               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.10.2021
            COM(2021) 653 final
            2021/0336(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  2007. gada 7. augustā stājās spēkā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
                     1
                   (tālāk “Nolīgums”). Nolīguma XII panta 2. punktā noteikts, ka tas sākotnēji ir spēkā piecus gadus un to var atjaunot ar Pušu nolīgumu pēc novērtēšanas katra kārtējā atjaunošanas laikposma priekšpēdējā gadā. Pēdējoreiz Nolīgums atjaunots 2017. gadā, un tas paliks spēkā līdz 2022. gada 7. augustam, ja Puses to nepagarinās uz nākamajiem pieciem gadiem.

               Kopš nolīguma pēdējās atjaunošanas (Lēmums (ES) 2018/343
                  2
               )) Brazīlija ir turpinājusi virzīt zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas (ZTI) attīstību. Šo zemi, kas lieluma un resursu ziņā atgādina veselu kontinentu, var uzskatīt par visas Latīņamerikas zinātnes ģeneratoru. Valsts joprojām ir ES galvenā ZTI partnere reģionā, un pētniecības un inovācijas (PI) sadarbība joprojām ir svarīgs un pozitīvs elements visās ES attiecībās ar šo valsti.

                  Galvenie sadarbības instrumenti ir ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammas. Starp trešajām valstīm, kuras nav asociētās valstis, Brazīlija bija sestā aktīvākā “Apvārsnī 2020” (vairāk nekā 25 % no visas Latīņamerikas un Karību jūras reģiona (LAK) valstu dalības), un panākumu rādītājs krietni pārsniedzis vidējo. Izvērtēšana Eiropas Komisijā rāda, ka Nolīgums ir svarīgs satvars Savienības un Brazīlijas sadarbības veicināšanai kopīgajās zinātnes un tehnikas prioritārajās jomās un dod abpusēju labumu.

               “Apvāršņa 2020” darbības laikā (2014–2020) ES un Brazīlijas pētniecības kopienas sadarbība cita starpā sekmējusi transatlantiskās jūras pētniecības un inovācijas tālāku attīstību Visatlantijas okeāna pētniecības aliansē, balstoties uz Belenas paziņojumu, kas sniegts kopā ar ES un Dienvidāfriku. Turklāt notikusi nozīmīga sadarbība medicīnas zinātnē, risinot tādas globālas problēmas kā Zikas vīruss, ar spēcīgu Brazīlijas dalību ES 2016. gadā izsludinātajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Ir jāuzsver auglīgā sadarbība Covid-19 apkarošanā un Brazīlijas iestāžu dalība divos projektos pēc Eiropas Komisijas izsludinātajiem ārkārtas uzaicinājumiem, kā arī daudzpusējās iniciatīvās, sevišķi Globālajā pētniecības sadarbībā infekcijgatavībai (GloPID-R). Turklāt pēdējos piecos gados Brazīlijas iestāžu pozitīva iesaistīšanās pētniecības infrastruktūru (RI) projektos ir veicinājusi LAC RI kartēšanu.

               Brazīlija ir viena no galvenajām dalībniecēm turpmākos globālo klimata pārmaiņu un ilgtspējas scenārijos un vērtīga partnere bioloģiskās daudzveidības izpētē un katrā uz ekosistēmām balstītā pieejā vidisko problēmu risināšanai. Ir pastiprināta sadarbība ar ilgtspēju saistītās jomās, kuras veicina zaļo kursu, piemēram, saldūdeņu apsaimniekošanas un bioloģiskās daudzveidības jomā, Brazīlijai aktīvi iesaistoties BiodivERsA uzaicinājumos iesniegt pētniecības tēmas; Brazīlija ir EPT un LAC sadarbības centrā bioloģiskās daudzveidības pētniecības jomā. “Eiropas komandas” pieejā ir iespējams veikt jaunas darbības tādos klimatiskos jautājumos kā mežu degradācija, atmežošana un ilgtspējīga lauksaimniecība.

               Cita joma, kurā veicināta sadarbība, ir ilgtspējīga, videstīgāka un drošāka aviācija. ES un Brazīlija ir sākušas sadarbību arī ilgtspējīgu viedpilsētu jomā. ES un Brazīlijas sadarbība galvenajos digitālajos jautājumos, ieskaitot 5G, lietu internetu un mākoņdatošanu “Apvārsnī 2020”, padarīja ES par Brazīlijas galveno partneri šajā jomā. Tā kulminācija ir bijusi optiskās šķiedras kabeļa atklāšana projektā BELLA ar ievērojamu Brazīlijas finansējumu un lielu potenciālu vērtīgām pētniecības un inovācijas partnerībām tādās jomās kā augstas veiktspējas datošana un kvantālā datošana un kosmosa apguve.

               Sadarbības nolīgums, kas noslēgts 2013. gadā un atjaunots 2018. gadā starp Kopīgo pētniecības centru un Brazīlijas Zinātnes, tehnoloģijas un inovācijas ministriju, ir uzlabojis divpusējo sadarbību vairākās jomās, proti, katastrofu novēršanā un krīžu pārvarēšanā, meža ugunsgrēku un mežu degradācijas uzraudzībā ar tālizpēti, klimata pārmaiņu un kritiski svarīgo izejvielu jomā.

               Tiesību subjekti, kas iedibināti neasociētās trešās valstīs ar augstu ienākumu līmeni, piemēram, Brazīlijā, parasti sedz izmaksas, kas saistītas ar dalību sadarbības pasākumos saskaņā ar ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammu. Šajā sakarā jāatzīmē, ka 2018. gada maijā starp Brazīlijas federālajām un štatu finansēšanas struktūrām un Eiropas Komisiju tika parakstīta administratīva vienošanās, kuras mērķis bija atvieglot sadarbību ar aģentūrām, kas nodrošina finansējumu Brazīlijas juridiskajām personām, kuras piedalās “Apvāršņa 2020” sadarbības pasākumos. Līdzīga vienošanās ir jāparaksta arī “Apvārsnī Eiropā”, lai Brazīlijas struktūras tiktu atbalstītas dalībai finansēšanai atlasītajos “Apvāršņa Eiropas” projektos.

                  ES un Brazīlijas ST Apvienotās koordinācijas komitejas 2021. gada 24. marta sanāksmē tika apstiprināta mūsu dialoga pozitīvā dinamika visās iepriekš minētajās jomās ar perspektīvu turpināt un pastiprināt divpusējo RI sadarbību “Apvāršņa Eiropas” ietvaros (2021.–2027. gads). Tas viss pozitīvi ietekmē Brazīlijas izredzes piedalīties programmas “Apvārsnis Eiropa” turpmākajās misijās un partnerībās. Turklāt Brazīlija ir augstu nākamajā EĀDD plānošanā 2021.–2027. gadam, un vairākas ES un Brazīlijas Eiropas komandas iniciatīvas (TEI) ir vērstas uz visaptverošiem ES mērķiem. Tas vēlreiz apstiprina Brazīlijas kā ES stratēģiska ZTI partnera pozīciju un ievērojamo sinerģijas potenciālu.

