Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0484

Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)  /* COM/2007/0484 galīgā redakcija - CNS 2007/0177 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.8.2007COM(2007) 484 galīgā redakcija2007/0177 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiPadome 2003. gadā panāca politisku vienošanos par KLP reformu, ar ko radīja priekšnosacījumus, lai kardināli mainītu veidu, kādā ES atbalsta lauksaimnieku ienākumus, un ieviesa obligātas savstarpējās atbilstības saistības.-  Vispārīgais kontekstsPadomei iesniegtajā ziņojumā par savstarpējas atbilstības īstenošanu Komisija norādījusi dažus iespējamos uzlabojumus efektivitātes un/vai vienkāršošanas jomā.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāPadomes Regula (EK) Nr. 1782/2003.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriedes ar ieinteresētajām personām jau noritējušas, nepieciešama steidzama rīcība.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējumsNepiemēro.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsŠā priekšlikuma mērķis ir no 2008. gada īstenot šādus uzlabojumus:-  Padomei iesniegtā Komisijas ziņojuma secinājumus par pārvaldības prasību pakāpenisku ieviešanu, kas ir daļa no to jauno dalībvalstu savstarpējas atbilstības saistībām, kuras izvēlējušās vienoto platībmaksājuma shēmu;-  vienkāršot atbilstības noteikumus gan vienotajai maksājuma shēmai, gan vienotajai platībmaksājuma shēmai attiecībā uz laika posmu, kurā zemei jābūt lauksaimnieku rīcībā; precizēt lauksaimnieka atbildību vis-à-vis savstarpējo atbilstību, ja zemes gabals tiek nodots kalendārā gada laikā;-  izveidot juridisko pamatu, lai, ievērojot savstarpējo atbilstību, varētu piemērot de minimis noteikumu piemērojamajiem samazinājumiem un atbrīvojumiem no samazinājumiem par nenozīmīgiem pārkāpumiem.Turklāt ir ierosināts, ka visām tām jaunajām dalībvalstīm, kuras izvēlas noteikt atšķirīgas vienības vērtības tām summām, ko piešķir par zālaugu platību vai pastāvīgu ganību platību hektāriem un ko saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu piešķir par jebkuru citu hektāru, zemes gabalu platības noteikšanas termiņš ir 2006. gada 30. jūnijs, nevis 2003. gada 30. jūnijs.Vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanas termiņa pagarinājuma dēļ, ko Padome pieņēma 2006. gada 19. decembrī, šajā priekšlikumā ierosināts mainīt īpašos noteikumus par valsts papildu tiešajiem maksājumiem Kiprā.-  Juridiskais pamatsEiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. panta 2. punkts.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda iemesla dēļ: Regulā (EK) Nr. 1782/2003 paredzētā 10 mēnešu noteikuma atcelšana, noteikums par nenozīmīgu neatbilstību un de minimis noteikums mazinās administratīvo slogu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regula jāgroza ar regulu.4. IETEKME UZ BUDžETUKopienas budžetā papildu izdevumi rastos, ja, ievērojot savstarpējo atbilstību, nepiemērotu de minimis noteikumu piemērojamajiem samazinājumiem un atbrīvojumiem no samazinājumiem par nenozīmīgiem pārkāpumiem.5. PAPILDU INFORMāCIJA-  VienkāršošanaPriekšlikums paredz vienkāršot (ES un valsts) pārvaldes iestāžu administratīvās procedūras.Ar vienotās maksājuma shēmas un vienotās platībmaksājuma shēmas vienkāršošanu saistītie noteikumi attiecībā uz laika posmu, kurā zemei jābūt lauksaimnieku rīcībā.Šis priekšlikums ir iekļauts Komisijas likumdošanas un darba programmā ar atsauci 2007/AGRI/040.2007/0177 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, un Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[1],tā kā:(1) Pieredze liecina par vajadzību ieviest pielaides pasākumu nenozīmīgas neatbilstības gadījumos, kuru nopietnums, apmērs un nenovēršana nebūtu pamatojums tūlītējai piešķiramo tiešo maksājumu samazināšanai. Kompetentajai iestādei jāveic šādu pielaides pasākumu īpaša turpmāka kontrole. Turklāt samazinājumu piemērošana ļoti mazām sākotnējām summām var izrādīties apgrūtinoša vadībai, vienlaikus piedāvājot apšaubāmu pievienoto vērtību attiecībā uz tās preventīvo aspektu. Tāpēc jānosaka atbilstīgs līmenis, līdz kuram dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot nekādus samazinājumus, ja ir paredzēta īpaša turpmāka kontrole.(2) Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003[2] 44. panta 3. punktā noteikts, ka zemes gabali, kas atbilst hektāram, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, lauksaimnieka rīcībā ir vismaz 10 mēnešus. Pieredze liecina, ka šis nosacījums var pārlieku ierobežot zemes tirgus darbību un rada ievērojamu administratīvo darba slodzi lauksaimniekiem un administratīvajiem dienestiem. Minētā laika posma saīsināšana neradītu draudus savstarpējas atbilstības saistību pārvaldībai. No otras puses, lai izvairītos dubultiem pieprasījumiem attiecībā uz vienu un to pašu zemes gabalu, ir jānosaka arī datums, kad zemes gabaliem ir jābūt lauksaimnieka rīcībā. Tāpēc ir lietderīgi noteikt, ka atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada 15. jūnijā zemes gabaliem ir jābūt lauksaimnieku rīcībā. Šo noteikumu dalībvalstīm jāpiemēro arī attiecībā uz vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanu. Turklāt būtu lietderīgi izveidot noteikumus par atbildību, kas savstarpējas atbilstības jomā jāuzņemas zemes gabala nodošanas gadījumā.(3) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71.h pantā paredzēts, ka jaunās dalībvalstis minētās regulas 2. panta g) apakšpunkta izpratnē saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu 2003. gada 30. jūnijā vai 2005. gada 30. jūnijā (Bulgārijas un Rumānijas gadījumā) norādītajām platībām var noteikt atšķirīgas vienības vērtības tām summām, kas piešķirtas par zālaugu vai pastāvīgu ganību platību hektāriem un kas piešķirtas par jebkuru citu hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu. Jaunās dalībvalstis ir izveidojušas lauksaimniecības zemes gabalu identifikācijas sistēmu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 20. pantā izklāstītajiem norādījumiem. Pārejot no vecās identifikācijas sistēmu uz jauno, jaunajā identifikācijas sistēmā tehnisku problēmu dēļ, iespējams, nevarēja atspoguļot īpašības, kas atsevišķiem zemes gabaliem bija raksturīgas 2003. gadā. Lai nevienā jaunajā dalībvalstī nebūtu sarežģījumu īstenot neobligāto diferenciāciju, jāparedz, ka minētie zemes gabali jānosaka 2006. gada 30. jūnijā. Attiecīgi ir jāgroza Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71.h pants.(4) Pieredze liecina, ka jāveic liels administratīvais darbs, lai izveidotu to pārvaldības prasību vadībai nepieciešamo administratīvo tīklu, uz kurām attiecas savstarpējas atbilstības saistības. Jaunajās dalībvalstīs, kas piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu, pārvaldības prasību ieviešanu un netraucētu īstenošanu vienkāršotu pakāpenisks trīs gadus ilgs ieviešanas process, kas līdzinās pakāpeniskas ieviešanas procesam, ko Kopienā, kāda tā pastāvēja 2004. gada 30. aprīlī, īstenoja saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III pielikumā iekļauto grafiku. Pakāpenisku ieviešanas procesu jāspēj īstenot pat tad, ja jaunā dalībvalsts nolemj tiešos maksājumus piemērot pilnā apmērā jau pirms vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanas termiņa beigām. Attiecīgi jāgroza Regulas (EK) Nr. 1782/2003[3] 143.b panta 6. punkts un Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 51. panta 3. punkts.(5) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 143.b panta 10. un 11. punktā izklāstīti noteikumi par vienotā platībmaksājuma shēmu izmantojošo jauno dalībvalstu pāreju uz vienotā maksājuma shēmu. Saskaņā ar minētajiem noteikumiem Komisijai pēc jaunās dalībvalsts sagatavotības izvērtējuma ir jāapstiprina attiecīgās jaunās dalībvalsts lēmums piemērot vienotā maksājuma shēmu. Šis Komisijas iepriekšējais apstiprinājums šķiet nevajadzīgs, ņemot vērā faktu, ka gandrīz visi tiešie maksājumi ir savstarpēji nesaistīti maksājumi un ka gan vienotā platībmaksājuma shēma, gan vienotā maksājuma shēma ir savstarpēji nesaistītas, un uz zemes gabalu platību pamatotām shēmām piemīt lielākā daļa pazīmju, kas raksturīgas integrētai sistēmai, proti, zemes gabala identifikācijas sistēmas pazīmes. Tāpēc šie noteikumi jāsvītro.