				|

		52014PC0187

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par trošu ceļu iekārtām /* COM/2014/0187 final - 2014/0107 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Vispārējais konteksts, priekšlikuma
pamatojums un mērķi
Direktīvu 2000/9/EK par trošu ceļu
iekārtām cilvēku pārvadāšanai[1]
pieņēma 2000. gada 20. martā, un tā stājās spēkā 2002. gada
3. maijā.
Ar Direktīvu 2000/9/EK trošu ceļu iekārtu
lietotājiem, darbiniekiem un trešām personām nodrošina augstu drošības līmeni.
Tajā ir noteiktas trošu ceļu iekārtu, to infrastruktūras, apakšsistēmu un
drošības sastāvdaļu būtiskās prasības, kurām jāatbilst, lai iekārta būtu droša.
Direktīva 2000/9/EK ir viens no
Savienības saskaņošanas tiesību aktiem, kas nodrošina brīvu apriti ES vienotajā
tirgū, piemēram, tā nodrošina trošu ceļu iekārtu apakšsistēmu un drošības
sastāvdaļu brīvu apriti. Tā saskaņo noteikumus tādu apakšsistēmu un drošības
sastāvdaļu laišanai tirgū un nodošanai ekspluatācijā, kurus paredzēts iekļaut
trošu ceļu iekārtās. Ražotājiem ir jāpierāda, ka to apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas ir projektētas un ražotas atbilstīgi būtiskajām prasībām, jāuzliek
CE zīme un jāsniedz instrukcijas to uzstādīšanai trošu ceļu iekārtās.
Direktīvas 2000/9/EK pamatā ir Līguma par
Eiropas Savienības darbību (turpmāk "Līgums") 114. pants. Tā ir
pilnīgās saskaņošanas direktīva, kas balstās uz "jaunas pieejas"
principiem un nosaka, ka ražotājiem jānodrošina savu ražojumu atbilstība
leģislatīvajā aktā paredzētajām obligātajām veiktspējas un drošības prasībām,
tomēr šajā saistībā netiek noteikti konkrēti tehniskie risinājumi vai
specifikācijas.
Direktīva 2000/9/EK attiecas uz trošu ceļu
iekārtām cilvēku pārvadāšanai.
Vilkme ar trosi un pasažieru pārvadāšanas
funkcija ir galvenie kritēriji, kas nosaka Direktīvas 2000/9/EK darbības
jomu.
Galvenie trošu ceļu iekārtu tipi, uz kuriem
attiecas Direktīva 2000/9/EK, ir funikuleri, pusvagoni, noņemami
pacēlājkrēsli, nostiprināti pacēlājkrēsli, gaisa tramvaji, noņemami gaisa
pacēlāji, kombinētās iekārtas (kurās apvienoti vairāki trošu ceļu tipi,
piemēram, pusvagoni un pacēlājkrēsli) un slēpotāju vilcēji-pacēlāji.
Trošu ceļu iekārtas ir definētas kā visu
sistēmu kopums, kas atrodas noteiktā vietā un sastāv no infrastruktūras,
apakšsistēmām un drošības sastāvdaļām.
Trošu ceļu iekārtas un to infrastruktūru tieši
ietekmē tā reģiona īpatnības, kurā tās atrodas, apvidus un tā fiziskās
īpašības, apkārtne, atmosfēriskie un meteoroloģiskie faktori, kā arī struktūras
un šķēršļi, kas var atrasties iekārtu tuvumā uz zemes vai gaisā.
Šajā sistēmā uz trošu ceļu iekārtu celtniecību
un nodošanu ekspluatācijā attiecas valsts atļaujas piešķiršanas procedūras.
Ar Direktīvu 2000/9/EK noteiktas
saskaņotās būtiskās prasības, kurām trošu ceļu iekārtām ir jāatbilst, tajā pat
laikā dalībvalstis saglabā savu kompetenci noteikt citus aspektus, piemēram,
zemes izmantojumu, reģionālo plānošanu un vides aizsardzību.
Drošības sastāvdaļas un apakšsistēmas ir
pakļautas brīvās preču aprites principam. Drošības sastāvdaļām ir CE zīme,
kas norāda atbilstību Direktīvas 2000/9/EK prasībām, tostarp atbilstības
novērtēšanas procedūrām.
Šā priekšlikuma nolūks ir atbilstīgi Komisijas
pieņemtajiem vienkāršošanas mērķiem aizstāt Direktīvu 2000/9/EK ar regulu.
Priekšlikumā paredzēts saskaņot
Direktīvu 2000/9/EK ar 2008. gadā pieņemto preču tiesību aktu kopumu
un jo īpaši ar Lēmumu Nr. 768/2008/EK (JTR lēmums).
Ar JTR lēmumu tiek izveidots vienota ES
sistēma saskaņošanas tiesību aktiem ražojumu jomā. Šo sistēmu veido noteikumi,
kurus parasti izmanto ES tiesību aktos par produktiem (piem., definīcijas,
uzņēmēju pienākumi, paziņotās struktūras, drošības mehānismi u. c.).
Minētie kopējie noteikumi ir pastiprināti, lai nodrošinātu direktīvu efektīvāku
piemērošanu un izpildi praksē. Ir ieviesti jauni elementi, piemēram,
importētāju pienākumi, kas ļauj ievērojami uzlabot ražojumu drošību tirgū.
Komisija 2011. gada 21. novembrī
pieņemtajā JTR īstenošanas tiesību aktu kopumā jau ierosināja JTR lēmumam
pielāgot deviņas citas direktīvas. Tā arī ierosināja JTR lēmumam pielāgot
Direktīvu 97/23/EK par spiediena iekārtām[2].
Nolūkā nodrošināt konsekvenci starp Savienības
saskaņošanas tiesību aktiem attiecībā uz rūpnieciskajiem izstrādājumiem saskaņā
ar politisko apņemšanos, kas izriet no JTR lēmuma pieņemšanas un juridiskajām
saistībām, kas paredzētas JTR lēmuma 2. pantā, šim priekšlikumam ir
jāatbilst JTR lēmuma noteikumiem.
Priekšlikuma mērķis ir arī risināt problēmas,
kas radušās Direktīvas 2000/9/EK īstenošanas gaitā. Proti, atšķiras
iestāžu, paziņoto struktūru un ražotāju viedoklis par to, vai uz noteiktiem
iekārtu tipiem attiecas Direktīva 2000/9/EK un līdz ar to, vai tās ir
jāražo un jāsertificē atbilstīgi direktīvas prasībām un procedūrām. Tāpat arī
atšķīrās viedoklis par to, vai noteikts aprīkojums būtu jāuzskata par
apakšsistēmām, infrastruktūru vai drošības sastāvdaļu. Tāpat direktīvā nav
precīzi noteikts, kura no atbilstības novērtēšanas procedūrām ir piemērojama
attiecībā uz apakšsistēmām.
Šīs dažādās pieejas rada tirgus traucējumus un
atšķirīgu attieksmi pret uzņēmējiem. Attiecīgo trošu ceļu iekārtu ražotajiem un
uzņēmējiem bija jāveic izmaiņas aprīkojumā vai jāveic papildu sertifikācija,
kas radīja papildu izmaksas un kavējumus šo iekārtu atļauju piešķiršanā un
ekspluatācijā.
Regulas priekšlikuma mērķis tādēļ ir uzlabot
juridisko skaidrību par Direktīvas 2000/9/EK darbības jomu un ar to
uzlabot attiecīgo tiesību normu īstenošanu.
Turklāt Direktīvā 2000/9/EK ir noteikumi
par apakšsistēmu atbilstības novērtēšanu. Tomēr tajā nav noteiktas konkrēta
procedūra, kura ražotājam un paziņotajai struktūrai jāievēro. Turklāt tajā
ražotājiem nav precizēts atbilstības novērtēšanas procedūru kopums, kas
attiecas uz drošības sastāvdaļām. Regulas priekšlikums tādējādi apakšsistēmu
atbilstības novērtēšanai pieejamās procedūras pieskaņo jau attiecībā uz
drošības sastāvdaļām izmantotajām procedūrām, pamatojoties uz atbilstības
novērtēšanas moduļiem, kas noteikti Lēmumā Nr. 768/2008/EK par produktu
tirdzniecības vienotu sistēmu (JTR lēmums). Šajā saistībā tajā arī nosaka
CE zīmes uzlikšanu, kas norāda atbilstību šiem noteikumiem saskaņā ar
pastāvošo drošības sastāvdaļu sistēmu.
Priekšlikumā ir ņemta vērā Eiropas Parlamenta
un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012
par Eiropas Standartizāciju[3].
Priekšlikumā ņemts vērā arī Komisijas
2013. gada 13. februāra priekšlikums regulai par ražojumu tirgus
uzraudzību[4],
kurā paredzēts izveidot vienotu tiesību instrumentu tirgus uzraudzības darbībām
attiecībā uz nepārtikas precēm, patēriņa vai nepatēriņa precēm un precēm, uz
kurām attiecas vai neattiecas Savienības saskaņošanas tiesību akti. Nolūkā
uzlabot tirgus uzraudzības pasākumus Savienībā šis priekšlikums paredz apvienot
noteikumus par tirgus uzraudzību, kas iekļauti Direktīvā 2001/95/EK par
produktu vispārēju drošību[5],
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka
akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību[6], un īpaši attiecīgajai
nozarei paredzētos saskaņošanas tiesību aktos. Ierosinātajā regulā par ražojumu
tirgus uzraudzību ir ietverti arī attiecīgi nosacījumi par tirgus uzraudzību un
drošības klauzulas. Tāpēc no minētajiem saskaņošanas tiesību aktiem būtu jāsvītro
spēkā esošo nozares saskaņošanas tiesību aktu noteikumi, kas saistīti ar tirgus
uzraudzību un drošības klauzulām. Ierosinātās regulas par ražojumu tirgus
uzraudzību pamatmērķis ir pašos pamatos vienkāršot Savienības tirgus
uzraudzības sistēmu, lai to varētu labāk izmantot galvenie lietotāji: tirgus
uzraudzības iestādes un uzņēmēji. Direktīvā 2000/9/EK ir paredzēta drošības
klauzulas procedūra attiecībā uz apakšsistēmām un drošības sastāvdaļām. Saskaņā
ar sistēmu, ko paredzēts izveidot ar ierosināto regulu par ražojumu tirgus
uzraudzību, šajā priekšlikumā nav iekļauti noteikumi par apakšsistēmu un
drošības sastāvdaļu tirgus uzraudzību un drošības klauzulas procedūrām, kas
noteiktas JTR lēmumā. Tomēr, lai nodrošinātu juridisko skaidrību, tajā ir atsauce
uz ierosināto regulu par ražojumu tirgus uzraudzību.
Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem
un mērķiem
Šī iniciatīva atbilst
Vienotā tirgus aktam[7], kurā uzsvērta nepieciešamība atjaunot patērētāju
uzticību ražojumu kvalitātei tirgū un pastiprinātas tirgus uzraudzības
svarīgums.
Turklāt ar to tiek
atbalstīta Komisijas politika labāka regulējuma un normatīvās vides
vienkāršošanas jomā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Par Direktīvas 2000/9/EK pārskatīšanu ir
ilgi un plaši diskutēts kopš 2010. gada. Proti, to apsprieda dalībvalstu
trošu ceļu iekārtu darba grupā, ar valsts ekspertiem, kas ir atbildīgi par
direktīvas īstenošanu, pastāvīgajā komitejā, kas izveidota ar Direktīvu 2000/9/EK,
trošu ceļu iekārtu tirgus uzraudzības administratīvās sadarbības grupā (AdCo)
un paziņoto struktūru Eiropas koordinācijas trošu ceļu iekārtu nozares grupā (CSG),
kā arī ar ražošanas nozari un lietotāju asociācijām.
Dalībvalstis un ieinteresētās personas,
tostarp ražotāju organizācijas, paziņotās struktūras un standartizācijas
struktūru pārstāvji, ietekmes novērtēšanas procesā ir iesaistīti jau no paša
sākuma. Pastāvīgajā komitejā, kas izveidota ar Direktīvu 2000/9/EK, notika
regulāras diskusijas par direktīvas darbību un aspektiem, kuros, iespējams,
būtu nepieciešami uzlabojumi ar leģislatīviem un neleģislatīviem līdzekļiem.
Trīs reizes notika īpašas apspriešanas.
Pirmā apspriešana notika 2010. gada
pirmajā pusē, sagatavojot ziņojumu par Direktīvas 2000/9/EK īstenošanu,
kas paredzēts tās 21. panta 4. punktā.
Komisija savā pirmajā ziņojumā par
Direktīvas 2000/9/EK[8]
īstenošanu atzīmēja, ka ar direktīvu veiksmīgi izveidots apakšsistēmu un
drošības sastāvdaļu iekšējais tirgus, nodrošinot augstu un vienādu drošības
līmeni. Tajā arī minēti vairāki jautājumi, kas būtu jāpārskata.
Izskatāmie jautājumi bija šādi:
–
Direktīvas 2000/9/EK darbības jomas
paplašināšana jo īpaši attiecībā uz jauniem trošu ceļu iekārtu tipiem;
–
piemērotu apakšsistēmu atbilstības novērtēšanas
procedūru trūkums, kas radījis atšķirīgu izpratni un apakšsistēmu atbilstības
nodrošināšanas īstenošanas dažādību;
–
nepieciešamība Direktīvu 2000/9/EK saskaņot ar JTR
lēmumu.
Otrā un trešā apspriešana notika
2012. gadā saistībā ar ietekmes novērtējumu, viena apspriešana attiecās uz
pašreizējo situāciju, otra - uz politiskajiem risinājumiem. Ar galīgo ziņojumu
par ietekmes novērtējumu oficiāli iepazīstināja un to apsprieda pastāvīgās
komitejas sanāksmēs, kas notika 2012. gada 25. septembrī un 2013. gada
8. aprīlī, to laikā dalībvalstīm un nozares ieinteresētajām personām bija
iespēja paust savus dažādos viedokļus, sniegt savu ieguldījumu un nostājas
dokumentus par pētījumā iekļautajiem politikas risinājumiem.
Ieinteresētās personas aktīvi palīdzēja
identificēt problēmas, kurām nepieciešami risinājumi, lai uzlabotu
Direktīvas 2000/9/EK darbību. Lielākā daļa ieinteresēto personu piekrita
identificētajām problēmām. Liela daļa respondentu, kas piedalījās ietekmes
novērtējuma apspriešanā, bija saskārušies ar problēmām saistībā ar trošu ceļu
iekārtu definīciju un robežu ar Direktīvas 95/16/EK par liftiem[9] darbības jomu.
Ņemot vērā apkopotās informācijas apjomu un
to, ka šis ir salīdzinoši tehnisks jautājums, netika uzsākta sabiedriskā
apspriešana, jo tika uzskatīts, ka attiecībā uz šo salīdzinoši tehnisko
iniciatīvu piemērotākas ir apspriešanās ar ekspertiem.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana ― ietekmes novērtējums
Ir veikts ietekmes novērtējums par Direktīvas
2000/9/EK pārskatīšanu.
Pamatojoties uz savākto informāciju, Komisija
veica ietekmes novērtējumu, kurā izskatīja un salīdzināja trīs variantus.
1. variants — Līdzšinējā situācija bez
izmaiņām
Šajā variantā Direktīvu 2000/9/EK nav
paredzēts grozīt.
2. variants – Rīcība, izmantojot
neleģislatīvus pasākumus
Otrajā variantā aplūkota iespēja sniegt
izsmeļošākas norādes par Direktīvas 2000/9/EK īstenošanu attiecībā uz tās
darbības jomu un ieteikumu apakšsistēmu novērtēšanā izmantot specifiskas
atbilstības novērtēšanas procedūras, galvenokārt pārstrādājot Direktīvas 2000/9/EK
piemērošanas rokasgrāmatu.
3. variants – Rīcība, izmantojot
leģislatīvus pasākumus
Šajā variantā paredzēts grozīt
Direktīvu 2000/9/EK.
Konstatēts, ka 2.
un 3. varianta kombinācija ir labākais risinājums, jo:
–
tas vislabāk risina problēmas, jo sniedz darbības
jomas definīciju skaidrojumu un apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu atbilstības
novērtēšanas procedūru atbilstību un izvēles iespēju,
–
tas nerada ievērojamas izmaksas uzņēmējiem un
paziņotajām struktūrām, un tiem, kuri jau darbojas atbildīgi, neradīsies
būtiska ekonomiska vai sociāla ietekme,
–
tas uzlabos apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu
iekšējā tirgus darbību, nodrošinot vienādu attieksmi pret visiem uzņēmējiem, jo
īpaši importētājiem un izplatītājiem, kā arī paziņotajām struktūrām,
–
1. variants nerisina juridiskās nenoteiktības
problēmu, kas radusies dažu Direktīvas 2000/9/EK noteikumu dēļ, un
tādējādi tas nevar uzlabot tās īstenošanu.
Priekšlikumā ietverti šādi aspekti:
·
Darbības jomas precizējums attiecībā uz trošu ceļu
iekārtām, kuras paredzētas gan transportēšanai, gan izklaidei.
·
Vairāku apakšsistēmu atbilstības novērtējuma
procedūru ieviešana drošības sastāvdaļām, pamatojoties uz esošajiem atbilstības
novērtēšanas moduļiem, saskaņoti ar JTR lēmumu.
·
Saskaņošana ar JTR lēmumu.
Priekšlikums nodrošinās uzņēmējiem
vienlīdzīgus nosacījumus un uzlabos pasažieru un citu lietotāju, darbinieku un
trešo personu drošības aizsardzību.
3.           Priekšlikuma
juridiskie aspekti
3.1. Darbības joma un definīcijas
Regulas priekšlikuma darbības joma atbilst
Direktīvas 2000/9/EK darbības jomai un attiecas uz trošu ceļu iekārtām,
tostarp to infrastruktūru, kā arī trošu ceļu iekārtu apakšsistēmām un drošības
sastāvdaļām.
Priekšlikums precizē un atjaunina esošo
darbības jomu.
Proti, tā kā tiek izstrādāti jauni trošu ceļu
iekārtu tipi, ir skaidrots, ka to trošu ceļu iekārtu izslēgšana, ko izmanto
gadatirgos vai atrakciju parkos, neattiecas uz trošu ceļu iekārtām, kuras
paredzētas divējādam mērķim, t.i., cilvēku pārvadāšanai un izklaidei.
Priekšlikumā saglabāta tādu noteiktu trošu
ceļu iekārtu izslēgšana, kuras paredzētas lauksaimniecības vai rūpniecības
mērķiem, bet tiek precizēts, ka regula piemērojama trošu ceļu iekārtām, kuras
paredzētas kalnu patvērumu vai būdu apkalpošanai, bet ne cilvēku pārvadāšanai.
Tāpat ir atjaunināts pašlaik spēkā esošais
trošu piedziņas prāmju izslēgums, un tas attiecināts uz visām trošu piedziņas
iekārtām, kuru lietotāji vai pārvadātāji atrodas uz ūdens, piemēram, trošu
piedziņas ūdensslēpošanas iekārtas.
Direktīvā 2000/9/EK iekļautā izslēgšana
attiecībā uz dzelzceļiem ar zobrata piedziņu un iekārtām ar ķēdes piedziņu nav
atkārtoti iekļauta, jo šīs iekārtas neatbilst trošu ceļu iekārtu definīcijai.
Ir iekļautas vispārīgās definīcijas, kas
izriet no saskaņošanas ar JTR lēmumu.
3.2. Uzņēmēju pienākumi
Priekšlikumā attiecībā uz apakšsistēmām un
drošības sastāvdaļām ir ietverti tipiski ar ražojumiem saistītu Savienības
saskaņošanas tiesību aktu noteikumi un noteikti attiecīgo uzņēmēju (ražotāju,
pilnvaroto pārstāvju, importētāju un izplatītāju) pienākumi saskaņā ar JTR
lēmumu.
3.3. Saskaņotie standarti
Nodrošinot atbilstību saskaņotajiem
standartiem, tiek izdarīts pieņēmums par atbilstību būtiskajām prasībām.
Regulā (ES) Nr. 1025/2012 ir noteikts horizontālais tiesiskais
regulējums Eiropas standartizācijai. Minētajā regulā cita starpā ir iekļauti
noteikumi par Komisijas sagatavotajiem standartizācijas pieprasījumiem Eiropas
Standartizācijas organizācijai, par procedūru, kā celt iebildumus pret
saskaņotajiem standartiem, un par ieinteresēto personu līdzdalību
standartizācijas procesā. Tāpēc tiesiskās noteiktības labad
Direktīvas 2000/9/EK noteikumi, kuri attiecas uz šiem aspektiem, nav
atkārtoti iekļauti šajā priekšlikumā.
3.4. Atbilstības novērtēšana
Priekšlikumā ietvertas tās pašas drošības sastāvdaļu
atbilstības novērtēšanas procedūras, kas paredzētas Direktīvā 2000/9/EK. Tomēr
attiecīgie moduļi tiek atjaunināti saskaņā ar JTR lēmumu.
Jo īpaši jāmin, ka tiek saglabāta prasība, ka
paziņotajai struktūrai jāveic darbības visu apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu
projektēšanas un ražošanas posmā.
