				|

		52012PC0514

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu ES palīdzības brīvprātīgie /* COM/2012/0514 final - 2012/0245 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Kā paredzēts Līguma par Eiropas
Savienības darbību (LESD) 214. panta 5. punktā, šis
priekšlikums paredz izveidot Eiropas Brīvprātīgo
humānās palīdzības korpusa sistēmu, lai Eiropas
brīvprātīgie varētu sniegt kopīgu ieguldījumu
humānās palīdzības pasākumos. Tā mērķis
ir praktiski atspoguļot Savienības humānās
vērtības un solidarizēties ar grūtībās
nonākušajiem, sekmējot efektīvu un pamanāmu Eiropas
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu, kas
palīdz nostiprināt Savienības spēju reaģēt uz
humanitārajām krīzēm un attīstīt
reaģēšanas un pārvarēšanas spējas riskiem
pakļautajās vai katastrofu skartajās trešo valstu kopienās.
Savienībai ir jānodrošina
pienācīga humānā palīdzība, reaģējot uz
arvien biežākajām un apmēros lielākajām
humanitārajām krīzēm, kas ietver gan dabas katastrofas, gan
cilvēka izraisītas krīzes. Labi sagatavoti
brīvprātīgie var uzlabot Savienības spējas
risināt šīs papildu humānās palīdzības
vajadzības.
Sekmīgāk mobilizējot Eiropas
iedzīvotājus, kas piekrīt būt par
brīvprātīgajiem, varētu tikt sekmēts arī
pozitīvs Savienības tēls pasaulē un veicināta interese
par Eiropas līmeņa humānās palīdzības atbalsta
projektiem. Kamēr daudzās jomās brīvprātīgā
darba izmantojums palielinās, Savienības iedzīvotāju
solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši
cilvēka izraisītās krīzēs vai dabas katastrofās,
vēl būtu iespējams ievērojami attīstīt. Eiropas
iedzīvotāji uzskata, ka humānā palīdzība ir joma,
kurā brīvprātīgajam darbam ir vislielākā ietekme,
un pauž ievērojamu atbalstu Eiropas Brīvprātīgo
humānās palīdzības korpusa izveidei. Lielākā
daļa Eiropas iedzīvotāju ir pauduši arī pārliecinošu
atbalstu Savienības humānās palīdzības sniegšanas
pasākumiem. Tomēr būtu jāturpina uzlabot komunikāciju
ar Eiropas iedzīvotājiem, palielinot informētību par
Savienības humāno palīdzību un veicinot tās
pamanāmību[1].
Šis priekšlikums balstās uz
2010. gada paziņojumu “Kā ar brīvprātīgo darbu
paust ES iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par
Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības
korpusu”[2].
Paziņojumā ir norādīti ievirzes principi, trūkumi un
priekšnosacījumi pozitīva ieguldījuma došanai Savienības
humānās palīdzības darbā. Lai pārbaudītu
dažas no shēmas iespējamām iezīmēm, tika īstenoti
vairāki izmēģinājuma projekti, kuros gūtās
atziņas ir ņemtas vērā šajā priekšlikumā.
Padome[3]
un Eiropas Parlaments[4]
ir pauduši spēcīgu atbalstu šai iniciatīvai, atkārtoti
norādot uz Savienības svarīgo lomu
brīvprātīgā darba veicināšanā un izceļot atsevišķus
būtiskākos korpusa komponentus.
Šis priekšlikums palīdzētu sasniegt
Savienības ārpolitikas mērķus un jo īpaši
Savienības humānās palīdzības mērķus:
nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku
ciešanas un aizsargāt cilvēka cieņu. Priekšlikums nostiprinātu
trešo valstu kopienām sniegtās palīdzības pozitīvo
ietekmi un brīvprātīgo darba ietekmi uz pašiem
brīvprātīgajiem. Turklāt zināšanas, ko
brīvprātīgie gūs gan mācību kursos, gan
neformālā ceļā, būs nozīmīgs
ieguldījums cilvēkkapitālā, kas uzlabotu viņu
nodarbinātības iespējas globālās ekonomikas
apstākļos un tādējādi palīdzētu sasniegt
stratēģijas “Eiropa 2020” gudras, ilgtspējīgas un
iekļaujošas izaugsmes mērķus.
Atbilstība pārējiem
Savienības politikas virzieniem un mērķiem
Īpaša uzmanība ir veltīta tam,
lai nodrošinātu Brīvprātīgo humānās
palīdzības korpusa darbību ciešu koordināciju ar
Savienības humānās palīdzības politiku un
pasākumiem, kuri tiek īstenoti ES ārpolitikas ietvaros, jo
īpaši attīstības sadarbības jomā. Kaut arī
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss ir
vērsts uz Savienības humānās palīdzības
mērķu sasniegšanu, tam būtu jādod ieguldījums arī
tādās Savienības iekšpolitikas jomās kā
izglītība, jaunatne un aktīvs pilsoniskums.
Brīvprātīgo humānās
palīdzības korpuss darbosies tajās jomās, kuras nav
ietvertas esošajās Eiropas programmās, piemēram, Eiropas
Brīvprātīgo dienestā. Minētais dienests darbojas
galvenokārt Eiropā, un tā darbības ir vērstas uz
jauniešu (līdz 30 gadu vecumam) iesaisti, lai Savienībā
veicinātu sociālo kohēziju un savstarpēju sapratni,
taču šīs darbības nav balstītas uz humānās
palīdzības principiem. Brīvprātīgo humānās
palīdzības korpusa mērķi, tā kompetences joma un darbības
atbilst īpašajām humānās palīdzības pasākumu
un operāciju vajadzībām.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Kopš ES Konstitucionālā līguma
projektā ietvertā pirmā priekšlikuma par
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu ir
veikti divi ārēji pārskati 2006. un 2010. gadā un
vairākas apspriedes ar plašu ieinteresēto personu loku.
Mērķis bija novērtēt pašreizējo situāciju
saistībā ar brīvprātīgo darbu humānās
palīdzības jomā, apzināt trūkumus un problēmjautājumus
un noteikt mērķus un prioritārās rīcības jomas.

Ar ieinteresētajām personām,
tostarp galvenajām humānās palīdzības
organizācijām (NVO, Sarkanā Krusta un Sarkanā
Pusmēness biedrībām, ANO aģentūrām),
vispārējām brīvprātīgo organizācijām,
individuāliem brīvprātīgajiem, dalībvalstu
pārstāvjiem un citiem attiecīgajiem dalībniekiem,
apspriešanās notika divās speciāli rīkotās
konferencēs[5]
un sabiedriskajā apspriešanā internetā. Papildus tam
dažādus jautājumus saistībā ar Brīvprātīgo
humānās palīdzības korpusu dalībvalstis apsprieda
Padomes Humānās palīdzības un pārtikas
palīdzības jautājumu darba grupā[6]. Apspriešana ietvēra
arī atklātu interneta forumu par korpusa piemērotāko
nosaukumu. Rūpīgas analīzes rezultātā par
piemērotu nosaukumu šai iniciatīvai tika atzīts variants “ES
palīdzības brīvprātīgie” (EU Aid Volunteers),
kas turpmāk tekstā izmantots, lai apzīmētu gan pašu
iniciatīvu, gan brīvprātīgos, kuri tiks nosūtīti
darbā humānās palīdzības operācijās.
Tika sagatavots ietekmes novērtējuma
ziņojums, kurā izskatīti politikas varianti un to
iespējamā ietekme. Šajā procesā piedalījās
ietekmes novērtējuma vadības grupa, kurā bija
iesaistīti attiecīgie Komisijas dienesti[7], un ietekmes
novērtējumā tika izmantoti ārējas priekšizpētes
rezultāti. Ir ņemtas vērā atziņas un secinājumi,
kas izrietēja no diviem semināriem ar projektu koordinatoru
dalību[8].
Visas ieinteresēto personu piezīmes
tika rūpīgi izskatītas un ir atspoguļotas ietekmes
novērtējuma ziņojumā.
Ietekmes novērtējums
Galvenās apzinātās
problēmas ir šādas:
(1)
nav strukturētas ES līmeņa pieejas
brīvprātīgajam darbam;
(2)
vāja pamanāmība ES humānās
palīdzības pasākumiem un solidaritātei ar
grūtībās nonākušajiem;
(3)
dalībvalstu vidū nav konsekventu
apzināšanas un atlases mehānismu;
(4)
trūkst brīvprātīgo, kas ir
kvalificēti strādāt humānās palīdzības
jomā;
(5)
trūkumi humānās palīdzības
papildu jaudu nodrošināšanā;
(6)
vājas uzņemošo valstu organizāciju
spējas.
Ietekmes novērtējumā
izskatīja vairākus politikas variantus, kas izriet no dažādu
elementu un pārvaldības veida kombinācijām.
1. politikas variants, kas ietver
1) brīvprātīgo apzināšanas, atlases un
apmācības standartu izstrādi un 2) nosūtošo
organizāciju sertifikācijas mehānismu izstrādi.
2. politikas variants, kas ietver
1. varianta elementus plus 3) atbalstu ES humānās
palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo
apmācībai, 4) ES kvalificēto brīvprātīgo
reģistra izveidi, 5) standartu un sertifikācijas mehānisma
izstrādi brīvprātīgo pārvaldībai
uzņemošajās organizācijās.
3. politikas variants, kas ietver visus
2. varianta elementus plus 6) atbalstu ES brīvprātīgo
nosūtīšanai, 7) spēju attīstīšanu
ārpussavienības uzņemošajās organizācijās,
8) ES humānās palīdzības brīvprātīgo
tīkla izveidi. Šis variants tiktu īstenots partnerībā ar
humānās palīdzības organizācijām, kuru ziņā
būtu brīvprātīgo apzināšana, atlase un
nosūtīšana.
4. politikas variants, kas ietver visus
3. varianta elementus, kurus īsteno Eiropas Komisija, izmantojot
tiešās pārvaldības modeli.
Pamatojoties uz iespējamās ekonomiskās,
sociālās un vides ietekmes novērtējumu, kā
efektīvākais un racionālākais apzināto problēmu
risinājums tika ieteikts 3. politikas variants.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Šajā priekšlikumā ir noteiktas ES
palīdzības brīvprātīgo darbības procedūras
un noteikumi, kā paredzēts Līguma 214. panta
5. punktā. Priekšlikumā ir ievērota veicinošā pieeja,
un tas ietver vienīgi regulas īstenošanai nepieciešamos
pamatelementus, tostarp nosakot tās vispārīgos un darbības
mērķus, principus un paredzētos pasākumus,
finansiālās palīdzības noteikumus un vispārīgos
īstenošanas noteikumus.
Priekšlikumā ir ievēroti
humānās palīdzības principi (4. pants) un Eiropas
konsensa par humāno palīdzību humānās
palīdzības definīcija[9].
Papildus reaģēšanai krīzes situācijās priekšlikums
attiecas arī uz katastrofu novēršanas, sagatavotības un
atjaunošanas operācijām, kā arī humānās
palīdzības pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt
vietējo kopienu reaģēšanas spējas un attīstīt to
spēju pārvarēt krīzes.
Priekšlikuma galvenie elementi ir ES
palīdzības brīvprātīgajiem uzticamie dažādie
pasākumi, kuriem var asignēt finansiālo palīdzību
un kurus dažādi palīdzības saņēmēji var
īstenot, pamatojoties uz Komisijas gada darba programmu (21. pants).
Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 58/2003[10] Komisija ir paredzējusi programmu
pārvaldību deleģēt izpildaģentūrai.
Priekšlikumā ir paredzēti
turpmāk minētie pasākumu veidi.
–
Standarti attiecībā uz
brīvprātīgajiem kandidātiem un ES palīdzības
brīvprātīgajiem (9. pants)
Komisija izstrādās standartus, kas
būs par pamatu politikas satvaram un obligātajām
prasībām, lai nodrošinātu brīvprātīgo
kandidātu efektīvu, racionālu un saskaņotu atlasi un sagatavošanu
un ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu un
pārvaldību, kas ir šīs iniciatīvas galvenās
darbības. Šie standarti nodrošinās pienācīgas
rūpības ievērošanu un attieksies jo īpaši uz nosūtošo
un uzņemošo organizāciju pienākumiem, minimālajām
prasībām attiecībā uz uzturēšanās,
izmitināšanas un citu attiecīgo izdevumu segšanu, apdrošināšanu
un citiem būtiskiem aspektiem.
–
Sertifikācija (10. pants)
Nosūtošajām organizācijām,
kas vēlas atlasīt, sagatavot un nosūtīt ES
palīdzības brīvprātīgos, būs jābūt
sertificētām, ka tās atbilst minētajiem standartiem.
Tām būs jāatbilst dažādām atbilstības
prasībām un jāiziet diferencēta sertifikācijas
procedūra (tiks noteikta īstenošanas tiesību aktos), ņemot
vērā organizācijas veidu un statusu (piemēram,
dalībvalstu valsts struktūras vai NVO). Pretendēt varēs
arī humānās palīdzības jomā
strādājošās civilās aizsardzības un
attīstības sadarbības struktūras. Tiks izveidots
diferencēts sertifikācijas mehānisms attiecībā uz
atbilstīgajām uzņemošajām organizācijām. Kaut
arī privāti uzņēmumi nevar pretendēt ne uz
nosūtošās, ne uzņemošās organizācijas statusu, tie var
tikt iesaistīti projektos un līdzfinansēt daļu no
brīvprātīgo izmaksām, tādējādi veicinot
uzņēmumu brīvprātīgo kustību, uz ko mudināts
paziņojumā “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam
attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”[11].
–
Brīvprātīgo kandidātu
apzināšana un atlase (11. pants)
ES palīdzības
brīvprātīgajos var iesaistīties gan Savienības
pilsoņi, gan valstspiederīgie, kas pastāvīgi likumīgi
uzturas ES. Ievērojot nolīgumus, kas minēti 23. panta
1. punktā, pieteikties, lai kļūtu par ES
palīdzības brīvprātīgajiem, var kandidātvalstu,
potenciālo kandidātvalstu un Eiropas kaimiņattiecību
politikas partnervalstu pilsoņi.
Pamatojoties uz gada darba programmu, Komisija
izsludinās uz sertificētajām nosūtošajām
organizācijām vērstus konkursus brīvprātīgo
kandidātu apzināšanai un atlasei. Nosūtošās
organizācijas, kurām šo konkursu rezultātā būs
piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, apzinās un
atlasīs apmācāmos brīvprātīgos pēc tam, kad
nosūtošās vai uzņemošās organizācijas vai citas
attiecīgās struktūras būs novērtējušas trešo
valstu vajadzības.
–
Apmācība un sagatavošanas
pasākumi pirms nosūtīšanas (12. pants)
Atlasītie brīvprātīgie
kandidāti izies speciāli pielāgotu apmācību,
ņemot vērā viņu iepriekšējo pieredzi. Mācību
programmu organizēs Komisija, un to īstenos organizācijas ar
īpašu pieredzi apmācības jomā. Turklāt
brīvprātīgie kandidāti apmācības ietvaros un
atkarībā no viņu apmācības vajadzībām
varēs gūt praktisku pieredzi ar prakses vietu palīdzību vai
citiem īstermiņa sagatavošanas pasākumiem pirms
nosūtīšanas, ko organizēs sertificētās
nosūtošās organizācijas.
–
ES palīdzības
brīvprātīgo reģistrs (13. pants)
Būtu jānovērtē
brīvprātīgo kandidātu gatavība nosūtīšanai
uz trešām valstīm. Ja vērtējums ir pozitīvs, viņi
būtu jāiekļauj Komisijas pārvaldītā
reģistrā ar ES palīdzības brīvprātīgajiem,
kuri ir piemēroti nosūtīšanai darbā. Reģistrā
iekļaus arī jau nosūtītos brīvprātīgos, kuri
turpmāk vēlas pretendēt uz vēl kādu nosūtījumu.

–
ES palīdzības
brīvprātīgo nosūtīšana darbā uz trešām
valstīm (14. pants)
Pamatojoties uz gada darba programmu, Komisija
izsludinās uz sertificētajām nosūtošajām
organizācijām vērstus konkursus ES palīdzības
brīvprātīgo nosūtīšanai darbā. Nosūtošās
organizācijas, kurām šo konkursu rezultātā būs
piešķirtas līgumslēgšanas tiesības, varēs
reģistrā izvēlēties brīvprātīgos un
nosūtīt viņus uz uzņemošajām organizācijām.
Arī Komisija varēs nosūtīt reģistrā
iekļautos brīvprātīgos uz Komisijas humānās
palīdzības vietējiem birojiem vai darbam reaģēšanas
operācijās trešās valstīs, izmantojot Ārkārtas
reaģēšanas centru[12],
kas veicina efektīvāku Savienības reaģēšanu uz
katastrofām. Konkrētie nosūtījuma noteikumi tiks noteikti
līgumā starp nosūtošo organizāciju un brīvprātīgo.

–
Uzņemošo organizāciju spēju
attīstīšana (15. pants)
Ar šo pasākumu Komisija var
atbalstīt uzņemošo organizāciju spēju
attīstīšanas pasākumus, lai nodrošinātu ES
palīdzības brīvprātīgo efektīvu
pārvaldību un viņu darba paliekošu ietekmi, tostarp
sekmējot vietējo brīvprātīgā darba kustību.
–
ES palīdzības
brīvprātīgo tīkls (16. pants)
Šis pasākums paredz izveidot ES
palīdzības brīvprātīgo tīklu, ko
pārvaldīs Komisija. Tīklā ietilps ES palīdzības
brīvprātīgie, un tas veicinās savstarpējos sakarus,
kā arī kalpos īpašiem pasākumiem, jo īpaši ar
dalīšanos zināšanās un informācijas izplatīšanu. Ar šo
tīklu tiks atbalstīti arī tādi pasākumi kā
semināri, darbsemināri un bijušo brīvprātīgo
pasākumi.
–
Komunikācija, informētības
veicināšana un pamanāmība (17. pants)
Ar šo pasākumu tiks atbalstīti sabiedrības
informēšanas, komunikācijas un informētības
veicināšanas pasākumi, lai popularizētu ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvu un veicinātu
brīvprātīgo darbu humānās palīdzības
jomā. Komisija izstrādās informēšanas un komunikācijas
rīcības plānu, ko īstenos visi palīdzības
saņēmēji, jo īpaši nosūtošās un
uzņemošās organizācijas.
Komisija ir pilnvarota attiecībā uz dažiem pasākumiem
pieņemt noteikumus ar deleģētiem aktiem (kā
paredzēts 25. pantā) par standartiem un rādītāju
grozījumiem attiecībā uz darbības mērķiem vai
ar īstenošanas aktiem (24. pants), tostarp par
sertifikācijas mehānismu un mācību programmas noteikumiem.
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas
Savienības darbību 214. panta 5. punkts.
Subsidiaritātes princips
Ņemot vērā, ka tas, ka Savienība izveido ES
palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu, ir
paredzēts konkrētā ar Līgumu noteiktā juridiskajā
pamatā, subsidiaritātes principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Ar priekšlikumu tiek novērsti esošajās
brīvprātīgā darba shēmās apzinātie
trūkumi, un tajā paredzēts vienīgi mērķu
sasniegšanai nepieciešamais.
Administratīvais slogs, kas būtu jāuzņemas
Savienībai, ir ierobežots, un nodrošina vajadzīgos
priekšnosacījumus brīvprātīgo nosūtīšanai
darbā humānās palīdzības operācijās,
ietverot standartu izstrādi, sertifikācijas mehānismu,
mācību programmu un apmācīto brīvprātīgo
reģistru. Galvenos pasākumus saistībā ar ES
palīdzības brīvprātīgajiem attiecībā uz
brīvprātīgo apzināšanu, atlasi, sagatavošanu un
nosūtīšanu decentralizēti īstenos nosūtošās un
uzņemošās organizācijas. Turklāt Komisija ir
paredzējusi programmu pārvaldību deleģēt izpildaģentūrai.

Juridiskā instrumenta izvēle
Eiropas Parlamenta un Padomes regulas priekšlikums.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Komisijas paziņojumā “Budžets
stratēģijai “Eiropa 2020””[13]
Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības
korpusa izveidei (ES palīdzības brīvprātīgie) ir
paredzētas budžeta saistību apropriācijas 239,1 miljona
euro apmērā pašreizējās cenās.
2012/0245 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko izveido Eiropas
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu
ES palīdzības
brīvprātīgie
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 214. panta
5. punktu,
ņemot vērā
Eiropas Komisijas priekšlikumu,
apspriedušies ar Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Solidaritāte ir viena no
Savienības pamatvērtībām, un būtu iespējams
pilnveidot veidus, kādos Savienības iedzīvotāji pauž
solidaritāti ar trešo valstu iedzīvotājiem, kurus var skart vai
ir skārušas cilvēka izraisītas krīzes vai dabas
katastrofas.
(2)       Brīvprātīgais
darbs ir solidaritātes konkrēta un uzskatāma izpausme, kas
indivīdiem dod iespēju veltīt savas zināšanas, prasmes un
laiku, kalpojot līdzcilvēkiem bez primārā mērķa
gūt finansiālu labumu.
(3)       Savienības
redzējums humānās palīdzības jomā, tostarp
konkretizējot kopējo mērķi, principus, paraugpraksi un
vienotu Savienības humānās palīdzības sniegšanas
sistēmu, ir izklāstīts paziņojumā “Eiropas konsenss
par humāno palīdzību”[14].
Eiropas konsensā ir uzsvērta Savienības stingrā
apņemšanās ievērot humānās palīdzības
pamatprincipus – cilvēcību, neitralitāti,
objektivitāti un neatkarību. Eiropas Brīvprātīgo
humānās palīdzības korpusa (turpmāk “ES palīdzības
brīvprātīgie” (EU Aid Volunteers)) pasākumos
būtu jāvadās pēc Eiropas konsensa par humāno
palīdzību.
(4)       Savienības humāno
palīdzību sniedz situācijās, kad tiek izmantoti citi ar
attīstības sadarbību, krīžu pārvarēšanu un civilo
aizsardzību saistīti instrumenti. ES palīdzības brīvprātīgajiem
savā darbā būtu jānodrošina saskaņotība un
papildināmība ar attiecīgajām politikas jomām un
instrumentiem, lai šie instrumenti tiktu izmantoti pēc iespējas
efektīvi, līdztekus sistemātiski veicinot humānās
palīdzības principu ievērošanu un ilgtermiņa
attīstības mērķu sasniegšanu. ES palīdzības
brīvprātīgo pasākumos būtu jācenšas
nodrošināt sinerģiju ar Savienības Civilās
aizsardzības mehānismu, Ārkārtas reaģēšanas
centru, kas izveidots ar Lēmumu XX/XXXX[15], un ar EĀDD un ES
delegācijām, lai Savienības reaģēšana uz
humanitārajām krīzēm trešās valstīs būtu
koordinēta.
