				|

		52013PC0040

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) aģentūru /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Drošības
prasībām ir būtiska nozīme ar Galileo un EGNOS
programmām saistīto infrastruktūru izstrādē,
īstenošanā un ekspluatācijā, jo to izmantošana var
ietekmēt Savienības un tās dalībvalstu drošību.
Ņemot vērā satelītu radionavigācijas sistēmu
stratēģisko lomu, tās ir kritiska infrastruktūra, kas var
tikt izmantota ļaunprātīgi. Turklāt, ņemot
vērā satelītu radionavigācijas aizvien pieaugošo
izmantojumu dažādās nozarēs, pakalpojumu sniegšanas
pārtraukums radītu ievērojamu kaitējumu mūsdienu
sabiedrībai.
Eiropas Parlamenta un Padomes
2008. gada 9. jūlija Regula (EK) Nr. 683/2008 par Eiropas
satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo)
turpmāku īstenošanu[1]
nosaka, ka Komisija risina visus ar abām - Galileo un EGNOS -
programmām saistīto sistēmu drošības jautājumus.
Tomēr arī pati sistēmu drošība tiek akreditēta,
pārbaudot sistēmu atbilstību noteiktām drošības
prasībām un pārliecinoties, vai tiek ievēroti
attiecīgi Padomei un Komisijai piemērojamie drošības noteikumi.
Kā jebkuras akreditācijas darbības, abu Eiropas satelītu
radionavigācijas programmu drošības akreditācija ir jāveic
neatkarīgi, it īpaši no citiem dalībniekiem, kas iesaistīti
to izstrādē, izveidē un ekspluatācijā.
Eiropas GNSS aģentūra
ir atbildīga par šo akreditācijas darbību, piemērojot,
lasot tos kopā, Regulas (EK) Nr. 683/2008 un Eiropas Parlamenta
un Padomes Regulas (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas
Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS)
aģentūru, atceļ Padomes Regulu(EK) Nr. 1321/2004 par
Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības
struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK)
Nr. 683/2008[2],
noteikumus. Pēdējā minētajā regulā ir
precizēti nosacījumi par Aģentūrai uzticēto
akreditācijas uzdevumu izpildi, un tā it īpaši paredz, ka
lēmumus par drošības akreditāciju pieņem neatkarīgi no
Komisijas un neatkarīgi no struktūrām, kas atbild par programmu
īstenošanu. Neatkarība ir jānodrošina arī
attiecībā uz citiem Aģentūrai uzliktajiem pienākumiem.
Lai nodrošinātu to, ka
drošības akreditācijas darbības notiek neatkarīgi, tostarp
lielā mērā arī no citām darbībām, kas
uzticētas Eiropas GNSS aģentūrai, ar Regulu (ES) Nr. 912/2010
Aģentūrā ir izveidota autonoma struktūra, Drošības
akreditācijas padome, kura, līdz ar Aģentūras
izpilddirektoru un Administratīvo padomi, veido vienu no trim tās
struktūrvienībām. Drošības akreditācijas padome
atrodas vienā līmenī ar Administratīvo padomi un ir
vienīgā, kuras kompetencē ir akreditācijas lēmumu
pieņemšana. Šie lēmumi, tāpat kā Administratīvās
padomes lēmumi, tiek pieņemti Aģentūras vārdā un
tie uzliek saistības Aģentūrai, kura no juridiskā aspekta
ir vienīgā, kam ir juridiskas personas statuss.
Tādējādi Eiropas
GNSS aģentūra ir īpaši organizēta struktūra, jo
Aģentūrā darbības, kas saistītas ar sistēmu
drošības akreditāciju, ir nodalītas no citām
Aģentūras darbībām, proti, drošības centra
pārvaldības, dalības sistēmu sagatavošanā
komercializācijai un citām aktivitātēm, kuras Komisija var
deleģēt Aģentūrai.
Komisija 2011. gada
30. novembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un
Padomes regulai par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu
ieviešanu un ekspluatāciju[3] .
Šī jaunā GNSS regula ir paredzēta, lai, sākot no
2014. gada 1. janvāra, aizstātu Regulu
(EK) Nr. 683/2008 un lai noteiktu regulējumu programmu
pārvaldībai laikā no 2014. līdz 2020. gadam. Tā
jo īpaši paredz, ka lielākā daļa pienākumu, kas
saistīti ar Galileo un EGNOS sistēmu ekspluatāciju, tiek
uzticēti Eiropas GNSS aģentūrai. Komisijas priekšlikumā
izteikto apņēmību deleģēt šos pienākumus
Aģentūrai atbalsta arī Eiropas Parlaments un Padome, kuri
dokumentu ir vērtējuši kopš 2012. gada sākuma. Padome
2012. gada 7. jūnijā pieņēma daļēju
vispārēju pieeju (2012. gada 11. jūnija dokuments
Nr. 11105/12), kas apstiprina šo pieeju.
Tas apstāklis, ka Eiropas
GNSS aģentūrai pēc 2013. gada būs jāpārvalda
abas sistēmas, rada jautājumu par to, kā Aģentūrā
notiks akreditācijas darbības. Ņemot vērā to, ka
pastāv interešu konflikta risks un ka tiesnesis nevar vienlaicīgi būt
lietas dalībnieks, nepieciešamība pieņemt neatkarīgus
drošības akreditācijas lēmumus nav savienojama ar faktu, ka tie
tiek pieņemti iestādē, kura turklāt ir atbildīga par
ekspluatāciju, arī tad, ja Regulā (ES) Nr. 912/2010,
kā norādīts iepriekš, ir paredzēti zināmi
Drošības akreditācijas padomes neatkarības nosacījumi.
Komisija, apzinoties šīs grūtības, savā priekšlikumā
par jauno GNSS regulu turklāt paredzēja, ka sistēmu drošības
akreditācija būs viens no Aģentūras uzdevumiem “ne
vēlāk kā līdz 2016. gada 30. jūnijam”,
dienai, kad ekspluatācijas darbības notiks pilnā
apmērā. Tādējādi tā atstāja atklātu
jautājumu par akreditācijas darbību nākotni pēc
šā datuma, kas tiks aplūkots turpmākajos priekšlikumos par
dokumentu.
Deputāti,
vērtējot dokumentu dažādās parlamentārajās
komisijās, plaši atbalstīja Komisijas pieeju attiecībā uz
2016. gada 30. jūniju. Padomē dalībvalstis
uzstāja uz nepieciešamību akreditācijas darbības veikt
neatkarīgi, un tās vēlējās, lai jautājums par
sistēmu drošības akreditācijas nākotni pēc
2014. gada 1. janvāra tiktu atrisināts pēc
iespējas ātrāk. Turklāt Padome 2012. gada
7. jūnijā pieņēma paziņojumu (dokuments 11279/12
ADD 1), kurā tā norādīja, ka akreditācijas
darbības ir jāturpina pilnīgi neatkarīgi no citiem Eiropas
GNSS aģentūras pienākumiem un ka Aģentūrā šim
nolūkam vēlākais līdz 2014. gada 1. janvārim
ir jāveic strukturāla un efektīva dažādu darbību
nodalīšana, un ka Drošības akreditācijas padomes
priekšsēdētājam Aģentūrā ir jābūt
vienīgajam, kas atbildīgs par akreditācijas darbībām.
Tādēļ Padome aicināja Komisiju savlaicīgi iesniegt
attiecīgu priekšlikumu Regulas (ES) Nr. 912/2010
grozījumiem.
Ir svarīgi efektīvi
atrisināt jautājumu par Eiropas satelītu radionavigācijas
sistēmu drošības akreditāciju jaunās 2014.-2020. gada
finanšu shēmas ietvarā. Tas nozīmē, ka ir jāgroza
Regula (ES) Nr. 912/2010.
Regulas (ES)
Nr. 912/2010 grozīšana turklāt sniedz iespēju regulas
tekstā ieviest grozījumus, kas Regulu (ES) Nr. 912/2010
padarītu atbilstīgu principiem, kuri norādīti Eiropas
Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā pieejā
decentralizētajām aģentūrām, kuru Komisija
apstiprināja 2012. gada 12. jūnijā.
Visbeidzot, iepriekš
minētais 2011. gada 30. novembrī Komisijas pieņemtais
priekšlikums par jauno GNSS regulu, kurš paredz iespēju paplašināt
Eiropas GNSS aģentūras pienākumus un uzticēt tai
ekspluatācijas uzdevumus, būtiski ietekmē tās
vajadzību pēc personāla un tādējādi ietekmē
arī tās nākamo budžetu. Tādēļ ir svarīgi
grozīt tiesību akta finanšu pārskatu, kas pievienots
Regulai (ES) Nr. 912/2010.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Komisijas priekšlikumam netika
veikts ietekmes novērtējums un par to nenotika oficiālas
apspriešanās ar ieinteresētajām personām.
Attiecībā uz
grozījumiem, kas paredzēti, lai Regulas (ES) Nr. 912/2010
noteikumus pielīdzinātu iestāžu pieejas principiem
decentralizētām aģentūrām, ietekmes
novērtējums un oficiālā apspriešanās starp
ieinteresētajām personām nebija jāveic, jo šī pieeja
jau izrietēja no apspriešanās starp Komisiju, Padomi un Eiropas
Parlamentu.
Attiecībā uz
grozījumiem saistībā ar Eiropas satelītu
radionavigācijas sistēmu drošības akreditāciju, ir
jāatzīmē, ka dalībvalstis, kuras ir cieši iesaistītas
visos jautājumos, kas attiecas uz drošību, šajā
gadījumā, līdzās Savienības iestādēm un
Eiropas GNSS aģentūrai, ir galvenās, proti, vienīgās
ieinteresētās personas. Tādēļ, diskutējot par
jauno GNSS regulu Padomē, ar dalībvalstīm notika plaša
apspriešanās šajā jautājumā, un Padome savu nostāju
pauda iepriekš minētajā 2012. gada 7. jūnija
paziņojumā. Izvēlētie shēmas gala noteikumi tika plaši
apspriesti ar Eiropas GNSS aģentūru. Savukārt Eiropas
Parlaments, saņēmis jaunās GNSS regulas priekšlikumu, līdz
šim brīdim nav izteicis īpašu atzinumu šajā jautājumā.
Tomēr tika vērtēti
dažādi teorētiski iespējami risinājumi sistēmu
drošības akreditācijai pēc 2013. gada. Ir seši šādi
risinājumi.
1) Uzticēt
akreditāciju privātajam sektoram:
Eiropas satelītu
radionavigācijas sistēmu drošības akreditācija tieši
attiecas uz Savienības un dalībvalstu drošību,
tādēļ tās vēlas cieši iesaistīties
akreditācijas procesā un lēmumu pieņemšanā.
Tāpēc akreditācijas uzticēšanu privātajam sektoram
nevar nopietni apsvērt.
2) Izveidot jaunu
regulatīvu aģentūru, kas nodarbotos ar akreditāciju:
Regulatīvas
aģentūras, kas nodarbotos ar Eiropas GNSS sistēmu drošības
akreditāciju, izveidošana šķiet saprātīga, bet ir
pretrunā Savienības iestāžu jau ilggadējai kopīgai
vēlmei vairs neveidot jaunas regulatīvās aģentūras.
Turklāt šis risinājums ir saistīts ar vērā
ņemamām izmaksām, kas varētu būt nesamērīgas
ar reālajām vajadzībām šajā jomā. Faktiski
pastāvīgo darbinieku skaits, kas atbildīgi par sistēmu
drošības akreditāciju, ir tuvu desmitam.
3) Uzticēt
akreditāciju citai jau esošai regulatīvai aģentūrai:
Jaunas aģentūras
izveidei alternatīvs risinājums būtu drošības
akreditāciju uzticēt citai jau esošai regulatīvai
aģentūrai. No dažādajām Savienības
aģentūrām vienīgi Eiropas Aviācijas drošības
aģentūra (EASA) un, mazākā mērā, Eiropas
Aizsardzības aģentūra a priori varētu
nodrošināt tik sarežģītu sistēmu, kādas ir Galileo un EGNOS,
drošības akreditāciju.
Tomēr jānorāda,
ka šāds akreditācijas uzdevums neietilpst šo aģentūru
pašreizējos pienākumos. Turklāt attiecībā uz EASA,
kurai nākotnē būs jāuzņemas EGNOS sertifikācija,
varētu pastāvēt nopietns interešu konflikts starp šo jauno
sertifikācijas pienākumu un iespējamu drošības
akreditācijas uzdevumu. Savukārt attiecībā uz Eiropas
Aizsardzības aģentūru, kas galvenokārt nodarbojas ar
dalībvalstu sadarbības veicināšanu bruņošanās un
aizsardzības nozares jomās, Galileo un EGNOS drošības
akreditācijas uzticēšana tai varētu būt pretrunā
apgalvojumam, saskaņā ar kuru abas sistēmas ir civilas
sistēmas civilā kontrolē.
4) Uzticēt
akreditāciju Komisijai:
Abu Eiropas satelītu
radionavigācijas sistēmu drošības akreditāciju uzticēt
Komisijai bija paredzēts 2007. gadā, kad notika
Regulas (EK) Nr. 683/2008, ar kuru tika reformēta programmu
pārvaldība, sagatavošanas darbi. Tajā laikā šis
risinājums netika izmantots, jo tas šķita nesavietojams ar
obligāto neatkarības prasību, tāpēc ka Komisija
saskaņā ar regulu pārvalda “visus ar sistēmu drošību
saistītos aspektus”. Tāds pats sarežģījums pastāv
arī šobrīd, jo jaunajā GNSS regulā, kas, sākot no
2014. gada 1. janvāra, aizstās Regulu (EK)
Nr. 683/2008, arī ir paredzēts, ka Komisija nodrošina programmu
drošību, tostarp sistēmu drošību. Turklāt dalībvalstis
ir cieši iesaistītas Akreditācijas padomes struktūrā,
kāda tā ir šobrīd Eiropas GNSS aģentūrā, un no
administratīvā viedokļa būtu grūti šādu
struktūru iekļaut Komisijas dienestos.
5) Uzticēt
akreditāciju Padomei:
Eiropas GNSS sistēmu
drošības akreditācijas uzticēšanai Padomei ir vairākas
priekšrocības. Pirmkārt, Padome nav iesaistīta programmu
pārvaldībā, un tās neatkarība nav apšaubāma.
Turklāt tai ir noteiktas zināšanas sarežģītu sistēmu
akreditācijā, jo tā jau ir akreditējusi apmēram
piecdesmit sistēmu savām vajadzībām. Otrkārt, tā
ir iestāde, kura vislabāk var uzņemties politiskās sekas
par lēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz akreditāciju,
kuriem var būt būtiska ietekme uz programmu norisi izmaksu un
termiņu ziņā. Visbeidzot, dalībvalstis, kuras vēlas
būt cieši iesaistītas akreditācijas procesā, Padomē
dabiski ir pārstāvētas daudz vairāk nekā jebkurā
citā Savienības struktūrā.