Priekšlikums ievieš virkni apakšsistēmu
atbilstības novērtēšanas procedūru, pamatojoties uz JTR lēmuma atbilstības
novērtēšanas moduļiem. Šajā saistībā ar priekšlikumu arī ievieš CE zīmi
apakšsistēmām, jo nav pamatota iemesla tām šajā ziņā piemērot savādākus
noteikumus nekā drošības sastāvdaļām, kurām jau Direktīvā 2000/9/EK
noteikta CE zīmes uzlikšana, lai norādītu to atbilstību minētās direktīvas
noteikumiem.
3.5. Paziņotās struktūras
Lai tiktu nodrošināts augsts veselības un
drošības aizsardzības līmenis un lai visas ieinteresētās personas uzticētos
jaunās pieejas sistēmai, ļoti svarīga ir paziņoto struktūru pienācīga darbība.
Tāpēc saskaņā ar JTR lēmumu priekšlikumā ir
noteikti stingrāki paziņoto struktūru paziņošanas kritēriji un ieviestas īpašas
prasības paziņojošām iestādēm.
3.6. Īstenošanas akti
Šis priekšlikums pilnvaro Komisiju attiecīgos
gadījumos pieņemt īstenošanas aktus, lai nodrošinātu šīs regulas vienotu
piemērošanu attiecībā uz paziņotajām struktūrām, kuras neatbilst vai kuras
vairs neatbilst paziņošanas prasībām.
Minētie īstenošanas akti tiks pieņemti saskaņā
ar noteikumiem par īstenošanas aktiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un
Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko
nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.
3.7. Nobeiguma noteikumi
Ierosināto regulu sāks piemērot divus gadus
pēc tās stāšanās spēkā, lai ražotājiem, paziņotajām struktūrām, dalībvalstīm
būtu laiks pielāgoties jaunajām prasībām.
Tomēr paziņoto struktūru izraudzīšanai saskaņā
ar jaunajām prasībām un procesu ir jāsākas drīz pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Tas nodrošinās, ka līdz ierosinātās regulas piemērošanas datumam saskaņā ar
jaunajiem noteikumiem būs izraudzīts pietiekami liels skaits paziņoto struktūru
tā, ka neradīsies problēmas ar ražošanas nepārtrauktību un piegādi tirgum.
Attiecībā uz sertifikātiem, ko paziņotās
struktūras izdod saskaņā ar Direktīvu 2000/9/EK attiecībā uz apakšsistēmām un
drošības sastāvdaļām, ir paredzēts pārejas noteikums, lai tiktu izlietoti
krājumi un nodrošināta vienmērīga pāreja uz jaunajām prasībām.
Ir paredzēti pārejas noteikumi atbilstīgi
Direktīvai 2000/9/EK izbūvēto trošu ceļu iekārtu nodošanai ekspluatācijā,
lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz jaunajām prasībām.
Direktīva 2000/9/EK tiks atcelta un
aizstāta ar jauno regulu.
3.8. Savienības kompetence, juridiskais
pamats, subsidiaritātes princips un juridiskā forma
Juridiskais pamats
Priekšlikuma pamatā ir Līguma 114. pants.

Subsidiaritātes princips
Subsidiaritātes principu ņem vērā jo īpaši
saistībā ar jaunpievienotajiem noteikumiem, kuru mērķis ir efektīvāk izpildīt
Direktīvu 2000/9/EK, proti, saistībā ar uzņēmēju pienākumiem,
izsekojamības noteikumiem un noteikumiem par atbilstības novērtēšanas struktūru
novērtēšanas un paziņošanas noteikumiem.
Pieredze, kas gūta, izpildot tiesību aktus,
liecina, ka dalībvalstu līmenī veikto pasākumu rezultātā ir radušās atšķirīgas
pieejas un atšķirīga attieksme pret uzņēmējiem Savienībā, un tas apdraud
Direktīvas 2000/9/EK mērķu sasniegšanu. Ja pasākumi problēmu risināšanai
tiek veikti dalībvalstu līmenī, tas var apgrūtināt preču brīvu apriti. Turklāt
rīcība dalībvalstu līmenī attiecas uz kompetenci tikai attiecīgās dalībvalsts
teritorijā. Ar saskaņotu rīcību Savienības līmenī iespējams daudz labāk
sasniegt izvirzītos mērķus, un tā jo īpaši padarīs efektīvāku tirgus
uzraudzību. Tādējādi ir piemērotāk rīkoties Savienības līmenī.
Proporcionalitāte
Saskaņā ar proporcionalitātes principu
ierosinātie grozījumi paredz vienīgi to, kas ir nepieciešams izvirzīto mērķu
sasniegšanai.
Jaunie vai grozītie pienākumi neradīs
nevajadzīgu slogu un izmaksas nozarei (jo īpaši mazajiem un vidējiem
uzņēmumiem) vai pārvaldes iestādēm. Ja tika konstatēts, ka grozījumiem ir
negatīva ietekme, attiecīgā varianta ietekmes analīze palīdzēja rast
vissamērīgāko risinājumu konstatētajām problēmām. Virkne grozījumu vērsti uz
to, lai uzlabotu spēkā esošās direktīvas skaidrību, neieviešot jaunas prasības,
kuras radītu papildu izmaksas.
Izmantotā likumdošanas metode
Priekšlikums ir veidots regulas formā.
Ierosinot direktīvu aizstāt ar regulu, ir
ņemts vērā Komisijas vispārīgais mērķis vienkāršot normatīvo vidi un
nepieciešamība nodrošināt, ka ierosinātie tiesību akti visā Savienībā tiek
īstenoti vienādi.
Regulas priekšlikums pamatojas uz Līguma
114. pantu, un tā mērķis ir nodrošināt apakšsistēmu un drošības
sastāvdaļu, kuras iekļaujamas trošu ceļu iekārtās, iekšējā tirgus pienācīgu
darbību, tajā pat laikā saglabājot dalībvalstu pašreizējo lomu attiecībā uz
trošu ceļu iekārtām. Tajā ir noteikti skaidri un detalizēti noteikumi, kuru
piemērošana visā Savienībā tiks uzsākta vienlaikus un vienādā veidā.
Saskaņā ar pilnīgās
saskaņošanas principiem dalībvalstis nedrīkst noteikt stingrākas vai papildu
prasības valsts tiesību aktos par apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu laišanu
tirgū. Jo īpaši visās dalībvalstīs identiskām ir jābūt obligātajām būtiskajām
prasībām un atbilstības novērtēšanas procedūrām, kas jāievēro ražotājiem.
Tas pats attiecas uz
noteikumiem, kas ir ieviesti saskaņošanas ar JTR lēmumu rezultātā. Minētie
noteikumi ir skaidri un pietiekami precīzi, lai tos varētu tieši piemērot tie,
uz kuriem tie attiecas.
Dalībvalstīm paredzētie
pienākumi, piemēram, pienākums novērtēt, iecelt un paziņot atbilstības
novērtēšanas struktūras, jebkurā gadījumā netiek kā tādi transponēti valsts
tiesību aktos, bet dalībvalstis tos īsteno, izmantojot nepieciešamos
regulatīvos un administratīvos pasākumus. Tas nemainīsies, kad attiecīgie
pienākumi tiks noteikti regulā.
Tāpēc dalībvalstīm nav
gandrīz nekādu izvēles iespēju, kā transponēt direktīvu valsts tiesību aktos.
Savukārt regula ļaus tām ietaupīt izdevumus, kas saistīti ar direktīvas
transponēšanu.
Turklāt, izmantojot regulu, tiek novērsts
risks, ka dažādas dalībvalstis direktīvu varētu transponēt dažādi, kas novestu
pie atšķirīgiem drošības aizsardzības līmeņiem un šķēršļu radīšanas iekšējam
tirgum, tādējādi apdraudot tās efektīvu īstenošanu.
Pāreja no direktīvas uz
regulu neradīs nekādas izmaiņas regulatīvajā pieejā.
Jaunās pieejas raksturīgās
iezīmes tiks pilnībā saglabātas, jo īpaši ražotājiem dotās izvēles iespējas,
izraugoties līdzekļus, ko tie izmanto būtisko prasību ievērošanai, un izraugoties
kādu no pieejamajām atbilstības novērtēšanas procedūrām, lai pierādītu
apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu atbilstību. Juridiskā instrumenta veids
neietekmēs spēkā esošos mehānismus, kas atbalsta tiesību aktu īstenošanu
(standartizācijas process, darba grupas, administratīvā sadarbība, vadlīniju
dokumentu izstrāde u. c.).
Turklāt regulas izvēlēšanās nenozīmē, ka
lēmumu pieņemšanas process tiek centralizēts. Dalībvalstis saglabā kompetenci
attiecībā uz trošu ceļu iekārtām un saskaņoto noteikumu īstenošanu, piemēram,
paziņoto struktūru izraudzīšanu un akreditāciju, tirgus uzraudzību un un
izpildes pasākumiem (piemēram, sankcijām).
Visbeidzot, regulu
izmantošana iekšējā tirgus tiesību aktu jomā saskaņā arī ar ieinteresēto
personu pausto vēlmi ļauj izvairīties no pārmērīgas reglamentēšanas riska. Tas
arī ļauj ražotājiem izmantot tieši regulas tekstu, nevis atrastt un izpētīt
28 transponēšanas tiesību aktus.
Pamatojoties uz minēto,
tiek uzskatīts, ka regula ir vispiemērotākais un vislētākais risinājums visām iesaistītajām
personām, jo tā ļaus ātrāk un konsekventāk piemērot ierosinātos tiesību aktus
un ļaus radīt precīzāk noteiktu normatīvo vidi uzņēmējiem, tajā pat laikā
izvairoties no transponēšanas izdevumiem dalībvalstīm.
4.           Ietekme uz budžetu
Šis priekšlikums neietekmē ES budžetu.
5.           Papildu informācija
Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana
Pieņemot šo priekšlikumu, tiks atcelta
Direktīva 2000/9/EK.
Eiropas Ekonomikas zona
Priekšlikums attiecas uz EEZ, tāpēc tā
piemērošanas jomā jāiekļauj Eiropas Ekonomikas zona.
2014/0107 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par trošu ceļu iekārtām
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[10],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvā 2000/9/EK[11]
par trošu ceļu iekārtām ir paredzēti noteikumi attiecībā uz trošu ceļu
iekārtām, kuras ir projektētas, konstruētas un ekspluatētas cilvēku
pārvadāšanai.
(2)       Direktīvas 2000/9/EK
pamatā ir jaunās pieejas principi, kā izklāstīts Padomes 1985. gada
5. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskai saskaņošanai un standartiem[12]. Tādējādi tajā ir
noteiktas tikai būtiskās prasības, ko piemēro trošu ceļu iekārtām, turpretim
tehniskās detaļas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)
Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju[13]
pieņem Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) un Eiropas
Elektrotehniskās standartizācijas komiteja (Cenelec). Var uzskatīt, ka
atbilstība Direktīvas 2000/9/EK prasībām ir nodrošināta tad, ja ir
nodrošināta atbilstība šādi pieņemtajiem saskaņotajiem standartiem, kuru
atsauces numuri ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Pieredze liecina, ka minētie pamatprincipi labi darbojas šajā nozarē, un tie
būtu jāsaglabā un jāpopularizē.
(3)       Direktīvas 2000/9/EK
īstenošanā gūtā pieredze liecina, ka ir nepieciešams grozīt dažus tās
noteikumus, lai tos precizētu un atjauninātu un tādējādi nodrošinātu tiesisko
noteiktību, galvenokārt attiecībā uz darbības jomu un apakšsistēmu atbilstības
novērtēšanu.
(4)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Lēmumā Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu[14] ir noteikta vispārējo
principu un atsauces noteikumu vienots sistēma, kuru paredzēts piemērot,
tiesību aktos saskaņojot produktu tirdzniecības nosacījumus, lai nodrošinātu
saskaņotu pamatu šo tiesību aktu pārskatīšanai vai pārstrādāšanai. Tāpēc
Direktīva 2000/9/EK būtu jāpielāgo minētajam lēmumam.
(5)       Skaidrības labad tā būtu
jāatceļ un jāpārstrādā, jo ir paredzēts izdarīt daudzus grozījumus. Darbības
jomai, būtiskajām prasībām un atbilstības novērtēšanas procedūrām jābūt
identiskām visās dalībvalstīs, tāpēc, transponējot uz jaunās pieejas principiem
balstītu direktīvu valstu tiesību aktos, nav gandrīz nekādu izvēles iespēju.
Lai vienkāršotu tiesisko regulējumu, Direktīva 2000/9/EK būtu jāaizstāj ar
regulu, kas ir piemērots tiesiskais instruments, jo nosaka precīzus un
detalizētus noteikumus, kas nepieļauj, ka dalībvalstis to transponē atšķirīgi,
un tādējādi nodrošina vienādu īstenošanu visā Savienībā.
(6)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus
uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību[15], ir noteikti
horizontāli noteikumi par atbilstības novērtēšanas struktūru akreditāciju
[ražojumu tirgus uzraudzība un trešo valstu ražojumu kontrole] un CE zīmi.
(7)       Regulā (ES) Nr. […/…] [par
ražojumu tirgus uzraudzību][16]
ir sīki izstrādāti noteikumi par tirgus uzraudzību un par to ražojumu kontroli,
kuri Savienībā ienāk no trešām valstīm, tostarp par apakšsistēmu un drošības
sastāvdaļu kontroli. Tajā ir noteikta arī drošības klauzulas procedūra.
Dalībvalstīm jāorganizē un jāveic tirgus uzraudzība, jāieceļ tirgus uzraudzības
iestādes un jānosaka to pilnvaras un pienākumi. Tāpat tām arī jāizveido
vispārīgas un nozarei pielāgotas tirgus uzraudzības programmas.
(8)       Direktīvas 2000/9/EK
darbības joma būtu jāsaglabā. Šī regula būtu jāpiemēro trošu ceļu iekārām,
kuras projektētas cilvēku pārvadāšanai augstkalnu kūrortos vai pilsētas
sabiedriskajā transportā. Trošu ceļu iekārtas galvenokārt ir liftu sistēmas,
piemēram, funikuleru dzelzceļi, trošu vilkmes gaisa ceļi, trošu vagoni,
pusvagoni, pacēlājkrēsli un slēpotāju vilcēji-pacēlāji.
 Vilkme ar trosi un pasažieru pārvadāšanas funkcija ir galvenie kritēriji, kas
nosaka, vai uz trošu ceļu iekārtām attiecas šīs regulas noteikumi.
(9)       Ir izstrādāti jauni trošu
ceļu iekārtu tipi, kuri ir paredzēti gan pārvadāšanai, gan izklaidei. Šādām
iekārtām būtu jāpiemēro šī regula.
(10)     Dažas trošu ceļu iekārtas būtu
atbilstīgi izslēgt no šīs regulas darbības jomas, jo uz tām attiecas citi īpaši
Savienības saskaņošanas tiesības akti vai arī tāpēc, ka tām ir atbilstīgs
regulējums dalībvalstu līmenī.
(11)     Trošu piedziņas liftiem, vai
tie būtu vertikāli vai slīpi, kuri pastāvīgi apkalpo noteiktus ēku un būvju
stāvus, kas nav stacijas, piemēro īpašus Savienības tiesību aktus un tie būtu
jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas.
(12)     Lai nodrošinātu tiesisko
noteiktību, trošu piedziņas prāmju izslēgšanai būtu jāattiecas uz visām trošu
piedziņas iekārtām, kuru lietotāji vai pārvadātāji atrodas uz ūdens, piemēram,
trošu piedziņas ūdensslēpošanas iekārtas.
(13)     Lai nodrošinātu, ka trošu ceļu
iekārtas un to infrastruktūra, apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas garantē
augta līmeņa cilvēku veselības un drošības aizsardzību, ir nepieciešams noteikt
trošu ceļu iekārtu projektēšanas un būvniecības noteikumus.
(14)     Dalībvalstīm būtu jānodrošina
trošu ceļu iekārtu drošība to celtniecības, nodošanas ekspluatācijā un
izmantošanas laikā.
(15)     Šī regula neskar dalībvalstu
tiesības noteikt prasības, kuras tās uzskata par nepieciešamām attiecībā uz
zemes izmantošanu, reģionālo plānošanu un lai nodrošinātu vides un cilvēku, jo
īpaši darbinieku, kas lieto trošu ceļu iekārtas, veselības un drošības
aizsardzību.
(16)     Šī regula neskar dalībvalstu tiesības
noteikt atbilstīgas procedūras plānoto trošu ceļu iekārtu atļaujas
piešķiršanai, trošu ceļu iekārtu inspekcijai pirms to nodošanas ekspluatācijā
un to uzraudzībai ekspluatācijas laikā.
(17)     Šajā regulā būtu jāņem vērā,
ka trošu ceļu iekārtu drošība ir vienlīdz atkarīga no apkārtējiem apstākļiem,
piegādāto rūpniecības ražojumu kvalitātes un no tā, kā noris to montāža,
uzstādīšana uz vietas un ekspluatācijas uzraudzība. Nopietnu avāriju cēloņi var
būt saistīti ar vietas izvēli, ar pašu transporta sistēmu, uzbūvi vai ar to, kā
šo sistēmu izmanto un uztur kārtībā.
(18)     Lai gan šī regula neattiecas
uz jau darbībā esošajām trošu ceļu iekārtām, tai būtu jānosaka vispārējs
pamats, lai dalībvalstu teritorijā nodrošinātu šo iekārtu darbību tādā veidā,
kas lietotājiem, apkalpojošam personālam un trešām personām nodrošinātu augstu
aizsardzības līmeni.
(19)     Trošu ceļu iekārtu gadījumā
tehnoloģiskus jauninājumus var pārbaudīt un vispusīgus testus var veikt vienīgi
jaunu trošu ceļu iekārtu būvniecības gadījumā. Šajā gadījumā būtu jānosaka
procedūra, kura nodrošinot, ka tiek izpildītas būtiskās prasības, arī ļautu
ņemt vērā konkrētās trošu ceļu iekārtas īpašos apstākļus.
(20)     Dalībvalstīm būtu jāveic
nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka trošu ceļu iekārtas nodod
ekspluatācijā vienīgi tad, ja tās atbilst šai regulai un, ja pareizi uzstādot,
apkopjot un ekspluatējot atbilstoši paredzētajam izmantojumam, tās neapdraud
cilvēku veselību un drošību vai īpašuma drošību.
(21)     Dalībvalstīm būtu jānosaka
paredzēto trošu ceļu iekārtu būvniecības un pārveidošanas, kā arī nodošanas
ekspluatācijā atļaujas izsniegšanas procedūra, lai nodrošinātu, ka trošu ceļu
iekārtas uz vietas ir droši izbūvētas un saliktas atbilstīgi drošības
novērtējumam un drošības pārskatam, kā arī visām attiecināmajām normatīvajām
prasībām.
(22)     Plānoto trošu ceļu iekārtu
drošības novērtējumā būtu jāidentificē sastāvdaļas, no kurām ir atkarīga trošu
ceļu iekārtu drošība.
(23)     Plānoto trošu ceļu iekārtu
drošības novērtējumā būtu jāņem vēra ierobežojumi saistībā ar trošu ceļu
ekspluatāciju, bet tā, lai tas neapdraudētu apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu
brīvas preču aprites principu vai pašu trošu ceļu iekārtu drošību.
(24)     Šīs regulas mērķim vajadzētu
būt nodrošināt trošu ceļu iekārtu apakšsistēmu un trošu ceļu iekārtu drošības
sastāvdaļu iekšējā tirgus darbību. Apakšsistēmām un drošības sastāvdaļām, kas
atbilst šīs regulas noteikumiem, būtu jāgūst priekšrocības no preču brīvas
aprites principa.
(25)     Apakšsistēmas un drošības
sastāvdaļas būtu jāatļauj uzstādīt trošu ceļu iekārtās vienīgi tad, ja tās ļauj
izbūvēt trošu ceļu iekārtas, kas atbilst šai regulai un, ja pareizi uzstādot,
apkopjot un ekspluatējot atbilstoši paredzētajam izmantojumam, neapdraud
cilvēku veselību un drošību vai īpašuma drošību.
(26)     Būtiskās prasības būtu
jāsaprot un jāpiemēro tā, lai projektēšanas un ražošanas laikā ņemtu vērā
jaunākos tehnikas sasniegumus, kā arī tehniskos un saimnieciskos apsvērumus,
kas nodrošina augsta līmeņa veselības un drošības aizsardzību.
(27)     Lai augstā līmenī aizsargātu
sabiedrības intereses, piemēram, garantētu lietotāju un citu personu veselību
un drošību un īpašumu drošību, kā arī lai garantētu taisnīgu konkurenci
Savienības tirgū, uzņēmējiem vajadzētu būt atbildīgiem par apakšsistēmu un
drošības sastāvdaļu atbilstību šīs regulas prasībām, ņemot vērā viņu attiecīgos
uzdevumus piegādes ķēdē.
(28)     Visiem uzņēmējiem, kas
piedalās piegādes un izplatīšanas ķēdē, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai
nodrošinātu, ka viņi dara pieejamas tirgū tikai tādas apakšsistēmas un drošības
sastāvdaļas, kas atbilst šīs regulas noteikumiem. Jāparedz skaidra un samērīga
pienākumu sadale atbilstīgi katra uzņēmēja lomai piegādes un izplatīšanas ķēdē.
(29)     Apakšsistēmu un drošības
sastāvdaļu ražotājs, kas sīki pārzina ražojuma projektēšanas un ražošanas
procesu, var vislabāk veikt pilnīgu atbilstības novērtēšanas procedūru.
Atbilstības novērtēšanai tāpēc vajadzētu būt vienīgi apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas ražotāja pienākumam.