(5)       Gadu gaitā pasaules
humanitāro krīžu skaits, apmērs un sarežģītība ir
ievērojami palielinājušies, kas humānās
palīdzības sniedzējiem nozīmē arvien pieaugošu
nepieciešamību reaģēt efektīvi, racionāli un
saskaņoti un sniegt atbalstu vietējām kopienām, lai
mazinātu to pakļautību riskiem un nostiprinātu to
spēju pārvarēt katastrofas.
(6)       Brīvprātīgie
var uzlabot humānās palīdzības operāciju
iedarbīgumu un sekmēt humānās palīdzības
sniegšanas profesionalizāciju, ja viņi ir pienācīgi
atlasīti, apmācīti un sagatavoti nosūtījumam,
nodrošinot, ka viņiem ir vajadzīgās prasmes un lietpratība,
lai iespējami efektīvi palīdzētu grūtībās
nonākušajiem.
(7)       Eiropā un visā
pasaulē ir brīvprātīgā darba shēmas, kas
vērstas uz darbu trešās valstīs. Bieži tās ir valsts
līmeņa shēmas, kas galvenokārt vai pilnībā
vērstas uz attīstības projektiem. Tādējādi ES
palīdzības brīvprātīgo iniciatīvai būtu
jānovērš dublēšanās un jārada virsvērtība,
dodot brīvprātīgajiem iespēju sniegt kopīgu
ieguldījumu humānās palīdzības operācijās, kas
veicinātu aktīvu pilsoniskumu Eiropas Savienībā, un
sekmējot iniciatīvas pasākumos iesaistīto īstenošanas
organizāciju starptautisku sadarbību.
(8)       Humānās
palīdzības brīvprātīgo darbā pašlaik ir
nenosegtas jomas, kurās ES palīdzības
brīvprātīgie varētu sniegt savu ieguldījumu,
nodrošinot, ka pareizā profila brīvprātīgie
īstajā brīdī tiek nosūtīti uz vajadzīgo
vietu. To varētu panākt, jo īpaši nodrošinot humānās
palīdzības brīvprātīgo apzināšanas un atlases
Eiropas līmeņa standartus, savstarpēji saskaņotus
kritērijus brīvprātīgo apmācībai un sagatavošanai
pirms nosūtījuma, uzlabotus reģistrus ar iespējamiem
brīvprātīgajiem, kuri apzināti, pamatojoties uz
vietējām vajadzībām, un iespējas
brīvprātīgajiem sniegt ieguldījumu humānās
palīdzības operācijās ne tikai ar darbu
nosūtījumā, bet arī ar administratīvo atbalstu un
brīvprātīgo darbu interneta vidē[16].
(9)       Sevišķi svarīga
nozīme būtu jāpiešķir brīvprātīgo
drošībai un aizsardzībai.
(10)     Savienība
humānās palīdzības operācijas īsteno
partnerībā ar īstenošanas organizācijām. Šīm
organizācijām būtu jāieņem svarīga loma ES
palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas
īstenošanā, lai nodrošinātu vietējo dalībnieku atbildību
un iniciatīvas pasākumu maksimālu izmantojumu. Savienībai
būtu jo īpaši jāuztic īstenošanas organizācijām
ES palīdzības brīvprātīgo apzināšana, atlase,
sagatavošana un nosūtīšana, ievērojot Komisijas noteiktos
standartus. Komisijai turklāt būtu jābūt iespējai
attiecīgā gadījumā pašai nosūtīt darbā
pienācīgi apmācītus un sagatavotus
brīvprātīgos.
(11)     Privātiem
uzņēmumiem var būt būtiska loma, un tie var dot
ieguldījumu Savienības humānās palīdzības
operācijās, jo īpaši ar darba ņēmēju
brīvprātīgo darbu[17].
(12)     Brīvprātīgais
darbs humānās palīdzības jomā var palīdzēt
iesaistīt jauniešus aktīvā dzīvē, veicināt
viņu personisko izaugsmi un starpkultūru izpratni un uzlabot
viņu prasmes un nodarbinātības iespējas globālās
ekonomikas apstākļos. Tādējādi tiktu dots
ieguldījums “Jaunatnes iespēju iniciatīvā”[18] un vairāku citu
svarīgu Savienības mērķu sasniegšanā, piemēram,
attiecībā uz sociālo integrāciju, nodarbinātību,
aktīvu pilsoniskumu, izglītību un prasmju attīstīšanu[19].
(13)     Ievērojot Savienības
iespēju vienlīdzības un diskriminācijas aizlieguma
principus, visiem Savienības pilsoņiem un pastāvīgajiem
iedzīvotājiem neatkarīgi no nodarbošanās un vecuma
būtu jābūt iespējai iesaistīties kā aktīviem
pilsoņiem. Ņemot vērā konkrētās problēmas,
ar ko saskaras humānās palīdzības jomā, ES
palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas
dalībniekiem būtu jābūt vecumā virs 18 gadiem.
(14)     Skaidrs juridiskais statuss ir
ļoti svarīgs priekšnoteikums brīvprātīgo iesaistei
darbā valstīs ārpus Savienības. Brīvprātīgo
nosūtījuma noteikumi būtu jānosaka līgumā,
ietverot brīvprātīgo aizsardzības un drošības
standartus, nosūtošo un uzņemošo organizāciju pienākumus,
apdrošināšanu un uzturēšanās, izmitināšanas un citu
attiecīgo izdevumu segšanu. Brīvprātīgo
nosūtīšanai uz trešām valstīm būtu jāizvirza
nosacījums par pienācīgiem drošības un aizsardzības
pasākumiem.
(15)     ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvai būtu jāatbalsta trešo
valstu vietējās humānās palīdzības
organizācijas. Tās darbībām būtu jāuzlabo
uzņemošo organizāciju spēja risināt humanitārās
krīzes un profesionāli pārvaldīt ES palīdzības
brīvprātīgos, efektīvi izmantot viņu prasmes un lietpratību
un nodrošināt, ka brīvprātīgo ieguldījumam ir
paliekoša ietekme uz vietējām kopienām, sniedzot
palīdzību humanitāro krīžu skartajiem cilvēkiem, kas
ir Savienības humānās palīdzības galīgie
saņēmēji.
(16)     Šīs regulas finanšu
noteikumi būtu jāpiemēro no 2014. gada
1. janvāra, jo tie attiecas uz daudzgadu finanšu shēmu
2014.–2020. gadam. Finansiālās palīdzības
piešķiršana būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu
Nr. xxx/2012[20],
ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (Finanšu
regula). Ņemot vērā ES palīdzības
brīvprātīgo darbības īpašo raksturu, ir
lietderīgi paredzēt, ka finansiālo palīdzību var
piešķirt fiziskām personām un publisko tiesību un
privāttiesību juridiskām personām. Svarīgi ir arī
nodrošināt minētās regulas noteikumu ievērošanu, jo
īpaši attiecībā uz tajā paredzētajiem saimnieciskuma,
lietderības un efektivitātes principiem.
(17)     Savienības finanšu
intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus
pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu
novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepamatoti
izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu un
vajadzības gadījumā arī sodus. Būtu jāveic
atbilstīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas
novēršanai, kā arī vajadzīgie pasākumi zaudēto,
nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanai
saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK,
Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[21], Padomes 1996. gada
11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm
un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas
Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām
nelikumībām[22],
un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK)
Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF)[23].
(18)     Pamatojoties uz sadarbības
nolīgumiem, būtu jānodrošina dalības iespēja
trešām valstīm, jo īpaši pievienošanās valstīm,
kandidātvalstīm, EBTA valstīm un Eiropas
kaimiņattiecību politikas partnervalstīm.
(19)     Lai nodrošinātu
pastāvīgas atgriezeniskās saites un uzlabojumu iespēju,
Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības
darbību 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras
pieņemt aktus attiecībā uz noteikumiem par ES
palīdzības brīvprātīgo pārvaldības
standartiem un darbības rādītāju grozīšanu. Īpaši
svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi
apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(20)     Lai nodrošinātu
vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus,
īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs
pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu[24].
Pieņemot sertifikācijas mehānismu, mācību programmu un
iniciatīvas gada darba programmu, būtu jāizmanto pārbaudes
procedūra.
(21)     Šajā regulā ir
ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas
Savienības Pamattiesību hartā.
(22)     Personas datu apstrāde
saskaņā ar šo regulu tiek veikta vienīgi nepieciešamajā
apjomā un samērīgi ar mērķi nodrošināt ES
palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas pienācīgu
darbību. Uz Komisijas veikto personas datu apstrādi attiecas Eiropas
Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK)
Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās
un par šādu datu brīvu apriti[25].
Uz Savienībā likumīgi darbojošos īstenošanas
organizāciju veikto personas datu apstrādi attiecas personas datu
aizsardzības Direktīva 95/46/EK[26],

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I nodaļa
Mērķi, darbības joma un definīcijas
1. pants
Priekšmets
Ar šo regulu izveido Eiropas
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu
(turpmāk “ES palīdzības brīvprātīgie” (EU Aid
Volunteers)), ko veido kā sistēmu Eiropas
brīvprātīgo kopīgam ieguldījumam Savienības
humānās palīdzības operācijās.
Šajā regulā ir noteikti ES
palīdzības brīvprātīgo darbības noteikumi un
procedūras un finansiālās palīdzības sniegšanas
noteikumi.
2. pants
Darbības joma
Šī regula attiecas uz:
1.           ES palīdzības
brīvprātīgo nosūtīšanu darbā humānās
palīdzības operācijās trešās valstīs;
2.           Savienībā veiktiem
pasākumiem ar mērķi atbalstīt, veicināt un sagatavot
ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanu
darbā humānās palīdzības operācijās;
3.           Savienībā un
ārpus tās veiktiem pasākumiem ar mērķi
attīstīt trešo valstu uzņemošo organizāciju spējas
saistībā ar ES palīdzības brīvprātīgo
pārvaldību.
3. pants
Mērķis
ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvas mērķis ir praktiski
atspoguļot Savienības humānās vērtības un
solidarizēties ar grūtībās nonākušajiem, sekmējot
efektīvu un pamanāmu ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvu, kas palīdz nostiprināt
Savienības spēju reaģēt uz humanitārajām
krīzēm un attīstīt reaģēšanas un
pārvarēšanas spējas riskiem pakļautajās vai katastrofu
skartajās trešo valstu kopienās.
4. pants
Vispārīgie principi
1.           ES palīdzības
brīvprātīgo pasākumus īsteno, ievērojot
humānās palīdzības principus – cilvēcību,
neitralitāti, objektivitāti un neatkarību.
2.           ES palīdzības
brīvprātīgo pasākumos ievēro vietējo kopienu un
uzņemošo organizāciju vajadzības, un tiem būtu
jāsekmē humānās palīdzības sniegšanas
profesionalizācija.
3.           Prioritāte ir
brīvprātīgo drošība un aizsardzība.
4.           ES palīdzības
brīvprātīgie veicina kopīgus pasākumus un dažādu
valstu brīvprātīgo iesaisti un atbalsta kopīgus projektus
un īstenošanas organizāciju starptautiskas partnerības, kā
norādīts 10. pantā.
5. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
(a)
“brīvprātīgais” ir persona, kas
pēc brīvas gribas un motivācijas un bez primārā
mērķa gūt finansiālu labumu izvēlas veikt darbu, kurš
dod labumu kopienai, pašam brīvprātīgajam un sabiedrībai
kopumā;
(b)
“brīvprātīgais kandidāts” ir
atbilstīga persona 11. panta 1. punkta nozīmē, kas
pieteikusies dalībai ES palīdzības brīvprātīgo
pasākumos;
(c)
“ES palīdzības
brīvprātīgais” ir brīvprātīgais kandidāts,
kas ir atlasīts, apmācīts, atzīts par atbilstīgu un
reģistrēts kā pieejams nosūtījumam humānās
palīdzības operācijās trešās valstīs;
(d)
“humānā palīdzība” ir
pasākumi un operācijas, lai nodrošinātu vajadzībām
atbilstīgu ārkārtas palīdzību ar mērķi
nosargāt dzīvību, novērst un atvieglot cilvēku
ciešanas un aizsargāt cilvēka cieņu cilvēka izraisītu
krīžu vai dabas katastrofu gadījumā. Tā ietver
palīdzības, seku likvidēšanas un aizsardzības
operācijas humanitārās krīzes situācijās vai
tūlīt pēc tam, atbalsta pasākumus ar mērķi ar
nodrošināt piekļūšanu grūtībās nonākušajiem
un veicināt palīdzības brīvu plūsmu, kā arī
pasākumus ar mērķi nostiprināt sagatavotību
katastrofām un samazināt katastrofu risku, un stiprināt
pārvarēšanas spējas un spēju tikt galā ar
krīzēm un atgūties no tām;
(e)
“trešā valsts” ir ārpussavienības
valsts, kurā notiek d) apakšpunktā minētie
humānās palīdzības pasākumi un operācijas.
6. pants
Savienības rīcības saskaņotība
un papildināmība
1.           Īstenojot šo regulu,
nodrošina saskaņotību ar citām Savienības
ārējās darbības jomām un citām
attiecīgajām Savienības politikas jomām. Īpašu
uzmanību pievērš tam, lai pāreja starp palīdzību,
atjaunošanu un attīstību notiktu gludi.
2.           Komisija un dalībvalstis
sadarbojas ar mērķi uzlabot konsekvenci un saskaņotību
starp attiecīgajām valstu brīvprātīgā darba
shēmām un ES palīdzības brīvprātīgo
pasākumiem.
3.           Savienība veicina
sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām
organizācijām, jo īpaši Apvienoto Nāciju Organizāciju,
un ar citiem ES palīdzības brīvprātīgo pasākumu
īstenošanas partneriem, kas darbojas humānās
palīdzības jomā.
7. pants
Darbības mērķi
1.           ES palīdzības
brīvprātīgajiem ir šādi darbības mērķi.
(a)
Palielināt un uzlabot Savienības
spēju sniegt humāno palīdzību.
Panākumus virzībā uz šo
darbības mērķi vērtē pēc tādiem
rādītājiem kā:
–
nosūtīto vai nosūtīšanai gatavo
ES palīdzības brīvprātīgo skaits;
–
Savienības sniegto humāno
palīdzību saņēmušo cilvēku skaits.
(b)
Uzlabot humānās palīdzības
jomā strādājošo brīvprātīgo prasmes un
lietpratību un viņu darba apstākļus.
Panākumus virzībā uz šo darbības
mērķi vērtē pēc tādiem rādītājiem
kā:
–
apmācīto brīvprātīgo
skaits un apmācības kvalitāte, vadoties pēc atsauksmēm
un apmierinātības līmeņa;
–
sertificēto nosūtošo organizāciju
skaits, kurās piemēro ES palīdzības
brīvprātīgo nosūtīšanas un pārvaldības standartus.
(c)
Attīstīt uzņemošo organizāciju
spējas un veicināt brīvprātīgo darbu trešās
valstīs.
Panākumus virzībā uz šo
darbības mērķi vērtē pēc tādiem
rādītājiem kā:
–
spēju attīstīšanas pasākumu
skaits un veids;
–
spēju attīstīšanas pasākumos
piedalījušos trešo valstu darbinieku un brīvprātīgo skaits.
(d)
Veicināt Savienības humānās
palīdzības vērtību pamanāmību.
Panākumus virzībā uz šo
darbības mērķi vērtē pēc tādiem
rādītājiem kā:
–
zināšanu līmenis par ES humāno
palīdzību ES palīdzības brīvprātīgo
vidū;
–
informētības līmenis par ES
palīdzības brīvprātīgajiem Savienības
mērķauditorijas, iesaistīto un palīdzību saņemošo
trešo valstu kopienu un citu humānās palīdzības sniedzēju
vidū.
(e)
Dalībvalstu līmenī palielināt
brīvprātīgā darba saskaņotību un konsekvenci, lai
uzlabotu Savienības pilsoņu iespējas piedalīties
humānās palīdzības pasākumos un operācijās.
Panākumus virzībā uz šo
darbības mērķi vērtē pēc tādiem
rādītājiem kā:
–
sertificētu nosūtošo organizāciju
skaits;
–
ES palīdzības brīvprātīgo
pārvaldības standartu izplatība un to pārņemšana
citās brīvprātīgā darba shēmās.
2.           Rādītājus, kas
minēti 1. punkta a)–e) apakšpunktā, attiecīgi izmanto
darbības rezultātu uzraudzībai, novērtēšanai un
pārskatīšanai. Tie ir doti ievirzei, un tos var grozīt saskaņā
ar 25. pantā minēto procedūru, lai ņemtu
vērā panākumu vērtēšanā gūto pieredzi.
II NODAĻA
ES PALĪDZĪBAS BRĪVPRĀTĪGO PASĀKUMI
8. pants
ES palīdzības brīvprātīgo pasākumi
ES palīdzības
brīvprātīgie īsteno 3. un 7. pantā
minētos mērķus ar šāda veida pasākumiem:
–
standartu izstrāde un uzturēšana
attiecībā uz brīvprātīgajiem kandidātiem un ES
palīdzības brīvprātīgajiem;
–
nosūtošo un uzņemošo organizāciju
sertifikācijas mehānisma izstrāde un uzturēšana;
–
brīvprātīgo kandidātu
apzināšana un atlase;
–
mācību programmas izveide un atbalsts
mācībām un prakses vietām;
–
ES palīdzības brīvprātīgo
reģistra izveide, uzturēšana un atjaunināšana;
–
 ES palīdzības brīvprātīgo
nosūtīšana darbā humānās palīdzības
pasākumos un operācijās trešās valstīs;
–
uzņemošo organizāciju spēju
attīstīšana;
–
ES palīdzības brīvprātīgo
tīkla izveide un pārvaldība;
–
komunikācija, informētības
veicināšana un pamanāmība;
–
pakārtotas darbības, kas veicina ES
palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas
pārskatatbildību, pārredzamību un efektivitāti.
9. pants
Standarti attiecībā uz brīvprātīgajiem
kandidātiem un ES palīdzības brīvprātīgajiem
1.           Komisija saskaņā ar
25. pantu pieņem deleģētos aktus, lai noteiktu standartus
attiecībā uz:
(a)
brīvprātīgo kandidātu
apzināšanu, atlasi un sagatavošanu nosūtīšanai darbā
humānās palīdzības operācijās;
(b)
ES palīdzības brīvprātīgo
pārvaldību un nosūtīšanu darbā trešās
valstīs.
2.           Šie standarti nodrošina
pienācīgas rūpības ievērošanu un attiecas jo
īpaši uz nosūtošo un uzņemošo organizāciju
pienākumiem, minimālajām prasībām attiecībā
uz uzturēšanās, izmitināšanas un citu attiecīgo izdevumu
segšanu, apdrošināšanu, drošības procedūrām un citiem
būtiskiem aspektiem.
10. pants
Sertifikācija
1.           Komisija izveido
sertifikācijas mehānismu, kas nodrošina, ka nosūtošās
organizācijas ievēro 9. pantā minētos standartus, un
diferencētu sertifikācijas mehānismu attiecībā uz
uzņemošajām organizācijām.
2.           Nosūtošās
organizācijas var pretendēt uz sertifikāciju, ja tās
darbojas humānās palīdzības jomā, kā
definēts 5. panta d) apakšpunktā, un pieder pie kādas
no šādām kategorijām:
(a)
nevalstiskas bezpeļņas
organizācijas, kas dibinātas saskaņā ar kādas
dalībvalsts tiesību aktiem, un kuru galvenā mītne ir
Savienības teritorijā;
(b)
Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja (ICRC)
un Starptautiskā valstu Sarkanā Krusta un Sarkanā
Pusmēness biedrību federācija;
(c)
publisko tiesību subjekti, kuru
regulējumu nosaka kādas dalībvalsts tiesību akti.
Uz sertifikāciju var pretendēt arī
23. pantā minētajās valstīs dibinātas
nevalstiskas bezpeļņas organizācijas un publisko tiesību
subjekti, ievērojot minētajā pantā paredzētos
nosacījumus un tajā minētos nolīgumus.
3.           Trešo valstu
organizācijas, kas ievēro 9. panta 1. punkta
b) apakšpunktā minētos standartus, var pretendēt uz
uzņemošās organizācijas statusu, ja tās darbojas
humānās palīdzības jomā, kā definēts 5.
panta d) apakšpunktā, un pieder pie kādas no šādām
kategorijām:
(a)
nevalstiskas bezpeļņas
organizācijas, kas darbojas vai dibinātas trešā valstī
saskaņā ar attiecīgajā valstī spēkā
esošajiem tiesību aktiem;
(b)
publisko tiesību subjekti, kuru regulējumu
nosaka kādas trešās valsts tiesību akti;
(c)
starptautiskās aģentūras un
organizācijas.
4.           Neskarot 2. un
3. punktā paredzētās prasības, nosūtošās un
uzņemošās organizācijas var īstenot ES palīdzības
brīvprātīgo pasākumus kopā ar privātām uz
peļņu orientētām organizācijām.
5.           Sertifikācijas
mehānismu darbību un kārtību nosaka, pieņemot
īstenošanas aktus saskaņā ar 24. panta 2. punktā
minēto procedūru.
11. pants
Brīvprātīgo kandidātu apzināšana un atlase
1.           Kā
brīvprātīgie kandidāti var pieteikties vismaz 18 gadus
veci Savienības pilsoņi, trešo valstu valstspiederīgie, kas ir
kādas Savienības dalībvalsts pastāvīgie
iedzīvotāji, un 23. pantā minēto valstu pilsoņi
un organizāciju darbinieki saskaņā ar minētā panta
nosacījumiem.
2.           Sertificētās
nosūtošās organizācijas var apzināt un atlasīt
apmācāmos brīvprātīgos kandidātus, pamatojoties
uz trešo valstu vajadzību iepriekšēju novērtējumu, ko
veikušas nosūtošās vai uzņemošās organizācijas vai
citas attiecīgās struktūras.
3.           Brīvprātīgo
kandidātu apzināšanā un atlasē ievēro 9. panta
1. punkta a) apakšpunktā minētos standartus.
12. pants
Brīvprātīgo kandidātu apmācība un prakses
vietas
1.           Komisija izstrādā
mācību programmu ar mērķi sagatavot
brīvprātīgos kandidātus darbam humānās
palīdzības pasākumos un nosūtīšanai darbā
humānās palīdzības operācijās.
2.           Mācību
programmā var piedalīties brīvprātīgie kandidāti,
kuri apzināti un atlasīti saskaņā ar 11. pantu.