Tomēr šīs
priekšrocības aizēno trūkumi, kas saistīti ar šā
risinājuma īstenošanu. Faktiski Padome nav pārvaldības
iestāde un, lai gan tai ir pieredze vairāku sistēmu
akreditācijā, līdz šim brīdim tās ir bijušas
vienīgi Padomes iekšējās sistēmas, kas paredzētas
tās darbības nodrošināšanai. Turklāt struktūras, kuru
veido Akreditācijas padome un tai pakļautās struktūras,
kādas tās ir šobrīd, ar personālu, kurā ietilpst
pastāvīgie darbinieki, pārcelšana un iekļaušana Padomes
ģenerālsekretariāta administrācijā no administratīvā
viedokļa rada tādas pašas grūtības, kā pārcelšana
uz Komisiju.
6) Pastiprināt
darbību nodalījumu Eiropas GNSS aģentūrā:
Runa ir par Aģentūras
iekšējās organizācijas izmaiņām tā, lai vairs
nebūtu nekādu šaubu par akreditācijas darbību
neatkarību no citām darbībām, kuras īsteno
Aģentūra.
Šis risinājums, kas
izpaustos kā lielāka Eiropas GNSS aģentūras darbību
nodalīšana un divu dažādu struktūru, kas apvienotas zem viena
juridiskā un institucionālā jumta, autonomijas pastiprināšana,
ļautu nodrošināt pietiekamu neatkarību, lai varētu
īstenot akreditācijas darbības, un visbeidzot tas būtu
vislētākais, vienkāršākais un visvieglāk
īstenojamais risinājums. Tieši to Padome ieteica savā 2012. gada
7. jūnija paziņojumā.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Attiecībā uz
nepieciešamību nodrošināt sistēmu akreditācijas
darbību neatkarību un tāpēc pastiprināt šo
darbību nodalīšanu no citām Eiropas GNSS aģentūras
darbībām, priekšlikums paredz galvenokārt palielināt
Drošības akreditācijas padomes un Drošības akreditācijas
padomes priekšsēdētāja pilnvaras, tās daļēji
pielīdzinot attiecīgajām Administratīvās padomes un
izpilddirektora pilnvarām.
Ir paredzēts, ka
Drošības akreditācijas padome sagatavotu un apstiprinātu
Aģentūras darba programmu daļu, kas attiecas uz operatīvajām
darbībām, kuras saistītas ar sistēmu drošības
akreditāciju, kā arī Aģentūras gada ziņojuma
daļu, kas attiecas uz tām Aģentūras darbībām un
attīstības virzieniem, kas saistīti ar sistēmu
drošības akreditācijas darbībām, un tās savlaikus
iesniegs Administratīvajai padomei, lai iekļautu Aģentūras
darba programmā un gada ziņojumā. Tāpat tai
jāīsteno sava priekšsēdētāja disciplinārā
uzraudzība.
Drošības
akreditācijas padomes priekšsēdētājam attiecībā
uz drošības akreditācijas darbībām jāpiešķir
līdzīga loma, kāda attiecībā uz citām
Aģentūras darbībām ir izpilddirektoram. Papildus
Aģentūras pārstāvēšanas funkcijai, kas jau ir noteikta
Regulā (ES) Nr. 912/2010 tās pašreizējā
redakcijā, viņam Drošības akreditācijas padomes
vadībā jāpārvalda drošības akreditācijas
darbības un jānodrošina ar akreditāciju saistītās
Aģentūras darba programmu daļas īstenošana. Pēc
Eiropas Parlamenta vai Padomes uzaicinājuma priekšsēdētājs
var arī sniegt ziņojumu par savu pienākumu izpildi un
uzstāties ar paziņojumu šajās iestādēs.
Attiecībā uz
iestāžu pieejas decentralizētajām aģentūrām
īstenošanu, pielīdzināšana principiem, kas definēti
pieejā, ietver arī noteikumus par Administratīvās padomes
lēmumu pieņemšanu, Administratīvās padomes un Drošības
akreditācijas padomes, kā arī to priekšsēdētāju
pilnvaru termiņu, daudzgadu darba programmu, Administratīvās
padomes pilnvarām attiecībā uz personālvadību,
reglamenta izvērtēšanu un pārskatīšanu, interešu konfliktu
novēršanu, konfidenciālas neklasificētas informācijas
apstrādi.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikuma juridiskajiem
aspektiem, kas minēti 3. punktā, nav nekādas ietekmes uz
budžetu.
Savukārt Regulas (ES)
Nr. 912/2010 tiesību akta finanšu pārskats, kas pievienots
priekšlikumam un kurā ir iekļautas Aģentūras jaunās
vajadzības to darbinieku skaita palielināšanai, kas piesaistīti
jaunajiem uzdevumiem, kurus tai varētu uzticēt, tā
piemēram, Eiropas GNSS sistēmu ekspluatācija, atspoguļo
šīs prasības finanšu plānā. No budžeta viedokļa
nepieciešamās summas jau ir iekļautas Komisijas priekšlikumā par
nākamo finanšu shēmu 2014.-2020. gadam. Tās tiks
finansētas, iekšēji pārdalot GNSS programmu budžeta
pozīcijas tāpat, kā papildu vajadzības 2013. gadam.
Jāatzīmē, ka izdevumi, kas saistīti ar Aģentūras
jaunajām vajadzībām darbinieku skaita palielināšanai, šai
pašā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam tiks
daļēji kompensēti, par 30 amata vietām samazinot Komisijas
štatu sarakstu. Detalizēta budžeta rakstura informācija ir sniegta
pielikumā, tiesību akta finanšu pārskatā.
Jebkurā gadījumā
ir jāatgādina, ka skaitļi, kas minēti tiesību akta
finanšu pārskatā, ir atkarīgi, pirmkārt, no budžeta
lēmējinstitūcijas pieņemtās finanšu shēmas
2014.-2020. gadam un, otrkārt, no jaunās GNSS regulas
pieņemšanas.
2013/0022 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 912/2010,
ar ko izveido Eiropas Globālās navigācijas satelītu
sistēmas (GNSS) aģentūru
EIROPAS PARLAMENTS UN PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[5],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       No Eiropas Parlamenta un
Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulas (EK) Nr. 683/2008
par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un
Galileo) turpmāku īstenošanu[6]
16. panta, lasot to kopā ar 2. pantu Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulā (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas
Globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS)
aģentūru, atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par
Eiropas satelītu radionavigācijas programmu vadības
struktūru izveidi un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK)
Nr. 683/2008[7],
izriet, ka Eiropas Globālās navigācijas satelītu
sistēmas (GNSS) aģentūra (turpmāk “Aģentūra”)
nodrošina Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu
(turpmāk “sistēmas”) drošības akreditāciju un ka šajā
nolūkā tā uzsāk un pārrauga drošības
procedūru īstenošanu un veic sistēmas drošības
pārbaudes.
(2)       Regulas (ES)
Nr. 912/2010 noteikumos, it īpaši regulas III nodaļā,
ir izskaidroti nosacījumi, ar kādiem Aģentūra izpilda savu
pienākumu attiecībā uz sistēmu drošības akreditāciju.
Atbilstoši šim principam tajos it īpaši ir paredzēts, ka
drošības akreditācijas lēmumus pieņem neatkarīgi no
Komisijas un neatkarīgi no struktūrām, kas atbild par Eiropas
satelītu radionavigācijas programmu (turpmāk “programmas”) īstenošanu,
un ka tādējādi Aģentūras struktūrā
sistēmu drošības akreditācijas struktūrvienība ir
autonoma struktūra, kas lēmumus pieņem neatkarīgi.
(3)       Piemērojot šo principu,
saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 912/2010 tiek izveidota Eiropas
GNSS sistēmu Drošības akreditācijas padome (turpmāk
“Drošības akreditācijas padome”), kura, līdzās
Administratīvajai padomei un izpilddirektoram, veido vienu no trim
Aģentūras struktūrvienībām. Šī
struktūrvienība veic Aģentūrai uzticētos uzdevumus
attiecībā uz drošības akreditāciju un ir tiesīga
Aģentūras vārdā pieņemt lēmumus
saistībā ar drošības akreditāciju. Tā pieņem
reglamentu un ieceļ savu priekšsēdētāju.
(4)       Eiropas Parlamenta un Padomes
Regula (ES) Nr. xxx/2013 par Eiropas satelītu radionavigācijas
sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju[8], kas aizstāj Regulu (EK)
Nr. 683/2008 un kas stāsies spēkā 2014. gada
1. janvārī, nosaka shēmu, pēc kādas programmu
publiskā pārvaldība notiks laikā no 2014. līdz
2020. gadam. Tā paplašina Aģentūras pienākumu loku un
paredz, ka Aģentūrai var būt būtiska nozīme
sistēmu ekspluatācijā.
(5)       Šajā jaunajā kontekstā
ir svarīgi nodrošināt to, lai Drošības akreditācijas padome
varētu neatkarīgi pildīt tai uzticētos pienākumus, it
īpaši neatkarīgi no citām Aģentūras
struktūrvienībām un darbības jomām.
Tādēļ ir būtiski Aģentūrā nošķirt
darbības, kas saistītas ar akreditāciju, no citām
darbībām, tādām kā drošības centra
pārvaldība, dalība sistēmu komercializēšanā un
citām darbībām, kuras Komisija varētu deleģēt Aģentūrai,
it īpaši saistībā ar sistēmu ekspluatāciju.
Tādēļ vēlākais līdz 2014. gada
1. janvārim Aģentūrā ir jāveic pārliecinoša
un efektīva strukturālā nošķiršana.
(6)       Tādēļ ir
jāgroza Regula (ES) Nr. 912/2010, galvenokārt, lai
palielinātu Drošības akreditācijas padomes un tās
priekšsēdētāja autonomiju un pilnvaras un lielā
mērā pielīdzinātu tās Aģentūras Administratīvās
padomes un izpilddirektora autonomijai un pilnvarām, vienlaikus nosakot,
ka Aģentūras dažādajām struktūrvienībām
savā starpā ir jāsadarbojas.
(7)       Ir jāpanāk, ka
nevis Administratīvā padome, bet gan Drošības akreditācijas
padome sagatavotu un apstiprinātu Aģentūras darba programmas
daļu, kas attiecas uz operatīvajām darbībām, kuras
saistītas ar sistēmu drošības akreditāciju, kā
arī Aģentūras gada ziņojuma daļu, kas attiecas uz
tām Aģentūras darbībām un attīstības
virzieniem, kas saistīti ar sistēmu drošības akreditācijas
darbībām, un tās savlaikus iesniegtu Administratīvajai
padomei, lai tās iekļautu Aģentūras darba programmā un
gada ziņojumā. Tāpat tai būtu jāīsteno sava
priekšsēdētāja disciplinārā uzraudzība.
(8)       Drošības
akreditācijas padomes priekšsēdētājam attiecībā
uz drošības akreditācijas darbībām būtu vēlams
piešķirt līdzīgu lomu, kāda izpilddirektoram ir
attiecībā uz citām Aģentūras darbībām.
Tā papildus Aģentūras pārstāvēšanas funkcijai,
kas jau ir noteikta Regulā (ES) Nr. 912/2010 tās 2010. gada
22. septembra redakcijā, Drošības akreditācijas padomes
priekšsēdētājam būtu Drošības akreditācijas
padomes vadībā jāvada drošības akreditācijas
darbības un jānodrošina ar akreditāciju saistītās
Aģentūras darba programmas daļas īstenošana. Tāpat tam
vajadzētu pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes uzaicinājuma sniegt
ziņojumu par savu pienākumu izpildi un uzstāties ar
paziņojumu šajās iestādēs.
(9)       Turklāt, lai
nodrošinātu Drošības akreditācijas padomes autonomiju un
izvairītos no interešu konfliktiem, būtu lietderīgi,
pirmkārt, lai Drošības akreditācijas padome un tai
pakļautie Aģentūras darbinieki savu darbu veiktu vietā, kas
garantē autonomiju un neatkarību no citām Aģentūras darbībām,
it īpaši operatīvajām darbībām, kas saistītas ar
sistēmu ekspluatāciju, otrkārt, lai Aģentūras
iekšējie noteikumi personāla lietās būtu tādi, ka
personālam, kas īsteno drošības akreditācijas
darbības, tie nodrošinātu autonomiju un neatkarību no citiem
darbiniekiem, kuri Aģentūrā veic citas darbības.
(10)     Turklāt, ņemot
vērā to, ka Eiropas GNSS programmās ir iesaistītas
trešās valstis, tostarp drošības jautājumos, ir skaidri
jāparedz, ka trešo valstu pārstāvji noteiktos
apstākļos var piedalīties Drošības akreditācijas
padomes darbā.
(11)     Turklāt Regula (ES)
Nr. 912/2010 ir jāsaskaņo ar Parlamenta, Padomes un Komisijas
kopīgo pieeju decentralizētajām aģentūrām, kuru
trīs iestādes pieņēma attiecīgi 2012. gada
5. jūlijā, 26. jūnijā un
12. jūnijā, it īpaši attiecībā uz Administratīvās
padomes lēmumu pieņemšanas noteikumiem, Administratīvās
padomes un Drošības akreditācijas padomes locekļu, kā
arī to priekšsēdētāju pilnvaru termiņu, daudzgadu
darba programmu, Administratīvās padomes pilnvarām attiecībā
uz personālvadību, reglamenta izvērtēšanu un
pārskatīšanu, interešu konfliktu novēršanu, konfidenciālas
neklasificētas informācijas apstrādi.
(12)     Visā izdevumu cikla
laikā Savienības finansiālās intereses jāaizsargā
ar samērīgiem pasākumiem, proti, atklājot un novēršot
pārkāpumus, veicot aptaujas, atgūstot zaudētos līdzekļus,
kas nepamatoti izmaksāti vai nepareizi izlietoti, un vajadzības
gadījumā piemērojot sankcijas.
(13)     Visbeidzot, tā kā
Regulas(ES) Nr. xxx/2013 [jaunās GNSS regulas] [8]. pantā
dalībvalstīm ir paredzēta iespēja ieguldīt papildu
līdzekļus, lai finansētu noteiktas programmas daļas, ir
jāļauj Aģentūrai slēgt kopīgus līgumus ar
dalībvalstīm, ja tas ir nepieciešams tās pienākumu
izpildei.
(14)     Tādēļ ir
jāgroza Regula (ES) Nr. 912/2010,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 912/2010 groza šādi:
(1)
regulas 3. pantu aizstāj ar šādu:
“3. pants
Struktūrvienības
1.           Aģentūras
struktūrvienības ir:
a)
Administratīvā padome,
b)
izpilddirektors,
c)
Eiropas GNSS sistēmu Drošības
akreditācijas padome.
2.           Aģentūras
struktūrvienības pilda uzdevumus, kas noteikti attiecīgi 6., 8.
un 11. pantā, saskaņā ar Komisijas
izstrādātajām pamatnostādnēm, kā
izklāstīts Regulas (EK) Nr. 683/2008 16. pantā.
3.           Administratīvā
padome un izpilddirektors, no vienas puses, un Eiropas GNSS sistēmu
Drošības akreditācijas padome un tās
priekšsēdētājs, no otras puses, sadarbojas, lai nodrošinātu
Aģentūras darbību saskaņā ar Aģentūras
iekšējos noteikumos paredzētajiem nosacījumiem, tādiem
kā Administratīvās padomes reglaments, Drošības
akreditācijas padomes reglaments, Aģentūrai piemērojamais
finanšu reglaments, Civildienesta noteikumu piemērošanas un dokumentu
piekļuves nosacījumi.”;
(2)
regulas 4. pantu aizstāj ar šādu:
“4. pants
Juridiskais statuss, vietējie biroji
1.           Aģentūra ir
Savienības struktūra. Tai ir juridiskas personas statuss.