(6) Regulas (EK) Nr. 1782/2003 XII pielikuma 2. tabulā norādītas valsts papildu tiešo maksājumu kopsummas, kas Kiprā līdz 2008. gadā izmaksājamas, ja piemēro vienotā platībmaksājuma shēmu. Tā kā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2006 pagarināts vienotā platībmaksājuma piemērošanas termiņš, jānosaka kopējās summas, kas ir spēkā gadījumā, ja vienotā platībmaksājuma shēmu piemēro 2009. un 2010. gadā.(7) Jaunās dalībvalstis, kas pieņēmušas lēmumu piemērot vienotā maksājuma shēmu, nolēmušas to ieviest 2007. gadā. Ir lietderīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71.h panta grozījumus piemērot no minētā brīža.(8) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1782/2003 un Regula (EK) Nr. 1698/2005,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1782/2003 groza šādi.(1) Regulas 6. pantu groza šādi.a) Tā 1. punktu aizstāj ar šādu:„1. Ja konkrētajā kalendārajā gadā (še turpmāk — „attiecīgais kalendārais gads”) nav izpildītas pārvaldības prasības vai nav nodrošināti labi lauksaimnieciskie un vides apstākļi, tiešo maksājumu kopējo summu, kas piešķirama pēc tam, kad 10. un 11. pants pieteikumu iesniegušajam lauksaimniekam piemērots attiecīgajā kalendārajā gadā, samazina vai atceļ atbilstīgi 7. pantā sīki izklāstītajiem noteikumiem.Saskaņā ar 2. punktu atbalsta pieteikumu iesniegušo lauksaimnieku sauc pie atbildības, izņemot situāciju, kurā viņš var pierādīt, ka neatbilstība nav radusies darbības vai bezdarbības rezultātā, kas tieši attiecināmaa) uz pašu lauksaimnieku, vai,b) ja lauksaimniecības zeme nodota attiecīgajā kalendārajā gadā,-  uz pārņēmēju, ja nodošana notikusi pēc 44. panta 3. punktā minētā datuma un pirms nākamā kalendārā gada 1. janvāra,-  uz nodevēju, ja nodošana notikusi pēc attiecīgā kalendārā gada 1. janvāra un pirms 44. panta 3. punktā minētā datuma.”b) Regulas 6. pantu papildina ar šādu punktu:„3. Neatkarīgi no 1. punkta un atbilstīgi nosacījumiem, kas izklāstīti 7. panta 1. punktā minētajos sīki izstrādātajos noteikumos, dalībvalstis var pieņemt lēmumu vienam lauksaimniekam par vienu kalendāro gadu nepiemērot EUR 50 vai mazāku samazinājumu.Tomēr, konstatējot neatbilstību, kompetentajai iestādei jāveic īpaša turpmāka kontrole. Lauksaimnieku informē par šādiem konstatējumiem, turpmākas kontroles pasākumiem un veicamo koriģējošo darbību.”(2) Regulas 7. panta 2. punktu papildina ar šādām daļām:„Atbilstīgi nosacījumiem, kas izklāstīti sīki izstrādātajos noteikumos, kuri minēti 1. punktā, dalībvalstis var pieņemt lēmumu nepiemērot samazinājumu, ja īpašos apstākļos radusies neatbilstība, ņemot vērā tās nopietnumu, apmēru un nenovēršamību, ir uzskatāma par nenozīmīgu. Tomēr neatbilstības, kas rada tiešu risku sabiedrības vai dzīvnieku veselībai, nedrīkst uzskatīt par nenozīmīgām.Tomēr, konstatējot nenozīmīgu neatbilstību, kompetentajai iestādei jāveic īpaša turpmāka kontrole. Lauksaimnieku informē par šādu konstatējumu, turpmākas kontroles pasākumiem un veicamo koriģējošo darbību. Šo daļu nepiemēro, ja lauksaimnieks ir veicis tūlītēju koriģējošu darbību, ar ko konstatētā neatbilstība ir novērsta.”(3) Ar šādu teikumu aizstāj 44. panta 3. punkta otro teikumu:„Izņemot force majeure gadījumu vai ārkārtas apstākļus, šie zemes gabali lauksaimnieka rīcībā ir atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada 15. jūnijā.”(4) Regulas 71.h pantu aizstāj ar šādu tekstu:„ 71.h pants Zālaugu platībasJaunās dalībvalstis atbilstīgi objektīviem kritērijiem reģionālā maksimāli pieļaujamā daudzuma vai tā daļas robežās var noteikt arī atšķirīgas vienības vērtības tām summām, kas piešķiramas 71.f panta 1. punktā minētajiem lauksaimniekiem par zālaugu patību hektāriem, kuri noteikti 2006. gada 30. jūnijā, un par jebkuru citu hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu, vai alternatīvi par hektāriem, kuros atrodas pastāvīgās ganības, kas noteiktas 2006. gada 30. jūnijā, un par jebkuru citu hektāru, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu.”(5) Regulas 143.b pantu groza šādi:a) Šādu teikumu pievieno 5. punkta pirmajai daļai:„Izņemot force majeure gadījumu vai ārkārtas apstākļus, šie zemes gabali lauksaimnieka rīcībā ir atbalsta pieteikuma iesniegšanas gada 15. jūnijā.”b) Panta 6. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu tekstu:„Jaunajām dalībvalstīm no 2005. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim nav obligāti jāpiemēro 3., 4., 6., 7. un 9. pants, ciktāl šie noteikumi attiecas uz pārvaldības prasībām. Lauksaimnieki, kas saņem maksājumus saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, III pielikumā minētās pārvaldības prasības no 2009. gada 1. janvāra ievēro atbilstīgi šādam grafikam:a) A punktā minētās prasības piemēro no 2009. gada 1. janvāra,b) B punktā minētās prasības piemēro no 2010. gada 1. janvāra,c) C punktā minētās prasības piemēro no 2011. gada 1. janvāra.Tomēr Bulgārijai un Rumānijai līdz 2011. gada 31. decembrim nav obligāti jāpiemēro 3., 4., 6., 7. un 9. pants, ciktāl šie noteikumi attiecas uz pārvaldības prasībām. Lauksaimnieki, kas saņem maksājumus saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, III pielikumā minētās pārvaldības prasības no 2012. gada 1. janvāra ievēro atbilstīgi šādam grafikam:a) A punktā minētās prasības piemēro no 2012. gada 1. janvāra,b) B punktā minētās prasības piemēro no 2013. gada 1. janvāra,c) C punktā minētās prasības piemēro no 2014. gada 1. janvāra.Jaunās dalībvalstis šo iespēju var izmantot arī tad, ja tās nolemj pārtraukt vienotā platībmaksājuma shēmas piemērošanu pirms 9. punktā noteiktā piemērošanas perioda beigām.”c) Panta 9. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu tekstu:„Visām jaunajām dalībvalstīm jābūt pieejai vienotā platībmaksājuma shēmai tās piemērošanas periodā, kas ilgst līdz 2010. gada beigām.”d) Panta 10. un 11. punktu svītro.(6) Regulas XII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.2. pantsRegulas (EK) Nr. 1698/2005 51. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:„Pirmajā daļā paredzēto atkāpi piemēro līdz 2008. gada 31. decembrim. Lauksaimnieki, kas saņem maksājumus saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III pielikumā minētās pārvaldības prasības no 2009. gada 1. janvāra ievēro atbilstīgi šādam grafikam:a) A punktā minētās prasības piemēro no 2009. gada 1. janvāra,b) B punktā minētās prasības piemēro no 2010. gada 1. janvāra,c) C punktā minētās prasības piemēro no 2011. gada 1. janvāra.Tomēr Bulgārijai un Rumānijai līdz 2011. gada 31. decembrim nav obligāti jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 1782/2003 3., 4., 6., 7. un 9. pants, ciktāl šie noteikumi attiecas uz pārvaldības prasībām. Lauksaimnieki, kas saņem maksājumus saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu, Regulas (EK) Nr. 1782/2003 III pielikumā minētās pārvaldības prasības no 2012. gada 1. janvāra ievēro atbilstīgi šādam grafikam:a) A punktā minētās prasības piemēro no 2012. gada 1. janvāra,b) B punktā minētās prasības piemēro no 2013. gada 1. janvāra,c) C punktā minētās prasības piemēro no 2014. gada 1. janvāra.”3. pantsŠī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2008. gada 1. janvāra. Tomēr regulas 1. panta 4. punktu piemēro no 2007. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs  PIELIKUMSRegulas (EK) Nr. 1782/2003 XII pielikuma 2. tabulu papildina ar šādām divām slejām.„2009 | 2010 |0 | 0 |1 795 543 | 1 572 955 |0 | 0 |3 456 448 | 3 438 488 |4 608 945 | 4 608 945 |10 724 282 | 10 670 282 |5 547 000 | 5 115 000 |156 332 | 149 600 |4 323 820 | 4 312 300 |1 038 575 | 1 035 875 |31 650 945 | 30 903 405 |”[1] OV C …, ..., … lpp.[2] OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2013/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 13. lpp.).[3] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2012/2006 (OV L 384, 29.12.2006., 8. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0813

