskais pamats

               4.3.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.3.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkts.

               4.4.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0098 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padomē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Nolīgumu, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju, kā arī minētā nolīguma 1., 2. un 3. pielikumā iekļautos nolīgumus (“Marrākešas nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 94/800/EK
                  7
               , un tas stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar 66. panta 1. punktu Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (“TRIPS līgums”), kas iekļauts Marrākešas nolīguma 1.C pielikumā, Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padomei (“TRIPS padome”) pēc pienācīgi pamatota vismazāk attīstīto valstu (VAV) dalībnieka lūguma ir jāpiešķir pagarinājumi pārejas periodam, kura laikā VAV dalībniekiem netiek prasīts piemērot TRIPS līguma noteikumus, izņemot 3., 4. un 5. pantu.

               (3)Kā tika nolemts TRIPS padomes 2013. gada 11. jūnija lēmumā
                  8
               , pašreizējam pārejas periodam ir jābeidzas 2021. gada 1. jūlijā.

               (4)Čada VAV grupas vārdā 2020. gada 1. oktobrī oficiāli iesniedza lūgumu
                  9
                pagarināt pārejas periodu.

               (5)TRIPS padomei tās oficiālajā sanāksmē 2021. gada 8. un 9. jūnijā ir jāpieņem lēmums par lūgumu pagarināt VAV dalībniekiem pārejas periodu saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu (“TRIPS padomes lēmums”).

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem TRIPS padomē, jo TRIPS padomes lēmums Savienībai būs saistošs.

               (7)VAV dalībnieki ir visneaizsargātākā starptautiskās tirdzniecības sabiedrības daļa, kas saskaras ar ekonomiskām, finansiālām un administratīvām grūtībām. VAV dalībniekiem ir vajadzīga politikas telpa un elastība, lai risinātu savas attīstības problēmas, un vairāk laika TRIPS līguma īstenošanai.

               (8)Zināms intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) aizsardzības un izpildes līmenis nāk par labu VAV dalībniekiem, jo IĪT ir inovācijas katalizators un svarīgs ilgtspējīgas attīstības instruments. Daži VAV dalībnieki jau ir veikuši pasākumus, lai īstenotu TRIPS līgumu, un tie ir jāmudina nesamazināt pašreizējo IĪT aizsardzības un izpildes līmeni.

               (9)Pārejas perioda pagarināšana bez termiņa ierobežojuma, kā to ierosinājusi VAV grupa, palēninātu procesu, ar ko pakāpeniski integrē VAV dalībniekus, kuri vienlaikus ir arī daudzpusējās tirdzniecības sistēmas dalībnieki, starptautiskajā IĪ sistēmā atbilstīgi obligātajām prasībām, kas paredzētas TRIPS līgumā.

               (10)Attiecīgi ir lietderīgi pagarināt VAV dalībniekiem pārejas periodu TRIPS līguma īstenošanai, izņemot 3., 4. un 5. pantu, uz ierobežotu laikposmu, kas nepārsniedz desmit gadus.

               (11)Ja Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstis atbalstītu pārejas perioda pagarināšanu saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu uz ilgāku laiku vai bez termiņa ierobežojuma, Savienībai nevajadzētu kavēt vienprātības panākšanu.

               (12)VAV lūgums piešķirt papildu divpadsmit gadu atbrīvojumu, kuru rēķina no dienas, kad VAV dalībnieks atstāj VAV kategoriju, šķiet, pārsniedz TRIPS līguma 66. panta 1. punkta darbības jomu, jo šis pants attiecas tikai uz pārejas perioda pagarināšanu saistībā ar to, kā konkrētus TRIPS līguma noteikumus īsteno VAV dalībnieki. Tādēļ nevajadzētu atbalstīt lūgumu ar TRIPS padomes lēmumu saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu piešķirt atbrīvojumu valstīm, kas nav VAV dalībnieki,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Ar tirdzniecību saistīto intelektuālā īpašuma tiesību padomē (“TRIPS padome”) tās oficiālajā sanāksmē 2021. gada 8. un 9. jūnijā, ir šāda.

               (a)VAV dalībniekiem nebūtu jāpiemēro Līguma par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (“TRIPS līgums”) noteikumi, izņemot 3., 4. un 5. pantu, uz ierobežotu laikposmu, kas nepārsniedz desmit gadus, vai līdz dienai, kad tie pārstāj būt VAV dalībnieki, atkarībā no tā, kurš datums ir agrāk.

               (b)Ja Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstis atbalstītu pārejas perioda pagarināšanu saskaņā ar TRIPS līguma 66. panta 1. punktu uz ilgāku laiku vai bez termiņa ierobežojuma, Savienībai nevajadzētu kavēt vienprātības panākšanu.

               (c)VAV dalībniekiem būtu jānodrošina, ka jebkādas izmaiņas to tiesību aktos, noteikumos un praksē, kas izdarītas papildu pārejas periodā, nerada mazāku saskaņotību ar TRIPS līguma noteikumiem. Tomēr, ja Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalstis neatbalstītu šādu VAV dalībnieku pienākumu, Savienībai nevajadzētu kavēt vienprātības panākšanu.

               (d)VAV dalībnieku lūgums piešķirt papildu divpadsmit gadu atbrīvojumu, kuru rēķina no dienas, kad VAV dalībnieks atstāj VAV kategoriju, nebūtu jāatbalsta, jo tas neietilpst TRIPS līguma 66. panta 1. punkta darbības jomā.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (1986–1994) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

                     (2)

                        TRIPS padomes sanāksmju reglaments (1995. gada 28. septembris) – IP/C/1.

                     (3)

                        PTO dokuments IP/C/W/668.

                     (4)

                        WT/GC/W/807.

                     (5)

                        PTO dokuments IP/C/64.

                     (6)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (7)

                        Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (1986–1994) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

                     (8)

                        IP/C/64.

                     (9)

                        PTO dokuments IP/C/W/668.