2.           Visās
dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā
tiesībspēja, ko šo valstu tiesību akti paredz juridiskām
personām. Tā var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu
īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā.
3.           Aģentūra var nolemt
izveidot vietējos birojus dalībvalstīs, ja tās devušas savu
piekrišanu, vai trešās valstīs, kas piedalās Aģentūras
darbā saskaņā ar 23. pantu.
Uz noteikumiem par Aģentūras izveidošanu
un darbību dalībvalstīs un trešās uzņemošajās
valstīs, kā arī par priekšrocībām, kuras trešās
valstis piešķir izpilddirektoram, Administratīvās padomes
locekļiem, Aģentūras personālam un viņu ģimenes
locekļiem attiecas īpašas vienošanās, ko Aģentūra it
noslēgusi ar minētajām valstīm. Šīs īpašās
vienošanās apstiprina Administratīvā padome.
Dalībvalstis un trešās
uzņemošās valstis nodrošina optimālu ietvaru Aģentūras
darbību norisei, jo īpaši:
a)       viegli pieejamas telpas,
b)       attiecīgas izglītības
infrastruktūras personāla un norīkoto valsts ekspertu
bērniem,
c)       personāla un norīkoto valsts
ekspertu ģimenes locekļiem pieejams darba tirgus, sociālās
nodrošināšanas sistēma un veselības aizsardzība.
4.           Saskaņā ar
11a. panta 1. punkta d) apakšpunktu Aģentūru
pārstāv izpilddirektors.”
(3)
regulas 5. pantu groza šādi:
a)
panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
“2. Administratīvajā padomē ir
a)          pa vienam pārstāvim, ko
ieceļ katra dalībvalsts,
b)         pieci Komisijas iecelti
pārstāvji,
c)          viens Eiropas Parlamenta iecelts
pārstāvis, kurš balsošanā nepiedalās.
Administratīvās padomes locekļu
amata pilnvaru laiks ir četri gadi, un tas ir atjaunināms.
Administratīvās padomes
sanāksmēs novērotāja statusā ir aicināts
piedalīties Eiropas GNSS sistēmu Drošības akreditācijas
padomes pārstāvis, Augstais pārstāvis ārlietās un
drošības politikas jautājumos (turpmāk “AP”) un viens Eiropas
Kosmosa aģentūras (turpmāk “EKA”) pārstāvis.”;
b)
panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4. Administratīvā padome no savu
locekļu vidus ievēl priekšsēdētāju un
priekšsēdētāja vietnieku. Priekšsēdētāja
vietnieks automātiski ieņem priekšsēdētāja vietu, ja
priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus.
Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata
pilnvaru laiks ir divi gadi, tas ir atjaunināms vienu reizi un beidzas,
kad priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks
pārstāj būt Administratīvās padomes loceklis.”;
c)
panta 6. punktu aizstāj ar šādu:
“6. Ja šajā regulā nav paredzēts
citādi, Administratīvā padome pieņem lēmumus ar savu
balsstiesīgo locekļu absolūto balsu vairākumu.
Lai ievēlētu Administratīvās
padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja
vietnieku, pieņemtu budžetu un darba programmu, ir nepieciešams divu
trešdaļu tās balsstiesīgo locekļu balsu vairākums.”;
(4)
regulas 6. pantu aizstāj ar šādu:
“6. pants
Administratīvās padomes uzdevumi
1.           Administratīvā
padome nodrošina, ka Aģentūra pilda tai uzticētos uzdevumus
atbilstīgi šajā regulā izklāstītajiem
nosacījumiem un tālab pieņem visus vajadzīgos lēmumus,
neskarot kompetences, kas piešķirtas Drošības akreditācijas
padomei attiecībā uz darbībām, kuras izriet no
III nodaļas.
2.           Turklāt
Administratīvā padome īsteno šādus uzdevumus:
a)
vēlākais līdz Līguma par
Eiropas Savienības darbību 312. pantā paredzētās
daudzgadu finanšu shēmas pirmā gada 30. jūnijam un pēc
Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem Aģentūras daudzgadu
darba programmu laikposmam, kas atbilst daudzgadu finanšu shēmas ilgumam,
vispirms tajā iekļaujot daļu, kuru Drošības
akreditācijas padome ir izstrādājusi saskaņā ar
11. panta 3. punkta b) apakšpunktu;
b)
vēlākais līdz katra gada
15. novembrim un pēc Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem
Aģentūras darba programmu nākamajam gadam, vispirms tajā
iekļaujot daļu, kuru Drošības akreditācijas padome ir
izstrādājusi saskaņā ar 11. panta 3. punkta
c) apakšpunktu;
c)
pilda savus uzdevumus attiecībā uz
Aģentūras budžetu, kā paredzēts 13. panta 5., 6., 10.
un 11. punktā un 14. panta 5. punktā;
d)
pārrauga Galileo drošības centra
(turpmāk “Galileo drošības uzraudzības centrs” jeb “GSMC”)
ekspluatāciju, kā minēts Regulas (EK) Nr. 683/2008
16. panta a) punkta ii) apakšpunktā ;
e)
saskaņā ar 21. pantu pieņem
piemērošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada
30. maija Regulai (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi
Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem(*);
f)
pieņem gada ziņojumu par
Aģentūras darbību un plāniem, vispirms iekļaujot
tajā daļu, kuru saskaņā ar 11. panta 3. punkta
d) apakšpunktu izstrādā Drošības akreditācijas padome,
un līdz katra gada 1. jūlijam nosūta to Eiropas
Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai;
g)
nodrošina 26. pantā paredzēto un no
izmeklēšanām, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai
(OLAF), izrietošo, kā arī visos iekšējo un ārējo
revīziju ziņojumos norādīto secinājumu un ieteikumu
atbilstīgu izpildi, un nodod budžeta lēmējinstitūcijām
visu informāciju, kas attiecas uz izvērtēšanas procedūru
iznākumu;
h)
atbilstīgi Regulas [jaunā GNSS regula]
[15. panta 1. punkta d) apakšpunktam] konsultējas ar
izpilddirektoru pirms parakstīt deleģēšanas nolīgumus, kas
noslēgti starp Komisiju un Aģentūru;
i)
pieņem savu reglamentu.
3.           Attiecībā uz
Aģentūras personālu Administratīvā padome īsteno iecēlējinstitūcijas
pilnvaras saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta
noteikumiem un pilnvaras slēgt darba līgumus saskaņā ar
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (iecēlējinstitūcijas
pilnvaras).
Saskaņā ar procedūru, kas
paredzēta Civildienesta noteikumu 110. pantā, Administratīvā
padome pieņem lēmumu, kas pamatots ar Civildienesta noteikumu
2. panta 1. punktu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtības 6. pantu, attiecīgās
iecēlējinstitūcijas pilnvaras deleģējot
izpilddirektoram un definējot nosacījumus šāda pilnvaru
deleģējuma apturēšanai. Izpilddirektors ir pilnvarots šīs
pilnvaras deleģēt pakārtoti. .
Piemērojot šā punkta iepriekšējo
daļu, īpašu izņēmuma apstākļu dēļ Administratīvā
padome ar lēmumu var uz laiku apturēt
iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu
izpilddirektoram un izpilddirektora pakārtoti deleģētās
pilnvaras un izpildīt tās pati vai deleģēt vienam no
padomes locekļiem vai citam darbiniekam, kas nav izpilddirektors.
Izņēmuma kārtā un katrā konkrētajā
gadījumā Administratīvā padome var atsaukt
saskaņā ar šā punkta otro daļu piešķirto pilnvaru
deleģēšanu un šā punkta pirmajā daļā
minētās pilnvaras uz ierobežotu laika posmu deleģēt vienam
no padomes locekļiem vai citam darbiniekam, kas nav izpilddirektors.
Tomēr, atkāpjoties no šā punkta
otrās daļas, ja darbinieki ir saistīti ar
III nodaļā norādītajām darbībām, tad
attiecībā uz viņu pieņemšanu darbā,
novērtēšanu un pārklasificēšanu, kā arī
attiecībā uz disciplinārajiem pasākumiem, kas
piemērojami minētajiem darbiniekiem Administratīvajai padomei ir
pienākums deleģēt Drošības akreditācijas padomes
priekšsēdētājam šā punkta pirmajā daļā
paredzētās pilnvaras.
Administratīvā padome saskaņā
ar Civildienesta noteikumu 110. pantā paredzēto procedūru
nosaka Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtības īstenošanas noteikumus.
Ja darbinieki ir saistīti ar III nodaļā
norādītajām darbībām, tad attiecībā uz
viņu pieņemšanu darbā, novērtēšanu un pārklasificēšanu,
kā arī attiecībā uz disciplinārajiem pasākumiem,
kas piemērojami minētajiem darbiniekiem, Administratīvā
padome iepriekš konsultējas ar Drošības padomi un pienācīgi
ņem vērā tās apsvērumus.
Pēc konsultēšanās ar Drošības
akreditācijas padomi un pienācīgi ņemot vērā
tās apsvērumus, Administratīvā padome paredz arī
noteikumus attiecībā uz 15.c pantā minēto valsts
ekspertu norīkošanu.
4.           Administratīvā
padome saskaņā ar 15.b panta 4. punktu ieceļ
izpilddirektoru un var pagarināt vai pārtraukt izpilddirektora amata
pilnvaras. Padome īsteno izpilddirektora disciplināras
uzraudzības tiesības.
_________________
(*)     OV L 145, 31.5.2001.,
43. lpp.”;
(5)
regulas 7. pantu aizstāj ar šādu
tekstu:
“7. pants
Izpilddirektors
Aģentūru pārvalda tās
izpilddirektors, kurš savus pienākumus veic Administratīvās
padomes uzraudzībā, neskarot pilnvaras, kas saskaņā ar attiecīgi
11. un 11.a pantu noteiktas Drošības akreditācijas padomei un
Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētājam.”;
(6)
regulas 8. pantu groza šādi:
“8. pants
Izpilddirektora
pienākumi
Izpilddirektors pilda šādus
pienākumus:
(1)
nodrošina Aģentūras
pārstāvēšanu, izņemot darbības un lēmumus, ko
tā veic saskaņā ar II un III nodaļu, un īsteno
tās vadību; atbilstīgi Regulas [jaunā GNSS regula]
[15. panta 1. punkta d) apakšpunktam] paraksta
deleģēšanas nolīgumus, kas noslēgti starp Komisiju un
Aģentūru;
(2)
sagatavo Administratīvās padomes darbu un
piedalās Administratīvās padomes darbā bez
balsstiesībām;
(3)
Administratīvās padomes
uzraudzībā atbild par Aģentūras darba programmu
īstenošanu, izņemot programmu daļas, kas izriet no
III nodaļas;
(4)
veic visus nepieciešamos pasākumus, tostarp
pieņem iekšējās administratīvās instrukcijas un
publicē paziņojumus, lai nodrošinātu Aģentūras
darbību saskaņā ar šo regulu;
(5)
izstrādā Aģentūras
ieņēmumu un izdevumu provizorisku tāmes projektu
saskaņā ar 13. pantu un nodrošina budžeta izpildi saskaņā
ar 14. pantu;
(6)
pienācīgi ņemot vērā
Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētāja
apsvērumus attiecībā uz darbībām, kas izriet no
III nodaļas, katru gadu sagatavo vispārīgā
ziņojuma projektu un iesniedz to Administratīvajai padomei;
(7)
nodrošina, ka Aģentūra kā GSMC
operators spēj reaģēt uz norādījumiem, kas noteikti
Vienotajā rīcībā 2004/552/KĀDP;
(8)
nosaka Aģentūras organizatorisko
struktūru un iesniedz to Administratīvajai padomei
apstiprināšanai;
(9)
attiecībā uz Aģentūras
darbiniekiem īsteno pilnvaras, kas noteiktas 6. panta 3. punkta
pirmajā daļā, ciktāl minētās pilnvaras ir
piešķirtas atbilstoši tā paša punkta otrajai daļai;
(10)
iepriekš saņemot Administratīvās
padomes apstiprinājumu, var paredzēt pasākumus, kas
vajadzīgi vietējo biroju izveidei dalībvalstīs, kā
noteikts 4. pantā;
(11)
nodrošina, ka gan Drošības akreditācijas
padomei, gan 11. panta 11. punktā minētajām
struktūrām ir pieejams sekretariāts un visi pienācīgai
darbībai vajadzīgie resursi;
(12)
izstrādā rīcības plānu,
lai nodrošinātu pagājušajos novērtējumos izteikto
secinājumu un ieteikumu atbilstīgu izpildi un divas reizes gadā
iesniedz Komisijai progresa ziņojumu;
(13)
veic šādus pasākumus Savienības
finansiālo interešu aizsardzībai:
i) piemēro preventīvus pasākumus
pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām
darbībām, kā arī veic efektīvus kontroles
pasākumus;
ii) ja ir atklāts pārkāpums,
atgūst prettiesiski samaksātās summas un vajadzības
gadījumā piemēro iedarbīgus, proporcionālus un
preventīvus administratīvus sodus;
(14)
izstrādā Aģentūras
stratēģiju krāpšanas apkarošanai un iesniedz to
Administratīvajai padomei apstiprināšanai.”;
(7)
regulai pievieno šādu 8.a pantu:
“8.a pants
Darba programmas
un gada ziņojums
1.           Aģentūras daudzgadu
programmā, kas minēta 6. panta 2. punkta
a) apakšpunktā, ir paredzētas darbības, kuras
Aģentūrai ir jāīsteno laikposmā, uz kuru attiecas
Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantā
paredzētā daudzgadu finanšu shēma, ieskaitot darbības, kas
saistītas ar starptautiskajām attiecībām un
komunikāciju, par kurām tā ir atbildīga. Šajā programmā
ir noteikti cilvēkresursi un finanšu resursi, kas piesaistīti katrai
darbībai. Tajā tiek ņemts vērā 26. pantā
paredzēto novērtējumu iznākums.
2.           Pamatojoties uz daudzgadu
darba programmu, gada darba programmā, kas minēta 6. panta
2. punkta b) apakšpunktā, ir paredzētas darbības,
kuras Aģentūrai ir jāīsteno nākamā gada
laikā, ieskaitot darbības, kas saistītas ar
starptautiskajām attiecībām un komunikāciju, par kurām
tā ir atbildīga. Šajā programmā ir noteikti
cilvēkresursi un finanšu resursi, kas piesaistīti katrai
darbībai. Informācijai tajā iekļauti uzdevumi, ko Komisija
vajadzības gadījumā ir deleģējusi Aģentūrai
saskaņā ar Regulas [jaunā GNSS regula] [15. panta
1. punkta d) apakšpunktu].