Mācību konkrēto apjomu un saturu, kas jāiziet katram
brīvprātīgajam kandidātam, nosaka, pamatojoties uz
viņa vajadzībām, ņemot vērā iepriekšējo
pieredzi.
3.           Apmācības un jo
īpaši sagatavošanās nosūtījumam ietvaros
brīvprātīgie kandidāti var iziet praksi
sertificētajās nosūtošajās organizācijās, ja
iespējams, valstī, kas nav viņu dzimtā valsts.
4.           Neskarot 3. punktu,
brīvprātīgajiem kandidātiem, kuri nav izgājuši praksi,
sertificētās nosūtošās organizācijas
attiecīgā gadījumā var nodrošināt papildu sagatavošanu
pirms nosūtīšanas darbā. Sagatavošanas un prakses
organizēšanā ievēro 9. panta 1. punkta
a) apakšpunktā minētos sagatavošanas standartus.
5.           Mācību
programmā ietver novērtējumu par brīvprātīgo
kandidātu gatavību nosūtīšanai darbā humānās
palīdzības operācijās.
6.           Mācību programmas
noteikumus un procedūru, lai novērtētu
brīvprātīgo kandidātu gatavību nosūtījumam,
pieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 24. panta
2. punktā minēto procedūru.
13. pants
ES palīdzības brīvprātīgo reģistrs
1.           Brīvprātīgos
kandidātus, kuri ir sekmīgi izturējuši 12. panta
5. punktā minēto novērtējumu, atzīst par ES
palīdzības brīvprātīgajiem. Attiecīgi viņus
var iekļaut ES palīdzības brīvprātīgo
reģistrā (turpmāk “reģistrs”) un var nosūtīt
darbā.
2.           Reģistru izveido, uztur
un atjaunina un tā piekļuves un izmantošanas nosacījumus
regulē Komisija.
14. pants
ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšana
darbā uz trešām valstīm
1.           Reģistrā
iekļautos ES palīdzības brīvprātīgos darbam
humānās palīdzības pasākumos un operācijās,
kā definēts 5. panta d) apakšpunktā, var
nosūtīt:
(a)
sertificētās nosūtošās
organizācijas uz trešo valstu uzņemošajām organizācijām
vai
(b)
Komisija uz Komisijas humānās
palīdzības vietējiem birojiem vai reaģēšanas
operācijām trešās valstīs.
2.           Attiecībā uz
1. punkta a) apakšpunktā minētajiem nosūtījumiem
sertificētās nosūtošās organizācijas nodrošina
atbilstību 9. pantā minētajiem standartiem.
3.           Brīvprātīgo
nosūtījuma konkrētos noteikumus nosaka līgumā starp
nosūtošo organizāciju un brīvprātīgo, tostarp paredzot
nosūtījuma ilgumu un vietu un brīvprātīgā
uzdevumus.
4.           Attiecībā uz
1. punkta b) apakšpunktā minētajiem nosūtījumiem
Komisija ar brīvprātīgajiem noslēdz
“brīvprātīgā nosūtījuma līgumu”, kurā
noteikti nosūtījuma konkrētie noteikumi un nosacījumi.
Brīvprātīgo nosūtījuma līgumi
brīvprātīgajiem nerada nekādas tiesības un
pienākumus, kas izriet no “Eiropas Savienības Civildienesta
noteikumiem” un “Eiropas Savienības pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtības”.
15. pants
Uzņemošo organizāciju spēju attīstīšana
Komisija atbalsta uzņemošo
organizāciju spēju attīstīšanas pasākumus, lai
nodrošinātu ES palīdzības brīvprātīgo
efektīvu pārvaldību un viņu darba paliekošu ietekmi,
tostarp:
(a)
mācības par brīvprātīgo
pārvaldību, darbaudzināšanu, sagatavotību katastrofām
un reaģēšanu uz tām un par citām tēmām, kas ir
noderīgas uzņemošo organizāciju darbiniekiem un
brīvprātīgajiem;
(b)
paraugprakses apmaiņu, tehnisko
palīdzību, mērķsadarbības programmas un darbinieku un
brīvprātīgo apmaiņu, tīklu izveidi un citus
piemērotus pasākumus ar mērķi uzlabot ES
palīdzības brīvprātīgo pārvaldību
trešās valstīs un sekmēt un atbalstīt kvalitatīvu
brīvprātīgo darbu trešās valstīs.
16. pants
ES palīdzības brīvprātīgo tīkls
1.           Komisija izveido un
pārvalda ES palīdzības brīvprātīgo tīklu
(turpmāk “tīkls”).
2.           Ar tīklu veicina
savstarpējos sakarus starp brīvprātīgajiem kandidātiem
un ES palīdzības brīvprātīgajiem, kuri piedalās
vai ir piedalījušies šajā iniciatīvā; starp šiem
brīvprātīgajiem un citiem ES palīdzības
brīvprātīgo palīdzības saņēmējiem, jo
īpaši 15. pantā minētajiem; un starp citiem
attiecīgajiem dalībniekiem. Ar tīklu rada virtuālu sakaru
iespēju, jo īpaši ar dalīšanos zināšanās un
informācijas izplatīšanu par ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvu; un atbalsta citus piemērotus
pasākumus kā seminārus un darbseminārus.
3.           Ar tīklu arī
nodrošina un popularizē brīvprātīgā darba
iespējas interneta vidē, papildinot un nostiprinot ES
palīdzības brīvprātīgo pasākumus.
17. pants
Komunikācija, informētības veicināšana un
pamanāmība
1.           Komisija atbalsta
sabiedrības informēšanas, komunikācijas un
informētības veicināšanas pasākumus, lai popularizētu
ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīvu un
veicinātu brīvprātīgo darbu humānās
palīdzības jomā Savienībā un trešās valstīs,
kurās īsteno iniciatīvas pasākumus.
2.           Komisija izstrādā
informēšanas un komunikācijas rīcības plānu
attiecībā uz ES palīdzības brīvprātīgo
iniciatīvas mērķiem, pasākumiem un darbības
rezultātiem, nosakot komunikācijas un informācijas
izplatīšanas pasākumus, kas vērsti uz sabiedrību, jo
īpaši Eiropas iedzīvotājiem, un uz potenciālajiem
brīvprātīgo kandidātiem un ES palīdzības
brīvprātīgo palīdzības saņēmējiem.
Rīcības plānu īsteno visi ES palīdzības
brīvprātīgo palīdzības saņēmēji, jo
īpaši nosūtošās un uzņemošās organizācijas.
3.           ES palīdzības
brīvprātīgie, attiecīgā gadījumā ar
nosūtošo un uzņemošo organizāciju palīdzību un
ievirzi, piedalās informēšanas, komunikācijas un
informētības veicināšanas pasākumos pirms
nosūtījuma, tā laikā un pēc tā, lai
popularizētu ES palīdzības brīvprātīgo
iniciatīvu un viņu iesaisti tās darbā. Komisija nosaka
attiecīgos pasākumus, kas nedrīkst brīvprātīgajiem
radīt nesamērīgus pienākumus.
III NODAĻA
Finanšu noteikumi
18. pants
Atbalstāmie pasākumi
1.           Finansiālo
palīdzību var piešķirt 8. pantā minētajiem
pasākumiem, tostarp to īstenošanai nepieciešamajiem pasākumiem,
kā arī pasākumiem, kas vērsti uz koordinācijas
stiprināšanu starp ES palīdzības brīvprātīgo
iniciatīvu un citām attiecīgajām valsts un
starptautiskā līmeņa shēmām.
2.           No 1. punktā
minētā finansējuma var segt arī izdevumus, kas attiecas uz
sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un
novērtējuma darbībām, kuras ir vajadzīgas ES
palīdzības brīvprātīgo iniciatīvas
pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai.
3.           No šā finansējuma
jo īpaši var segt izdevumus par pētījumiem, ekspertu
sanāksmēm, informēšanas un komunikācijas pasākumiem,
tostarp korporatīvo komunikāciju par Savienības politikas
prioritātēm, ciktāl tie ir saistīti ar šīs regulas
vispārīgajiem mērķiem, izdevumus par informācijas
apstrādei un apmaiņai paredzētiem IT tīkliem (tostarp to
savienošanu ar esošajām un turpmākajām sistēmām, kas
izveidotas, lai veicinātu starpnozaru datu apmaiņu, un saistīto
aprīkojumu) un visus citus tehniskās un administratīvās
palīdzības izdevumus, kas rodas Komisijai.
19. pants
Finansējuma saņēmēji
Finansiālo palīdzību
saskaņā ar šo regulu var piešķirt fiziskām un
juridiskām personām neatkarīgi no tā, vai tās ir
privāttiesību vai publisko tiesību subjekti, un attiecīgi
tās uzskata par finansējuma saņēmējiem Finanšu Regulas
Nr. XX/2012 nozīmē.
20. pants
Budžeta līdzekļi
Šīs regulas īstenošanai
paredzētā finansējuma atsauces summa 2014.–2020. gadam ir
EUR 239 100 000 pašreizējās cenās.
Apropriācijas šā veida izdevumu segšanai vajadzības
gadījumā var iekļaut budžetā arī pēc
2020. gada, lai nodrošinātu līdz 2020. gada
31. decembrim vēl nepabeigto pasākumu pārvaldību.
21. pants
Finansiālās intervences veidi un īstenošanas procedūras
1.           Komisija Savienības finansiālo
palīdzību īsteno saskaņā ar Finanšu Regulu
Nr. XX/2012, ko piemēro Savienības budžetam.
2.           Finansiālo
palīdzību saskaņā ar šo regulu var piešķirt
jebkurā no Finanšu regulā paredzētajiem veidiem.
3.           Komisija šīs regulas
īstenošanai ik gadu pieņem ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvas darba programmu saskaņā
ar 24. panta 2. punktā minēto procedūru. Tajā
nosaka izvirzītos mērķus, paredzētos rezultātus, īstenošanas
metodi un kopējo summu. Tajā iekļauj arī finansējamo
pasākumu aprakstu, katram pasākumam piešķirto orientējošo
summu un orientējošu īstenošanas grafiku. Attiecībā uz
dotācijām norāda prioritātes, būtiskākos
vērtēšanas kritērijus un maksimālo līdzfinansējuma
likmi.
4.           Komisija var izskatīt ES
ieguldījumu fonda izveides iespējamo virsvērtību un
pārvaldības priekšrocības.
22. pants
Savienības finanšu interešu aizsardzība
1.           Komisija veic vajadzīgos
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar
šo regulu finansētos pasākumus, Savienības finanšu intereses
tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus sodus.
2.           Komisijai vai tās
pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir pilnvaras,
pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt
visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un
apakšuzņēmējus, kuri ir saņēmuši Savienības
līdzekļus saskaņā ar šo regulu.
3.           Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF) saskaņā ar Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96 noteiktajām procedūrām var veikt pārbaudes
uz vietas un inspekcijas attiecībā uz komersantiem, uz kuriem tieši
vai netieši attiecas šis finansējums, lai noteiktu, vai saistībā
ar dotāciju līgumu, dotāciju lēmumu vai līgumu par
Savienības finansējumu ir notikusi krāpšana, korupcija vai
jebkādas citas prettiesiskas darbības, kas ietekmē
Savienības finanšu intereses.
4.           Neskarot 1. un
2. punktu, sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām, dotāciju līgumos,
dotāciju lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas
īstenošanas, nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas
palātas un OLAF pilnvaras veikt šādas revīzijas,
pārbaudes uz vietas un inspekcijas.