                  Visa minētā dēļ ES interesēs ir Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvās Republikas valdību no jauna pagarināt uz pieciem gadiem.

                  2021. gada 11. maija un 2021. gada 24. maija vēstuļu apmaiņā Puses apstiprināja vēlēšanos Nolīgumu pagarināt.

                  Pagarinātā Nolīguma saturs būtībā būs identisks pastāvošā Nolīguma saturam.

               •Saskanība ar attiecīgajā jomā pastāvošo politiku

                  Šī iniciatīva pilnībā atbilst Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumam “Vispārējā pieeja pētniecībai un inovācijai – Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē” (COM(2021) 252 final/2)
                     3
                  .

                  Īpaši vērtīgs ES un Brazīlijas atbalstītas globālas alianses piemērs ir jau minētā Visatlantijas okeāna pētniecības alianse, kas minētajā paziņojumā lielā mērā iedvesmoja visu globālo alianšu koncepciju. Cits piemērs ir Inovācijas misija (MI), kas ir 22 valstu un Eiropas Savienības globāla iniciatīva, kuras mērķis ir paātrināt inovāciju tīras enerģijas jomā. MI locekļi veido vairāk nekā 90 % no pasaules valdību ieguldījumiem tīras enerģijas pētniecībā un inovācijā. Ļoti aktīvas MI dalībnieces ir gan ES, gan Brazīlija, proti, biodegvielu jomā.

                  Vispārējās pieejas stratēģijā ir atbalstīta doma, ka “jācenšas paplašināt sadarbību ar Brazīliju .. un citiem ES partneriem šajā reģionā tādās jomās kā zaļā un digitālā pārkārtošanās, veselības aprūpe vai kopīgu risinājumu izstrāde ilgtspējīgai atveseļošanai”. Plašāka sadarbība ar Eiropas Savienības kosmosa programmu un jaunajiem Copernicus centriem un Galileo centriem LAC reģionā būs svarīgs priekšnoteikums inovācijas un pētniecības veicināšanai reģionā.”

               •Atbilstība pārējai Savienības politikai

                  ES globālā ārpolitikas un drošības politikas stratēģija apstiprina, ka sadarbība pētniecībā ir svarīgs ES ārējās politikas aspekts, un uzskata sadarbību pētniecībā par sociālekonomisko saišu būtisku stiprinātāju. Ir svarīgi arī pieminēt, ka Komisijas paziņojumā par vispārējo pieeju pētniecībai un inovācijai ir atkārtoti apstiprināta ES apņemšanās veicināt starptautisko atvērtību un pamatvērtību ievērošanu pētniecības un inovācijas jomā. Šajā ziņā tā atgādina, cik svarīga ir daudzpusēja un divpusēja sadarbība ar dažādiem partneriem pasaulē, ieskaitot Brazīliju. ES vispārējās politiskās prioritātes, piemēram, zaļais kurss un ilgtspējīga attīstība, digitālā pārkārtošanās un globālā veselība, ir atspoguļotas ES ZTI divpusējās attiecībās ar Brazīliju, it īpaši sadarbībā programmā “Apvārsnis Eiropa”.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Darboties pasaules arēnā pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā ES pilnvaro LESD 186. pants. Priekšlikuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunkts.

               3.RETROSPEKTĪVĀS IZVĒRTĒŠANAS, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒŠANAS REZULTĀTI

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Šī iniciatīva neietilpst REFIT programmā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Vajadzīgie cilvēkresursi un administratīvie resursi ir noteikti tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.

               Uz minēto apsvērumu pamata Komisija aicina Padomi:

               -
                     Savienības vārdā ar Eiropas Parlamenta piekrišanu apstiprināt Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināšanu uz vēl pieciem gadiem pēc piecu gadu termiņa notecējuma (t. i., no 08.08.2022. līdz 07.08.2027.);

               -
                     pilnvarot Padomes priekšsēdētāju norīkot personas, kuras ir tiesīgas paziņot Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai, ka Savienība ir pabeigusi iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai pagarinātais Nolīgums stātos spēkā.

               2021/0336 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Ar Lēmumu 2005/781/EK
                  4
                Padome apstiprinājusi Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
                  5
                (“Nolīgums”) noslēgšanu.

               (2)Saskaņā ar Nolīguma XII pantu tas stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai Nolīgums stātos spēkā. Sākotnēji Nolīgums bija spēkā piecus gadus, un pēc Pušu vienošanās to var pagarināt pēc novērtēšanas katra kārtējā pagarināšanas laikposma priekšpēdējā gadā.

               (3)Ar Lēmumiem 2012/646/ES
                  6
                un 2018/343/ES
                  7
                Padome katrā reizē apstiprināja Nolīguma pagarināšanu uz pieciem gadiem.

               (4)2021. gada 11. maija un 2021. gada 24. maija vēstuļu apmaiņā Puses apstiprināja Interesi nolīgumu pagarināt uz vēl pieciem gadiem.

               (5)Nolīguma pagarināšana ir jāapstiprina Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināšana uz vēl pieciem gadiem.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personas, kam ir pilnvaras Savienības vārdā paziņot Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai, ka Savienība ir pabeigusi iekšējās procedūras, kas nepieciešamas Nolīguma pagarināšanai saskaņā ar tā XII panta 2. punktu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               Satura rādītājs

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Vispārīgie mērķi

               1.4.2.Specifiskie mērķi

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               1.4.4.Snieguma rādītāji

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, ieskaitot detalizētu iniciatīvas izvēršanas grafiku

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplimentaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, arī pārdales iespējas, novērtējums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

               2.2.2.Informācija par konstatēto risku un riska mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Priekšlikuma aplēstā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               3.2.3.Aplēstā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešu personu iemaksas

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums – Padomes Lēmums par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināšanu.

               1.2.Attiecīgās politikas jomas

                  Politikas stratēģija un koordinēšana, it īpaši starp ģenerāldirektorātiem RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT, MARE, MOVE un SANTE.

               1.3.Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz:

               ◻ jaunu darbību

               ◻ jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  8

               ☑ esošas darbības pagarināšanu

               ◻ vienas vai vairāku darbību apvienošanu vai pārorientēšanu uz citu/jaunu darbību

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Vispārīgie mērķi

                  Šī iniciatīva ļaus abām Pusēm uzlabot un padarīt intensīvāku sadarbību kopīgo zinātnisko un tehnoloģisko interešu jomās.