3.           8. panta
f) apakšpunktā minētais vispārējais gada ziņojums
sniedz pārskatu par Aģentūras darba programmu īstenošanu.”;
(8)
regulas 10. panta g) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
“g) Aģentūras struktūrā
Eiropas GNSS sistēmu drošības akreditācijas iestāde ir
autonoma struktūra, kas lēmumus pieņem pilnīgi
neatkarīgi, tostarp no Komisijas un citām struktūrām, kas
atbildīgas par programmu īstenošanu, kā arī neatkarīgi
no izpilddirektora un Aģentūras Administratīvās padomes;”;
(9)
regulas 11. pantu groza šādi:
a)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Drošības akreditācijas padome pilda
šādus uzdevumus:
a)       īsteno sistēmu drošības
akreditācijas darbus, saskaņā ar kuriem ir
jāvērtē sistēmu atbilstība drošības
prasībām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 683/2008
13. pantā, un tas, vai tiek ievēroti attiecīgie
drošības noteikumi, kas piemērojami Padomei un Komisijai;
b)      sagatavo un apstiprina 8.a panta
1. punktā minētās daudzgadu darba programmas daļu,
kura attiecas uz operatīvajām darbībām, kas izriet no
šās nodaļas, un uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas
nepieciešami to izpildei, un savlaikus iesniedz to Administratīvajai
padomei, lai tā tiktu iekļauta daudzgadu darba programmā;
c)       sagatavo un apstiprina 8.a panta
2. punktā minētās gada darba programmas daļu, kura
attiecas uz operatīvajām darbībām, kas izriet no šās
nodaļas, un uz finanšu resursiem un cilvēkresursiem, kas nepieciešami
to izpildei, un savlaikus iesniedz to Administratīvajai padomei, lai
tā tiktu iekļauta minētajā darba programmā;
d)      sagatavo un apstiprina 6. panta
2. punkta f) apakšpunktā minētā gada ziņojuma
daļu, kas attiecas uz Aģentūras darbībām un
plāniem, kas izriet no šās nodaļas, kā arī uz finanšu
resursiem un cilvēkresursiem, kas nepieciešami to izpildei, un savlaikus
iesniedz to Administratīvajai padomei, lai tā tiktu iekļauta
minētajā ziņojumā;
e)       īsteno sava
priekšsēdētāja disciplināro uzraudzību;
f)       pieņem savu reglamentu.”;
b)
panta 7. un 8. punktu aizstāj ar
šādu:
“7. Drošības akreditācijas padomē
ir pa vienam pārstāvim no katras dalībvalsts, viens
pārstāvis no Komisijas un viens AP iecelts pārstāvis.
Drošības akreditācijas padomes locekļu amata pilnvaru laiks ir
četri gadi, un tas ir atjaunināms. EKA pārstāvi aicina
piedalīties Drošības akreditācijas padomes sanāksmēs
novērotāja statusā. Vajadzības gadījumā trešo
valstu pārstāvju piedalīšanās, kā arī šādas piedalīšanās
nosacījumi tiek noteikti saskaņā ar 23. pantā
minēto kārtību.
8. Drošības akreditācijas padome no sava
vidus ieceļ priekšsēdētāju un priekšsēdētāja
vietnieku ar divu trešdaļu tās balsstiesīgo locekļu balsu
vairākumu. Priekšsēdētāja vietnieks automātiski
ieņem priekšsēdētāja vietu, ja
priekšsēdētājs nevar pildīt savus pienākumus.
Drošības akreditācijas padome ir
tiesīga atlaist priekšsēdētāju un
priekšsēdētāja vietnieku. Lēmumu par atlaišanu pieņem
ar divu trešdaļu tās locekļu balsu vairākumu.
Drošības akreditācijas padomes
priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka amata
pilnvaru laiks ir divi gadi, un tas ir atjaunināms. Pilnvaru laiks
beidzas, ja priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja
vietnieks zaudē savu Drošības akreditācijas padomes locekļa
statusu.”;
c)
svītro panta 9. punktu;
d)
panta 10. punktu aizstāj ar šādu:
“10. Drošības akreditācijas padomes
rīcībā ir visi nepieciešamie cilvēkresursi un
materiālie resursi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu
atbilstīgas administratīva atbalsta funkcijas un lai kopā ar
11. punktā minētajām struktūrām tā
varētu neatkarīgi veikt savus uzdevumus – jo īpaši izskatot
lietas, uzsākot drošības procedūras un pārraugot to
īstenošanu un veicot sistēmas drošības auditu, gatavojot
lēmumus un organizējot sanāksmes. Tāpat tai ir piekļuve
visai Aģentūras rīcībā esošajai informācijai, kas
nepieciešama tās uzdevumu izpildei, neskarot 10. panta
g) apakšpunktā minētos autonomijas un neatkarības
principus.”;
e)
pievieno šādu 17. punktu:
“17. Drošības akreditācijas padome un
tās rīcībā nodotais Aģentūras personāls
savus darbus veic tādā veidā, kas garantē autonomiju un
neatkarību no citām Aģentūras darbībām, it
īpaši operatīvajām darbībām, kas saistītas ar
sistēmu ekspluatāciju.”;
(10)
aiz 11. panta pievieno šādu
11.a pantu:
“11.a pants
Drošības akreditācijas
padomes priekšsēdētāja pienākumi
1.           Drošības
akreditācijas padomes priekšsēdētājs pilda šādus
pienākumus:
a)       Drošības akreditācijas padomes
vadībā pārvalda drošības akreditācijas darbības;
b)      Drošības akreditācijas padomes
uzraudzībā nodrošina tās Aģentūras darba programmu
daļas īstenošanu, kas izriet no šās nodaļas;
c)       sadarbojas ar izpilddirektoru, lai
palīdzētu sastādīt 13. panta 3. punktā
minēto štatu saraksta projektu;
d)      nodrošina Aģentūras
pārstāvēšanu darbībās un lēmumos, kas izriet no šās
nodaļas;
e)       attiecībā uz
Aģentūras darbiniekiem, kas ir iesaistīti darbībās,
kuras izriet no šīs nodaļas, īsteno pilnvaras, kas noteiktas
6. panta 3. punkta pirmajā daļā un kas priekšsēdētājam
ir piešķirtas atbilstoši tā paša punkta ceturtajai daļai.
2.           Eiropas Parlaments vai Padome
var aicināt Drošības akreditācijas padomes
priekšsēdētāju sniegt ziņojumu par savu uzdevumu izpildi un
uzstāties ar paziņojumu šajās iestādēs.”;
(11)
regulas 13. pantu groza šādi:
a)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
“3. Izpilddirektors, cieši saskaņojot ar
Drošības akreditācijas padomes priekšsēdētāju
darbības, kas izriet no III nodaļas, sagatavo
Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu
nākamajam finanšu gadam un nosūta to Administratīvajai padomei
un Drošības akreditācijas padomei kopā ar štatu saraksta
projektu.”;
b)
panta 5. punktu aizstāj ar šādu:
“5. Ņemot par pamatu ieņēmumu un
izdevumu provizorisku tāmes projektu, Administratīvā padome,
cieši saskaņojot ar Drošības akreditācijas padomi darbības,
kas izriet no III nodaļas, katru gadu sagatavo Aģentūras
ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu
gadam.”;
(12)
regulas 14. panta 10. punktu aizstāj
ar šādu:
“Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, ko
tā pieņēmusi ar kvalificētu balsu vairākumu, pirms N +
2. gada 30. aprīļa izpilddirektoru atbrīvo no
atbildības par budžeta izpildi N gadā, izņemot to budžeta
īstenošanas daļu, kas attiecas uz uzdevumiem, kuri uzticēti
Aģentūrai saskaņā ar Regulas [jaunā GNSS regula]
[15. panta 1. punkta d) apakšpunktu], un kurai piemēro
procedūru, kas minēta 164. un 165. pantā Eiropas Parlamenta
un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības
vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom)
Nr. 1605/2002 atcelšanu.
_________________
(*)     OV L 298, 26.10.2012.,
1. lpp.”;
(13)
aiz IV nodaļas pievieno šādu
IVa nodaļu:
“IVa NODAĻA
CILVĒKRESURSI
15.a pants
Personāls
1.           Uz Aģentūras
darbiniekiem attiecas Savienības Civildienesta noteikumi, Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtība un noteikumi, ko
Savienības iestādes kopīgi pieņēmušas Civildienesta
noteikumu un Nodarbināšanas kārtības piemērošanai.
2.           Aģentūras
iekšējie noteikumi, tādi kā Administratīvās padomes
reglaments, Drošības akreditācijas padomes reglaments,
Aģentūrai piemērojamie finanšu noteikumi, Civildienesta
noteikumu piemērošanas nosacījumi un dokumentu piekļuves
nosacījumi, garantē darbinieku, kuri īsteno drošības
akreditācijas darbības, autonomiju un neatkarību no darbiniekiem,
kuri īsteno citas Aģentūras darbības, atbilstoši
10. panta g) apakšpunktam.
15.b pants
Izpilddirektora
iecelšana un pilnvaru termiņš
1.           Izpilddirektoru pieņem
darbā kā Aģentūras pagaidu darbinieku saskaņā ar
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības
2. panta a) punktu.
2.           Izpilddirektoru ieceļ
Administratīvā padome, pamatojoties uz amata kandidāta
nopelniem, dokumentāri apstiprinātām administratīvām
un vadītāja spējām, kā arī atbilstīgām
zināšanām un pieredzi attiecīgajās jomās un
izvēloties no Komisijas piedāvātā saraksta, — pirms
tam notiek atklāts konkurss, ko rīko pēc Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī un citur
publicēta aicinājuma pietiekties.
Lai noslēgtu līgumu ar izpilddirektoru,
Aģentūru pārstāv Administratīvās padomes
priekšsēdētājs.
Lēmumu par izpilddirektora iecelšanu
Administratīvā padome pieņem ar divu trešdaļu tās
locekļu balsu vairākumu.
3.           Izpilddirektora amata
pilnvaru laiks ir pieci gadi. Šā pilnvaru laika beigās Komisija veic
izpilddirektora darbības izvērtējumu, ņemot vērā
arī nākotnes uzdevumus un Aģentūras uzdevumus.
Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu un
ņemot vērā pirmajā daļā minēto
izvērtējumu, Administratīvā padome var vienu reizi
pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru termiņu ne vairāk
kā uz pieciem gadiem.
Lēmumu par izpilddirektora amata pilnvaru
pagarināšanu pieņem ar divu trešdaļu komitejas locekļu
balsu vairākumu.
Izpilddirektors, kura amata pilnvaru termiņš
ir pagarināts, nedrīkst piedalīties atlases procedūrā,
kas attiecas uz šo amata vietu, beidzoties amata pilnvaru pagarināšanas
termiņam.
4.           Izpilddirektoru no amata var
atcelt Administratīvā padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu,
ar lēmumu, kas pieņemts ar divu trešdaļu
Administratīvās padomes locekļu balsu vairākumu.
5.           Eiropas Parlaments vai Padome
var uzaicināt izpilddirektoru sniegt ziņojumu par to, kā ir
izpildīti uzdevumi, un teikt uzrunu šajās iestādēs.
15.c pants
Valstu
norīkotie eksperti
Aģentūra var arī izmantot
valstu ekspertus. Šiem ekspertiem jābūt attiecīgām
drošības pielaidēm.”;
(14)
regulas 16. pantu groza šādi:
“16. pants
Krāpšanas
apkarošana
1.           Lai apkarotu krāpšanu,
korupciju un citas prettiesiskas darbības, bez ierobežojumiem piemēro
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (*). Šai
nolūkā Aģentūra pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas
Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas 1999. gada
25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu,
ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (**), un
pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami
Aģentūras personālam un norīkotajiem valsts ekspertiem, šim
nolūkam izmantojot lēmuma paraugu, kas sniegts minētā
nolīguma pielikumā.
2.           Revīzijas palātai,
pamatojoties uz iesniegtajiem dokumentiem vai veicot pārbaudes uz vietas,
ir tiesības pārbaudīt Aģentūras finansējuma
saņēmējus, kā arī līgumslēdzējus un
apakšuzņēmējus, kuri ar Aģentūras starpniecību ir
saņēmuši Savienības līdzekļus.
3.           Attiecībā uz
Aģentūras piešķirtajām dotācijām vai
noslēgtajiem līgumiem OLAF var veikt izmeklēšanas, tostarp
kontroles un pārbaudes uz vietas atbilstoši Regulai (EK)
Nr. 1073/1999 un Padomes Regulai (Euratom, EK)
Nr. 2185/96 (***), lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas
prettiesiskas darbības, kas kaitē Savienības
finansiālajām interesēm.
4.           Neskarot šā panta 1., 2.
un 3. punktu, Aģentūras sadarbības nolīgumos ar
trešām valstīm vai ar starptautiskām organizācijām,
līgumos, dotāciju nolīgumos, ko Aģentūra
noslēgusi ar trešām personām, un visos Aģentūras
pieņemtajos finansēšanas lēmumos ir iekļauti noteikumi, kuros
nepārprotami ir noteiktas Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras
veikt šādas pārbaudes un izmeklēšanas saskaņā ar to
attiecīgajām kompetencēm.
_________________
(*)     OV L 136, 31.5.1999.,
1. lpp.
(**)   OV L 136, 31.5.1999.,
15. lpp.
(***) OV L 292, 15.11.1996.,
2. lpp.”;
(15)
regulas 17. pantu aizstāj ar šādu:
“17. pants
Privilēģijas
un imunitāte
Uz Aģentūras darbiniekiem attiecas
Protokols Nr. 7 par Eiropas Savienības privilēģijām un
imunitāti. ”
(16)
svītro regulas 18. pantu;
(17)
regulas 22. pantu aizstāj ar šādu:
“22. pants
Drošības
noteikumi attiecībā uz klasificēto informāciju un
neklasificētu konfidenciālo informāciju
Aģentūra piemēro Komisijas
drošības noteikumus attiecībā uz Savienības
klasificēto informāciju, kas izklāstīti Komisijas
2001. gada 29. novembra Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom,
ar ko groza tās iekšējo reglamentu (*). Šos noteikumus piemēro
arī konfidenciālai neklasificētai informācijai. Tas jo
īpaši attiecas uz noteikumiem par šās informācijas apmaiņu,
apstrādi un glabāšanu.
_________________
(*)     OV L 317, 3.12.2001.,
1. lpp.”;
(18)
aiz 22. panta pievieno šādu
22.a pantu:
“22.a pants
Interešu konflikts
1.           Izpilddirektors, kā
arī dalībvalstu un Komisijas uz laiku norīkotie
ierēdņi aizpilda saistību deklarāciju, kā arī
interešu deklarāciju, kas apliecina, ka tiem nav nekādas tiešas vai
netiešas intereses, kas varētu kaitēt to neatkarībai. Stājoties
amatā, šīs deklarācijas tiek iesniegtas rakstiski un ir
atjaunojamas, ja mainās šo ierēdņu personīgā
situācija.
2.           Ārējie eksperti,
kas piedalās ad hoc darba grupās, pirms katras sanāksmes,
kurās tie piedalās, rakstiski paziņo par savām
interesēm, kuras varētu kaitēt to neatkarībai, ņemot
vērā dienas kārtībā iekļautos punktus.
3.           Administratīvā
padome un Drošības akreditācijas padome īsteno politiku, kas
ļauj izvairīties no interešu konfliktiem.”;
(19)
aiz 23. panta pievieno šādu
23.a pantu:
“23.a pants
Kopīgu
publisko iepirkumu īstenošana ar dalībvalstīm
Lai pildītu savus uzdevumus,
Aģentūrai ir atļauts īstenot kopīgus publiskos
iepirkumus ar dalībvalstīm saskaņā ar noteikumiem, kas
paredzēti Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā
regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas
(ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro
Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas
noteikumiem (*).
_________________
(*)     OV L 362, 31.12.2012.,
1. lpp.”;
(20)
regulas 26. pantu aizstāj ar šādu:
“26. pants
Šās regulas
izvērtēšana un pārskatīšana
1.           Vēlākais līdz
2016. gadam un pēc tam ik pēc pieciem gadiem Komisija veic
Aģentūras izvērtēšanu, it īpaši attiecībā uz
tās efektivitāti, pareizu darbību, darba metodēm, tās
vajadzībām un tai uzticēto resursu izlietojumu. Šī
izvērtēšana it īpaši ietver iespējamu Aģentūras
uzdevumu grozījumu un šādu grozījumu finanšu ietekmes
pārbaudi.
2.           Komisija
izvērtēšanas ziņojumu, kā arī savus secinājumus
par šā ziņojuma saturu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei,
Aģentūras Administratīvajai padomei un Drošības
akreditācijas padomei. Izvērtēšanas rezultāti tiek
publiskoti.
3.           Katrā otrajā
izvērtēšanas reizē tiek veikta Aģentūras
mērķu un uzdevumu bilances pārbaude. Ja Komisija uzskata, ka
Aģentūras pastāvēšana vairs neatbilst tai noteiktajiem
mērķiem un uzdevumiem, tā var ierosināt atcelt šo regulu.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā
[divdesmitajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz [struktūras] apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz [struktūras] cilvēkresursiem
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu dalība
finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
              3.4.    Paredzamā ietekme uz
Komisijas cilvēkresursiem
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Eiropas
Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza 2010. gada 22. septembra
Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas GNSS
aģentūru – finanšu pārskata grozījums
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[9]
Attiecīgā(s)
politikas joma(s): Uzņēmējdarbība un rūpniecība
Nodaļa
02 05: SATELĪTU
RADIONAVIGĀCIJAS PROGRAMMA (Galileo UN EGNOS)
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
programmu/sagatavošanas darbību[10]
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
þ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Atbalstīt
Eiropas dalību kosmosa izpētē un tādu pakalpojumu
pilnveidošana, kas saistīti ar satelītiem
Satelītu
radionavigācijas programmas (turpmāk “programmas”) ir Savienības
galvenie projekti. To mērķis ir sniegt radionavigācijas
pakalpojumus un tās veicinās ievērojamu attīstību
virknē nozaru, kas ir tehnoloģiskā novatorisma un Eiropas
ekonomikas konkurētspējas nozīmīgi faktori, kā
arī radīs darbavietas, komerciālus ieņēmumus un
sociālekonomiskus ieguvumus. Tādēļ tās atbilst
stratēģijai “Eiropa 2020” un ilgtspējīgas
attīstības politikai.
Programmas
Galileo mērķis ir izveidot Eiropas globālo navigācijas
satelītu sistēmu (turpmāk “GNSS”). Tā ļaus
lietotājiem visā pasaulē sniegt pozicionēšanas,
sinhronizēšanas un navigācijas pakalpojumus virknei lietojumu, kas sniedzas
no transporta, elektroenerģijas apgādes, laika prognozēm un
maksas par ceļu lietošanu līdz pat vērtspapīru
norēķiniem.
EGNOS ir Eiropas sistēma, kas izveidota,
lai uzlabotu ASV GPS sistēmas darbību Eiropas zonā. Tā
ļauj izmantot esošos satelītnavigācijas pakalpojumus kritiskiem
lietojumiem drošības jomā - tādiem kā gaisa un jūras
transports — lidaparātu vadīšanai un nosēdināšanai vai
kuģu izvadīšanai cauri kanāliem.
Pamatojoties
uz pārvaldības struktūru, kuru Komisija piedāvā
savā priekšlikumā Regulai par Eiropas satelītu navigācijas
sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju[11], kā arī pārvaldības
struktūru, kuru Eiropas Parlaments un Padome atbalsta savā
daļēji vispārējā pieejā, kas pieņemta
2012. gada 7. jūnijā, Eiropas GNSS aģentūra
(turpmāk “Aģentūra”) kļūs par svarīgu
dalībnieku sistēmu ekspluatācijas posmā.
Tomēr,
tā kā regulu par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu
ieviešanu un ekspluatāciju (turpmāk “GNSS regula”)
koplēmēji joprojām apspriež, un tā vēl nav
pieņemta, un tā kā tā ir atkarīga no galīgā lēmuma
par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, daži pieņēmumi, kas
izmantoti, lai sagatavotu šo tiesību akta finanšu pārskatu,
varētu mainīties.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Ņemot
vērā to, ka Aģentūra būs vairāk iesaistīta
programmu ekspluatācijas posmā, šis priekšlikums ir paredzēts,
lai palielinātu Drošības akreditācijas padomes (vienas no trim
Aģentūras struktūrām) neatkarību un nodrošinātu
atbilstošus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai Aģentūra
varētu īstenot tai uzticētos uzdevumus.
1. Drošības akreditācija:
To
stratēģiskās nozīmes dēļ Eiropas satelītu
radionavigācijas sistēmas ir kritiskas infrastruktūras. Tās
var tikt izmantotas ļaunprātīgi, kas apdraudētu
Savienības un dalībvalstu drošību. Turklāt, ņemot
vērā to, ka aizvien vairāk ekonomikas nozaru ir atkarīgas
no satelītu radionavigācijas, to darbības pārtraukšana
varētu radīt būtiskus zaudējumus Eiropas ekonomikai.
Lai
varētu garantēt sistēmu drošību, ir jāveic
neatkarīga drošības akreditācija un sistēmām tas ir
ļoti būtiski. Šāda akreditācija garantē to, ka
drošības pasākumi ir pietiekami, lai pasargātu sistēmu no
apdraudējumiem un kaitējuma, un ka pati sistēma savas kalpošanas
laikā nav pakļauta nepieņemamiem riskiem, un ka tā
saskaņā ar noteiktiem īpašajiem nosacījumiem var
apstrādāt, uzglabāt un nodot konfidenciālu vai
klasificētu informāciju bez nepieņemamiem riskiem.
Tā
kā jaunās pārvaldības struktūras ietvaros
Aģentūra vairāk piedalīsies programmu īstenošanā,
ir jāpastiprina nodalīšana starp darbībām, kas
saistītas ar drošības akreditāciju, no citām
darbībām, lai novērstu interešu konfliktu starp šiem diviem
darbību veidiem un saglabātu drošības akreditācijas
neatkarību.
2. Tirgus un lietojumu attīstība:
Aģentūrai
ir jāveicina Galileo un EGNOS pakalpojumu komercializācija,
lai sekmētu to iekļaušanos tirgū. Kas attiecas uz pakalpojumu
komercializāciju, tā ir ļoti būtiska, lai maksimāli
palielinātu no sistēmām sagaidāmos sociālekonomiskos
ieguvumus.
3. Galileo drošības uzraudzības centru (Galileo Security
Monitoring Centres) izmantošana un PRS lietojumu attīstība:
Aģentūra
būs atbildīga par GSMC (Galileo Security Monitoring Centre)
izmantošanu.
GSMC tiek uzskatīts par Galileo
sistēmas “smadzenēm” attiecībā uz tās
vispārējo drošību. Tas ir sistēmai kritisks
operatīvais centrs. Tas spēs analizēt dažādus
apdraudējumus un uzbrukumus un tiem pretoties. Tātad tam ir
jādarbojas, pirms tiek sagatavoti un sāk darboties Galileo
pakalpojumi; tajā 24 stundas diennaktī, septiņas dienas nedēļā
ir jādarbojas kvalificētiem ekspertiem. Tas atrodas divās
ģeogrāfiskajās vietās – Francijā,
Senžermēnanlē (Saint-Germain-en-Laye), un Apvienotajā
Karalistē, Svanvikā (Swanwick).
4. Sistēmu ekspluatācija:
Sistēmu
ekspluatācijas mērķis ir nodrošināt ļoti
kvalitatīvus pakalpojumus, lai apmierinātu lietotāju
vajadzības, un darīt visu iespējamo, lai šo pakalpojumu
pieņemšana notiktu pēc iespējas ātrāk un plašāk.
Lai nodrošinātu sistēmu ilgtermiņa darbību un
maksimālo sociālekonomisko ieguvumu, ļoti būtiska ir
atbilstīga ekspluatācijas strukturēšana.
Pārvaldības
shēma ir jāpielāgo dažādajām programmām (Galileo
un EGNOS), ciktāl pēdējās minētās ir
atšķirīgās attīstības stadijās. Tā ir
jāpielāgo arī posmiem, kuros programmas atrodas, lai
izvairītos no pakalpojumu sniegšanas pārtraukuma riska. Tā
kā EGNOS jau darbojas un atrodas ekspluatācijas posmā,
Galileo drīzumā nonāks savai attīstībai ļoti
būtiskā posmā, kad tiks sniegti pakalpojumi, kas
iezīmēs tās ekspluatācijas posma sākumu.
Par
EGNOS:
-
tās ekspluatācijas posms sākās 2009. gada
oktobrī;
-
Komisija šobrīd ir atbildīga par EGNOS ekspluatācijas
pārvaldību. Šī atbildība 2014. gada
1. janvārī tiks nodota Aģentūrai, veicot
pakāpenisku ieviešanu, sākot no 2012. gada;
-
jaunās ierosinātās pārvaldības ietvaros (sākot no
2014. gada) Aģentūra pārvaldīs visas darbības,
kas saistītas ar EGNOS ekspluatāciju, un citām
iestādēm, galvenokārt sistēmas EGNOS operatoram,
nodos dažus operatīvos uzdevumus.
Par
Galileo:
-
nākamajos gados pārklāsies dažādi programmas posmi;
-
pašreizējā izvēršanas posmā turpināsies
pašreizējā organizācija, lai nodrošinātu šā posma
nepārtrauktību un konsekvenci. Tādējādi Komisija
joprojām būs atbildīga par Galileo programmas
infrastruktūras pabeigšanu;
-
ekspluatācijas posma laikā, kuram būtu jāsākas
2014. gadā, nodrošinot pirmos pakalpojumus, Aģentūrai
saskaņā ar deleģēšanas nolīgumu ar Komisiju
pakāpeniski tiks deleģēta to darbību pārvaldība,
kuras ir saistītas ar šo ekspluatācijas posmu. Aģentūra
būs atbildīga par visu to uzdevumu koordinēšanu, kuri ir
saistīti ar sistēmas ekspluatāciju, tostarp, uzturēšanu,
uzdevumiem, kas nepieciešami, lai nodrošinātu sistēmas pareizu
darbību, pakalpojumu sniegšanu un nākamās paaudzes sistēmu
veidošanu. Tai būs arī jādefinē prasības nākotnes
sistēmām, sniedzot atgriezenisko informāciju par operatīvo
vajadzību un lietotāju vajadzību attīstību. Šis
ekspluatācijas posms ir jauns programmas posms, un tā
pārvaldība notiks saskaņā ar attiecīgu Komisijas
programmas pārvaldības deleģēšanu Aģentūrai.
Lai
varētu uzņemties uzdevumus, kas saistīti ar sistēmu
ekspluatāciju, Aģentūras rīcībā ir
jābūt pietiekamam darbinieku skaitam. Turklāt, lai
nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību un Galileo
ekspluatācijas posma pareizu uzsākšanu 2014. gadā, ir ārkārtīgi
svarīgi līdz 2014. gadam īstenot nepieciešamos pārejas
periodus.
Konkrētais mērķis
Izveidot
un nodrošināt infrastruktūru un pakalpojumus, kuru pamatā ir
satelītu radionavigācija (Galileo)
Attiecīgās AMB/ABB darbības
02
05 SATELĪTU RADIONAVIGĀCIJAS PROGRAMMA (GALILEO UN EGNOS)
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt, kāda
ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma
saņēmējiem/mērķgrupām.
Eiropas
satelītu radionavigācijas programmas tika uzsāktas pirms
vairāk nekā desmit gadiem, un to politiskais mērķis bija
izveidot un ekspluatēt sistēmu, kas pārklātu visu pasauli
un kas ļautu Eiropas Savienībai no tā gūt
stratēģiskus un ekonomiskus ieguvumus un sniegt satelītu
radionavigācijas pakalpojumus, kuri ir pilnībā pielāgoti
civilai lietošanai.
Galileo
un EGNOS sniegs Eiropas Savienībai ievērojamus
sociālekonomiskos ieguvumus sakarā ar:
i)
tiešiem ieguvumiem no GNSS pakārtotā tirgus (uztvērēji un
lietojumi) izaugsmes. Tā piemēram, ja pieaug to lidaparātu
skaits, kuri ir aprīkoti ar GNSS uztvērējiem, tad šo
uztvērēju ražotājiem rodas papildu ieņēmumi;
ii)
netiešiem ieguvumiem no jaunu lietojumu rašanās. Ja sakarā ar
labāku navigāciju samazinās lidojumu laiks, lidaparāti
mazāk piesārņo gaisu un pasažieri iegūst laiku.
Turklāt drošāks transports un efektīvāki glābšanas
dienesti dos iespēju izglābt vairāk dzīvību;
iii)
tiešiem ieguvumiem no iepriekšējā posma tirgus izaugsmes un
tehnoloģiskās ietekmes uz citām nozarēm. Ieguldījumi
GNSS iepriekšējā posma segmentā dos labumu
rūpniecībai. Turklāt arī citas nozares gūs labumu no
notikumu attīstības kosmosa nozarē. Tā piemēram,
instrumentus starta iekārtu vai tvertņu strukturālās
integritātes novērtēšanai un uzraudzībai var izmantot
autorūpniecības, celtniecības un enerģētikas
uzņēmumos, kā arī sabiedrisko pakalpojumu
uzņēmumos.
Pat
ja ar Galileo programmu izveidotā sistēma būs autonoma, tās
pakalpojumi tiks optimizēti, pateicoties tās sadarbspējai ar
citām sistēmām, tādām kā ar ASV GPS vai Krievijas
GLONASS. Tādējādi sadarbība ar citām
valstīm, kuras sniedz satelītu navigācijas pakalpojumus,
ļaus optimizēt lietotāju, iedzīvotāju vai kopējos
ekonomikas ieguvumus.
Pārvaldot
sistēmu ekspluatāciju un drošības akreditāciju,
Aģentūra būs pakalpojumu sniegšanas stūrakmens. Tāpat
tai būs būtiska nozīme pakārtotā tirgus
attīstības veicināšanā. Tādēļ
Aģentūras darbībai būs tieša ietekme uz
sociālekonomiskajiem ieguvumiem, kas sagaidāmi no šīm
sistēmām.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Rādītāji,
kas ļauj sekot Aģentūras darbībai, tiks noteikti
atkarībā no darbības veida, kā ir norādīts
turpmāk:
1. Drošības akreditācija:
Aģentūrai
ir jānodrošina, lai drošības akreditācijas darbības katram
programmas Galileo posmam tiktu veiktas laikus (tā piemēram, lai
būtu iespējama katra satelīta palaišana). Īstenošana tiks
vērtēta, pamatojoties uz tās ieguldījumu
infrastruktūras izvēršanas panākumos un katru gadu
veiktajām drošības pārbaudēm/kontrolēm.
Šīs
pārbaudes un kontroles veido, ar sistēmu drošību, kā
arī ar drošību saistīta kriptogrāfijas vai
informātikas produkta drošības aspektu detalizētas
tehniskās pārbaudes, ko veiks atbilstīgā iestāde vai
nozīmēti tās atbildīgie pārstāvji, vai kāds
to labā. Novērtēšana apstiprina prasīto drošības
funkciju esību un vērtē šo funkciju nemainīgumu.
Novērtējumā tiek noteikts līmenis, kādā
sistēmas drošības prasības ir izpildītas, kā arī
noteikts sistēmas uzticamības līmenis.
Veikto
pārbaužu/kontroļu skaits ir saistīts ar uz zemes
bāzētu staciju darbību un izvēršanu.
Tiek
lēsts, ka laikā no 2013. līdz 2015. gadam katru gadu tiks
veiktas 10 pārbaudes/kontroles un laikā no 2016. līdz
2020. gadam - aptuveni 5 katru gadu.
2. Tirgus un lietojumu attīstība:
Aģentūras
darbības attiecībā uz pakalpojumu komercializāciju tiks
vērtētas, pamatojoties uz to, kā tirgus pieņems EGNOS
un Galileo nodrošinātos pakalpojumus, izmantojot pakalpojumus
raksturojošus rādītājus, kas izstrādājami,
tiklīdz tie sāks darboties, tostarp tas var būt to lidostu
skaits, kuras izmanto tuvošanās procedūras, kas balstās uz EGNOS,
autovilcēju skaits, kas aprīkoti ar EGNOS
uztvērējiem, vai sistēmu radītā kopējā
sociālekonomiskā ieguvuma aprēķins.
Šobrīd
82 lidostas ir izstrādājušas tuvošanās procedūras,
izmantojot EGNOS sistēmu. Mērķis 2020. gadam ir
panākt, lai 50 % no piemērotajām lidostām, kurām
ir būtiski izmantot EGNOS, būtu izstrādājušas
šādas procedūras.
3. Galileo drošības uzraudzības centru (Galileo Security
Monitoring Centres) izmantošana un PRS lietojumu
attīstība:
Šo
darbību izpildes līmeni var izmērīt ar ieviesto
procedūru skaitu. Mērķis ir aptuveni 500 procedūru
2016. gadā. Šobrīd, tā kā centri vēl nedarbojas,
šīs procedūras vēl nav ieviestas.
4. Sistēmu ekspluatācija:
Saskaņā
ar priekšlikumu “Regula par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu
ieviešanu un ekspluatāciju” darbības, kas saistītas ar
sistēmu ekspluatāciju, balstīsies uz deleģēšanas
nolīgumu starp Komisiju un Aģentūru. Šajā
deleģēšanas nolīgumā detalizēti būs
norādīti darbības rādītāji, kas jāievēro
šo darbību īstenošanā, kā tas šobrīd ir
saistībā ar EGNOS.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Ņemot
vērā pašreizējos skaitļus par Aģentūras
attīstību, nav iespējams īstenot jaunos uzdevumus, kas
paredzēti priekšlikumā “Regula par Eiropas satelītu
navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju”, it īpaši
attiecībā uz “ekspluatācijas” daļu. Tādēļ ir
jāpārskata finanšu pārskats, lai to piemērotu
Aģentūras reālajām vajadzībām pēc
personāla.
Turklāt
ir jānorāda, ka, lai īstenotu ierosināto
pārvaldības modeli, Aģentūras rīcībā ir
jābūt atbilstīgam, augsti specializētā jomā
ļoti profesionālam tehniskajam un operatīvajam personālam.
Turklāt Aģentūras organizatoriskajai struktūrai ir
jābalstās uz veicamo darbību specifiku.
Arī
tad, ja Aģentūra pati neīstenos visas darbības un lielai
daļai darbību, kas saistītas ar pakalpojumu sniegšanu un
būtiskas attīstības un jaunākās paaudzes sistēmu
izstrādi, piesaistīs ārpakalpojumus, tās
rīcībā jābūt atbilstīgiem tehniskajiem
ekspertiem, kas pārraudzīs nepieciešamos publiskos iepirkumus,
kontrolēs darbības, kas tiks veiktas, piesaistot ārpakalpojumus,
un sagatavos kvalitatīvus pārskatus Komisijai. Ņemot
vērā programmu sarežģītību, ir svarīgi
novērst jebkāda veida “intelektuālu risku”, kas varētu
traucēt tādas informācijas iegūšanai, paziņošanai,
izmantošanai un piemērošanai, kura ir būtiska veiksmīgai
darbībai, tādējādi kaitējot programmu saskaņotai,
saprātīgai un efektīvai darbībai.
Šā
papildu personāla finansēšana tiks nodrošināta, iekšēji
pārdalot GNSS programmu budžeta pozīcijas.
1.5.2.     Pievienotā
vērtība, ko devusi ES iesaistīšanās
ES
tiesības rīkoties izriet no Līguma par Eiropas Savienības
darbību 172. panta un no GNSS regulas.
Saskaņā
ar Eiropas satelītu radionavigācijas programmām izveidotās
sistēmas ietver infrastruktūru, kura izveidota kā Eiropas
pārrobežu tīkli un kuras izmantojums sniedzas pāri
dalībvalstu robežām. Turklāt šo sistēmu
piedāvātie pakalpojumi jo īpaši palīdz attīstīt
Eiropas pārrobežu tīklus transporta, elektronisko sakaru un
enerģētikas infrastruktūru jomā.
Katra
dalībvalsts atsevišķi nevar ieviest satelītu navigācijas
sistēmas, jo tas pārsniedz tās finansiālās un
tehniskās iespējas. Tādēļ šo mērķi var
sasniegt tikai ar ES līmeņa rīcību.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Nepiemēro.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Sinerģija
ir iespējama ar citām esošām vai nākotnes kosmosa
programmām, piemēram, paplašinot lietotāju segmentu (lietojumi
pakārtotajam tirgum).
Tāpat
ir jācenšas veidot sinerģiju ar citiem Eiropas Komisijas
direktorātiem pētniecības un inovāciju jomā.
Lietojumprogrammas un tehnoloģijas, kas izmanto
satelītnavigācijas sistēmas, varētu ietekmēt
dažādas ekonomikas un sabiedrības nozares, tādas kā
transportu, enerģētiku, atrašanās vietas noteikšanas
pakalpojumus, banku pakalpojumus, lauksaimniecību utt. Ir svarīgi
nodrošināt, lai pētniecības un inovāciju programmas tiktu
koordinētas Komisijas līmenī, tādējādi
maksimizējot sociālekonomiskos ieguvumus, kas tiek sagaidīti no
šajās nozarēs iesaistītajām programmām.
Turklāt
ir jāpastiprina sadarbība ar Kopīgo pētniecības
centru. Attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar GNSS
sistēmu drošību un GNSS lietojumu attīstību, programmas
varētu gūt labumu no tā zinātniski tehniskajām
speciālajām zināšanām, kā arī no tā
ultramodernajām testēšanas un mērīšanas iekārtām.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
[DD.MM.]GGGG.-[DD.MM.]GGGG.
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.-GGGG.
þ Neierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2014.
līdz 2016. gadam,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[12]
þ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
þ  Eiropas Savienības izveidotām struktūrām[13]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai tām
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Pašreizējais
pārvaldības modelis tika izveidots Galileo izstrādes un
izvēršanas posmam, kā arī EGNOS sākotnējai
ekspluatācijai, tas ir, laikam no 2008. līdz 2013. gadam. Šis
modelis ir jāpārstrādā, jo Galileo izvēršanas posms
turpināsies vēl pēc 2013. gada un 2014. gadā sāksies
jauns programmas posms, sniedzot sākotnējos pakalpojumus. Ir
jādefinē arī EGNOS pārvaldība, jo sistēma
ir iegājusi darbības posmā. GNSS regulas priekšlikuma, kuru
šobrīd apspriež Eiropas Parlaments un Padome, mērķis ir noteikt
programmu pārvaldības modeli šajā jaunajā kontekstā.
Kā ir
norādīts GNSS regulas priekšlikumā, ir jādefinē
stabils, ilgtspējīgs un ilgtermiņa pārvaldības
modelis. Šis modelis optimizēs un racionalizēs esošās
struktūras un nodrošinās pakāpenisku pāreju no
izvēršanas posma uz ekspluatācijas posmu, saglabājot pakalpojumu
sniegšanas nepārtrauktību.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Attiecībā
uz raksturīgajām Aģentūras darbībām tā
piemēros uzraudzības un ziņošanas noteikumus, kas definēti
Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajā kopējā
pieejā decentralizētajām aģentūrām.
Tādējādi Aģentūra ierosinās:
-
stratēģisku plānu (daudzgadu darba programmu), kurā
būs iekļautas galvenās darbības, provizorisks budžets un
laika grafiks savu mērķu sasniegšanai, ne vēlāk
kā līdz 2014. gada 30. jūnijam;
-
gada darba plānu, kurā stratēģiskais plāns būs
sadalīts detalizētos pasākumos un rādītājos un
kurš jāiesniedz vēlākais līdz iepriekšējā gada
15. novembrim;
-
gada ziņojumu, kurā ir izvērtēta gada darba programmas
īstenošana.
Turklāt
ik pēc pieciem gadiem Aģentūras darbība tiks
izvērtēta attiecībā uz tās mērķiem un
uzdevumiem. Ik pēc desmit gadiem tiks izvērtēta arī
tās leģitimitāte.
Papildus
šiem standarta pasākumiem, attiecībā uz Komisijas
deleģētajiem uzdevumiem, Aģentūrai būs
jāraugās, lai visos līgumos un nolīgumos, kas noslēgti
saskaņā ar programmām Galileo un EGNOS, būtu
paredzēta finanšu uzraudzība un kontrole. Visos uzraudzības un
novērtēšanas mehānismos īpaša uzmanība tiks
pievērsta programmu izmaksu pārvaldībai, sniedzot pakalpojumus
saskaņā ar noteiktajiem termiņiem.
Turklāt
Komisija, īstenojot savas programmu Galileo un EGNOS
politiskās uzraudzības pilnvaras, pastiprinās savus kontroles un
izvērtēšanas mehānismus, pieprasot detalizētus gada
pārvaldības plānus un īstenošanas pārskatus, kā
arī rīkojot regulāras tikšanās par programmu virzības
stāvokli un īstenojot finanšu un tehnoloģiskos auditus.
Visbeidzot,
ikdienas pārvaldībā Aģentūra īstenos risku
pārvaldības mehānismu un izmantos pienācīgus
vadības instrumentus, lai ierobežotu ar programmām
saistītās izmaksas, veicot labāku izmaksu novērtējumu,
apkopojot iepriekš gūto pieredzi un sistēmas ieviešanas
līdzšinējo gaitu..
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Aģentūra
būs atbildīga par darbībām, kuras ir ļoti
būtiskas sistēmām, to drošībai un to pieņemšanai
tirgū.
Ja
tās rīcībā nebūs atbilstīgas
organizatoriskās struktūras un personāla šo darbību
īstenošanai, programmas kopumā būs hipotētiskas.
Galvenie
apzinātie riski ir šādi:
•
Tirgus riski: Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu
piedāvāto pakalpojumu pieņemšana tirgū ir atkarīga no
diviem galvenajiem faktoriem: piedāvāto pakalpojumu kvalitātes
un tirgus vēlmes šos jaunos pakalpojumus pieņemt. Ja tehniskais
izpildījums būs vājāks par solīto un pakalpojumi tiks
pārtraukti, tam būs negatīva ietekme uz lietotājiem
visā pasaulē un infrastruktūras netiks izmantotas.
Tādēļ svarīgākais ir, lai sistēmu
ekspluatācija notiktu efektīvi. Turklāt ir jānodrošina
uzticamu uztvērēju pieejamība visiem pakalpojumiem, kurus
varētu piedāvāt Galileo, it īpaši “publiski
regulētajam pakalpojumam” (PRS), un jāinformē
lietotāji par Galileo un EGNOS sniegtajiem pakalpojumiem, lai
pēc iespējas palielinātu pieņemšanu tirgū un
tādējādi palielinātu sociālekonomiskos ieguvumus, kas
tiek gaidīti no šīm sistēmām.
•
Tehnoloģiskie riski: satelītu radionavigācijai ir nepieciešamas
jaunākās tehnoloģijas, kuru novērtējums vēl ir
jāveic un kuru specifikācijas nepārtraukti attīstās.
Ir jāīsteno efektīvi procesi, lai nodrošinātu to, ka
attīstība un jaunākās paaudzes sistēmas balstās
uz lietotāju aktuālākajām vajadzībām un
visveiksmīgākajām tehnoloģijām. Aģentūras
rīcībā ir jābūt atbilstīgiem resursiem, lai
īstenotu šos procesus un sniegtu Komisijai nepieciešamo informāciju,
lai tā varētu noteikt prioritātes attiecībā uz
uzdevuma attīstību.
•
Rūpnieciskie riski: infrastruktūras ieviešanā ir iesaistīti
daudzi rūpnieciskie uzņēmēji vairākās
valstīs; to darbs ir jākoordinē efektīvi, lai iegūtu
uzticamas un pilnībā integrētas sistēmas, jo īpaši
attiecībā uz drošību. Ja programmas netiks efektīvi
koordinētas, resursu trūkums Aģentūrā varētu
radīt kavēšanos un pārmērīgas izmaksas.
•
Drošības riski: Lai garantētu Savienības un tās
dalībvalstu drošību, Aģentūrai ir jāraugās, lai
sistēmu drošība tiktu nodrošināta efektīvi.
•
Pārvaldības risks: programmu pārvaldība prasa, lai
kopā strādātu dažādas iestādes; tādēļ
ir svarīgi nodrošināt atbilstīgu stabilitāti un
organizāciju. Aģentūrai būs būtiska nozīme
programmu ekspluatācijā un tādēļ tās nespēja
rīkoties efektīvi varētu radīt paaugstinātu
pārvaldības risku.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Aģentūras
grāmatvedības kontus apstiprinās Revīzijas palāta, un
uz to attiecinās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru.
Komisijas Iekšējās revīzijas dienests veic Aģentūras
iekšējo auditu. Turklāt Aģentūra strādā pie savu
galveno procesu kvalitātes un drošības sertifikācijas, kura
jāpiemēro, sākot no 2014. gada.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Aģentūru
kontrolē Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…..................................] || Dif./nedif. ([14])   || no EBTA valstīm[15]   || no kandidātvalstīm[16]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1 || 02.0502.01 Eiropas GNSS aģentūra (GSA) – 1. un 2. sadaļa 02.0502.02 Eiropas GNSS aģentūra (GSA) – 3. sadaļa   || Dif. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija…..................................] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || Neviena jauna budžeta pozīcija nav prasīta ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
Pirms uzsākt detalizētu šā
priekšlikuma paredzamās ietekmes aprakstu, ir svarīgi precizēt,
ka aplēses šajā stadijā ir provizoriskas, jo tās ir
atkarīgas no tā, kādu daudzgadu finanšu shēmu
2014.-2020. gadam[17]
pieņems budžeta lēmējinstitūcija.
Turklāt daži pieņēmumi, kas
izmantoti, gatavojot šo tiesību akta finanšu pārskatu, varētu
mainīties. Programmu pārvaldības metode un Aģentūras
uzdevumi, kas no tā izriet, nav definēti šajā tiesību akta
priekšlikumā, bet gan GNSS regulā, kura tiek apspriesta Eiropas Parlamentā
un Padomē. Aģentūras papildu vajadzības pēc
personāla būs saistītas ar jaunajiem uzdevumiem, kas
Aģentūrai tiks uzticēti saskaņā ar GNSS regulas
priekšlikumu.
Tādēļ Komisija patur
tiesības grozīt savu priekšlikumu tad, ja ar jaunās GNSS regulas
tekstu tiks ieviestas būtiskas finansējuma vai pārvaldes
modeļa izmaiņas. Tādējādi, ja budžeta
lēmējinstitūcija izlems radikāli samazināt
programmām piešķirto budžetu, Aģentūrai uzticētie
uzdevumi un piešķirtais personāls būs jāpārvērtē.
Ja budžeta lēmējinstitūcija nolems Aģentūrai
uzticēt papildu uzdevumus, būs jāpārvērtē
nepieciešamība pēc personāla. Tā piemēram, Eiropas
Parlamenta ziņojuma projektā par Regulu par Eiropas satelītu
navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju[18]
(ziņotājs: Marinescu) ir paredzēts, ka
Aģentūras pienākums būs pārvaldīt “izcilības
centrus”, kuru mērķis ir veicināt GNSS lietojumu
attīstību un pieņemšanu, kas papildina to darbību skaitu,
kuras Komisija tai ir uzticējusi savā GNSS regulas priekšlikumā.
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 1. kategorija – Gudra un iekļaujoša izaugsme
 [Struktūrvienība]: <…….> ||   ||   || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ 2014-2020
 Budžeta pozīcija 02.050201 Eiropas GNSS aģentūra (GSA) – 1. un 2. sadaļa || Saistības || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Maksājumi || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Budžeta pozīcija 02.050202 Eiropas GNSS aģentūra (GSA) – 3. sadaļa || Saistības || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Maksājumi || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ apropriācijas GSA || Saistības || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Maksājumi || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
Aģentūras budžets
2014.-2020. gadam jau ir iekļauts Komisijas priekšlikumā par
jauno daudzgadu finanšu shēmu 2014.-2020. gadam. Jaunie uzdevumi un
ar tiem saistītie izdevumi tiks finansēti, veicot pārdali GNSS
programmās, kādas tās sākotnēji bija paredzētas
2013.-2020. gadam. Ietekme būs tāda, kā ir
norādīts turpmāk, un sasniegs EUR 117,1 miljonus.

 Budžeta pozīcija 02.0501 Eiropas satelītu radionavigācijas programmas (EGNOS un Galileo) || Saistības || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
   || Maksājumi || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 KOPĀ apropriācijas GSA pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā || Saistības || =1+1a +3a ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Maksājumi || =2+2a +3b ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 ĢD: <…….> ||
  Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 KOPĀ ĢD <….> || Apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || N gads[22] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. –līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Maksājumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz GSA
Aģentūras finansējumu – sadalījums pa mērķiem un
pozīcijām
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2013.  gads || 2014.  gads || 2015.  gads || 2016.  gads || 2017.  gads || 2018.  gads || 2019.  gads ||   || 2020.  gads
 REZULTĀTI (rezultāta veids)
 Veids   || Vidējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas || Daudzums || Kopējās izmaksas
 1. mērķis - GNSS drošības akreditācija ||   ||
 1. un 2. sadaļa ||   ||   ||   || 2,123 ||   || 2,749 ||   || 2,804 ||   || 2,762 ||   || 2,637 ||   || 2,878 ||   || 2,845 ||   || 2,912 ||
 3. sadaļa ||   ||   ||   || 1,043 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   || 3,166 ||   || 4,149 ||   || 4,204 ||   || 4,162 ||   || 4,037 ||   || 4,278 ||   || 4,245 ||   || 4,312 ||
 2. mērķis - Tirgus un lietojumu attīstība, ieskaitot kvalitātes sertifikāciju un komunikāciju par GNSS ||   ||
 1. un 2. sadaļa ||   ||   ||   || 1,415 ||   || 1,833 ||   || 1,869 ||   || 1,688 ||   || 1,612 ||   || 1,759 ||   || 1,739 ||   || 1,780 ||
 3. sadaļa ||   ||   ||   || 664 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||   || 3,200 ||   || 3,250 ||   || 3,750 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   || 2,079 ||   || 5,583 ||   || 5,119 ||   || 4,888 ||   || 4,862 ||   || 5,509 ||   || 5,489 ||   || 5,030 ||
 3. mērķis - Galileo drošības uzraudzības centru (Galileo Security Monitoring Centres) izmantošana un PRS lietojumu attīstība: ||   ||
 1. un 2. sadaļa ||   || 3,303 ||   || 5,193 ||   || 5,763 ||   || 6,138 ||   || 5,861 ||   || 6,396 ||   || 6,322 ||   || 6,472 ||
 3. sadaļa ||   || 656 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||
 Starpsumma — 3. konkrētais mērķis ||   || 3,959 ||   || 6,593 ||   || 7,263 ||   || 7,638 ||   || 7,361 ||   || 8,046 ||   || 7,972 ||   || 8,122 ||
 4. mērķis – GNSS sistēmu ekspluatācija ||   ||
 1. un 2. sadaļa ||   || 1,750 ||   || 6,567 ||   || 8,878 ||   || 9,974 ||   || 10,110 ||   || 11,352 ||   || 11,379 ||   || 11,811 ||
 Atbalsts (publiskie iepirkumi, finanses, CR, projekta pārvaldība un kontrole, juridiskās lietas, komunikācija) ||   ||
 1. un 2. sadaļa ||   || 2,496 ||   || 2,291 ||   || 2,181 ||   || 2,148 ||   || 2,051 ||   || 2,238 ||   || 2,213 ||   || 2,265 ||
 KOPĀ GSA izmaksas ||   || 13,450 ||   || 25,182 ||   || 27,645 ||   || 28,810 ||   || 28,422 ||   || 31,423 ||   || 31,297 ||   || 31,539 ||
Pieņēmumi, pamatojoties uz kuriem ir
aprēķināts Aģentūras budžets laikam no 2013. līdz
2020. gadam, ir šādi:
–
jaunajai GNSS regulai, kuru šobrīd apspriež
Eiropas Parlaments un Padome, ir jābūt pieņemtai
saskaņā ar Komisijas ierosinātajiem noteikumiem. Ja tā
notiks, tad EGNOS ekspluatācijas posma pārvaldībai ir
jābūt nodotai Aģentūrai un programmas Galileo
ekspluatācijas posma pārvaldībai ir jābūt
deleģētai Aģentūrai, sākot no 2014. gada
1. janvāra. Pat tad, ja tā tiktu atbrīvota no šā
svarīgā uzdevuma, Aģentūras rīcībā ir
jābūt attiecīgam personālam un budžeta
līdzekļiem, lai varētu īstenot dažādus programmas
posmus. GNSS programmas prasībām un to attīstībai būtu
jāveicina Aģentūras paplašināšanās, kurai ir jābūt
īpaši straujai līdz 2016. gadam un vēlāk tā var
viegli pieaugt;
–
Galileo drošības uzraudzības centru
izvietošana Francijā un Apvienotajā Karalistē šobrīd tiek
gatavota. Pilnīga to izvēršana būtu jāīsteno
laikā no 2013. līdz 2014. gadam un tad arī sāksies 24 mēnešu
ilgie funkcionālās izvērtēšanas testi, tāpēc
tādēļ 2014. gadā ir jāparedz noteikts skaits
papildu darbinieku un konkrētas izmaksas. Vajadzība pēc
šāda centra jo īpaši tika uzsvērta detalizētajos
pakalpojumu sagatavošanas darbos. Šai centrā ir jānodarbina
kvalificēti operatori, kas strādās ar programmatūru un
iekārtām un kam būs padziļinātas zināšanas par
sistēmas drošības aspektiem un kuri izvēršanas un pakalpojumu
pakāpeniskas sniegšanas posmā jāapmāca. Jo īpaši šiem
operatoriem jāatbilst “publiski regulētā pakalpojuma” (PRS)
pieejas prasībām, kas noteiktas PRS lietotājiem. Viņiem
arī vajadzēs izstrādāt ekspluatācijas procedūras
un nodrošināt ar drošību saistīto starpgadījumu
uzraudzību un vadību visas sistēmas mērogā;.
–
līdz 2017. gada jūnijam nav
jāmaksā nomas maksa par Aģentūras iekārtošanos
Prāgā. Pēc šā datuma Aģentūrai būs
jāmaksā Čehijas iestādēm nomas maksa
25 % apmērā no aizņemto telpu
komercvērtības. Aplēses ir veiktas, pamatojoties uz nekustamo
īpašumu cenām Prāgā. Aģentūrai būs
jāmaksā nomas maksa arī par citām telpām, kur
Aģentūra darbosies, piemēram, Francijā (Senžermēnanlē,
Tulūzā), Apvienotajā Karalistē (Svanvikā) un
Nīderlandē (ESTEC, Eiropas Kosmosa aģentūra);
–
Aģentūras personāla izdevumi ir
aprēķināti, balstoties uz Komisijas vidējām
izmaksām. Tās paredz samērā nelielu personāla
rotāciju un jaunu darbinieku pieņemšanu darbā orientējoši
katra gada aprīlī. Ir ņemti vērā arī korekcijas
koeficienti atkarībā no dzīves dārdzības
(Prāgā tas ir par 15 % mazāks nekā Briselē, kas
savukārt ir par 16 % mazāks nekā Francijā);
–
izmaksas, kas pakļautas ikgadējai
inflācijas likmei 3 % apmērā ir algas, nomas
maksājumi, maksas, kas saistītas ar informācijas
tehnoloģijām un Komisijas sniegtajiem pakalpojumiem, kā arī
pasta izdevumi un elektronisko sakaru pakalpojumi. Citas aprēķinātās
izmaksas inflācija neskar, kas faktiski nozīmē
Aģentūras reālo izmaksu samazinājumu;
–
pašreizējās administratīvās
izmaksas ir aprēķinātas, balstoties uz 2011. un 2012. gada
reālajām izmaksām, bez cenu paaugstināšanās
inflācijas dēļ;
–
2012.-2013. gada laikā, pēc
Aģentūras mītnes vietas pārcelšanas uz Prāgu
2012. gada septembrī, Aģentūras datortīkli un datoru
aprīkojums tiks pilnībā modernizēti. Ņemot
vērā tā vērtības pazemināšanos un nolietojumu,
2018. gadā šis aprīkojums būs jāatjaunina gan
Aģentūras mītnes vietā, gan Galileo drošības
uzraudzības centros;
–
laikā no 2014.-2020. gadam ir
jāīsteno vairāki svarīgi komunikācijas pasākumi:
2014.-2015. gadā jāuzsāk Galileo sākotnējie
pakalpojumi, 2018.-2019. gadā jāuzsāk Galileo pilnīgas
ekspluatācijas posms. Sakarā ar šiem lielajiem notikumiem būs
nepieciešams Aģentūras globālajās komunikācijas
kampaņās iekļaut vairāk tirgus segmentu un pārveidot
interneta vietni un esošos sakaru rīkus (tostarp jāuzlabo satura
pakalpojumi reālā laikā);
–
izmaksas ir aprēķinātas,
pieņemot, ka, pastiprināti nodalot darbības, kas saistītas
ar drošības akreditāciju, no citām Aģentūras
darbībām, netiks dublēti centrālie administratīvie
pakalpojumi.
Nākamajā tabulā ir sīki
izklāstīts Aģentūras budžets 2013.-2020. gadam.
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
Aģentūras cilvēkresursiem un budžetu
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu.
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 Ierēdņi (AD pakāpe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ierēdņi (AST pakāpe) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Līgumdarbinieki ||   || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Pagaidu darbinieki ||   || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Valstu norīkotie eksperti ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ||   || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
Personāla izdevumi ir aprēķināti, balstoties uz
šādiem galvenajiem pieņēmumiem:
- pagaidu darbinieku proporcija = Komisijas vidējā proporcija
(EUR 95 000 + inflācija);
- līgumdarbinieku proporcija = Komisijas vidējā
proporcija (kopā FGIII un FGIV = EUR 40 000 + inflācija);
- inflācija 3 % gadā;
- personāla izdevumu samazinājums par 3 % rotācijas
dēļ;
- izmaksu, kas saistītas ar jaunu darbinieku pieņemšanu
darbā, samazinājums par 25 % – stāšanās darbā
vidēji 1. aprīlī;
- iekārtošanās izmaksas, atkarībā no darbinieku
statusa: iekārtošanās pabalsts, dienasnauda (tikai trīs
mēnešus), pārcelšanās izmaksas, ceļa izdevumi.
2013.-2020. gadā Aģentūrai
nepieciešamais personāls (cilvēku skaits)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Pagaidu darbinieki || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 VNE / LD || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 KOPĀ || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Aģentūras personāls pēc
darbībām (cilvēku skaits)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Darbinieki, kas tieši piesaistīti GNSS sistēmu ekspluatācijai || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Darbinieki, kas tieši piesaistīti GSMC || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Darbinieki, kas piesaistīti raksturīgajiem GSA uzdevumiem (esošajiem uzdevumiem) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 KOPĀ || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Aģentūras personāls pēc
darbībām (% no kopskaita)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 To GSA darbinieku procentuālais daudzums, kas piesaistīti ekspluatācijai || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 To GSA darbinieku procentuālais daudzums, kas piesaistīti GSMC || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 To GSA darbinieku procentuālais daudzums, kas piesaistīti raksturīgajiem GSA uzdevumiem (esošajiem uzdevumiem) || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 KOPĀ || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100%
Kā iepriekš ir norādīts,
Aģentūra būs atbildīga par dažādu uzdevumu izpildi, no
kuriem daži ir jauni un citi ir tikai turpinājums tās
pašreizējai darbībai. Pašreizējiem Aģentūras uzdevumiem
piesaistīto darbinieku skaits tika samazināts par 5 %, radot
samazinājumu par 3 PLE šo uzdevumu izpildei, pa 1 PLE par katru – 2014.,
2015., 2016.
gadu. Aģentūras vajadzību
pēc personāla Komisija vērtēja pēc apspriešanās
ar Aģentūru un balstoties uz pētījumu, kurā
detalizēti ir izklāstītas visas īstenojamās
darbības saistībā ar programmu ekspluatāciju[23] .