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu, lai paplašinātu to izmaksu veidus, kuras ir atbilstīgas atbalstam no ESF  /* COM/2008/0813 galīgā redakcija - COD 2008/0232 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 26.11.2008COM(2008) 813 galīgā redakcija2008/0232 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu, lai paplašinātu to izmaksu veidus, kuras ir atbilstīgas atbalstam no ESFPASKAIDROJUMA RAKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠā priekšlikuma mērķis ir padarīt vienkāršākas ESF darbības.-  Vispārīgais konteksts. Turpmāk jauni uzdevumi ESFEiropas Sociālais fonds (ESF) tika izveidots saskaņā ar Līguma 146. pantu, un tā mērķis ir atvieglināt darba ņēmēju nodarbināšanu un palielināt darba ņēmēju iespējas brīvi pārvietoties un izvēlēties darbu. Līdz ar to, atbalstot politikas virzienus un prioritātes, kuru mērķis ir panākt progresu ceļā uz pilnīgu nodarbinātību, uzlabot darba kvalitāti un ražīgumu un veicināt sociālo integrāciju un kohēziju, tas saskaņā ar Eiropas nodarbinātības stratēģijas (ENS) pamatnostādnēm un ieteikumiem sekmē arī EK līguma 158. pantā izklāstītos ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķus.Pašreizējā finanšu krīze un ekonomikas lejupslīde strauji palielina konkurences spiedienu uz Eiropas uzņēmumiem un negatīvi ietekmē publiskā sektora budžetus. Daudzās dalībvalstīs ir ievērojami samazinājusies izaugsme, bet dažās tā ir pat apstājusies. Bezdarba rādītāji sāk palielināties.Šajā kontekstā ir ārkārtīgi svarīgi, ka pilnīgi tiek izmantots Eiropas Sociālā fonda potenciāls, lai šajā ekonomikas lejupslīdes periodā mazinātu bezdarba problēmas, kas īpaši skar neaizsargātākos. Jāveic viss iespējamais, lai veicinātu pieejamo resursu efektīvu, racionālu un strauju izmantošanu, taču vienmēr ievērojot pareizas finanšu vadības principus. Saistībā ar tiem šā priekšlikuma mērķis ir ieviest papildinātu, vienkāršotu Eiropas Sociālā fonda līdzekļu izmantojuma metodi, lai straujāk un efektīvāk varētu risināt ekonomikas un sociālās problēmas, ar kurām saskaras Eiropā.Eiropas Parlaments atkārtoti ir norādījis uz to, cik svarīgs jautājums ir vienkāršot struktūrfondu apguvi. Šajā ziņā būtisku ieteikumu ir sniegusi Eiropas Revīzijas palāta gada pārskatā par budžeta izpildi 2007. finanšu gadā. Tā iesaka vienkāršot “ pamatu atbilstīgo izdevumu aprēķināšanai un plašāk pielietot vienotas summas vai vienotas likmes maksājumus tā vietā, lai atlīdzinātu “ reālās izmaksas ”[1]”. Kopš 2007. gada ir bijuši iespējami vienotas likmes maksājumi par netiešajām izmaksām. Šo noteikumu izmantos 23 dalībvalstis. Tomēr ESF noteikumos vēl nav paredzētas tiesības uz vienotu summu maksājumiem. Šā priekšlikuma mērķis ir uz tiešajām izmaksām attiecināt vienotas likmes maksājumus, lai tās darbības jomu paplašinātu attiecībā uz standartizētu izmaksu vienību shēmām un lai dotu tiesības izmantot vienotas summas maksājumu sistēmas.Ar šo priekšlikumu netiks grozīts svarīgākais regulā par Eiropas Sociālo fondu, proti, Eiropadomes apstiprinātās četras galvenās rīcības jomas: uzlabot darba ņēmēju un uzņēmumu pielāgošanās spēju; uzlabot darba iespējas, novērst bezdarbu, pagarināt darba dzīvi un palielināt iesaistīšanos darba tirgū; pastiprināt sociālo integrāciju un apkarot diskrimināciju, sekmējot tādu cilvēku integrāciju darba tirgū, kuri atrodas nelabvēlīgā situācijā, un veicināt partnerību reformām nodarbinātības un integrācijas jomās.Visnabadzīgākajos reģionos un dalībvalstīs struktūrfondus arī turpmāk koncentrēs uz to, lai veicinātu strukturālus pielāgojumus, izaugsmi un radītu darba vietas. Tādēļ saskaņā ar Konverģences mērķi arī turpmāk papildus iepriekšminētajām prioritātēm ar ESF atbalstīs rīcību, kas vērsta uz to, lai palielinātu un uzlabotu ieguldījumus cilvēkkapitālā, īpaši uzlabojot izglītības un apmācības sistēmas, un rīcību, kuras mērķis ir pilnveidot institucionālo darījumspēju un publiskā sektora pārvaldes iestāžu darbības efektivitāti valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. Visbeidzot jānorāda, ka ar šo priekšlikumu joprojām noturīga ir uzmanība, ko Eiropas Savienībā veltī sieviešu un vīriešu nelīdztiesības mazināšanai un labas pārvaldības veicināšanai. Īpaša nozīme joprojām ir sociālo partneru iesaistīšanai fonda prioritāšu un darbību īstenošanā un sevišķi, ja pašreizējās ekonomiskās situācijas dēļ ir nepieciešams, Eiropas Sociālā fonda programmu daļējai pārplānošanai.Vienlaikus ar šo priekšlikumu Komisija ierosina dažus grozījumus noteikumos par stuktūrfondiem (īpaši Vispārīgajā regulā), lai panāktu pēc iespējas efektīvāku šo fondu izmantošanu un tā būtu kā daļa no darbībām, reaģējot uz krīzi. Jautājums, kas skars ESF, ir priekšlikums, ka vadošajām iestādēm jādara pieejami palielināti avansa maksājumi, lai nodrošinātu, ka tās var strauji sākt jaunas darbības.-  Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro.1. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsIerosinātā pasākuma mērķis ir grozīt ESF regulu, lai ieviestu elementus, kas nepieciešami tās pārvaldības vienkāršošanai un izmantošanai.-  Juridiskais pamatsPriekšlikuma pamats ir EK līguma 148. pants.-  Subsidiaritātes principsSubsidiaritātes principu nepiemēro, jo priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē.2008/0232 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu, lai paplašinātu to izmaksu veidus, kuras ir atbilstīgas atbalstam no ESFEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 148. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[5],tā kā:(1) Kā noteikts 56. pantā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999[6], noteikumi par izdevumu atbilstību jāparedz valstu līmenī ar dažiem izņēmumiem, kas noteikti attiecībā uz Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Eiropas Sociālo fondu (ESF).(2) Ar 11. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulā par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu[7] nostiprināts, kuri izdevumi ir atbilstīgi atbalstam no ESF, kā noteikts minētās regulas 11. panta 1. punktā.(3) Finanšu krīze apstiprina to, ka ir nepieciešama papildu vienkāršošana, lai veicinātu piekļuvi Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētajiem piešķīrumiem.(4) Eiropas Revīzijas palāta savā pārskatā par 2007. gadu ir ieteikusi likumdevējām iestādēm un Komisijai būt gatavām no jauna apsvērt turpmāko izdevumu programmu izveidi, pienācīgi izvērtējot, kā vienkāršot pamatu atbilstīgo izmaksu aprēķināšanai un vairāk izmantot vienotas summas vai vienotas likmes maksājumus tā vietā, lai atlīdzinātu “reālās izmaksas”.(5) Lai nodrošinātu nepieciešamo vienkāršošanu to darbību pārvaldībā, administrēšanā un kontrolē, par kurām tiek saņemts atbalsts no ESF, īpaši ja tās ir saistītas ar atmaksāšanas sistēmām, kuru pamatā ir rezultāti, ir lietderīgi pievienot atbilstīgo izmaksu divus papildu veidus, proti, vienotas summas un vienības izmaksu vienotas likmes shēmas.(6) Lai nodrošinātu juridisko skaidrību attiecībā uz izdevumu atbilstību, šī vienkāršošana jāattiecina uz visiem piešķīrumiem no ESF. Tādēļ ir nepieciešama piemērošana ar atpakaļejošu datumu no 2006. gada 1. augusta, t.i., no dienas, kad Regula (EK) Nr. 1081/2006 stājās spēkā.(7) Tāpēc Regula (EK) Nr. 1081/2006 ir attiecīgi jāgroza,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1081/2006 11. panta 3. punktu groza šādi.1. Ar šādu punktu aizstāj b) apakšpunktu:“b) piešķīrumu gadījumā:i) netiešās izmaksas, kas noteiktas, pamatojoties uz vienotu likmi – līdz 20 % no tiešajām darbības izmaksām,ii) vienotas likmes izmaksas, ko dalībvalsts aprēķina, piemērojot vienības izmaksu standarta shēmas,iii) vienotas summas, lai segtu darbības visas izmaksas vai to daļu. ”2. Tiek pievienota šāda otrā, trešā un ceturtā daļa.“Pirmās daļas b) apakšpunkta i), ii) un iii) daļā minētos variantus var apvienot vienīgi tad, ja katrs no tiem attiecas uz atbilstīgo izmaksu atšķirīgu kategoriju vai ja tos vienā un tajā pašā darbībā izmanto dažādiem projektiem.Pirmās daļas b) apakšpunkta i), ii) un iii) daļā minētās izmaksas nosaka iepriekš uz taisnīga, objektīva un pierādama aprēķina pamata.Pirmās daļas b) apakšpunkta iii) daļā minētā vienotā summa nepārsniedz EUR 50 000.”2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Tomēr to piemēro no 2006. gada 1. augusta.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs[..] [..][1] Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis , C 286, 51. sējums, 2008. gada 10. novembris, “Revīzijas palāta – Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2007. finanšu gadā ar iestāžu atbildēm”, 2. nodaļa, 42. punkts.[2] OV C , , . lpp.[3] OV C , , . lpp.[4] OV C , , . lpp.[5] OV C , , . lpp.[6] OV C 210, 31.7.2006., 25. lpp.[7] OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0776

