               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            2017/0263(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību līgumslēdzēju pušu divdesmitajā kārtējā sanāksmē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz priekšlikumu grozīt II pielikumu Protokolā par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Barselonas konvencijas līgumslēdzēju pušu divdesmitajā kārtējā sanāksmē Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz II pielikuma grozījumiem Protokolā par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Barselonas konvencija un protokoli

               Konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) izvirza mērķi nodrošināt dabīgo jūras un zemes resursu ilgtspējīgu pārvaldību un – novēršot, samazinot un likvidējot piesārņojumu – aizsargāt jūras vidi un piekrastes zonas. Barselonas konvencija stājās spēkā 2004. gada 9. jūlijā.

               Barselonas konvenciju papildina septiņi protokoli, kuros apskatīti konkrēti Vidusjūras reģiona vides saglabāšanas aspekti. Viens no septiņiem ir Protokols par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā (pieņemts 1995. gadā, aizstājot ar to saistīto 1982. gada protokolu) ar tā pielikumiem.

               Eiropas Savienība ir Barselonas konvencijas
                  1
                un tās protokolu
                  2
                līgumslēdzēja puse. Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses kopā ar 13 ārpussavienības valstīm no Vidusjūras reģiona ir arī Itālija, Grieķija, Spānija, Francija, Slovēnija, Malta, Kipra un Horvātija.

               2.2.Līgumslēdzēju pušu divdesmitā kārtējā sanāksme

               Barselonas konvencijas līgumslēdzēju pušu divdesmitā kārtējā sanāksme notiks Tirānā (Albānija) 2017. gada 17.–20. decembrī.

               Šajā sanāksmē citstarp būs jāpieņem lēmums ar tiesiskām sekām, proti, jālemj par priekšlikumu grozīt Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā (“protokols”) II pielikumu (Apdraudētās un izzūdošās sugas).

               Protokola pielikumu grozīšana notiek saskaņā ar Barselonas konvencijas 23. panta procedūru. Protokola līgumslēdzējas puses grozījumus pieņem ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu. Saskaņā ar Barselonas konvencijas 25. pantu “Eiropas Ekonomikas kopienas [..] balsstiesības veido to EEK dalībvalstu skaitam atbilstošs balsu skaits, kuras ir šīs konvencijas un viena vai vairāku tās protokolu līgumslēdzējas puses; Eiropas Ekonomikas kopiena [..] neizmanto savas balsstiesības, ja attiecīgās dalībvalstis izmanto savas, un otrādi”.

               2.3.Paredzētie grozījumi protokola II pielikumā

               2017. gada 17.–20. decembra divdesmitajā kārtējā sanāksmē Barselonas konvencijas līgumslēdzējas puses ir paredzējušas pieņemt protokola II pielikuma grozījumus (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķi ir šādi:

               – protokola II pielikuma sugu sarakstā iekļaut četras jaunas Anthozoa (jūras bezmugurkaulnieku klase, ietver koraļļus) sugas, proti, Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea un Desmophyllum dianthus,

               – ņemot vērā zināmas taksonomiskās izmaiņas, kas notikušas kopš iepriekšējās protokola pielikumu grozīšanas reizes, atjaunināt vairāku jūras un piekrastes putnu sugu nosaukumus.

               Paredzētais akts pusēm kļūst saistošs saskaņā ar Barselonas konvencijas 29. pantu, kurā teikts, ka “jebkurš šīs konvencijas protokols ir saistošs [..] attiecīgā protokola līgumslēdzējām pusēm”, un 23. pantu, kurā teikts, ka “šīs konvencijas vai tās protokolu pielikumi ir neatņemama konvencijas vai tās protokolu daļa”.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Ar protokola 12. pantu izveido apdraudēto un izzūdošo sugu sarakstu un to sugu sarakstu, kuru izmantošana tiek regulēta. Šie saraksti ir pievienoti attiecīgi protokola II un III pielikumā. Līgumslēdzējām pusēm ir pienākums pieņemt saskaņotus pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt un saglabāt pielikumos iekļautās dzīvnieku un augu sugas.

               Paredzētais akts, pirmkārt, piedāvā atjaunināt vairāku jūras un piekrastes putnu sugu nosaukumus, tādējādi ņemot vērā zināmas taksonomiskās izmaiņas, kas notikušas kopš iepriekšējās protokola pielikumu grozīšanas reizes. Tie nav būtiski vai materiāli grozījumi – tie tikai aizstāj novecojušos saraksta sugu nosaukumus.

               Otrkārt, paredzētais akts piedāvā protokola II pielikuma sugu sarakstā iekļaut četras jaunas Anthozoa [klases] sugas (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea un Desmophyllum dianthus).

               Šo otro priekšlikumu konvencijas attiecīgā tehniskā struktūra ir apspriedusi protokola kontaktpunktu 13. sanāksmē, kurā piedalījās arī ES.

               Četras attiecīgās koraļļu sugas ir sastopamas Biotopu direktīvas
                  3
                I pielikumā minētajos Kopienas nozīmes rifu biotopos, kuru saglabāšanas nolūkā jānosaka īpaši aizsargājamas dabas teritorijas
                  4
               . Eiropas Savienības Biotopu interpretācijas rokasgāmatā
                  5
                kā Vidusjūras rifus veidojošas sugas norādītas Dendrophyllia ramea sabiedrība, Dendrophyllia cornigera sabiedrība, Isidella elongata fācijas un balto koraļļu, piemēram, Lophelia pertusa un Madrepora oculata, sabiedrības (zināms, ka suga Desmophyllum dianthus ir ar tām saistīta). Vidusjūras izzūdošo sugu sarkanajā grāmatā
                  6
                ir iekļautas visas četras sugas: Dendrophyllia ramea patlaban klasificē kā dilstošu sugu; Dendrophyllia cornigera un Desmophyllum dianthus uzskata par apdraudētām, bet Isidella elongate  – par kritiski apdraudētu (tā ir kļuvusi praktiski endēmiska). Trīs no minētajām četrām sugām (D. ramea, D. cornigera un D. dianthus) ir piederīgas akmens koraļļu grupai, savukārt akmens koraļļi ir iekļauti Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām II papildinājumā un tātad arī Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97
                  7
                (Savvaļas dzīvnieku tirdzniecības regula) B pielikumā. Visas četras Anthozoa sugas Vidusjūrā ir pakļautas daudzveidīgai antropogēnajai ietekmei – tās ietekmē, piemēram, grunts tralēšana, grunts zveja ar āķu jedām, piesārņojošu vielu ievadīšana, urbšanas darbi, globālā sasilšana un okeānu paskābināšanās. Ņemot vērā šo sugu relatīvi lēno augšanu, niecīgo izplatīšanās spēju un relatīvi ilgo mūžu, to atveseļošanās spējas mēdz būt pat ļoti mazas. Kaut arī zinātniskās informācijas par šo četru sugu populācijām nav daudz, pieejamie dati un novērojumi liecina par satraucošu sugas dzīvotņu stāvokļa pasliktināšanos un/vai populāciju samazināšanos.

               Atbalstīdama šos priekšlikumus, Savienība nodrošina savas iekšējās un ārējās darbības saskaņotību.

               Savienība ir uzņēmusies starptautiskas sadarbības saistības aizsargāt bioloģisko daudzveidību, kā to paredz LESD 191. panta 1. punkts, ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) 5. pants un KBD līgumslēdzēju pušu konferences desmitās, divpadsmitās un trīspadsmitās sanāksmes lēmumi, kas pieņemti attiecīgi 2010. gadā Nagojā
                  8
               , 2014. gadā Phjončhanā
                  9
                un 2016. gadā Mehiko. Uz iekļaušanai ierosinātajām sugām jo īpaši attiecas KBD pušu konferences trīspadsmitās sanāksmes Lēmums XIII/11
                  10
                par to, kā veicināt brīvprātīgu konkrētu darba plānu īstenošanu saistībā ar bioloģisko daudzveidību aukstūdens teritorijās. Viens no minētā lēmuma mērķiem ir uzturēt un stiprināt aukstūdens teritoriju ekosistēmu izturētspēju.

               Šis priekšlikums turklāt ir atbilde uz ilgtspējīgai attīstībai veltītajā ANO 2012. gada konferencē paustajām bažām “par koraļļu rifu un mangrovju ļoti lielo jutīgumu pret ietekmi, kuras cēlonis cita starpā ir klimata pārmaiņas, okeānu paskābināšanās, pārzveja, kaitīgas zvejas metodes un piesārņojums” un šajā pašā konferencē pausto apņemšanos “atbalstīt starptautisku sadarbību nolūkā saglabāt koraļļu rifus un mangrovju ekosistēmas un īstenot to potenciālu sociālo, ekonomisko un vidisko ieguvumu izteiksmē, kā arī atvieglināt tehnisko sadarbību un brīvprātīgu dalīšanos informācijā”.

               Tas arīdzan palīdz sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 14.2 – “lai okeāni būtu veselīgi un produktīvi, līdz 2020. gadam novērst būtisku negatīvu ietekmi, panākot, ka jūras un piekrastes ekosistēmas tiek ilgtspējīgi pārvaldītas un aizsargātas, tostarp stiprinot to izturētspēju un konkrēti rīkojoties to atjaunošanas labā”.

               Ņemot vērā iepriekš minēto, priekšlikums par protokola II pielikuma grozīšanu Savienībai būtu jāatbalsta.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  11
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Akts, kuru Barselonas konvencijas līgumslēdzēju pušu sanāksme ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi Barselonas konvencijas 23. un 29. pantam. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta mērķis un saturs attiecas uz vidi. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam jābūt LESD 192. panta 1. punktam sasaistē ar tā 218. panta 9. punktu.

               2017/0263 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību līgumslēdzēju pušu divdesmitajā kārtējā sanāksmē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz priekšlikumu grozīt II pielikumu Protokolā par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu sasaistē ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvenciju par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) Kopiena ir noslēgusi ar Padomes Lēmumu 1999/802/EK
                  12
               ; minētā konvencija stājās spēkā 2004. gada 9. jūlijā.

               (2)Protokolu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā (“protokols”) Kopiena ir noslēgusi ar Padomes Lēmumu 1999/800/EK
                  13
               ; protokols stājās spēkā 1999. gada 12. decembrī, un Savienība ir šā protokola puse.

               (3)Saskaņā ar Barselonas konvencijas 18. pantu viena no līgumslēdzēju pušu sanāksmes funkcijām ir pēc vajadzības pieņemt, pārskatīt un grozīt minētās konvencijas pielikumus un protokolus.

               (4)Barselonas konvencijas līgumslēdzēju pušu divdesmito kārtējo sanāksmi ir paredzēts noturēt 2017. gada 17.–20. decembrī. Viens no darba kārtības punktiem ir protokola II pielikuma grozījumu pieņemšana.

               (5)Minēto grozījumu mērķis ir protokola II pielikuma sugu sarakstā iekļaut četras jaunas Anthozoa [klases] sugas (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea un Desmophyllum dianthus) un, ņemot vērā zināmas taksonomiskās izmaiņas, kas notikušas kopš iepriekšējās protokola pielikumu grozīšanas reizes, atjaunināt vairāku jūras un piekrastes putnu sugu nosaukumus.

               (6)Protokola II pielikuma grozījumi būs Savienībai saistoši, tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas līgumslēdzēju pušu divdesmitajā kārtējā sanāksmē.

               (7)Visas četras Anthozoa [klases] sugas, ko ierosināts iekļaut protokola II pielikumā, ir pārstāvētas Padomes Direktīvas 92/43/EEK
                  14
                I pielikumā noteiktajos Kopienā nozīmīgos dabīgajos biotopos, kuru saglabāšanai jānosaka īpaši aizsargājamas dabas teritorijas. Trīs no minētajām sugām ir iekļautas arī Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām II papildinājumā, kuru Savienībā īsteno ar Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97
                  15
                B pielikumu. Visas iekļaušanai ierosinātās sugas ir zināmas kā Vidusjūrā apdraudētas sugas, un tāpēc tām ir vajadzīga protokolā paredzētā pastiprinātā aizsardzība pret cilvēka darbībām.

               (8)Barselonas konvencijas līgumslēdzēju pušu divdesmitās kārtējās sanāksmes lēmuma priekšlikums ir par protokola II pielikuma grozīšanu, un tāpēc lēmumu pēc tā pieņemšanas pienākas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               (9)Barselonas konvencijas līgumslēdzēju pušu divdesmitajā kārtējā sanāksmē Savienību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 1. punktu jāpārstāv Komisijai. Dalībvalstīm saskaņā ar LES 4. panta 3. punktu Savienības nostāja ir jāatbalsta,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) līgumslēdzēju pušu divdesmitajā kārtējā sanāksmē jāieņem Savienības vārdā, ir tāda, ka jāatbalsta lēmuma priekšlikums, kas Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā II pielikumu paredz grozīt:

               (1)pievienojot tam šādas sugas:

               –Dendrophyllia cornigera,

               –Dendrophyllia ramea,

               –Desmophyllum dianthus,

               –Isidella elongata;

               (2)[šā lēmuma] pielikumā norādīto taksonomisko izmaiņu dēļ mainot jūras un piekrastes putnu sugu nosaukumus.

               2. pants

               Pēc 1. pantā minētā lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai un dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes 1977. gada 25. jūlija Lēmums 77/585/EEK, ar ko noslēdz Konvenciju par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem (OV L 240, 19.9.1977., 1. lpp.) un Padomes 1999. gada 22. oktobra Lēmums 1999/802/EK par grozījumu akceptēšanu Konvencijai par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un Protokolam par aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem (Barselonas Konvencija) (OV L 322, 14.12.1999., 32. lpp.).

                     (2)
                  Padomes 1999. gada 22. oktobra Lēmums 1999/800/EK, kas attiecas uz protokola noslēgšanu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā un minētā protokola pielikumu akceptēšanu (Barselonas Konvencija) (OV L 322, 14.12.1999., 1. lpp.).

                     (3)
                  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

                     (4)
                  Dzīvotņu [Biotopu] direktīvas 1. panta 1. punktā īpaši aizsargājama dabas teritorija definēta kā “Kopienā nozīmīga teritorija, ko dalībvalstis nosaka ar normatīvu vai administratīvu aktu un/vai līgumu un kur piemēro vajadzīgos aizsardzības pasākumus, lai saglabātu vai atjaunotu labvēlīgu aizsardzības statusu tām dabiskajām dzīvotnēm un/vai sugu populācijai, kuru dēļ attiecīgā teritorija ir noteikta”.

                     (5)
                  Interpretation Manual of European Union Habitats (redakcija EUR28), pirmoreiz Biotopu komitejā apstiprināta 1999. gada 4. oktobrī (redakcija EUR15), jaunākie grozījumi izdarīti 2013. gada aprīlī.
                  http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf
                  .

                     (6)

                  http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean.

                     (7)
                  Padomes 1996. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.).

                     (8)
                  Lēmums X/2. Stratēģiskais bioloģiskās daudzveidības plāns 2011.–2020. gadam, tostarp Aiči noteiktais bioloģiskās daudzveidības mērķis Nr. 10, saskaņā ar kuru “ir jāpanāk, lai līdz 2015. gadam daudzējādo antropogēno slodzi uz koraļļu rifiem un citām jutīgām ekosistēmām, ko ietekmē klimata pārmaiņas vai okeānu paskābināšanās, izdotos samazināt tā, lai tās saglabātos neskartas un funkcionētspējīgas”.

                     (9)
                  Lēmuma XII/23 pielikums. Prioritārās darbības ceļā uz Aiči noteiktā bioloģiskās daudzveidības mērķa Nr. 10 sasniegšanu attiecībā uz koraļļu rifiem un ar tiem cieši saistītajām ekosistēmām.

                     (10)
                  Lēmums XIII/11. Brīvprātīgs konkrēts darba plāns saistībā ar bioloģisko daudzveidību aukstūdens teritorijās, kuras ir konvencijas jurisdikcijā.

                     (11)
                  Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (12)
                  Padomes 1999. gada 22. oktobra Lēmums 1999/802/EK par grozījumu akceptēšanu Konvencijai par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu un Protokolam par aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada atkritumi no kuģiem un lidaparātiem (Barselonas Konvencija) (OV L 322, 14.12.1999., 32. lpp.).

                     (13)
                  Padomes 1999. gada 22. oktobra Lēmums 1999/800/EK, kas attiecas uz protokola noslēgšanu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko dažādību Vidusjūrā un minētā protokola pielikumu akceptēšanu (Barselonas Konvencija) (OV L 322, 14.12.1999., 1. lpp.).

                     (14)
                  Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

                     (15)
                  Padomes 1996. gada 9. decembra Regula (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 19.10.2017
            COM(2017) 603 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Padomes lēmums
            par nostāju, kas Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību līgumslēdzēju pušu divdesmitajā kārtējā sanāksmē Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz priekšlikumu grozīt II pielikumu Protokolā par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Padomes lēmums

               par nostāju, kas Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību līgumslēdzēju pušu divdesmitajā kārtējā sanāksmē Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz priekšlikumu grozīt II pielikumu Protokolā par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā

               Pielikums

               Taksonomiskās izmaiņas attiecībā uz jūras un piekrastes sugām, kas iekļautas Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā II pielikumā

               Attiecībā uz to jūras un piekrastes sugu nosaukumiem vai klasifikāciju, kas iekļautas Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūras reģionā (“protokols”) II pielikumā, ir ierosināti šādi taksonomiski atjauninājumi:

               (1)citai taksonomiskajai grupai piesaistītas šādas sugas:

               –suga “Fucus virsoides J. Agardh” no tipa “Rhodophyta” pārvietota uz tipu “Heterokontophyta”

               –suga “Kallymenia spathulata (J. Agardh) P.G. Parkinson” no tipa “Heterokontophyta” pārvietota uz tipu “Rhodophyta”

               (2)no kategorijas “Aves” svītrotas šādas sugas:

               –“Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758)”

               –“Phalacrocorax aristotelis (Linnaeus, 1761)”

               –“Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)”

               –“Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)”

               –“Sterna albifrons (Pallas, 1764)”

               –“Sterna bengalensis (Lesson, 1831)”

               –“Sterna caspia (Pallas, 1770)”

               –“Sterna nilotica (Gmelin, JF, 1789)”

               –“Sterna sandvicensis (Latham, 1878)”

               vienlaikus tajā pašā kategorijā iekļautas šādas sugas:

               –“Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)”

               –“Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)”

               –“Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)”

               –“Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)”

               –“Sternula albifrons (Pallas, 1764)”

               –“Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)”

               –“Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)”

               –“Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)”

               –“Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)”


|

52010PC0298

Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko atjauno turpmāku tirdzniecības atļauju produktiem, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās, ar ko atļauj pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur ģenētiski modificētu lopbarības kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1) vai no tās sastāv, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1829/2003, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2004/657/EK (Autentisks ir tikai teksts franču valodā) (Teksts attiecas uz EEZ)  /* COM/2010/0298 galīgā redakcija - NLE 2010/0156 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 4.6.2010COM(2010)298 galīgā redakcija2010/0156 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atjauno turpmāku tirdzniecības atļauju produktiem, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās, ar ko atļauj pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur ģenētiski modificētu lopbarības kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1) vai no tās sastāv, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1829/2003, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2004/657/EK(Autentisks ir tikai teksts franču valodā) (Teksts attiecas uz EEZ)  PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz turpmāku tirdzniecības atļauju atjaunošanu esošajiem pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām, kas ražoti no ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11, turpmāku tirdzniecības atļauju atjaunošanu esošajai barībai, kas satur kukurūzu Bt11, sastāv vai ir ražota no tās, un citiem produktiem, kas nav pārtika vai barība, kas satur vai sastāv no kukurūzas Bt11, izņemot audzēšanu, attiecībā uz kuru uzņēmums Syngenta Seeds S.A.S. 2007. gada 17. aprīlī iesniedza Komisijai pieprasījumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Pievienotais priekšlikums attiecas arī uz atļaujas atjaunošanu laist tirgū pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur vai sastāv no cukurkukurūzas Bt11, kura ir atļauta atbilstoši Komisijas Lēmumam 2004/657/EK, un uz atļaujas piešķiršanu pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām, kas satur vai sastāv no lopbarības kukurūzas, kas ES iepriekš nav atļauta.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2009. gada 17. februārī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu sniedza labvēlīgu atzinumu. Tā uzskatīja, ka attiecībā uz potenciālo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi kukurūza Bt11 ir tikpat droša kā ģenētiski nemodificēta kukurūza. Tāpēc tā secināja, ka maz ticams, ka, laižot tirgū produktus, kas satur kukurūzu Bt11, sastāv vai ir ražoti no tās, kā minēts pieteikumā, saistībā ar tās paredzēto izmantošanu tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide.Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisijas lēmuma projektu, ar ko atjauno turpmāku tirdzniecības atļauju produktiem, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās, ar ko atļauj pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur ģenētiski modificētu lopbarības kukurūzu Bt11 vai no tās sastāv, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2004/657/EK, 2010. gada 19. aprīlī tika iesniegts balsošanai Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajā komitejā. Komiteja nesniedza atzinumu: 12 dalībvalstis (ar 167 balsīm) nobalsoja par, 9 dalībvalstis (ar 84 balsīm) nobalsoja pret, 3 dalībvalstis (ar 46 balsīm) atturējās un 3 dalībvalsts (ar 48 balsīm) nebija pārstāvētas.Tādējādi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. panta 2. punktam un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem, un Padomei trīs mēnešu laikā ar kvalificētu balstu vairākumu jāpieņem lēmums un par to jāinformē Parlaments.2010/0156 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atjauno turpmāku tirdzniecības atļauju produktiem, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1), sastāv vai ir ražoti no tās, ar ko atļauj pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur ģenētiski modificētu lopbarības kukurūzu Bt11 (SYN-BTØ11-1) vai no tās sastāv, atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1829/2003, un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2004/657/EK(Autentisks ir tikai teksts franču valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[1] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 11. panta 3. punktu, 19. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Uzņēmums Syngenta Seeds S.A.S. uzņēmuma Syngenta Crop Protection AG vārdā 2007. gada 17. aprīlī iesniedza Komisijai pieteikumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5., 11. , 17. un 23. pantu par turpmāku tirdzniecības atļauju atjaunošanu esošajiem pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām, kas ražoti no kukurūzu Bt11 (tostarp pārtikas piedevas), un turpmāku tirdzniecības atļauju atjaunošanu esošajai barībai, kas satur kukurūzas Bt11 (tostarp pārtikas piedevas), sastāv vai ir ražota no tās, un citiem produktiem, kas nav pārtika vai barība, kas satur vai sastāv no kukurūzas Bt11, izņemot audzēšanu (“pieteikums”), kas iepriekš paziņota atbilstoši minētās regulas 8. panta 1. punkta a), b) daļai un 20. panta 1. punkta a), b) daļai. Pieteikumā iekļauts arī lūgums atjaunot atļauju laist tirgū pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kuras ir atļautas saskaņā ar Komisijas 2004. gada 19. maija Lēmumu 2004/657/EK, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas līnijas Bt11 cukurkukurūzu kā jaunu pārtikas produktu vai jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97[2]. Uzņēmuma Syngenta Seeds S.A.S. pieteikumā tika lūgts arī atļaut pārtikas produktus un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur vai sastāv no lopbarības kukurūzas Bt11, kas ES iepriekš nav atļauta.2.  Eiropas Pārtikas nekaitīguma organizācija ( EFSA ) 2009. gada 17. februārī sniedza labvēlīgu atzinumu[3] saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un secināja, ka pieteikumā iesniegtajā jaunajā informācijā un pārskatā par literatūru, kas publicēta kopš iepriekšējā EFSA zinātniskā atzinuma par kukurūzu Bt11[4], izmaiņas nav nepieciešamas, un apstiprināja iepriekšējo secinājumu, ka kukurūza Bt11 ir tikpat droša kā ģenētiski nemodificēta kukurūza, jo maz ticams, ka saistībā ar tās paredzēto izmantošanu tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide, kas attiecas arī uz pieteikumā iekļautajiem produktiem.3.  EFSA pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.4.  Turklāt šajā atzinumā EFSA secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam.5.  Ņemot vērā minētos apsvērumus, ka uzņēmums Syngenta Crop Protection AG Switzerland , kas pārņēma uzņēmumu Syngenta Seeds AG , kas bija Lēmuma 2004/657/EK adresāts, ir tā pati juridiskā persona, kuras vārdā pieteikuma iesniedzējs lūdza atjaunot atļauju, ka uzņēmums apstiprināja, ka tā piemērošanas jomā ietverts arī lūgums izsniegt atļauju pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām, kas satur vai sastāv no lopbarības kukurūzas Bt11, un ka tas iecerējis lūgt atjaunot produktus, uz kuriem attiecas Lēmums 2004/657/EK, pirms minētajā lēmumā noteiktā atļaujas beigu datuma, lai varētu pieņemt vienu lēmumu par šiem produktiem, kas stātos spēkā tajā pašā datumā, būtu jāatjauno turpmāka tirdzniecības atļauja esošajiem produktiem, jāatjauno atļauja pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām, kas satur cukurkukurūzu Bt11 (svaiga vai konservēta cukurkukurūza), sastāv vai ir ražoti no tās, un jāpiešķir atļauja pārtikai un pārtikas produktu sastāvdaļām, kas satur vai sastāv no lopbarības kukurūzas Bt11. Tādējādi Komisijas Lēmums 2004/657/EK būtu jāatceļ.6.  Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[5], katram ĢMO jāpiešķir unikāls identifikators.7.  Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikas produktiem, pārtikas produktu sastāvdaļām un barībai, kas satur Bt11 kukurūzu, sastāv vai ir ražota no tās, nav vajadzīgas īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produkti tiek izmantoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un kam ir pieprasīta atļaujas atjaunošana, ir skaidri jānorāda, ka attiecīgos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai. Atļaujas turētājam jāiesniedz gada pārskati par vides ietekmes monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem. Minētie rezultāti jāiesniedz saskaņā ar Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmumu 2009/770/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK nosaka standarta ziņojuma paraugus monitoringa rezultātu paziņošanai par to ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, kas ir produkti vai iekļauti produktos ar mērķi tos laist tirgū[6].8.  Tāpat EFSA atzinumā nav pamatojuma tam, lai izvirzītu īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai attiecībā uz pārtikas un barības izmantošanu un darbībām ar to, ieskaitot pārtikas un barības izmantošanas uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.9.  Visa atbilstošā informācija par atļauju piešķiršanu vai atjaunošanu produktiem jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1829/2003.10.  Marķēšanas prasības produktiem, kuri sastāv no ĢMO vai satur tos, ir izklāstītas 4. panta 6. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[7].11.  Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāpaziņo valstīm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[8].12.  Par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem apspriedās ar pieteikuma iesniedzēju.13.  Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificēts organisms un unikāls identifikatorsĢenētiski modificētai kukurūzai ( Zea mays L .) Bt11, kā noteikts šā lēmuma pielikuma b) punktā, ir piešķirts unikālais identifikators SYN-BTØ11-1, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 65/2004.2. pantsAtļaujaSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punktā un 16. panta 2. punktā minēto, atļaujas piešķir šādiem produktiem:a) pārtikas produktiem un pārtikas produktu sastāvdaļām, kas satur kukurūzu SYN-BTØ11-1 , sastāv vai ir ražotas no tās;b) barība, kas satur kukurūzu SYN-BTØ11-1 , sastāv vai ir ražota no tās;c) produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu SYN-BTØ11-1 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.3. pantsMarķēšana1. Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”.2. Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu SYN-BTØ11-1 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.4. pantsVides ietekmes monitorings1. Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek izveidots un īstenots vides ietekmes monitoringa plāns, kā norādīts pielikuma h) punktā.2. Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem saskaņā ar Lēmumu 2009/770/EK.5. pantsKopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā izklāstīto informāciju iekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantā.6. pantsAtļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir uzņēmums Syngenta Seeds S.A.S., Francija, kas pārstāv uzņēmumu Syngenta Crop Protection AG , Šveice.7. pantsPiemērošanas termiņšŠo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.8. pantsAtcelšanaKomisijas Lēmumu 2004/657/EK atceļ.9. pantsAdresātsŠis lēmums ir adresēts uzņēmumam Syngenta Seeds S.A.S., Chemin de l'Hobit 12 , BP 27 – F-31790 Saint-Sauveur , Francijā, kas pārstāv uzņēmumu Syngenta Crop Protection AG , Šveicē.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājs:nosaukums: Syngenta Seeds S.A.Sadrese: Chemin de l'Hobit 12, BP 27 — F-31790 Saint-Sauveur , Francijapārstāv Syngenta Crop Protection AG — Schwarzwaldallee 215 - CH 4058 Basle , Šveiceb) Produktu apzīmējums un specifikācija:(1) pārtikas produkti un pārtikas produktu sastāvdaļas, kas satur kukurūzu SYN-BTØ11-1, sastāv vai ir ražotas no tās;(2) barība, kas satur kukurūzu SYN-BTØ11-1, sastāv vai ir ražota no tās;(3) produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kukurūzu SYN-BTØ11-1 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kukurūza, izņemot audzēšanu.Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā kukurūzā SYN-BTØ11-1 ir Cry1Ab proteīna ekspresija, kurš nodrošina aizsardzību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, un PAT proteīna ekspresija, kurš piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem.c) Marķējums:(1) ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punkta un 25. panta 2. punkta un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4.panta 6. punkta konkrētās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kukurūza”;(2) uz šā lēmuma 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kukurūzu SYN-BTØ11-1 vai sastāv no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.d) Noteikšanas metode:-  konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz kukurūzu SYN-BTØ11-1;-  validēta Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  atsauces materiāls: ERM®-BF412 pieejams Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra (KPC) Mērījumu un standartmateriālu institūta ( IRMM ) vietnē: https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcatalogue.e) Unikālais identifikators:SYN-BTØ11-1f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidību:Bioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācija: skatīt [ aizpildīt, kad izziņos ].g) Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, izmantošanai vai darbībām ar tiem:nav vajadzīgi.h) Monitoringa plāns:plāns, kas paredz uzraudzīt ietekmi uz vidi atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.[Saite: plāna publikācija internetā ].i) Prasības par uzraudzību pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturā:nav vajadzīgas.Piezīme! Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas izmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. [1] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.[2] OV L 300, 25.9.2004., 48. lpp.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-146[4] EFSA opinion published on 19 May 2005, for the placing on the market of Bt11 for cultivation, feed and industrial processing –http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-12[5] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[6] OV L 275, 21.10.2009., 9. lpp.[7] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[8] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            2016/0052(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (turpmāk “līgums”) ļauj Norvēģijai, Islandei un Lihtenšteinai (“EEZ EBTA valstis”) pilnībā piedalīties vienotajā tirgū. Šajā sakarā kopš līguma stāšanās spēkā 1994. gadā šīs trīs valstis ir arī veikušas iemaksas, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā, pamatojoties uz līguma 115. pantu. Turklāt Norvēģija ir veikusi iemaksas atsevišķa Norvēģijas finanšu mehānisma ietvaros. Pēdējais finanšu mehānisms beidzās 2014. gada 30. aprīlī.

               Ņemot vērā nepieciešamību mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā, Padome 2013. gada 7. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Islandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju, lai vienotos par turpmākajiem EEZ EBTA valstu finansiālajiem ieguldījumiem nolūkā uzlabot ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Ekonomikas zonā
                  1
               . Oficiālas sarunas sākās 2014. gada janvārī. Vienlaikus, taču neatkarīgi no sarunām par finanšu mehānismu, tika sākta ES un Islandes un ES un Norvēģijas zivju tirdzniecības protokolu pārskatīšana, pamatojoties uz pārskatīšanas klauzulu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Norvēģiju un Islandi papildprotokolos
                  2
               .

               Sarunu vedēju līmenī sarunas tika pabeigtas, 2015. gada 17. jūlijā parafējot:

               Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam;

               Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam;

               Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu; kā arī

               Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu.

               Pievienotais priekšlikums attiecas uz EEZ finanšu mehānisma nolīgumu, Norvēģijas nolīgumu, Norvēģijas protokolu un Islandes protokolu.

               EEZ finanšu mehānisma nolīgums un Norvēģijas nolīgums kopā sniegs EEZ EBTA valstu finansiālo ieguldījumu EUR 2,8 miljardu apmērā ekonomiskajai un sociālajai kohēzijai Eiropas Ekonomiskajā zonā laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam. Ar šiem nolīgumiem tiks piešķirti arī noteikti finanšu resursi, lai cīnītos pret jauniešu bezdarbu. Šāds rezultāts atbilst Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, kas attiecas uz a) finansiālā ieguldījuma “vispārējo pieaugumu” (vispārējais pieaugums ir 11,3 % salīdzinājumā ar laikposmu no 2009. gada līdz 2014. gadam); b) iespējamu jaunu piešķīrumu, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu; c) Kohēzijas fonda sadales principu piemērošanu; d) jaunā finanšu perioda pielāgošanu ES kohēzijas politikas instrumentu grafikam (laikposmam no 2014. līdz 2021. gadam); e) mazāku skaitu prioritāšu salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu periodu un f) efektīvākiem īstenošanas noteikumiem.

               ES un Islandes un ES un Norvēģijas zivju tirdzniecības protokolu pārskatīšana noveda pie jaunu koncesiju piešķiršanas abām valstīm laikposmam no 2014. līdz 2021. gadam. Šīs koncesijas būtībā ir koncesiju, kas bija spēkā laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam, atjaunošana: a) attiecībā uz Islandi — nedaudz palielinot divas tarifu kvotas un b) attiecībā uz Norvēģiju — nedaudz palielinot koncesijas dažām tarifa pozīcijām un atjaunojot iepriekšējās koncesijas citām tarifa pozīcijām. Norvēģija atjaunos zivju tranzīta nolīgumu uz septiņiem gadiem, sākot no dienas, kad jaunās koncesijas tiks provizoriski piemērotas.

               Nolīgumus un protokolus provizoriski piemēro no tās dienas, kas noteikta to pantos, kad ir pabeigtas attiecīgās procedūras to ratifikācijai vai noslēgšanai un stāšanās spēkā.

               Komisija ir atzinusi sarunu rezultātus par apmierinošiem un iesaka Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas pieņemt pievienoto lēmumu par to, lai noslēgtu EEZ finanšu mehānisma nolīgumu, Norvēģijas nolīgumu, Norvēģijas protokolu un Islandes protokolu.

               2016/0052 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 207. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Nepieciešamība mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā turpina pastāvēt, un tāpēc būtu jāveido jauns EEZ EBTA valstu finansiālo ieguldījumu mehānisms un jauns Norvēģijas finanšu mehānisms.

               (2)Padome 2013. gada 7. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti, lai vienotos par turpmākajiem EEZ EBTA valstu finansiālajiem ieguldījumiem, lai uzlabotu ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Ekonomikas zonā.

               (3)EEZ finanšu mehānisms (2014. — 2021.) un Norvēģijas subsīdijas (2014. — 2021.) palīdzēs sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējos mērķus gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei.

               (4)Nolīgums starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgums starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokols un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokols tika parakstīti Briselē [...]. gada [...]. Ar šo Eiropas Savienības vārdā būtu jāapstiprina minētie nolīgumi un protokoli,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgums starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokols un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokols.

               Nolīgumu un protokolu teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kura ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā deponēt apstiprinājuma dokumentus, kas paredzēti Nolīguma starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam 3. pantā, Nolīguma starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam 11. pantā, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokola 5. pantā un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokola 4. pantā, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šo nolīgumu un protokolu saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā …
                  3

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes dokuments 12239/13 ADD 1.

                     (2)
                  OV L 291, 9.11.2010., 14. un 18. lpp.

                     (3)
                  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               NOLĪGUMS
                  STARP EIROPAS SAVIENĪBU, ISLANDI,
                  LIHTENŠTEINAS FIRSTISTI UN NORVĒĢIJAS KARALISTI
                  PAR EEZ FINANŠU MEHĀNISMU LAIKPOSMAM NO 2014. GADA LĪDZ 2021. GADAM

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               ISLANDE,

               LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE,

               NORVĒĢIJAS KARALISTE,

               TĀ KĀ Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) puses ir vienojušās par nepieciešamību mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības starp reģioniem, lai veicinātu nepārtrauktu un līdzsvarotu tirdzniecības un ekonomisko attiecību stiprināšanu,

               TĀ KĀ EBTA valstis, lai atbalstītu šā mērķa sasniegšanu, saistībā ar Eiropas Ekonomikas zonu ir izveidojušas finanšu mehānismu,

               TĀ KĀ noteikumi, ar kuriem regulēja EEZ finanšu mehānismu laikposmā no 2004. gada līdz 2009. gadam, bija ietverti EEZ līguma 38.a protokolā un 38.a protokola papildinājumā,

               TĀ KĀ noteikumi, ar kuriem regulēja EEZ finanšu mehānismu laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam, bija ietverti EEZ līguma 38.b protokolā un 38.b protokola papildinājumā;

               TĀ KĀ nepieciešamība mazināt ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā turpina pastāvēt un tāpēc būtu jāveido jauns EEZ EBTA valstu iemaksu mehānisms laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. PANTS

               EEZ līguma 117. panta tekstu aizstāj ar šādu tekstu:

               “Noteikumi attiecībā uz finanšu mehānismiem ir izklāstīti 38. protokolā, 38.a protokolā, 38.a protokola papildinājumā, 38.b protokolā, 38.b protokola papildinājumā un 38.c protokolā”.

               2. PANTS

               Jauno 38.c protokolu iekļauj EEZ līgumā aiz 38.b protokola. Jaunā 38.c protokola teksts ir sniegts šā nolīguma pielikumā.

               3. PANTS

               Šo nolīgumu puses ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.

               Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumenta deponēšanas.

               Kamēr nav pabeigtas 1. un 2. punktā minētās procedūras, šo nolīgumu piemēro provizoriski no pirmā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               4. PANTS

               Šis nolīgums ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru, islandiešu un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; nolīgumu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kurš izsniegs apliecinātu kopiju katrai šā nolīguma pusei.

               Briselē, [...]

               Eiropas Savienības vārdā —

               Islandes vārdā —

               Lihtenšteinas Firstistes vārdā —

               Norvēģijas Karalistes vārdā —

               PIELIKUMS

                  38.C PROTOKOLS

               par EEZ finanšu mehānismu (laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam)

               1. pants

               1. Islande, Lihtenšteina un Norvēģija (“EBTA valstis”) līdzdarbojas, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā un stiprinātu attiecības ar saņēmējvalstīm, nodrošinot finansiālos ieguldījumus 3. pantā uzskaitīto prioritāro nozaru atbalstam.

               2. Visas programmas un darbības, ko finansē EEZ finanšu mehānisms laikposmā no 2014. gada līdz 2021. gadam, pamatojas uz kopīgām vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu.

               2. pants

               1. Iepriekš 1. pantā minētā finansiālā ieguldījuma kopsumma ir EUR 1548,1 miljoni, kas laikposmā no 2014. gada 1. maija līdz 2021. gada 30. aprīlim, ieskaitot, ir pieejama izmantošanai ikgadējās daļās, katra no kurām ir EUR 221,16 miljoni.

               2. Kopējā summa sastāv no valstīm paredzētajiem piešķīrumiem kā noteikts 6. pantā un no globālā fonda reģionālai sadarbībai kā noteikts 7. pantā.

               3. pants

               1.
                     Valstīm paredzētie piešķīrumi ir pieejami šādās prioritārās nozarēs:

               (a)inovācija, pētniecība, izglītība un konkurētspēja;

               (b)
                     sociālā iekļaušana, jaunatnes nodarbinātība un nabadzības mazināšana;

               (c)
                     vide, enerģētika, klimata pārmaiņas un mazoglekļa ekonomika;

               (d)
                     kultūra, pilsoniskā sabiedrība, laba pārvaldība, pamattiesības un pamatbrīvības;

               (e)
                     tieslietas un iekšlietas.

               Programmas jomas prioritārajās nozarēs ar izvirzītajiem mērķiem un atbalsta jomām ir izklāstītas šā protokola pielikumā.

               2.
                     a) Ievērojot 10. panta 3. punktā paredzēto procedūru, prioritārās nozares izvēlas, atlasa un pielāgo, ņemot vērā katras saņēmējvalsts dažādās vajadzības un atkarībā no tās izmēriem un līdzekļu apjoma.

               b) Saskaņā ar 6. pantā noteikto sadales shēmu no kopējiem valstīm paredzētajiem piešķīrumiem dara pieejamus 10 %, ko atliek pilsoniskās sabiedrības fondam.

               4. pants

               1.
                     Lai sasniegtu koncentrēšanos uz prioritārajām nozarēm un nodrošinātu efektīvu īstenošanu saskaņā ar vispārējiem mērķiem, kas minēti 1. pantā, un ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, tostarp īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātībai, valsts prioritātēm, konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem un Partnerības nolīgumiem, kas noslēgti ar ES kohēzijas politiku ar Eiropas Komisiju, EBTA valstis ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu saskaņā ar 10. panta 3. punktu.

               2.
                     Apspriedes ar Eiropas Komisiju notiek stratēģiskā līmenī un laikā, kad tiek rīkotas sarunas par saprašanās memorandu, kas definēts 10. panta 3. punktā, lai veicinātu papildināmību un sinerģiju ar ES kohēzijas politiku, kā arī lai izskatītu iespēju piemērot finanšu instrumentus nolūkā palielināt finanšu ieguldījumus.

               5. pants

               1.
                     EBTA finansējums, kas attiecas uz šīm programmām saskaņā ar valstīm paredzētajiem piešķīrumiem, attiecībā uz kuriem saņēmējvalstīm ir īstenošanas pienākums, nepārsniedz 85 procentus no programmas izmaksām, ja vien EBTA valstis nenolemj citādi.

               2.
                     Ievēro piemērojamos noteikumus par valsts atbalstu.

               3.
                     EBTA valstu atbildība par projektiem aptver tikai finansējuma nodrošināšanu saskaņā ar noteikto plānu.  Netiks paredzēta nekāda atbildība attiecībā pret trešām personām.

               6. pants

               Valstīm paredzētie piešķīrumi ir pieejami šādām saņēmējvalstīm: Bulgārija, Horvātija, Kipra, Čehijas Republika, Igaunija, Grieķija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija un Slovēnija saskaņā ar šādu sadales shēmu:

                        Saņēmējvalsts

                        Līdzekļi (miljoni EUR)

                        Bulgārija

                        115,0

                        Horvātija

                        56,8

                        Kipra

                        6,4

                        Čehijas Republika

                        95,5

                        Igaunija

                        32,3

                        Grieķija

                        116,7

                        Ungārija

                        108,9

                        Latvija

                        50,2

                        Lietuva

                        56,2

                        Malta

                        4,4

                        Polija

                        397,8

                        Portugāle

                        102,7

                        Rumānija

                        275,2

                        Slovākija

                        54,9

                        Slovēnija

                        19,9

               7. pants

               1.
                     Globālais fonds reģionālai sadarbībai ir pieejams EUR 55,25 miljonu apmērā. Tas palīdz sasniegt EEZ finanšu mehānisma mērķus, kā noteikts 1. pantā.

               2.
                     70 % no fonda ir pieejami, lai veicinātu ilgtspējīgu un kvalitatīvu jauniešu nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

               (a)
                     darba un mācību mobilitātes programmas jauniešiem, īpašu uzmanību pievēršot tiem jauniešiem, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu;

               (b)duālās apmācību programmas, stažēšanās, jauniešu iekļaušana;

               (c)zināšanu apmaiņa, labākās prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās starp organizācijām/iestādēm, kas sniedz jaunatnes nodarbinātības pakalpojumus.

               Šī fonda daļa ir pieejama projektiem, kuros iesaistītas saņēmējvalstis un citas ES dalībvalstis, kurās jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 % (Eurostat atsauces gads — 2013.), un kuri ietver vismaz divas valstis, tostarp vismaz vienu saņēmējvalsti. EBTA valstis var piedalīties kā partneri.

               3.
                     30 % no fonda ir pieejami reģionālajai sadarbībai prioritārajās nozarēs, kas minētas 3. pantā, jo īpaši zināšanu nodošanā, labākās prakses apmaiņā un iestāžu veidošanā.

               Šī fonda daļa ir pieejama projektiem, kuros iesaistītas saņēmējvalstis un kaimiņos esošās trešās valstis. Projektos iesaista vismaz trīs valstis, tostarp vismaz divas saņēmējvalstis. EBTA valstis var piedalīties kā partneri.

               8. pants

               EBTA valstis veic vidusposma pārskatu līdz 2020. gadam, lai pārdalītu jebkurus neizmantotos pieejamos līdzekļus atsevišķu iesaistīto saņēmējvalstu piešķīrumu ietvaros.

               9. pants

               1.
                     Šajā protokolā paredzēto finansiālo ieguldījumu cieši koordinē ar finansējumu, ko uz divpusēja pamata nodrošina Norvēģija saskaņā ar Norvēģijas finanšu mehānismu.

               2.
                     EBTA valstis jo īpaši nodrošina pēc būtības vienādas pieteikšanās procedūras un vienādu īstenošanas kārtību abiem iepriekšējā punktā minētajiem finanšu mehānismiem.

               3.
                     Atbilstīgos gadījumos ņem vērā attiecīgas izmaiņas Eiropas Savienības kohēzijas politikā.

               10. pants

               EEZ finanšu mehānismu īsteno, ievērojot šādus nosacījumus.

               1.
                     Visās īstenošanas kārtās nodrošina visaugstākās pakāpes pārredzamību, atbildību un izmaksu efektivitāti un ievēro labas pārvaldības, sadarbības un daudzlīmeņu pārvaldības, ilgtspējīgas attīstības un vīriešu un sieviešu līdztiesību un nediskriminācijas principus.

               EEZ finanšu mehānisma mērķus sasniedz ciešas saņēmējvalstu un EBTA valstu sadarbības ietvaros.

               2.
                     a) EBTA valstis darbojas un ir atbildīgas par globālā fonda reģionālai sadarbībai īstenošanu, ieskaitot pārvaldību un kontroli, kā noteikts 7. panta 1. punktā;

               b) EBTA valstis darbojas un ir atbildīgas par pilsoniskās sabiedrības fonda īstenošanu, ieskaitot pārvaldību un kontroli, kā noteikts 3. panta 2.b punktā, ja vien nav citādas vienošanās saprašanās memorandā, kas definēts 10. panta 3. punktā.

               3.
                     EBTA valstis ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu, attiecībā uz valstīm paredzēto piešķīrumu, izņemot fondu, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, kurā izklāsta daudzgadu programmu veidošanas principus un pārvaldības un kontroles struktūras.

                  a) Pamatojoties uz saprašanās memorandu, saņēmējvalstis iesniedz priekšlikumus konkrētām programmām EBTA valstīm, kuras novērtē un apstiprina priekšlikumus un noslēdz dotāciju nolīgumus ar saņēmējvalstīm par katru programmu. Pēc skaidri izteikta EBTA valstu vai attiecīgās saņēmējvalsts pieprasījuma, Eiropas Komisija veic konkrētās programmas priekšlikuma pārbaudi pirms tā pieņemšanas, lai nodrošinātu saderību ar Eiropas Savienības kohēzijas politiku.

               b) Par apstiprināto programmu īstenošanu ir atbildīgas saņēmējvalstis, kas nodrošina atbilstošu pārvaldības un kontroles sistēmu, lai garantētu pareizu izpildi un pārvaldību.

               c) EBTA valstis var veikt kontroles pasākumus saskaņā ar to iekšējiem noteikumiem. Saņēmējvalstis šajā sakarībā nodrošina visu nepieciešamo palīdzību, informāciju un dokumentāciju.

               d) EBTA valstis var apturēt finansēšanu un pieprasīt atmaksāt līdzekļus pārkāpumu gadījumos.

                  e) Atbilstošos gadījumos, lai nodrošinātu plašāku iesaisti, finansējuma sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas pasākumus veic, izmantojot partnerību. Partneri cita starpā var būt vietējā, reģionālā un valsts līmeņa, kā arī privātā sektora pārstāvji, pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri saņēmējvalstīs un EBTA valstīs.

                  f) Visus projektus daudzgadu programmu ietvaros saņēmējvalstīs var īstenot, cita starpā sadarbojoties saņēmējvalstu un EBTA valstu organizācijām, ievērojot spēkā esošos publiskā iepirkuma noteikumus.

               4.
                     EBTA valstu pārvaldības izmaksas sedz no 2. panta 1. punktā minētās kopējās summas, un tās ir noteiktas 5. punkta minētajos īstenošanas noteikumos.

               5.
                     EBTA valstis izveido komiteju, kas vispārēji pārvalda EEZ finanšu mehānismu. EBTA valstis pēc apspriešanās ar saņēmējvalstīm, kurām var palīdzēt Eiropas Komisijas, pieņem turpmākus EEZ finanšu mehānisma īstenošanas noteikumus.  EBTA valstis cenšas pieņemt šos noteikumus pirms saprašanās memoranda parakstīšanas.

               6.
                     EBTA valstis ziņo par savu finansējumu EEZ finanšu mehānisma mērķu sasniegšanai un attiecīgā gadījumā — vienpadsmit tematisko Eiropas strukturālo un investīciju fondu (2014. — 2020.) mērķu sasniegšanai
                  1
               .

               11. pants

               2. pantā noteiktā laikposma beigās, neskarot nolīgumā paredzētās tiesības un pienākumus, līgumslēdzējas puses saskaņā ar nolīguma 115. pantu pārskata vajadzību veikt pasākumus saistībā ar ekonomiskajām un sociālajām atšķirībām Eiropas Ekonomikas zonā.

               Pielikums 38.c protokolam

               Inovācija, pētniecība, izglītība un konkurētspēja

               1.Uzņēmējdarbības attīstība, inovācija un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

               2.Pētniecība

               3.Izglītība, stipendijas, stažēšanās un jauniešu uzņēmējdarbība

               4.Darba un privātās dzīves līdzsvars

               Sociālā iekļaušana, jaunatnes nodarbinātība un nabadzības mazināšana

               5.Eiropas veselības aizsardzības izaicinājumi

               6.Romu iekļaušana un iespēju došana

               7.Riska grupā esoši bērni un jaunieši

               8.Jauniešu dalība darba tirgū

               9.Vietējā attīstība un nabadzības samazināšana

               Vide, enerģētika, klimata pārmaiņas un mazoglekļa ekonomika

               1.Vide un ekosistēmas

               2.Atjaunojamo energoresursu enerģija, energoefektivitāte, enerģētiskā drošība

               3.Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās pasākumi

               Kultūra, pilsoniskā sabiedrība, laba pārvaldība, pamattiesības un pamatbrīvības

               1.Kultūras uzņēmējdarbība, kultūras mantojums un sadarbība kultūras jomā

               2.Pilsoniskā sabiedrība

               3.Laba pārvaldība, pārskatatbildīgās iestādes, pārredzamība

               4.Cilvēktiesības — īstenošana valsts mērogā

               Tieslietas un iekšlietas

               1.Patvērums un migrācija

               2.Labošanas dienesti un pirmstiesas apcietinājums

               3.Starptautiskās policijas sadarbība un noziedzības apkarošana

               4.Tiesu sistēmas efektivitāte un produktivitāte, stiprinot tiesiskumu

               5.Vardarbība ģimenē un ar dzimumu saistīta vardarbība

               6.Katastrofu novēršana un sagatavotība katastrofām

                     (1)
                  1) Nostiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju; 2) uzlabot piekļuvi informācijai un komunikācijas tehnoloģijām, to izmantošanu un kvalitāti; 3) uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (“MVU”), lauksaimniecības nozares un zivsaimniecības un akvakultūras nozares konkurētspēju; 4) atbalstīt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku visās nozarēs; 5) veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, riska novēršanu un pārvaldību; 6) saglabāt un aizsargāt vidi un uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti; 7) veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus tīkla pamatinfrastruktūrā; 8) veicināt stabilas un kvalitatīvas darba vietas un atbalstīt darbaspēka mobilitāti; 9) veicināt sociālo iekļaušanu, apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju; 10) ieguldīt izglītībā, apmācībā un profesionāla izglītībā prasmju apguvei un mūžizglītībā; 11) uzlabot publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju un efektīvu valsts pārvaldi.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               NOLĪGUMS
                  STARP NORVĒĢIJAS KARALISTI UN EIROPAS SAVIENĪBU PAR NORVĒĢIJAS FINANŠU MEHĀNISMU LAIKPOSMAM NO 2014. GADA LĪDZ 2021. GADAM

               1. pants

               1. Norvēģijas Karaliste apņemas līdzdarboties, lai mazinātu ekonomiskās un sociālās atšķirības Eiropas Ekonomikas zonā un stiprinātu savas attiecības ar saņēmējvalstīm, atsevišķa Norvēģijas finanšu mehānisma ietvaros finansiāli atbalstot 3. pantā uzskaitītās prioritārās nozares.

               2. Visas programmas un darbības, ko finansē no Norvēģijas finanšu mehānisma laikposmā no 2014. gada līdz 2021. gadam, pamatojas uz kopīgām vērtībām, kuras respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, ievērošanu.

               2. pants

               1. Iepriekš 1. pantā minētā finansējuma kopsumma ir EUR 1253,7 miljoni, kas laikposmā no 2014. gada 1. maija līdz 2021. gada 30. aprīlim, ieskaitot, ir pieejama izmantošanai ikgadējās daļās, katra no kurām ir EUR 179,1 miljoni.

               2. Kopējā summa sastāv no valstīm paredzētajiem piešķīrumiem, kā noteikts 6. pantā, un no globālā fonda reģionālai sadarbībai, kā noteikts 7. pantā.

               3. pants

               1. Valstīm paredzētie piešķīrumi ir pieejami šādās prioritārās nozarēs:

               (a)     inovācija, pētniecība, izglītība un konkurētspēja;

               (b)
                     sociālā iekļaušana, jaunatnes nodarbinātība un nabadzības mazināšana;

               (c)
                     vide, enerģētika, klimata pārmaiņas un mazoglekļa ekonomika;

               (d)
                     kultūra, pilsoniskā sabiedrība, laba pārvaldība, pamattiesības un pamatbrīvības;

               (e)
                     tieslietas un iekšlietas.

               Programmas jomas prioritārajās nozarēs ar izvirzītajiem mērķiem un atbalsta jomām ir izklāstītas šā protokola pielikumā.

               2.
                     a) Ievērojot 10. panta 3. punktā paredzēto procedūru, prioritārās nozares izvēlas, atlasa un pielāgo, ņemot vērā katras saņēmējvalsts dažādās vajadzības, atkarībā no tās izmēriem un līdzekļu apjoma.

               b) Saskaņā ar 6. pantā noteikto sadales shēmu no kopējiem valstīm paredzētajiem piešķīrumiem dara pieejamu 1 %, ko atliek pienācīga darba un trīspusēja dialoga veicināšanas fondam.

               c) Tiek veicināta sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, pārrobežu sadarbība un sadarbība ar kaimiņos esošām trešām valstīm.

               4. pants

               1.
                     Lai sasniegtu koncentrēšanos uz prioritārajām nozarēm un nodrošinātu efektīvu īstenošanu saskaņā ar vispārējiem mērķiem, kas minēti 1. pantā, un ņemot vērā stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, tostarp īpašu uzmanību pievēršot nodarbinātībai, valsts prioritātēm, konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem un Partnerības nolīgumiem, kuri noslēgti ar ES kohēzijas politiku ar Eiropas Komisiju, Norvēģijas Karaliste ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu saskaņā ar 10. panta 3. punktu.

               2.
                     Apspriedes ar Eiropas Komisiju notiek stratēģiskā līmenī un laikā, kad tiek rīkotas sarunas par saprašanās memorandu, kas definēts 10. panta 3. punktā, lai veicinātu papildināmību un sinerģiju ar ES kohēzijas politiku, kā arī lai izskatītu iespēju piemērot finanšu instrumentus nolūkā palielināt finanšu ieguldījumus.

               5. pants

               1.
                     Norvēģijas Karalistes finansējums, kas attiecas uz šīm programmām saskaņā ar valstīm paredzētajiem piešķīrumiem, attiecībā uz kuriem saņēmējvalstīm ir īstenošanas pienākums, nepārsniedz 85 procentus no programmas izmaksām, ja vien Norvēģijas Karaliste nenolemj citādi.

               2.
                     Ievēro piemērojamos noteikumus par valsts atbalstu.

               3.
                     Norvēģijas Karalistes atbildība par projektiem aptver tikai finansējuma nodrošināšanu saskaņā ar noteikto plānu. Netiks paredzēta nekāda atbildība attiecībā pret trešām personām.

               6. pants

               Valstīm paredzētie piešķīrumi ir pieejami šādām saņēmējvalstīm: Bulgārija, Horvātija, Kipra, Čehijas Republika, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Rumānija, Slovākija un Slovēnija saskaņā ar šādu sadales shēmu:

                        Saņēmējvalsts

                        Līdzekļi (miljoni EUR)

                        Bulgārija

                        95,1

                        Horvātija

                        46,6

                        Kipra

                        5,1

                        Čehijas Republika

                        89,0

                        Igaunija

                        35,7

                        Ungārija

                        105,7

                        Latvija

                        51,9

                        Lietuva

                        61,4

                        Malta

                        3,6

                        Polija

                        411,5

                        Rumānija

                        227,3

                        Slovākija

                        58,2

                        Slovēnija

                        17,8

               7. pants

               1.
                     Globālais fonds reģionālai sadarbībai ir pieejams EUR 44,75 miljonu apmērā. Tas palīdz sasniegt Norvēģijas finanšu mehānisma mērķus, kā noteikts 1. pantā.

               2.
                     60 % no fonda ir pieejami, lai veicinātu ilgtspējīgu un kvalitatīvu jauniešu nodarbinātību, īpašu uzmanību pievēršot šādām jomām:

               (a) darba un mācību mobilitātes programmas jauniešiem, īpašu uzmanību pievēršot tiem jauniešiem, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu;

               (b) duālās apmācību programmas, stažēšanās, jauniešu iekļaušana;

               (c) zināšanu apmaiņa, labākās prakses apmaiņa un savstarpēja mācīšanās starp organizācijām/iestādēm, kas sniedz jaunatnes nodarbinātības pakalpojumus.

               Šī fonda daļa ir pieejama projektiem, kuros iesaistītas saņēmējvalstis un citas ES dalībvalstis, kurās jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 % (Eurostat atsauces gads — 2013.), un kuri ietver vismaz divas valstis, tostarp vismaz vienu saņēmējvalsti. Norvēģijas organizācijas var piedalīties kā partneri.

               3.
                     40 % no fonda ir pieejami reģionālajai sadarbībai prioritārajās nozarēs, kas minētas 3. pantā, jo īpaši zināšanu nodošanā, labākās prakses apmaiņā un iestāžu veidošanā.

               Šī fonda daļa ir pieejama projektiem, kuros iesaistītas saņēmējvalstis un kaimiņos esošās trešās valstis. Projektos iesaista vismaz trīs valstis, tostarp vismaz divas saņēmējvalstis. Norvēģijas organizācijas var piedalīties kā partneri.

               8. pants

               Norvēģijas Karaliste veic vidusposma pārskatu līdz 2020. gadam, lai pārdalītu jebkurus neizmantotos pieejamos līdzekļus atsevišķu iesaistīto saņēmējvalstu piešķīrumu ietvaros.

               9. pants

               1.
                     Šā nolīguma 1. pantā paredzēto finansējumu cieši koordinē ar EBTA valstu finansējumu, ko nodrošina saskaņā ar EEZ finanšu mehānismu.

               2.
                     Norvēģijas Karaliste jo īpaši nodrošina pēc būtības vienādas pieteikšanās procedūras un vienādu īstenošanas kārtību abiem iepriekšējā punktā minētajiem finanšu mehānismiem.

               3.
                     Atbilstīgos gadījumos ņem vērā attiecīgas izmaiņas Eiropas Savienības kohēzijas politikā.

               10. pants

               Norvēģijas finanšu mehānismu īsteno, ievērojot šādus nosacījumus.

               1.
                     Visās īstenošanas kārtās nodrošina visaugstākās pakāpes pārredzamību, atbildību un izmaksu efektivitāti un ievēro labas pārvaldības, sadarbības un daudzlīmeņu pārvaldības, ilgtspējīgas attīstības un vīriešu un sieviešu līdztiesības un nediskriminācijas principus.

               Norvēģijas finanšu mehānisma mērķus sasniedz saņēmējvalstu un Norvēģijas Karalistes ciešas sadarbības ietvaros.

               2.
                     Norvēģijas Karaliste darbojas un ir atbildīga par sekojošu fondu īstenošanu, tostarp pārvaldību un kontroli:

               (a)globālais fonds reģionālai sadarbībai, kā noteikts 7. panta 1. punktā;

               (b)pienācīga darba un trīspusējā dialoga veicināšanas fonds, kā noteikts 3. panta 2.b punktā;

               (2)Norvēģijas Karaliste ar katru saņēmējvalsti noslēdz saprašanās memorandu attiecībā uz valstīm paredzēto piešķīrumu, izņemot 2. punktā minētos fondus, kurā izklāsta daudzgadu programmu veidošanas principus un pārvaldības un kontroles struktūras.

                  a) Pamatojoties uz saprašanās memorandu, saņēmējvalstis iesniedz priekšlikumus konkrētām programmām Norvēģijas Karalistei, kura novērtē un apstiprina priekšlikumus un noslēdz dotāciju nolīgumus ar saņēmējvalstīm par katru programmu. Pēc skaidri izteikta Norvēģijas Karalistes vai attiecīgās saņēmējvalsts pieprasījuma, Eiropas Komisija veic konkrētās programmas priekšlikuma pārbaudi pirms tā pieņemšanas, lai nodrošinātu saderību ar Eiropas Savienības kohēzijas politiku.

               b) Par apstiprināto programmu īstenošanu ir atbildīgas saņēmējvalstis, kas nodrošina atbilstošu pārvaldības un kontroles sistēmu, lai garantētu pareizu izpildi un pārvaldību.

                  c) Norvēģijas Karaliste var veikt kontroles pasākumus saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem. Saņēmējvalstis šajā sakarībā nodrošina visu nepieciešamo palīdzību, informāciju un dokumentāciju.

                  d) Norvēģijas Karaliste var apturēt finansēšanu un pieprasīt atmaksāt līdzekļus pārkāpumu gadījumos.

               e) Atbilstošos gadījumos, lai nodrošinātu plašāku iesaisti, finansējuma sagatavošanas, īstenošanas, uzraudzības un vērtēšanas pasākumus veic, izmantojot partnerību. Partneri cita starpā var būt vietējā, reģionālā un valsts līmeņa, kā arī privātā sektora pārstāvji, pilsoniskā sabiedrība un sociālie partneri saņēmējvalstīs un Norvēģijas Karalistē.

                  f) Visus projektus daudzgadu programmu ietvaros saņēmējvalstīs var īstenot, cita starpā sadarbojoties saņēmējvalstu un Norvēģijas Karalistes organizācijām, ievērojot spēkā esošos publiskā iepirkuma noteikumus.

               4.
                     Norvēģijas Karalistes pārvaldības izmaksas sedz no 2. panta 1. punktā minētās kopējās summas, un tās ir noteiktas 5. punkta minētajos īstenošanas noteikumos.

               5.
                     Norvēģijas Karaliste vai tās norīkota iestāde ir atbildīga par Norvēģijas finanšu mehānisma vispārēju pārvaldību. Norvēģijas Karaliste pēc apspriešanās ar saņēmējvalstīm, kurām var palīdzēt Eiropas Komisijas, pieņem turpmākus Norvēģijas finanšu mehānisma īstenošanas noteikumus. Norvēģijas Karaliste cenšas pieņemt šos noteikumus pirms saprašanās memoranda parakstīšanas.

               6.
                     Norvēģijas Karaliste ziņo par savu finansējumu Norvēģijas finanšu mehānisma mērķu sasniegšanai un attiecīgā gadījumā — vienpadsmit tematisko Eiropas strukturālo un investīciju fondu (2014. — 2020.) mērķu sasniegšanai
                  1
               .

               11. pants

               (1)Šo nolīgumu puses ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām.  Ratifikācijas vai apstiprināšanas instrumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

               (2)Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas akta deponēšanas.

               (3)Kamēr nav pabeigtas 1. un 2. punktā minētās procedūras, šo nolīgumu piemēro provizoriski no tā pirmā mēneša pirmās dienas, kurš seko dienai, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               12. pants

               Šis nolīgums ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un norvēģu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; nolīgumu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kurš izsniegs apliecinātu kopiju katrai šā nolīguma pusei.

               Briselē, ....[gads]

               Eiropas Savienības vārdā —

               Norvēģijas Karalistes vārdā —

               PIELIKUMS

               PIE NOLĪGUMA STARP

               NORVĒĢIJAS KARALISTI UN EIROPAS SAVIENĪBU

               PAR NORVĒĢIJAS FINANŠU MEHĀNISMU LAIKPOSMAM NO 2014. GADA LĪDZ 2021. GADAM

               Inovācija, pētniecība, izglītība un konkurētspēja

               1.Uzņēmējdarbības attīstība, inovācija un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

               2.Pētniecība

               3.Izglītība, stipendijas, stažēšanās un jauniešu uzņēmējdarbība

               4.Darba un privātās dzīves līdzsvars

               5.Sociālais dialogs — pienācīgas kvalitātes nodarbinātība

               Sociālā iekļaušana, jaunatnes nodarbinātība un nabadzības mazināšana

               1.Eiropas veselības aizsardzības izaicinājumi

               2.Romu iekļaušanu un iespēju došana

               3.Riska grupā esoši bērni un jaunieši

               4.Jauniešu dalība darba tirgū

               5.Vietējā attīstība un nabadzības samazināšana

               Vide, enerģētika, klimata pārmaiņas un mazoglekļa ekonomika

               1.Vide un ekosistēmas

               2.Atjaunojamo energoresursu enerģija, energoefektivitāte, enerģētiskā drošība

               3.Klimata pārmaiņu mazināšana un pielāgošanās pasākumi

               Kultūra, pilsoniskā sabiedrība, laba pārvaldība, pamattiesības un pamatbrīvības

               1.Kultūras uzņēmējdarbība, kultūras mantojums un sadarbība kultūras jomā

               2.Pilsoniskā sabiedrība

               3.Laba pārvaldība, pārskatatbildīgās iestādes, pārredzamība

               4.Cilvēktiesības — īstenošana valsts mērogā

               Tieslietas un iekšlietas

               1.Patvērums un migrācija

               2.Labošanas dienesti un pirmstiesas apcietinājums

               3.Starptautiskās policijas sadarbība un noziedzības apkarošana

               4.Tiesu sistēmas iedarbīgums un efektivitāte, stiprinot tiesiskumu

               5.Vardarbība ģimenē un ar dzimumu saistīta vardarbība

               6.Katastrofu novēršana un sagatavotība katastrofām

                     (1)
                  1) Nostiprināt pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovāciju; 2) uzlabot piekļuvi informācijai un komunikācijas tehnoloģijām, to izmantošanu un kvalitāti; 3) uzlabot mazo un vidējo uzņēmumu (“MVU”), lauksaimniecības nozares un zivsaimniecības un akvakultūras nozares konkurētspēju; 4) atbalstīt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku visās nozarēs; 5) veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām, riska novēršanu un pārvaldību; 6) saglabāt un aizsargāt vidi un uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti; 7) veicināt ilgtspējīgu transportu un novērst trūkumus tīkla pamatinfrastruktūrā; 8) veicināt stabilas un kvalitatīvas darba vietas un atbalstīt darbaspēka mobilitāti; 9) veicināt sociālo iekļaušanu, apkarot nabadzību un jebkādu diskrimināciju; 10) ieguldīt izglītībā, apmācībā, un arodizglītībā prasmju apguvei un mūžizglītībā; 11) uzlabot publisko iestāžu un ieinteresēto personu institucionālo spēju un efektīvu valsts pārvaldi.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               NOLĪGUMA STARP EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENU UN ISLANDES REPUBLIKU PAPILDPROTOKOLS

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un

               ISLANDE,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes Republiku, kas parakstīts 1972. gada 22. jūlijā, un pastāvošos pasākumus attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecību starp Islandi un Kopienu,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Savienībā laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam, un jo īpaši tā 1. pantu,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un jo īpaši tā 2. pantu,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO PROTOKOLU.

               1. PANTS

               1. Īpašie noteikumi, ko piemēro dažu Islandes izcelsmes zivju un zivsaimniecības produktu ievešanai Eiropas Savienībā, ir noteikti šajā protokolā un tā pielikumā. Gada beznodokļu tarifu kvotas ir izklāstītas šā protokola pielikumā. Tarifu kvotas piemēro no dienas, kurā sākas šā protokola provizoriskā piemērošana saskaņā ar 4. panta 3. punktā paredzētajām procedūrām, un kvotas no attiecīgās dienas ir pieejamas līdz 2021. gada 30. aprīlim.

               2. Šā laikposma beigās Līgumslēdzējas puses izvērtēs nepieciešamību saglabāt īpašos noteikumus, kas minēti 1. punktā, un, ja vajadzīgs, pārskatīs kvotu līmeņus, ņemot vērā visas attiecīgās intereses.

               2. PANTS

               1. Tarifu kvotas atver dienā, kurā sākas šā protokola provizoriskā piemērošana saskaņā ar 4. panta 3. punktā paredzētajām procedūrām.

               2. Tarifu kvotu apjoms ir izklāstīts šā protokola pielikumā. Pirmā tarifu kvota ir pieejama no dienas, kad šis protokols tiek provizoriski piemērots, līdz 2017. gada 30. aprīlim. Sākot no 2017. gada 1. maija turpmākās tarifu kvotas piešķir katru gadu no 1. maija līdz 30. aprīlim, līdz tā laikposma beigām, kas minēts šā protokola 1. pantā.

               3. Tarifu kvotu apjoms laikposmam no 2014. gada 1. maija līdz šā protokola provizoriskai piemērošanai tiek proporcionāli piešķirts un darīts pieejams atlikušajam laikposmam, kas minēts šā protokola 1. pantā.

               3. PANTS

               Šā protokola pielikumā uzskaitītajām tarifu kvotām piemēro izcelsmes noteikumus, kas paredzēti 1972. gada 22. jūlijā parakstītā Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi 3. protokolā.

               4. PANTS

               1. Līgumslēdzējas puses šo protokolu ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.

               2. Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumenta deponēšanas.

               3. Līdz šā panta 1. un 2. punktā minēto procedūru pabeigšanai šo protokolu piemēro provizoriski no trešā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               5. PANTS

               Šis protokols ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un islandiešu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski; protokolu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kurš izsniegs apliecinātu kopiju katrai pusei.

               Briselē, 2016. gada ....

               Eiropas Savienības vārdā —

               Fyrir Ísland

               PIELIKUMS

               ĪPAŠIE NOTEIKUMI, KAS MINĒTI PROTOKOLA 1. PANTĀ

               Papildus esošajām pastāvīgajām beznodokļu tarifu kvotām Eiropas Savienība piešķir šādas gada beznodokļu kvotas Islandes izcelsmes produktiem:

                        KN kods

                        Produktu apraksts

                        Gada (01.05.–30.04.) tarifu kvotas apjoms tīrsvarā, ja vien nav norādīts citādi *

                        0303 51 00

                        Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķes, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus (1)

                        950 tonnu

                        0306 15 90

                        Saldēti Norvēģijas omāri (Nephrops norvegicus)

                        1000 tonnu

                        0304 49 50

                        Svaigas vai atdzesētas Atlantijas jūras asaru (Sebastes spp.) filejas

                        2000 tonnu

                        1604 20 90

                        Citi zivju izstrādājumi

                        2500 tonnu

                        (1) Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam.

                * Daudzumus pievieno saskaņā ar papildprotokola 2.3. pantu.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.2.2016
            COM(2016) 86 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti par EEZ finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīgumu starp Norvēģijas Karalisti un Eiropas Savienību par Norvēģijas finanšu mehānismu laikposmam no 2014. gada līdz 2021. gadam, Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu un Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandi papildprotokolu

               NOLĪGUMA STARP EIROPAS EKONOMIKAS KOPIENU UN NORVĒĢIJAS KARALISTI PAPILDPROTOKOLS

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un

               NORVĒĢIJAS KARALISTE,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti, kas parakstīts 1973. gada 14. maijā, turpmāk tekstā “Nolīgums”, un pašreizējo tirdzniecības režīmu, kas starp Norvēģiju un Kopienu pastāv attiecībā uz zivīm un zivsaimniecības produktiem,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu par īpašiem noteikumiem, kas piemērojami dažu zivju un zivsaimniecības produktu importam Savienībā laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam, un jo īpaši tā 1. pantu,

               ŅEMOT VĒRĀ Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti papildprotokolu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, un jo īpaši tā 2. un 3. pantu,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO PROTOKOLU.

               1. PANTS

               1.Īpašie noteikumi, ko piemēro dažu Norvēģijas izcelsmes zivju un zivsaimniecības produktu ievešanai Eiropas Savienībā, ir noteikti šajā protokolā un tā pielikumā.

               2.Gada beznodokļu tarifu kvotas ir izklāstītas šā protokola pielikumā. Šīs kvotas attiecas uz laikposmu no 2014. gada 1. maija līdz 2021. gada 30. aprīlim. Minētā laikposma beigās kvotu līmeņus pārskata, ņemot vērā visas attiecīgās intereses.

               2. PANTS

               1.Tarifu kvotas atver dienā, kurā sākas šā protokola provizoriskā piemērošana saskaņā ar 5. panta 3. punktā paredzētajām procedūrām.

               2.Pirmā tarifu kvota ir pieejama no dienas, kad šis protokols tiek provizoriski piemērots, līdz 2017. gada 30. aprīlim. Sākot no 2017. gada 1. maija turpmākās tarifu kvotas piešķir katru gadu no 1. maija līdz 30. aprīlim, līdz tā laikposma beigām, kas minēts šā protokola 1. pantā.

               3.Tarifu kvotu apjoms laikposmam no 2014. gada 1. maija līdz šā protokola provizoriskai piemērošanai tiek proporcionāli piešķirts un darīts pieejams atlikušajam laikposmam, kas minēts šā protokola 1. pantā.

               3. PANTS

               Norvēģija veic nepieciešamos soļus, lai nodrošinātu turpmāku to pasākumu piemērošanu, kas paredz bezmaksas tādu zivju un zivsaimniecības produktu tranzītu, kurus Norvēģijā izkrauj kuģi, kas kuģo ar Eiropas Savienības dalībvalsts karogu.

               Ņemot vērā laikposmu no 2014. gada 1. maija līdz šā protokola provizoriskai piemērošanai, kad tranzīta nolīgums nebija spēkā, vienošanās ir spēkā septiņus gadus no dienas, kurā sākas šā protokola provizoriskā piemērošana.

               4. PANTS

               Šā protokola pielikumā uzskaitītajām tarifu kvotām piemēro izcelsmes noteikumus, kas paredzēti 1973. gada 14. maijā parakstītā Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti 3. protokolā.

               5. PANTS

               4.Līgumslēdzējas puses šo protokolu ratificē vai apstiprina atbilstīgi savām procedūrām. Ratifikācijas vai apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam.

               1.Tas stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc pēdējā ratifikācijas vai apstiprināšanas akta deponēšanas.

               2.Līdz šā panta 1. un 2. punktā minēto procedūru pabeigšanai šo protokolu piemēro provizoriski no trešā mēneša pirmās dienas pēc datuma, kad deponēts pēdējais paziņojums par to.

               6. PANTS

               Šis protokols ir sagatavots vienā oriģināleksemplārā angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un norvēģu valodā, un visi teksti ir autentisks; protokolu deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā, kurš izsniegs apliecinātu kopiju katrai pusei.

               Briselē, 2016. gada …

               Eiropas Savienības vārdā —

               Norvēģijas Karalistes vārdā —

               Pielikums

               ĪPAŠIE NOTEIKUMI, KAS MINĒTI PROTOKOLA 1. PANTĀ

               Papildus esošajām beznodokļu tarifu kvotām Eiropas Savienība piešķir šādas gada beznodokļu kvotas Norvēģijas izcelsmes produktiem:

                        KN kods

                        Produktu apraksts

                        Gada (01.05.–30.04.) tarifu kvotas apjoms tīrsvarā, ja vien nav norādīts citādi *

                        0303 19 00

                        Citādas Salmonidae, saldētas

                        2 000 tonnu

                        0303 51 00

                        Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķes, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus
                           1

                        26 500 tonnu

                        0303 54 10

                        Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas skumbrijas, saldētas, izņemot aknas, ikrus un pieņus
                           2

                        25 000 tonnu

                        Ex 0304 89 49
                           Ex 0304 99 99

                        Skumbrijas, saldētas filejas un dubultfilejas

                        11 300 tonnu

                        0303 55 30

                        Ex 0303 55 90

                        0303 56 00

                        0303 69 90

                        0303 82 00

                        0303 89 55

                        0303 89 90

                        Trachurus murphyi sugas stavridas, saldētas

                        Citas saldētas zivis, kas nav stavridas (Caranx trachurus)

                        Kobijas (Rachycentron canadum)

                        Citas zivis, saldētas

                        Rajas (Rajidae)

                        Zeltainās jūraskarūsas (Sparus aurata)

                        Citas zivis, saldētas

                        visi produkti, izņemot to aknas, ikrus un pieņus

                        2 200 tonnu

                        0304 86 00

                        Ex 0304 99 23

                        Saldētas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu filejas

                        Saldētas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu dubultfilejas (tauriņi)
                           3

                        55 600 tonnu

                        Ex 0304 49 90

                        Ex 0304 59 50

                        Svaigas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu filejas

                        Svaigas Clupea harengus un Clupea pallasii sugas siļķu dubultfilejas (tauriņi)

                        9 000 tonnu

                        Ex 1605 21 10

                        Ex 1605 21 90

                        Ex 1605 29 00

                        Garneles un ziemeļgarneles, saldētas un lobītas, sagatavotas vai konservētas

                        7 000 tonnu

                        Ex 1604 12 91

                        Ex 1604 12 99

                        Siļķe, ar garšvielām un/vai konservēta ar etiķi, sālījumā

                        11 400 tonnu (sausais tīrsvars)

                        0305 10 00

                        Zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā

                        1 000 tonnu

               * Daudzumus pievieno saskaņā ar papildprotokola 2.3. pantu.

                     (1)
                  Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam.

                     (2)
                  Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam.

                     (3)
                  Tarifu kvotas priekšrocības neattiecina uz precēm ar KN kodu 0304 99 23, kas deklarētas laišanai brīvā apritē laika periodā no 15. februāra līdz 15. jūnijam.