IV NODAĻA
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
23. pants
Sadarbība ar citām valstīm un starptautiskajām
organizācijām
1.           ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvā var piedalīties:
(a)
pilsoņi un nosūtošās
organizācijas no pievienošanās valstīm,
kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm un
Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm
saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas
padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem
vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un
nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības
programmās;
(b)
pilsoņi un nosūtošās
organizācijas no Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācijas (EBTA) valstīm, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ)
dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem
nosacījumiem;
(c)
pilsoņi un nosūtošās
organizācijas no citām Eiropas valstīm, ja ar tām ir
noslēgti divpusēji nolīgumi;
(d)
starptautisko organizāciju darbinieki, kuri
atbilst 11. panta 1. punktā minētajiem atbilstības
kritērijiem.
2.           Šo sadarbību
attiecīgā gadījumā īsteno, pamatojoties uz šo
iesaistīto valstu papildu apropriācijām, ko tās dara
pieejamas saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas ar
šīm valstīm.
24. pants
Komiteju procedūra
1.           Komisijai palīdz
komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EK)
Nr. 1257/96 par humāno palīdzību 17. panta
1. punktu. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
25. pants
Komisijai deleģēto pilnvaru īstenošana
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā izklāstītos nosacījumus.
2.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt 7. panta 2. punktā un 9. pantā
paredzētos deleģētos aktus 7 gadus no šīs regulas
spēkā stāšanās dienas.
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
pilnvaru deleģējumu jebkurā laikā var atsaukt. Ar
atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru
deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas
neietekmē jau spēkā esošu deleģēto tiesību aktu
derīgumu.
4.           Tiklīdz Komisija
pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo
Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Pieņemtais
deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas
Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā no dienas, kad
minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, nav izteikuši
iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas
Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka tiem nav iebildumu.
Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu
pagarina par diviem mēnešiem.
26. pants
Uzraudzība un novērtēšana
1.           Pasākumus, kuriem
piešķirta finansiālā palīdzība, regulāri uzrauga,
sekojot to īstenošanai, un ar neatkarīgu ārēju
vērtētāju starpniecību regulāri novērtē,
izskatot to efektivitāti, racionālumu un ietekmi
salīdzinājumā ar ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvas mērķiem. Šī
uzraudzība un novērtēšana ietver 5. punktā
minētos ziņojumus un citus pasākumus attiecībā uz
konkrētiem šīs regulas aspektiem, kuri sākti jebkurā
tās īstenošanas brīdī.
2.           Novērtējuma
posmā Komisija nodrošina regulāru apspriešanos ar visiem
iesaistītajiem dalībniekiem, ieskaitot brīvprātīgos,
nosūtošās un uzņemošās organizācijas,
palīdzību saņemošos vietējos iedzīvotājus, humānās
palīdzības organizācijas un vietējos darbiniekus.
Novērtējuma rezultātus ņem vērā programmu
izstrādē un līdzekļu sadalē.
3.           Nosūtošās
organizācijas, kas nosūta brīvprātīgos darbam
operācijās ārpus Savienības, atbild par savas darbības
uzraudzību un regulāri iesniedz Komisijai uzraudzības
ziņojumus.
4.           Komisija regulāri
informē EĀDD un ES delegācijas par ES palīdzības
brīvprātīgo pasākumiem, ievērojot attiecīgās
sadarbības vienošanās.
5.           Komisija Eiropas Parlamentam
un Padomei iesniedz:
(a)
starpposma novērtējuma ziņojumu par
šīs regulas īstenošanas rezultātiem un kvalitatīvajiem un
kvantitatīvajiem aspektiem pirmajos trijos tās īstenošanas gados
ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī;
(b)
paziņojumu par šīs regulas turpmāko
īstenošanu ne vēlāk kā 2018. gada
31. decembrī;
(c)
ex post
novērtējuma ziņojumu ne vēlāk kā 2021. gada
31. decembrī.
Ziņojumu secinājumiem vajadzības
gadījumā pievieno priekšlikumus par šīs regulas
grozījumiem.
V NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
27. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula
stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā
−                        Padomes vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
(likumdevējai iestādei iesniegtiem priekšlikumiem
vai iniciatīvām pievienojams dokuments
(Finanšu regulas 28. pants un Īstenošanas
kārtības 22. pants))
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums un
finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai,
ar ko izveido
Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības
korpusu
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[27]

Attiecīgā
politikas joma un saistītās darbības:
Politikas joma:
23 – Humānā palīdzība
23 02 04
– Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības
korpuss
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību
X
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz
izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[28]
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību,
kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
4. izdevumu
kategorija – Globālā Eiropa
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Darbības
mērķis Nr. 1
Palielināt
un uzlabot Savienības spēju sniegt humāno palīdzību.
Darbības
mērķis Nr. 2
Uzlabot
humānās palīdzības jomā strādājošo
brīvprātīgo prasmes un lietpratību un viņu darba
apstākļus.
Darbības
mērķis Nr. 3
Attīstīt
uzņemošo organizāciju spējas un veicināt
brīvprātīgo darbu trešās valstīs.
Darbības
mērķis Nr. 4
Veicināt
Savienības humānās palīdzības vērtību
pamanāmību.
Darbības
mērķis Nr. 5
Dalībvalstu
līmenī palielināt brīvprātīgo darba
saskaņotību un konsekvenci, lai uzlabotu Savienības pilsoņu
iespējas piedalīties humānās palīdzības
pasākumos un operācijās.
Attiecīgās
ABM/ABB darbības
23 02 04
– ES palīdzības brīvprātīgie (Eiropas
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss)
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Priekšlikums:
- ļaus
izveidot Eiropas Brīvprātīgo humānās
palīdzības korpusu (ES palīdzības
brīvprātīgie) kā sistēmu ES palīdzības
brīvprātīgo kopīgam ieguldījumam humānās
palīdzības operācijās;
- būs
vērsts uz to, lai veicinātu Savienības spēju risināt
humanitārās krīzes, pilnveidotu zināšanas un pieredzi un
nodrošinātu pamanāmību Savienības humāno
vērtību praktiskajam atspoguļojumam un solidaritātei ar
trešo valstu iedzīvotājiem, kuri cietuši dabas katastrofās vai
cilvēka izraisītās krīzēs;
- ļaus
reaģēt uz riskiem pakļauto vai katastrofu skarto kopienu
vajadzībām un attīstīt trešo valstu spējas
reaģēt uz katastrofām un pārvarēt tās;
-
atbildīs humānās palīdzības principiem, kas ir
cilvēcība, diskriminācijas aizliegums, neitralitāte,
objektivitāte un neatkarība, un centīsies sekmēt
humānās palīdzības sniegšanas profesionalizāciju;
-
nodrošinās, ka ES palīdzības brīvprātīgo
drošība un aizsardzība ir prioritāte;
- dos
iespēju nosūtīt ES palīdzības
brīvprātīgos darbam trešās valstīs, līdztekus
novēršot vietējo darbinieku un vietējā
brīvprātīgā darba izstumšanu.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
–          nosūtīto
vai nosūtīšanai gatavo ES palīdzības
brīvprātīgo skaits
–          Savienības
sniegto humāno palīdzību saņēmušo cilvēku skaits
–          apmācīto
brīvprātīgo skaits un apmācības kvalitāte,
vadoties pēc salīdzinošā novērtējuma un
apmierinātības līmeņa
–          sertificēto
nosūtošo organizāciju skaits, kurās piemēro ES
palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanas un
pārvaldības standartus
–          spēju
attīstīšanas pasākumu skaits un veids
–          spēju
attīstīšanas pasākumos piedalījušos trešo valstu darbinieku
un brīvprātīgo skaits
–          zināšanu
līmenis par ES humāno palīdzību ES palīdzības
brīvprātīgo vidū
–          informētības
līmenis par ES palīdzības brīvprātīgajiem
Savienības mērķauditorijas, iesaistīto un
palīdzību saņemošo trešo valstu kopienu un citu
humānās palīdzības sniedzēju vidū
–          Eiropas brīvprātīgo
pārvaldības standartu izplatīšana un to pārņemšana
citās brīvprātīgo darba shēmās.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Lisabonas
līguma 214. panta 5. punktā ir paredzēts:
“Lai
izveidotu sistēmu jauno eiropiešu dalībai Savienības
humānās palīdzības pasākumos, nodibina Eiropas
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu.
Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar
parasto likumdošanas procedūru, nosaka korpusa statūtus un
darbības noteikumus.”
Paziņojums
“Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju
solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu”,
COM(2010) 683
Padomes
2011. gada maijā pieņemtie secinājumi
EP
2011. gada novembra rakstiskā deklarācija
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Pievienotā
vērtība, ko sniedz ES iesaistīšanās, izpaužas šādos
veidos:
a) ES
palīdzības brīvprātīgo Eiropas un starptautiskā
līmeņa raksturs – dažādu Savienības dalībvalstu
iedzīvotāju kopīgs ieguldījums humānās
palīdzības operācijās;
b) humānās
palīdzības organizāciju un citu dalībnieku
starptautiskās sadarbības veicināšana, īstenojot
iniciatīvas pasākumus;
c) apjomradīti
ietaupījumi un ietekme, ko rada papildināmība un sinerģija
ar citām saistītām valstu, starptautiskām un
Savienības programmām un politikas jomām;
d) praktiskas
izpausmes nodrošināšana Eiropas vērtībām vispār un jo
īpaši Savienības un tās iedzīvotāju solidaritātei
ar visneizsargātākajiem un grūtībās nonākušajiem
cilvēkiem;
e) ieguldījums
aktīva pilsoniskuma veicināšanā Eiropas Savienībā,
dodot iespēju iesaistīties humānās palīdzības
pasākumos dažāda vecuma Savienības iedzīvotājiem ar
dažādu sociālo statusu, izglītību un profesiju.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Šo
priekšlikumu pamatā ir:
- pieredze,
kas gūta izmēģinājuma projektos, kuri finansēti
saskaņā ar 2011. un 2012. gadā izsludināto
konkursu “Eiropas Brīvprātīgo humānās
palīdzības korpuss – aicinājums iesniegt
izmēģinājuma projektu priekšlikumus”;
-
pārskats par Eiropas Brīvprātīgo humānās
palīdzības korpusa izveidi;
- Komisijas
Paziņojums “Kā ar brīvprātīgo darbu paust ES
iedzīvotāju solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu”,
COM(2010) 683.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Saderība
ar:
- Līguma
215. panta 4. punktu;
- Padomes
1996. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 1257/96 par
humāno palīdzību.
-
Pasākumiem, kam piešķir finansiālu palīdzību
saskaņā ar šo regulu, nevar piešķirt palīdzību no
citiem Savienības finanšu instrumentiem.
Komisija
nodrošina, ka pretendenti uz finansiālo palīdzību, ko sniedz
saskaņā ar šo regulu, un šīs finansiālās
palīdzības saņēmēji informē to par
finansiālo palīdzību, kas saņemta no citiem avotiem,
tostarp no Savienības vispārējā budžeta, un par izskatīšanā
esošajiem pieteikumiem šādas palīdzības saņemšanai.
- Tiek
veicināta sinerģija un papildināmība ar citiem
Savienības finanšu instrumentiem.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨      Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
[DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
X Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
Ierobežota ilguma finanšu noteikumi:
Budžeta piešķīrums laikam no 1.1.2014.
līdz 31.12.2020.