Priekšlikums Padomes regula ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam, kura izcelsmes ir Ķīnas Tautas Republikā  /* COM/2004/0776 galīgā redakcija */

	Briselē, 06.12.2004COM(2004)776 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam, kura izcelsmes ir Ķīnas Tautas Republikā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSKomisija 2003. gada 8. aprīlī ierosināja pārbaudi saistībā ar termiņa izbeigšanos volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam no Ķīnas Tautas Republikas.Pārbaudē atklāja zaudējumus radoša dempinga riska pastāvēšanu, un ja pasākumi tiek atcelti, Kopienas ražošanas ciestie zaudējumi turpmāk varētu palielināties.Tāpēc tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto Regulas priekšlikumu.PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam, kura izcelsmes ir Ķīnas Tautas RepublikāEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis [1] („Pamatregula”) un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu pēc apspriedes ar padomdevēju komiteju,tā kā:A. PROCEDŪRA1. Spēkā esošie pasākumiAr Regulu (EEK) Nr. 2737/90[2] Padome ieviesa galīgo antidempinga maksājumu 33% apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (‘ĶTR’). Ar Lēmumu 90/480/EEK[3] Komisija pieņēma cenu labojumus no diviem lielākajiem eksportētājiem par attiecīgo ražojumu, kam piemēro pasākumus.Ievērojot attiecīgo divu ķīniešu eksportētāju cenu atsaukšanu, Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94[4] ieviesa pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgo ražojumu importam.Padome ar Regulu (EK) Nr. 610/95[5] grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un ieviesa pagaidu antidempinga maksājumu 33% apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārbaudi, kas tika ierosināta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu („iepriekšējās pārbaudes izmeklēšana”), ar Regulu (EK) Nr. 771/98[6] šie pasākumi tika pagarināti uz vēl pieciem gadiem.2. Pašreizējā izmeklēšanaPēc paziņojuma publikācijas par antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, kas ir spēkā attiecībā uz volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu, kura izcelsme ir ĶTR[7], 2003. gada 9. janvārī Komisija saņēma pieprasījumu saistībā ar termiņa izbeigšanos no Eurometaux („prasītājs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv Kopienas ražošanas lielāko daļu, šajā gadījumā vairāk nekā 80%. Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atjaunošanos un radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju tika noskaidrots, ka pastāv pietiekami pierādījumi, lai veiktu pārbaudi, Komisija uzsāka izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu[8].3. Starpposma pārbaudes pieprasījumsKomisija 2003. gada 25. novembrī arī saņēma starpposma pārbaudes pieprasījumu, ko prasītājs iesniedza Kopienas ražotāju vārdā, kas pārstāv Kopienas ražošanas lielāko daļu.Prasītājs apgalvoja, ka tirgū parādījies jauns ražojums, kam ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats lietojums kā ražojumam, uz ko attiecas spēkā esošie pasākumi saistībā ar tā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu, kura izcelsmes ir ĶTR. Neskarot pasākumus, prasītājs apgalvoja, ka jaunais ražojums būtībā ir attiecīgā ražojuma sastāvdaļa. Attiecīgi prasītājs pieprasīja, ka esošiem pasākumiem vairs nepietiek, lai neitralizētu dempingu, kas rada zaudējumus, un ka pasākumu darbības joma jāpalielina, lai jaunais ražojums atbilst tā definīcijai.Pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju tika noskaidrots, ka pastāv pietiekami pierādījumi daļējas starpposma pārbaudes uzsākšanai, 2004. gada 31. martā[9] Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu uzsāka pārbaudi, kas atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai. Pašlaik šī izmeklēšana turpinās.4. Izmeklēšanā iesaistītās pusesKomisija oficiāli paziņoja ražotājiem, importētājiem un lietotājiem, kā arī eksportētājiem ĶTR par pārbaudes uzsākšanu.Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu.Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām pusēm un saņēma atbildes no trim Kopienas ražotājiem, kas ir arī prasītāji, viena cita Kopienas ražotāja, viena importētāja, kas arī ir attiecīgā produkta lietotājs, septiņiem eksportētājiem/ražotājiem, viena tirgotāja Honkongā, viena tirgotāja/importētāja Vācijā un viena ražotāja analogā valstī. Visas puses izteica savu viedokli rakstiski un pēc pieprasījuma tās arī uzklausīja.Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par izmeklēšanai vajadzīgu, un veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās:(a) Kopienas ražotāji- Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Austrija- H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Vācija- Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Francija(b) Importētāji / lietotāji KopienāHarditalia SpA and F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Itālija (attiecīgie uzņēmumi)(c) Eksportētāji ĶTR- Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd., Nanchang City, Jiangxi Province- Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd., Xiamen City, Fujian Province- Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, Hunan Province- Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd., Zigong City, Sichuan Province(d) Ražotāji analogā valstī- Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Amerikas Savienotās Valstis5. Izmeklēšanas periodsIzmeklēšana attiecībā uz dempinga atkārtošanos un/vai turpināšanos un kaitējumu nodarīšanu attiecas uz laika posmu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim (izmeklēšanas laikposms jeb 'IP'). Situācijas attīstības tendences, lai izvērtētu iespējamo dempinga turpināšanos un zaudējumu atsākšanos, tika analizētas no 1998. gada līdz IP beigām ('attiecīgais periods').6. Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojums6.1. Attiecīgais ražojumsTiek atgādināts, ņemot vērā to, ka tirgū parādījies jauns ražojums ar tādām pašām fizikālajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, kam viens un tas pats lietojums kā ražojumam, uz ko attiecas pasākumi, 2004. gada 31. martā tika ierosināta daļēja starpposma pārbaude, kas atbilst tā definīcijai (skat. 6. līdz 8. apsvērumu).Tomēr ar pašreizējo pārbaudi saistītais produkts ir tas pats, kas minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2737/90 un tās turpmākajos grozījumos, t.i., volframa karbīds un kausēts volframa karbīds, kas atbilst KN kodam 2849 90 30.Volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (karbonizācija pirmajā gadījumā, kausēšana — otrajā gadījumā). Abi produkti ir starpprodukti, kas tiek izmantoti kā izejmateriāli detaļu ražošanā no smagā metāla, piemēram, cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi.Daži eksportētāji iebilda, ka volframa karbīda un kausēts volframa karbīds ir dažādi ražojumi. Tam par pamatu bija apgalvojums, ka to ražošanas procesi ir pilnīgi atšķirīgi un ka to izlietošana arī atšķiras.Jāatgādina, ka Padomes Regulas (EK) Nr. 771/98 11. apsvērumā ir minēts, ka izmeklēšanas gaitā ir parādīts, ka lai gan ražošanas process ir atšķirīgs, volframa karbīdam un kausētam volframa karbīdam ir viens un tas pats ķīmiskais sastāvs (abi sastāv no apmēram 92 līdz 94% volframa metāla un 4 līdz 6% oglekļa) un tie ir no vienas un tās pašas volframa ražošanas ķēdes, t.i., starp volframa metāla pulveri un karbīda rīkiem, un nolietojumizturīgiem materiāliem. Turklāt ražošanā tiem ir viena un tā pati izlietošana, t.i., tie ir virsmu cietinātāji. Kaut gan noteiktā izmantošanas nolūkā, kur nepieciešama lielāka dilumizturība un nodilumpretestība, var izmantot tikai kausētu volframa karbīdu, kopumā kausētu volframa karbīdu un volframa karbīdu var savstarpēji aizstāt. Tāpēc iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanā tika secināts, ka izmeklēšanā volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir viens ražojums.Netika iesniegts neviens pietiekams arguments, kas ļautu pamatoti mainīt pieeju un nonākt pie citiem secinājumiem nekā tiem, ko konstatē iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanā. Turklāt tirgū nav ievērojamu cenu atšķirības starp kausēto volframa karbīdu un volframa karbīdu, jo kausētā volframa karbīda papildu apstrāde tiek kompensēta ar mazāk smalku graudu atlasi pēc lieluma. Tāpēc izmeklēšanā volframa karbīds un kausēts volframa karbīds jāuzskata par vienu ražojumu ar vienām un tām pašām pamatīpašībām.6.2. Līdzīgs ražojumsKā noteikts iepriekšējās izmeklēšanās, šīs pārbaudes izmeklēšana apstiprināja, ka ražojums, ko eksportē ĶTR un ražojumi, ko ražo un pārdod Kopienas ražotāji un ražotāji analogā valstī pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē, ir līdzīgi ražojumi, jo tiem ir pamatā vienas un tās pašas pamatīpašības un izlietošana.B. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATSĀKŠANĀS IESPĒJAMĪBA1. Iepriekšējas piezīmesVispārējai zināšanai jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR, kā rezultātā 1990. gadā ieviesa pasākumus, kurš deviņu mēnešu izmeklēšanas perioda laikā, bija 117 tonnas, kas veido 5,3% no tirgus daļas. Noteiktā dempinga starpība tajā laikā bija 73.13%. Iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanas laikā imports bija 234 tonnas, kas veido 5% no tirgus daļas, bet dempinga starpība bija 30.6%.2. Tirgus ekonomikas statuss un analogā valstsJāatgādina, ka neviens no attiecīgā ražojuma eksportētājiem iepriekšējās izmeklēšanās nav ieguvis tirgus ekonomikas statusu (TES). Eksportētāji, kas sadarbojās, iebilda, ka TES piešķiršanas iespēja būtu jāpārbauda, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. b) punktu, kas nosaka, ka pamatregulā nav noteikuma, ka neļautu šiem eksportētājiem piešķirt TES pārbaudes laikā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.Jāatgādina, ka pašreizējā izmeklēšana ir saistībā ar pārbaudi par termiņa izbeigšanos, tāpēc pasākumi var tikt tikai atcelti vai palikt spēkā, bet ne grozīti. Tāpēc saskaņā ar iestāžu vienoto praksi TES pieprasījumi jāiesniedz starpposma pārbaudes laikā, jo tādas pārbaudes rezultāti var mainīt pasākumu līmeni.Eksportētāji, kas sadarbojās, arī jautāja par Amerikas Savienoto Valstu izmantošanu kā piemērotu trešās valsts tirgus ekonomiku (‘analoga valsts’), kā iemeslu šīs valsts nepiemērotībai, minot starpību starp IKP uz vienu cilvēku ĶTR un Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā vietā eksportētāji piedāvāja izmantot Korejas Republiku vai Čehijas Republiku, pamatojoties uz to, ka IKP uz vienu cilvēku šajās valstīs ir tuvāks IKP līmenim ĶTR.Tikai IKP lielumu uz vienu iedzīvotāju nevar uzskatīt par noteicošo faktoru, lai izlemtu, kura ir piemērota analogā valsts. Amerikas Savienotās Valstis tika uzskatītas par piemērotu analogu valsti iepriekšējās izmeklēšanā un netika konstatēta nekādas apstākļu izmaiņas, kas varētu izvēlēto analogo valsti padarīt nepiemērotu šai izmeklēšanai. Turklāt netika sniegti pārliecinoši pierādījumi, kas liecinātu, ka Korejas Republika vai Čehijas Republika ir piemērotākas.Osram Sylvania Inc, kas ražo attiecīgo ražojumu Amerikas Savienotajās Valstīs, piedāvāja sadarboties izmeklēšanā, atbilstoši tam tika pārbaudīts, vai Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir salīdzināmi ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko eksportē no ĶTR. Tika noskaidrots, ka Osram Sylvania Inc pārdošanas apjomi vietējā tirgū vietējiem pircējiem un parastā tirdzniecības apritē ievērojami pārsniedz 5% no ķīniešu eksportētāju eksporta apjoma uz Kopienu, kā noteikts, ja normālā vērtība tiek balstīta uz pārdošanas cenām vietējā tirgū.Tādēļ, ievērojot pamatregulas 2. panta 7.a punktu, tika nolemts saglabāt Amerikas Savienotās Valstis kā analogu valsti pašreizējā lietas izskatīšanas gaitā un izmantot Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomus vietējā tirgū par pamatu normālās vērtības noteikšanai.3. Normālā vērtībaTika pārbaudīts vai Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomus vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem var uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības gaitā, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu.Tika konstatēts, ka visas tirdzniecības vidējā svērtā pārdošanas cena IP bija augstāka nekā vidējā svērtā vienības pašizmaksa. Tāpēc visus pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības gaitā.Saskaņā ar pamatregulas 2. punktu normālā vērtība tika balstīta uz Osram Sylvania Inc. volframa karbīda un kausētā volframa karbīda cenu neatkarīgiem pircējiem Amerikas Savienotajās Valstīs IP laikā.4. Eksporta cenaPieci no septiņiem eksportētājiem, kas sadarbojās, uzskaitīja gandrīz visu eksportu no ĶTR neatkarīgajiem pircējiem uz Kopienu IP laikā. Pārējie divi eksportētāji IP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tāpēc eksporta cenu var noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu (t. i., pamatojoties uz piecu eksportētāju, kas sadarbojās, reāli noteiktajām cenām).5. SalīdzināšanaLai veiktu godīgu salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika veiktas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz transporta, iesaiņošanas, apdrošināšanas, kredīta izmaksām, maksājumu termiņiem, pārkraušanas un papildu izmaksām, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.6. Dempinga starpībaSaskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu normālā vērtība tika salīdzināta ar eksporta cenu. Abas tika aprēķinātas, pamatojoties uz ražotāja cenu (ex-factory) , salīdzināšana tika veikta vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.Lai aprēķinātu dempinga starpību, vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu Kopienas ražotāja noteiktās cenas līmenī un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums parādīja dempinga eksistenci apmēra 31% līmenī, kas ir tuvs pašreizējam antidempinga maksājuma apjomam.7. Dempinga turpināšanās iespējamībaTā kā dempings netika pārtraukts, tika pārbaudīts, vai pastāv attiecīgā ražojuma eksporta turpināšanas iespējamība par dempinga cenām. Šajā kontekstā tika ņemti vērā tādi faktori kā attiecīgā ražojuma ražotāju jauda ĶTR un viņu pārdošanas cenas trešām valstīm un iekšzemes tirgū ĶTR.7.1. Ražošanas rezerves jaudaKā minēts 31. apsvērumā, ĶTR bija pieci eksportētāji, kas IP eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu.Divi no šiem eksportētājiem attiecīgo ražojumu ražoja paši, t.i., ar ražošanu un pārdošanu eksportam nodarbojās vienā un tā pati juridiskā persona.Divi citi eksportētāji bija saistīti ar ražotāju uzņēmumiem, t.i., ražošana un pārdošana eksportam notika starp divām atsevišķām, bet saistītām juridiskām personām.Piektais eksportētājs nebija saistīts ar ražotāju uzņēmumu; viņa ražojumi tika iepirkti no 37. un 38. apsvērumā minētajiem ražotājiem/eksportētājiem un pēc tam eksportēti.Četriem eksportētājiem ar ražošanas aprīkojumu kopējā teorētiskā[10] ražošanas jauda IP laikā bija 9850 tonnas un kopējais ražošanas apjoms — 8460 tonnas, kas ir 86% no slodzes līmeņa. Tātad četriem ražotājiem eksportētājiem ir 1390 tonnu neizmantotas ražošanas jaudas, kas atbilst 21,5% attiecīgā ražojuma aprēķinātā patēriņam brīvā tirgū (6461 tonnas) [11].Pārējie divi eksportētāji, kas IP laikā attiecīgo produktu neeksportēja uz Kopienu, arī iesniedza informāciju par savu ražošanu un pārdošanu IP laikā. Viens no šiem diviem eksportētājiem bija tirgotājs bez savas ražošanas, otram bija sava ražošana ar jaudu apmēram 200 tonnu un reālo ražošanas apjomu 49 tonnas IP laikā.Kopējais septiņu eksportētāju jaudas apjoms sasniedza 10050 tonnas. Septiņiem eksportētājiem IP laikā bija neizmantota ražošanas jauda 1541 tonnu apjomā, kas ir apmēram 24% no brīvā tirgus patēriņa Kopienā, kā tas ir definēts 41. apsvērumā. Brīvā jauda skaidri norāda uz to, ka ķīniešu eksportētāji varētu izvēlēties ievērojamu attiecīgā ražojuma eksporta apjoma palielināšanu uz Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. Jāatgādina, ka šo eksportētāju kopējais eksporta apjoms sasniedza 239 tonnas jeb gandrīz 100% no kopējā attiecīgā ražojuma importa IP laikā un tāpēc šie eksportētāji uzskaitīja gandrīz visu eksporta apjomu uz Kopienu.7.2. ĶTR eksportētāju pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū un trešo valstu tirgūKopš esošo pasākumu ieviešanas ķīniešu eksportētāji ir attīstījuši savu kompetenci attiecīgā ražojuma pakārtotā pārstrādē, galvenokārt instrumentu nozarē (atvasināts no cementēta karbīda).IP laikā apmēram 4846 tonnas (57%) no kopējās piecu eksportētāju produkcijas tika tālāk apstrādātas, kamēr 1557 tonnas (18%) tika pārdotas iekšzemes tirgū un 2021 tonnas (24%) eksportēja minētie eksportētāji.Tabulā parādīta vidējā piecu eksportētāju pārdošanas vidējā cena gala mērķī IP laikā un salīdzinājums ar vidējo pārdošanas cenu Kopienas ražošanas nozarē:+++++ TABLE +++++Kā redzams ķīniešu eksportētājiem ir pamats būt ieinteresētiem ne tikai izmantot esošo rezerves jaudu, lai palielinātu pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, bet arī novirzīt vismaz daļu no pārdošanas apjoma vietējā tirgū un pārdošanas apjoma trešās valstīs uz Kopienas tirgu. Patiešām, salīdzinot cenas, ko eksportētāji varētu noteikt savā vietējā tirgū, un cenas Kopienas tirgū padara to ļoti pievilcīgu, ja esošie antidempinga pasākumi tiktu atcelti.Arī salīdzinot ar ķīniešu eksportu uz citām valstīm, piemēram uz Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm, cenas Kopienas tirgū varētu būt pievilcīgas, un pastāvētu liels risks, ka tirdzniecība tiktu novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku.Tādēļ, ja pasākumi tiks atcelti, ļoti iespējams, liels attiecīgā ražojuma apjoms tiks pārdots par mazāku cenu nekā vidējā pārdošanas cena Kopienas ražošanas nozarē, tādējādi radot šai nozarei zaudējumus.8. SecinājumsKā minēts 34. apsvērumā, ķīniešu eksportētāji ir turpinājuši dempinga darbības. IP laikā noteiktā dempinga starpība ir 31%, kas ir apmēram tajā pašā līmenī kā iepriekšējās pārbaudes izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība.Kopējā piecu ražojošo eksportētāju jauda IP laikā sasniedz 10050 tonnas, kas ir vairāk nekā Kopienas ražošanas nozares kopējā jauda. Turklāt IP laikā šiem eksportētājiem bija rezerves ražošanas jauda, kas atbilst 24% Kopienas brīvā tirgus patēriņam.Attiecībā uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām no ĶTR IP laikā ir konstatēts, ka vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū ir pievilcīgi augsta ķīniešu eksportētājiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ja pasākumi tiks atcelti, pastāvēs liels risks, ka turpināsies dempings, kas nodara kaitējumu. Turklāt, ja ņem vērā, ka IP laikā tika konstatēta cenas atšķirība starp attiecīgā ražojuma eksportētāju eksporta cenām uz Kopienu un trešām valstīm, būtu liela varbūtība, ka dempinga eksports tiktu pārvirzīts no citiem tirgiem (piemēram, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis) uz Kopienas tirgu, jo tika konstatēts, ka Kopienā cena ir augstāka nekā pārējos galvenajos eksporta tirgos.Kopumā visi rādītāji liecina, ka importam uz Kopienu no ĶTR arī turpmāk būs dempinga cenas, un ja pasākumi tiks atcelti, tā apjoms pieaugs.C. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZAREIP laikā attiecīgo ražojumu ražoja:trīs prasītāji ražotāji, kas pilnībā sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanas laikā un kas attiecīgo ražojumu ražoja pārdošanai trešām personām par tirgus noteikto cenu (“brīvais tirgus”),viens cits ražotājs, kas ražoja brīvajam tirgum un atbalstīja iesniegto prasību, bet nepiedalījās izmeklēšanā,trīc citi ražotāji, kas ražoja attiecīgo ražojumu izmantošanai pašu vajadzībām. Viens no šiem ražotājiem sadarbojās, bet pārējie divi nedz atbalstīja, nedz iebilda pret pašreizējo izmeklēšanu.Attiecībā uz ražotājiem, kas ražo šo ražojumu izmantošanai pašu vajadzībām, šo uzņēmumu attiecīgā ražojuma produkcija ir starpprodukts, kas pilnībā tiek patērēts tālāk augstvērtīgāku produktu ražošanā. Nekas no viņu produkcijas netiek pārdots brīvajā tirgū.Izmantošana pašu vajadzībām un brīvais tirgus ir jānošķir, lai veiktu Kopienas tirgus ekonomiskās situācijas analīzi un Kopienas ražošanas nozares situācijas analīzi, jo pašu vajadzībām paredzētie produkti nav pakļauti tiešai konkurencei ar importu. Turpretim produkcija, kas paredzēta brīvajam tirgum nonāk tiešā konkurencē ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka situācija brīvajā tirgū un specializētajā tirgū atšķiras.Trīs Kopienas ražotāju, kas ražoja brīvajam tirgum un sadarbojās izmeklēšanas laikā, produkcija atbilst 89% no kopējā Kopienas attiecīgā ražojuma produkcijas apjoma IP laikā, kas paredzēts brīvajam tirgum. Šie Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.D. SITUĀCIJA KOPIENAS TIRGŪ1. Vispārīga informācija1.1. Svarīgi datiPar svarīgo datu avotu tika izmantota Eiropas Kopienu Statistikas biroja informācija, kas saistīta ar importa apjomu, kas atbilst KN kodam 2849 90 30, un pārbaudītiem eksporta datiem no ĶTR eksportētājiem.1.2 Dati par Kopienas ražošanas nozariDati par Kopienas ražošanas nozari tika iegūti no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko iesniedza trīs Kopienas ražotāji, kas ražo attiecīgo ražojumu pārdošanai brīvā tirgū, kā arī no tiem, kas ražo attiecīgo ražojumu specializētam tirgum.1.3 Kopienas patēriņšAttiecīgā ražojuma patēriņa apjoms Kopienas brīvajā tirgū tika noteikts, pamatojoties uz:attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Kopienā saskaņā ar Eurostat informāciju, unkopējo pārbaudīto pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū, ko pārdevuši trīs Kopienas ražotāji, kas ražo brīvajam tirgum, un sadarbojās izmeklēšanas laikā.Brīvā tirgus patēriņš Kopienā apskatītajā laika posmā palielinājies par 9%. Tomēr pieaugums noticis nevienmērīgi. Pēc samazināšanās starp 1998. un 1999. gadu patēriņš palielinājās līdz 2001.gadam, kad sasniedza 7949 tonnas, un pēc tam atkal samazinājās līdz 6461 tonnām IP laikā.+++++ TABLE +++++Brīvā tirgus patēriņa ievērojamais pieaugums 2000. un 2001. gada laikā ir daļēji izskaidrojams ar lielāku ekonomisko aktivitāti Kopienā, kā arī pasaules tirgū un daļēji ar jaunās eksporta licenču sistēmas ieviešanu ĶTR. Pēdējais sekmēja masveida iepirkšanu (lietotāju krājumu veidošanās) 2000.gada beigās un 2001.gadā bailēs no iespējamā izejmateriālu un attiecīgā ražojuma trūkuma.2. Imports no ĶTR2.1. Apjoms un tirgus daļa+++++ TABLE +++++Importa apjoms no ĶTR liecina par svārstīgu tirdzniecību apskatītajā laika posmā, kuras rezultāts ir apjoma pieaugums salīdzinājumā ar 1998.gadu, kas atspoguļojas arī kā lielāka tirgus daļa IP nekā 1998. gadā.2.2. Cenas un cenu samazinājumsVidējā cena attiecīgā ražojuma importam no ĶTR IP laikā bija 12.59 €/kg CIF EK robežās. Lai analizētu cenu samazinājumu, attiecīgā ražojuma vidējā svērtā cena Kopienas ražošanas nozarē tika salīdzināta ar vidējo svērto cenu importam no ĶTR Kopienas tirgū IP laikā, ņemot vērā muitas nodevas un pēcimporta izmaksas.Kopienas ražošanas nozares cenu noteikšanas avots bija atbildes, ko Kopienas ražotāji snieguši aptaujas anketā par pārdošanu Kopienā pirmajam nesaistītajam pircējam, ieskaitot piegādi no rūpnīcas. Ķīniešu importa cenu noteikšanas avots bija atbildes, ko snieguši eksportētāji ražotāji, kas eksportēja attiecīgo ražojumu IP laikā.Pamatojoties uz to, tika noteikts, ka cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenas, ir apmēram 10%. Ja aprēķinā ir iekļauts antidempinga maksājuma pašreizējais lielums, pārdošanas par zemāku cenu nav.3. Importa un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un vienības cena ES IP laikā+++++ TABLE +++++Salīdzinot ar importu, kura izcelsme ir cita trešā valsts, kura izcelsme ir ĶTR (t.i. vidēji €12.59/kg) bija ievērojami zemākas. Šajos apstākļos ir liela varbūtība, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no ĶTR uz Kopienu varētu palielināties uz citu trešo valstu eksporta rēķina.E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES SITUĀCIJASaskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Kopienas ražošanas nozares situācijas analīze ietver visu ekonomisko faktoru un rādītāju novērtēšanu, kam ir ietekme uz ražošanas nozares stāvokli no 1998.gada (bāzes gads) līdz IP. Turpmāk minētie Kopienas ražošanas nozares dati parāda no trim Kopienas ražotājiem savākto vispārējo informāciju, izņemot gadījumus, kur teikts citādi.1. Ražošana, jauda, jaudas izmantojums un uzkrājumiRažošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz uzstādīto iekārtu maksimālo stundas ražīgumu, kas reizināts ar gada maksimālo darba stundu skaitu, samazināts par ekspluatācijas atvilkumiem un līdzīgiem ražošanas pārtraukumiem. Apskatītajā laika posmā ražošanas jauda palielinājās par 22%.