Veicamo uzdevumu apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || 1. GNSS sistēmu drošības akreditācija (raksturīgs Aģentūras uzdevums) 2. Galileo drošības uzraudzības centru pārvaldība (raksturīgs Aģentūras uzdevums, kas tiks pastiprināts galvenokārt 2014. gadā pēc tam, kad 2012. un 2013. gadā būs izveidotas pirmās darbavietas) 3. GNSS tirgus un lietojumu attīstība, ieskaitot tehnoloģijas, kas paredzētas PRS lietotājiem (raksturīgs Aģentūras uzdevums, iespējams to papildinās deleģēti papilduzdevumi) 4. GNSS komunikācija: (raksturīgs Aģentūras uzdevums) 5. GNSS sistēmu ekspluatācija (jauns uzdevums, kuru deleģēs Komisija – EGNOS ekspluatācija ir saistīta ar Komisijas kompetences nodošanu Aģentūrai, savukārt ar Galileo programmu saistītās sistēmas ekspluatācija izpaužas kā Komisijas programmas pārvaldības deleģēšana Aģentūrai)   Darbības, kas īstenojamas programmu ekspluatācijas posmā, tika sakārtotas prioritārā secībā un strukturētas uzdevumu sadalījuma shēmā. Aģentūrai tiks deleģēti visi pienākumi saistībā ar ekspluatācijas darbībām, un tai jānodrošina to koordinēšana, bet ne vienmēr to izpilde. Ir jānorāda, ka lielākā daļa šo darbību izriet no nepieciešamības nodrošināt pakalpojumu sniegšanas operācijas, un ka šīs darbības vēl netiek īstenotas programmu pašreizējā organizācijā. Uzdevumu sadalījuma shēmā visas darbības, kas saistītas ar ekspluatāciju, ir sadalītas piecās turpmāk norādītajās grupās: -           Programmu īstenošanas pārvaldība, kas galvenokārt ietver: o          Komisijas noteiktu augsta līmeņa mērķu, starptautisku un starpvaldību līgumu, kā arī sistēmas drošības prasību sīku izklāstīšanu “Mission Requirement Document” (uzdevuma prasību dokumentā); o          programmu plānošanas, izmaksu un risku kontroli; o          programmu ekspluatācijai nepieciešamo nolīgumu un līgumu noslēgšanas un uzraudzības nodrošināšanu; -           Programmu inženierija, kas ietver turpmākas attīstības izstrādi atbilstoši uzdevuma prasību dokumentam, sistēmas normalizācijas procesu koordinēšanu, jaunu infrastruktūru (tostarp programmatūru) izstrādi un apstiprināšanu, uzdevuma inženierijas nodrošināšanu un sistēmas izpildījuma izvērtēšanu. -           Sadaļa, kas saistīta ar infrastruktūru, kura ietver darbības, ko veido infrastruktūras projekta pārvaldība, sistēmas inženierijas nodrošināšana, kosmosa un zemes infrastruktūru veidošana un sistēmas atjauninājumu izvēršana. -           Ekspluatācija un pakalpojumu nodrošināšana, kas ietver pakalpojumu sniegšanas darbību pārvaldību, infrastruktūru ekspluatāciju un operāciju pareizas izpildes kontroli. -           Pakalpojumu izmantošana, pateicoties komerciālas stratēģijas definēšanai un uzturēšanai, pakalpojumu izmantošanas un pieņemšanas veicināšanai un jaunu lietojumu ieceres un izstrādes atbalstam.
 Ārštata darbinieki || Galvenokārt atbalsta/administratīvie uzdevumi, kas paredzēti, lai nodrošinātu darbības pareizu norisi. Sākot no 2015. gada atbalsta personāls veidos 16 % no visa Aģentūras personāla un tādējādi tas būs pieticīgā līmenī, salīdzinot ar aģentūru un Savienības noteikumiem šajā jautājumā (faktiski šis līmenis Savienības aģentūrām, kas sasniegušas pilnu attīstības ātrumu, tiek lēsts 25 % apmērā, un Komisijā tas ir vēl augstāks).
Nākamajā tabulā sniegts sīki
izstrādāts Aģentūras darbinieku skaits 2013.-2020. gadam:
Ir paredzēts, ka papildu personāls,
kas nepieciešams sistēmu ekspluatācijai, galvenokārt ieņems
AD amatus, no kuriem mazāk par 10 % ir piesaistīti
pārvaldības uzdevumiem (AD10–AD12 pakāpe).
Lielākā daļa pārējo amatu tiks aizpildīti,
pieņemot darbā AD6–AD9 pakāpes darbiniekus, ņemot
vērā grūtības pieņemt darbā pieredzējušus
darbiniekus, kuriem ir augsti specializētas tehniskās zināšanas.
3.2.3.2.   Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības atbildīgajam ĢD
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
Priekšlikums neparedz Komisijai izmantot papildu
cilvēkresursus, gluži pretēji, ir plānota darbinieku skaita
samazināšana — tas detalizēti izskaidrots 3.4. punktā.
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva ir saderīga ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu 2013. gadam un – attiecībā uz
nākošajiem gadiem – ar Komisijas priekšlikumu par finanšu shēmu
2014.-2020. gadam.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[24] .
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu dalība
finansējumā
–
þ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu.
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus.
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨            pašu resursus
–
¨            dažādus ieņēmumus
3.4.        Paredzamā ietekme uz
Komisijas cilvēkresursiem
Lai gan šajā finanšu pārskatā
vairāk tiek aplūkots tas, kā to jauno pienākumu
deleģēšana, kuri saistīti ar GNSS programmu operatīvo
pārvaldību, ietekmēs Aģentūru, tomēr ir
lietderīgi pievērties arī tam, kā GNSS programmu
nākotnes pārvaldība varētu ietekmēt Komisijas
cilvēkresursus.
Kā jau iepriekš ir paskaidrots, uzdevumi,
kas nupat piešķirti Aģentūrai, lielākoties ir jauni uzdevumi,
kuriem pašreizējā GNSS programmu organizācijā nav
ekvivalentu. Ja ar EGNOS sistēmas ekspluatāciju saistītie
uzdevumi tiks nodoti no Komisijas Aģentūrai, ar programmu Galileo
izveidotās sistēmas ekspluatācijas uzdevumi patiešām
uzskatāmi par jauniem uzdevumiem, jo šī sistēma vēl nav
operatīva. Šā iemesla dēļ Galileo šobrīd vēl
nesniedz pakalpojumus un Komisijas un Aģentūras darbinieku komandas
savus centienus koncentrē uz infrastruktūras izvēršanu.
Pārejai uz operatīvu infrastruktūru un tādu pakalpojumu sniegšanas
uzsākšanai, no kuriem būs atkarīgas dzīvības, būs
nepieciešamas pilnīgi jaunas darbības un papildu personāls.
Kamēr Komisijas un Aģentūras darbinieku kopīgais skaits
pieaugs par 31 %, vidējais pārvaldītais gada budžets
laikā no 2007.–2013. gadam un no 2014.–2020. gadam pieaugs par
103 %.
Dažu gadu laikā un līdz
attiecīgā posma pabeigšanai Komisija aizvien būs atbildīga
par Galileo infrastruktūras izvēršanu un tai būs
jāsaglabā darbinieku komandas, kas šos centienus uzraudzīs. Pēc
tam Komisija pievērsīsies programmu politiskajai uzraudzībai, un
tādēļ Komisija ir ierosinājusi laikā no
2014.–2020. gadam savu darbinieku skaitu samazināt kopumā par 30
cilvēkiem. Šis samazinājums it īpaši atspoguļo:
2)
EGNOS
ekspluatācijas darbību (Galileo programmas ekspluatācijas posms
būs jauns uzdevums) nodošanas procesu Aģentūrai, kā
rezultātā Komisijas GNSS darbinieku skaits samazināsies par
trīs PLE (3,3 %);
3)
principu samazināt darbinieku skaitu, par ko
Komisija pieņēma lēmumu attiecībā uz esošajām
darbībām, kādēļ darbinieku skaits samazināsies
vēl par 12 PLE (13 %).
4)
principu darbinieku skaita papildu
samazināšanai par 15 PLE, izmantojot resursu iekšējo
pārgrupēšanu Komisijā.
Tādējādi Komisijas
personāla attīstība GNSS dienestu vajadzībām ir
tāda, kā norādīts turpmāk:
 GNSS uzdevumiem piesaistītais Komisijas personāls || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopējais samazinājums
 Samazinājums || 0 || -3 ||   ||   || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 KOPĀ || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
Iepriekš 3) apakšpunktā
minētais papildu samazinājums tiks sadalīts nevienmērīgi
uz septiņiem gadiem. Komisijas darbinieku skaita vispārējā
samazināšanā par 5 % no 2013. līdz 2017. gadam netiek
ņemta vērā šī 30 amata vietu samazināšana, kas
līdz ar to ir vēl papildu samazināšana; šīs amata vietas
tiks pilnībā svītrotas no Komisijas štatu saraksta.
Komisijas personāla papildu
samazinājums
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kopējais samazinājums
 KOPĀ papildu samazinājums Komisijā || –2 || –3 || –3 || –2 || –2 || –2 || –1 || –15
Cilvēkresursu vajadzības tiks
nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kas jau
ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā
un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
Šis samazinājums tiek īstenots,
neraugoties uz to, ka Komisijai saglabājas vispārīga
atbildība par GNSS programmām, un neraugoties uz daudziem jauniem
uzdevumiem, kurus Komisijai uzticēja Padome un Eiropas Parlaments (kā
tas tika konstatēts sarunās par jauno GNSS regulu), tostarp, jaunu
politiku attiecībā uz IĪT definēšanu, pienākumu
paplašināšanos un stingras prasības ziņojumiem GNSS komitejai,
Padomei un Eiropas Parlamentam. Komisija centīsies izpildīt jaunos uzdevumus,
veicot iekšēju pārdalīšanu.
Precīzāk Komisijas nākotnes
lomu var apkopot, izmantojot turpmāk norādītos sešus
darbību lokus:
–
veicināt plašākus ES
stratēģiskos mērķus: mērķis ir veicināt GNSS
tehnoloģiju iekļaušanu dažādās pētniecības
jomās un tās iekļaut nozaru stratēģiskajās
iniciatīvās, kas attiecas, piemēram, uz pārvadājumu
veidiem, lauksaimniecību, cilvēku mobilitāti,
sinhronizēšanu vai enerģētiku, un tas jādara, lai
nodrošinātu to, ka ES politika šajās nozarēs pēc iespējas
vairāk izmantotu Eiropas satelītu radionavigācijas sistēmu
inovāciju potenciālu un pievienoto vērtību;
–
noteikt un attīstīt programmu augsta
līmeņa mērķus, lai atspoguļotu citu dalībnieku un
lietotāju politiskās prasības un vajadzības,
pārvēršot šīs prasības un vajadzības stratēģijā
un tehniskos priekšrakstos;
–
definēt un pieņemt īstenošanas
nosacījumus. Atbilstoši Komisijas stratēģiskajiem
mērķiem attiecībā uz programmām, ir jādefinē
pasākumi, kas nepieciešami to īstenošanai, tādi kā
deleģēšanas nolīgumi, jāprecizē vietņu
mitināšanas līgumi un jāizstrādā attiecīgie
noteikumi. Turklāt Komisija aizvien būs atbildīga par
sistēmu drošību. Tādēļ tai ir jādefinē
drošības prasības un jānodrošina drošības jautājumu
koordinēšana;
–
definēt un attīstīt ar GNSS
saistīto politiku, izveidot reglamentējošu un starptautisku vidi, kas
labvēlīgi ietekmē GNSS programmu mērķu
īstenošanu. Strādājot pie GNSS programmu tiesiskā
regulējuma, Komisija pievērsīsies jautājumam par GNSS
lietotāju uzticēšanos un drošību, izvērtēs
satelītu radionavigācijas sistēmu un ierīču
neaizsargātību un ierosinās kompensācijas pasākumus,
rūpēsies par Eiropas radionavigācijas pakalpojumu
saskaņošanu, palielinās stabilitāti, lai ļautu nozarei
plānot nākotnes ieguldījumus, un pastiprinās
uzticamību un drošību (tā piemēram, īstenojot
pasākumus, lai samazinātu atkarību no GPS). Starptautiskā
jomā tā sagatavos starptautiskus līgumus un vedīs par tiem
sarunas, un saskaņos savas darbības ar starptautiskām
iestādēm, lai nodrošinātu saderību un sadarbspēju ar
citām GNSS sistēmām;
–
sekot līdzi programmu īstenošanai. Pat
tad, ja Komisija nebūs atbildīga par programmu operatīvo
pārvaldību, tā saglabās vispārīgu atbildību
par to pareizu darbību un būs atbildīga par visām papildu
izmaksām un termiņu kavējumiem. Tādēļ ir
ļoti svarīgi, lai Komisija cieši sekotu tam, kā Eiropas Kosmosa
aģentūra (pabeidzot izvēršanas posmu) un Eiropas GNSS
aģentūra (ekspluatācijas posmā) īsteno programmas.
Arī dalībvalstis un Eiropas Parlaments, izmantojot GNSS regulas
projektu, kas šobrīd atrodas koplēmuma pieņemšanas procesā,
ir izvirzījuši ļoti stingras prasības attiecībā uz
ziņojumu nodošanu. Visbeidzot, Komisija raudzīs, lai šie
ziņojumi tiktu sagatavoti, iesniegti un izplatīti GNSS komitejai un
it īpaši budžeta lēmējinstitūcijai;
–
nodrošināt attiecības ar
ieinteresētajām pusēm, sniedzot tām atjauninātu, pozitīvu,
konsekventu un lietderīgu informāciju par to, kā
attīstās EGNOS un Galileo programmas, kā arī
sagatavojot regulārus profesionālos ziņojumus iekšējai un
ārējai komunikācijai.
[1]               OV L 196,
24.7.2008., 1. lpp.
[2]               OV L 276,
20.10.2010., 11. lpp.
[3]               COM(2011)
814 galīgā redakcija.
[4]               OV C […],
[…], […]. lpp.
[5]               OV C […],
[…], […]. lpp.
[6]               OV L 196,
24.7.2008., 1. lpp.
[7]               OV L 276,
20.10.2010., 11. lpp.
[8]               OV L
[..], [..].[..].2013., [..]. lpp. ...[Ir jānorāda ka, tā
kā šī regula un regula, kas noteiks nākotnes finanšu daudzgadu
shēmu, vēl nav pieņemtas, Eiropas GNSS aģentūrai
uzticēto uzdevumu apmērs un attiecīgi piešķirtie budžeta
līdzekļi nav uzskatāmi par galīgiem].
[9]               ABM
– budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[10]             Kā paredzēts
Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) vai
b) apakšpunktā.
[11]             COM(2011)
814 galīgā redakcija.
[12]             Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html
[13]             Kā ir
paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[14]             dif.=
diferencētās apropriācijas / nedif. = nediferencētās
apropriācijas
[15]             EBTA —
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[16]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[17]             “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020””, COM(2011)500.
[18]             PE489.561v02-00.
[19]             Šī
summa atšķiras no budžeta, kas Aģentūrai piešķirts
2013. gadam, ciktāl tajā ir ņemts vērā 20 papildu
darbavietu finansējums 2013. gadā, veicot GNSS programmu
pārdali. Komisija iesniegs priekšlikumu budžeta
lēmējinstitūcijai 2013. gadā.
[20]             Šo summu
papildina peļņas un zaudējumu pārskata saldo atmaksa
(0,709) un trešo valstu iemaksas (0,325). Tādējādi kopā
2013. gadā pieejamās apropriācijas palielinās
līdz 14,484.
[21]             Šai
summā iekļauts skaitlis 1,75, lai finansētu 20 papildu
darbavietas 2013. gadā. Šis aprēķins ietver 6 mēnešu
algu 2013. gadā, ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs,
lai pieņemtu darbā 20 jaunus darbiniekus.
[22]             N gads
ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.
[23]             Šo
izpēti 2011. gadā EGNOS un 2012. gadā Galileo
veica konsultāciju uzņēmums “Roland Berger”. Pēc tās
tika sagatavota sistēmas ekspluatācijas nodrošināšanai
nepieciešamo uzdevumu sadalījuma shēma, tajā iekļaujot
attiecīgo personālu šo uzdevumu izpildei. Izpildāmo uzdevumu
apraksta tabulā tika iekļauts šo uzdevumu kopsavilkums.
[24]             Skatīt
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.