(30)     Lai veicinātu saziņu starp
uzņēmējiem un valsts tirgus uzraudzības iestādēm, dalībvalstīm būtu jāmudina
uzņēmēji papildus pasta adresei norādīt arī tīmekļa vietnes adresi.
(31)     Jānodrošina, lai trešo valstu
apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas, kas tiek ievesta Savienības tirgū,
atbilstu šīs regulas prasībām un jo īpaši lai ražotāji šīm apakšsistēmām un
drošības sastāvdaļām būtu veikuši pienācīgas atbilstības novērtēšanas
procedūras. Tādēļ būtu jāparedz, ka importētājiem būtu jāpārliecinās, vai
apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas, ko viņi laiž tirgū, atbilst šīs regulas
prasībām, un vai viņi nelaiž tirgū apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas, kuras
šādām prasībām neatbilst vai kuras rada apdraudējumu. Būtu arī jāparedz, ka
importētājiem ir jāpārliecinās, vai ir veiktas atbilstības novērtēšanas procedūras
un vai apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas marķējums un ražotāju sagatavotā
dokumentācija ir pieejama kompetentajām uzraudzības iestādēm pārbaudes
veikšanai.
(32)     Izplatītājs apakšsistēmu vai
drošības sastāvdaļu dara pieejamu tirgū pēc tam, kad šo ražojumu tirgū ir
laidis ražotājs vai importētājs, un izplatītājam ir jārīkojas pietiekami
rūpīgi, lai, rīkojoties ar apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu, netiktu
nelabvēlīgi ietekmēta tā atbilstība.
(33)     Laižot tirgū apakšsistēmu vai
drošības sastāvdaļu, ikvienam importētājam vajadzētu uz apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas norādīt savu vārdu, reģistrēto nosaukumu vai reģistrēto
preču zīmi un pasta adresi, ko izmantot saziņai. Izņēmumi būtu jāparedz
gadījumos, kad drošības sastāvdaļas izmērs vai veids to neatļauj. Tas ietver
arī gadījumus, kad importētājam būtu jāatver iepakojums, lai uz drošības
sastāvdaļas norādītu savu nosaukumu un adresi.
(34)     Ikviens uzņēmējs, kurš vai nu
laiž tirgū apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu ar savu vārdu vai preču zīmi,
vai izmaina apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu tā, ka izmaiņas varētu
ietekmēt atbilstību šīs regulas prasībām, būtu jāuzskata par ražotāju, un viņam
būtu jāuzņemas ražotāja pienākumi.
(35)     Izplatītāji un importētāji ir
cieši saistīti ar tirgu, tāpēc tiem būtu jāiesaistās tirgus uzraudzības
uzdevumos, ko veic kompetentās valsts iestādes, un tiem vajadzētu būt
sagatavotiem aktīvai rīcībai, lai sniegtu kompetentajām iestādēm visu vajadzīgo
informāciju par attiecīgo apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu.
(36)     Nodrošinot apakšsistēmas un
drošības sastāvdaļas izsekojamību visā piegādes ķēdē, tirgus uzraudzība kļūst
vienkāršāka un efektīvāka. Efektīva izsekojamības sistēma atvieglina tirgus
uzraudzības iestāžu uzdevumu atrast uzņēmējus, kas darījuši pieejamas tirgū
neatbilstīgas apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas.
(37)     Šajā regulā būtu jāparedz
noteikt vienīgi būtiskās prasības. Lai veicinātu atbilstības novērtēšanu
minētajām prasībām, ir jāparedz to trošu ceļu iekārtu atbilstības prezumpcija,
kuras atbilst saskaņotajiem standartiem, ko nolūkā formulēt detalizētas šo
prasību tehniskās specifikācijas jo īpaši attiecībā uz trošu ceļu iekārtu
projektēšanu, būvniecību un darbību pieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012.
(38)     Regulā (ES) Nr. 1025/2012
paredzēta procedūra iebildumu izteikšanai pret saskaņotajiem standartiem, ja
minētie standarti tikai daļēji atbilst šīs regulas prasībām.
(39)     Lai uzņēmēji varētu pierādīt
un kompetentās iestādes nodrošināt, ka apakšsistēma un drošības sastāvdaļa, kas
darīta pieejama tirgū, atbilst būtiskajām prasībām, ir jāparedz atbilstības
novērtēšanas procedūras. Lēmumā Nr. 768/2008/EK paredzēti atbilstības
novērtēšanas procedūru moduļi, kuros iekļautas procedūras atkarībā no
stingrības pakāpes proporcionāli attiecīgajam apdraudējuma līmenim un
nepieciešamajam drošības līmenim. Lai nodrošinātu saskaņotību starp nozarēm un
izvairītos no ad hoc variantiem, atbilstības novērtēšanas
procedūras būtu jāizvēlas no minētajiem moduļiem.
(40)     Apakšsistēmu un drošības
sastāvdaļu ražotājiem būtu jāsagatavo ES atbilstības deklarācija, kurā
sniedz šajā regulā prasīto informāciju par apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas atbilstību šīs regulas un citu attiecīgo Savienības saskaņošanas
tiesību aktu prasībām. Apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai būtu jāpievieno
ES atbilstības deklarācija.
(41)     Lai nodrošinātu efektīvu
piekļuvi informācijai tirgus uzraudzības nolūkiem, informācijai, kas vajadzīga,
lai noteiktu visus apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai piemērojamos
Savienības aktus, vajadzētu būt pieejamai vienotā ES atbilstības deklarācijā.
(42)     CE zīme, kas norāda
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstību, ir redzamais rezultāts
veselam procesam, kas plašākā nozīmē ietver arī atbilstības novērtēšanu. Vispārējie
principi, kas reglamentē CE zīmi un tās saistību ar citiem marķējumiem ir
noteikti Regulā (EK) Nr. 765/2008. CE zīmes uzlikšanas noteikumi
būtu jānosaka šajā regulā.
(43)     Lai lietotājiem un trešām
personām nodrošinātu efektīvu aizsardzību, ir nepieciešams pārbaudīt
apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu atbilstību šajā regulā paredzētajām
būtiskajām prasībām.
(44)     Lai nodrošinātu apakšsistēmu
un drošības sastāvdaļu atbilstību būtiskajām prasībām, ir jānosaka piemērotas
atbilstības novērtēšanas procedūras, kas jāievēro ražotājiem. Šādas procedūras
būtu jānosaka, pamatojoties uz atbilstības novērtēšanas moduļiem, kas noteikti
Lēmumā Nr. 768/2008/EK.
(45)     Šajā regulā noteiktās
atbilstības novērtēšanas procedūras paredz to atbilstības novērtēšanas
struktūru iesaistīšanos, par kurām dalībvalstis paziņojušas Komisijai.
(46)     Pieredze liecina, ka
Direktīvā 2000/9/EK noteiktie kritēriji, kuriem atbilstības novērtēšanas
struktūrām jāatbilst, lai par tām paziņotu Komisijai, nav pietiekami, lai
nodrošinātu šo struktūru vienlīdz augsta līmeņa sniegumu visā Savienībā. Tomēr
ir svarīgi, lai visas atbilstības novērtēšanas struktūras veiktu savas
funkcijas vienādā līmenī un taisnīgas konkurences apstākļos. Tādēļ jānosaka
obligātās prasības atbilstības novērtēšanas struktūrām, kuras vēlas tikt
paziņotas, lai varētu sniegt atbilstības novērtēšanas pakalpojumus.
(47)     Lai nodrošinātu saskaņotu
atbilstības novērtēšanas kvalitātes līmeni, ir arī svarīgi noteikt prasības
paziņojošām iestādēm un citām struktūrām, kas piedalās paziņoto struktūru
novērtēšanā, paziņošanā un uzraudzībā.
(48)     Ja atbilstības novērtēšanas
struktūra pierāda atbilstību kritērijiem, kas noteikti saskaņotajos standartos,
būtu jāpieņem, ka tā atbilst atbilstīgajām prasībām, kuras noteiktas šajā
regulā.
(49)     Šajā regulā noteiktā sistēma
būtu jāpapildina ar akreditācijas sistēmu, kas paredzēta Regulā (EK)
Nr. 765/2008. Akreditācija ir svarīgs līdzeklis, kā verificēt atbilstības
novērtēšanas struktūru kompetenci, tāpēc tā arī būtu jāizmanto paziņošanas vajadzībām.
(50)     Regulā (EK)
Nr. 765/2008 paredzētā pārredzamā akreditācija, kas nodrošina nepieciešamo
uzticamības līmeni attiecībā uz atbilstības sertifikātiem, valsts publiskā
sektora iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par vēlamāko līdzekli, kā
pierādīt atbilstības novērtēšanas struktūru tehnisko kompetenci. Tomēr valstu
iestādes var uzskatīt, ka tām ir piemēroti līdzekļi, ar ko pašām veikt minēto
novērtēšanu. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās
novērtēšanas pienācīgu ticamības līmeni, valsts iestādēm būtu jāiesniedz
Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie pierādījumi, ka
izvērtētās atbilstības novērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām
normatīvajām prasībām.
(51)     Atbilstības novērtēšanas
struktūras bieži piešķir apakšlīgumus par kādām to darbības daļām saistībā ar
atbilstības novērtēšanu vai izmanto filiāles. Lai nodrošinātu aizsardzības
līmeni, kāds nepieciešams Savienības tirgū laižamajām apakšsistēmām un drošības
sastāvdaļām, ir ļoti svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanai
apakšlīgumu slēdzēji un filiāles atbilstu tādām pašām prasībām, kādām atbilst
paziņotās struktūras. Tādēļ ir svarīgi, lai paziņojamo pilnvaroto struktūru
kompetences un snieguma novērtēšana un jau paziņoto pilnvaroto struktūru uzraudzība
attiektos arī uz darbībām, kuras veic apakšlīgumu slēdzēji un filiāles.
(52)     Jāpalielina paziņošanas
procedūras efektivitāte un pārredzamība, un jo īpaši tā jāpielāgo jaunajām
tehnoloģijām, lai paziņošanu varētu veikt elektroniski.
(53)     Atbilstības novērtēšanas
struktūras var piedāvāt savus pakalpojumus visā Savienībā, tāpēc ir lietderīgi
dot dalībvalstīm un Komisijai iespēju iebilst pret paziņoto struktūru. Tādēļ ir
svarīgi noteikt laikposmu, kurā var novērst visas šaubas vai bažas par
atbilstības novērtēšanas struktūru kompetenci, pirms tās sāk darboties kā
paziņotās struktūras.
(54)     Konkurētspējas labad ir
svarīgi, lai atbilstības novērtēšanas struktūras piemērotu atbilstības
novērtēšanas procedūras, neradot lieku slogu uzņēmējiem. Tā paša iemesla dēļ un
lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret uzņēmējiem, jānodrošina konsekventa
atbilstības novērtēšanas procedūru tehniskā piemērošana. Vislabāk to var panākt
ar atbilstīgu koordinēšanu un sadarbību starp atbilstības novērtēšanas
struktūrām.
(55)     Lai nodrošinātu vienotus šīs
regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas
pilnvaras. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011[17].
(56)     Konsultēšanās procedūra būtu
jāizmanto, lai pieņemtu īstenošanas aktus, ar kuriem paziņojušajai dalībvalstij
prasa veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus attiecībā uz paziņotajām
struktūrām, kas neatbilst vai vairs neatbilst to paziņošanas prasībām.
(57)     Jāparedz pārejas pasākumi, kas
ļautu darīt pieejamas tirgū vai nodot ekspluatācijā apakšsistēmas un drošības
sastāvdaļas, kas jau ir laistas tirgū saskaņā ar Direktīvu 2000/9/EK.
(58)     Ir jāparedz pārejas pasākumi,
kas nodrošinātu tādu trošu ceļu iekārtu pieejamību tirgū, kas jau ir izbūvētas
saskaņā ar Direktīvu 2000/9/EK.
(59)     Dalībvalstīm būtu jāpieņem
noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un
jānodrošina, lai tie tiktu īstenoti. Sankcijām vajadzētu būt efektīvām,
samērīgām un preventīvām.
(60)     Tā kā šīs regulas mērķi — proti,
nodrošināt, ka trošu ceļu iekārtas atbilst prasībām, kuras nodrošina augstu
lietotāju aizsardzības un drošības līmeni, vienlaikus garantējot apakšsistēmu
un drošības sastāvdaļu iekšējā tirgus darbību, — nevar pietiekami labi sasniegt
dalībvalstu līmenī, un tādējādi rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var
labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā
paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
            VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz noteikumus par trošu ceļa
iekārtu, kas paredzētas cilvēku pārvadāšanai, projektēšanu un būvniecību,
darīšanu pieejamu tirgū un šādu iekārtu apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu
brīvu apriti.
2. pants
Darbības
joma
(1)
Šo regulu piemēro cilvēku pārvadāšanai paredzētām
trošu ceļu iekārtām un šādu iekārtu apakšsistēmām un drošības sastāvdaļām.
(2)
Šo regulu nepiemēro:
(a)
liftiem, uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīva 95/16/ES par liftiem[18];
(b)
tradicionālās uzbūves trošu piedziņas tramvajiem,
(c)
iekārtām, kuras izmanto lauksaimniecības mērķiem
vai kuras paredzētas kalnu patvērumu vai būdu apkalpošanai, bet ne cilvēku
pārvadāšanai;
(d)
stacionārām vai pārvietojamām iekārtām, ko izmanto
gadatirgos un/vai atrakciju parkos, kas ir paredzētas vienīgi izklaidēšanai un
nevis kā līdzeklis cilvēku pārvadāšanai,
(e)
kalnrūpniecības iekārtām vai citām stacionārām
rūpniecības iekārtām, ko izmanto rūpniecības mērķiem,
(f)
iekārtām, kurās lietotāji vai to pārvadātāji
atrodas uz ūdens.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā
piemēro šādas definīcijas:
(1)
“trošu ceļu iekārta” ir visu sistēmu kopums, kas atrodas
noteiktā vietā un kas sastāv no infrastruktūras un apakšsistēmām, kuras
paredzētas uzstādīšanai un sastāv no vairākām sastāvdaļām, projektēta, būvēta,
montēta un nodota ekspluatācijā ar mērķi pārvadāt cilvēkus, iekārtas vilkmi
visā trases garumā novietotas troses;
(2)
“apakšsistēma” ir I pielikumā uzskaitītās
sistēmas vai to kombinācija;
(3)
“infrastruktūra” ir noteiktai vietai projektētu un
izbūvētu trošu ceļu iekārtu izkārtojums, sistēmas dati, stacijas elementi un
trošu ceļu elementi, tā ir nepieciešama iekārtas būvniecībai un ekspluatācijai,
tostarp pamati;
(4)
“drošības sastāvdaļa” ir jebkura pamatsastāvdaļa,
sastāvdaļu kopa, iekārtas montāžas mezgls vai aprīkojums kopumā, kā arī jebkura
ierīce, ko iekļauj apakšsistēmā vai trošu ceļu iekārtā ar mērķi panākt drošu
lietošanu un kuras defekts var apdraudēt cilvēku, lietotāju, apkalpojošā
personāla un trešo personu drošību vai veselību;
(5)
“lietošanas prasības” ir trošu ceļu iekārtu
tehniskie noteikumi un pasākumi, kas jāievēro, projektējot un izbūvējot
attiecīgo iekārtu, lai nodrošinātu tās drošu darbību;
(6)
“apkopes prasības” ir trošu ceļu iekārtas apkopes
tehniskie noteikumi un pasākumi, kas jāievēro, projektējot un izbūvējot
attiecīgo iekārtu, lai nodrošinātu tās drošu darbību;
(7)
“trošu vagons” ir trošu ceļu iekārta, kurā
pārvadātājs ir iekārts vienā vai vairākās trosēs;
(8)
“slēpotāju vilcējs-pacēlājs” ir trošu ceļu iekārta,
ar kuru lietotājus, izmantojot attiecīgu aprīkojumu, velk pa sagatavotu trasi;
(9)
“trošu dzelzceļš” ir trošu ceļu iekārta, kurā
pārvadātājs pārvietojas pa sliedēm, kuras atrodas uz zemes vai balstās uz
fiksētām struktūrām;
(10)
“darīt pieejamu tirgū” nozīmē, veicot
komercdarbību, par maksu vai bez maksas jebkādas apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas piegādāt izplatīšanai, patēriņam vai izmantošanai Savienības tirgū;
(11)
“laist tirgū” nozīmē apakšsistēmu vai drošības
sastāvdaļu pirmo reizi darīt pieejamu Savienības tirgū;
(12)
“nodošana ekspluatācijā” ir pirmreizēja trošu ceļu
iekārtas iedarbināšana;
(13)
“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska
persona, kas ražo apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu vai uzdod projektēt vai
ražot šādu apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu un tirgo šādu apakšsistēmu vai
drošības sastāvdaļu ar savu vārdu vai preču zīmi;
(14)
“pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai
juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un ir saņēmusi rakstisku
ražotāja pilnvaru rīkoties tā vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem;
(15)
“importētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska
persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un laiž Savienības tirgū kādas
trešās valsts apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu;
(16)
“izplatītājs” ir jebkura tāda fiziska vai juridiska
persona piegādes ķēdē, kas nav ražotājs vai importētājs un kas dara
apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu pieejamu tirgū;
(17)
“uzņēmēji” ir apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas
ražotājs, pilnvarotais pārstāvis, importētājs un izplatītājs;
(18)
“tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā
noteiktas tehniskās prasības, kurām iekārtai, infrastruktūrai, apakšsistēmai
vai drošības sastāvdaļai ir jāatbilst;
(19)
“saskaņotais standarts” ir saskaņotais standarts,
kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta
c) apakšpunktā;
(20)
“akreditācija” ir akreditācija, kā definēts
Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā;
(21)
“valsts akreditācijas struktūra” ir valsts
akreditācijas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008
2. panta 11. punktā;
(22)
“atbilstības novērtēšana” ir process, kurā novērtē,
vai ir ievērotas ar apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu saistītās būtiskās
prasības, kas noteiktas šajā regulā;
(23)
“atbilstības novērtēšanas struktūra" ir
struktūra, kas veic atbilstības novērtēšanas darbības saistībā ar apakšsistēmām
vai drošības sastāvdaļām, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un
inspekciju;
(24)
“atsaukšana” ir jebkāds pasākums ar mērķi saņemt
atpakaļ apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu, kas jau uzstādīta trošu ceļu
iekārtā;
(25)
“izņemšana” ir jebkāds pasākums, kas paredzēts, lai
novērstu, ka apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa no piegādes ķēdes tiek darīta
pieejama tirgū;
(26)
“CE zīme” ir marķējums, ar ko ražotājs norāda, ka
apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa atbilst piemērojamajām prasībām, kuras ir
noteiktas Savienības saskaņošanas tiesību aktos attiecībā uz tā uzlikšanu;
(27)
“Savienības saskaņošanas tiesību akti” ir visi
Savienības tiesību akti, ar ko saskaņo ražojumu tirdzniecības nosacījumus.
4. pants
Apakšsistēmu
un drošības sastāvdaļu pieejamība tirgū
(1)
Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus,
lai nodrošinātu, ka apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas tiek darītas
pieejamas tirgū tikai tad, ja tās atbilst šīs regulas prasībām.
(2)
Dalībvalstis saskaņā ar 9. pantu veic visu
nepieciešamos pasākumus, lai noteiktu procedūras, kas nodrošina, ka
apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas trošu ceļu iekārtās iebūvē vienīgi tad,
ja tie ļauj izbūvēt trošu ceļu iekārtas, kuras atbilst šīs regulas prasībām un,
ja pareizi uzstādot, apkopjot un ekspluatējot atbilstoši paredzētajam izmantojumam,
tās neapdraud cilvēku veselību un drošību vai īpašuma drošību.
5. pants
Trošu ceļu iekārtu nodošana ekspluatācijā
(1)
Dalībvalstis saskaņā ar 9. pantu veic visu
attiecīgos pasākumus, lai noteiktu procedūras, kas nodrošina, ka trošu ceļu
iekārtas nodod ekspluatācija vienīgi tad, ja tās atbilst šīs regulas prasībām
un, ja pareizi uzstādot, apkopjot un ekspluatējot atbilstoši paredzētajam
izmantojumam, tās neapdraud cilvēku veselību un drošību vai īpašuma drošību.
(2)
Tiek pieņemts, ka trošu ceļu iekārtas, kuras atbilst
saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī, atbilst II pielikumā minētajām
būtiskajam prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.
(3)
Šī regula neskar dalībvalstu tiesības noteikt
prasības, ko tās uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu cilvēku un jo īpaši
apkalpojošā personāla aizsardzību trošu ceļu iekārtu lietošanas laikā, ar
noteikumu, ka tas nenozīmē, ka šīs trošu ceļu iekārtas ir pārveidotas tā, kā
šajā regulā nav paredzēts.
6. pants
Būtiskās
prasības
Trošu ceļu iekārtas un to infrastruktūra,
apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas atbilst tām piemērojamām būtiskajām
prasībām, kas noteiktas II pielikumā.
7. pants
Apakšsistēmu
un drošības sastāvdaļu brīva aprite
Dalībvalstis neaizliedz, neierobežo vai nekavē
tādu apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu pieejamību tirgū, kas atbilst šīs
regulas prasībām.