+++++ TABLE +++++Kopienas ražošanas nozares apjoms apskatītajā laika posmā palielinājies par 1%. Tomēr nelielais pieaugums nav nevienmērīgs. Pēc samazināšanās par 6% 1999. gadā ražošanas apjoms palielinājās par 27% laikposmā starp 1999. un 2001.gadu. IP ražošanas apjoms bija līmenī, kas ir tikai mazliet lielāks nekā 1998.gadā.Produkcijas apjoma un ražošanas jaudas palielināšanās 2000. un 2001. gadā ir izskaidrota 61. apsvērumā. Būtiskais kāpums attiecīgā ražojuma pieprasījumā pasaulē izskaidrojams ar lielu ekonomisko aktivitāti pasaules tirgū un ĶTR jauno eksporta licenču sistēmas ieviešanu, kas radīja sprūdu investīcijās ražošanas jaudā, īpaši 2000. un 2001.gadā, un apskatītajā laika posmā izraisīja jaudas palielināšanos par 22%.Jaudas izmantojuma līmeņa samazināšanās IP laikā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir izskaidrojama ar pēkšņo attiecīgā ražojuma pieprasījuma samazināšanos IP laikā. Jauda tika palielināta, pamatojoties uz pieņēmumu par lielo pieprasījumu arī turpmāk, bet tā nebija, jo IP laikā pircēji samazināja savus iepirkumus, lai samazinātu uzkrājumus. Tāpēc IP laikā ražošanas apjoms bija apmēram tāds pats kā 1998.gadā.Uzkrājumu lielums paliks relatīvi stabils attiecībā uz produkcijas un pārdošanas apjomu līdz 2000.gadam. Uzkrājumi 2001.gadā samazinājās lielā pieprasījuma dēļ. IP laikā negaidītā pieprasījuma krituma dēļ pasaules tirgū Kopienas ražošanas nozares uzkrājumu apjoms turpināja palielināties un sasniedza 30% no produkcijas, salīdzinot ar 1998.gadu tas bija 18%. Šai nozarei normāla uzkrājuma apjoms ir apmēram 20% no produkcijas.2. Pārdošanas apjoms, cenas, tirgus daļa, kā arī pārdošanas apjoms eksporta tirgūTurpmāk minētie skaitļi atspoguļo Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu un cenas neatkarīgiem pircējiem Kopienā, Kopienas tirgus daļu un pārdošanas apjomu eksporta tirgū.+++++ TABLE +++++Pārdošanas apjoms Kopienas tirgū apskatītajā periodā nedaudz palielinājies, IP laikā pārdošanas apjoms ir par 13% lielāks nekā 1998.gadā. Kopumā Kopienas ražošanas nozares pozīcija ir nedaudz uzlabojusies uz importa rēķina, tās tirgus daļa no 62% 1998. gadā palielinājusies līdz 64% IP.Ja neņem vērā 2001.gadu, Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saglabājusies diezgan stabila, vidējā pārdošanas cena IP ir par 5% lielāka nekā 1998.gadā. 2001. gada laikā vidējā pārdošanas cena palielinājās līdz €17,10/tonnā, bet pēc tam IP laikā kritās līdz €14.92.Eksporta pārdošanas apjoms apskatītajā periodā arī palielinājās. Pārdotais apjoms no 1998. gada līdz IP palielinājās par 24%, tā maksimums bija 2001.gadā. Apskatītajā laika posmā eksporta pārdošanas apjoms veidoja apmēram 25 – 30% kopējā pārdošanas apjoma.Kopējais pārdošanas apjoms no 1998.gada līdz IP palielinājās par 16%, tā maksimums bija 2001.gadā, iemesli izskaidroti 61.apsvērumā.3. Rentabilitāte, ieguldījumu atmaksāšanās (aktīvi) un naudas plūsma+++++ TABLE +++++Izņemot 2001. gadu, kas, kā iepriekš izskaidrots, bija izņēmuma gads, ekonomiskie rādītāji (rentabilitāte, ieguldījumu atmaksāšanās un naudas plūsma) liecina, ka kopumā Kopienas ražošanas nozarē bija vērojama zināma pasliktināšanās peļņas normā, ienesīgumā un naudas plūsmā, kas radās pārdošanā Kopienas tirgū.Rentabilitātes samazināšanos veicinošs faktors IP laikā bija tas, ka viens no Kopienas ražotājiem uz laiku zaudēja galveno piegādes līgumu, kā arī pārdošanas apjoma samazināšanos vismaz daļēji izraisīja lietotāji, kas tērēja savus uzkrājumus, kas bija radušies 2001.gadā aiz bailēm no iespējamā produkta trūkuma. Ir liecības arī par to, ka Kopienas ražotāju rentabilitāti ietekmēja ievērojamās svārstības galvenā izejmateriāla (ATP) cenā, kura izcelsmes valsts vairumā gadījumu ir Ķīna, jo šie ražotāji ir atkarīgi no šā produkta iegādes brīvajā tirgū.4. Ieguldījumi un kapitāla palielināšanas iespējas+++++ TABLE +++++No 1998. līdz 2001. gadam ieguldījumu apjoms bija diezgan stabils, tika veikti ieguldījumi ražošanas procesa tehniskā uzlabošanā un ar to saistītās iekārtās. Tomēr IP laikā ieguldījumi ievērojami samazinājās, jo Kopienas tirgū pārdošana slikti atmaksājās.Kopienas rūpniecība apskatāmajā periodā (ieskaitot IP) laikā turpināja kapitāla palielināšanu vai nu ar ārvalstu, vai mātes uzņēmumu finanšu līdzekļiem.5. Darbaspēks, ražīgums un darba algas+++++ TABLE +++++Apskatāmajā laika posmā darbinieku skaits lēnām samazinājās. Darbaspēka kopējās izmaksas saglabājās samērā stabilas līdz 2000. gadam, bet 2001. gadā palielinājās un IP palika augstākajā līmenī. Apskatāmajā laika posmā darbaspēka izmaksas palielinājās par 8%, kas atbilst normālam darba algu pieaugumam.Laikā no 1998. gada līdz IP ražīgums pieauga par 2%, kas saistīts ar ražošanas apjoma palielināšanos. Kopienas ražošanas nozare 2000. un 2001. gadā varēja palielināt ražošanas apjomu bez ievērojama darbaspēka palielināšanas, ko nodrošināja šajos gados palielinātais ražīgums. Tomēr jāievēro, ka ražīguma līmeni ietekmē ne tikai ražošanas apjoms, bet arī dažādu produktu kombinācija dažādos gados.6. Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempingaDempinga importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa apskatāmajā periodā palielinājās. Tomēr tie bija samērā mazi, salīdzinot ar brīvā tirgus lielumu (tikai 4% patēriņa brīvajā tirgū). Tomēr lielās dempinga starpības (31%) dēļ, kā arī ārēju faktoru (kā galvenā izejmateriāla (APT) cenu svārstības un galvenā piegādes līguma zaudēšana uz laiku) ietekmē par spīti diezgan stabilajam attiecīgā ražojuma pieprasījumam Kopienas ražošanas nozarē samazinājās tās rentabilitāte un citi finanšu rādītāji kā minēts 78. apsvērumā.7. Specializētais tirgusLai iegūtu pilnīgāku ainu par Kopienas ražotāju situāciju, par noteiktiem Kopienas ražošanas nozares ekonomiskajiem rādītājiem iegūtie dati tika salīdzināti ar datiem, ko iesniedza Kopienas ražotāji, kas ražoja vienīgi specializētajam tirgum. Par ražotājiem iegūtie dati ir šādi (dots kā indekss, ievērojot, ka dati attiecas tikai uz vienu uzņēmumu):+++++ TABLE +++++No 1998. līdz 1999. gadam ražošanas jauda palielinājās par 16%, pēc tam saglabājās stabila. Apskatāmajā laika posmā ražošanas apjoms samazinājās par 27%, svārstoties no indeksa 92 līdz 108. Jaudas izmantojums no 1998. līdz 2001. gadam samazinājās par 6%, tad par vēl 39% IP, kas saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos. Uzkrājumi apskatāmajā laika posmā ir vairāk nekā trīskāršojušies, lai gan pieauguma diapazons daļēji atspoguļo nelielos uzkrājumus 1998. gadā. Galvenie ieguldījumi tikai veikti 1998. un 2001. gadā. Darbaspēka apjoms līdz 2001. gadam bija diezgan stabils, bet IP samazinājās par 10%. Darbaspēka izmaksas palielinājās līdz indeksam 117 2001. gadā, pēc tam IP samazinājās līdz indeksam 109. Ražīgums svārstījās starp indeksu 92 un 111 no 1998. līdz 2000. gadam, bet IP kritās līdz 84, kas saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos par spīti darbaspēka samazināšanai šajā gadā.Iekšējā tirgū attiecīgais ražojums tika pārdots par transfertcenām. Tika konstatēts, ka transfertcenas nav pietiekami cieši saistītas ar reālo tirgus cenu, lai uzskatītu, ka tās atspoguļo tirgus cenas. Arī dažādo ar tālāku produktu ražošanu saistīto izmaksu sadalījuma analīze nepalīdz noteikt pakārtota ražojuma tirgus cenu. Tāpēc rentabilitātes, ieguldījumu ienesīguma un naudas plūsmas analīze saistībā ar izmantošanu pasu vajadzībām netiek uzskatīta par drošu rādītāju. Attiecīgā uzņēmuma kā lielākas grupas locekļa iespējas palielināt kapitālu netika nopietni ietekmētas.Tā kā tika konstatēts, ka imports neatrodas tiešā konkurencē ar attiecīgo ražojumu, kas ražots lietošanai pašu vajadzībām, tiek uzskatīts, ka ražotājus, ka ražo lietošanai pašu vajadzībām, dempinga imports vai pret to vērstie pasākumi ievērojami neietekmē, kaut arī dempinga starpība ir liela.Kopumā specializētā tirgus attīstība ir līdzīga brīvā