               1.4.2.Specifiskie mērķi

                  Konkrētais mērķis

                  Šim lēmumam jāļauj abām Pusēm uzlabot sadarbību un attīstīt stratēģiskāku partnerību, paplašinot pastāvošās sadarbības mērogu un jomu un globālu problēmu risināšanai, kopīgi risinot sabiedrības galvenās problēmas un veicinot abpusēju piekļūšanu programmām un finansējumam. Tas arī ļaus vajadzības gadījumā paplašināt reģionu sadarbību.

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz labuma guvējiem/mērķgrupām.

                  Šis lēmums gan Brazīlijai, gan Savienībai dos iespēju gūt abpusēju labumu no zinātnes un tehnikas attīstības, kas panākta ar pētniecību to attiecīgajās pētniecības programmās, un patlabanējās sadarbības. Tas ļaus apmainīties ar specifiskām zināšanām un nodot tālāk zinības, radot ieguvumu zinātnes pasaulei, rūpniecībai un abu Pušu pilsoņiem.

               1.4.4.Snieguma rādītāji

               Norādīt, pēc kādiem rādītājiem seko progresam un sasniegumiem.

                  Komisijas dienesti regulāri uzraudzīs visas atbilstīgi Nolīgumam īstenotās darbības, ieskaitot ES sadarbības darbību izvērtēšanu. Pārskatē citu starpā tiks aptverti šādi jautājumi:

                  a) sadarbības rādītāji – analīze par Brazīlijas subjektu dalību ES finansētajās programmās pēc skaita un veida (piem., priekšlikumu skaits, parakstīto dotācijas līgumu skaits, galvenās sadarbības saites, galvenie temati; radītais iznākums) un otrādi (kur vien pieejami dati);

                  b) darbības rādītāji – ES pamatprogrammās piedalošos Brazīlijas subjektu dalības sekmes, salīdzinot ar citām ārpussavienības valstīm un dalībvalstīm / pētniecības pamatprogrammas asociētajām valstīm; dalības kvalitātes analīze (piem., programmā piedalošos augstākā ranga augstskolu skaits, kopīgo pētniecības projektu radīto patentu un publikāciju skaits);

                  c) datu vākšana par sadarbības pasākumiem un saitēm, kuras neietilpst attiecīgajās pētniecības finansēšanas programmās, kā arī šādu pasākumu, piemēram, dalības daudzpusējās iniciatīvās un darba grupās, ietekmes novērtēšana.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņā vai ilgtermiņā izpildāmās vajadzības, ieskaitot detalizētu iniciatīvas izvēršanas grafiku

                  Šis lēmums ļaus Pusēm turpināt uzlabot un intensificēt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomās, abām gūstot labumu.

               1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka rezultativitāte vai komplimentaritāte). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un papildina vērtību, kura veidotos, ja dalībvalstis rīkotos atsevišķi.

                  Brazīlijas un ES sadarbība pētniecībā un inovācijā pēdējos gados nemitīgi aug. ES iesaistīšanās ļauj darboties plašākā mērogā un lielākā apjomā, visu dalībvalstu labā. Nolīguma pagarināšana ļaus ES vieglāk piekļūt Brazīlijas radītai zinātniskajai informācijai un iesaistīties lielākā skaitā sadarbības pasākumu, tā nodrošinot papildu apmaiņu ar zināšanām un tehnoloģijām. Tas arī ļaus Eiropas uzņēmumiem vieglāk iekļūt Brazīlijas tirgū.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Ņemot vērā līdzšinējo sadarbības pieredzi zinātnes un tehnoloģiju jomā, par abpusēji lietderīgu tiek uzskatīts pētniecībā turpināt sadarbību ar Brazīliju, kas ir stratēģiska ES partnere pētniecībā un inovācijā.

               1.5.4.Saderība ar daudzgadu finanšu shēmu un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Nolīguma ar Brazīliju pagarināšana tiek uzskatīta par pilnīgi saskanīgu un atbilstošu vispārējam politikas satvaram starptautiskajai sadarbībai pētniecības un inovācijas jomā, proti, nesen pieņemtajam Komisijas 2021. gada 18. maija paziņojumam par vispārēju pieeju pētniecībai un inovācijai – Eiropas stratēģiju starptautiskai sadarbībai mainīgā pasaulē (COM(2021)252 final/2).

                  Tiks meklēta sinerģija ar citiem Savienības instrumentiem ES un Brazīlijas sadarbības jomā, it īpaši ar attiecīgajām Eiropas komandas iniciatīvām reģionā, ar instrumentu NDICI un dažādām Komisijas nozariskajām iniciatīvām, it īpaši ar DG EAC, CNECT, DEFIS, ENV, CLIMA un REGIO iniciatīvām.

               1.5.5.Dažādo pieejamo finansēšanas iespēju, arī pārdales iespējas, novērtējums

                  Finansiālās vajadzības ierosinātās darbības segšanai ir pieejamas programmā “Apvārsnis Eiropa” (administratīvās apropriācijas). Ierosinātās darbības un tās īstenošanas koordināciju iekšēji segs Komisija, kam ierosinātās darbības laikā būs vajadzīgi aptuveni 0,5 FTE gadā, ar šādu sadalījumu:

                  2022. gadā: 7 mēnešu alga 0,5 ierēdņiem

                  2023.–2026. gadā: 12 mēnešu alga 0,5 ierēdņiem

                  2027. gadā: 5 mēnešu alga 0,5 ierēdņiem

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☑ Ierobežots ilgums

               –☑
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 08.08.2022.–07.08.2027.

               –☑
                     Finansiālā ietekme: 08.08.2022.–07.08.2027.

               ◻ Beztermiņa

               –Īstenošana ar sākuma laikposmu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

               –kam seko darbība pilnā mērā.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  9

               ☑ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, ieskaitot personālu Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta izpildes uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (specificēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 70. un 71. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēta sabiedrisko pakalpojumu sniegšana, tādā mērā, kādā šie subjekti dod pienācīgas finansiālu nodrošinājumu;

               –◻ dalībvalsts privāttiesību subjektiem, kuriem uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuri dod pienācīgu finansiālu nodrošinājumu;

               –◻ personām, kurām, ievērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, uzticēts īstenot konkrētas KĀDP darbības un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  [..]

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Pārraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt biežumu un nosacījumus.

                  Brazīlijas dalību pamatprogrammā regulāri uzrauga ar Nolīguma VI pantu izveidotās Apvienotās koordinācijas komitejas sanāksmēs.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Ierosināto pārvaldības veidu, finansējuma apgūšanas mehānismu, maksāšanas kārtības un kontroles stratēģijas pamatojums

                  Ierosinātā iniciatīva pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” tiks īstenota tiešā pārvaldībā.