Finansiālā ietekme no 1.1.2014.
līdz 31.12.2020. (maksājumi līdz 31.12.2023.)
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[29]

X Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
X Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot:
–
X  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[30]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām
Ja
norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu
informāciju iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Programmu var
īstenot vai nu tieši Komisija (ECHO ĢD), izmantojot
centralizētas tiešas pārvaldības modeli, vai arī ar
izpildaģentūras starpniecību (netiešas pārvaldības
modelis). Ir iespējami abi varianti, un lēmums tiks pieņemts
vajadzīgajā brīdī.
ES
palīdzības brīvprātīgo iniciatīvā var
piedalīties:
a)         pilsoņi
un nosūtošās organizācijas no pievienošanās valstīm,
kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm un
Eiropas kaimiņattiecību politikas partnervalstīm
saskaņā ar attiecīgajos pamatnolīgumos un Asociācijas
padomes lēmumos vai līdzīgos aktos noteiktajiem
vispārīgajiem principiem un vispārīgajiem noteikumiem un
nosacījumiem par minēto valstu dalību Savienības
programmās;
b)         pilsoņi
un nosūtošās organizācijas no Eiropas Brīvās
tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstīm, kuras ir Eiropas
Ekonomikas zonas (EEZ) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ
līgumā paredzētajiem nosacījumiem;
c)         pilsoņi
un nosūtošās organizācijas no citām Eiropas valstīm,
ja ar tām ir noslēgti divpusēji nolīgumi;
d)         starptautisko
organizāciju darbinieki, kuri atbilst 11. panta 1. punktā
minētajiem atbilstības kritērijiem.
2.         Šo
sadarbību attiecīgā gadījumā īsteno, pamatojoties
uz šo iesaistīto valstu papildu apropriācijām, ko tās dara
pieejamas saskaņā ar procedūrām, par ko vienojas ar
šīm valstīm.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Pasākumus,
kuriem piešķirta finansiālā palīdzība, regulāri
uzrauga, sekojot to īstenošanai, un ar neatkarīgu ārēju
vērtētāju starpniecību regulāri novērtē,
izskatot to efektivitāti, racionālumu un ietekmi
salīdzinājumā ar ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvas mērķiem un paredzēto
virsvērtību, ko sniedz ES iesaistīšanās. Šī
uzraudzība ietver 25. panta 5. punktā minētos
ziņojumus un citus pasākumus attiecībā uz konkrētiem
šīs regulas aspektiem, kuri sākti jebkurā tās
īstenošanas brīdī.
Novērtējuma
posmā Komisija nodrošina regulāru apspriešanos ar visiem
iesaistītajiem dalībniekiem, ieskaitot brīvprātīgos,
nosūtošās un uzņemošās organizācijas,
humānās palīdzības organizācijas un vietējos
darbiniekus. Novērtējuma rezultātus ņem vērā
programmu izstrādē un līdzekļu sadalē.
Nosūtošās
organizācijas, kas nosūta brīvprātīgos darbam
operācijās ārpus Savienības, atbild par savas darbības
uzraudzību un regulāri iesniedz Komisijai uzraudzības
ziņojumus.
Komisija
Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz:
a) starpposma novērtējuma
ziņojumu par šīs regulas īstenošanas rezultātiem un
kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem pirmajos trijos
tās īstenošanas gados ne vēlāk kā 2017. gada
31. decembrī;
b)
paziņojumu par šīs regulas turpmāko īstenošanu ne
vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī;
c) ex post
novērtējuma ziņojumu ne vēlāk kā 2021. gada
31. decembrī.
Ziņojumu
secinājumiem vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par
šīs regulas grozījumiem.
Komisija
turklāt regulāri informē EĀDD un ES delegācijas par ES
palīdzības brīvprātīgo pasākumiem.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Programmu var īstenot vai nu tieši ECHO ĢD
(centralizēta tieša pārvaldība), vai arī ar esošas
izpildaģentūras starpniecību (centralizēta netieša
pārvaldība), ietverot dotāciju un pakalpojumu līgumu
noslēgšanu.
Attiecībā
uz abiem scenārijiem ir apzināti šādi riski:
a) risks
saistībā ar partnerorganizāciju (īpaši mazu nevalstisko
organizāciju) spēju pašām pielāgot savu organizatorisko
struktūru tā, lai varētu izpildīt līgumiskos finanšu
un darbības pienākumus;
b)
drošības un piekļuves ierobežojumi, kas izriet no pasākumu
īstenošanas bruņotos un/vai grūti pieejamos reģionos,
iespējami apdraudot īstenotāju (brīvprātīgo)
fizisko integritāti un ietekmējot darbības mērķu
sasniegšanas iespējas;
c) risks
Komisijas reputācijai saistībā ar līdzekļu
krāpnieciska izmatojuma risku.
Ja
galīgā izvēle ir par labu izpildaģentūras
izmantošanai, iespējams šāds papildu risks:
d)
koordinācijas nepilnības darbā ar izpildaģentūru, kas
izriet no tā, ka nav skaidri noteiktas atbildības robežas
attiecībā uz izpildaģentūrai deleģēto uzdevumu
pārvaldību un kontroli.
Paredzams, ka
šie riski pārsvarā būs nelieli, un jebkurā
gadījumā tie tiks pastāvīgi un cieši uzraudzīti.
Piemēram, ievērojot pārskatīto Finanšu regulu, tiks
piemēroti vienkāršošanas pasākumi (piemēram, plašāk
izmantojot fiksētas summas un vienotas likmes).
Pamatojoties
uz pēdējo triju gadu laikā novēroto kļūdu
īpatsvaru, potenciālais kļūdu īpatsvars, ja
īstenošanu ar centralizētu tiešu pārvaldību
nodrošinātu ECHO ĢD, visticamāk, būtu zem 2 %.
Ja programmu
īsteno ar izpildaģentūras starpniecību un pieņem
aģentūru vispārējo kļūdu īpatsvaru
(piemēram, EACEA izpildaģentūras 2011. gada
darbības ziņojumā uzrādītais kļūdu
īpatsvars bija 0,81 %), neatbilstības līmenis ir paredzams
zem 2 %.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Centralizētas tiešas pārvaldības gadījumā tiks
piemērota ECHO ĢD vispārīgā kontroles
struktūra. Tādējādi kontrole būs vērsta uz esošo
administratīvo, darbības un finanšu procedūru atbilstību un
efektivitāti un spēkā esošo tiesību aktu ievērošanu.
Šie izdevumi turklāt būs ECHO ĢD Iekšējās
revīzijas struktūras (IAC) kompetencē.
Turklāt
uz saskaņā ar šo tiesību aktu piešķirtajām
dotācijām un noslēgtajiem līgumiem attieksies ECHO
ĢD Ārējās revīzijas sektora ex post revīzija
un ārējo partneru novērtējums. Kā parasti,
pasākumus var revidēt un izmeklēt Iekšējās
revīzijas dienests (IAS), Revīzijas palāta un OLAF.
Pamatojoties uz 2011. gada skaitļiem, ECHO ĢD
paredzamās kontroles izmaksas ir 2,7–3,1 % diapazonā.
Ja programmu
īstenos ar izpildaģentūras starpniecību, Komisija
piemēros izpildaģentūrām paredzētos kontroles
pasākumus saskaņā ar Finanšu regulas 59. pantu un Padomes
Regulu (EK) Nr. 58/2003 par izpildaģentūrām. Turklāt
Komisija uzraudzīs un kontrolēs, lai izpildaģentūra
attiecībā uz pasākumiem, kuru pārvaldība tai būs
uzticēta, izpildītu atbilstīgus kontroles mērķus.
Šī uzraudzība tiks iestrādāta sadarbības noteikumos
starp atbildīgo ģenerāldirektorātu un
izpildaģentūru un aģentūras ziņojumos, ko izdod
divreiz gadā.
Izpildaģentūras
iekšējās kontroles sistēmas pamatiezīmes (pamatojoties uz EACEA
sistēmu) ir šādas:
a) finanšu plūsmas un pienākumu
nodalīšana;
b) izmaksu atbilstības kontrole ar ex ante pārbaudēm
(dokumentu pārbaudes, uzraudzības komandējumi);
c) pārraudzības procedūra;
d) vienkāršošanas pasākumi un
saskaņošana programmas ietvaros un starp dažādām programmām
(paraugprakses apmaiņa);
e) fiksētu summu un vienotu likmju izmantošana
dažām jomām/pasākumiem;
f) pārvaldības ziņojumi (mēneša,
ceturkšņa un gada, piemēram, gada darbības ziņojums);
g) centralizēta ex ante kontrole
attiecībā uz publisko iepirkumu, konkursiem un dotāciju
līgumiem;
h) iekšējās revīzijas struktūra.
Izpildaģentūras
pasākumus var revidēt un izmeklēt Iekšējās
revīzijas dienests (IAS), Revīzijas palāta un OLAF.
Kontroles
izmaksu aplēse balstās uz EACEA izpildaģentūras
līdzšinējo pieredzi. Saskaņā ar šīs
aģentūras 2011. gada darbības ziņojumā
sniegtajiem skaitļiem lēstās kontroles izmaksas divām
programmām, ko īstenos 2014.–2020. gadā, būs
attiecīgi 2,8 % un 2,9 % no šo programmu kopējā
budžeta. Piemērojot šos rezultātus, ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvas izveides kontroles izmaksas
2014.–2020. gadam tiek lēstas 6,7–6,9 miljonu euro
apmērā.
Attiecībā uz ECHO ĢD tiek
lēsts, ka kontroles izmaksas saistībā ar atbildīgā
ģenerāldirektorāta uzdevumiem būtu aptuveni
210 tūkstoši euro, kas atbilst 0,1 % no kopējā
budžeta. Šīs kontroles īstenošana kopā ar jaunās Finanšu
regulas vienkāršojumu paredzamo ietekmi ļautu izvairīties no
būtiskām kļūdām (>2 %).
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
ECHO ĢD turpinās izstrādāt savu krāpšanas
apkarošanas stratēģiju saskaņā ar Komisijas jauno, 2011. gada
24. jūnijā pieņemto krāpšanas apkarošanas
stratēģiju (CAFS), lai cita starpā nodrošinātu, ka:
ECHO ĢD iekšējās kontroles pasākumi krāpšanas
apkarošanai pilnībā atbilst CAFS;
ECHO ĢD pieeja krāpšanas riska apkarošanā ir orientēta
uz krāpšanas riska jomu konstatēšanu un atbilstīgu
reaģēšanu.
Eiropas Birojs
krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes uz vietas un
inspekcijas.
Lai mazinātu krāpšanas un
pārkāpumu iespējamību, ir paredzēti šādi
pasākumi:
- krāpšanas un pārkāpumu
novēršanu apsver jau programmas izstrādes laikā,
vienkāršojot noteikumus un plašāk izmantojot vienotas likmes un
fiksētas summas;
- tiks veiktas sistemātiskas iespējamo
dubultās finansēšanas gadījumu pārbaudes un apzināti
vairāku dotāciju saņēmēji;
- ja būs nopietnas bažas par
pārkāpumiem un/vai aizdomas par krāpšanu, tiks veiktas ad hoc
revīzijas.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Globālā Eiropa || Dif./nedif.[31] || no EBTA[32] valstīm || no kandidātvalstīm[33] || no trešām valstīm || atbilstoši Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunktam
 4 || 23 02 04 (Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības korpuss) ES palīdzības brīvprātīgie || Dif. || JĀ || JĀ || NĒ || JĀ/NĒ
Citas Eiropas valstis ES palīdzības
brīvprātīgo iniciatīvā varēs piedalīties,
ievērojot 23. pantā minētos nosacījumus.
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 4. GLOBĀLĀ EIROPA
 ECHO ĢD ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ 2014.–2020. G.
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 02 04 || Saistības || (1) ||   21,200 ||   23,800 ||   27,600 ||   32,700 ||   37,900 ||   44,500 ||   51,400 ||   ||   239,100
 Maksājumi || (2) ||   13,780 ||   18,650 ||   23,630 ||   29,895 ||   34,680 ||   40,640 ||   47,145 ||   30,680 ||   239,100
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[34] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   0
 KOPĀ – ECHO ĢD apropriācijas || Saistības || =1+3 ||   21,200 ||   23,800 ||   27,600 ||   32,700 ||   37,900 ||   44,500 ||   51,400 ||   ||   239,100
 Maksājumi || =2+3 ||   13,780 ||   18,650 ||   23,630 ||   29,895 ||   34,680 ||   40,640 ||   47,145 ||   30,680 ||   239,100
  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 ||   || 239,100
 Maksājumi || (5) || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100
  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   0
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   21,200 ||   23,800 ||   27,600 ||   32,700 ||   37,900 ||   44,500 ||   51,400 ||   ||   239,100
 Maksājumi || =5+ 6 ||   13,780 ||   18,650 ||   23,630 ||   29,895 ||   34,680 ||   40,640 ||   47,145 ||   30,680 ||   239,100
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. G.
 ECHO ĢD ||
  Cilvēkresursi || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,274 || 1,274 || 1,593 || 8,725
  Citi administratīvie izdevumi || 0,063 || 0,063 || 0,143 || 0,063 || 0,065 || 0,122 || 0,045 || 0,564
 KOPĀ – ECHO ĢD || Apropriācijas || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ 2014.– 2020. G.
 KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 22,409 || 25,009 || 28,889 || 33,909 || 39,239 || 45,896 || 53,083 ||   || 248,434
 Maksājumi || 14,989 || 19,859 || 24,919 || 31,104 || 36,019 || 42,036 || 48,828 || 30,680 || 248,434
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus ò || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. G.
 REZULTĀTI
   || Rezultātu veids[35] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 1 Palielināt un uzlabot Savienības spēju sniegt humāno palīdzību ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Reģistrs, prakses vietu sk., nosūtīto brīvprātīgo sk. || 0,014 || 376 || 5,271 || 941 || 13,367 || 1130 || 15,976 || 1356 || 20,222 || 1560 || 22,867 || 1950 || 27,361 || 2291 || 32,074 || 9604 || 137.136
 Starpsumma – 1. darbības mērķis || 376 || 5,271 || 941 || 13,367 || 1130 || 15,976 || 1356 || 20,222 || 1560 || 22,867 || 1950 || 27,361 || 2291 || 32,074 || 9604 || 137,136
 Norādīt mērķus un rezultātus ò || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. G.
 REZULTĀTI
   || Rezultātu veids[36] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas
 DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 2 Uzlabot humānās palīdzības jomā strādājošo brīvprātīgo prasmes un lietpratību un viņu darba apstākļus ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Brīvprātīgo apmācība, standartu izstrāde || 0,0075 || 938 || 7,034 || 711 || 5,330 || 837 || 6,280 || 863 || 6,476 || 1193 || 8,946 || 1535 || 11,511 || 1600 || 12,000 || 7677 || 57.576
 Starpsumma – 2. darbības mērķis || 938 || 7.034 || 711 || 5,330 || 837 || 6,280 || 863 || 6,476 || 1193 || 8,946 || 1535 || 11,511 || 1600 || 12,000 || 7677 || 57,576
 DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 3 Attīstīt uzņemošo organizāciju spējas un veicināt brīvprātīgo darbu trešās valstīs ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Vadošo brīvprātīgo sk. / vietējie brīvprātīgie / pasniedzēju apmācība / semināru dalībnieku sk. ||   0,00471 ||   1418 ||   6,681 ||   785 ||   3,700 ||   857 ||   4,038 ||   901 ||   4,244 ||   1037 ||   4,886 ||   849 ||   3,999 ||   1263 ||   6,000 ||   7110 ||   33.549
 Starpsumma – 3. darbības mērķis || 1418 || 6.681 || 785 || 3,700 || 857 || 4,038 || 901 || 4,244 || 1037 || 4,886 || 849 || 3,999 || 1263 || 6,000 || 7110 || 33,549
 Norādīt mērķus un rezultātus ò || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020. G. ||
 REZULTĀTI ||
   || Rezultātu veids[37] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopējās izmaksas ||
 || DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 4 Veicināt Savienības humānās palīdzības vērtību pamanāmību ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Rezultāts || ES palīdzības brīvprātīgo tīkla izveide; konferences, komunikācija, pamanāmība; interneta vidē strādājošo brīvprātīgo sk. || 0,00081 || 300 || 1,737 || 700 || 0,940 || 1300 || 0,769 || 1700 || 1,395 || 2000 || 0,769 || 2000 || 1,053 || 2000 || 0,826 || 10000 || 7.488
 || Starpsumma – 4. darbības mērķis || 300 || 1.737 || 700 || 0,940 || 1300 || 0,769 || 1700 || 1,395 || 2000 || 0,769 || 2000 || 1,053 || 2000 || 0,826 || 10000 || 7,488
 || DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. 5 Dalībvalstu līmenī palielināt brīvprātīgo darba saskaņotību un konsekvenci, lai uzlabotu Savienības pilsoņu iespējas piedalīties humānās palīdzības pasākumos un operācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Rezultāts || Standartu izstrāde, pārskatīšana, sertifikācijas mehānisms ||   ||   || 0,477 ||   || 0,464 ||   || 0,538 ||   || 0,364 ||   || 0,433 ||   || 0,575 ||   || 0,500 ||   || 3.351
 || Starpsumma – 5. darbības mērķis ||   || 0.477 ||   || 0,464 ||   || 0,538 ||   || 0,364 ||   || 0,433 ||   || 0,575 ||   || 0,500 ||   || 3,351
 || KOPĒJĀS IZMAKSAS || 3032 || 21.200 || 3137 || 23,800 || 4124 || 27,600 || 4820 || 32,700 || 5790 || 37,900 || 6334 || 44,500 || 7154 || 51,400 || 34391 || 239,100
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,274 || 1,274 || 1,593 || 8,725
 Citi administratīvie izdevumi || 0,063 || 0,063 || 0,143 || 0,063 || 0,065 || 0,122 || 0,045 || 0,564
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[38] || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P.
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P. || N.P.
 KOPĀ || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
Skaitļi
tiks koriģēti saskaņā ar plānotās
ārpakalpojumu piesaistīšanas procedūras rezultātiem.
3.2.3.2.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms veselos
skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 7
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[39]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 6 || 6 || 6 || 6 || 8 || 8 || 11
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[40] || - galvenā mītne[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 12 || 12 || 12 || 12 || 14 || 14 || 18
Attiecīgā politikas joma vai budžeta
sadaļa ir 23.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā
ģenerāldirektorāta darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam
ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos
papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Minētie
skaitļi tiks koriģēti saskaņā ar plānotās
ārpakalpojumu piesaistīšanas procedūras rezultātiem.
Veicamo uzdevumu
apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Politikas izstrāde un koncepcijas. Īstenošanas akti un pasākumi.
 Ārštata darbinieki || Dotāciju nolīgumu un līgumu pārvaldība; politiskā darba īstenošana un kontrole; administratīvais atbalsts.
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva atbilst Komisijas
priekšlikumam par daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
paziņojumā “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””
(COM(2011)500 galīgā redakcija)
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[42]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
[…]
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ – līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

Priekšlikumā ir
paredzētas trešo personu iemaksas no EBTA valstīm, kuras ir EEZ
dalībvalstis, pievienošanās valstīm, kandidātvalstīm
un potenciālajām kandidātvalstīm, uz kurām attiecas
pirmspievienošanās stratēģija, un Eiropas
kaimiņattiecību politikas partnervalstīm.
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[43]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 …. pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā
uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
[…]
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[…]
[1]               Standard Eurobarometer 73/2010, Special
Eurobarometer 343/2010 un Special Eurobarometer 384/2012.
[2]               COM(2010) 683.
[3]               Padomes 2011. gada 25. maija secinājumi
par Eiropas Brīvprātīgo humānās palīdzības
korpusu.
[4]               Eiropas Parlamenta 2011. gada 9. maija
rakstiskā deklarācija 25/2011.
[5]               2010. gadā Briselē un
2011. gadā Budapeštā, kur aktīvi piedalījās
vairāk nekā 150 ieinteresētās organizācijas.
[6]               COHAFA.
[7]               SG, SJ, BUDG ĢD, DEVCO ĢD, FPIS, EĀDD,
EAC ĢD, EACEA, EMPL ĢD, ELARG ĢD.
[8]               Briselē 2011. gada decembrī un
2012. gada jūnijā tika organizēti divi kapitalizācijas
semināri, kurus apmeklēja vairāk nekā 70 dalībnieki.
[9]               OV C 25, 2008.,
1. lpp.
[10]             OV L 11, 2003., 1. lpp.
[11]             COM(2011) 681 galīgā
redakcija.
[12]             Izveidots ar Lēmumu X/XX par Savienības
civilās aizsardzības mehānismu.
[13]             COM(2011) 500 galīgā redakcija.
[14]             OV C 25, 2008., 1. lpp.
[15]             Vēl nav publicēts.
[16]             Komisijas Paziņojums COM(2010) 683 “Kā ar
brīvprātīgo darbu paust ES iedzīvotāju
solidaritāti: pirmās pārdomas par Eiropas
Brīvprātīgo humānās palīdzības korpusu” (OV C 121, 2011., 59. lpp.).
[17]             Komisijas paziņojums “Atjaunota ES
stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz
korporatīvo sociālo atbildību”, COM(2011) 681 galīgā
redakcija (OV C 37, 2012., 24. lpp.).
[18]             Komisijas Paziņojums
COM(2011) 933 (OV C 102, 2012., 35. lpp.).
[19]             Komisijas Paziņojums COM(2011) 568 “ES politika un
brīvprātīgais darbs: pārrobežu
brīvprātīgā darba atzīšana un veicināšana Eiropas
Savienībā” (OV C 335, 2011., 19. lpp.).
[20]             Vēl nav publicēta.
[21]             OV L 312, 1995.,
1. lpp.
[22]             OV L 292, 1996.,
2. lpp.
[23]             OV L 136, 1999.,
1. lpp.
[24]             OV L 55, 2011.,
13. lpp.
[25]             OV L 8, 2001., 1. lpp.
[26]             OV L 281, 1995., 31. lpp.
[27]             ABM – budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[28]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.
[29]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa
vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[30]             Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[31]             Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. –
nediferencētās apropriācijas.
[32]             EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[33]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[34]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[35]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[36]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[37]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[38]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[39]             CA – līgumdarbinieki, INT – pagaidu darbinieki, JED –
jaunākie eksperti delegācijās, LA – vietējie darbinieki,
SNE – valstu norīkotie eksperti.
[40]             Saskaņā ar robežlielumiem
attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no
darbības apropriācijām (kādreizējām “BA”
pozīcijām).
[41]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fonds (EZF).
[42]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[43]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.