8. pants
Plānoto
trošu ceļu iekārtu drošības novērtējums un drošības pārskats
(1)
Visām plānotajām iekārtām veic III pielikumā
noteikto drošības novērtējumu, kas skar visus trošu ceļas iekārtas un tās
apkārtnes drošības aspektus attiecībā uz projektēšanu, izbūvi un nodošanu
ekspluatācijā un ļauj, balstoties uz iepriekšējo pieredzi, noskaidrot, kāda ir
apdraudējuma iespējamība trošu ceļu iekārtas ekspluatācijas laikā.
(2)
Drošības novērtējumu iekļauj drošības pārskatā.
Šajā pārskatā iekļauj paredzētos pasākumus šo apdraudējumu novēršanai un ietver
arī trošu ceļu iekārtā iekļaujamo apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu sarakstu.
9. pants
Atļaujas
piešķiršana trošu ceļu iekārtām
(1)
Dalībvalstis nosaka kārtību, kādā veicama tās
teritorijā esošo trošu ceļu iekārtu būvniecības un nodošanas ekspluatācijā.
(2)
Dalībvalstis nodrošina, ka drošības novērtējumu,
drošības pārskatu, ES atbilstības deklarāciju un citus dokumentus attiecībā uz
apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu atbilstību, kā arī dokumentācija attiecībā
uz trošu ceļu iekārtu raksturlielumiem iesniedz iestādei, kas atbild par trošu
ceļu iekārtas apstiprināšanu. Trošu ceļu iekārtas dokumentācijā iekļauj arī
vajadzīgos priekšnosacījumus, tostarp ekspluatācijas ierobežojumus, un sīku
informāciju par trošu ceļu iekārtas apkalpošanas uzraudzību, regulēšanu un
apkopi. Šo dokumentu kopiju glabā trošu ceļu iekārtā.
(3)
Ja būtiskajos raksturlielumos, esošo trošu ceļu
iekārtu apakšsistēmās vai drošības sastāvdaļās veic pārveidojumus, attiecībā uz
kuriem konkrētajā dalībvalstī ir nepieciešams saņemt jaunu atļauju nodošanai
ekspluatācijā, šie pārveidojumi un to ietekme uz visu trošu ceļu iekārtu
atbilst II pielikumā noteiktajām būtiskajām prasībām.
(4)
Dalībvalstis 1. punktā minētos noteikumus
neizmanto, lai, pamatojoties uz šīs regulas aspektiem, aizliegtu, ierobežotu
vai kavētu tādu trošu ceļu iekārtu būvniecību un nodošanu ekspluatācijā, kuras
atbilst šīs regulas prasībām un, ja pareizi uzstādot, apkopjot un ekspluatējot
atbilstoši paredzētajam izmantojumam, tās neapdraud cilvēku veselību un drošību
vai īpašuma drošību.
(5)
Dalībvalstis 1. punktā minētos noteikumus
neizmanto, lai aizliegtu, ierobežotu vai kavētu tādu apakšsistēmu un drošības
sastāvdaļu brīvu apriti, kuras atbilst šīs regulas prasībām.
10. pants
Trošu
ceļu iekārtu darbība
(1)
Dalībvalstis nodrošina, lai trošu ceļu iekārta
tiktu izmantota tikai tikmēr, kamēr tā atbilst drošības pārskatā izklāstītajiem
nosacījumiem.
(2)
Ja dalībvalsts konstatē, ka apstiprinātā trošu ceļu
iekārta, ko lieto atbilstīgi paredzētajam mērķim, var apdraudēt cilvēku drošību
un veselību un, atkarībā no apstākļiem, īpašuma drošību, tā veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu trošu ceļu iekārtas
izmantošanu.
II NODAĻA
APAKŠSISTĒMU UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU
UZŅĒMĒJU PIENĀKUMI
11. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R2.
pants]
Ražotāju
pienākumi
(1)
Laižot tirgū savas apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas, ražotāji nodrošina, ka tās ir projektētas un izgatavotas saskaņā
ar II pielikumā noteiktajām būtiskajām prasībām.
(2)
Apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu ražotāji
sagatavo V pielikumā minēto tehnisko dokumentāciju un veic 18. pantā
minēto atbilstības novērtēšanas procedūru vai nodrošina tās veikšanu.
Ja, veicot pirmajā daļā minēto procedūru, ir
pierādīta apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstība piemērojamajām
prasībām, ražotāji sagatavo ES atbilstības deklarāciju un uzliek CE zīmi.
(3)
Ražotāji pēc apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
laišanas tirgū tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju glabā
30 gadus.
(4)
Ražotāji nodrošina, lai būtu izveidotas procedūras,
ar ko tiek nodrošināta sērijveida ražošanas pastāvīga atbilstība šai regulai.
Pienācīgi ņem vērā apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas projekta vai
raksturlielumu izmaiņas, kā arī izmaiņas saskaņotajos standartos vai citās
tehniskajās specifikācijās, atsaucoties uz kurām deklarēta apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas atbilstība.
Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas radīto apdraudējumu, ražotāji patērētāju
un citu galalietotāju veselības un drošības aizsardzības nolūkā veic tirgū
pieejamo apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas paraugu testēšanu, izmeklē un,
ja vajadzīgs, reģistrē sūdzības par neatbilstīgām apakšsistēmām vai drošības
sastāvdaļām un atsauc šādas apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas, kā arī
pastāvīgi informē izplatītājus par šādu uzraudzību.
(5)
Ražotāji nodrošina, ka to apakšsistēmām un drošības
sastāvdaļām ir pievienota ES atbilstības deklarācija un ka tām ir piestiprināts
tipa, partijas vai sērijas numurs vai cits identifikācijas elements.
Ja apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas izmēri
vai veids to nepieļauj, ražotāji nodrošina, ka nepieciešamā informācija ir norādīta
uz iepakojuma vai instrukcijā, kas pievienota drošības sastāvdaļai.
(6)
Ražotāji uz apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un
pasta adresi, kur ar tiem var sazināties, vai, ja tas nav iespējams, to norāda
uz iepakojuma vai drošības sastāvdaļai pievienotajā instrukcijā. Adresē norāda
vienu kontaktpunktu, kurā var sazināties ar ražotāju. Kontaktinformāciju norāda
valodā, ko lietotāji un tirgus uzraudzības iestādes spēj viegli saprast, un to
nosaka attiecīgā dalībvalsts.
(7)
Ražotāji nodrošina, lai apakšsistēmai vai drošības
sastāvdaļai būtu pievienota ES atbilstības deklarācija un instrukcijas, un
drošības informācija lietotājiem saprotamā valodā, kā to noteikusi attiecīgā
dalībvalsts. Šādas instrukcijas un drošības informācija ir skaidra, saprotama
un nepārprotama.
(8)
Ražotāji, kuri uzskata vai kuriem ir iemesls
uzskatīt, ka apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa, ko tie laiduši tirgū,
neatbilst šai regulai, nekavējoties īsteno nepieciešamos korektīvos pasākumus,
lai nodrošinātu apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstību vai pēc
vajadzības to atsauktu vai izņemtu no tirgus. Turklāt, ja apakšsistēma vai
drošības sastāvdaļa rada apdraudējumu, ražotāji nekavējoties par to informē
kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi apakšsistēmu vai
drošības sastāvdaļu ir darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju, jo
īpaši par neatbilstību un par veiktajiem korektīvajiem pasākumiem.
(9)
Pēc pamatota kompetentās valsts iestādes pieprasījuma
ražotāji tai viegli saprotamā valodā sniedz visu informāciju un dokumentāciju,
kas nepieciešama, lai pierādītu apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
atbilstību šai regulai. Minēto informāciju un dokumentāciju var sniegt papīra
vai elektroniskā veidā. Ražotāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to
visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas, ko viņi laiduši tirgū.
12. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R3.
pants]
Pilnvarotie
pārstāvji
(1)
Ražotājs ar rakstisku pilnvaru drīkst iecelt
pilnvaroto pārstāvi.
Pilnvarotā pārstāvja pilnvarās neietilpst
11. panta 1. punktā noteiktie pienākumi un tehniskās dokumentācijas
sagatavošana.
(2)
Pilnvarotais pārstāvis veic uzdevumus, kas noteikti
no ražotāja saņemtajā pilnvarā. Pilnvara pilnvarotajam pārstāvim ļauj veikt
vismaz šādas darbības:
(a)
pēc apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas
tirgū 30 gadus glabāt valsts uzraudzības iestādēm pieejamu ES atbilstības
deklarāciju un tehnisko dokumentāciju;
(b)
pēc pamatota kompetentās valsts iestādes
pieprasījuma sniegt tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama,
lai pierādītu apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstību;
(c)
pēc kompetento valsts iestāžu pieprasījuma
sadarbojoties ar tām visos pasākumos, kas tiek veikti, lai likvidētu
apdraudējumus, ko rada apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas, uz kurām
attiecas pilnvarotā pārstāvja pilnvaras.
13. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R4.
pants]
Importētāju
pienākumi
(1)
Importētāji laiž tirgū tikai atbilstīgas
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas.
(2)
Pirms apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
laišanas tirgū importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis attiecīgo
atbilstības novērtēšanas procedūru, kā noteikts 18. pantā. Tie nodrošina,
lai ražotājs būtu sagatavojis tehnisko dokumentāciju, lai apakšsistēmai vai
drošības sastāvdaļai būtu pievienota ES atbilstības deklarācija, lai tai būtu
CE zīme un pievienota instrukcija un drošības informācija, un lai ražotājs
būtu izpildījis attiecīgi 11. panta 5. un 6. punkta prasības.
Ja importētājs uzskata vai ja viņam ir iemesls
uzskatīt, ka apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa neatbilst II pielikumā
noteiktajām būtiskajām prasībām, importētājs nelaiž apakšsistēmu vai drošības
sastāvdaļu tirgū, pirms nav nodrošināta tās atbilstība. Turklāt, ja
apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa rada apdraudējumu, importētājs par to
informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.
(3)
Importētāji uz apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas vai, ja tas nav iespējams, uz tās iepakojuma un drošības
sastāvdaļai pievienotajās instrukcijās norāda savu nosaukumu, reģistrēto
komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi saziņas vajadzībām.
Kontaktinformāciju norāda lietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli
saprotamā valodā, ko noteikusi attiecīgā dalībvalsts.
(4)
Importētāji nodrošina, lai apakšsistēmai vai
drošības sastāvdaļai būtu pievienotas instrukcijas un drošības informācija
lietotājiem saprotamā valodā, ko noteikusi attiecīgā dalībvalsts.
(5)
Importētāji nodrošina, lai laikā, kad tie ir
atbildīgi par apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļu, uzglabāšanas vai
pārvadāšanas apstākļi neapdraudētu tās atbilstību II pielikuma prasībām.
(6)
Ja to uzskata par lietderīgu saistībā ar
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas radīto apdraudējumu, importētāji
lietotāju veselības un drošības aizsardzības nolūkā un pēc pienācīgi pamatota
kompetento iestāžu pieprasījuma veic tirgū pieejamo apakšsistēmu vai drošības
sastāvdaļu paraugu testēšanu, izmeklē un, ja vajadzīgs, reģistrē sūdzības par
neatbilstīgām apakšsistēmām vai drošības sastāvdaļām un atsauc šādas
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas, kā arī pastāvīgi informē izplatītājus
par šādu uzraudzību.
(7)
Importētāji, kuri uzskata vai kuriem ir iemesls
uzskatīt, ka apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa, ko tie laiduši tirgū,
neatbilst šai regulai, nekavējoties veic korektīvos pasākumus, lai nodrošinātu
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstību vai pēc vajadzības to
atsauktu vai izņemtu no tirgus. Turklāt, ja apakšsistēma vai drošības
sastāvdaļa rada apdraudējumu, importētāji nekavējoties par to informē
kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi apakšsistēmu vai
drošības sastāvdaļu ir darījuši pieejamu tirgū, norādot sīku informāciju, jo
īpaši par neatbilstību un par veiktajiem korektīvajiem pasākumiem.
(8)
Importētāji pēc apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas laišanas tirgū 30 gadus glabā tirgus uzraudzības iestādēm
pieejamu ES atbilstības deklarācijas kopiju un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc
pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija.
(9)
Pēc kompetentas valsts iestādes pamatota
pieprasījuma importētāji šai iestādei viegli saprotamā valodā sniedz visu
nepieciešamo informāciju un dokumentāciju, lai pierādītu apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas atbilstību. Minēto informāciju un dokumentāciju var sniegt
papīra vai elektroniskā veidā. Importētāji pēc šīs iestādes pieprasījuma
sadarbojas ar to visos pasākumos, kas tiek veikti, lai nepieļautu
apdraudējumus, ko var radīt apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas, ko viņi
laiduši tirgū.
14. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R5.
pants]
Izplatītāju
pienākumi
(1)
Darot apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu pieejamu
tirgū, izplatītāji pietiekami rūpīgi ievēro šīs regulas prasības.
(2)
Pirms apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa tiek
darīta pieejama tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka apakšsistēmai vai drošības
sastāvdaļai ir CE zīme, ka tai ir pievienota ES atbilstības deklarācija, kā arī
instrukcijas un drošības informācija lietotājiem saprotamā valodā, ko noteikusi
attiecīgā dalībvalsts, un ka ražotājs un importētājs ir izpildījuši 11. panta
5. un 6. punkta un 13. panta 3. punkta prasības.
Ja izplatītājs uzskata vai ja viņam ir iemesls
uzskatīt, ka apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa neatbilst II pielikumā
noteiktajām būtiskajām prasībām, izplatītājs apakšsistēmu vai drošības
sastāvdaļu nedara pieejamu tirgū, pirms nav nodrošināta tās atbilstība.
Turklāt, ja apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa rada apdraudējumu, izplatītājs
par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī tirgus uzraudzības iestādes.
(3)
Izplatītāji nodrošina, lai laikā, kad tie ir
atbildīgi par apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu, uzglabāšanas un
pārvadāšanas apstākļi neapdraudētu tās atbilstību II pielikumā noteiktajām
būtiskajām prasībām.
(4)
Izplatītāji, kuri uzskata vai kuriem ir iemesls
uzskatīt, ka apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa, ko tie darījuši pieejamu
tirgū, neatbilst šai regulai, pārliecinās, ka ir veikti korektīvie pasākumi,
kas vajadzīgi, lai nodrošinātu apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
atbilstību vai pēc vajadzības to atsauktu vai izņemtu no tirgus. Turklāt, ja
apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa rada apdraudējumu, izplatītāji
nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs,
kurās viņi apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu ir darījuši pieejamu tirgū, norādot
sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un par veiktajiem korektīvajiem
pasākumiem.
(5)
Pēc kompetentas valsts iestādes pamatota
pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu nepieciešamo informāciju un
dokumentāciju, lai pierādītu apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstību.
Minēto informāciju un dokumentāciju var sniegt papīra vai elektroniskā veidā.
Viņi pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to visos pasākumos, kas tiek
veikti, lai nepieļautu apdraudējumus, ko var radīt apakšsistēma vai drošības
sastāvdaļa, ko viņi darījuši pieejamu tirgū.
15. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R6.
pants]
Gadījumi, kad
ražotāju pienākumus piemēro importētājiem un izplatītājiem
Šīs regulas īstenošanas vajadzībām importētāju
vai izplatītāju uzskata par ražotāju un viņam ir tādi paši pienākumi kā
ražotājam saskaņā ar 11. pantu, ja viņš laiž tirgū kādu apakšsistēmu vai
drošības sastāvdaļu ar savu nosaukumu, vārdu vai preču zīmi vai modificē jau
tirgū laistu apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu tā, ka izmaiņas var ietekmēt
atbilstību šīs regulas prasībām.
16. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R7. pants]
Uzņēmēju
identifikācija
Pēc pieprasījuma uzņēmēji tirgus uzraudzības
iestādēm sniedz šādu informāciju:
(a)
ikviens uzņēmējs, kas tiem piegādājis apakšsistēmu
vai drošības sastāvdaļu;
(b)
ikviens uzņēmējs, kam tie piegādājuši apakšsistēmu
vai drošības sastāvdaļu.
Uzņēmēji spēj sniegt pirmajā daļā minēto
informāciju 30 gadus pēc tam, kad apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa
tiem piegādāta un 30 gadus pēc tam, kad tie ir piegādājuši apakšsistēmu
vai drošības sastāvdaļu.
III NODAĻA
APAKŠSISTĒMU UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU ATBILSTĪBA
17. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R8. pants]
Pieņēmums
par atbilstību
Tiek pieņemts, ka
apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas, kuras atbilst saskaņotajiem standartiem
vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, atbilst II pielikumā minētajām būtiskajām prasībām, uz kurām
attiecas minētie standarti vai to daļas.
18. pants
Atbilstības
novērtēšana
(1)
Pirms apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
laišanas tirgū ražotājs to pakļauj atbilstības novērtēšanas procedūrai saskaņā
ar 2. punktu.
(2)
Apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu atbilstības
sertificēšanu veic pēc ražotāja izvēles ar vienu no šādām atbilstības
novērtēšanas procedūrām:
(a)
ES tipa pārbaude (B modulis - produkcijas
tips), kā izklāstīts IV pielikumā, kopā ar kādu no turpmāk minētajām:
i) atbilstība tipam, pamatojoties uz ražošanas
procesa kvalitātes nodrošināšanu (D modulis), kā izklāstīts
V pielikumā,
ii) atbilstība tipam, pamatojoties uz
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas verificēšanu (F modulis), kā
izklāstīts VI pielikumā,
(b)
atbilstība, pamatojoties uz iekārtas verificēšanu
(G modulis), kā izklāstīts VII pielikumā,
(c)
atbilstība, pamatojoties uz kvalitātes
nodrošināšanu (H modulis), kā izklāstīts VIII pielikumā.
(3)
Pēc 2. punktā minēto procedūru veikšanas
ražotājs saskaņā ar 21. pantu apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai, kura
atbilst šai regulai, uzliek CE zīmi.
(4)
Šā panta 1., 2. un 3. punkts piemērojams
arī apakšsistēmām un drošības sastāvdaļām, kas paredzētas ražotāja vajadzībām.
(5)
Dokumentu sagatavošanu un saraksti saistībā ar
atbilstības novērtēšanu veic tās dalībvalsts valsts valodā(-ās), kurā
struktūra, kas veic 2. punktā noteiktās procedūras, veic uzņēmējdarbību
vai šai struktūrai pieņemamā valodā.
19. pants
ES
atbilstības deklarācija
(1)
Apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas ES
atbilstības deklarācija norāda, ka ir pierādīta atbilstība II pielikumā
noteiktajām būtiskajām prasībām.
(2)
ES atbilstības deklarācijai ir X pielikumā
norādītā parauga struktūra, tajā ir elementi, kas norādīti attiecīgajās
atbilstības novērtēšanas procedūrās, kas noteiktas IV līdz VIII pielikumā,
un tā tiek pastāvīgi atjaunināta. To pievieno apakšsistēmai vai drošības
sastāvdaļai un tulko valodā vai valodās, ko pieprasījusi dalībvalsts, kurā
apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu laiž tirgū vai dara pieejamu tirgū.
(3)
Ja uz apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu attiecas
vairāk nekā viens Savienības tiesību akts, kurā ir pieprasīta ES atbilstības
deklarācija, attiecībā uz visiem šiem Savienības tiesību aktiem sagatavo vienu
ES atbilstības deklarāciju. Minētajā deklarācijā norāda attiecīgos Savienības
tiesību aktus, tostarp arī atsauces uz to publikācijām.
(4)
Sagatavojot ES atbilstības deklarāciju, ražotājs
uzņemas atbildību par apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstību šīs
regulas prasībām.
20. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R11. pants]
CE
zīmes vispārējie principi
Uz CE zīmi attiecas vispārējie principi, kas
izklāstīti Regulas (EK) Nr. 765/2008 30. pantā.
21. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R12. pants]
CE
zīmes uzlikšanas noteikumi un nosacījumi
(1)
CE zīmi redzami, salasāmi un neizdzēšami uzliek
apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai vai iekļauj tās datu plāksnē.
(2)
CE zīmi uzliek pirms apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas laišanas tirgū.
(3)
CE zīmei seko tās paziņotās struktūras
identifikācijas numurs, kura piedalās ražošanas kontroles posmā.
(4)
Aiz CE zīmes un 3. punktā minētā
identifikācijas numura var norādīt kādu citu marķējumu par konkrētu
apdraudējumu vai izmantojumu.
IV NODAĻA
ATBILSTĪBAS
NOVĒRTĒŠANAS STRUKTŪRU PAZIŅOŠANA
22. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R13. pants]
Paziņošana
Dalībvalstis paziņo Komisijai un pārējām
dalībvalstīm struktūras, kuras ir pilnvarotas veikt trešo personu atbilstības
novērtēšanas uzdevumus saskaņā ar 18. pantu.
23. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R14. pants]
Paziņojošās
iestādes
(1)
Dalībvalstis izraugās paziņojošo iestādi, kas ir
atbildīga par tādu procedūru izveidi un veikšanu, kuras vajadzīgas, lai
novērtētu un paziņotu atbilstības novērtēšanas struktūras un uzraudzītu
paziņotās struktūras, tostarp to atbilstību 26. pantam.
(2)
Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minēto
novērtēšanu un uzraudzību veic valsts akreditācijas struktūra Regulas (EK)
Nr. 765/2008 nozīmē un saskaņā ar to.
(3)
Ja paziņojošā iestāde deleģē vai kā citādi uztic
veikt 1. punktā minēto novērtēšanu, paziņošanu vai uzraudzīšanu
struktūrai, kura nav valsts iestāde, šī struktūra ir juridiska persona un mutatis
mutandis atbilst 26. panta 1. līdz 6. punkta prasībām. Turklāt
šāda struktūra ir spējīga uzņemties saistības, kas izriet no tās darbībām.
(4)
Paziņojošā iestāde uzņemas pilnu atbildību par
3. punktā minētās struktūras veiktajiem uzdevumiem.
24. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R15. pants]
Prasības
paziņojošajām iestādēm
(1)
Paziņojošo iestādi izveido tā, lai nebūtu interešu
konfliktu ar atbilstības novērtēšanas struktūrām.
(2)
Paziņojošā iestāde ir organizēta un darbojas tā,
lai nodrošinātu tās darbības objektivitāti un taisnīgumu.
(3)
Paziņojošā iestāde ir organizēta tā, lai visus
lēmumus par atbilstības novērtēšanas struktūras paziņošanu pieņemtu kompetentas
personas, kas nav tās pašas personas, kuras veikušas novērtēšanu.
(4)
Paziņojošā iestāde nepiedāvā un neveic darbības, ko
veic atbilstības novērtēšanas struktūras, un nesniedz konsultāciju pakalpojumus
komerciālā nolūkā vai par konkurētspējīgu samaksu.
(5)
Paziņojošā iestāde nodrošina iegūtās informācijas
konfidencialitāti.
(6)
Paziņojošās iestādes rīcībā ir pietiekams skaits
kompetentu darbinieku tās uzdevumu pienācīgai veikšanai.
25. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R16. pants]
Paziņojošo
iestāžu pienākums sniegt informāciju
Dalībvalstis informē Komisiju par atbilstības
novērtēšanas struktūru novērtēšanas un paziņošanas procedūrām un paziņoto
struktūru uzraudzības procedūrām, kā arī par visām izmaiņām šajā informācijā.
Komisija dara šo
informāciju publiski pieejamu.
26. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R17. pants]
Prasības
paziņotajām struktūrām
(1)
Lai paziņoto struktūru varētu paziņot, tai
jāatbilst šā panta 2. līdz 11. punktā noteiktajām prasībām.
(2)
Atbilstības novērtēšanas struktūru izveido saskaņā
ar valsts tiesību aktiem, un tā ir juridiska persona.
(3)
Atbilstības novērtēšanas struktūra ir trešā
persona, kas ir neatkarīga no organizācijas vai apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas, kuru tā novērtē.
Struktūru, kas pieder uzņēmēju asociācijai vai
profesionālajai federācijai, kura pārstāv uzņēmumus, kas iesaistīti novērtējamo
apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu projektēšanā, ražošanā, piegādē,
uzstādīšanā, lietošanā vai apkalpošanā, var uzskatīt par šādu struktūru, ja ir
pierādīta tās neatkarība un ja nepastāv interešu konflikts.
(4)
Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā
līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas
uzdevumu veikšanu, nav vērtējamo apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu projektētāji,
ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai apkopes
veicēji, ne arī to pārstāvji. Tas neliedz izmantot novērtētās apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas, kas ir nepieciešamas atbilstības novērtēšanas struktūras
darbībai, vai izmantot šādas apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas personīgām
vajadzībām.
Atbilstības novērtēšanas struktūra, tās augstākā
līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas
uzdevumu veikšanu, nav tieši saistīti ar šo apakšsistēmu vai drošības
sastāvdaļu projektēšanu, ražošanu vai izbūvi, tirdzniecību, uzstādīšanu,
lietošanu vai apkopi, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas.
Viņi neiesaistās darbībās, kas var būt pretrunā viņu lēmuma neatkarībai vai
integritātei attiecībā uz tām novērtēšanas darbībām, kuras viņi ir pilnvaroti
veikt. Tas jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.
Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, lai
to filiāļu vai apakšlīgumu slēdzēju darbības neietekmētu atbilstības novērtēšanas
darbību konfidencialitāti, objektivitāti vai taisnīgumu.
(5)
Atbilstības novērtēšanas struktūras un to
darbinieki veic atbilstības novērtēšanas darbības ar visaugstāko profesionālo
integritāti un vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez spiediena un
pamudinājumiem, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu ietekmēt viņu lēmumu
vai atbilstības novērtēšanas darbību rezultātus, īpaši attiecībā uz personām
vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas šo darbību rezultātos.
(6)
Atbilstības novērtēšanas struktūra ir spējīga veikt
visus atbilstības novērtēšanas uzdevumus, kuri tai noteikti IV līdz
VIII pielikumā un saistībā ar kuriem tā ir paziņota, neatkarīgi no tā, vai
šos uzdevumus veic pati atbilstības novērtēšanas struktūra, vai tie tiek veikti
tās vārdā un uz tās atbildību.
Atbilstības novērtēšanas struktūras rīcībā vienmēr
un visām atbilstības novērtēšanas procedūrām un apakšsistēmu vai drošības
sastāvdaļu veidiem vai kategorijām, attiecībā ar ko tā ir paziņota, ir:
(a)
darbinieki ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un
atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības novērtēšanas uzdevumus;
(b)
to procedūru apraksti, kuras tiek ievērotas, veicot
atbilstības novērtēšanu, nodrošinot pārredzamību un spēju minētās procedūras
atkārtot. Tai ir izstrādāta pienācīga politika un procedūras, ar ko uzdevumi,
ko tā veic kā paziņotā struktūra, ir nodalīti no citām darbībām;
(c)
procedūras to darbību veikšanai, kurās pienācīgi
ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, struktūru, attiecīgās
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to,
vai ražošanas process ir masveida vai sērijveida.
Atbilstības novērtēšanas struktūrai ir
nepieciešamie līdzekļi, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos
uzdevumus saistībā ar atbilstības novērtēšanas uzdevumiem, un ir piekļuve visam
nepieciešamajam aprīkojumam un iekārtām.
(7)
Darbiniekiem, kas ir atbildīgi par atbilstības
novērtēšanas darbību veikšanu, ir:
a)      laba tehniskā un profesionālā apmācība,
kas aptver visu to atbilstības novērtēšanas darbību jomu, saistībā ar kuru
atbilstības novērtēšanas struktūra ir paziņota;
b)      pietiekamas zināšanas par prasībām
attiecībā uz veicamo novērtēšanu un atbilstīgas pilnvaras veikt šo novērtēšanu;
c)      atbilstīgas zināšanas un izpratne par
II pielikumā noteiktajām būtiskajām prasībām, par piemērojamajiem
saskaņotajiem standartiem un par attiecīgajiem noteikumiem Savienības
saskaņošanas tiesību aktos un valstu tiesību aktos;
d)      spēja sagatavot sertifikātus,
dokumentāciju un pārskatus, kas pierāda, ka novērtēšana ir veikta.
(8)
Tiek garantēta atbilstības novērtēšanas struktūru,
to augstākā līmeņa vadības un darbinieku, kas ir atbildīgi par atbilstības
novērtēšanas uzdevumu veikšanu, objektivitāte.
Atalgojums, ko saņem atbilstības novērtēšanas
struktūras augstākā līmeņa vadība un darbinieki, kas ir atbildīgi par
atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav atkarīgs no veikto novērtējumu
skaita vai to rezultātiem.
(9)
Atbilstības novērtēšanas struktūrām ir apdrošināta
civiltiesiskā atbildība, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts
tiesību aktiem vai ja dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības
novērtēšanu.
(10)
Atbilstības novērtēšanas struktūras darbinieki
glabā dienesta noslēpumus attiecībā uz visu informāciju, kura iegūta, veicot
savus pienākumus, uz kuriem attiecas IV līdz VIII pielikums vai valstu
tiesību aktu noteikumi, kuri to īsteno, izņemot attiecībā uz tās dalībvalsts
kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir
aizsargātas.
(11)
Atbilstības novērtēšanas struktūras nodrošina, ka
darbinieki, kas ir atbildīgi par atbilstības novērtēšanas uzdevumu veikšanu, ir
informēti par attiecīgajām standartizācijas darbībām un saskaņā ar šo regulu
izveidotās paziņoto struktūru koordinācijas grupas darbībām, vai pašas piedalās
šo darbību veikšanā un piemēro kā pamatnostādnes šīs darba grupas
administratīvos lēmumus un sagatavotos dokumentus.
27. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R18. pants]
Pieņēmums
par atbilstību
Ja atbilstības novērtēšanas struktūra pierāda
savu atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos
vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu 26. panta prasībām, ciktāl
piemērojamie saskaņotie standarti attiecas uz šīm prasībām.
28. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R20. pants]
Paziņoto
struktūru filiāles un apakšlīgumu slēgšana
(1)
Ja paziņotā struktūra slēdz apakšlīgumus par
konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar atbilstības novērtēšanu vai izmanto
filiāli, tā pārliecinās, ka apakšlīguma slēdzējs vai filiāle atbilst
26. panta prasībām, un attiecīgi informē paziņojošo iestādi.
(2)
Paziņotās struktūras uzņemas pilnu atbildību par
apakšlīgumu slēdzēju vai filiāļu veiktajiem uzdevumiem neatkarīgi no tā, kur
tie veic uzņēmējdarbību.
(3)
Par darbībām var slēgt apakšlīgumu vai tās var
veikt filiāle tikai tad, ja klients tam piekrīt.
(4)
Paziņotās struktūras glabā paziņojošajai iestādei
pieejamus attiecīgos dokumentus par apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikāciju
novērtēšanu un to veikto darbu atbilstīgi IV līdz VIII pielikumam.
29. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R22. pants]
Paziņošanas
pieteikums
(1)
Atbilstības novērtēšanas struktūra iesniedz
paziņošanas pieteikumu paziņojošajai iestādei tajā dalībvalstī, kur tā veic
uzņēmējdarbību.
(2)
Paziņošanas pieteikumam pievieno atbilstības
novērtēšanas darbību aprakstu, atbilstības novērtēšanas moduli(-ļus) un
apakšsistēmas(-)/drošības sastāvdaļas(-u) veidus, par ko struktūra paziņo sevi
par kompetentu, kā arī akreditācijas sertifikātu, ja tāds ir, ko izsniegusi
valsts akreditācijas struktūra, apliecinot, ka atbilstības novērtēšanas
struktūra atbilst 26. panta prasībām.
(3)
Ja attiecīgajai atbilstības novērtēšanas struktūrai
nav akreditācijas sertifikāta, tā paziņojošajai iestādei iesniedz visus
dokumentāros pierādījumus, kas nepieciešami, lai apstiprinātu, atzītu un
regulāri uzraudzītu tās atbilstību 26. panta prasībām.
30. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R23. pants]
Paziņošanas
procedūra
(1)
Paziņojošās iestādes drīkst paziņot tikai tās
atbilstības novērtēšanas struktūras, kuras atbilst 26. panta prasībām.
(2)
Tās paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm,
izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu.
(3)
Paziņojumā iekļauj sīku informāciju par atbilstības
novērtēšanas darbībām, atbilstības novērtēšanas moduli vai moduļiem, attiecīgo
apakšsistēmu/drošības sastāvdaļu vai apakšsistēmām/drošības sastāvdaļām un
attiecīgo kompetences apliecinājumu.
(4)
Ja paziņošana ir veikta, neizmantojot
29. panta 2. punktā minēto akreditācijas sertifikātu, pilnvarojošā
iestāde iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentārus pierādījumus,
kuri apliecina atbilstības novērtēšanas struktūras kompetenci un veiktos
pasākumus, tādējādi nodrošinot, ka minētā struktūra tiek regulāri uzraudzīta un
ka tā joprojām atbilst 26. panta prasībām.
(5)
Attiecīgā struktūra drīkst veikt paziņotās
struktūras darbības tikai tad, ja Komisija vai pārējās dalībvalstis nav
izteikušas iebildumus divu nedēļu laikā no paziņošanas, ja izmanto
akreditācijas sertifikātu, vai divu mēnešu laikā no paziņošanas, ja neizmanto
akreditācijas procedūru.
Šajā regulā tikai šādu struktūru uzskata par
paziņoto struktūru.
(6)
Komisijai un pārējām dalībvalstīm paziņo par visām
attiecīgām turpmākām izmaiņām paziņojumā.
31. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R24. pants]
Paziņoto
struktūru identifikācijas numuri un saraksti
(1)
Komisija paziņotajai struktūrai piešķir
identifikācijas numuru.
Tā piešķir tikai vienu šādu numuru arī tad, ja
struktūra ir paziņota atbilstīgi vairākiem Savienības tiesību aktiem.
(2)
Komisija dara publiski pieejamu sarakstu ar
atbilstīgi šai regulai paziņotajām struktūrām, tām piešķirtajiem
identifikācijas numuriem un darbībām, kurām tās ir paziņotas.
Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu.
32. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R25. pants]
Izmaiņas
paziņojumos
(1)
Ja paziņojošā iestāde ir noskaidrojusi vai ir
tikusi informēta, ka paziņotā struktūra vairs neatbilst 26. panta prasībām
vai nespēj pildīt savus pienākumus, paziņojošā iestāde attiecīgi ierobežo,
aptur vai anulē paziņojumu, ņemot vērā to, kādā mērā attiecīgā paziņotā
struktūra neatbilst prasībām vai nespēj pildīt savus pienākumus. Tā
nekavējoties par to attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.
(2)
Ja pilnvaras tiek ierobežotas, atceltas vai
anulētas vai ja paziņotā struktūra ir beigusi darbību, paziņojošā dalībvalsts
veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās struktūras dokumenti
tiek nodoti citai paziņotajai struktūrai vai arī pēc pieprasījuma ir pieejami
atbildīgajām paziņojošajām un tirgus uzraudzības iestādēm.
33. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R26.
pants]
Paziņoto
struktūru kompetences apšaubīšana
(1)
Komisija izmeklē visus gadījumus, kad tai ir
radušās šaubas vai tai ir ziņots par šaubām attiecībā uz kādas paziņotās
struktūras kompetenci vai tās atbilstību prasībām, vai spēju joprojām izpildīt
tai uzticētos uzdevumus.
(2)
Paziņotāja dalībvalsts pēc pieprasījuma sniedz
Komisijai visu informāciju saistībā ar attiecīgās struktūras paziņojuma
pamatojumu vai paziņotās struktūras kompetences saglabāšanu.
(3)
Komisija gādā, lai visa aizsargājamā informācija,
kas saņemta izmeklēšanas gaitā, tiktu apstrādāta kā konfidenciāla informācija.
(4)
Ja Komisija pārliecinās, ka paziņotā struktūra
neatbilst vai vairs neatbilst tās paziņošanas prasībām, tā pieņem īstenošanas
aktu, pieprasot paziņojušajai dalībvalstij veikt nepieciešamos korektīvos
pasākumus, tostarp paziņojuma atsaukšanu, ja tas ir nepieciešams.
Pirmajā daļā minēto īstenošanas aktu pieņem
saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
34. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK
R27. pants]
Paziņoto
struktūru pienākumi to darbības laikā
(1)
Paziņotās struktūras veic atbilstības novērtēšanu
saskaņā ar IV līdz VIII pielikumā paredzētajām atbilstības novērtēšanas
procedūrām.
(2)
Atbilstības novērtēšanu veic samērīgi, neradot
lieku slogu uzņēmējiem.
Atbilstības novērtēšanas struktūras veic savu
darbību, pienācīgi ņemot vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas,
struktūru, attiecīgās apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas tehnoloģijas
sarežģītības pakāpi un to, vai ražošana notiek masveidīgi vai sērijveidā.
To darot, tās tomēr ievēro tādu stingrību un
aizsardzības līmeni, kāds vajadzīgs, lai apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa
atbilstu šīs regulas noteikumiem.
(3)
Ja paziņotā struktūra konstatē, ka ražotājs nav
izpildījis II pielikumā vai atbilstīgajos saskaņotajos standartos vai
citās tehniskajās specifikācijās noteiktās būtiskās prasības, tā pieprasa, lai
ražotājs veiktu attiecīgus korektīvos pasākumus, un neizdod atbilstības
sertifikātu.
(4)
Ja, uzraugot atbilstību pēc sertifikāta izdošanas,
paziņotā struktūra atklāj, ka kāda apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa vairs
nav atbilstīga, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu attiecīgus korektīvos
pasākumus, un vajadzības gadījumā aptur vai anulē sertifikātu.
(5)
Ja korektīvie pasākumi netiek veikti vai nedod
vēlamo rezultātu, paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē
sertifikātus.
35. pants
Paziņoto
struktūru lēmumu pārsūdzība
Dalībvalstis nodrošina, lai būtu pieejama
pārsūdzības procedūra attiecībā uz paziņoto struktūru lēmumiem.
36. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R28.
pants]
Paziņoto
struktūru pienākums sniegt informāciju
(1)
Paziņotās struktūras informē paziņojošo iestādi
par:
a)      sertifikātu atteikšanu, ierobežošanu,
apturēšanu vai anulēšanu;
b)      jebkādiem apstākļiem, kas ietekmē
paziņojuma darbības jomu, vai nosacījumiem, uz kuriem pamatojas paziņošana;
c)      informācijas pieprasījumiem par
atbilstības novērtēšanas darbībām, ko tās saņēmušas no tirgus uzraudzības
iestādēm;
d)      pēc pieprasījuma – par atbilstības
novērtēšanas darbībām, kas veiktas paziņojuma jomā, un visām citām veiktajām
darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un apakšlīgumu slēgšanu.
(2)
Paziņotās struktūras sniedz pārējām struktūrām, kas
paziņotas saskaņā ar šo regulu regulai un veic līdzīgas atbilstības
novērtēšanas darbības, kuras aptver tās pašas apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas, attiecīgu informāciju par jautājumiem saistībā ar negatīviem un,
pēc pieprasījuma, arī pozitīviem atbilstības novērtēšanas rezultātiem.
37. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R29.
pants]
Pieredzes
apmaiņa
Komisija paredz organizēt pieredzes apmaiņu
starp dalībvalstu valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņošanas politiku.
38. pants [Lēmuma Nr. 768/2008/EK R30.
pants]
Paziņoto
struktūru koordinācija
Komisija nodrošina, lai tiktu izveidota
attiecīga koordinācija un sadarbība starp struktūrām, kas paziņotas saskaņā ar
šo regulu, un lai tā pienācīgi tiktu īstenota nozares paziņoto struktūru grupas
vai grupu veidā.
Dalībvalstis nodrošina, lai to paziņotās
struktūras tieši vai ar ieceltu pārstāvju starpniecību piedalītos minētās
grupas vai grupu darbā.
V NODAĻA
KOMITEJU
PROCEDŪRA, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
39. pants
Komiteju
procedūra
(1)
Komisijai palīdz Trošu ceļu iekārtu komiteja.
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
(2)
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.
40. pants
Sankcijas
Dalībvalstis nosaka noteikumus par sankcijām,
kas piemērojamas uzņēmējiem par šīs regulas noteikumu pārkāpšanu, un veic visus
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Šādi noteikumi par
nopietniem pārkāpumiem var paredzēt kriminālsodus.
Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas
un preventīvas.
Dalībvalstis par šiem noteikumiem Komisiju
informē vēlākais līdz [3 mēneši pirms 43. panta 2. punktā
minētās dienas] un nekavējoties informē Komisiju par jebkuriem turpmākiem
grozījumiem, kas tos skar.
41. pants
Pārejas
noteikumi
Dalībvalstis nekavē to, ka tirgū tiek darītas
pieejamas tādas apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas, uz ko attiecas
Direktīva 2000/9/EK, kuras atbilst minētās direktīvas prasībām un ir laistas
tirgū līdz [43. panta 2. punktā minētajam datumam].
Dalībvalstis nekavē to, ka tiek nodota
ekspluatācijā trošu ceļu iekārtas, uz ko attiecas Direktīva 2000/9/EK,
kuras atbilst minētās direktīvas prasībām un ir izbūvētas līdz [43. panta
2. punktā minētajam datumam].
42. pants
Atcelšana
Direktīvu 2000/9/EK atceļ no [43. panta
2. punktā minētā datuma].
Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar X pielikumā iekļauto
atbilstības tabulu.
43. pants
Stāšanās
spēkā un piemērošanas diena
(1)
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(2)
To piemēro no [divi gadi pēc stāšanās spēkā].
(3)
Atkāpjoties no 2. punkta, 22. līdz
38. pantu piemēro no [seši mēneši pēc stāšanās spēkā].
Šī regula uzliek saistības kopumā un
ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               OV L 106, 3.5.2000., 21. lpp.
[2]               COM(2013)471 final.
[3]               OV L 316, 14.11.2012.
[4]               Priekšlikums Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulai, kas attiecas uz ražojumu tirgus uzraudzību un ar ko groza
Padomes Direktīvu 89/686/EEK un Direktīvu 93/15/EEK, un Direktīvas
94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 1999/5/EK, 2000/9/EK, 2000/14/EK,
2001/95/EK, 2004/108/EK, 2006/42/EK, 2006/95/EK, 2007/23/EK, 2008/57/EK,
2009/48/EK, 2009/105/EK, 2009/142/EK, 2011/65/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (ES) Nr. 305/2011, Regulu (EK) Nr. 764/2008 un
Regulu (EK) Nr. 765/2008, (COM(2013) 75 final).
[5]               OV L 11, 15.1.2002., 4. lpp.
[6]               OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.
[7]               Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei,
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, (COM(2011)
206 galīgā redakcija).
[8]               Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei,
(COM(2011) 123, galīgā redakcija), 16.3.2011.
[9]               OV L 213, 7.9.1995., 1. lpp.
[10]             OV C […], […],
[…]. lpp.
[11]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta
Direktīva 2000/9/EK par trošu ceļu iekārtām cilvēku pārvadāšanai
(OV L 106, 3.5.2000., 21. lpp.).
[12]             OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp.
[13]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada
25. oktobra Regula (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas
standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK,
98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ
Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr.
1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).
[14]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
9. jūlija Lēmums Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu
sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (OV L 218, 13.8.2008.,
82. lpp.).
[15]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
9. jūlija Regula (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas
un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ
Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).
[16]             OV L [….].
[17]             Eiropas Parlamenta un
Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55,
28.2.2011., 13. lpp.).
[18]             Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada
29. jūnija Direktīva Nr. 95/16/EK par dalībvalstu tiesību aktu
tuvināšanu attiecībā uz liftiem (OV L 213, 7.9.1995., 1. lpp.).
I PIELIKUMS
APAKŠSISTĒMAS
Trošu ceļu iekārtu iedala infrastruktūrā un
turpmāk norādītajās apakšsistēmās, katrā gadījumā atkarībā no to lietošanas un
apkopes prasībām:
1.         Troses un trošu savienojumi
2.         Piedziņas un bremžu mehānismi
3.         Mehāniskās ierīces:
3.1.      Trošu tīšanas ierīces
3.2.      Stacijas mehānismi
3.3.      Līnijas aprīkojums
4.         Transportlīdzekļi
4.1.      Kabīnes, sēdekļi vai vilcējierīces
4.2.      Piekarierīces
4.3.      Vadības ierīces
4.4.      Savienojumi ar trosi
5.         Elektrotehniskās ierīces:
5.1.      Uzraudzības, kontroles un drošības
ierīces
5.2.      Saziņas un informācijas ierīces
5.3.      Zibensaizsardzības ierīces
6.         Glābšanas ierīces
6.1.      Stacionāras glābšanas ierīces
6.2.      Pārvietojamas glābšanas ierīces
II PIELIKUMS
BŪTISKĀS
PRASĪBAS
1. Mērķis
Ar šo pielikumu nosaka būtiskās prasības, tostarp apkopes
un lietošanas prasības, kas attiecas uz trošu ceļu iekārtu projektēšanu, izbūvi
un nodošanu ekspluatācijā.
2. Vispārīgās prasības
2.1. Cilvēku drošība
Projektējot, izgatavojot un lietojot trošu ceļu iekārtas,
būtiskā prasība ir lietotāju, apkalpojošā personāla un citu personu drošība.
2.2. Drošības principi
Projektējot, lietojot un apkalpojot trošu ceļu iekārtas,
veic šādus pasākumus, kas ir piemērojami norādītajā kārtībā:
–
projektēšanas un izgatavošanas laikā novērš vai, ja
tas nav iespējams, samazina apdraudējumu,
–
nosaka un īsteno visus nepieciešamos pasākumus, lai
izvairītos no apdraudējuma, ja to nevar novērst projektēšanas un izgatavošanas
laikā,
–
nosaka un norāda drošības pasākumus, kas jāveic,
lai izvairītos no apdraudējuma, ja apdraudējumu nevar pilnībā novērst, veicot
pirmajā un otrajā ievilkumā minētos pasākumus.
2.3. Ārējo faktoru ņemšana
vērā
Trošu ceļu iekārtas projektē un izgatavo, ņemot vērā trošu
ceļu iekārtas tipu, attiecīgās teritorijas raksturu un īpatnības, apkārtni,
atmosfēras un meteoroloģiskos faktorus, kā arī iespējamos objektus un šķēršļus,
kas atrodas trošu ceļu iekārtas tuvumā uz zemes vai gaisā, lai būtu iespējams
iekārtu droši lietot.
2.4. Izmēri
Trošu ceļu iekārtu, apakšsistēmu un visu drošības sastāvdaļu
izmēri, konstrukcija un uzbūve ir tāda, lai varētu ar pietiekamu drošības
rezervi izturēt jebkuru slodzi visos iespējamos apstākļos (arī tad, kad trošu
ceļu iekārtu, tās apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas neizmanto), ņemot vērā
paredzamās ārējās ietekmes, dinamisko slodzi un materiāla nogurumu, kā arī
ievērojot vispāratzītos tehnikas atzinumus, īpaši attiecībā uz materiālu
izvēli.
2.5. Montāža
2.5.1. Trošu ceļu iekārtas, apakšsistēmas un drošības
sastāvdaļas projektē un izgatavo tā, lai tās varētu droši samontēt un uzstādīt
noteiktā vietā.
2.5.2. Drošības sastāvdaļas projektē tā, lai to uzbūve vai
atbilstīgs marķējums uz sastāvdaļas nepieļautu montāžas kļūmes.
2.6. Trošu ceļu iekārtas
veselums
2.6.1. Drošības sastāvdaļas projektē, izgatavo un lieto tā,
lai būtu nodrošināts to funkcionālais veselums un/vai trošu ceļu iekārtas
drošība, kā noteikts drošības novērtējumā III pielikumā, lai tādējādi
defektu rašanās iespēja būtu minimāla un būtu atbilstīga drošības rezerve.
2.6.2. Trošu ceļu iekārtu projektē un būvē tā, lai jebkura
elementa defektu, kas atklājas tās lietošanas laikā un varētu (arī netieši) ietekmēt
drošību, būtu iespējams laikus novērst.
2.6.3. Šā pielikuma 2.6.1. un 2.6.2. punktā
minēto drošības prasību izpildi nodrošina visā laikposmā starp attiecīgās
sastāvdaļas divām plānveida pārbaudēm. Lietošanas instrukcijā skaidri nosaka
drošības sastāvdaļu plānveida pārbaužu periodiskumu.
2.6.4. Drošības sastāvdaļas, kas iekļautas trošu ceļu
iekārtās kā rezerves daļas, atbilst šīs regulas būtiskajām prasībām, kā arī
nosacījumiem par saskaņotu mijiedarbību ar pārējām trošu ceļu iekārtas daļām.
2.6.5. Veic pasākumus, lai pārvadājamie cilvēki un
darbinieki netiktu apdraudēti, ja trošu ceļu iekārtā izceļas ugunsgrēks.
2.6.6. Veic īpašus pasākumus, lai pasargātu trošu ceļu
iekārtas un cilvēkus no zibens iespējamās iedarbības.
2.7. Aizsargierīces
2.7.1. Aizsargierīce, kad tas iespējams, atklāj jebkuru
trošu ceļu iekārtas defektu, kas var radīt draudus drošībai, brīdina par to un
uz to reaģē. Tas pats attiecas arī uz jebkuru paredzamo ārējo norisi, kas var apdraudēt
drošību.
2.7.2. Jebkurā laikā iespējams trošu ceļu iekārtu atvienot,
izmantojot rokas vadību.
2.7.3. Pēc tam, kad aizsargierīce atvienojusi trošu ceļu
iekārtu, to nevar iedarbināt no jauna, kamēr nav veikti nepieciešamie drošības
pasākumi.
2.8. Apkope
Trošu ceļu iekārtu projektē un būvē tā, lai būtu iespējams
droši veikt kārtējās vai ārpuskārtas apkopes un remonta darbības vai procedūras.
2.9. Traucējumi
Trošu ceļu iekārtu projektē un būvē tā, lai nodrošinātu, ka
jebkura iekšēja vai ārēja kaitīga ietekme, ko rada indīgas gāzes, trokšņu
emisija vai vibrācijas, nepārsniedz noteiktās robežvērtības.
3. Prasības attiecībā uz infrastruktūru
3.1. Izkārtojums, ātrums,
atstatums starp transportlīdzekļiem
3.1.1. Trošu ceļu iekārtas projektē drošai darbībai, ņemot
vērā attiecīgās teritorijas raksturu un īpatnības, apkārtni, atmosfēras un
meteoroloģiskos faktorus, kā arī iespējamos objektus un šķēršļus, kas atrodas
trošu ceļu iekārtas tuvumā uz zemes vai gaisā, lai tie nekādos darbības vai
apkalpošanas apstākļos vai cilvēku glābšanas operācijas laikā neradītu traucējumus
vai apdraudējumu.
3.1.2. Starp trošu ceļu iekārtas transportlīdzekļiem,
vilcējierīcēm, sliedēm, trosēm, kā arī iespējamajiem objektiem un šķēršļiem, kas
atrodas trošu ceļu iekārtas tuvumā, uz zemes vai gaisā, nepieciešams ievērot
drošības attālumus, ņemot vērā trošu un transportlīdzekļu vertikālo, garenisko
un sānisko kustību visnelabvēlīgākajos paredzamajos lietošanas apstākļos.
3.1.3. Izvēloties maksimālo attālumu starp trošu ceļu
iekārtas transportlīdzekļiem un zemi, ņem vērā trošu ceļu iekārtas īpatnības,
transportlīdzekļa tipu un glābšanas procedūras. Vaļējiem vagoniem ņem vērā arī
pasažieru izkrišanas risku, kā arī psiholoģiskos apsvērumus saistībā ar attālumu
starp transportlīdzekļiem un zemi.
3.1.4. Transportlīdzekļu vai vilcējierīču maksimālo ātrumu,
minimālo attālumu starp transportlīdzekļiem vai vilcējierīcēm, kā arī
paātrinājuma un bremzēšanas režīmu nosaka tādu, lai garantētu cilvēku drošību
un drošu trošu ceļu iekārtas lietošanu.
3.2. Stacijas un trases objekti
3.2.1. Trošu ceļu iekārtas stacijas un trases objektus
projektē, uzstāda un aprīko tā, lai tiktu nodrošināta to stabilitāte.
Attiecīgie objekti jebkuros lietošanas apstākļos garantē trošu,
transportlīdzekļu un vilcējierīču drošu vadību un apkopi.
3.2.2. Trošu ceļu iekārtas ieejas un izejas projektē tā,
lai garantētu transportlīdzekļu, vilcējierīču un cilvēku kustības drošību.
Transportlīdzekļu un vilcējierīču kustība stacijās notiek tā, lai nepakļautu
riskam cilvēkus, ņemot vērā viņu iespējamo aktīvo ietekmi uz transportlīdzekļu
un vilcējierīču kustību.
4. Prasības attiecībā uz trosēm, piedziņas mehānismiem
un bremzēm, kā arī mehāniskajām un elektriskajām ierīcēm
4.1. Troses un to balsti
4.1.1. Veic visus pasākumus, ņemot vērā jaunāko tehnoloģiju
attīstību, lai:
–
nepieļautu trošu vai to stiprinājumu pārtrūkšanu,
–
troses iekļautos trošu minimālās un maksimālās
slodzes robežās,
–
troses varētu droši novietot uz balstiem un
nepieļautu trošu noslīdēšanu,
–
nodrošinātu trošu uzraudzību.
4.1.2. Tā kā trošu noslīdēšanas risku nav iespējams novērst
pilnībā, veic pasākumus, lai nerastos draudi cilvēkiem un būtu nodrošināta
trošu atbloķēšana un trošu ceļu iekārtas apstādināšana, ja notikusi trošu
noslīdēšana.
4.2. Mehāniskās ierīces
4.2.1. Piedziņas mehānismi
Trošu ceļu iekārtas piedziņas sistēmas ir ar pietiekamu
veiktspēju un jaudu, piemērotas izmantošanai dažādās funkcionālajās sistēmās un
režīmos.
4.2.2. Rezerves piedziņa
Trošu ceļu iekārta ir aprīkota ar rezerves piedziņu, kuras
enerģijas avots ir neatkarīgs no galvenās piedziņas sistēmas. Rezerves piedziņa
nav nepieciešama, ja trošu ceļu iekārtas drošības novērtējums liecina, ka
cilvēki var viegli, ātri un droši atstāt transportlīdzekļus, īpaši vilcējierīces,
pat tad, ja nav rezerves piedziņas.
4.2.3. Bremzēšana
4.2.3.1. Ārkārtējā situācijā ir nodrošināta iespēja jebkurā
brīdī apstādināt trošu ceļu iekārtu un/vai transportlīdzekļus
visnelabvēlīgākajos lietošanas apstākļos attiecībā uz pieļaujamo slodzi un
trīšu saķeres spējām. Bremzēšanas ceļš ir tik īss, cik nepieciešams trošu ceļu
iekārtas drošībai.
4.2.3.2. Palēninājuma vērtību robežas ir tādas, kas garantē
cilvēku drošību, kā arī transportlīdzekļu, trošu un pārējo trošu ceļu iekārtas
daļu apmierinošu funkcionēšanu.
4.2.3.3. Visām trošu ceļu iekārtām ir divas vai vairākas
bremžu sistēmas, un katra no tām var apstādināt trošu ceļu iekārtu, bremžu
sistēmu darbība ir saskaņota, lai automātiski aizstātu aktīvo sistēmu, ja tās
darbība ir nepietiekama. Velkošās troses pēdējā bremžu sistēma iedarbojas tieši
uz piedziņas trīsi. Šis nosacījums neattiecas uz slēpotāju vilcējiem.
4.2.3.4. Trošu ceļu iekārta ir aprīkota ar iedarbīgu
bloķēšanas un slēgierīces mehānismu, kas nodrošina pret priekšlaicīgu gaitas
atsākšanu.
4.3. Vadības ierīces
Vadības ierīces projektē un izgatavo tā, lai tās būtu
drošas, izturētu normālo lietošanas slodzi un ārējo faktoru (piemēram, mitrums,
augsta vai zema temperatūra vai elektromagnētiskie traucējumi) iedarbība
neradītu bīstamas situācijas arī tad, ja notikusi kļūme lietošanā.
4.4. Saziņas iekārtas
Iekārtai ir nodrošinātas piemērotas saziņas iekārtas, kas
ļauj apkalpojošam personālam pastāvīgi savstarpēji sazināties, kā arī informēt
lietotājus ārkārtējās situācijās.
5. Transportlīdzekļi un vilcējierīces
5.1. Transportlīdzekļus un/vai vilcējierīces projektē un
aprīko tā, lai paredzamos lietošanas apstākļos nepieļautu cilvēku izkrišanu vai
pakļaušanu citām briesmām.
5.2. transportlīdzekļu un vilcējierīču izmērus nosaka un
izgatavo tā, lai tie:
–
 nesabojātu trosi vai
–
neslīdētu, izņemot gadījumus, kad slīdēšana
neietekmē transportlīdzekļa, vilcējierīces vai iekārtas drošību
pat visnelabvēlīgākajos apstākļos.
5.3. Transportlīdzekļa (vagonu, kabīņu) durvis projektē un
izgatavo tā, lai tās varētu aizvērt un nobloķēt. Transportlīdzekļa grīdu un
sienas projektē un izgatavo tā, lai tās jebkādos apstākļos izturētu pasažieru
radīto spiedienu un slodzi.
5.4. Ja ekspluatācijas drošības labad paredzēts, ka
transportlīdzekli vada vadītājs, transportlīdzekli nodrošina ar aprīkojumu, kas
nepieciešams vadītāja pienākumu veikšanai.
5.5. Transportlīdzekļus un/vai vilcējierīces, īpaši to
piekares mehānismus, projektē un uzstāda tā, lai garantētu apkalpojošā
personāla drošību saskaņā ar atbilstīgajiem noteikumiem un instrukcijām.
5.6. Ja transportlīdzekļi ir aprīkoti ar atvienojamām
sakabes ierīcēm, trošu ceļu iekārtu projektē un izgatavo tā, lai, neradot
draudus lietotājiem, apstādinātu jebkuru transportlīdzekli, kam atiešanas brīdī
sakabes ierīce ir nepareizi savienota ar trosi, un jebkuru transportlīdzekli,
kam pienākšanas brīdī sakabes ierīce nav atvienojusies, un lai nepieļautu
transportlīdzekļa krišanu.
5.7. Ja tiek pieļauta cēlājtroses pārtrūkšanas iespēja,
funikulera tipa transportlīdzekļus un divkabeļu trošu vagonus (ja to ļauj trošu
ceļu iekārtas konfigurācija) aprīko ar trases automātisko bremzēšanas ierīci.
5.8. Ja ar citiem paņēmieniem nevar pilnīgi novērst
transportlīdzekļa noslīdēšanu, to aprīko ar aizsargierīci pret noslīdi, kas
ļauj transportlīdzekli apstādināt, neradot draudus cilvēkiem.
6. Aprīkojums pasažieriem
Pieeju iekāpšanas vietām un izeju no izkāpšanas vietām
ierīko, kā arī pasažieru iekāpšanu un izkāpšanu organizē, ņemot vērā
transportlīdzekļu kustību un apstāšanos, lai garantētu cilvēku drošību, īpaši
vietās, kur ir nokrišanas risks.
Ja trošu ceļu iekārta paredzēta bērnu un cilvēku ar kustību
traucējumiem pārvadāšanai, iekārtu nodrošina ar viņiem piemērotām ierīcēm.
7. Lietošanas prasības
7.1. Drošība
7.1.1. Nodrošina visu tehnisko prasību un pasākumu izpildi,
kuri nodrošina trošu ceļu iekārtas izmantošanu paredzētajam mērķim saskaņā ar
tehnisko specifikāciju un konkrētiem lietošanas nosacījumiem, kā arī atbilstību
drošas lietošanas un apkopes instrukcijām. Lietošanas instrukcijas un attiecīgos
norādījumus sagatavo lietotājiem saprotamā valodā, kā to noteikusi attiecīgā
dalībvalsts, kuras teritorijā ir uzbūvēta trošu ceļu iekārta.
7.1.2. Nosaka, kāda kvalifikācija un darba aprīkojums
nepieciešams par trošu ceļu iekārtas lietošanu atbildīgajām personām.
7.2. Drošības pasākumi, trošu ceļu iekārtai neparedzēti
apstājoties
Pieņem visus tehniskos noteikumus un pasākumus (atkarībā no
trošu ceļu iekārtas tipa un apkārtnes), kas garantē pasažieru nogādāšanu drošā
vietā noteiktā laikā, ja trošu ceļu iekārta neparedzēti apstājas un to īsā
laikā nevar iedarbināt.
7.3. Citi īpašie noteikumi attiecībā uz drošību
7.3.1. Darba telpas un darba teritorijas
Trošu ceļu iekārtu staciju kustīgās daļas projektē,
izgatavo un uzstāda tā, lai novērstu jebkuru risku, bet, ja tas nav iespējams,
stacijas aprīko ar aizsargierīcēm, lai nepieļautu saskari ar trošu ceļu
iekārtas daļām, kuras var izraisīt negadījumu. Aizsargierīces ir tādas, ko
nevar viegli noņemt vai padarīt nederīgas.
7.3.2. Krišanas risks
Darba telpas un darba teritorijas (arī tādas, kas netiek
izmantotas pastāvīgi), kā arī pieejas tām projektē un izbūvē tā, lai pasargātu
no nokrišanas cilvēkus, kuri tur strādā vai pārvietojas. Ja konstrukcija nav
pienācīgi nodrošināta, paredz individuālo aizsardzības līdzekļu stiprinājumu
pievienošanu, kas pasargā no nokrišanas.
III PIELIKUMS
DROŠĪBAS
NOVĒRTĒJUMS
Katras trošu ceļu ierīces drošības novērtējumā, kas
noteikts 8. pantā, iekļauj visus paredzētos iekārtas lietošanas veidus.
Novērtējumu veic pēc atzītas vai ierastas metodes un ņem vērā jaunākos
sasniegumus un attiecīgās trošu ceļu iekārtas sarežģītību. Tā mērķis ir
nodrošināt, ka trošu ceļu iekārtas projektā un konfigurācijā ir ņemti vērā
vietējie apstākļi un visnelabvēlīgākās situācijas, lai garantētu pienācīgu drošību.
Drošības novērtējums attiecas arī uz aizsargierīcēm un to
ietekmi uz trošu ceļu iekārtu un ar to saistītajām apakšsistēmām, lai
pārliecinātos, ka:
–
drošības ierīces var reaģēt uz sākotnēji konstatēto
traucējumu vai kļūmi un saglabā stāvokli, kas garantē drošību, ja nepieciešams
pāriet uz darbošanos mazāk aktīvā režīmā vai bezatteices stāvoklī,
–
drošības ierīces ir ar divkāršu aizsardzību un
uzraudzību vai
–
drošības ierīces ļauj novērtēt to traucējumu
varbūtību un atbilst drošības līmenim, kas ir līdzvērtīgs tam, ko var panākt ar
drošības ierīcēm, kuras atbilst pirmā un otrā ievilkuma prasībām.
Drošības novērtējumu izmanto, lai sagatavotu riska
situāciju un apdraudējumu sarakstu saskaņā ar 8. panta 1. punktu un
8. panta 2. punktā minēto drošības sastāvdaļu sarakstu. Drošības
novērtējuma rezultātu kopsavilkumu iekļauj drošības ziņojumā.
IV PEILIKUMS
APAKŠSISTĒMU
UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS B MODULIS: ES
TIPA PĀRBAUDE - PRODUKCIJAS TIPS
1. ES tipa pārbaude ir atbilstības novērtēšanas
procedūras daļa, kurā paziņotā struktūra pārbauda apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas tehnisko projektu un verificē un apstiprina, ka tas atbilst šīs regulas
prasībām.
2. ES tipa pārbaudi veic ar apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas tehniskā projekta atbilstības novērtējumu, pārbaudot 3.
punktā minēto tehnisko dokumentāciju un apstiprinošus pierādījumus, kā arī
paraugu, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas, visas apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas paraugs (produkcijas tips).
3. Ražotājs iesniedz ES tipa pārbaudes
pieteikumu vienotajai paziņotajai struktūrai pēc paša izvēles.
Pieteikumā iekļauj:
(a)
ražotāja nosaukumu un adresi, bet ja iesniegumu
iesniedz ražotāja pilnvarotais pārstāvis, — arī tā nosaukumu un adresi,
(b)
rakstisku paziņojumu, ka šāds pieteikums nav
iesniegts nevienā citā paziņotajā struktūrā,
(c)
apakšsistēmas un/vai drošības sastāvdaļas tehnisko
dokumentāciju saskaņā ar IX pielikumu,
(d)
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
reprezentatīvu paraugu vai informāciju par vietu, kur to var pārbaudīt.
Paziņotā struktūra var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi, lai veiktu
testa programmu.
4. Paziņotā
struktūra:
4.1. pārbauda
tehnisko dokumentāciju un pierādījumus, lai novērtētu apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas tehniskā projekta atbilstību;
4.2. verificē, ka
paraugs(-i) ir ražots(-i)  saskaņā ar tehnisko dokumentāciju, un nosaka
tos elementus, kas projektēti saskaņā ar attiecīgo saskaņoto standartu un
tehnisko specifikāciju piemērojamajiem noteikumiem, kā arī elementus, kas projektēti,
nepiemērojot minēto standartu attiecīgos noteikumus;
4.3. gadījumos,
kad ražotājs ir piemērojis attiecīgo saskaņoto standartu specifikācijas, veic
atbilstīgas pārbaudes un testus (vai nodrošina to veikšanu), lai konstatētu,
vai tās ir pareizi piemērotas;
4.4. veic atbilstošas pārbaudes un testus (vai
nodrošina to veikšanu), lai noskaidrotu, vai gadījumos, kad ražotājs ir
izvēlējies attiecīgo saskaņoto standartu risinājumus un/vai tehniskās
specifikācijas, tie ir pareizi piemēroti;
4.5. veic attiecīgās pārbaudes un testus (vai
nodrošina to veikšanu), lai pārbaudītu, ka gadījumos, kad nav tikuši piemēroti
attiecīgajos saskaņotajos standartos un/vai tehniskajās specifikācijās
paredzētie risinājumi, ražotāja pieņemtie risinājumi atbilst attiecīgajām šīs regulas
būtiskajām prasībām;
4.6. vienojas ar ražotāju par vietu, kur tiks
veiktas šīs pārbaudes.
5. Paziņotā struktūra izstrādā
novērtējuma ziņojumu, kurā norāda pasākumus, kas veikti saskaņā ar
1.4. punktu, un šo pasākumu rezultātus. Neskarot savus pienākumus pret
paziņojošajām iestādēm, paziņotā struktūra drīkst pilnīgi vai daļēji izpaust šā
ziņojuma saturu tikai ar ražotāja piekrišanu.
6. Ja tips atbilst
šīs regulas prasībām, paziņotā struktūra izsniedz ražotājam ES tipa pārbaudes
sertifikātu. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, pārbaudes
secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus, (apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas) apstiprinātā tipa identifikācijai nepieciešamos datus un,
attiecīgajā gadījumā, tās darbības aprakstu. Sertifikātam var būt viens vai
vairāki pielikumi.
Sertifikātā un tā pielikumos ir visa attiecīgā
informācija, kas ļauj novērtēt izgatavoto apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu
atbilstību pārbaudītajam tipam un kas ļauj veikt pārbaudi ekspluatācijas laikā.
Sertifikāta minimālais derīguma termiņš ir
trīsdesmit gadi no tā izdošanas dienas. Ja tips neatbilst šīs regulas
piemērojamajām prasībām, paziņotā struktūra atsakās izsniegt ES tipa pārbaudes
sertifikātu un attiecīgi informē pieteikuma iesniedzēju, precīzi norādot šāda atteikuma
iemeslus.
7. Paziņotā struktūra apzina vispārpieņemtos
tehniskos sasniegumus, kas norāda, ka apstiprinātais tips varētu neatbilst šīs
regulas piemērojamajām prasībām, un nosaka, vai šādu pārmaiņu rezultātā ir
nepieciešama sīkāka izmeklēšana. Ja šāda izmeklēšana ir nepieciešama, paziņotā
struktūra par to informē ražotāju.
Ražotājs informē paziņoto struktūru, kurā
glabājas tehniskā dokumentācija par ES tipa pārbaudes sertifikātu, par visām
apstiprinātā tipa izmaiņām, kas var ietekmēt apakšsistēmu vai drošības
sastāvdaļu atbilstību šīs regulas būtiskajām prasībām vai sertifikāta derīguma
nosacījumus.
Paziņotā struktūra
pārbauda izmaiņas un informē ražotāju, vai ES tipa pārbaudes sertifikāts paliek
spēkā, vai arī ir vajadzīgas papildu pārbaudes, verifikācijas vai testi.
Attiecīgā gadījumā paziņotā struktūra izdod sākotnējā ES tipa pārbaudes
sertifikāta papildinājumu vai lūdz iesniegt jaunu pieteikumu ES tipa pārbaudei.
8. Paziņotā
struktūra informē to paziņojošās iestādes un pārējās paziņotās struktūras par
ES tipa pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem, ko tā ir izdevusi.
Paziņotā struktūra, kura atsakās izsniegt vai
atsauc, aptur vai citādi ierobežo ES tipa pārbaudes sertifikātu, attiecīgi
informē to paziņojošās iestādes un pārējās paziņotās struktūras, sniedzot sava
lēmuma pamatojumu.
Komisija, dalībvalstis un pārējās paziņotās
struktūras, iesniedzot pieprasījumu, var saņemt ES tipa pārbaudes sertifikātu
un/vai to papildinājumu kopijas. Iesniedzot pieprasījumu, Komisija un
dalībvalstis var saņemt tehnisko dokumentāciju un paziņotās struktūras veikto
pārbaužu rezultātu kopijas. Paziņotā struktūra glabā ES tipa pārbaudes
sertifikāta, tā pielikumu un papildinājumu, tehniskās dokumentācijas, arī
ražotāja iesniegtās dokumentācijas, kopijas līdz sertifikāta derīguma termiņa
beigām.
9. Ražotājs glabā
ES tipa pārbaudes sertifikāta, tā pielikumu un papildinājumu kopiju kopā ar
tehnisko dokumentāciju pieejamas valsts iestādēm 30 gadus pēc
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū.
10. Ražotāja pienākumus,
kā noteikts 7. un 9. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa atbildību var
pildīt pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šie pienākumi ir precizēti
pilnvarā.
V PIELIKUMS
APAKŠSISTĒMU
UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS D MODULIS:
ATBILSTĪBA TIPAM, PAMATOJOTIES UZ RAŽOŠANAS PROCESA KVALITĀTES NODROŠINĀŠANU
1. Atbilstība
tipam, pamatojoties uz ražošanas procesa kvalitātes nodrošināšanu, ir
atbilstības novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru ražotājs izpilda 2.2. un
2.5. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina un paziņo uz savu atbildību,
ka apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam tipam un šīs regulas prasībām, kas ir tiem piemērojamas.
2. Ražošana
Ražotājs izmanto
apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu attiecīgo apakšsistēmu un
drošības sastāvdaļu ražošanai, galīgajai inspekcijai un testēšanai, kā noteikts
2.3. punktā, un tas ir pakļauts 2.4. punktā noteiktajai uzraudzībai.
3. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēma
3.1. Ražotājs iesniedz
paša izvēlētai paziņotajai struktūrai pieteikumu novērtēt kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu.
Pieteikumā
iekļauj:
(a)
ražotāja nosaukumu un adresi, bet ja iesniegumu
iesniedz ražotāja pilnvarotais pārstāvis, — arī tā nosaukumu un adresi,
(b)
rakstisku paziņojumu, ka šāds pieteikums nav
iesniegts nevienā citā paziņotajā struktūrā,
(c)
visu atbilstīgo informāciju par apakšsistēmām vai
drošības sastāvdaļām, kas apstiprinātas ar B moduli,
(d)
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju,
(e)
tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz
apstiprināto tipu, un ES tipa pārbaudes sertifikāta(-u) kopiju,
(f)
sīkāku informāciju par vietu, kur ražo
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas.
3.2. Kvalitātes
nodrošināšanas sistēma nodrošina, ka apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas
atbilst tipam(-iem), kā aprakstīts ES tipa pārbaudes sertifikātā(-os), un tām
šīs regulas prasībām, kuras uz tiem attiecas.
Visus ražotāja
pieņemtos elementus, prasības un nosacījumus sistemātiski un pienācīgi
rakstiski dokumentē, norādot veiktos pasākumus, pieņemtās procedūras un
instrukcijas. Kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentācija ļauj konsekventi
interpretēt kvalitātes programmas, plānus, lietošanas instrukcijas un
dokumentāciju.
Tajā jo īpaši ietver atbilstīgu aprakstu par:
(a)
kvalitātes nodrošināšanas mērķiem un vadības
organizatorisko struktūru, pienākumiem un pilnvarām attiecībā uz ražojumu
kvalitāti,
(b)
attiecīgajām ražošanas, kvalitātes kontroles un
kvalitātes nodrošināšanas metodēm, procesiem, kā arī izmantojamiem
sistemātiskajiem pasākumiem,
(c)
pārbaudēm un testiem, kas ir veicami pirms un pēc
ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežumu,
(d)
datus par kvalitāti, piemēram, inspekcijas
ziņojumus un testu datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla
kvalifikāciju u. tml.,
(e)
uzraudzības līdzekļiem, kas ļauj pārliecināties, kā
tiek panākta paredzētā ražojuma kvalitāte un kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
efektīva darbība.
3.3. Paziņotā
struktūra novērtē kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā
atbilst 3.2. punkta prasībām.
Tā pieņem, ka šīm prasībām
atbilst tie kvalitātes nodrošināšanas sistēmas elementi, kas atbilst
attiecīgajām valsts standarta specifikācijām, ar kurām īstenots attiecīgais
piemērojamais saskaņotais standarts un/vai tehniskā specifikācija.
Auditā iekļauj
vismaz vienu novērtējuma apmeklējumu apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu
izgatavošanas, inspekcijas un testēšanas vietā.
Papildus pieredzei
kvalitātes nodrošināšanas sistēmās vismaz vienam audita komandas loceklim ir
pieredze trošu ceļu iekārtu novērtēšanas jomā un attiecīgo apakšsistēmu un
drošības sastāvdaļu tehnoloģiju jomā, kā arī zināšanas par šīs regulas
piemērojamajām prasībām. Auditā iekļauj arī novērtēšanas apmeklējumu ražotāja
telpās. Audita grupa izskata 3.1. punkta e) apakšpunktā minēto tehnisko
dokumentāciju, lai pārliecinātos par ražotāja spēju noteikt attiecīgās šīs
regulas prasības un veikt nepieciešamās pārbaudes ar nolūku nodrošināt
apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu atbilstību minētajām prasībām.
Lēmumu paziņo
ražotājam. Paziņojumā iekļauj audita secinājumus un novērtējuma lēmuma
pamatojumu.
3.4. Ražotājs
apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas, un nodrošināt tās atbilstīgu un efektīvu darbu.
3.5. Ražotājs informē paziņoto struktūru, kas
apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par visām paredzētajām
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pārmaiņām.
Paziņotā struktūra
novērtē jebkuras ierosinātās pārmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes
nodrošināšanas sistēma joprojām būs atbilstīga 3.2. punkta prasībām vai
arī ir vajadzīga pārvērtēšana.
Tā informē
ražotāju par novērtēšanas rezultātu. Pārvērtēšanas gadījumā paziņotā struktūra
informē ražotāju par savu lēmumu. Paziņojumā iekļauj pārbaudes secinājumus un
novērtējuma lēmuma pamatojumu.
4. Uzraudzība, par
kuru atbild paziņotā struktūra
4.1. Uzraudzības
mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no
apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas.
4.2. Ražotājs
novērtēšanas nolūkos nodrošina paziņotās struktūras pārstāvjiem pieeju
ražošanas, inspekcijas, testēšanas un noliktavu telpām un sniedz tai visu
nepieciešamo informāciju, jo īpaši:
(a)
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju;
(b)
datus par kvalitāti, piemēram, inspekcijas
ziņojumus un testu datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla
kvalifikāciju u. tml.
4.3. Paziņotā
struktūra vismaz reizi divos gados veic periodisku auditu, lai pārliecinātos,
ka ražotājs uztur un izmanto kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, un iesniedz
ražotājam audita ziņojumu.
4.4. Turklāt
paziņotās struktūras pārstāvji drīkst bez brīdinājuma ierasties pie ražotāja.
Šādu apmeklējumu laikā paziņotā struktūra vajadzības gadījumā drīkst veikt
ražojumu testus vai nodrošināt to veikšanu, lai pārliecinātos, ka kvalitātes
nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Paziņotā struktūra iesniedz ražotājam
apmeklējuma ziņojumu un, ja ir veikti testi – testa ziņojumu.
5. CE zīme un ES
atbilstības deklarācija
5.1. Katrai
atsevišķai apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai, kas atbilst ES tipa
pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs regulas piemērojamajām
prasībām, ražotājs uzliek CE zīmi un 3.1. punktā minētās paziņotās
struktūras identifikācijas numuru, tai uzņemoties par to atbildību. Ja paziņotā
struktūra tam piekrīt un uzņemas par to atbildību, ražotājs drīkst uzlikt
apakšsistēmām vai drošības sastāvdaļām paziņotās struktūras identifikācijas
numuru ražošanas gaitā.
5.2. Ražotājs
rakstiski sagatavo katras apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
ES atbilstības deklarāciju un glabā to pieejamu valsts iestādēm
30 gadus pēc apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū. ES
atbilstības deklarācijā identificē apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
modeli, kuram tā sagatavota.
ES
atbilstības deklarācijas kopiju pēc pieprasījuma dara pieejamu attiecīgajām
iestādēm.
6. Ražotājs
30 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū
valsts iestāžu vajadzībām glabā:
(a)
3.1. punktā minēto dokumentāciju,
(b)
3.5. punktā minētās apstiprinātās izmaiņas,
(c)
paziņotās struktūras lēmumus un ziņojumus, kas
minēti 3.5., 4.3. un 4.4. punktā.
7. Katra paziņotā
struktūra informē to paziņojošās iestādes par visiem izsniegtajiem vai
atsauktajiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem un periodiski
vai pēc pieprasījuma dara pieejamu to paziņojošām iestādēm informāciju
attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas sistēmām.
Katra paziņotā struktūra informē pārējās
paziņotās struktūras par tiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
apstiprinājumiem, kurus tā ir atteikusi, apturējusi, anulējusi vai citādi
ierobežojusi, sniedzot sava lēmuma pamatojumu.
8. Pilnvarotais
pārstāvis
Ražotāja
pienākumus, kas noteikti 3.1., 3.5., 5. un 6. punktā, viņa uzdevumā un uz
viņa atbildību var pildīt pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šie pienākumi
ir precizēti pilnvarā.
VI PIELIKUMS
APAKŠSISTĒMU
UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS F MODULIS:
ATBILSTĪBA TIPAM, PAMATOJOTIES UZ APAKŠSISTĒMAS VAI DROŠĪBAS SASTĀVDAĻAS
VERIFIKĀCIJU
1. Atbilstība
tipam, pamatojoties uz apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas verificēšanu, ir
atbilstības novērtēšanas procedūras daļa, ar kuru ražotājs izpilda 3.2., 3.5.1.
un 3.6. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina un paziņo uz savu
atbildību, ka attiecīgās apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas, uz kurām
attiecas 3.3. punkta noteikumi, atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam tipam un šīs regulas prasībām.
2. Ražošana
Ražotājs veic
visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas process un tā pārraudzība nodrošinātu
izgatavoto apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu atbilstību ES tipa pārbaudes
sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs regulas prasībām.
3. Verificēšana
3.1. Ražotājs
iesniedz paša izvēlētai paziņotajai struktūrai pieteikumu apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas verifikācijai.
Pieteikumā
iekļauj:
(a)
ražotāja nosaukumu un adresi, bet ja iesniegumu
iesniedz ražotāja pilnvarotais pārstāvis, — arī tā nosaukumu un adresi,
(b)
rakstisku paziņojumu, ka šāds pieteikums nav
iesniegts nevienā citā paziņotajā struktūrā,
(c)
visu atbilstīgo informāciju par apakšsistēmām vai
drošības sastāvdaļām, kas apstiprinātas ar B moduli,
(d)
tehnisko dokumentāciju, kas attiecas uz
apstiprināto tipu, un ES tipa pārbaudes sertifikāta(-u) kopiju,
(e)
sīkāku informāciju par vietu, kur apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas var pārbaudīt.
3.2       Paziņotā
struktūra veic atbilstošās pārbaudes un testus (vai nodrošina to veikšanu), lai
pārbaudītu apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu atbilstību ES tipa pārbaudes
sertifikātā aprakstītajam tipam un attiecīgajām šīs regulas prasībām.
Pārbaudes un
testus, lai pārbaudītu apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu atbilstību
attiecīgajām prasībām, pēc ražotāja izvēles veic, pārbaudot un testējot katru
apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu, kā tas ir norādīts 4. punktā, vai arī
pārbaudot un testējot apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas uz statistikas
pamata, kā norādīts 5. punktā.
4. Atbilstības
verifikācija, pārbaudot un testējot katru apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu
4.1. Pārbauda
visas apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas un veic atbilstīgos testus, kas
norādīti attiecīgajā(-os) saskaņotajā(-os) standartā(-os), vai līdzvērtīgus
testus, lai verificētu atbilstību ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam apstiprinātajam tipam un attiecīgajām šīs regulas prasībām.
Ja šāda saskaņotā
standarta nav, attiecīgā paziņotā struktūra lemj par to, kādi testi jāveic.
4.2. Paziņotā
struktūra izdod atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajām pārbaudēm un
testēšanu un uzliek savu identifikācijas numuru katrai apstiprinātajai
apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai vai nodrošina tā uzlikšanu, uzņemoties
par to atbildību.
Ražotājs glabā
atbilstības sertifikātus pieejamus valsts iestādēm inspekcijai 30 gadus
pēc apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū.
5. Atbilstības
statistiskā verificēšana
5.1. Ražotājs veic
visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā un tā pārraudzībā nodrošinātu
katras izgatavotās partijas viendabīgumu, un iesniedz apakšsistēmu vai drošības
sastāvdaļu verificēšanai viendabīgu partiju veidā.
5.2. No katras
partijas ņem izlases paraugus saskaņā ar šīs regulas prasībām. Visas
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas paraugā pārbauda katru atsevišķi, un
attiecīgos testos, kas izklāstīti attiecīgajā(-os) saskaņotajā(-os)
standartā(-os) un/vai tehniskajās specifikācijās, vai veic līdzvērtīgus testus,
lai pārliecinātos, ka ražojumi atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam tipam un šīs regulas piemērojamām prasībām, un lai noteiktu, vai
partija ir apstiprināma vai noraidāma. Ja šāda saskaņotā standarta nav,
attiecīgā paziņotā struktūra lemj par to, kādi testi jāveic.
5.3. Ja partija ir
akceptēta, visas šīs partijas apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas uzskata
par apstiprinātām, izņemot tās izlases paraugu apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas, kuri ir izbrāķēti testos.
Paziņotā struktūra
izdod atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajām pārbaudēm un testēšanu un
uzliek savu identifikācijas numuru katrai apstiprinātajai apakšsistēmai vai
drošības sastāvdaļai vai nodrošina tā uzlikšanu, uzņemoties par to atbildību.
Ražotājs glabā
atbilstības sertifikātus pieejamus valsts iestādēm 30 gadus pēc
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū.
5.4. Ja partija
tiek izbrāķēta, paziņotā struktūra vai kompetentā iestāde veic attiecīgus
pasākumus, lai nepieļautu attiecīgās partijas laišanu tirgū. Ja partiju
izbrāķēšana notiek bieži, paziņotā struktūra var apturēt statistisko
verificēšanu un veikt attiecīgus pasākumus.
6. CE zīme un ES
atbilstības deklarācija
6.1. Katrai
atsevišķai apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai, kas atbilst ES tipa
pārbaudes sertifikātā aprakstītajam tipam un šīs regulas piemērojamām prasībām,
ražotājs uzliek CE zīmi un 3. punktā minētās paziņotās struktūras
identifikācijas numuru, tai uzņemoties par to atbildību.
6.2. Ražotājs
rakstiski sagatavo katras apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
ES atbilstības deklarāciju un glabā to pieejamu valsts iestādēm
30 gadus pēc apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū. ES
atbilstības deklarācijā identificē apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu, kurai
tā sagatavota.
ES atbilstības
deklarācijas kopiju pēc pieprasījuma dara pieejamu attiecīgajām iestādēm.
ES atbilstības deklarācijas kopiju pēc pieprasījuma dara
pieejamu.
Ja 3. punktā
minētā paziņotā struktūra tam piekrīt un uzņemas par to atbildību, ražotājs drīkst
uzlikt apakšsistēmām un drošības sastāvdaļā paziņotās struktūras
identifikācijas numuru.
7. Ja paziņotā
struktūra tam piekrīt un uzņemas par to atbildību, ražotājs drīkst uzlikt
apakšsistēmām un drošības sastāvdaļā paziņotās struktūras identifikācijas
numuru ražošanas gaitā.
8. Pilnvarotais
pārstāvis
Ražotāja
pienākumus, kas noteikti 2. un 5.1. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa
atbildību drīkst pildīt viņa pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šie
pienākumi ir precizēti pilnvarā.
VII PIELIKUMS
APAKŠSISTĒMU
UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS G MODULIS:
ATBILSTĪBA, PAMATOJOTIES UZ VIENĪBAS VERIFICĒŠANU
1. Atbilstība, pamatojoties uz vienības
verificēšanu, ir atbilstības novērtēšanas procedūra, ar kuru ražotājs izpilda
4.2., 4.3. un 4.5. punktā noteiktos pienākumus un nodrošina un paziņo uz
savu atbildību, ka attiecīgā apakšsistēma vai drošības sastāvdaļa, uz kuru
attiecas 4.4. punkta noteikumi, atbilst šīs regulas prasībām.
2. Ražošana
Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
ražošanas process un tā pārraudzība nodrošinātu izgatavotās apakšsistēmas
atbilstību šīs regulas piemērojamajām prasībām.
3. Verificēšana
3.1. Ražotājs
iesniedz paša izvēlētajai paziņotajai struktūrai pieteikumu apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas verifikācijai.
Pieteikumā
iekļauj:
(a)
ražotāja nosaukumu un adresi, bet ja iesniegumu
iesniedz ražotāja pilnvarotais pārstāvis, — arī tā nosaukumu un adresi,
(b)
rakstisku paziņojumu, ka šāds pieteikums nav
iesniegts nevienā citā paziņotajā struktūrā,
(c)
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas tehnisko
dokumentāciju saskaņā ar IX pielikumu,
(d)
sīkāku informāciju par vietu, kur apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas var pārbaudīt.
3.2       Paziņotā struktūra pārbauda
apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas tehnisko dokumentāciju un veic atbilstīgas
pārbaudes un testus, kā noteikts attiecīgajos saskaņotajos standartos un/vai
tehniskajās specifikācijās, vai līdzvērtīgus testus, kas ļauj pārliecināties
par ražojuma atbilstību šīs regulas piemērojamajām prasībām, vai uztic to
veikšanu citiem. Ja šāda saskaņotā standarta un/vai tehniskās specifikācijas
nav, attiecīgā paziņotā struktūra lemj par to, kādi testi jāveic.
Paziņotā struktūra izdod atbilstības
sertifikātu saistībā ar veiktajām pārbaudēm un testēšanu un uzliek savu
identifikācijas numuru katrai apstiprinātajai apakšsistēmai vai drošības
sastāvdaļai vai nodrošina tā uzlikšanu, uzņemoties par to atbildību.
Ja paziņotā struktūra atsakās izdot
atbilstības sertifikātu, tā sīki paskaidro atteikuma iemeslus un norāda, kādi
korektīvi pasākumi jāveic.
Ja ražotājs atkārtoti iesniedz pieteikumu
attiecīgās apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas vienības verifikācijai, tas
vēršas tajā pašā paziņotajā struktūrā.
Pēc pieprasījuma paziņotā struktūra iesniedz
Komisijai un dalībvalstīm atbilstības sertifikāta kopiju.
Ražotājs glabā tehnisko dokumentāciju un
atbilstības sertifikāta kopiju pieejamus valsts iestādēm 30 gadus pēc
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū.
4. CE zīme un ES atbilstības deklarācija
4.1. Ražotājs uzliek CE zīmi un uz
4. punktā minētās paziņotās struktūras atbildību arī šīs struktūras
identifikācijas numuru katrai apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai, kura
atbilst šīs regulas piemērojamajām prasībām.
4.2. Ražotājs rakstiski sagatavo ES
atbilstības deklarāciju un glabā to pieejamu valsts iestādēm 30 gadus pēc
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū. ES atbilstības
deklarācijā identificē apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu, kurai tā
sagatavota.
ES atbilstības deklarācijas kopiju pēc
pieprasījuma dara pieejamu attiecīgajām iestādēm.
5. Pilnvarotais pārstāvis
Ražotāja pienākumus, kas noteikti 3.1. un
4. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa atbildību drīkst pildīt pilnvarotais
pārstāvis ar noteikumu, ka šie pienākumi ir precizēti pilnvarā.
VIII PIELIKUMS
APAKŠSISTĒMU
UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS H MODULIS:
ATBILSTĪBA, PAMATOJOTIES UZ VISAPTVEROŠU KVALITĀTES NODROŠINĀŠANU
1.         Atbilstība, pamatojoties uz
visaptverošu kvalitātes nodrošināšanu, ir atbilstības novērtēšanas procedūra,
ar kuru ražotājs izpilda 2. un 5. punktā noteiktos pienākumus un
nodrošina un paziņo uz savu atbildību, ka attiecīgās apakšsistēmas un drošības
sastāvdaļas atbilst šīs regulas prasībām.
2. Ražošana
Ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu attiecīgo apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu ražošanai,
galīgajai inspekcijai un testēšanai, kā noteikts 3. punktā, un tas ir
pakļauts 4. punktā noteiktajai uzraudzībai.
3. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma
3.1. Ražotājs iesniedz paša izvēlētajai
paziņotajai struktūrai pieteikumu novērtēt attiecīgo apakšsistēmu un drošības
sastāvdaļu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
Pieteikumā iekļauj:
(a)
ražotāja nosaukumu un adresi, bet ja iesniegumu
iesniedz ražotāja pilnvarotais pārstāvis, — arī tā nosaukumu un adresi,
(b)
visu nepieciešamo informāciju par ražojamajām
apakšsistēmām un drošības sastāvdaļām,
(c)
tehnisko dokumentāciju atbilstīgi
IX pielikumam katras ražojamās apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
kategorijas reprezentatīvam tipam,
(d)
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju,
(e)
sīku informāciju par telpām, kurās apakšsistēmas
vai drošības sastāvdaļas projektē, ražo, inspicē un testē,
(f)
rakstisku paziņojumu, ka šāds pieteikums nav
iesniegts nevienā citā paziņotajā struktūrā
3.2. Kvalitātes nodrošināšanas sistēma
nodrošina apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstību šīs regulas tām
piemērojamajām prasībām.
Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības
un nosacījumus sistemātiski un pienācīgi rakstiski dokumentē, norādot veiktos
pasākumus, pieņemtās procedūras un instrukcijas. Kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas dokumentācija ļauj konsekventi interpretēt kvalitātes programmas,
plānus, instrukcijas un dokumentāciju.
Tajā jo īpaši ietver atbilstīgu aprakstu par:
(a)
kvalitātes nodrošināšanas mērķiem un vadības
organizatorisko struktūru, pienākumiem un pilnvarām attiecībā uz apakšsistēmu
un drošības sastāvdaļu projektu un kvalitāti,
(b)
projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp
standartiem, ko piemēros, un, ja netiks pilnībā piemēroti attiecīgie saskaņotie
standarti, izmantojamiem paņēmieniem, ar kādiem nodrošinās šīs regulas būtisko
prasību ievērošanu,
(c)
projekta vadību un verifikācijas tehniku, kā arī
procesiem un sistemātiskajiem pasākumiem, ko paredzēts izmantot, projektējot
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas,
(d)
attiecīgajām ražošanas, kvalitātes kontroles un
kvalitātes nodrošināšanas metodēm, procesiem, kā arī izmantojamiem
sistemātiskajiem pasākumiem,
(e)
pārbaudēm un testiem, kas ir veicami pirms un pēc
ražošanas, kā arī tās laikā, un to biežumu,
(f)
datiem par kvalitāti, piemēram, inspekcijas
ziņojumiem un testu datiem, kalibrēšanas datiem, ziņojumiem par attiecīgā
personāla kvalifikāciju u. tml.,
(g)
uzraudzības līdzekļiem, kas ļauj pārliecināties, kā
tiek panākta paredzētā projekta un ražojuma kvalitāte un kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas efektīva darbība.
3.3. Paziņotā struktūra novērtē kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punkta prasībām. Tā
pieņem, ka šīm prasībām atbilst tie kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
elementi, kas atbilst attiecīgajām valsts standarta specifikācijām, ar kurām
īstenots attiecīgais piemērojamais saskaņotais standarts un/vai tehniskā
specifikācija.
Auditā iekļauj vismaz vienu novērtējuma
apmeklējumu apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu projektēšanas, izgatavošanas,
inspekcijas un testēšanas vietā.
Papildus pieredzei kvalitātes nodrošināšanas
sistēmās vismaz vienam audita komandas loceklim ir pieredze kā novērtētajam
trošu ceļu iekārtu jomā un attiecīgo apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu
tehnoloģiju jomā, kā arī zināšanas par šīs regulas piemērojamajām prasībām.
Audita grupa izskata 3.1. punktā minēto
tehnisko dokumentāciju, lai pārliecinātos par ražotāja spēju noteikt šīs
regulas piemērojamās prasības un veikt nepieciešamās pārbaudes ar nolūku
nodrošināt apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu atbilstību minētajām prasībām.
Paziņotā struktūra informē ražotāju par savu
lēmumu. Paziņojumā iekļauj audita secinājumus un novērtējuma lēmuma pamatojumu.
3.4. Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas
izriet no apstiprinātās kvalitātes nodrošināšanas sistēmas, un nodrošināt tās
atbilstīgu un efektīvu darbu.
3.5.      Ražotājs informē paziņoto struktūru,
kas apstiprinājusi kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, par visām paredzētajām
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas pārmaiņām.
Paziņotā struktūra novērtē jebkuras
ierosinātās pārmaiņas un lemj, vai grozītā kvalitātes nodrošināšanas sistēma
joprojām būs atbilstīga 3.2. punktā minētajām prasībām vai arī ir
vajadzīga pārvērtēšana.
Tā informē ražotāju par novērtēšanas
rezultātu. Pārvērtēšanas gadījumā paziņotā struktūra informē ražotāju par savu
lēmumu. Paziņojumā iekļauj novērtējuma secinājumus un novērtējuma lēmumu
pamatojumu.
4. Uzraudzība, par kuru atbild paziņotā
struktūra
4.1. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka
ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas.
4.2. Ražotājs novērtēšanas nolūkos nodrošina
paziņotās struktūras pārstāvjiem pieeju projektēšanas, ražošanas, inspekcijas,
testēšanas un noliktavu telpām un sniedz tai visu nepieciešamo informāciju, jo
īpaši:
(a)
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas dokumentāciju,
(b)
datus par kvalitāti, ko paredz tā kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas projekta daļa, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu
rezultāti u. tml.,
(c)
datus par kvalitāti, ko paredz tā kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas ražošanas daļa, piemēram, inspekcijas ziņojumus un
testu datus, kalibrēšanas datus, ziņojumus par attiecīgā personāla
kvalifikāciju.
4.3. Paziņotā struktūra periodiski veic
auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu, un iesniedz ražotājam audita ziņojumu. Pārbaudes
periodiski veic tik bieži, lai pilnīga pārvērtēšana tiktu veikta reizi trīs
gados.
4.4. Turklāt paziņotās struktūras pārstāvji
var ierasties pie ražotāja bez brīdinājuma.
Šādu apmeklējumu laikā paziņotā struktūra
vajadzības gadījumā drīkst veikt ražojumu testus vai nodrošināt to veikšanu,
lai pārliecinātos, ka kvalitātes nodrošināšanas sistēma darbojas pareizi. Tā
iesniedz ražotājam apmeklējuma ziņojumu un, ja ir veikti testi, arī testu
ziņojumu.
5.         CE zīme un ES atbilstības
deklarācija
5.1.      Katrai atsevišķai apakšsistēmai vai
drošības sastāvdaļai, kas atbilst ES tipa pārbaudes sertifikātā
aprakstītajam tipam un šīs regulas piemērojamām prasībām, ražotājs uzliek
CE zīmi un 3.1. punktā minētās paziņotās struktūras identifikācijas
numuru, tai uzņemoties par to atbildību.
Ja paziņotā struktūra tam piekrīt un uzņemas
par to atbildību, ražotājs var uzlikt apakšsistēmām un drošības sastāvdaļā
paziņotās struktūras identifikācijas numuru ražošanas gaitā.
5.2.      Ražotājs rakstiski sagatavo katras
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas ES atbilstības deklarāciju un glabā
tās kopiju pieejamu valsts iestādēm 30 gadus pēc apakšsistēmas vai
drošības sastāvdaļas laišanas tirgū. ES atbilstības deklarācijā identificē
apakšsistēmu vai drošības sastāvdaļu, kurai tā sagatavota.
ES atbilstības deklarācijas kopiju pēc
pieprasījuma dara pieejamu attiecīgajām iestādēm.
6. Ražotājs vismaz 30 gadus pēc pēdējās
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas laišanas tirgū valsts iestāžu vajadzībām
glabā:
(a)
3.1. punkta c) apakšpunktā minēto
tehnisko dokumentāciju,
(b)
dokumentāciju par 3.1. punktā minēto kvalitātes
nodrošināšanas sistēmu,
(c)
dokumentāciju, kas attiecas uz 3.5. punktā
minētajām apstiprinātajām izmaiņām,
(d)
paziņotās struktūras lēmumus un ziņojumus, kas
minēti 3.3., 3.5., 4.3. un 4.4. punktā.
7. Katra paziņotā struktūra informē to
paziņojošās iestādes par izsniegtajiem vai atsauktajiem kvalitātes
nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem un periodiski vai pēc pieprasījuma dara
pieejamu to paziņojošām iestādēm tādu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu
apstiprinājumu sarakstu, kuri ir noraidīti, kuru darbība ir apturēta vai citādi
ierobežota.
Katra paziņotā struktūra informē pārējās
paziņotās struktūras par tiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas
apstiprinājumiem, kurus tā ir atteikusi, apturējusi vai anulējusi, un pēc
pieprasījuma arī par tiem kvalitātes nodrošināšanas sistēmas apstiprinājumiem,
kurus tā ir izdevusi.
8.         Pilnvarotais pārstāvis
Ražotāja pienākumus, kas noteikti 3.1., 3.5.,
5. un 6. punktā, viņa uzdevumā un uz viņa atbildību drīkst pildīt
pilnvarotais pārstāvis ar noteikumu, ka šie pienākumi ir precizēti pilnvarā.
IX PIELIKUMS
APAKŠSISTĒMU
UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU TEHNISKĀ DOKUMENTĀCIJA
(1)
Tehniskā dokumentācija nodrošina iespēju novērtēt
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas atbilstību šīs regulas piemērojamajām
prasībām, un tā ietver atbilstīgu riska analīzi un novērtējumu. Tehniskajā
dokumentācijā norāda piemērojamās prasības, un, ciktāl tas ir nepieciešams
novērtēšanai, tā aptver apakšsistēmas un drošības sastāvdaļas projektēšanu,
ražošanu un ekspluatāciju.
(2)
Tehniskajā dokumentācijā ir vismaz šādi elementi:
(a)
vispārīgs apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas
apraksts,
(b)
projekta un ražošanas rasējumi un sastāvdaļu,
mezglu montāžas, shēmu u. tml. diagrammas, kā arī šo rasējumu un
diagrammu, un apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas darbības izpratnei
nepieciešamais apraksts un skaidrojumi,
(c)
to saskaņoto standartu un/vai citu attiecīgo
tehnisko specifikāciju saraksts, uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī un kurus piemēro pilnībā vai daļēji, un to
risinājumu apraksti, kuri pieņemti, lai izpildītu šīs regulas būtiskās
prasības, ja minētie saskaņotie standarti nav piemēroti. Ja saskaņotie
standarti tiek piemēroti daļēji, tehniskajā dokumentācijā norāda piemērotās
standartu daļas,
(d)
projekta atbilstības pierādījumi, tostarp ražotāja
vai ražotājam veikto jebkādu projekta aprēķinu, pārbaužu vai testu rezultāti un
saistītie ziņojumi,
(e)
apakšsistēmu un drošības sastāvdaļu instrukciju
kopija,
(f)
attiecībā uz apakšsistēmām, apakšsistēmā iekļauto
drošības sastāvdaļu ES atbilstības deklarācija.
X PIELIKUMS
APAKŠSISTĒMU
UN DROŠĪBAS SASTĀVDAĻU ES ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJA
(1)
Apakšsistēmai vai drošības sastāvdaļai pievieno ES atbilstības
deklarāciju. To sagatavo tajā pašā valodā vai valodās, kādā (kādās) ir II
pielikuma 7.1.1. punktā minētā lietošanas instrukcija.
(2)
ES atbilstības deklarācijā iekļauj:
(a)
apakšsistēmas/drošības sastāvdaļas modelis
(ražojuma, partijas, tipa vai sērijas numurs),
(b)
ražotāja un attiecīgā gadījumā viņa pilnvarotā
pārstāvja vārds vai nosaukums un adrese,
(c)
šī atbilstības deklarācija ir izdota vienīgi uz
ražotāja atbildību,
(d)
deklarācijas priekšmets (apakšsistēmas vai drošības
sastāvdaļas identifikācija, kas nodrošina tās izsekojamību. Ja tas nepieciešams
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas identifikācijai, var iekļaut attēlu.):
–
apakšsistēmas vai drošības sastāvdaļas apraksts
(tips, u. tml.),
–
veiktā atbilstības novērtēšanas procedūra,
–
paziņotās struktūras, kas veikusi atbilstības
novērtējumu, nosaukums un adrese,
–
atsauce uz ES tipa pārbaudes sertifikātu ar sīkāku
informāciju, ieskaitot tā datumu, un attiecīgajā gadījumā informācija par
sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumiem,
–
visi atbilstīgie noteikumi, kuriem sastāvdaļai ir
jāatbilst un jo īpaši ekspluatācijas nosacījumi.
(e)
Iepriekš aprakstītais deklarācijas priekšmets
atbilst attiecīgajam Savienības saskaņošanas tiesību aktam: ……………. (norāde uz
citiem piemērojamiem Savienības tiesību aktiem):
(f)
Atsauces uz izmantotajiem attiecīgajiem
saskaņotajiem standartiem vai atsauces uz specifikācijām, saistībā ar kurām ir
deklarēta atbilstība:
(g)
Paziņotā iestāde vai iestādes… (nosaukums, adrese,
numurs) … ir veikusi … (darbības apraksts) … un izsniegusi sertifikātu(s): …
(h)
Ziņas par personu, kurai piešķirtas pilnvaras
parakstīties ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja vārdā:
(i)
Papildu informācija:
Parakstīts šādas personas vārdā: …………………….
(izdošanas vieta un datums)
(vārds un uzvārds, amats) (paraksts)
XI PIELIKUMS
 ATBILSTĪBAS TABULA
 Direktīva 2000/9/EK || Šī regula
 ___ || 1. pants
 1. panta 1. punkts || 2. panta 1. punkts
 1. panta 2. punkts || 3. panta 1. punkts
 1. panta 3. punkts || 3. panta 7. līdz 9. punkts
 1. panta 4. punkta pirmā un otrā daļa || ___
 1. panta 4. punkta trešā daļa || 8. panta 3. punkts
 1. panta 5. punkts || 3. panta 1., 3.–6. punkts
 2. pants || ___
 3. pants || 6. pants
 ___ || 3. panta 10. līdz 27. punkts
 4. pants || 8. pants
 5. panta 1. punkts || 4. panta 1. un 2. punkts
 5. panta 2. punkts || 3. pants
 6. pants || 7. pants
 7. pants || ___ pants
 8. pants || 4. panta 1. un 2. punkts
 9. pants || 4. panta 1. un 2. punkts
 10. pants || ___
 11. panta 1. punkts || 9. panta 1. punkts
 11. panta 2. punkts || 4. panta 2. punkts
 11. panta 3. punkts || ___
 11. panta 4. punkts || ___
 11. panta 5. punkts || ___
 11. panta 6. punkts || ___
 11. panta 7. punkts || ___
 ___ || 11. pants
 ___ || 12. pants
 ___ || 13. pants
 ___ || 14. pants
 ___ || 15. pants
 ___ || 16. pants
 12. pants || 9. panta 4. punkts
 13. pants || 10. panta 1. punkts
 14. pants || ___ pants
 15. pants || 10. panta 2. punkts
 16. pants || ___
 ___ || 17. pants
 ___ || 18. pants
 ___ || 19. pants
 ___ || 20. pants
 ___ || 21. pants
 ___ || 22. pants
 ___ || 23. pants
 ___ || 24. pants
 ___ || 25. pants
 ___ || 26. pants
 ___ || 27. pants
 ___ || 28. pants
 ___ || 29. pants
 ___ || 30. pants
 ___ || 31. pants
 ___ || 32. pants
 ___ || 33. pants
 ___ || 34. pants
 ___ || 35. pants
 ___ || 36. pants
 ___ || 37. pants
 ___ || 38. pants
 17. pants || 39. pants
 18. pants || ___
 19. pants || ___
 20. pants || ___
 21. pants || ___
 22. pants || ___
 23. pants || ___
 ___ || 40. pants
 ___ || 41. pants
 ___ || 42. pants
 ___ || 43. pants
 I pielikums || I pielikums
 II pielikums || II pielikums
 III pielikums || III pielikums
 IV pielikums || IX pielikums
 V pielikums || IV līdz VIII pielikums
 VI pielikums || IX pielikums
 VII pielikums || IV līdz VIII pielikums
 VIII pielikums || __
 IX pielikums || __
 __ || X pielikums