                  Tiešā pārvaldība kā darbība, kas pilnībā jāveic Komisijas politikas speciālistam, ir piemērotākais īstenošanas veids. Proti, gaidāmie galvenie uzdevumi, kas nepieciešami ierosinātās darbības pienācīgai īstenošanai, piemēram, politiskais dialogs, ES un Brazīlijas pētniecības un inovācijas sadarbības vides novērtēšana, kopīgu sadarbības prioritāšu un tamlīdzīgu uzdevumu noteikšana, ir Komisijas īstenošanas dienesta – PI ģenerāldirektorāta direktorāta “Globālās pieejas un starptautiskās sadarbības pētniecībā un inovācijā” – pamatdarbība.

                  Papildu atbalsta uzdevumus, kam ir organizatorisks, loģistisks, administratīvs un konsultatīvs raksturs, var piešķirt saskaņā ar nākamo pamatlīgumu par atbalsta darbībām starptautiskai sadarbībai pētniecības un inovācijas jomā. Atbalsta uzdevumus, kas paredzēti ierosinātās darbības efektivitātes un lietderības uzlabošanai, uzraudzīs Komisija, un tie arī turpmāk būs tās tiešā pārvaldībā.

               2.2.2.Informācija par konstatēto risku un riska mazināšanai izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Sanāksmes un divpusējie kontakti notiek regulāri, nodrošinot sistemātisku dalīšanos informācijā un kontroli. Kontroles sistēmā riski nav konstatēti.

               2.2.3.Kontroles izmaksefektivitātes (kontroles izmaksu attiecība pret attiecīgo pārvaldīto līdzekļu vērtību) aplēse un pamatojums un gaidāmā kļūdu riska līmeņa novērtējums (maksājumu izdarīšanas brīdī un slēgšanas brīdī)

                  Neattiecas.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Ja pamatprogrammas īstenošanai būs nepieciešams izmantot ārējus darba izpildītājus vai piešķirt finansiālus līdzekļus trešām personām, Komisija attiecīgā gadījumā veiks finanšu revīzijas, it īpaši tad, ja tai būs pamats apšaubīt paveiktā vai pasākumu pārskatos aprakstītā darba faktiskumu.

                  Savienība veiks finanšu revīzijas vai nu pašu darbinieku spēkiem, vai pieaicinot saskaņā ar revidējamās puses tiesību aktiem atzītus grāmatvedības ekspertus. Savienība izvēlēsies ekspertus pēc saviem ieskatiem, izvairoties no interešu konflikta briesmām, uz ko var būt norādījis revīzijai pakļautais subjekts. Turklāt, veicot pētniecības darbību, Komisija nodrošinās, ka Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar efektīvām pārbaudēm un pārkāpumu atklāšanas gadījumā – ar preventīviem un proporcionāliem pasākumiem un sodiem.

                  Lai sasniegtu šo mērķi, visos līgumos, kas tiek izmantoti pamatprogrammas īstenošanai, tiks iekļauti noteikumi par pārbaudēm, pasākumiem un sodiem, atsaucoties uz Regulām Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 un Nr. 883/2013.

                  Galvenais, līgumos būs jāparedz šādi punkti:

                  - īpašu līguma pantu iekļaušana, lai aizsargātu ES finansiālās intereses, veicot pārbaudes un kontrolējot veikto darbu;

                  - administratīvo pārbaužu veikšana kā daļa no krāpšanas apkarošanas pasākumiem atbilstoši Regulām Nr. 2185/96 un Nr. 883/2013;

                  - administratīvo sodu piemērošana par visiem līgumu īstenošanā tīši vai netīši izdarītiem pārkāpumiem atbilstīgi Pamatregulai Nr. 2988/95, ieskaitot iekļaušanu melnajā sarakstā;

                  - tas, ka pārkāpumu un krāpšanas gadījumā visiem piedzīšanas rīkojumiem jābūt izpildāmiem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 299. pantam.

                  Bez tam Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta (RTD ĢD) atbildīgais personāls īstenos sadarbības zinātnisko un budžetāro aspektu pastāvīgo pārbaužu programmu, RTD ĢD Iekšējās revīzijas nodaļa veiks iekšējo revīziju, un Eiropas Savienības Revīzijas palāta veiks pārbaudes objektos.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS APLĒSTĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        1. izdevumu kategorija – Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija – Pētniecība un inovācija – “Apvārsnis Eiropa”

                        Dif./nedif.
                           10

                        no EBTA valstīm
                           11

                        no kandidātvalstīm
                           12

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1

                        01 01 01 01

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        1

                        01 01 01 03

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

               ·Jaunveidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        Numurs [... izdevumu kategorija]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Priekšlikuma aplēstā ietekme uz apropriācijām

               3.2.1.Kopsavilkums par aplēsto ietekmi uz darbības apropriācijām

               ☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas darbības apropriācijas

               ◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgas šādas darbības apropriācijas:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        1

                        “Vienotais tirgus, inovācija un digitalizācija – Pētniecība un inovācija – ”Apvārsnis Eiropa”

                        ĢD – RTD

                        2022. gads
                           13

                        2023. gads

                        2024. gads

                        2025. gads

                        2026. gads

                        2027. gads

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcija

                        Saistības

                        (1a)

                        Maksājumi

                        (2a)

                        Budžeta pozīcija

                        Saistības

                        (1b)

                        Maksājumi

                        (2b)

                        · Administratīvas apropriācijas, kas tiek finansētas no noteiktu programmu piešķīrumiem
                           14

                        Budžeta pozīcija 01 01 01 01

                        Saistības un maksājumi

                        (3)

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Budžeta pozīcija 01 01 01 03

                        Saistības un maksājumi

                        (3)

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        Apropriācijas DG RTD
                        KOPĀ

                        Saistības

                        = (1a) + (1b) + (3)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksājumi

                        = (2a) + (2b)

                        + (3)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        = (4) + (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksājumi

                        = (5) + (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairāk par vienu izdevumu kategoriju

                        • KOPĀ darbības apropriācijas (visas darbības izdevumu kategorijas)

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no piešķīrumiem konkrētām programmām

                        (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–6. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas (pamatsumma)

                        Saistības

                        = (4) + (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksājumi

                        = (5) + (6)

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Daudzgadu finanšu shēmas 7. izdevumu kategorija

                        “Administratīvie izdevumi”

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2022. gads

                        2023. gads

                        2024. gads

                        2025. gads

                        2026. gads

                        2027. gads

                        KOPĀ

                        ĢD – <…….>

                        • Cilvēkresursi

                        • Citi administratīvie izdevumi

                        KOPĀ <….> ĢD

                        Apropriācijas

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2022. gads

                        2023. gads

                        2024. gads

                        2025. gads

                        2026. gads

                        2027. gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                         1.–7. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        Maksājumi

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

               Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un iznākumus

                        ⇩

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        IZNĀKUMI

                        Veids
                           15

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           16
                        …

                        - Iznākums

                        - Iznākums

                        - Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...