tirgus attīstībai, kaut arī ražošanas apjoma, darbaspēka un ražīguma jomā tai bija negatīvāka virzība. Tāpēc specializētā tirgus iekļaušana ievērojami neietekmē kopējos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz brīvo tirgu.8. Secinājumi par situāciju Kopienas ražošanās nozarēLai gan jau kādu laiku ir spēkā pasākumi un pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma ir pamatā stabils, kopumā Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās peļņas norma un citi finanšu rādītāji attiecīgajā periodā. Apskatītajā laika posmā ierobežojot cenu pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tomēr tas noticis uz rentabilitātes rēķina. IP laikā rūpniecība atradās tikai nedaudz virs lūzuma punkta, kaut gan šis rezultāts jālīdzsvaro ar 2001. gada rezultātu, kas bija izņēmuma gads. Lai arī dempinga negodīgo efektu kompensē maksājums, ir pieradījumi, ka lielās izejmateriāla (APT) cenu svārstības, galvenokārt kura izcelsmes valsts ir ĶTR, ir ietekmējušas to Kopienas ražotāju rentabilitāti, kas ir atkarīgi no produktu iegādāšanās brīvajā tirgū.F. KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBAIevērojot iepriekšminēto un jo īpaši 66. apsvērumu, ir liela varbūtība, ka Kopienas ražošanas nozare saskarsies ar lielāku attiecīgā ražojuma pieaugošā eksporta spiedienu no ĶTR, ja tiks pieļauta pasākumu termiņa izbeigšana. Pieaugošā dempinga importa negodīgā konkurence visticamāk novestu pie turpmākas finanšu situācijas pasliktināšanās Kopienas ražošanas nozarē. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos Kopienas ražošanas nozarē.G. KOPIENAS INTERESES1. Vispārīgi apsvērumiJāpārbauda vai nepastāv nepārvarami iemesli, kas novestu pie secinājuma, ka Kopienas interesēs nav saglabāt pašreizējos pasākumus. Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Kopienas interešu noteikšana tika pamatota uz dažādu iesaistīto interešu novērtēšanu, piemēram, Kopienas ražošanas nozare, citu Kopienas ražotāji, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju intereses.Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu piemērošana nav pret Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana ir jau spēkā esošo antidempinga pasākumu pārbaude, ļauj novērtēt antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz iesaistītajām pusēm.Tika pārbaudīts, vai, par spīti secinājumiem par kaitējumu nesoša dempinga turpināšanās lielo iespējamību, nepastāv neapgāžami pierādījumi, kas varētu novest pie secinājuma, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Kopienas interesēs.2. Kopienas ražošanas nozares interesesTiek atgādināts, ka noskaidrots, ka pastāv liela varbūtība, ka dempings turpināsies attiecīgajam ražojumam, kura izcelsme ir ĶTR, un ka ir risks, ka Kopienas ražošanas nozare turpinās ciest zaudējumus šāda importa dēļ. Kopienas interesēs ir izvairīties no zaudējumiem un turpināt piemērot pasākumus, kas palīdzētu to sasniegt. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus pret dempinga importu no ĶTR.3. Nesaistīto importētāju un tirgotāju interesesNo importētājiem vai tirgotājiem netika saņemta neviena atbilde. Šī nesadarbošanās no importētāju un tirgotāju puses liek domāt, ka pasākumu saglabāšana importam no ĶTR neatstātu ievērojamu ietekmi uz nesaistīto attiecīgā produkta importētājiem un tirgotājiem Kopienā. Tas saskan arī ar iepriekšējo izmeklēšanu secinājumiem.4. Lietotāju interesesKopienas attiecīgā produkta lietotāji pamatā ir smago metālu detaļu ražotnes, kas izmanto attiecīgo produktu par izejmateriālu. Daži lietotāji ir lielas starptautiskas rūpnīcas, kas izmanto par izejmateriālu galvenokārt savu volframa karbīda produkciju (lietošana pašu vajadzībām), tomēr daži citi lietotāji (pamatā mazākas ražotnes) iegādājas attiecīgo produktu no eksportētājiem vai no Kopienas ražošanas nozares.Tas, ka lielās starptautiskās rūpnīcas neizteica ne savu atbalstu, ne iebildumus, liek domāt, ka pasākumu saglabāšana importam, kura izcelsme ir ĶTR, neatstātu ievērojamu ietekmi uz viņu situāciju Kopienā.Viens nelieks instrumentu ražotājs atbildēja uz anketas jautājumiem. Apmēram 90% tā volframa karbīda krājumu tiek pirkti no Kopienas ražotājiem. Viņš izteica bažas, ka pasākumu paturēšana nostiprinātu Kopienas ražošanas nozares pozīcijas attiecībā pret lietotājiem, ražošanu, ko šis lietotājs uzskata par sadrumstalotu, un padarītu lietotājus vairāk atkarīgus no Kopienas ražošanas nozares kā iegādes avota. Tomēr, lai gan Kopienas ražošanas nozare ES tirgū dominē ar 64% un ir svarīgs iegādes avots, tas nav vienīgais piedāvātājs. IP laikā ES tirgū konkurēja pieci ražotāji. Turklāt ir konkurence ar importu no ĶTR un citām valstīm, kas kopā veidoja 36% tirgus IP. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ES tirgū ir daudzi citi iegādes avoti un šā lietotāja bažas ir nepamatotas.Lai gan pasākumu saglabāšana varētu palīdzēt saglabāt Kopienas ražošanas nozares pozīcijas attieksmē pret lietotājiem, pastāv arī citi iegādes avoti. Ja pasākumi tiktu atcelti, būtu nopietns risks, ka Kopienas ražošanas nozare var tikt izstumta no tirgus un lietotāji var zaudēt svarīgu iegādes avotu.5. Secinājums par Kopienas interesēmŅemot vērā iepriekšteikto, pasākumu piemērošana turpināšana nav pret Kopienas interesēm. Gluži pretēji, kamēr tas palīdzēs Kopienas ražošanas nozare aktīvi palikt Kopienas tirgū, tas palīdzēs saglabāt lietotājiem dažādus iegādes avotus.H. SECINĀJUMIIzmeklēšana ir parādījusi, ka ĶTR eksportētāji IP laikā ir turpinājuši dempinga darbības. Tika parādīts arī, ka Kopienas tirgus ķīniešu eksportētājiem ir pievilcīgs, ņemot vērā cenu līmeni viņu iekšzemes tirgū un eksporta tirgū. Tāpēc, ja pasākumi tiktu atcelti, ir liela varbūtība, ka Kopienas tirgū ienāktu ievērojams dempinga importa daudzums.Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija, ko apskatītā periodā atspoguļo rentabilitātes, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazināšanās, visticamāk tiktu pasliktināta, ja pasākumi tiktu atcelti, jo Kopienas tirgū sāktu ieplūst palielināts dempinga importa apjoms no ĶTR.Attiecībā uz Kopienas interesēm tika secināts, ka nav neapgāžamu pierādījumu, lai nepiemērotu antidempinga pasākumus pret attiecīgā ražojuma importu, kura izcelsme ir ĶTR.Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu saglabāt esošos antidempinga pasākumus pret volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu, kura izcelsme ir ĶTR.I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMIVisas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir par pamatu ieteikumam saglabāt pašreizējos pasākumus. Pusēm tika dots laiks, lai izteiktu savas pārdomas. Netika saņemti komentāri, kas liktu mainīt minētos secinājumus.No tā izriet, kā tas norādīts pamatregulas 11. panta 2. punktā, antidempinga pasākumi, kas piemērojami attiecīgā ražojuma importam no ĶTR, ir jāsaglabā,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pantsAr šo tiek ieviests galīgais antidempinga maksājums volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam ar KN kodu 2849 90 30, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.Galīgā antidempinga maksājuma apmērs, kas piemērojams neto cenai, ieskaitot piegādi līdz robežai, pirms nodokļiem ir 33%.Ja citādi nav noteikts, spēkā ir nosacījumi par muitas nodokļu piemērošanu.2. pantsŠī Regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OJ L 77, 13.3.2004., 12. lpp.)[2] OV L 264, 27. 9. 1990., 7. lpp.[3] OV L 264, 27. 9. 1990., 59. lpp.[4] OV L 248, 23. 9. 1994., 8. lpp.[5] OV L 64, 22. 3. 1995., 1. lpp.[6] OV L 111, 9. 4. 1998., 1. lpp.[7] OV C 166, 12. 7.2002., 2. lpp.[8] OV C 84, 8.4.2003., 2. lpp.[9] OV C 81, 31.3.2004., 8. lpp.[10] Ražošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz uzstādīto iekārtu maksimālo stundas ražīgumu, kas reizināts ar gada maksimālo darba stundu skaitu, samazināts par ekspluatācijas atvilkumiem un līdzīgiem ražošanas pārtraukumiem. Izmantotā metode ir tāda pati kā tās, kas izmantota Kopienas rūpniecības jaudas aprēķināšanā.[11] Brīvā tirgus patēriņš tiek definēts kā attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms, pieskaitot pārbaudīto pārdošanas apjomu trim Kopienas ražotājiem, kas ražo brīvajam tirgum. Skat. arī 60. apsvērumu.