                        - Iznākums

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPSUMMAS

               3.2.3.Aplēstā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgas administratīvas apropriācijas

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvas apropriācijas šādi:

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        2022. gads
                           17

                        2023. gads

                        2024. gads

                        2025. gads

                        2026. gads

                        2027. gads

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas
                           7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Citi administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
                           7. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        7. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           18

                        Cilvēkresursi

                        0,044

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,076

                        0,032

                        0,380

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,004

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,012

                        0,008

                        0,060

                        Starpsumma – ārpus
                           daudzgadu finanšu shēmas
                           5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

                        KOPĀ

                        0,048

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,088

                        0,040

                        0,440

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.1.Aplēstās cilvēkresursu vajadzības

               –◻
                     Priekšlikumam/iniciatīvai nav vajadzīgi cilvēkresursi

               –☑
                     Priekšlikumam/iniciatīvai ir vajadzīgi šādi cilvēkresursi:

               Aplēse izsakāma pilnslodzes ekvivalentos

                        2022. gads

                        2023. gads

                        2024. gads

                        2025. gads

                        2026. gads

                        2027. gads

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        20 01 02 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        20 01 02 03 (Delegācijas)

                        01 01 01 01 (Netiešā pētniecība)

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

                        01 01 01 11 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot pilnslodzes ekvivalentā FTE)
                           19

                        20 02 01 (AC, END, INT no kopējā finansējuma)

                        20 02 03 (AC, AL, END, INT un JPD delegācijās)

                        XX 01 xx yy zz
                           20

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        01 01 01 02 (AC, END, INT - netiešā pētniecība)

                        01 01 01 12 (AC, END, INT - tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (norādīt)

                        KOPĀ

                        0,35

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,25

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzīgie cilvēkresursi tiks nodrošināti, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Nolīguma VI pantā paredzētās Apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un pārvaldība un komandējumi, kas paredzēti Nolīguma sekmīgas darbības un īstenošanas, kā arī regulāras pārskatīšanas nodrošināšanai.

                        Aprēķini veikti proporcionāli Nolīguma darbības ilgumam.

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu

               Priekšlikuma/iniciatīvas vajadzībām:

               –☑
                     pilnīgi pietiek ar līdzekļu pārdalīšanu daudzgadu finanšu shēmas (DFS) attiecīgajā izdevumu kategorijā

                  Aprakstiet, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas! Lielas pārplānošanas gadījumā iesniedziet Excel tabulu!

               –◻
                     jāizmanto no DFS attiecīgās izdevumu kategorijas nepiešķirtās rezerves un/vai īpašie instrumenti, kas noteikti DFS regulā

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas un budžeta pozīcijas, atbilstošās summas un instrumentus, kurus ierosināts izmantot!

               –◻
                     jāpārskata DFS

                  Paskaidrojiet, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas!

               3.2.5.Trešu personu iemaksas

               Priekšlikums/iniciatīva:

               –☑
                     neparedz trešu personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz līdzfinansējumu atbilstoši šādai aplēsei:

               Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansētāju struktūru

                        Līdzfinansētās apropriācijas KOPĀ

               3.3.Aplēstā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva ieņēmumus finansiāli neietekmē.

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija:

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           21

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        [..]. pants

               Attiecībā uz piešķirtajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgās budžeta izdevumu pozīcijas.

                  [...]

               Citas piezīmes (piemēram, metode/formula, ko izmanto, lai aprēķinātu ietekmi uz ieņēmumiem, vai citāda informācija).

                  [...]

                     (1)

                        OV L 295, 11.11.2005., 38. lpp.

                     (2)

                        OV L 67, 9.3.2018., 1. lpp.

                     (3)

                        Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par globālo pieeju pētniecībai un inovācijai “Eiropas starptautiskās sadarbības stratēģija mainīgā pasaulē” (COM(2021) 252 final/2).

                     (4)

                        Padomes Lēmums 2005/781/EK (2005. gada 6. jūnijs) par Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku (OV L 295, 11.11.2005., 37. lpp.).

                     (5)

                        OV L 295, 11.11.2005., 38. lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2012/646/ES (2012. gada 10. oktobris) par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (OV L 287, 18.10.2012., 4. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums 2018/343/ES (2018. gada 5. marts) par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (OV L 67, 09.03.2018., 1. lpp.).

                     (8)

                  Kā paredzēts Finanšu regulas 58. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (9)

                        Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu sk. BudgWeb tīmekļa vietnē
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (10)

                        Dif. = diferencētās apropriācijas / Nedif. = nediferencētās apropriācijas.

                     (11)

                        EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (12)

                        Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos.

                     (13)

                        2022. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. Summas 2022. gadam aprēķinātas kā 7 mēnešu algas 0,5 FTE; 2023.–2026. gadam – kā 12 mēnešu algas 0,5 FTE; 2027. gadam – kā 5 mēnešu algas 0,5 FTE.

                     (14)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (15)

                        Iznākumi ir piegādājamie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (16)

                        Aprakstīts 1.4.2. punktā. “Konkrētie mērķi”.

                     (17)

                        2022. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (18)

                        Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās BA pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (19)

                        AC – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, END – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūru darbinieki, JPD – jaunākie speciālisti delegācijās.

                     (20)

                        Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām BA pozīcijām).

                     (21)

                        Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 20 % apmērā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.10.2021
            COM(2021) 678 final
            2021/0355(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) 15. panta satvarā pieņemtu reģionālos plānus par komunālo notekūdeņu attīrīšanu un notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis ir priekšlikums par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē attiecībā uz lēmumu Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) 15. panta satvarā pieņemt reģionālos plānus par komunālo notekūdeņu attīrīšanu un notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību un tās protokoli

               Barselonas konvencija un tās septiņi protokoli, kas pieņemti Vidusjūras rīcības plāna satvarā, ir galvenais reģionālais juridiski saistošais daudzpusējais vides nolīgums attiecībā uz Vidusjūru.

               Protokols par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) ir viens no septiņiem Barselonas konvencijas protokoliem. Tā mērķis ir veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu, mazinātu un pēc iespējas pilnībā izbeigtu Vidusjūras piesārņošanu ar atkritumiem vai citām vielām.

               Eiropas Savienība ir (grozītā) LBS protokola puse
                  1
               .

               2.2.Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē pulcējas ministri un augstākās amatpersonas, kuras pārstāv visas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses. 2021. gada 7.–10. decembrī līgumslēdzējas puses tiksies Antaljā, Turcijā.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 25. pantu Eiropas Savienības (“ES”) balsstiesības veido to ES dalībvalstu skaitam atbilstošs balsu skaits, kuras ir minētās konvencijas un viena vai vairāku tās protokolu līgumslēdzējas puses. ES savas balsstiesības neizmanto, ja savas balsstiesības izmanto tās dalībvalstis, un otrādi.

               Saskaņā ar LBS protokola 15. panta 1. punktu lēmumus par rīcības plānu, programmu un pasākumu pieņemšanu pieņem ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               2.3.Akts, ko paredzēts pieņemt Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējām pusēm ir jāapstiprina lēmums, ar ko pieņemtu reģionālos plānus par komunālo notekūdeņu attīrīšanu un notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu LBS protokola 15. panta satvarā (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir pieņemt divus reģionālos plānus — reģionālo plānu, ar kuru tiks atjaunināti vairāki pašreizējā komunālo notekūdeņu attīrīšanas reģionālā plāna aspekti, un jaunu reģionālo plānu par notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu (turpmāk abi kopā “reģionālie plāni”).

               Reģionālie plāni Savienībai būs saistoši, kā nosaka LBS protokola 15. panta 3. punkts.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Plānotais komunālo notekūdeņu attīrīšanas reģionālais plāns ir ievērojami pamatīgāks par iepriekšējo reģionālo plānu par BSP5 samazināšanu. Konkrētāk, emisijas robežvērtības ir paplašinātas, lai aptvertu nozīmīgākos piesārņotājus, kas tiek novadīti ar attīrītiem notekūdeņiem, arī pārgūtiem un rūpnieciskiem notekūdeņiem.

               Jaunajā notekūdeņu dūņu apsaimniekošanas reģionālajā plānā ierosinātie pasākumi aptver dažādos notekūdeņu dūņu pielietojumus, patogēnu un smago metālu satura robežvērtības biocietvielām, ko izmanto lauksaimniecībā, ar dūņu izmantošanu enerģijas / barības vielu atgūšanai saistītus aspektus un notekūdeņu attīrīšanas staciju notekūdeņu dūņu kvalitātes monitoringu.

               Savienības nostāja ir vajadzīga tāpēc, ka paredzētā priekšlikuma ietekme ir juridiski saistoša.

               Priekšlikums atbilst Savienības iecerei samazināt piesārņojumu un uzlabot vides aizsardzību saskaņā ar zaļo kursu. Tāpēc tiek ierosināts Savienībai atbalstīt paredzētā akta pieņemšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Barselonas konvenciju.

               Ar paredzēto aktu LBS protokola 15. panta satvarā tiks pieņemti reģionālie plāni par komunālo notekūdeņu attīrīšanu un notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu, tāpēc tā pieņemšana ir akts ar juridiskām sekām.

               Barselonas konvencijā un tās pielikumos noteikto iestāžu sistēmu paredzētais akts nepapildina un negroza.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0355 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) attiecībā uz tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) 15. panta satvarā pieņemtu reģionālos plānus par komunālo notekūdeņu attīrīšanu un notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Grozīto Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“LBS protokols”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 1999/801/EK
                  2
               , un minētais protokols stājās spēkā 2008. gada 11. maijā.

               (2)Saskaņā ar LBS protokola 15. pantu Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē var pieņemt reģionālus rīcības plānus, kuros ietverti pasākumi un to īstenošanas termiņi.

               (3)Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējām pusēm savā 22. sanāksmē 2021. gada 7.–10. decembrī ir LBS protokola 15. panta satvarā jāpieņem reģionālie plāni par komunālo notekūdeņu attīrīšanu un notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu.

               (4)Ar paredzēto lēmumu pieņemtie reģionālie plāni Savienībai saskaņā ar LBS protokola 15. panta 3. punktu būs saistoši, tāpēc jānosaka, kāda nostāja Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē.

               (5)Tā kā ar paredzētajiem reģionālajiem plāniem iecerēts atjaunināt Vidusjūras aizsardzības prasības, grozīt ES starptautiskās saistības un ieceres un uzlabot vides aizsardzību, tiek ierosināts Savienībai minētā lēmuma pieņemšanu atbalstīt,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē, ir atbalstīt tā lēmuma pieņemšanu, ar ko Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) 15. panta satvarā pieņemtu reģionālos plānus par komunālo notekūdeņu attīrīšanu un notekūdeņu dūņu apsaimniekošanu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 322, 14.12.1999., 18.–31. lpp.

                     (2)

                        OV L 322, 14.12.1999., 18.–31. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.10.2021
            COM(2021) 677 final
            2021/0354(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) attiecībā uz lēmumu Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) 15. panta satvarā pieņemt Vidusjūras reģiona jūras piedrazojuma pārvaldības reģionālā plāna grozījumus

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis ir priekšlikums par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Konvencijas par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē attiecībā uz lēmumu Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) 15. panta satvarā pieņemt Vidusjūras reģiona jūras piedrazojuma pārvaldības reģionālā plāna grozījumus.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību un tās protokoli

               Barselonas konvencija un tās septiņi protokoli, kas pieņemti Vidusjūras rīcības plāna satvarā, ir galvenais reģionālais juridiski saistošais daudzpusējais vides nolīgums attiecībā uz Vidusjūru.

               Protokols par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) ir viens no septiņiem Barselonas konvencijas protokoliem. Tā mērķis ir veikt visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai novērstu, mazinātu un pēc iespējas pilnībā izbeigtu Vidusjūras piesārņošanu ar atkritumiem vai citām vielām.

               Eiropas Savienība ir (grozītā) LBS protokola puse
                  1
               .

               2.2.Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē pulcējas ministri un augstākās amatpersonas, kuras pārstāv visas Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses. 2021. gada 7.–10. decembrī līgumslēdzējas puses tiksies Antaljā, Turcijā.

               Saskaņā ar Barselonas konvencijas 25. pantu Eiropas Savienības (“ES”) balsstiesības veido to ES dalībvalstu skaitam atbilstošs balsu skaits, kuras ir minētās konvencijas un viena vai vairāku tās protokolu līgumslēdzējas puses. ES savas balsstiesības neizmanto, ja savas balsstiesības izmanto tās dalībvalstis, un otrādi.

               Saskaņā ar LBS protokola 15. panta 1. punktu lēmumus par rīcības plānu, programmu un pasākumu pieņemšanu pieņem ar klātesošo un balsojošo līgumslēdzēju pušu divu trešdaļu balsu vairākumu.

               2.3.Akts, ko paredzēts pieņemt Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē

               Nākamajā ministru sanāksmē Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses plāno pieņemt lēmumu, ar ko LBS protokola 15. panta satvarā pieņemtu Vidusjūras reģiona jūras piedrazojuma pārvaldības reģionālā plāna grozījumus (“paredzētais akts”).

               Reģionālie plāni Savienībai ir saistoši, kā nosaka LBS protokola 15. panta 3. punkts.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Rīcība jūras piedrazojuma mazināšanas jomā ir būtisks elements Savienības tiesību aktos par jūras vides, tās biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzību.

               Ievērojot 14. IAM un Neapoles deklarāciju, paredzētais akts nodrošinās jaunas definīcijas un paplašinās pasākumu tvērumu četrās svarīgās jomās (ekonomiskie instrumenti, plastmasas aprites ekonomika un jūras piedrazojuma avoti uz sauszemes un jūrā).  Akts turklāt prasa no 2025. gada pieņemt preventīvus pasākumus, ar ko panāktu plastmasas aprites ekonomiku, it sevišķi — pakāpeniski izbeidzot noteiktu vienreizlietojamu plastmasas izstrādājumu patēriņu un ražošanu un ierobežojot noteiktu problemātisku ķīmisko piedevu izmantošanu plastmasas ražošanā (saskaņā ar Stokholmas konvenciju).

               Savienības nostāja ir vajadzīga tāpēc, ka paredzētā priekšlikuma ietekme ir juridiski saistoša.

               Priekšlikums atbilst Savienības iecerei samazināt piesārņojumu un uzlabot vides aizsardzību saskaņā ar zaļo kursu. Tāpēc tiek ierosināts Savienībai atbalstīt paredzētā akta pieņemšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksme ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Barselonas konvenciju.

               Ar paredzēto aktu tiks pieņemti Vidusjūras reģiona jūras piedrazojuma pārvaldības reģionālā plāna grozījumi, tāpēc tā pieņemšana ir akts ar juridiskām sekām.

               Barselonas konvencijā un tās pielikumos noteikto iestāžu sistēmu paredzētais akts nepapildina un negroza.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0354 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Konvencijā par Vidusjūras reģiona jūras vides un piekrastes aizsardzību (“Barselonas konvencija”) attiecībā uz lēmumu Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) 15. panta satvarā pieņemt Vidusjūras reģiona jūras piedrazojuma pārvaldības reģionālā plāna grozījumus

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Grozīto Protokolu par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem un darbībām uz sauszemes (“LBS protokols”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 1999/801/EK
                  2
               , un minētais protokols stājās spēkā 2008. gada 11. maijā.

               (2)Saskaņā ar LBS protokola 15. pantu Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē var pieņemt reģionālus rīcības plānus, kuros ietverti pasākumi un to īstenošanas termiņi.

               (3)Savā 22. sanāksmē 2021. gada 7.–10. decembrī Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzējas puses plāno LBS protokola 15. panta satvarā pieņemt Vidusjūras reģiona jūras piedrazojuma pārvaldības reģionālā plāna grozījumus (“paredzētais akts”). Paredzētais akts nodrošinās jaunas definīcijas un paplašinās pasākumu tvērumu četrās svarīgās jomās (ekonomiskie instrumenti, plastmasas aprites ekonomika un jūras piedrazojuma avoti uz sauszemes un jūrā).

               (4)Ar minēto lēmumu tiks pieņemti grozījumi Vidusjūras reģiona jūras piedrazojuma pārvaldības reģionālajā plānā, kas Savienībai saskaņā ar LBS protokola 15. panta 3. punktu ir saistošs, tāpēc jānosaka, kāda nostāja Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu sanāksmē.

               (5)Tā kā paredzētais reģionālais plāns atbilst Savienības iecerei samazināt piesārņojumu un uzlabot vides aizsardzību, tiek ierosināts Savienībai minētā lēmuma pieņemšanu atbalstīt,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Barselonas konvencijas un tās protokolu līgumslēdzēju pušu 22. sanāksmē, ir atbalstīt tā lēmuma pieņemšanu, ar ko Protokola par Vidusjūras aizsardzību pret piesārņojumu no sauszemes avotiem (“LBS protokols”) 15. panta satvarā grozītu Vidusjūras reģiona jūras piedrazojuma pārvaldības reģionālo plānu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 322, 14.12.1999., 18.–31. lpp.

                     (2)

                        OV L 322, 14.12.1999., 18.–31. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.10.2021
            COM(2021) 651 final
            2021/0335(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 63. panta 1. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Eiropas Savienības un PAO Apvienotajā komitejā (“Apvienotā komiteja”) saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu ar mērķi pagarināt pagaidu grozījumus, kas paredzēti A punktā vēstuļu apmaiņā starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi, no otras puses.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgums

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīguma par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses (“pagaidu asociācijas nolīgums”), mērķis ir sekmēt tirdzniecību un ieguldījumus un saskanīgas ekonomiskās attiecības starp Pusēm, tādējādi veicinot to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību. Nolīgums stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā.

               2.2.Eiropas Savienības un PAO Apvienotā komiteja

               Eiropas Savienības un PAO Apvienotajai komitejai (“Apvienotā komiteja”) ir pilnvaras pieņemt lēmumus, kā noteikts pagaidu asociācijas nolīgumā, kā arī citos gadījumos, kad tas vajadzīgs, lai sasniegtu pagaidu asociācijas nolīgumā noteiktos mērķus. Apvienotā komiteja rīkojas, Savienībai un Palestīniešu pašpārvaldei savstarpēji vienojoties.

               2.3.Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā

               Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldi, no otras puses, par turpmākiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivīm un zivsaimniecības produktiem un par grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), mērķis ir vēl vairāk liberalizēt tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivīm un zivsaimniecības produktiem, un ar to groza pagaidu asociācijas nolīgumu. Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī.

               Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā C punkta 1. apakšpunkta a) punktā Apvienotā komiteja ir pilnvarota ar lēmumu pagarināt pagaidu grozījumu termiņu uz papildu laikposmu. Kopš Apvienotās komitejas 2020. gada 10. decembra sanāksmes Puses ir paudušas nodomu pagarināt pagaidu grozījumus.

               2.4.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā pagarināšanu uz 10 gadiem (“paredzētais akts”).

               Joprojām pastāv vajadzība veicināt ekonomisko un sociālo attīstību Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā. Tas tā ir jo īpaši pēc nesenās vardarbības Gazā un tās apkārtnē. Ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšana Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā varētu palīdzēt uzlabot politisko stabilitāti reģionā. Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā sākotnēji tika noslēgts uz desmit gadiem. Ņemot vērā joprojām pastāvošās ekonomiskās grūtības Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā un lai maksimāli palielinātu stabilitāti un plānošanas uzticamību, visefektīvākais solis būtu nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā pagarināšana par vēl 10 gadiem. Tāpēc paredzētā akta mērķis ir pagarināt pagaidu liberalizāciju attiecībā uz lauksaimniecības produktu, pārstrādātu lauksaimniecības produktu, zivju un zivsaimniecības produktu tirdzniecību vēl uz 10 gadiem.

               Saskaņā ar pagaidu asociācijas nolīguma 63. panta 2. punktu paredzētais akts kļūs Pusēm saistošs.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem, ir pielikumā pievienotā Apvienotās komitejas lēmuma projekta pieņemšana.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar starptautisku nolīgumu. Tā ir izveidota ar pagaidu asociācijas nolīguma 63. pantu.

               Akts, kuru Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstīgi pagaidu asociācijas nolīguma 63. panta 2. punktam, un tādējādi tas ir akts ar juridiskām sekām

               Paredzētais lēmums nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz preču tirdzniecību, un tādējādi uz to pilnībā attiecas LESD 207. pantā izklāstītās kopējās tirdzniecības politikas darbības joma. Pilnvaras slēgt starptautiskus nolīgumus ir izklāstītas minētā panta 4. punkta pirmajā daļā.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Ar Apvienotās komitejas aktu tiks grozīts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā, tāpēc pēc pieņemšanas to ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0335 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 63. panta 1. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ar 1997. gada 2. jūnija Padomes lēmumu
                  1
                noslēdza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses (“pagaidu asociācijas nolīgums”), un tas stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā.

               (2)Ar pagaidu asociācijas nolīguma 63. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kas ir pilnvarota pieņemt saistošus lēmumus pagaidu asociācijas nolīgumā paredzētajos gadījumos.

               (3)Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldi, no otras puses, par turpmākiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivīm un zivsaimniecības produktiem un par grozījumiem pagaidu asociācijas nolīgumā (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”) Savienība noslēdza ar Padomes 2011. gada 20. oktobra lēmumu
                  2
               , un tas stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī. Pagaidu asociācijas nolīguma pagaidu grozījumu termiņš beigsies 2021. gada 31. decembrī.

               (4)Saskaņā ar C punkta 1. apakšpunkta a) punktu nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā Apvienotā komiteja, kas izveidota ar pagaidu asociācijas nolīgumu, var pagarināt ar nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā grozītā pagaidu asociācijas nolīguma pagaidu grozījumu termiņu.

               (5)Joprojām pastāv vajadzība veicināt ekonomisko un sociālo attīstību Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā. Tas tā ir jo īpaši pēc nesenās vardarbības Gazā un tās apkārtnē. Ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšana Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā varētu palīdzēt uzlabot politisko stabilitāti reģionā. Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā sākotnēji tika noslēgts uz desmit gadiem. Ņemot vērā joprojām pastāvošās ekonomiskās grūtības Jordānas Rietumkrastā un Gazas joslā un lai maksimāli palielinātu stabilitāti un plānošanas uzticamību, visefektīvākais solis būtu nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā pagarināšana uz vēl 10 gadiem. Tādēļ ir lietderīgi pagarināt pagaidu grozījumu termiņu vēl uz 10 gadiem.

               (6)Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par nolīgumā vēstuļu apmaiņas veidā noteikto pagaidu grozījumu pagarināšanu uz desmit gadiem.

               (7)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, jo lēmums Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Apvienotās komitejas sanāksmē Savienības vārdā ieņemamās nostājas pamatā ir šim lēmumam pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 187, 16.7.1997., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 328, 10.12.2011., 5. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.10.2021
            COM(2021) 651 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 63. panta 1. punktu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS UN PAO APVIENOTĀS KOMITEJAS

               Lēmums Nr. [...]

               […]

               par to, lai pagarinātu pagaidu grozījumus, kas paredzēti A punktā vēstuļu apmaiņā starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldi, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS UN PAO APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Briselē 1997. gada 24. februārī parakstīto Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumu par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas atbrīvošanas organizāciju (PAO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses (“pagaidu asociācijas nolīgums”), un jo īpaši tā 63. panta 2. punktu,

               ņemot vērā 2011. gada 13. aprīlī parakstīto Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldi, no otras puses, par turpmākiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivīm un zivsaimniecības produktiem un par grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PLO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses (“nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā”), un jo īpaši tā C punkta 1. apakšpunkta a) punktu,

               tā kā:

               1.Pagaidu asociācijas nolīguma 63. panta 1. punktā Eiropas Savienības un PAO Apvienotajai komitejai (“Apvienotā komiteja”) ir piešķirtas pilnvaras pieņemt lēmumus nolīgumā paredzētajos gadījumos, kā arī citos gadījumos, kad tas vajadzīgs nolīgumā izklāstīto mērķu sasniegšanai.

               2.Nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā C punkta 1. apakšpunkta a) punktā paredzēts, ka Apvienotā komiteja var lemt par nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā A punktā paredzēto pagaidu grozījumu pagarināšanu.

               3.Ir noteikts termiņš šāda lēmuma pieņemšanai Apvienotajā komitejā, lai uzņēmēji varētu pielāgoties jaunajai situācijai, un tas neietekmē Apvienotās komitejas pilnvaras. Abas Puses jau 2020. gadā ir paudušas nodomu pagaidu grozījumus turpināt piemērot vēl desmit gadus.

               4.Apvienotās komitejas reglamenta 10. pantā ir paredzēta iespēja pieņemt lēmumus rakstiskā procedūrā starp sesijām, ja abas Puses tam piekrīt,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Pagaidu grozījumus, kas paredzēti A punktā vēstuļu apmaiņā starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Jordānas Rietumkrasta un Gazas joslas Palestīniešu pašpārvaldi, no otras puses, par turpmākiem liberalizācijas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem un zivīm un zivsaimniecības produktiem un par grozījumiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu pagaidu asociācijas nolīgumā par tirdzniecību un sadarbību starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Palestīnas Atbrīvošanas organizāciju (PLO) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora Palestīniešu pašpārvaldes vajadzībām, no otras puses, piemēro vēl desmit gadu papildu laikposmā.

               2. pants

               1.Šim lēmumam ir juridiskas sekas no tā pieņemšanas dienas, un to piemēro no 2022. gada 1. janvāra [pirmās dienas pēc sākotnējā pagaidu pasākuma beigu datuma].

               2.Šo lēmumu sagatavo nolīguma Pušu oficiālajās valodās, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               [vieta],

               Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs