				|

		52013PC0535

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust) /* COM/2013/0535 final - 2013/0256 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Eurojust tika izveidots ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI[1], lai pastiprinātu
cīņu pret smagiem organizētiem noziegumiem Eiropas
Savienībā. Kopš tā laika Eurojust ir veicinājis
valstu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestāžu
koordināciju un sadarbību lietās, kas skar dažādas
dalībvalstis. Tas ir palīdzējis izveidot savstarpēju
uzticību un savienot Eiropas Savienības dažādās
tiesību sistēmas un paradumus. Ātri atrisinot juridiskas
problēmas un nosakot kompetentās iestādes citās
valstīs, Eurojust ir veicinājis sadarbības lūgumu
izpildi un savstarpējas atzīšanas mehānismus. Šajos gados ir
notikusi organizācijas nepārtraukta izaugsme; tagad tā ir
kļuvusi par galveno dalībnieku tiesu iestāžu sadarbībā
krimināllietās.
Cīņa pret organizēto
noziedzību un noziedzīgu organizāciju sagraušana joprojām
ir aktuāls uzdevums. Diemžēl pēdējā desmitgadē ļoti
strauji ir palielinājusies pārrobežu noziedzība. Daži
piemēri ir narkotisko vielu nelikumīga tirdzniecība,
cilvēku tirdzniecība, terorisms un kibernoziedzība, tostarp
bērnu pornogrāfija. Visiem minēto noziegumu veidiem ir
kopīga īpašība — tos pāri
robežām izdara ļoti mobilas un elastīgas grupas, kas darbojas
vairākās jurisdikcijās un noziedzības sektoros.
Tāpēc to efektīvai apkarošanai nepieciešama saskaņota
reakcija visā Eiropā.
Pieaugoša noziedzības pārrobežu
dimensija, kā arī tās diversifikācija daudzās
noziedzīgās darbībās atsevišķām
dalībvalstīm apgūtina pārrobežu noziegumu un jo īpaši
organizētās noziedzības atklāšanu un apkarošanu. Šajā
sakarā joprojām ir svarīga Eurojust loma dalībvalstu
kompetento tiesu iestāžu tiesiskās sadarbības un
koordinācijas uzlabošanā un palīdzības sniegšanā
izmeklēšanā, kurā iesaistītas trešās valstis.
Ar Lisabonas līgumu ir radītas
jaunas iespējas uzlabot Eurojust efektivitāti
cīņā ar šiem noziedzības veidiem. Līguma par Eiropas
Savienības darbību (LESD) 85. pantā ir skaidri izteikts Eurojust
uzdevums atbalstīt un stiprināt koordināciju un sadarbību
starp tām valstu
iestādēm, kuras veic izmeklēšanu un kriminālvajāšanu,
saistībā ar smagiem noziegumiem, kuri skar vismaz divas dalībvalstis vai kuru
dēļ nepieciešama kopīga kriminālvajāšana. Tāpēc
ir svarīgi nodrošināt iespējami labāku Eurojust izmantošanu
un likvidēt šķēršļus tā efektīvai darbībai.[2]
Eurojust stiprināšanai
2008. gadā tika nozīmīgi pārskatīts Eurojust
lēmums[3].
Transponēšanas termiņš bija 2011. gada 4. jūnijs. Ir
svarīga grozītā lēmuma pareiza īstenošana, bet tai nevajadzētu
kavēt virzību uz priekšu jaunu uzdevumu risināšanā un Eurojust
darbības uzlabošanā, vienlaikus saglabājot tos aspektus, kas
stiprināja tā darbības efektivitāti.
Turklāt LESD 85. pantā
paredzēts, ka Eurojust struktūru, darbību,
rīcības jomu un uzdevumus nosaka, pieņemot regulas
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Minētajā
pantā ir ietverta arī prasība šajās regulās noteikt
kārtību, kā Eurojust darbību
izvērtēšanā iesaista Eiropas Parlamentu un valstu parlamentus.
Turklāt pēc Komisijas
Paziņojuma „Eiropas
aģentūras — turpmākā virzība”[4] Eiropas Parlaments, Padome un
Komisija vienojās uzsākt iestāžu dialogu, lai uzlabotu
decentralizētu aģentūru saskaņotību, efektivitāti
un darbu, kā rezultātā 2009. gada martā tika izveidota
iestāžu darba grupa. Tā apsprieda vairākus svarīgus
jautājumus, tostarp aģentūru lomu un stāvokli Eiropas
Savienības iestāžu sistēmā, to veidošanu, struktūru un
darbību, finansēšanu, budžetu, uzraudzību un vadības
problēmas.
Šā darba rezultātā
izstrādāja vienotu pieeju Eiropas Savienības
decentralizētām aģentūrām, ko 2012. gada
jūlijā atbalstīja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija un ko pēc
katra atsevišķa gadījuma analīzes paredzēts ņemt
vērā visos turpmākajos lēmumos attiecībā uz
Eiropas Savienības decentralizētām aģentūrām.
Šajā regulas priekšlikumā ir
ņemti vērā visi šie elementi un noteikts vienots un atjaunots
tiesiskais regulējums jaunajai Aģentūrai
tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust),
kas ir ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI izveidotā Eurojust
tiesību pārņēmēja.
Saglabājot tos elementus, kas Eurojust
vadībā un darbībā izrādījušies efektīvi,
regula modernizē tā tiesisko regulējumu un racionalizē
tā darbību un struktūru saskaņā ar Lisabonas
līgumu un vienotās pieejas prasībām tik lielā mērā,
cik to ļauj Eurojust darbības specifika.
Tā kā šis regulas priekšlikums ir
pieņemts vienlaicīgi ar priekšlikumu Regulai par Eiropas
Prokuratūras izveidi, tajā iekļauti noteikumi, lai
nodrošinātu, ka Eiropas Prokuratūru izveido no Eurojust,
kā noteikts LESD 86. pantā, un Eurojust varētu
atbalstīt Eiropas Prokuratūru.
2.           APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM
PERSONĀM REZULTĀTI
Šīs regulas sagatavošanai Komisija
daudzkārt ir apspriedusies ar ieinteresēto personu
speciālistiem. Priekšlikuma mērķis lielā mērā ir
izmantot Lisabonas līguma sniegto iespēju modernizēt Eurojust,
tam radot uzlabotu vadības struktūru, kura samazina
administratīvo slogu, kas pašlaik gulstas uz Kolēģiju, un dod Eurojust
iespēju koncentrēties uz savu galveno uzdevumu.
Komisija 2012. gada 18. oktobrī
organizēja konsultatīvu sanāksmi ar dalībvalstu ekspertiem,
Padomes sekretariāta, Eiropas Parlamenta un Eurojust pārstāvjiem,
lai apspriestu jautājumus, kas saistīti ar iespējamo reformu
saskaņā ar LESD 85. pantu. Minēto
jautājumu skaitā bija pastiprināta pārvaldība,
parlamenta iesaistīšana Eiropas un valsts līmenī un
iespējamās papildu pilnvaras, kā arī saistība ar
Eiropas Prokuratūras veidošanu. Sanāksmes dalībnieki kopumā
atbalstīja Eurojust pārvaldības struktūras un
efektivitātes uzlabošanu.
Apspriešanās procesā tieši
piedalījās arī Eurojust un deva savu ieguldījumu,
izsakot viedokļus un tiekoties ar Komisiju. Papildus tam diskusijas par
reformu notika dažādos semināros, piemēram,
stratēģiskajā seminārā „Eurojust un Lisabonas
līgums”. Ceļā uz efektīvāku rīcību.” (Brigē
2010. gada 20.–22. septembrī) un Eurojust un Eiropas
tiesību akadēmijas konferencē „Eurojust desmit gadi:
darba sasniegumi un nākotnes uzdevumi”, kas notika Hāgā 2012. gada
12.–13. novembrī. Papildus tam Eurojust nākotne tika
apspriesta arī īpašā neformālā Padomes apspriedē Eurojust
desmitgades svinībās 2012. gada februārī.
Ieinteresēto
personu viedokļi tika iegūti arī no Komisijas
pasūtītā pētījuma par Eurojust stiprināšanu[5], kas sniedza labu pārskatu par pašreizējām problēmām
un vairākas alternatīvas politikas to risināšanai.
3.           PRRIEKŠLIKUMS
3.1.        Juridiskais pamats
Priekšlikuma juridiskais pamats ir noteikts LESD
85. pantā. Tajā noteikts izmantot regulu.
3.2.        Subsidiaritāte un
proporcionalitāte
Tā kā paredzētajiem
pasākumiem ir būtiska Eiropas Savienības dimensija, jo tie
ietver tādas struktūras izveidi, kā uzdevums ir atbalstīt
un stiprināt koordināciju un sadarbību starp valstu tiesu
iestādēm saistībā ar smagiem noziegumiem, kuri skar vismaz
divas dalībvalstis vai kuru dēļ nepieciešama kopīga kriminālvajāšana,
ir vajadzīga rīcība Eiropas Savienības līmenī. Saskaņā
ar subsidiaritātes principu šo mērķi var sasniegt tikai
Savienības līmenī.
Saskaņā ar proporcionalitātes
principu šī regula nepārsniedz to, kas vajadzīgs
izvirzītā mērķa sasniegšanai.
3.3.        Priekšlikuma skaidrojums pa
nodaļām
Priekšlikuma galvenie mērķi ir:
·
palielināt Eurojust efektivitāti,
nodrošinot tam jaunu pārvaldības struktūru;
·
uzlabot Eurojust darbības efektivitāti,
viendabīgi definējot valsts pārstāvju statusu un pilnvaras;
·
noteikt Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu
lomu Eurojust darbību novērtēšanā saskaņā
ar Lisabonas līgumu;
·
saskaņot Eurojust tiesisko
regulējumu ar vienoto pieeju, vienlaikus pilnībā ņemot
vērā Eurojust īpašo lomu attiecībā uz notiekošo
kriminālizmeklēšanu koordināciju;
·
nodrošināt, lai Eurojust varētu
cieši sadarboties ar Eiropas Prokuratūru, kad tā būs izveidota.
3.3.1.     I nodaļa. Mērķi
un uzdevumi
Šī nodaļa regulē Eiropas Savienības
Aģentūras tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās
(Eurojust) izveidi, paredzot to kā Eurojust, kas izveidots ar
Padomes Lēmumu 2002/187/TI, tiesību pārņēmēju.
Nodaļā noteikti arī aģentūras uzdevumi un kompetence.
Kompetence ir atsevišķi noteikta regulas projekta pielikumā.
3.3.2.     II nodaļa. Eurojust
struktūra un organizācija
Šajā nodaļā ir ietverti daži
galvenie reformas elementi.
II nodaļa ir veltīta Eurojust
valsts pārstāvjiem. Reforma saglabā pārstāvju saikni
ar savām izcelsmes dalībvalstīm, bet vienlaikus skaidri norāda
darbības pilnvaras, kurām ir jābūt visiem valsts
pārstāvjiem. Tas dos tiem iespēju daudz efektīvāk
sadarboties citam ar citu un ar valstu iestādēm.
III, IV un V nodaļa nosaka Eurojust
jauno struktūru, paredzot regulējumu attiecīgi Kolēģijai,
valdei un administratīvajam direktoram. Eurojust
pārvaldība ir uzlabota, skaidri nošķirot divus Kolēģijas
sastāvus atkarībā no tā, vai Kolēģija veic
operatīvās vai vadības funkcijas. Pirmais no minētajiem
sastāviem ir saistīts ar Eurojust galveno darbību — atbalstīt un koordinēt valstīs veiktās
izmeklēšanas. Otrais sastāvs ir saistīts, piemēram, ar
aģentūras darba programmas, gada budžeta vai gada ziņojumu
pieņemšanu. Ir izveidota jauna institūcija — valde,
kura sagatavos Kolēģijas vadības lēmumus un tieši
uzņemsies dažus administratīvos uzdevumus. Komisija ir
pārstāvēta Kolēģijā, kad tā veic savas
vadības funkcijas, un valdē. Visbeidzot, ir skaidri
izklāstīta administratīvā direktora iecelšanas
kārtība, pienākumi un uzdevumi.
Tas ievieš divu līmeņu
pārvaldību, kā paredzēts vienotajā pieejā,
vienlaikus saglabājot Eurojust īpašo darbības specifiku
un nodrošinot tā neatkarību. Turklāt tas ir rentabli un veicina Eurojust
efektivitāti, jo valsts pārstāvjiem tiks sniegta
palīdzība budžeta un administratīvajos jautājumos, tādējādi
dodot iespēju koncentrēties uz saviem darba uzdevumiem.
3.3.3.     II nodaļa. Darbības
jautājumi
Šī nodaļa saglabā esošos mehānismus
Eurojust darbības efektivitātei, tostarp Koordināciju dežūras
režīmā (KDR), Eurojust valsts koordinācijas sistēmu
(EVKS), informācijas apmaiņu un turpmākos pasākumus
pēc Eurojust lūguma.
Lietu
pārvaldības sistēmas struktūra paliek nemainīga.

3.3.4.     IV nodaļa.
Informācijas apstrāde
Šajā nodaļā ir atsauce uz
Regulu (EK) Nr. 45/2001[6]
kā piemērojamo režīmu visu personas datu apstrādei Eurojust.
Turklāt regula konkretizē un papildina Regulu (EK) Nr. 45/2001,
cik tas attiecas uz darbam nepieciešamajiem personas datiem, ievērojot
tiesu sadarbības pasākumu specifiku, kā arī ņemot
vērā nepieciešamību pēc atbilstības un
savienojamības ar attiecīgajiem datu aizsardzības principiem. Personas
datu apstrādes ierobežojumi joprojām ir iespējami.
Nodaļā noteikumi par datu subjektu
tiesībām saskaņoti arī ar Regulu (EK) Nr. 45/2001,
kā arī ir ņemti vērā aizsardzības standarti, kas
paredzēti datu aizsardzības reformas paketē, kuru Komisija
pieņēma 2012. gada janvārī. Turklāt nodaļā
paredzētas nozīmīgas uzraudzības mehānisma izmaiņas.
Tajā noteikti Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDAU)
pienākumi attiecībā uz visu Eurojust apstrādāto
datu uzraudzību. EDAU pārņems ar Padomes Eurojust lēmumu
izveidotās Apvienotās uzraudzības iestādes uzdevumus.
3.3.5.     V nodaļa. Attiecības
ar partneriem
Šajā nodaļā atspoguļota Eurojust
un citu Eiropas Savienības iestāžu, struktūru un
aģentūru partnerības un sadarbības nozīme
cīņā pret noziedzību. Pirmkārt, tās ir
attiecības ar Eiropas
Tiesiskās sadarbības tīkla, kopējo izmeklēšanas grupu ekspertu tīkla un genocīda
apkarošanas tīkla sekretariātiem, kuri darbojas Eurojust
paspārnē. Nodaļā ietverts arī īpašs noteikums par
attiecībām ar Eiropas Prokuratūru.
Otrkārt, sevišķi svarīga ir
sadarbība ar Eiropolu, jo īpaši saistībā ar tā lomu
informācijas sniegšanā Eurojust saskaņā ar LESD 85. pantu.
Ir ieviests īpašs noteikums, lai paskaidrotu priviliģētās
attiecības starp divām aģentūrām ar mērķi aģentūru
kompetences robežās palielināt to efektivitāti
cīņā ar smagu starptautisku noziegumu veidiem. Tas ietver
mehānismu aģentūru attiecīgo informācijas sistēmu
un turpmākās datu apmaiņas salīdzinošai pārbaudei.
Praktiska rakstura jautājumus risinās ar vienošanās
palīdzību.
Smagu un organizētu noziegumu lietās
ļoti bieži tiek atklātas saiknes ar trešām valstīm, kas
padara ciešu sadarbību ar šīm valstīm ļoti svarīgu.
Lisabonas līgums ir mainījis veidu, kā Eiropas Savienība
kārto savas ārējās attiecības, un šīs
izmaiņas ietekmē arī aģentūras. Tā
rezultātā aģentūras vairs nevarēs pašas noslēgt
starptautiskus nolīgumus — šādi nolīgumi
būs jānoslēdz saskaņā ar LESD 218. pantu.
Tomēr Eurojust varēs noslēgt sadarbības
vienošanās, lai uzlabotu sadarbību (tostarp ar informācijas
apmaiņu) ar trešo valstu kompetentajām iestādēm. Iepriekš
noslēgto starptautisko nolīgumu spēkā esamība ir
saglabāta.
3.3.6.     VI nodaļa. Finanšu
noteikumi
Šo noteikumu mērķis ir modernizēt
Eurojust budžetu, tā veidošanu un izpildi, pārskatu
izklāstu un budžeta izpildes apstiprināšanas noteikumus.
3.3.7.     VII nodaļa. Noteikumi par
personālu
Šie noteikumi atspoguļo vienotās
pieejas principus, tomēr ņemot vērā Eurojust
īpatnības. Eurojust hibrīdais raksturs un valsts biroju
un to izcelsmes dalībvalstu operatīvās saiknes nozīme izskaidro
to, ka šādu darbinieku algas un atalgojumu maksā dalībvalstis. Eurojust
administratīvo direktoru joprojām ieceļ Eurojust Kolēģija,
bet uz Komisijas sagatavota kandidātu saraksta pamata pēc
atklātas un pārredzamas atlases procedūras. Tā ir
ievērota aģentūras autonomija, vienlaikus garantējot
kandidātu rūpīgu izvērtēšanu. Līdzīga
procedūra ir paredzēta administratīvā direktora atbrīvošanai.

3.3.8.     VIII nodaļa.
Novērtēšana un ziņošana
Šajā nodaļā Eurojust tiesiskais
regulējums ir saskaņots ar lielāku Eurojust demokrātisko leģitimitāti,
kas paredzēta Lisabonas līgumā. Nodaļā
izklāstīta Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu iesaistīšana Eurojust
darbību novērtēšanā. Tas tiek veikts rentablā
veidā uz Eurojust gada ziņojuma pamata, tomēr
saglabājot Eurojust darbības neatkarību. Ir
paredzēta arī regulāra vispārēja Eurojust
novērtēšana saskaņā ar vienoto pieeju.
3.3.9.     IX nodaļa.
Vispārīgie un nobeiguma noteikumi
Šajā nodaļā ir noteiktumi Eurojust
regulas saskaņošanai ar vienoto pieeju, kā arī noteikumi par
regulas stāšanos spēkā.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Pārvaldības
reformai (valde cieši līdzās Kolēģijai) nav ietekmes uz
izmaksām, un šajā priekšlikumā Eurojust nav
paredzēti jauni uzdevumi, izņemot palīdzību Eiropas
Prokuratūrai, kas tiks paveikts, neradot izmaksas.
2013/0256 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas Savienības Aģentūru
tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās (Eurojust)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 85. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
pēc apspriešanās ar Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eurojust izveidoja ar
Padomes Lēmumu 2002/187/TI[7]
kā Eiropas Savienības struktūru
ar juridiskas personas statusu, lai sekmētu un uzlabotu koordināciju
un sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām tiesu
iestādēm, jo īpaši saistībā ar smagiem organizētiem noziegumiem. Eurojust
tiesiskais regulējums tika grozīts ar Padomes Lēmumu 2003/659/TI[8] un Padomes lēmumu 2009/426/TI[9] par Eurojust stiprināšanu.

(2)       Līguma 85. pantā
noteikts, ka Eurojust darbību nosaka ar regulu, kas pieņemta
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Minētajā
pantā ir arī prasība noteikt kārtību Eiropas Parlamenta
un valstu parlamentu iesaistīšanai Eurojust darbību
izvērtēšanā.
(3)       Līguma 85. pantā
arī noteikts, ka Eurojust uzdevums ir atbalstīt un
stiprināt koordināciju un sadarbību starp tām valstu iestādēm, kas veic izmeklēšanu un
kriminālvajāšanu, saistībā ar smagiem noziegumiem, kuri skar vismaz divas dalībvalstis vai kuru
dēļ nepieciešama kopīga kriminālvajāšana,
pamatojoties uz dalībvalstu iestāžu un Eiropola veiktajām
darbībām un sniegto informāciju.
(4)       Tā kā Eiropas
Prokuratūra būtu jāizveido no Eurojust, šī regula
ietver noteikumus, kas nepieciešami, lai regulētu attiecības starp Eurojust
un Eiropas Prokuratūru.
(5)       Tā kā Eiropas
prokuratūrai vajadzētu būt ekskluzīvai kompetencei veikt izmeklēšanu
un kriminālvajāšanu par tādiem noziedzīgiem nodarījumiem,
kas apdraud Savienības finansiālās intereses, saskaņā
ar Regulu par Eiropas Prokuratūras izveidi, Eurojust vajadzētu
spēt atbalstīt valstu iestādes, kad tās veic izmeklēšanu
un kriminālvajāšanu par šādiem noziegumu veidiem.
(6)       Lai Eurojust
varētu izpildīt savu uzdevumu un izmantot visu savu potenciālu
cīņā pret smagiem pārrobežu noziegumiem, būtu
jāstiprina tā operatīvās funkcijas, samazinot valsts
pārstāvju administratīvā darba slodzi, un jāpaplašina
tā Eiropas dimensija ar Komisijas līdzdalību aģentūras
pārvaldībā un lielāku Eiropas Parlamenta un valstu
parlamentu iesaistīšanu Eurojust darbību
novērtēšanā.
(7)       Tāpēc Padomes
Lēmums 2002/187/TI būtu jāatceļ un jāaizstāj ar
šo regulu, nosakot parlamentu iesaistīšanas kārtību,
modernizējot Eurojust struktūru un vienkāršojot tā
pašreizējo tiesisko regulējumu, vienlaikus saglabājot tos
elementus, kas tā darbībā izrādījušies efektīvi.
(8)       Šī regula ievēro
pamattiesības un principus, kas jo īpaši atzīti ar Eiropas
Savienības Pamattiesību hartu.
(9)       Būtu jānosaka tie smagu
noziegumu veidi, kas skar vismaz divas dalībvalstis un attiecībā
uz kuriem Eurojust ir kompetence. Papildus tam būtu jānosaka gadījumi,
kas neiesaista divas vai vairāk dalībvalstis, bet kuru dēļ
nepieciešama kopīga kriminālvajāšana. Šādos gadījumos
būtu jāiekļauj izmeklēšana un kriminālvajāšana,
kas skar tikai vienu dalībvalsti un vienu trešo valsti, kā arī
gadījumi, kas skar tikai vienu dalībvalsti un Savienību.
(10)     Veicot operatīvās
funkcijas saistībā ar konkrētām krimināllietām,
pēc dalībvalstu kompetento iestāžu lūguma vai pēc
savas iniciatīvas Eurojust būtu jārīkojas ar viena
vai vairāku valsts pārstāvju palīdzību vai kā
Kolēģijai.
(11)     Lai nodrošinātu, ka Eurojust
var atbilstoši atbalstīt un koordinēt pārrobežu izmeklēšanu,
ir nepieciešams, lai visiem valsts pārstāvjiem būtu
vienādas darbības pilnvaras efektīvākai sadarbībai
savā starpā un ar valstu iestādēm. Valsts
pārstāvjiem būtu jāpiešķir šīs pilnvaras, lai Eurojust
spētu atbilstoši izpildīt savu uzdevumu. Šajās
pilnvarās būtu jāiekļauj piekļuve attiecīgai
informācijai valstu publiskajos reģistros, savstarpējas
palīdzības un atzīšanas pieprasījumu izsniegšana un izpilde,
tieša sazināšanās un informācijas apmaiņa ar kompetentajām
iestādēm, līdzdalība kopējās izmeklēšanas
grupās, kā arī ar kompetentās valsts iestādes
atļauju vai steidzamības gadījumā izmeklēšanas
pasākumu rīkojumu izsniegšana un kontrolētas piegādes.
(12)     Ir nepieciešams
nodrošināt Eurojust administratīvo un pārvaldības
struktūru, kas tam dod iespēju efektīvāk veikt savus
uzdevumus un respektē Savienības aģentūrām piemērojamos
principus, vienlaikus saglabājot Eurojust īpašo darbības
specifiku un nodrošinot tā neatkarību, pildot savas
operatīvās funkcijas. Šajā sakarībā būtu
jāprecizē valsts pārstāvju, Kolēģijas un administratīvā
direktora funkcijas un jāizveido valde.
(13)     Būtu jāparedz
noteikumi, lai skaidri nošķirtu Kolēģijas operatīvās
un vadības funkcijas, pēc iespējas samazinot administratīvo
slogu valsts pārstāvjiem, lai uzmanība būtu pievērsta Eurojust
operatīvajam darbam. Kolēģijas vadības uzdevumos jo
īpaši būtu jāiekļauj Eurojust darba programmu,
budžeta, gada darbības ziņojuma, atbilstošu finanšu noteikumu un
sadarbības vienošanos ar partneriem pieņemšana. Kolēģijai
būtu jāīsteno savas pilnvaras iecelt aģentūras
personālu, tostarp administratīvo direktoru.
(14)     Lai uzlabotu Eurojust pārvaldību
un racionalizētu procedūras, būtu jāizveido valde, kas
palīdzētu Kolēģijai veikt pārvaldības funkcijas
un dotu iespēju racionalizēt lēmumu pieņemšanu par
jautājumiem, kas nav saistīti ar operatīvo darbību, un
stratēģiskiem jautājumiem.
(15)     Komisijai vajadzētu
būt pārstāvētai Kolēģijā, kad tā
īsteno savas pārvaldības funkcijas, un valdē, lai
nodrošinātu uzraudzību, kas nav saistīta ar operatīvo
darbību, kā arī Eurojust stratēģisko
vadību.
(16)     Lai nodrošinātu
efektīvu Eurojust ikdienas vadību, administratīvajam
direktoram vajadzētu būt tā likumīgajam pārstāvim
un vadītājam, pakļautam Kolēģijai un valdei.
Administratīvajam direktoram būtu jāsagatavo un
jāīsteno Kolēģijas un valdes lēmumi.
(17)     Eurojust būtu
jāizveido Koordinācija dežūras režīmā (KDR), lai Eurojust
būtu pieejams divdesmit četras stundas diennaktī un tam
būtu iespēja iejaukties steidzamos gadījumos. Katrai
dalībvalstij būtu pienākums nodrošināt, lai tās
pārstāvji KDR varētu rīkoties jebkurā diennakts
laikā bez brīvdienām.
(18)     Dalībvalstīs
būtu jāizveido Eurojust valsts koordinācijas
sistēmas, lai koordinētu darbu, ko veic Eurojust valsts
korespondenti, Eurojust valsts korespondents terorisma jautājumos,
Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla valsts korespondents, kā
arī līdz pat trīs citu sakaru punktu veikto darbu un kopējo
izmeklēšanas grupu tīkla un citu tādu tīklu
pārstāvju veikto darbu, kas izveidoti ar Padomes Lēmumu 2002/494/TI
(2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas sakaru punktu tīklu
izveidošanu attiecībā uz personām, kas atbildīgas par
genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem[10],
Padomes Lēmumu 2007/845/TI (2007. gada
6. decembris) attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstu
līdzekļu atguves dienestiem noziedzīgi iegūtu
līdzekļu vai citu īpašumu meklēšanas un
identificēšanas jomā[11] un Padomes Lēmumu 2008/852/TI (2008. gada 24. oktobris) par korupcijas
apkarošanas kontaktpunktu tīklu[12].
(19)     Koordinācijas un
sadarbības veicināšanai un stiprināšanai starp tām valstu
iestādēm, kas veic izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, ir
svarīgi, lai Eurojust no valstu iestādēm saņemtu
atbilstošu informāciju, kas nepieciešama tā uzdevumu veikšanai.
Šajā nolūkā valstu kompetentajām iestādēm
būtu jāinformē savi valsts pārstāvji par kopējo izmeklēšanas grupu
izveidi un to rezultātiem, par lietām Eurojust kompetencē,
kas tieši iesaista vismaz trīs dalībvalstis un par kurām
vismaz divām dalībvalstīm ir nosūtīti lūgumi vai
lēmumi par tiesu iestāžu sadarbību, kā arī noteiktos
apstākļos jāsniedz informācija par jurisdikcijas
konfliktiem, kontrolētām piegādēm un atkārtotiem sarežģījumiem
tiesu sadarbībā.
(20)     Ja personas datu apstrāde
Eurojust ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada
18. decembris) par fizisku personu
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas
iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu
apriti[13] jomā, tad uz personas datu apstrādi, ko
veic dalībvalsts iestādes, un šādu datu nosūtīšanu Eurojust
attiecas Eiropas Padomes Konvencija Nr. 108 [aizstāt ar
attiecīgo direktīvu, kas ir spēkā regulas pieņemšanas
laikā].
(21)     Kad Eurojust nosūta
personas datus trešās valsts iestādei, starptautiskai
organizācijai vai Interpolam, pamatojoties uz starptautisku nolīgumu,
kas noslēgts saskaņā ar Līguma 218. pantu, tad šajā regulā minēto datu
aizsardzības noteikumu ievērošana būtu jānodrošina ar atbilstošām
personas privātās dzīves, pamattiesību un brīvību garantijām.
(22)     Eurojust vajadzētu
atļaut apstrādāt konkrētus personas datus par personām,
kuras saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem
tiek turētas aizdomās par tāda noziedzīga nodarījuma izdarīšanu
vai dalību tajā, kas ir Eurojust kompetencē, vai kuras ir
notiesātas par šāda noziedzīga nodarījuma izdarīšanu. Nav
paredzēts, ka Eurojust veic automātisku DNS profilu vai
pirkstu nospiedumu salīdzināšanu.
(23)     Lai sasniegtu izvirzītos
mērķus, Eurojust vajadzētu dot iespēju pagarināt personas
datu glabāšanas termiņus, ievērojot mērķa ierobežojuma
principu, kas piemērojams personas datu apstrādei saistībā
ar visām Eurojust darbībām. Šādi lēmumi
būtu jāpieņem pēc rūpīgas visu, arī datu
subjektu, interešu izvērtēšanas. Par to, vai būtu
jāpagarina personas datu apstrādes termiņš, ja visās
attiecīgajās dalībvalstīs kriminālvajāšana ir
noslēgta saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu noteikumiem,
būtu jālemj tikai tad, ja pastāv konkrēta vajadzība
sniegt palīdzību saskaņā ar šo regulu.
(24)     Eurojust būtu
jāsaglabā privileģētas attiecības ar Eiropas
Tiesiskās sadarbības tīklu, balstot tās uz konsultācijām
un papildināmību. Šai regulai būtu jāpalīdz
precizēt Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības
tīkla attiecīgās lomas un savstarpējās
attiecības, vienlaikus saglabājot Eiropas Tiesiskās
sadarbības tīkla specifiku.
(25)     Tiktāl, ciktāl tas
nepieciešamas uzdevumu veikšanai, Eurojust būtu jāsaglabā
sadarbības attiecības ar citām Savienības
struktūrām un aģentūrām, Eiropas Prokuratūru, trešo
valstu kompetentajām iestādēm, kā arī
starptautiskām organizācijām.
(26)     Lai uzlabotu operatīvo
sadarbību starp Eurojust un Eiropolu un jo īpaši izveidotu
saikni starp vienas vai otras struktūras rīcībā esošiem datiem,
Eurojust būtu jāļauj Eiropolam piekļūt datiem,
kas pieejami Eurojust, un veikt tajos meklēšanu.
(27)     Eurojust būtu
jāvar veikt personas datu apmaiņu ar citām Savienības
struktūrām tik lielā mērā, cik nepieciešams tā
uzdevumu veikšanai.
(28)     Būtu jāparedz
noteikumi, saskaņā ar kuriem Eurojust nosūta tiesnešus
koordinatorus uz trešām valstīm, lai izpildītu uzdevumus, kas
līdzīgi tiem, kuri noteikti tiem tiesnešiem koordinatoriem, ko
dalībvalstis norīkojušas, pamatojoties uz Padomes Vienoto
rīcību 96/277/TI (1996. gada 22. aprīlis) par tiesnešu koordinatoru apmaiņas
kārtību, kas paredzēta, lai uzlabotu tiesu iestāžu
sadarbību Eiropas Savienības dalībvalstu starpā [14].
(29)     Būtu jāparedz
noteikumi, saskaņā ar kuriem Eurojust koordinē trešo
valstu izdotu tiesu iestāžu sadarbības lūgumu izpildi, ja šie lūgumi ir vienas un tās
pašas izmeklēšanas sastāvdaļa un ir vajadzīga šo
lūgumu izpilde vismaz divās dalībvalstīs.
(30)     Lai garantētu pilnīgu
Eurojust autonomiju un neatkarību, tam būtu
jāpiešķir autonoms budžets, ar ienākumiem galvenokārt no
Eiropas budžeta iemaksām, izņemot attiecībā uz algām
un atalgojumu valsts pārstāvjiem un palīgiem, ko maksā
attiecīgā izcelsmes dalībvalsts. Savienības budžeta
procedūrai vajadzētu būt piemērojamai tiktāl,
ciktāl tā attiecas uz Savienības ieguldījumu un citām
subsīdijām, kas maksājamas no Savienības
vispārējā budžeta. Pārskatu revīzija būtu
jāveic Revīzijas palātai.
(31)     Lai palielinātu Eurojust
pārredzamību un demokrātisku uzraudzību, ir nepieciešams
nodrošināt mehānismus Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu
iesaistīšanai Eurojust darbību novērtēšanā. Tas
nedrīkstētu būt pretrunā ar neatkarības principiem
attiecībā uz rīcību konkrētos operatīvos
gadījumos vai pienākumu ievērot diskrētumu un
konfidencialitāti.
(32)     Ir atbilstīgi
regulāri novērtēt šīs regulas piemērošanu.
(33)     Eurojust būtu
jāpiemēro Regula (ES, EURATOM) Nr. 966/2012 par finanšu
noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam un
par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002[15] atcelšanu.
(34)     Eurojust būtu
jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1073/1999
(1999. gada 25. maijs) par
izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[16].
(35)     Nepieciešamie noteikumi
attiecībā uz Eurojust izmitināšanu dalībvalstī,
kurā tam ir mītne, t.i., Nīderlandē, un konkrētiem
noteikumiem, kas piemērojami visiem Eurojust darbiniekiem un to
ģimenes locekļiem, būtu jānosaka mītnes līgumā. Lai nodrošinātu pareizu Eurojust
darbību, uzņēmējai dalībvalstij turklāt būtu
jārada iespējami vislabākie apstākļi, tostarp skolas
bērniem un transportu, lai piesaistītu kvalitatīvus
cilvēkresursus no iespējami plašas ģeogrāfiskās
teritorijas.
(36)     Tā kā ar šo regulu
izveidotais Eurojust aizstāj un nomaina Eurojust, kas
izveidots ar Lēmumu 2002/187/IT, tam vajadzētu būt Eurojust tiesību
pārņēmējam attiecībā uz visām tā
līgumsaistībām, tostarp darba līgumus, saistības un
iegūtos īpašumus. Uz minētā Lēmuma pamata noslēgtajiem
starptautiskajiem nolīgumiem būtu jāpaliek spēkā.
(37)     Ņemot vērā, ka
regulas mērķi, proti, izveidot struktūru, kas ir atbildīga
par koordinācijas un sadarbības atbalstīšanu un
stiprināšanu starp dalībvalstu tiesu iestādēm
saistībā ar smagiem noziegumiem, kuri skar vismaz divas
dalībvalstis vai kuru dēļ nepieciešama kopīga
kriminālvajāšana, nevar pieteikami labi sasniegt
datsevišķās dalībvalstīs, kā arī to, ka minēto mērķi tā
vēriena un seku dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība
var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā
ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
šajā regulā paredz
vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa
sasniegšanai.
(38)     [Saskaņā ar 3. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju
saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, šīs dalībvalstis ir paziņojušas savu vēlmi
piedalīties šīs regulas pieņemšanā
un piemērošanā.]
VAI [Neskarot 4. pantu Protokolā
(Nr. 21)
par Apvienotās Karalistes un
Īrijas
nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās
dalībvalstis nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un
tām šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.]
(39)     Saskaņā ar 1. un 2.
pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas
pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas
Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas
pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav
jāpiemēro,
IR
PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
MĒRĶI UN UZDEVUMI
1. pants
Eiropas Savienības Aģentūra tiesu iestāžu
sadarbībai krimināllietās
1.           Ar šo izveido Eiropas
Savienības Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai
krimināllietās (Eurojust).
2.           Eurojust, kas
izveidots ar šo regulu, ir Eurojust, kas izveidots ar Lēmumu
2002/187/TI, tiesību un saistību pārņēmējs.
3.           Visās dalībvalstīs Eurojust
ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko
šo valstu tiesību akti piešķir juridiskām personām. Tas var iegūt vai atsavināt
kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas
procesā.
2. pants
Uzdevumi
1.           Eurojust
atbalsta un stiprina koordināciju un sadarbību starp tām valstu iestādēm, kas
veic izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, saistībā ar
smagiem noziegumiem, kuri
skar vismaz divas dalībvalstis vai kuru dēļ nepieciešama
kopīga kriminālvajāšana, pamatojoties uz dalībvalstu
iestāžu un Eiropola veiktajām darbībām un sniegto
informāciju.
2.           Lai veiktu savus uzdevumus, Eurojust:

a)      ņem vērā katru lūgumu, ko nosūtījusi
dalībvalsts kompetentā iestāde, vai jebkuru informāciju, ko
sniegusi ikviena struktūra, kas ir kompetenta atbilstīgi Līgumu
noteikumiem, vai ko ieguvis Eurojust pats;
b)      veicina
tiesiskās sadarbības lūgumu un lēmumu izpildi, tostarp
pamatotu uz instrumentiem, ar ko īsteno savstarpējas atzīšanas
principu.
3.           Eurojust veic savus uzdevumus
pēc dalībvalstu kompetento iestāžu lūguma vai pēc
savas iniciatīvas.
3. pants
Eurojust kompetence
1.           Eurojust kompetencē ir 1. pielikumā
norādītie noziegumu veidi. Tomēr tā kompetencē nav
noziegumi, kas ir Eiropas Prokuratūras kompetencē.
2.           Eurojust kompetencē ir saistītie
noziedzīgie nodarījumi. Par saistītiem noziedzīgiem
nodarījumiem uzskata:
a)      noziedzīgus
nodarījumus, kas izdarīti, lai sagādātu līdzekļus
1. pielikumā norādīto noziedzīgo darbību
izdarīšanai;
b)      noziedzīgus
nodarījumus, kas izdarīti 1. pielikumā norādīto
noziedzīgo darbību veicināšanai vai izdarīšanai;
c)      noziedzīgus nodarījumus, kas izdarīti, lai nodrošinātu 1. pielikumā
norādīto noziedzīgo darbību nesodāmību.
3.           Pēc dalībvalsts
kompetentās iestādes lūguma Eurojust var palīdzēt
arī tādā izmeklēšanā un kriminālvajāšanā,
kas skar tikai attiecīgo dalībvalsti un trešo valsti, ja ar
minēto valsti ir noslēgts nolīgums vai vienošanās, ar ko
izveido sadarbību saskaņā ar 43. pantu, vai ja ir
ievērojama interese īpašā gadījumā sniegt šādu
palīdzību.
4.           Pēc dalībvalsts
kompetentās iestādes vai Komisijas lūguma Eurojust var
palīdzēt arī tādā izmeklēšanā un kriminālvajāšanā,
kas skar tikai attiecīgo dalībvalsti un Savienību.
4. pants
Eurojust operatīvās
funkcijas
1.           Eurojust:
a)      informē dalībvalstu
kompetentās iestādes par tādu izmeklēšanu un
kriminālvajāšanu, par kuru tas ir informēts un kurai ir ietekme
Savienības līmenī vai kura varētu ietekmēt netieši
iesaistītas dalībvalstis;
b)      palīdz dalībvalstu kompetentajām
iestādēm nodrošināt vislabāko iespējamo
izmeklēšanas un kriminālvajāšanas koordināciju;
c)      sniedz palīdzību, lai uzlabotu
sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm, jo
īpaši pamatojoties uz Eiropola
veiktajām analīzēm;
d)      sadarbojas
un konsultējas ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu krimināllietās,
tostarp izmanto minētā Eiropas Tiesiskās sadarbības
tīkla dokumentu datu bāzi un sekmē tās uzlabošanu;
e)      nodrošina operatīvo, tehnisko un
finanšu palīdzību dalībvalstu pārrobežu operācijās
un izmeklēšanā, tostarp kopējas
izmeklēšanas darba grupas.
2.           Eurojust savu uzdevumu
izpildē, minot iemeslus, var lūgt attiecīgo dalībvalstu
kompetentās iestādes:
a)      uzņemties konkrētu darbību
izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu;
b)      atzīt,
ka kāda no dalībvalstīm ir labāk sagatavota, lai
uzņemtos konkrētu darbību izmeklēšanu vai
kriminālvajāšanu;
c)      veikt
attiecīgo dalībvalstu kompetento iestāžu koordināciju;
d)      izveidot
kopēju izmeklēšanas grupu atbilstīgi attiecīgajiem
sadarbības instrumentiem;
e)      nodrošināt
Eurojust jebkādu tā uzdevumu izpildei nepieciešamo
informāciju;
f)       veikt īpašus izmeklēšanas pasākumus;
g)      veikt
jebkādus citus pamatotus pasākumus izmeklēšanai vai
kriminālvajāšanai.
3.           Eurojust var arī:
a)      sniegt Eiropolam atzinumus, pamatojoties
Eiropola veiktajām analīzēm;
b)      sniegt materiāli tehnisko atbalstu,
tostarp palīdzību (rakstiskai) tulkošanai, (mutiskai) tulkošanai un
koordinācijas sanāksmju organizēšanai.
4.           Ja divas vai vairākas
dalībvalstis nevar vienoties par to, kurai no tām pēc
lūguma, kas izteikts saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu,
jāuzņemas izmeklēšana vai kriminālvajāšana, Eurojust
sniedz rakstisku atzinumu par attiecīgo lietu. Atzinumu
nekavējoties nosūta attiecīgajām dalībvalstīm.
5.           Pēc kompetentās
iestādes lūguma Eurojust sniedz rakstisku atzinumu par atkārtotiem atteikumiem vai
sarežģījumiem saistībā ar tiesu iestāžu
sadarbības lūgumu un lēmumu izpildi, tostarp pamatotiem uz
instrumentiem, ar ko īsteno savstarpējas atzīšanas principu, ja
to nevar atrisināt, attiecīgajām kompetentajām valsts
iestādēm savstarpēji vienojoties vai iesaistot attiecīgos
valsts pārstāvjus. Atzinumu nekavējoties nosūta
attiecīgajām dalībvalstīm.
5. pants
Operatīvo funkciju
izpilde
1.           Veicot jebkādas 4. panta 1. vai
2. punktā minētās darbības, Eurojust darbojas
ar viena vai vairāku attiecīgo valsts pārstāvju
starpniecību.
2.           Eurojust darbojas kā Kolēģija:
a)      veicot jebkādas 4. panta 1. vai
2. punktā minētās darbības, ja:
i)        to pieprasa viens vai vairāki
attiecīgie valsts pārstāvji lietā, ko izskata Eurojust;
ii)       lietā ir iesaistīta tāda izmeklēšana un
kriminālvajāšana, kurai ir netieša ietekme Savienības līmenī
vai kura varētu ietekmēt netieši iesaistītās
dalībvalstis;
b)      veicot jebkādas 4. panta 3., 4.
vai 5. punktā minētās darbības;
c)      ja ir iesaistīts vispārīgs
jautājums saistībā ar Eurojust darbības
mērķu sasniegšanu;
d)      ja to paredz citi šīs regulas noteikumi.
3.           Veicot savus uzdevumus, Eurojust
norāda, vai tas darbojas ar viena vai vairāku valsts pārstāvju
starpniecību vai kā Kolēģija.
II NODAĻA
EUROJUST STRUKTŪRA UN ORGANIZĀCIJA
I iedaļa
Struktūra
6. pants
Eurojust struktūra
Eurojust struktūra ietver:
a)           valsts pārstāvjus;
b)           Kolēģiju;
c)           valdi;
d)           administratīvo direktoru.
II iedaļa
Valsts pārstāvji
7. pants
Valsts pārstāvju
statuss
1.           Eurojust sastāvā ir
viens katras valsts pārstāvis, kuru norīko dalībvalsts
saskaņā ar tās tiesību sistēmu un kura pastāvīgā
darbavieta ir Eurojust mītne.
2.           Katram valsts pārstāvim
palīdz viens vietnieks un viens palīgs. Vietnieka un palīga
pastāvīgā darbavieta ir Eurojust. Valsts
pārstāvim var palīdzēt vairāki vietnieki vai
pārstāvja palīgi, un, ja vajadzīgs un Kolēģija to
atļauj, to pastāvīgā darbavieta var būt Eurojust
mītne.
3.           Valsts pārstāvjiem un to
vietniekiem ir prokurora, tiesneša vai līdzvērtīgas kompetences
policijas darbinieka statuss. Lai valsts pārstāvji varētu veikt
savus uzdevumus, valstu kompetentās iestādes tiem piešķir šajā
regulā minētās pilnvaras.
4.           Vietnieks var rīkoties valsts
pārstāvja vārdā vai arī to aizstāt. Palīgs
arī var rīkoties valsts pārstāvja vārdā un to
aizstāt, ja viņam ir 3. punktā minētais statuss.
5.           Operatīvo informāciju, ar
ko savstarpēji apmainās Eurojust un dalībvalstis,
sūta ar valsts pārstāvju starpniecību.
6.           Valsts pārstāvji
sazinās ar savu dalībvalstu kompetentajām iestādēm
tieši.
7.           Valsts pārstāvju,
vietnieku un palīgu algas un atalgojumu sedz viņu izcelsmes
dalībvalsts.
8.           Ja valsts pārstāvji,
viņu vietnieki un palīgi rīkojas saskaņā ar Eurojust
uzdevumiem, attiecīgie izdevumi, kas saistīti ar šīm
darbībām, ir uzskatāmi par darbības izdevumiem.
8. pants
Valsts pārstāvju
pilnvaras
1.           Valsts pārstāvjiem ir
pilnvaras:
a)      atvieglot vai citādi atbalstīt jebkādas
savstarpējas tiesiskās palīdzības vai savstarpējas atzīšanas
lūgumu izdošanu un izpildi vai pašiem tos izdot un izpildīt;
b)      tieši sazināties un apmainīties
ar informāciju ar jebkuru dalībvalsts kompetento iestādi;
c)      tieši sazināties un apmainīties
ar informāciju ar jebkuru starptautisku kompetento iestādi atbilstoši
savu dalībvalstu starptautiskajām saistībām;
d)      piedalīties kopējās
izmeklēšanas grupās, tostarp to izveidē.
2.           Ar valsts kompetentās
iestādes atļauju valsts pārstāvji:
a)      dod rīkojumu izpildīt
izmeklēšanas pasākumus;
b)      atļauj un koordinē
kontrolētas piegādes dalībvalstī saskaņā ar
valsts tiesību aktiem.
3.           Steidzamos gadījumos, ja nav
iespējams laicīgi iegūt atļauju, valsts pārstāvji
ir kompetenti veikt 2. punktā minētos pasākumus, pēc
iespējas ātri informējot valsts kompetento iestādi.
9. pants
Piekļuve valsts
reģistriem
Valsts pārstāvjiem
saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir piekļuve šādiem
valsts reģistriem vai vismaz iespēja iegūt informāciju no šādiem
reģistriem viņu dalībvalstīs:
a)           sodāmības reģistriem;
b)           apcietināto personu
reģistriem;
c)           izmeklēšanu reģistriem;
d)           DNS reģistriem;
e)           citiem viņu dalībvalstu
valsts iestāžu reģistriem, ja šāda informācija ir
nepieciešama uzticēto uzdevumu izpildei.
III iedaļa
Kolēģija
10. pants
Kolēģijas
sastāvs
1.           Kolēģiju veido:
a)      visi valsts pārstāvji, kad Kolēģija
veic operatīvās funkcijas saskaņā ar 4. pantu;
b)      visi valsts pārstāvji un divi
Komisijas pārstāvji, kad Kolēģija veic vadības
funkcijas saskaņā ar 14. pantu.
2.           Valsts pārstāvju un viņu
vietnieku pilnvaru termiņš ir vismaz četri gadi, un to var pagarināt
vienu reizi. Pēc pilnvaru termiņa beigām vai pēc atkāpšanās
no amata valsts pārstāvji paliek amatā, kamēr pilnvaru
termiņš ir pagarināts vai kamēr valsts pārstāvji ir
aizstāti.
3.           Administratīvais direktors
piedalās Kolēģijas vadības sanāksmēs bez
tiesībām balsot.
4.           Kolēģija var jebkuru
personu, kuras viedoklis varētu būt noderīgs, kā
novērotāju uzaicināt piedalīties savās
sanāksmēs.
5.           Kolēģijas locekļiem
saskaņā ar tās reglamenta noteikumiem var palīdzēt
konsultanti vai eksperti.
11. pants
Eurojust priekšsēdētājs
un priekšsēdētāja vietnieks
1.           Kolēģija ar divu
trešdaļu locekļu balsu vairākumu no valsts pārstāvju
vidus ievēl priekšsēdētāju un divus
priekšsēdētāja vietniekus.
2.           Priekšsēdētāja
vietnieks aizstāj priekšsēdētāju, ja viņš nevar veikt savus pienākumus.
3.           Priekšsēdētāja un
priekšsēdētāja vietnieku pilnvaru termiņš ir četri
gadi. Viņus var vienu reizi ievēlēt atkārtoti. Ja par Eurojust
priekšsēdētāju vai priekšsēdētāja vietnieku
ievēl valsts pārstāvi, viņa kā valsts
pārstāvja pilnvaru termiņu pagarina, lai nodrošinātu, ka
viņš var pildīt savas funkcijas kā priekšsēdētājs
vai priekšsēdētāja vietnieks.
12. pants
Kolēģijas
sanāksmes
1.           Kolēģijas sanāksmes
sasauc priekšsēdētājs.
2.           Kolēģija notur vismaz
vienu darba sanāksmi mēnesī. Lai veiktu vadības funkcijas,
Kolēģija notur vismaz divas kārtējās sanāksmes
gadā. Papildus tam Kolēģija sanāk pēc
priekšsēdētāja iniciatīvas, pēc Komisijas pieprasījuma
vai pēc vismaz vienas trešdaļas locekļu pieprasījuma.
3.           Eiropas prokurors saņem visu Kolēģijas
sanāksmju darba kārtības, un viņam ir tiesības
piedalīties minētajās sanāksmēs bez tiesībām
balsot, kad tiek apspriesti jautājumi, kurus viņš uzskata par svarīgiem
Eiropas Prokuratūras darbībai.
13. pants
Kolēģijas
balsošanas noteikumi
1.           Ja vien nav noteikts citādi, Kolēģija
pieņem lēmumus ar balsu vairākumu.
2.           Katram loceklim ir viena balss.
Balsstiesīga locekļa prombūtnē tiesības izmantot
balsstiesības ir viņa vietniekam.
3.           Priekšsēdētājam un
priekšsēdētāja vietniekiem ir balsstiesības.
14. pants
Kolēģijas
vadības funkcijas
1.           Kolēģija, pildot
vadības funkcijas:
a)      katru gadu ar divu trešdaļu balsu
vairākumu saskaņā ar 15. pantu pieņem
Eurojust plānošanas dokumentu;
b)      ar divu trešdaļu balsu
vairākumu pieņem Eurojust gada budžetu un saskaņā ar
VI nodaļu pilda citas funkcijas saistībā ar Eurojust budžetu;
c)      pieņem gada konsolidēto pārskatu
par Eurojust darbībām un līdz nākamā gada [datums
paredzēts Finanšu pamatregulā] to nosūta Eiropas Parlamentam,
valstu parlamentiem, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī
publisko gada konsolidēto pārskatu;
d)      pieņem personāla resursu
plānu kā daļu no plānošanas dokumenta;
e)      pieņem Eurojust
piemērojamos finanšu noteikumus saskaņā ar 52. pantu;
f)       pieņem noteikumus par interešu
konfliktu novēršanu un pārvaldību attiecībā uz Kolēģijas
locekļiem;
g)      saskaņā ar 2. punktu
attiecībā uz aģentūras personālu īsteno
pilnvaras, kas Civildienesta noteikumos[17]
piešķirtas iestādei, kura
ieceļ amatā, un saskaņā
ar pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību[18] iestādei, kas ir pilnvarota noslēgt darba
līgumus („iecēlējinstitūcijas pilnvaras”);
h)      ieceļ administratīvo direktoru un
attiecīgā gadījumā pagarina viņa pilnvaru termiņu
vai atceļ viņu no amata saskaņā ar 17. pantu;
i)       ieceļ grāmatvedi un datu aizsardzības inspektoru,
kuri, pildot savus
uzdevumus, ir neatkarīgi;
j)       pieņem saskaņā ar 43. pantu
noslēgtās sadarbības vienošanās;
k)      ievēl priekšsēdētāju
un priekšsēdētāja vietniekus saskaņā ar 11. pantu;
l)       pieņem savu reglamentu.
2.           Kolēģija saskaņā
ar Civildienesta noteikumu 110. pantu lēmumu pieņem uz
Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punkta un pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. panta pamata,
attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras deleģējot
administratīvajam direktoram un definējot nosacījumus šāda
pilnvaru deleģējuma apturēšanai. Administratīvais direktors
ir pilnvarots minētās pilnvaras deleģēt tālāk.
3.           Izņēmuma gadījumos
Kolēģija var ar lēmumu uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas
pilnvaru deleģējumu administratīvajam direktoram un
administratīvā direktora pastarpināti deleģētās
pilnvaras, kā arī īstenot tās pati vai deleģēt tās
kādam no saviem locekļiem vai personāla loceklim, kurš nav
administratīvais direktors.
4.           Kolēģija lēmumus par
administratīvā direktora iecelšanu, pilnvaru termiņa
pagarināšanu un atcelšanu no amata pieņem ar divu trešdaļu balsu
vairākumu.
15. pants
Gada un daudzgadu plāns
1.           Kolēģija
vēlākais līdz [katra gada 30. novembrim] pieņem
plānošanas dokumentu, kurā ietverts daudzgadu un gada plāns,
pamatojoties uz administratīvā direktora iesniegto projektu un
ņemot vērā Komisijas atzinumu. Plānošanas dokumentu
iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Plānošanas dokuments
kļūst galīgs pēc vispārējā budžeta
galīgās pieņemšanas, kā arī vajadzības
gadījumā to attiecīgi koriģē.
2.           Gada darba programmā ietver
sīki izklāstītus mērķus un sagaidāmos
rezultātus, tostarp snieguma rādītājus. Saskaņā ar budžeta
līdzekļu sadales pēc darbības jomām un uz
darbības jomām balstītas pārvaldības principiem gada
darba programmā ietver arī finansējamo darbību aprakstu un
norādi par katrai darbībai piešķirtajiem finanšu
līdzekļiem un cilvēkresursiem. Gada darba programma ir saskanīga ar daudzgadu darba
programmu, kas minēta 4. punktā. Tajā ir skaidri
norādīts, kādi uzdevumi ir pievienoti, mainīti vai
svītroti, salīdzinot ar iepriekšējo finanšu gadu.
3.           Kolēģija groza pieņemto gada darba programmu, ja
aģentūrai ir piešķirts jauns uzdevums. Visus būtiskos grozījumus gada
darba programmā pieņem tādā pašā
kārtībā kā sākotnējo gada darba programmu.
Kolēģija
administratīvajam direktoram var deleģēt pilnvaras izdarīt
nebūtiskus grozījumus gada darba programmā.
4.           Daudzgadu darba programmā izklāsta
vispārīgo stratēģisko plānu, ietverot mērķus,
sagaidāmos rezultātus un snieguma rādītājus. Tajā
arī nosaka resursu plānu, tostarp daudzgadu budžetu un darbiniekus. Resursu
plānu atjaunina reizi gadā. Stratēģisko plānu
atjaunina vajadzības gadījumā, jo īpaši, lai
reaģētu uz 56. pantā minētā novērtējuma
rezultātu.
IV iedaļa
Valde
16. pants
Valdes funkcijas
1.           Valde palīdz
Kolēģijai. Valde nav iesaistīta 4. un 5. pantā
minētajās Eurojust operatīvajās funkcijās.
2.           Valde arī:
a)      sagatavo lēmumus pieņemšanai
Kolēģijā saskaņā ar 14. pantu;
b)      pieņem krāpšanas apkarošanas
stratēģiju, kas ir
samērīga ar krāpšanas riskiem, ņemot vērā
īstenojamo pasākumu izmaksas un ieguvumus;
c)      saskaņā ar Civildienesta
noteikumu 110. pantu pieņem atbilstošus Civildienesta noteikumu un pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtības īstenošanas noteikumus;
d)      nodrošina
pienācīgu reaģēšanu uz konstatējumiem un ieteikumiem,
kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas
ziņojumiem, novērtējumiem un izmeklēšanām, tostarp
tām, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU)
un Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF);
e)      pieņem visus lēmumus par Eurojust
iekšējo struktūru izveidi un, ja nepieciešams, par to
izmaiņām;
f)       neskarot administratīvā
direktora pienākumus, kas noteikti 18. pantā, palīdz
viņam un dod padomus Kolēģijas lēmumu īstenošanai, lai
pastiprinātu administratīvās un budžeta pārvaldības
uzraudzību;
g)      pieņem citus lēmumus, kas 5.
vai 14. pantā nav skaidri attiecināti uz Kolēģiju vai
saskaņā ar 18. pantu nav administratīvā direktora atbildībā;
h)      pieņem savu reglamentu.
3.           Ja vajadzīgs, steidzamos
gadījumos valde Kolēģijas vārdā var pieņemt dažus
provizoriskus lēmumus par administratīvajiem un budžeta
jautājumiem ar nosacījumu, ka tos apstiprina Kolēģija.
4.           Valdi veido Kolēģijas
priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieki, viens
Komisijas pārstāvis un vēl viens Kolēģijas loceklis.
Kolēģijas priekšsēdētājs ir arī valdes
priekšsēdētājs. Valde pieņem lēmumus ar balsu
vairākumu, katram loceklim ir viena balss. Administratīvais direktors
piedalās valdes sēdēs, bet viņam nav balsstiesību.
5.           Valdes locekļu pilnvaru
termiņš ir četri gadi, izņemot Kolēģijas locekli, kuru
ieceļ atbilstoši rotācijas sistēmai ik pa diviem gadiem. Valdes
locekļu pilnvaru termiņš beidzas, kad beidzas viņu kā
valsts pārstāvju pilnvaru termiņš.
6.           Valde notur vismaz vienu
kārtējo sanāksmi katros trīs mēnešos. Turklāt
tā sanāk pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai
pēc Komisijas vai vismaz divu citu valdes locekļu pieprasījuma.
7.           Eiropas prokurors saņem visu
valdes sanāksmju darba kārtību un var piedalīties
minētajās sanāksmēs bez tiesībām balsot, kad vien
tiek apspriesti jautājumi, kurus viņš uzskata par svarīgiem
Eiropas Prokuratūras darbībai.
8.           Eiropas prokurors valdei var iesniegt
rakstiskus atzinumus, uz kuriem valde bez kavēšanās sniedz rakstisku
atbildi.
V iedaļa
Administratīvais direktors
17. pants
Administratīvā
direktora statuss
1.           Administratīvo direktoru
pieņem darbā kā Eurojust pagaidu darbinieku
saskaņā ar Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtības 2. panta a) punktu.
2.           Administratīvo direktoru
ieceļ Kolēģija no Komisijas ierosināto kandidātu
saraksta pēc atklātas un pārredzamas atlases procedūras.
Lai noslēgtu administratīvā direktora līgumu, Eurojust
pārstāv Kolēģijas priekšsēdētājs.
3.           Administratīvā direktora
pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Līdz minētā termiņa
beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem
vērā administratīvā direktora darbības rezultātu
izvērtējumu.
4.           Kolēģija, rīkojoties
pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 3. punktā
minētais novērtējums, var pagarināt
administratīvā direktora pilnvaru termiņu vienu reizi uz laiku,
kas nepārsniedz piecus gadus.
5.           Administratīvais direktors,
kura pilnvaras ir pagarinātas, kopējā termiņa beigās
nedrīkst piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu
amatu.
6.           Administratīvais direktors
atskaitās Kolēģijai un valdei.
7.           Administratīvo direktoru ar atcelt no amata tikai ar
Kolēģijas lēmumu, ko tā pieņem, rīkojoties
pēc Komisijas priekšlikuma.
18. pants
Administratīvā
direktora pienākumi
1.           Administratīviem
mērķiem Eurojust vada administratīvais direktors.
2.           Neskarot Komisijas, Kolēģijas vai valdes kompetenci,
administratīvais direktors, pildot savus pienākumus, ir
neatkarīgs un nelūdz un nepieņem nekādas valdības vai
citas struktūras norādījumus.
3.           Administratīvais direktors ir Eurojust
juridiskais pārstāvis.
4.           Administratīvais direktors ir
atbildīgs par Eurojust uzdoto administratīvo uzdevumu
īstenošanu. Administratīvais direktors jo īpaši atbild par:
a)      Eurojust ikdienas darba
vadību;
b)      Kolēģijas un valdes
pieņemto lēmumu īstenošanu;
c)      plānošanas dokumenta sagatavošanu un
pēc apspriešanās ar Komisiju iesniegšanu valdei un Kolēģijai;
d)      plānošanas dokumenta īstenošanu
un ziņošanu valdei un Kolēģijai par tā īstenošanu;
e)      gada ziņojuma par Eurojust
darbību sagatavošanu un iesniegšanu valdei pabeigšanai un Kolēģijai
apstiprināšanai;
f)       rīcības plāna
sagatavošanu, reaģējot uz secinājumiem, kas izriet no
iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem,
novērtējumiem un izmeklēšanām, tostarp tām, ko veic Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs (EDAU) un Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF), kā arī ziņošanu par sasniegtajiem
panākumiem divreiz gadā valdei, Komisijai un Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājam;
g)      Savienības finansiālo interešu aizsardzību,
piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju
un citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes, kā arī
gadījumā, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot
nepareizi izmaksātās summas un vajadzības gadījumā
uzliekot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus
un finansiālus sodus;
h)      Eurojust krāpšanas apkarošanas stratēģijas sagatavošanu
un iesniegšanu valdei apstiprināšanai;
i)       Eurojust piemērojamo finanšu noteikumu projekta sagatavošanu;
j)       Eurojust ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta
sagatavošanu un Eurojust budžeta izpildi;
III NODAĻA
DARBĪBAS JAUTĀJUMI
19. pants
Koordinācija
dežūras režīmā (KDR)
1.           Lai izpildītu pienākumus ārkārtas gadījumos, Eurojust
izmanto Koordināciju dežūras režīmā, kas jebkurā
laikā var saņemt un apstrādāt tai adresētos
lūgumus. Ar Koordināciju dežūras režīmā var
sazināties divdesmit četras stundas diennaktī bez
brīvdienām ar viena Koordinācijas dežūras režīmā Eurojust
izvietota kontaktpunkta palīdzību.
2.           Koordinācijā dežūras režīmā darbojas viens
pārstāvis (Koordinācijas dežūras režīmā
pārstāvis) no katras dalībvalsts, kas var būt valsts
pārstāvis, viņa vietnieks vai palīgs, kurš ir pilnvarots
aizstāt valsts pārstāvi. Jānodrošina, lai Koordinācijas
dežūras režīmā pārstāvis varētu rīkoties
divdesmit četras stundas diennaktī bez brīvdienām.
3.           Koordinācijā dežūras režīmā pārstāvji
saistībā ar lūguma izpildi to dalībvalstīs
rīkojas nekavējoties.
20. pants
Eurojust valsts
koordinācijas sistēma
1.           Katra dalībvalsts ieceļ vienu vai vairākus Eurojust valsts
korespondentus.
2.           Katra dalībvalsts izveido Eurojust valsts koordinācijas
sistēmu, lai nodrošinātu darba koordināciju, ko veic:
a)      Eurojust valsts
korespondenti;
b)      Eurojust valsts
korespondents terorisma jautājumos;
c)      valsts
korespondents Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklā
krimināllietās un citi Eiropas Tiesiskās sadarbības
tīkla kontaktpunkti (līdz pat trim šādiem kontaktpunktiem);
d)      valsts
pārstāvji vai kontaktpersonas kopējo izmeklēšanas grupu
tīklā un tīklos, kas izveidoti saskaņā ar Lēmumu 2002/494/TI,
Lēmumu 2007/845/TI un Lēmumu 2008/852/TI.
3.           Personas, kas minētas šā panta 1. un 2. punktā,
saglabā savu amatu un statusu atbilstīgi valsts tiesību aktiem.
4.           Eurojust
valsts korespondenti ir atbildīgi par Eurojust valsts
koordinācijas sistēmas darbību. Ja ir iecelti vairāki Eurojust
korespondenti, par Eurojust valsts koordinācijas sistēmas
darbību ir atbildīgs viens no tiem.
5.           Eurojust valsts
koordinācijas sistēma veicina Eurojust uzdevumu veikšanu
dalībvalstī, jo īpaši:
a)      nodrošinot,
lai 24. pantā minētā Lietu pārvaldības
sistēma efektīvā un uzticamā veidā saņemtu
informāciju saistībā ar attiecīgo dalībvalsti;
b)      palīdzot
noteikt, vai ar attiecīgo lietu būtu jānodarbojas ar Eurojust
vai Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla palīdzību;
c)      palīdzot
valsts pārstāvjiem noteikt atbilstīgās iestādes tiesu
iestāžu sadarbības lūgumu un lēmumu izpildei, tostarp
pamatotu uz instrumentiem, ar ko īsteno savstarpējas atzīšanas
principu;
d)      uzturot
ciešus sakarus ar Eiropola valsts biroju.
6.           Lai veiktu 5. punktā minētos uzdevumus, personas, kas
minētas 1. punktā un 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā,
kā arī personas, kas minētas 2. punkta d) apakšpunktā,
var pievienot Lietu pārvaldības sistēmai saskaņā ar šo
pantu un 24., 25., 26. un 30. pantu. Pievienošanu Lietu pārvaldības sistēmai veic,
izdevumus sedzot no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.
7.           Eurojust valsts
koordinācijas sistēmas izveide un valsts korespondentu iecelšana
nekavē tiešus sakarus starp valsts pārstāvi un viņa dalībvalsts
kompetentajām iestādēm.
21. pants
Informācijas
apmaiņa dalībvalstīs un starp valsts pārstāvjiem
1.           Dalībvalstu kompetentās iestādes un Eurojust apmainās
ar jebkādu informāciju, kas nepieciešama Eurojust uzdevumu
veikšanai saskaņā ar 2. un 4. pantu, kā arī ar
noteikumiem par datu aizsardzību, kas izklāstīti šajā
regulā. Tas ietver vismaz 5., 6. un 7. punktā minēto informāciju.
2.           Informācijas nosūtīšanu Eurojust interpretē
kā lūgumu pēc Eurojust palīdzības
attiecīgajā lietā vienīgi tad, ja kompetentā
iestāde tā ir norādījusi.
3.           Valsts pārstāvji bez
iepriekšējas atļaujas apmainās ar jebkādu Eurojust uzdevumu
veikšanai nepieciešamo informāciju savā starpā vai ar
pārstāvēto dalībvalstu kompetentajām
iestādēm. Jo īpaši valstu
kompetentās iestādes nekavējoties
informē savus valsts pārstāvjus par lietu, kas uz tiem attiecas.
4.           Valstu kompetentās iestādes
informē savus valsts pārstāvjus par kopēju
izmeklēšanas grupu izveidi un par šo grupu darba rezultātiem.
5.           Valstu kompetentās
iestādes nekavējoties informē savus valsts pārstāvjus par
jebkādu lietu saistībā ar noziedzīgiem nodarījumiem Eurojust
kompetencē, kuri skar vismaz trīs dalībvalstis un par kuriem
lūgumi vai lēmumi par tiesu iestāžu sadarbību, tostarp
pamatoti uz instrumentiem, kas izraisa savstarpējas atzīšanas
principa piemērošanu, ir nosūtīti vismaz divām dalībvalstīm.

6.           Valstu kompetentās
iestādes informē savus valsts pārstāvjus par:
a)      gadījumiem,
kad ir radušās vai var rasties jurisdikcijas kolīzijas;
b)      kontrolētām
piegādēm, kas ietekmē vismaz trīs valstis, no kurām
vismaz divas ir dalībvalstis;
c)      atkārtotiem
sarežģījumiem vai atteikumiem dalībvalstu teritorijā
izpildīt lūgumus un lēmumus par tiesu iestāžu sadarbību,
tostarp pamatotus uz instrumentiem, ar ko īsteno savstarpējas
atzīšanas principu.
7.           Valstu iestādes konkrētā
lietā var nesniegt informāciju, ja tās sniegšana
nozīmētu, ka:
a)      tiek
apdraudētas svarīgas valsts drošības intereses vai
b)      tiek
apdraudēta personu drošība.
8.           Šis pants neskar noteikumus divpusējos vai daudzpusējos
nolīgumos vai vienošanās starp dalībvalstīm un trešām
valstīm, tostarp jebkādus nosacījumus, ko paredzējušas
trešās valstis attiecībā uz vienreiz sniegtas informācijas
izmantošanu.
9.           Šajā pantā minēto
informāciju sniedz strukturētā veidā, kā to noteicis
Eurojust.
22. pants
Informācija,
ko Eurojust sniedz
kompetentajām valsts iestādēm
1.           Eurojust
kompetentajām valsts iestādēm sniedz informāciju par
informācijas apstrādes rezultātiem, tostarp par saistību ar
lietām, kuras jau ir iekļautas Lietu pārvaldības
sistēmā. Minētā informācija var ietvert
personas datus.
2.           Ja kompetenta valsts iestāde lūdz Eurojust sniegt tai
informāciju, Eurojust nosūta informāciju šīs
iestādes noteiktajā termiņā.
23. pants
Turpmākie
pasākumi pēc Eurojust
lūgumiem un atzinumiem
Valstu
kompetentās iestādes nekavējoties atbild uz Eurojust
lūgumiem un atzinumiem, kas sniegti saskaņā ar 4. pantu. Ja
attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes izlemj nepildīt
4. panta 2. punktā minēto lūgumu vai neņemt
vērā 4. panta 4. vai 5. punktā minēto atzinumu,
tās nekavējoties informē Eurojust par savu lēmumu un
par šāda lēmuma iemesliem. Ja lūguma izpildes atteikumu nav
iespējams pamatot tādēļ, ka tas kaitētu
būtiskām valsts drošības interesēm vai apdraudētu
personu drošību, tad dalībvalsts kompetentās iestādes var
atsaukties uz operatīviem iemesliem.
24. pants
Lietu
pārvaldības sistēma, indekss un pagaidu darba datnes
1.           Eurojust izveido Lietu
pārvaldības sistēmu, kurā ir pagaidu darba datnes un
indekss, kas ietver gan 2. pielikumā minētos personas datus, gan
citus datus.
2.           Lietu pārvaldības sistēmas uzdevums
ir:
a)      atbalstīt
tādu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu pārvaldību
un saskaņošanu, kurām Eurojust nodrošina palīdzību,
jo īpaši izmantojot savstarpējas norādes uz informāciju;
b)      atvieglot piekļuvi informācijai
par notiekošo izmeklēšanu un kriminālvajāšanu;
c)      veicināt likumības uzraudzību un šīs
regulas noteikumu ievērošanu attiecībā uz personas datu apstrādi.
3.           Var izveidot saikni starp Lietu pārvaldības sistēmu un
drošu tālsakaru savienojumu, kas minēts Padomes Lēmuma 2008/976/TI
9. pantā.
4.           Indeksā ietver atsauces uz pagaidu darba datnēm, ko
apstrādā Eurojust, un tajā drīkst būt tikai personas
dati, kas minēti 2. pielikuma 1. punkta a) līdz i), k) un
m) apakšpunktā un 2. punktā.
5.           Pildot savus pienākumus, valsts
pārstāvji var apstrādāt datus attiecībā uz
atsevišķām lietām, ar kurām tie strādā, pagaidu
darba datnēs. Valsts pārstāvji datu aizsardzības
inspektoram atļauj piekļūt darba datnēm. Attiecīgais valsts pārstāvis
informē datu aizsardzības inspektoru katru reizi, kad tiek atvērta
jauna pagaidu darba datne, kurā ir personas dati.
6.           Operatīvo personas datu
apstrādei Eurojust nedrīkst izveidot nekādu citu
automatizētu datu datni kā tikai to, kas ir Lietu
pārvaldības sistēmā, vai pagaidu darba datni.
7.           Lietu pārvaldības sistēmu
un tās pagaidu darba datnes dara pieejamas lietošanai Eiropas
Prokuratūrai.
8.           Noteikumus piekļuvei Lietu
pārvaldības sistēmai un pagaidu darba datnēm mutatis
mutandis piemēro Eiropas Prokuratūrai. Tomēr
informācija, ko Eiropas Prokuratūra ievada Lietu
pārvaldības sistēmā, pagaidu darba datnēs un
indeksā, nav pieejama piekļuvei valsts līmenī.
25. pants
Pagaidu
darba datņu un indeksa darbība
1.           Attiecīgais valsts pārstāvis atver pagaidu darba datni
katrai lietai, par kuru viņam ir nosūtīta informācija, ciktāl
šāda nosūtīšana ir saskaņā ar šo regulu vai citiem piemērojamajiem tiesību aktiem. Valsts pārstāvis ir atbildīgs par to
pagaidu darba datņu pārvaldību, kuras viņš ir atvēris.
2.           Valsts pārstāvis, kurš atvēris pagaidu darba datni,
katrā atsevišķā gadījumā pieņem lēmumu, vai
saglabāt ierobežotu piekļuvi pagaidu darba datnei vai, kad
nepieciešams, lai Eurojust spētu pildīt savus uzdevumus,
atļaut citiem valsts pārstāvjiem vai administratīvā
direktora pilnvarotiem Eurojust darbiniekiem piekļūt datnei vai
tās daļām.
3.           Valsts pārstāvis, kurš ir atvēris pagaidu darba datni,
lemj par to, kādu ar šo pagaidu darba datni saistītu informāciju
iekļaut indeksā.
26. pants
Piekļuve Lietu
pārvaldības sistēmai valsts līmenī
1.           Personām, kas minētas 20. panta 2. punktā, ciktāl
tām ir piesaiste Lietu pārvaldības sistēmai, ir piekļuve
tikai:
a)      indeksam,
izņemot gadījumus, kad valsts pārstāvis, kas nolēmis
iekļaut datus indeksā, ir skaidri aizliedzis šādu piekļuvi;
b)      pagaidu
darba datnēm, ko atvēris un pārvalda minēto personu
dalībvalsts pārstāvis;
c)      pagaidu
darba datnēm, ko ir atvēris kādas citas dalībvalsts valsts
pārstāvis un attiecībā uz kurām viņu
dalībvalsts valsts pārstāvim ir piešķirta piekļuve, ja
vien valsts pārstāvis, kurš ir atvēris un pārvalda pagaidu
darba datnes, šādu piekļuvi nav skaidri liedzis.
2.           Valsts pārstāvis 1. punktā paredzētajās
robežās lemj par to, kāda apmēra piekļuvi pagaidu darba
datnēm viņa dalībvalstī piešķir personām, kuras
minētas 20. panta 2. punktā, ja tām ir piesaiste Lietu
pārvaldības sistēmai.
3.           Pēc apspriešanās ar savas valsts pārstāvi katra
dalībvalsts lemj par to, kāda apmēra piekļuvi indeksam
minētajā dalībvalstī piešķir personām, kas
minētas 20. panta 2. punktā, ja tām ir piesaiste Lietu
pārvaldības sistēmai. Dalībvalstis paziņo Eurojust
un Komisijai par savu lēmumu attiecībā uz šā punkta
īstenošanu. Komisija par to informē citas dalībvalstis.
4.           Personām, kurām ir
piešķirta piekļuve saskaņā ar 2. punktu, ir
piekļuve vismaz indeksam, ciktāl tas nepieciešams, lai piekļūtu
pagaidu darba datnēm, attiecībā uz kurām tām ir
piešķirta piekļuve.
IV NODAĻA
INFORMĀCIJAS APSTRĀDE
27. pants
Personas datu apstrāde
1.           Cik tas nepieciešams skaidri
izteikta uzdevuma veikšanai, Eurojust savas kompetences robežās un
savu operatīvo funkciju veikšanai saskaņā ar šo regulu
automātiski vai strukturētās ar roku ievadītās
datnēs var apstrādāt tikai 2. pielikuma 1. punktā
minētos personas datus vai datus attiecībā uz personām,
kuras saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību
aktiem tur aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu
vai piedalīšanos noziedzīgā nodarījumā, kas ir Eurojust
kompetencē, vai ir notiesātas par šādu noziedzīgu
nodarījumu.
2.           Eurojust var apstrādāt tikai 2. pielikuma 2. punktā
norādītos personas datus attiecībā uz personām, kuras
saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktiem
uzskata par lieciniekiem vai cietušajiem kriminālizmeklēšanā vai
kriminālvajāšanā par vienu vai vairākiem noziedzīgu
nodarījumu veidiem un noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti
3. pantā, vai personām, kuras ir jaunākas par 18 gadiem.
Minēto personas datu apstrādi drīkst veikt tikai tad, ja tas ir
noteikti vajadzīgs uzdevuma izpildei, ko Eurojust ir skaidri
noteicis savas kompetences robežās, kā arī Eurojust operatīvo
funkciju veikšanai.
3.           Izņēmuma gadījumos uz
ierobežotu laiku, kas nepārsniedz tās lietas pabeigšanai nepieciešamo
laiku, saistībā ar kuru personas datus apstrādā, Eurojust
var apstrādāt arī personas datus, kas nav 1. un 2. punktā
minētie dati, attiecībā uz noziedzīga nodarījuma
apstākļiem, ja tie ir tieši saistīti un ietverti notiekošā
izmeklēšanā, kuru Eurojust koordinē vai palīdz
koordinēt, un ja to apstrāde ir noteikti nepieciešama 1. punktā
norādītajiem mērķiem. Par šā punkta izmantošanu un
konkrētiem apstākļiem, kas pamato šādu personas datu apstrādes
nepieciešamību, nekavējoties informē 31. pantā
minēto datu aizsardzības inspektoru. Ja šādi citi dati attiecas
uz lieciniekiem vai cietušajiem 2. punkta nozīmē, lēmumu
par to apstrādi pieņem kopā vismaz divi valsts
pārstāvji.
4.           Automātiski vai citādi
apstrādātus datus, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi,
politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību,
dalību arodbiedrībā un datus par veselību vai seksuālo
dzīvi, Eurojust drīkst apstrādāt tikai tad, ja
šādi dati ir noteikti nepieciešami attiecīgās valsts
veiktajā izmeklēšanā, kā arī koordinācijai Eurojust
struktūrā un papildina citus jau apstrādātus personas
datus. Datu aizsardzības inspektoru nekavējoties informē par
šā punkta izmantošanu. Šādus datus nedrīkst apstrādāt 24. panta
4. punktā minētajā indeksā. Ja šādi citi dati
attiecas uz lieciniekiem vai cietušajiem 2. punkta nozīmē,
lēmumu par to apstrādi pieņem Kolēģija.
5.           Personas datu apstrādei, ko Eurojust
veic saistībā ar savu darbību, piemēro Regulu (EK)
Nr. 45/2001. Šī regula precizē un papildina Regulu (EK)
Nr. 45/2001, ciktāl tā attiecas uz personas datiem, ko Eurojust
apstrādā savu operatīvo uzdevumu veikšanai.
28. pants
Personas datu glabāšanas
termiņi
1.           Eurojust apstrādātos
datus nedrīkst glabāt ilgāk par pirmo no šādiem piemērojamajiem
datumiem:
a)      datumu, kurā kriminālvajāšana ir izbeigta noilguma
dēļ saskaņā ar visu izmeklēšanā un
kriminālvajāšanā iesaistīto attiecīgo dalībvalstu
noteikumiem;
b)      datumu, kad persona ir attaisnota un
tiesas nolēmums ir kļuvis galīgs;
c)      trīs gadiem pēc datuma, kad
tiesas nolēmums ir kļuvis
galīgs pēdējā no dalībvalstīm,
kura ir iesaistīta izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā;

d)      datumu, kurā Eurojust un
attiecīgās dalībvalstis savstarpēji konstatē vai
vienojas, ka Eurojust turpmāk nav nepieciešams koordinēt
izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu, ja vien nav pienākuma šo
informāciju sniegt Eurojust saskaņā ar 21. panta 5.
vai 6. punktu;
e)      trīs gadiem pēc datuma,
kurā dati ir nosūtīti saskaņā ar 21. panta 6. vai
7. punktu.
2.           To glabāšanas termiņu ievērošanu,
kas minēti 1. punkta a), b), c) un d) apakšpunktā, pastāvīgi
pārskata ar atbilstoši automātisku apstrādi. Tomēr datu
uzglabāšanas nepieciešamības pārskatīšanu veic reizi trīs
gados pēc datu ievadīšanas. Ja datus par personām, kas
minētas 27. panta 4. punktā, glabā ilgāk
nekā piecus gadus, attiecīgi informē Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju.
3.           Kad kāds no 1. punkta a),
b), c) un d) apakšpunktā minētajiem glabāšanas termiņiem ir
beidzies, Eurojust pārskata datu turpmākās glabāšanas
nepieciešamību, lai varētu veikt savus uzdevumus, un,
atkāpjoties no iepriekš minētā, var nolemt glabāt
minētos datus līdz nākamajai pārskatīšanai.
Turpmākas glabāšanas iemeslus pamato un reģistrē. Ja nav
pieņemts lēmums par personas datu turpmāku glabāšanu, šos
datus pēc trīs gadiem automātiski dzēš. Tomēr, ja kriminālvajāšana ir izbeigta
noilguma dēļ saskaņā ar visu attiecīgo
dalībvalstu noteikumiem, kā minēts 1. punkta a)
apakšpunktā, datus var glabāt tikai tad, ja tas nepieciešams, lai Eurojust
varētu sniegt palīdzību saskaņā ar šo regulu.
4.           Ja saskaņā ar 3. punktu
datus glabā ilgāk par 1. punktā minētajiem datumiem,
nepieciešamību glabāt šos datus Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs pārskata ik pēc trim gadiem.
5.           Ja pastāv datne, kurā ir
neautomatizēti un nestrukturizēti dati, tiklīdz ir beidzies
datnes pēdējo automatizēto datu glabāšanas termiņš,
visus datnē esošos dokumentus atdod tai iestādei, kas tos ir sniegusi,
un visas kopijas iznīcina.
6.           Ja Eurojust ir
koordinējis izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu, attiecīgie
valsts pārstāvji informē Eurojust un attiecīgās
dalībvalstis par visiem tiesas nolēmumiem, kas ir stājušies
spēkā attiecīgajā lietā, lai cita starpā
varētu piemērot 1. punkta b) apakšpunktu.
29. pants
Reģistrēšana un
dokumentēšana
1.           Lai pārbaudītu datu apstrādes
likumību, veiktu pašuzraudzību un
nodrošinātu datu pienācīgu
integritāti un drošību, Eurojust veic uzskaiti par jebkuru operatīviem
mērķiem izmantotu personas datu vākšanu,
mainīšanu, piekļuvi, izpaušanu, apvienošanu vai dzēšanu.
Šādus reģistrus vai dokumentāciju dzēš
pēc 18 mēnešiem, ja vien šie dati nav nepieciešami vēl
notiekošai kontrolei.
2.           Reģistrus un
dokumentāciju, kas sagatavota saskaņā ar 1. punktu,
pēc pieprasījuma nosūta Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
šo informāciju izmanto vienīgi datu aizsardzības kontroles
nolūkā, lai nodrošinātu datu pareizu apstrādi, kā
arī to integritāti un drošību.
30. pants
Atļauta
piekļuve personas datiem
Tikai valsts
pārstāvjiem, viņu vietniekiem un palīgiem, kā arī
personām, kas minētas 20. panta 2. punktā, ja šīm
personām ir piesaiste Lietu pārvaldības sistēmai, un Eurojust
pilnvarotajiem darbiniekiem Eurojust uzdevumu izpildes
mērķim un 24., 25. un 26. pantā noteiktajās
robežās var būt piekļuve personas datiem, ko Eurojust apstrādā
savu operatīvo uzdevumu izpildei.
31. pants
Datu aizsardzības
inspektora iecelšana
1.           Valde ieceļ datu aizsardzības
inspektoru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. pantu.
2.           Pildot Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. pantā noteiktos
pienākumus, datu aizsardzības inspektors:
a)      nodrošina, lai personas datu
nosūtīšana tiktu reģistrēta un saglabāta rakstveidā;

b)      sadarbojas ar Eurojust darbiniekiem,
kuri ir atbildīgi par procedūrām, mācībām un
konsultācijām par datu apstrādi;
c)      sagatavo gada ziņojumu un
nosūta to Kolēģijai un Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam.
3.           Veicot savus uzdevumus, datu aizsardzības inspektoram ir pieejami
visi Eurojust apstrādātie dati un visas Eurojust telpas.
4.           Eurojust darbiniekiem, kuri
palīdz datu aizsardzības inspektoram viņa pienākumu izpildē,
ir pieejami Eurojust apstrādātie dati un Eurojust telpas
tādā mērā, kādā tas nepieciešams viņu
uzdevumu veikšanai.
5.           Ja datu aizsardzības inspektors
uzskata, ka nav ievēroti Regulas (EK) Nr. 45/2001 vai šīs
regulas noteikumi attiecībā uz personas datu apstrādi, viņš
informē par to administratīvo direktoru, pieprasot viņam
konkrētā termiņā novērst neatbilstību. Ja
administratīvais direktors noteiktajā termiņā nenovērš
apstrādes neatbilstību, datu aizsardzības inspektors
informē Kolēģiju un vienojas ar Kolēģiju par konkrētu
termiņu darbībai. Ja Kolēģija noteiktajā
termiņā nenovērš apstrādes neatbilstību, datu aizsardzības
inspektors nodod jautājumu risināšanai Eiropas datu aizsardzības
uzraudzītājam.
6.           Valde pieņem Regulas (EK) Nr. 45/2001 24. panta 8. punktā minētos
īstenošanas noteikumus.
32. pants
Kārtība attiecībā
uz piekļuves tiesību izmantošanu
1.           Ikviens datu subjekts, kas
vēlas izmantot tiesības piekļūt personas datiem, šajā
nolūkā bez maksas var iesniegt pieprasījumu iestādei, kas
šim mērķim norādīta tā izvēlētajā
dalībvalstī. Minētā iestāde nekavējoties un
jebkurā gadījumā mēneša lakā no pieprasījuma
saņemšanas nosūta pieprasījumu Eurojust.
2.           Eurojust nekavējoties un
jebkurā gadījumā trīs mēnešu laikā no
pieprasījuma saņemšanas atbild uz pieprasījumu.
3.           Par pieņemamo lēmumu Eurojust
apspriežas ar attiecīgo dalībvalstu kompetentajām
iestādēm. Lēmumu, ar ko piešķir piekļuvi datiem,
pieņem tikai tad, ja ir cieša sadarbība starp Eurojust un dalībvalstīm,
kas ir tieši iesaistītas šādu datu nosūtīšanā. Jebkurā gadījumā,
ja dalībvalsts iebilst pret Eurojust ierosināto atbildi,
tā informē Eurojust par iebilduma iemesliem.
4.           Ja piekļuves tiesības ir
ierobežotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 1. punktu,
Eurojust saskaņā ar minētas regulas 20. panta 3. punktu
rakstiski informē datu subjektu. Informāciju par galvenajiem
iemesliem var nesniegt, ja šāda informācija kavētu ierobežojumu
piemērošanu. Datu subjektu informē vismaz par to, ka Datu
aizsardzības uzraudzītājs ir veicis visas nepieciešamās
pārbaudes.
5.           Eurojust dokumentē pamatojumu
to galveno iemeslu nepaziņošanai, kas ir pamatā 4. punktā
minētajiem ierobežojumiem.
6.           Valsts locekļi, kas ir
saistīti ar pieprasījumu, izskata to un pieņem lēmumu Eurojust
vārdā. Pieprasījums ir pilnībā jāizskata
trīs mēnešu laikā no saņemšanas. Ja valsts locekļi
nevienojas, tie jautājumu nodot izskatīšanai Kolēģijai, kas
pieņem lēmumu par pieprasījumu ar divu trešdaļu
locekļu vairākumu.
7.           Ja, piemērojot Regulas (EK) Nr. 45/2001 46. un 47. pantu, Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājs pārbauda Eurojust veiktās
apstrādes likumību, viņš informē datu subjektu vismaz par to,
ka Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ir veicis visas
nepieciešamās pārbaudes.
33. pants
Tiesības uz labošanu,
dzēšanu un apstrādes ierobežošanu
1.           Ja personas datus, kuri jālabo,
jādzēš vai kuru apstrāde jāierobežo saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 45/2001 14., 15. vai 16. pantu, Eurojust ir
sniegušas trešās valstis, starptautiskas organizācijas, privātas
puses, fiziskas personas vai tie ir Eurojust veiktas analīzes
rezultāts, Eurojust datus labo, dzēš, vai ierobežo to apstrādi.

2.           Ja personas datus, kuri jālabo,
jādzēš vai kuru apstrāde jāierobežo saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 45/2001 14., 15. vai 16. pantu, Eurojust tieši
ir sniegušas dalībvalstis, Eurojust datus labo, dzēš, vai
ierobežot to apstrādi, sadarbojoties ar dalībvalstīm.
3.           Ja nepareizi dati ir
nosūtīti ar citiem atbilstošiem līdzekļiem vai
kļūdas dalībvalstu nosūtītajos datos ir radušās nepareizas
nosūtīšanas dēļ, vai dati nosūtīti,
pārkāpjot šo regulu, vai arī nepareizi dati radušies
tādēļ, ka ievadīti, pārņemti vai glabāti
nepareizā veidā vai pretrunā ar šo regulu, Eurojust labo
vai dzēš datus sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm.

4.           Regulas (EK) Nr. 45/2001 14., 15.
vai 16. pantā minētajos gadījumos visus šādu datu
adresātus nekavējoties informē saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 45/2001 17. pantu. Saskaņā ar adresātiem
piemērojamiem noteikumiem adresāti pēc tam labo, dzēš, vai
ierobežo datu apstrādi savās sistēmās.
5.           Eurojust nekavējoties un
jebkurā gadījumā trīs mēnešu laikā no
pieprasījuma saņemšanas rakstiski informē datu subjektu, ka dati
attiecībā uz to ir laboti, dzēsti vai ir ierobežota to
apstrāde.
6.           Eurojust rakstiski informē
datu subjektu par jebkuru labošanas, dzēšanas vai apstrādes ierobežošanas
atteikumu, kā arī par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājam un lūgt tiesisko
aizsardzību.
34. pants
Atbildība datu
aizsardzības jautājumos
1.           Eurojust personas datus
apstrādā tādā veidā, lai varētu noteikt, kura
iestāde ir sniegusi datus vai kur personas dati ir izgūti.
2.           Atbildība par personas datu
kvalitāti ir tai dalībvalstij, kura personas datus ir sniegusi Eurojust,
un Eurojust — par personas datiem, ko sniegušas
Eiropas Savienības struktūras, trešās valstis vai
starptautiskās organizācijas, kā arī par personas datiem,
ko Eurojust izguvis no publiski pieejamiem avotiem.
3.           Eurojust ir atbildīgs
par atbilstību Regulai (EK) Nr. 45/2001 un šai regulai. Atbildība
par to personas datu nosūtīšanas likumību, ko dalībvalstis
sniegušas Eurojust, ir tai dalībvalstij, kura sniegusi personas
datus, un Eurojust — par datiem, ko Eurojust sniedzis
dalībvalstīm, Eiropas Savienības struktūrām,
trešām valstīm vai organizācijām.
4.           Ņemot vērā citus
šīs regulas noteikumus, Eurojust ir atbildīgs par visiem
datiem, ko tas apstrādā.
35. pants
Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāja un valstu datu aizsardzības
iestāžu sadarbība
1.           Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs rīkojas ciešā sadarbībā ar valstu
iestādēm, kuru kompetencē ir datu aizsardzības
uzraudzība, attiecībā uz konkrētiem jautājumiem, kuros
nepieciešama valsts iesaistīšanās, jo īpaši tad, ja Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs vai valsts iestāde, kuras kompetencē
ir datu aizsardzības uzraudzība, konstatē nozīmīgas
neatbilstības dalībvalstu praksē vai, iespējams,
nelikumīgu nosūtīšanu, izmantojot Eurojust sakaru
kanālus, vai saistībā ar jautājumiem, kurus
izvirzījusi viena vai vairākas valsts uzraudzības iestādes
par šīs regulas īstenošanu un interpretāciju.
2.           Gadījumos, kas minēti 1. punktā,
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un valstu iestādes,
kuru kompetencē ir datu aizsardzības uzraudzība, var,
darbojoties savas attiecīgās kompetences robežās, apmainīties
ar svarīgu informāciju, palīdzēt cits citam, veicot
revīzijas un pārbaudes, analizēt šīs regulas
interpretācijas piemērošanas grūtības, pētīt problēmas,
kas saistītas ar neatkarīgas uzraudzības vai datu subjektu
tiesību īstenošanu, izstrādāt saskaņotus priekšlikumus
jebkuru problēmu kopīgiem risinājumiem un vajadzības
gadījumā veicināt informētību par datu
aizsardzības tiesībām.
3.           Valstu uzraudzības
iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
vajadzības gadījumā tiekas šajā pantā minētajiem
mērķiem. Šādu sanāksmju izmaksas un materiāli tehnisko
nodrošinājumu sedz no Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāja līdzekļiem. Darba kārtības
noteikumus pieņem pirmās sanāksmes laikā.
Turpmākās darba metodes pēc nepieciešamības
izstrādā kopīgi.
36. pants
Tiesības iesniegt
sūdzību Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam
1.           Ja sūdzība, ko datu
subjekts iesniedzis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 32. panta
2. punktu, ir saistīta ar lēmumu, kas minēts 32. vai 33. pantā,
Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs apspriežas ar valstu
uzraudzības iestādēm vai kompetento tiesas iestādi
dalībvalstī, kas ir bijusi datu avots, vai tieši iesaistīto
dalībvalsti. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja
lēmumu, kas var ietvert arī atteikumu darīt zināmu
informāciju, pieņem ciešā sadarbībā ar valsts
uzraudzības iestādi vai kompetento tiesas iestādi.
2.           Ja sūdzība ir
saistīta ar tādu datu apstrādi, ko dalībvalsts sniegusi Eurojust,
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, lai Eurojust
veiktu nepieciešamās pārbaudes ciešā sadarbībā ar
tās valsts uzraudzības iestādi, kura sniegusi datus.
3.           Ja sūdzība ir
saistīta ar tādu datu apstrādi, ko Eurojust sniegušas
Eiropas Savienības struktūras, trešās valstis vai privātas
puses, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, lai Eurojust
veiktu visas nepieciešamās pārbaudes.
37. pants
Atbildība
par datu neatļautu vai nepareizu
apstrādi
1            Saskaņā ar Līguma 340. pantu
Eurojust ir atbildīgs par jebkādu kaitējumu personai, kas
radies Eurojust veiktas neatļautas vai nepareizas datu
apstrādes dēļ.
2.           Sūdzības pret Eurojust saskaņā
ar 1. punktā minēto atbildību izskata Eiropas
Savienības Tiesa saskaņā ar Līguma 268. pantu.
3.           Katra dalībvalsts
saskaņā ar tās tiesību aktiem ir atbildīga par
jebkādu kaitējumu personai, kas radies dalībvalsts veiktas Eurojust
nosūtītu datu neatļautas vai nepareizas apstrādes
dēļ.
V NODAĻA
ATTIECĪBAS AR PARTNERIEM
I IEDAĻA
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI
38. pants
Vispārīgie
noteikumi
1.           Ciktāl tas nepieciešams
uzticēto uzdevumu veikšanai, Eurojust var izveidot un uzturēt
sadarbības attiecības ar Savienības struktūrām un
aģentūrām atbilstoši šo struktūru un aģentūru
mērķiem, kā arī ar trešo valstu kompetentajām
iestādēm, starptautiskajām organizācijām un
Starptautisko Kriminālpolicijas organizāciju (Interpolu).
2.           Ciktāl tas svarīgi Eurojust
uzdevumu izpildei, ņemot vērā jebkādus ierobežojumus,
kas noteikti saskaņā ar 21. panta 8. punktu, Eurojust var
ar 1. punktā minētajām struktūrām tieši
apmainīties ar visu informāciju, izņemot personas datus.
3.           Eurojust saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. pantu
var saņemt un apstrādāt personas datus, kas saņemti no 1. punktā
minētajām struktūrām, ciktāl tas nepieciešams Eurojust
uzdevumu izpildei, ņemot vērā IV iedaļas
noteikumus.
4.           Eurojust personas datus
nosūta trešām valstīm, starptautiskajām
organizācijām un Interpolam tikai tad, ja tas nepieciešams tādu
noziedzīgu nodarījumu novēršanai un apkarošanai, kas ir Eurojust
kompetencē, kā arī saskaņā ar šo regulu. Ja
nosūtīšanai paredzētos datus ir sniegusi dalībvalsts, Eurojust
lūdz šīs dalībvalsts atļauju, izņemot šādus
gadījumus:
a)      atļauju var uzskatīt par
saņemtu, jo dalībvalsts nav skaidri ierobežojusi
pārsūtīšanas iespēju, vai
b)      dalībvalsts ir piešķīrusi
iepriekšēju atļauju šādai pārsūtīšanai
vispārējos noteikumos vai ar konkrētiem nosacījumiem. Šādu
piekrišanu jebkurā brīdī var atcelt.
5.           Tādu personas datu
pārsūtīšana trešām personām, ko no Eurojust saņēmušas
dalībvalstis, Savienības struktūras vai aģentūras,
trešās valstis, starptautiskās organizācijas vai Interpols, nav
atļauta, ja vien pēc visu konkrētās lietas
apstākļu apsvēršanas Eurojust nav devis skaidri izteiktu
piekrišanu konkrētam mērķim, kas nav nesavienojams ar
mērķi, kuram dati tika nosūtīti.
II IEDAĻA
ATTIECĪBAS AR PARTNERIEM
39. pants
Sadarbība ar Eiropas
Tiesiskās sadarbības tīklu un citiem Eiropas Savienības
tīkliem, kas iesaistīti sadarbībā krimināllietās
1.           Eurojust
un Eiropas Tiesiskās sadarbības krimināllietās tīkls,
pamatojoties uz konsultācijām un papildināmību,
savstarpēji uztur privileģētas attiecības jo īpaši
starp valsts pārstāvi, tās pašas dalībvalsts Eiropas
Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpunktiem, kā arī Eurojust
valsts korespondentiem un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla
valsts korespondentiem. Lai nodrošinātu efektīvu sadarbību, veic
šādus pasākumus:
a)      valsts
pārstāvji katrā atsevišķā gadījumā
informē Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpersonas
par visām lietām, kuras, viņuprāt, labāk varētu
risināt tīkls;
b)      Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla
sekretariāts ir Eurojust personāla daļa. Tas darbojas
kā atsevišķa vienība. Tas
var izmantot Eurojust administratīvos resursus, kas vajadzīgi
Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla uzdevumu veikšanai,
tostarp lai segtu tīkla plenārsēžu izmaksas;
c)      Eiropas
Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpersonas katrā
atsevišķā gadījumā var uzaicināt apmeklēt Eurojust
sanāksmes.
2.           Kopējo izmeklēšanas grupu tīkla sekretariāts un
tā tīkla sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar
Padomes Lēmumu 2002/494/TI, ir Eurojust personāla daļa.
Šie sekretariāti darbojas kā atsevišķas vienības. Tie var
izmantot Eurojust administratīvos resursus, kas vajadzīgi
attiecīgo uzdevumu izpildei. Eurojust nodrošina tīklu
sekretariātu koordināciju. Šo punktu piemēro jebkura jauna tīkla
sekretariātam, kas izveidots ar Padomes lēmumu, ja šajā
lēmumā noteikts, ka Eurojust nodrošina sekretariātu.
3.           Ar Lēmumu 2008/852/TI izveidotais tīkls var lūgt Eurojust,
lai tas tīklam nodrošina sekretariātu. Ja ir izteikts šāds
lūgums, piemēro 2. punktu.
40. pants
Attiecības ar Eiropolu
1.           Eurojust veic visus
attiecīgos pasākumus, lai Eiropolam tā pilnvaru robežās uz „trāpījums
ir”/„trāpījuma nav” sistēmas pamata būtu netieša
piekļuve informācijai, kas ir sniegta Eurojust, neskarot
ierobežojumus, ko norādījušas informācijas sniedzējas
dalībvalstis, Savienības struktūras, trešās valstis,
starptautiskās organizācijas vai Interpols. „Trāpījuma”
gadījumā Eurojust sāk procedūru, kas dod
iespēju apmainīties ar „trāpījuma” ģenerēto
informāciju saskaņā ar tās dalībvalsts,
Savienības struktūras, trešās valsts, starptautiskās
organizācijas vai Interpola lēmumu, kas Eurojust sniegusi
informāciju.
2.           Informācijas
meklēšanu saskaņā ar 1. punktu veic tikai nolūkā
noteikt, vai Eurojust pieejamā informācija atbilst
Eiropolā apstrādātai informācijai.
3.           Eurojust ļauj
veikt meklēšanu saskaņā ar 1. punktu tikai pēc tam,
kad no Eiropola ir saņemta informācija, attiecībā uz kuru
darbinieki ir pilnvaroti veikt minēto meklēšanu.
4.           Ja Eurojust
informācijas apstrādes darbību laikā attiecībā uz
atsevišķu izmeklēšanu Eurojust vai dalībvalsts konstatē
koordinācijas, sadarbības vai atbalsta nepieciešamību
atbilstīgi Eiropola pilnvarām, Eurojust paziņo par to dalībvalstīm
un Eiropolam un sāk procedūru informācijas apmaiņai
saskaņā ar tās dalībvalsts lēmumu, kura sniedz informāciju.
Šādā gadījumā Eurojust konsultējas ar Eiropolu.
5.           Eiropols ievēro
jebkādus vispārīgus vai konkrētus ierobežojumus attiecībā
uz piekļuvi vai izmantošanu, ko norādījušas dalībvalstis,
Savienības struktūras, trešās valstis, starptautiskās
organizācijas vai Interpols.
41. pants
Attiecības ar Eiropas
Prokuratūru
1.           Eurojust izveido un uztur
īpašas attiecībās ar Eiropas Prokuratūru, kas
balstītas uz ciešu sadarbību un operatīvajām,
administratīvām un vadības saiknēm to starpā, kā
noteikts turpmāk. Šajā nolūkā Eiropas prokurors un Eurojust
priekšsēdētājs regulāri tiekas, lai apspriestu
abpusēji svarīgus jautājumus.
2.           Eurojust visus atbalsta lūgumus,
ko iesniegusi Eiropas Prokuratūra, izskata bez kavēšanās un
vajadzības gadījumā ar šādiem lūgumiem rīkojas
tā, it kā tie būtu saņemti no valsts iestādes, kura ir
kompetenta tiesu sadarbībai.
3.           Kad vien nepieciešams, Eurojust izmanto
valsts koordinācijas sistēmas, kas izveidotas saskaņā ar 20. pantu,
kā arī attiecības, ko Eurojust izveidojis ar trešām
valstīm, tostarp tiesnešus koordinatorus, lai atbalstītu
sadarbību, kas izveidota saskaņā ar 1. punktu.
4.           Sadarbība, kas izveidota
saskaņā ar 1. punktu, ietver informācijas, tostarp personas
datu, apmaiņu. Visus datus, ar kuriem apmainās šādā
veidā, izmanto tikai tiem mērķiem, kuriem tie sniegti.
Jebkāda cita datu izmantošana ir atļauta tikai tiktāl,
ciktāl šāda izmantošana ir tās struktūras pilnvaru
jomā, kura saņem datus, un ar tās struktūras
iepriekšēju atļauju, kura sniedza datus.
5.           Lai noteiktu, vai informācija,
kas pieejama Eurojust, atbilst informācijai, ko apstrādā
Eiropas Prokuratūra, Eurojust izveido mehānismu Lietu
pārvaldības sistēmā ievadīto datu automātiskai kontrolpārbaudei.
Vienmēr, kad ir konstatēta atbilstība starp datiem, ko Lietu
pārvaldības sistēmā ievadījusi Eiropas
Prokuratūra, un datiem, ko ievadījis Eurojust, atbilstības
faktu paziņo Eurojust un Eiropas Prokuratūrai, kā
arī tai dalībvalstij, kura sniedza datus Eurojust.
Gadījumos, kad datus sniegusi trešā persona, Eurojust
minēto trešo personu par konstatēto atbilstību informē
tikai ar Eiropas prokuratūras atļauju.
6.           Eurojust norīko
darbiniekus, kas pilnvaroti piekļūt kontrolpārbaudes
mehānisma rezultātiem, un informē Eiropas Prokuratūru par
to.
7.           Eurojust atbalsta Eiropas
Prokuratūras darbību ar pakalpojumiem, ko sniedz Eurojust personāls.
Šāds atbalsts jebkurā gadījumā ietver:
a)      tehnisko atbalstu gada budžeta,
plānošanas dokumenta, kas ietver gada un daudzgadu plānu, un
vadības plāna sagatavošanā;
b)      tehnisko atbalstu darbinieku pieņemšanai
darbā un karjeras pārvaldībai;
c)      drošības pakalpojumus;
d)      informācijas tehnoloģiju
pakalpojumus;
e)      finanšu pārvaldības,
grāmatvedības un revīzijas pakalpojumus;
f)       jebkādus citus abpusēji
nozīmīgus pakalpojumus.
Informāciju par sniedzamajiem pakalpojumiem
izklāsta nolīgumā starp Eurojust un Eiropas
Prokuratūru.
8.           Eiropas Prokuratūra var sniegt
rakstiskus atzinumus Kolēģijai, uz kuriem Kolēģija
nekavējoties rakstiski atbild. Šādus rakstiskus atzinumus
jebkurā gadījumā sniedz katru reizi, kad Kolēģija
pieņem gada budžetu un darba programmu.
42. pants
Attiecības ar citām
Savienības struktūrām un aģentūrām
1.           Eurojust izveido un uztur
sadarbības attiecības ar Eiropas
Tiesisko mācību tīklu.
2.           Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai var palīdzēt Eurojust
koordinācijas darbā attiecībā uz Savienības
finansiālo interešu aizsardzību atbilstoši savām pilnvarām
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom)
Nr. …/2013 par izmeklēšanu, ko
veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko
atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un
Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999.
3.           Informācijas saņemšanai un
nosūtīšanai starp Eurojust un OLAF un, neskarot 8. pantu,
vienīgi Regulas (EK) 1073/1999 un Padomes Regulas (Euratom)
Nr. 1074/1999[19]
mērķiem dalībvalstis nodrošina, ka Eurojust valsts
pārstāvjus uzskata par dalībvalstu kompetentajām
iestādēm. Informācijas apmaiņa starp OLAF un valsts
pārstāvjiem neskar informāciju, kas saskaņā ar
šīm regulām jāsniedz citām kompetentajām iestādēm.
III IEDAĻA
STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA
43. pants
Attiecības ar trešo
valstu iestādēm un starptautiskajām organizācijām
1.           Eurojust var noslēgt
sadarbības vienošanās ar 38. panta 1. punktā
minētājām iestādēm.
2.           Lai veicinātu sadarbību, Eurojust
ar kompetento iestāžu piekrišanu var iecelt kontaktpersonas
trešās valstīs.
IV IEDAĻA
PERSONAS DATU PĀRSŪTĪŠANA
44. pants
Personas datu
pārsūtīšana Savienības struktūrām un
aģentūrām
Piemērojot iespējamos ierobežojumus
saskaņā ar 21. panta 8. punktu, Eurojust var tieši
pārsūtīt personas datus Savienības struktūrām un
aģentūrām, ja tas ir nepieciešams Eurojust vai
saņēmējas Savienības struktūras vai
aģentūras uzdevumu veikšanai.
45. pants
Personas datu pārsūtīšana
trešām valstīm un starptautiskām organizācijām
1.           Ciktāl tas nepieciešams tā
uzdevumu veikšanai, Eurojust var nosūtīt personas datus
trešās valsts iestādei, starptautiskai organizācijai vai
Interpolam, tikai pamatojoties uz:
a)      Komisijas lēmumu, kas pieņemts
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK[20] 25. un 31. pantu, ka attiecīgā
valsts vai starptautiskā organizācija, vai apstrādes sektors
šādā trešā valstī vai starptautiskā organizācijā
nodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni (atbilstības
lēmums), vai
b)      starptautisku nolīgumu, kas
noslēgts starp Savienību un attiecīgo trešo valsti vai
starptautisko organizāciju saskaņā ar Līguma 218. pantu,
sniedzot pienācīgus aizsardzības pasākumus attiecībā
uz privātuma, personu pamattiesību un brīvību
aizsardzību, vai
c)      sadarbības nolīgumu, kas
noslēgts starp Eurojust un attiecīgo trešo valsti vai
starptautisko organizāciju saskaņā ar Lēmuma 2002/187/TI 27. pantu.
Šādai pārsūtīšanai nav
nepieciešama papildu atļauja. Eurojust var noslēgt sadarbības
vienošanās, lai īstenotu šādus nolīgumus vai atbilstības
lēmumus.
2.           Atkāpjoties no 1. punkta, Eurojust
katrā atsevišķā gadījumā var atļaut pārsūtīt
personas datus trešām valstīm, starptautiskām
organizācijām vai Interpolam, ja:
a)      datu pārsūtīšana ir absolūti
nepieciešama, lai aizsargātu vienas vai vairāku dalībvalstu
būtiskās intereses, uz kurām attiecas Eurojust
mērķi;
b)      datu pārsūtīšana ir absolūti
nepieciešama, lai novērstu ar noziedzību vai teroristu nodarījumiem
saistītus reālus draudus;
c)      pārsūtīšana ir citādi
nepieciešama vai likumīgi pieprasīta, pamatojoties uz
svarīgām Savienības vai dalībvalstu sabiedrības
interesēm, kā norādīts Savienības vai valstu
tiesību aktos, vai lai celtu, īstenotu vai aizstāvētu
likumīgas prasības, vai
d)      pārsūtīšana
ir vajadzīga, lai aizsargātu datu subjekta vai citas personas būtiskas
intereses.
3.           Turklāt Kolēģija ar
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atļauju var uz laiku,
kas nepārsniedz vienu gadu un ir pagarināms, atļaut datu
vairākkārtēju nosūtīšanu saskaņā ar a)
līdz d) apakšpunktu, ņemot vērā to, ka pastāv
aizsardzības pasākumi attiecībā uz privātuma, personu pamattiesību
un brīvību aizsardzību.
4.           Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāju informē par gadījumiem, kad ir piemērots 3. punkts.

5.           Eurojust var pārsūtīt
administratīvā personāla datus saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 45/2001 9. pantu.
46. pants
Tiesneši koordinatori, kas
norīkoti uz trešām valstīm
1.           Lai veicinātu tiesu iestāžu sadarbību ar trešām
valstīm lietās, kurās Eurojust saskaņā ar šo
regulu sniedz palīdzību, Kolēģija var norīkot uz trešo
valsti tiesnešus koordinatorus saskaņā ar attiecīgo trešo valsti
noslēgtu sadarbības vienošanos, kā minēts 43. pantā.

2.           Tiesnesim koordinatoram, kas minēts 1. punktā, ir
jābūt pieredzei darbā Eurojust un atbilstīgām
zināšanām tiesu iestāžu sadarbības un Eurojust
darbības jomā. Lai Eurojust
vārdā norīkotu tiesnesi koordinatoru, pirms tam ir
jāsaņem tiesneša un viņa dalībvalsts piekrišana.
3.           Ja Eurojust norīkotais tiesnesis koordinators ir
izvēlēts no valsts pārstāvju, pārstāvja vietnieku
vai palīgu vidus:
a)      dalībvalsts
atrod viņa aizvietotāju valsts pārstāvja,
pārstāvja vietnieka vai palīga amatā;
b)      beidzas
viņa pilnvaras, kas viņam bija piešķirtas saskaņā ar 8. pantu.
4.           Neskarot Civildienesta noteikumu 110. pantu,
Kolēģija, konsultējoties ar Komisiju, izstrādā noteikumus par tiesnešu koordinatoru
norīkošanu un attiecībā uz to pieņem vajadzīgos
īstenošanas noteikumus.
5.           Eurojust
norīkoto tiesnešu koordinatoru darbību uzrauga Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs. Tiesneši koordinatori iesniedz ziņojumu Kolēģijai, kas
gada pārskatā atbilstīgā veidā informē Eiropas
Parlamentu un Padomi par viņu darbību. Tiesneši koordinatori
informē valsts pārstāvjus un kompetentās valsts
iestādes par visām lietām, kas attiecas uz viņu
dalībvalsti.
6.           Dalībvalstu kompetentās iestādes un tiesneši
koordinatori, kas minēti 1. punktā, var izveidot tiešus
savstarpējus sakarus. Tādā gadījumā tiesnesis
koordinators informē attiecīgo valsts pārstāvi par
šādiem sakariem.
7.           Šā panta 1. punktā minētiem tiesnešiem
koordinatoriem ir piekļuve Lietu pārvaldības sistēmai.
47. pants
Tiesu
iestāžu sadarbības lūgumi trešām valstīm un no
tām
1.           Eurojust koordinē
trešās valsts izdotu tiesu iestāžu sadarbības lūgumu
izpildi, ja šie lūgumi ir vienas un tās pašas izmeklēšanas
sastāvdaļa un vajadzīga šo lūgumu izpilde vismaz divās
dalībvalstīs. Minētos lūgumus valsts kompetentā iestāde
var nosūtīt Eurojust.
2.           Steidzamos gadījumos un
saskaņā ar 19. pantu Koordinācija dežūras
režīmā (KDR) var saņemt un apstrādāt lūgumus, kas
minēti šā panta 1. punktā un kurus izdevusi trešā
valsts, kas ir noslēgusi sadarbības vienošanos ar Eurojust.
3.           Neskarot 3. panta 3. punktu,
ja ir izdoti tiesu iestāžu sadarbības lūgumi, kas attiecas uz
vienu un to pašu izmeklēšanu un jāizpilda trešā valstī, Eurojust
veicina tiesu iestāžu sadarbību ar attiecīgo trešo valsti.
VI NODAĻA
FINANŠU NOTEIKUMI
48. pants
Budžets
1.           Katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, sagatavo Eurojust
ieņēmumu un izdevumu tāmi, un to iekļauj Eurojust
budžetā.
2.           Eurojust
budžeta ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
3.           Neskarot citus resursus, Eurojust
ieņēmumus veido:
a)      Savienības iemaksa, kas ir ietverta
Eiropas Savienības vispārējā budžetā;
b)      jebkādas dalībvalstu brīvprātīgas
iemaksas;
c)      maksas par publikācijām un
visiem Eurojust sniegtajiem pakalpojumiem;
d)      ad-hoc dotācijas.
4.           Eurojust
izdevumi ietver personāla algas, administratīvos un
infrastruktūras izdevumus un darbības izmaksas.
49. pants
Budžeta izveide
1.           Administratīvais direktors katru gadu sagatavo Eurojust ieņēmumu
un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, ietverot štatu
sarakstu, un nosūta to Kolēģijai.
2.           Kolēģija uz minētā projekta pamata sagatavo
provizorisku Eurojust ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu
nākamajam finanšu gadam.
3.           Eurojust provizorisko ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu
katru gadu vēlākais līdz 31. janvārim nosūta
Eiropas Komisijai. Kolēģija tāmes
projekta galīgo redakciju, kurā ietverts štatu saraksta projekts,
līdz 31. martam nosūta Komisijai.
4.           Komisija tāmi līdz ar Eiropas Savienības vispārējā
budžeta projektu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (budžeta
lēmējinstitūcijai).
5.           Ņemot vērā tāmi, Komisija Eiropas
Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj
aplēses, ko tā uzskata par vajadzīgām attiecībā
uz štatu sarakstu un tās iemaksas apjomu, kas attiecināma uz
vispārējo budžetu, un iesniedz tās budžeta
lēmējinstitūcijai saskaņā ar Līguma 313. un 314. pantu.
6.           Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina apropriācijas
attiecībā uz Eurojust piešķiramo iemaksu.
7.           Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Eurojust štatu
sarakstu.
8.           Eurojust
budžetu pieņem Kolēģija. Tas kļūst par galīgo
budžetu pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta
galīgās pieņemšanas. Vajadzības gadījumā Eurojust
budžetu attiecīgi koriģē.
9.           Par jebkādiem ēku
projektiem, kuriem varētu būt ievērojama ietekme uz budžetu, Eurojust
pēc iespējas agrāk saskaņā ar Regulas (ES, EURATOM)
Nr. 966/2012 203. panta noteikumiem informē Eiropas Parlamentu
un Padomi.
10.         Izņemot Regulas (ES, EURATOM)
Nr. 966/2012 203. pantā minētos nepārvaramas varas gadījumus,
Eiropas Parlaments un Padome apspriež
ēkas projekta priekšlikumu četru nedēļu laikā no
dienas, kad abas iestādes to ir saņēmušas.
Ēkas
projektu uzskata par apstiprinātu, kad ir beidzies šis četru
nedēļu laikposms, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šajā
laikposmā nepieņem pretēju lēmumu attiecībā uz
priekšlikumu.
Ja Eiropas
Parlaments vai Padome šajā četru nedēļu laikā pauž
pienācīgi pamatotas bažas, minēto laikposmu var vienu reizi
pagarināt par divām nedēļām.
Ja Eiropas
Parlaments vai Padome pieņem negatīvu lēmumu par ēkas
projekta priekšlikumu, Eurojust savu priekšlikumu atsauc un var iesniegt
jaunu priekšlikumu.
11.         Eurojust ēkas
iegādes projektu var finansēt, izmantojot aizņēmumu, ko
iepriekš apstiprina budžeta lēmējiestāde saskaņā ar Regulas
(ES, EURATOM) Nr. 966/2012 203. pantu.
50. pants
Budžeta izpilde
Administratīvais direktors darbojas
kā Eurojust kredītrīkotājs un izpilda Eurojust
budžetu saskaņā ar savu atbildību un budžetā
atļautajās robežās.
51. pants
Pārskatu sniegšana un
budžeta izpildes apstiprināšana
1.           Pēc katra finanšu gada Eurojust
grāmatvedis līdz 1. martam nosūta provizoriskos
pārskatus Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai.
2.           Pēc katra finanšu gada Eurojust
līdz 31. martam nosūta budžeta un finanšu pārvaldības
ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai.
3.           Pēc katra finanšu gada Komisijas grāmatvedis līdz 31. martam
nosūta Revīzijas palātai Eurojust provizorisko
pārskatu, kas konsolidēts ar Komisijas pārskatu.
4.           Pēc katra finanšu gada
Revīzijas palāta vēlākais līdz 1. jūnijam
saskaņā ar Regulas (ES, EURATOM) Nr. 966/2012 148. panta
1. punktu izsaka savus apsvērumus par Eurojust provizoriskajiem
pārskatiem.
5.           Kad ir saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par Eurojust
provizorisko pārskatu saskaņā ar Regulas (ES, EURATOM)
Nr. 966/2012 148. pantu,
administratīvais direktors saskaņā ar savu atbildību
sagatavo Eurojust galīgo pārskatu un iesniedz to Kolēģijai
atzinuma sniegšanai.
6.           Kolēģija sniedz atzinumu par Eurojust galīgo
pārskatu.
7.           Pēc katra finanšu gada administratīvais direktors līdz 1. jūlijam
galīgos pārskatus kopā ar Kolēģijas atzinumu
nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas
palātai.
8.           Līdz nākamā gada 15. novembrim
Eurojust galīgo pārskatu publicē Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
9.           Administratīvais direktors
vēlākais līdz nākamā gada 30. septembrim
Revīzijas palātai iesniedz atbildi uz apsvērumiem. Minēto
atbildi administratīvais direktors nosūta arī Kolēģijai
un Komisijai.
10.         Administratīvais direktors pēc
Eiropas Parlamenta uzaicinājuma tam ziņo par savu pienākumu
izpildi. Tāpat Padome var aicināt
administratīvo direktoru ziņot par savu pienākumu izpildi.
11.         Administratīvais direktors pēc Eiropas Parlamenta
pieprasījuma sniedz tam visu
informāciju, kas vajadzīga attiecīgā finanšu gada budžeta
izpildes apstiprinājuma procedūras netraucētai piemērošanai
saskaņā ar Regulas (ES, EURATOM) Nr. 966/2012
165. panta 3. punktu.
12.         Pēc Padomes ieteikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu
vairākumu, Eiropas Parlaments līdz N + 2 gada 15. maijam sniedz administratīvajam
direktoram apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi.
52. pants
Finanšu noteikumi
Eurojust
piemērojamos finanšu noteikumus pieņem Kolēģija saskaņā
ar [Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 23. decembris)
par pamata Finanšu regulu
struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā
(EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro
Eiropas Kopienu vispārējam budžetam] un pēc
apspriešanās ar Komisiju. Tie saskan ar [Regulu 2343/2002], izņemot
gadījumus, kad tas īpaši nepieciešams Eurojust darbībai
un kad Komisija ir devusi iepriekšēju piekrišanu.
VII NODAĻA
PERSONĀLA NOTEIKUMI
53. pants
Vispārīgi noteikumi
Uz Eurojust
personālu attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un
Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtība un noteikumi, kas pieņemti, Eiropas Savienības
iestādēm savstarpēji vienojoties, lai īstenotu minētos
Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtību.
54. pants
Norīkoti
valstu eksperti un pārējie darbinieki
1.           Eurojust var
izmantot norīkotus valstu ekspertus vai citus darbiniekus, kuri nav
pieņemti darbā Eurojust.
2.           Kolēģija pieņem lēmumu, izklāstot noteikumus
par valstu ekspertu norīkošanu darbam Eurojust.
VIII NODAĻA
NOVĒRTĒŠANA UN ZIŅOŠANA
55. pants
Eiropas Parlamenta un valstu
parlamentu iesaistīšana
1.           Eurojust nosūta gada
ziņojumu Eiropas Parlamentam, kas var sniegt apsvērumus un
secinājumus.
2.           Kolēģijas
priekšsēdētājs pēc Eiropas Parlamenta lūguma ierodas
Eiropas Parlamentā, lai apspriestu ar Eurojust saistītus
jautājumus un jo īpaši sniegtu gada darbības pārskatus, ievērojot
pienākumu saglabāt diskrētumu un konfidencialitāti.
Apspriešana tieši vai netieši neattiecas uz konkrētām
darbībām saistībā ar konkrētām operatīvajām
lietām.
3.           Papildus citiem šajā
regulā izklāstītajiem informēšanas un apspriešanās
pienākumiem Eurojust informācijas nolūkā nosūta
Eiropas Parlamentam:
a)      Eurojust izstrādātu vai
pasūtītu pētījumu un stratēģisko projektu
rezultātus;
b)      sadarbības vienošanās, kas
noslēgtas ar trešām personām;
c)      Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāja gada ziņojumu.
4.           Eurojust nosūta savu
gada ziņojumu valstu parlamentiem. Eurojust nosūta valstu
parlamentiem arī 3. punktā minētos dokumentus.
56. pants
Izvērtēšana un
pārskatīšana
1.           Vēlākais [piecus gadus
pēc šīs regulas stāšanās spēkā] un pēc tam reizi piecos gados Komisija
uzdod veikt regulas īstenošanas un ietekmes, kā arī Eurojust un
tā darba prakses efektivitātes un lietderības izvērtējumu.
Izvērtējumā jo īpaši pievērš uzmanību iespējamajai
vajadzībai grozīt Eurojust pilnvaras un šādu
grozījumu finansiālajām sekām.
2.           Komisija nosūta izvērtējuma
ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem Eiropas Parlamentam un valstu
parlamentiem, Padomei un Kolēģijai. Izvērtējuma konstatējumus
publisko.
3.           Katrā otrajā izvērtējumā
Komisija izvērtē arī Eurojust sasniegtos rezultātus,
ņemot vērā tā mērķus, pilnvaras un uzdevumus.
IX NODAĻA
VISPĀRĪGI UN NOSBEIGUMA NOTEIKUMI
57. pants
Privilēģijas
un imunitāte
Uz Eurojust
un tā personālu attiecas Protokols par privilēģijām un
imunitāti Eiropas Savienībā.
58. pants
Valodu lietošanas kārtība
1.           Eurojust piemēro Regulu
Nr. 1[21].
2.           Eurojust darbībai
nepieciešamos tulkošanas pakalpojumus nodrošina Eiropas Savienības
iestāžu Tulkošanas centrs.
59. pants
Konfidencialitāte
1.           Valsts pārstāvji, to
vietnieki un palīgi, kas minēti 7. pantā, Eurojust personāls,
valsts korespondenti un datu aizsardzības inspektors ir saistīti ar
pienākumu ievērot konfidencialitāti attiecībā uz
informāciju, kas tiem kļuvusi zināma, veicot savus uzdevumus.
2.           Konfidencialitātes ievērošanas
pienākums attiecas uz visām personām un iestādēm, ko aicina sadarboties ar Eurojust.

3.           Konfidencialitātes ievērošanas
pienākums paliek spēkā arī pēc atbrīvošanas no
amata vai darba vai pēc 1. un 2. punktā minēto personu
darbības izbeigšanas.
4.           Konfidencialitātes ievērošanas
pienākums attiecas uz visu Eurojust saņemto informāciju,
ja vien šī informācija jau nav publiskota vai pieejama
sabiedrībai.
5.           Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja
locekļi un darbinieki ir saistīti ar konfidencialitātes ievērošanas
pienākumu attiecībā uz informāciju, kas tiem kļuvusi
zināma, veicot savus uzdevumus.
60. pants
Pārredzamība
1.           Dokumentiem, kas saistīti ar Eurojust
administratīvajiem uzdevumiem, piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001.
2.           Kolēģija sešu mēnešu
laikā pēc savas pirmās sanāksmes datuma pieņem
sīki izklāstītus noteikumus par Regulas (EK) Nr. 1049/2001
piemērošanu.
3.           Par Lēmumiem, ko Eurojust pieņēmis
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt
sūdzību Ombudam vai celt prasību Eiropas Savienības
Tiesā saskaņā ar attiecīgi Līguma 228. un 263. pantā
izklāstītajiem nosacījumiem.
61. pants
OLAF un Eiropas
Revīzijas palāta
1.           Lai saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 1073/1999 veicinātu cīņu pret krāpšanu, korupciju
un citām nelikumīgām darbībām, sešu mēnešu
laikā no šīs regulas stāšanās spēkā Eurojust pievienojas
1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo
izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF),
un pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem Eurojust
darbiniekiem, izmantojot minētā Nolīguma pielikumā
sniegto paraugu.
2.           Eiropas Revīzijas palātai
ir tiesības uz dokumentu pamata un uz vietas veikt revīziju
attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, uzņēmējiem
un apakšuzņēmējiem, kas no Eurojust ir saņēmuši
Savienības līdzekļus.
3.           OLAF var veikt
izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas,
saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas
Regulā (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96[22],
ar mērķi noteikt, vai saistībā ar Eurojust izdevumiem
ir bijuši pārkāpumi, kas apdraud Savienības
finansiālās intereses.
4.           Neskarot 1., 2. un 3. punktu,
darba vienošanās ar trešām valstīm, starptautiskām
organizācijām un Interpolu, līgumos, dotāciju
nolīgumos un dotāciju piešķiršanas lēmumos Eurojust
ietver noteikumus, kas skaidri pilnvaro Eiropas Revīzijas palātu un OLAF
veikt minētās revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši attiecīgajām
kompetencēm.
62. pants
Drošības noteikumi par
klasificētas informācijas aizsardzību
Eurojust piemēro
drošības principus, kas ietverti Komisijas drošības noteikumos
Eiropas Savienības klasificētās informācijas (ESKI) un sensitīvas neklasificētas
informācijas aizsardzībai, kā izklāstīts Komisijas
Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom[23] pielikumā. Tas attiecas arī uz noteikumiem
par šādas informācijas apmaiņu, apstrādi un glabāšanu.
63. pants
Administratīvā
izmeklēšana
Uz Eurojust administratīvajām
darbībām attiecas Eiropas Ombuda izmeklēšana saskaņā
ar Līguma 228. pantu.
64. pants
Atbildība, kas nav
atbildība par datu neatļautu vai nepareizu apstrādi
1.           Eurojust līgumisko
atbildību regulē tiesību akti, kas piemērojami
attiecīgajam līgumam.
2.           Eiropas Savienības Tiesai ir
jurisdikcija taisīt spriedumu saskaņā ar jebkuru
šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Eurojust
noslēgtā līgumā.
3.           Ārpuslīgumiskas
atbildības gadījumā Eurojust saskaņā ar
vispārīgajiem principiem, kas kopēji dalībvalstu
tiesību aktiem, un neatkarīgi no atbildības saskaņā ar
37. pantu atlīdzina jebkādu kaitējumu, ko radījusi
Kolēģija vai Eurojust darbinieki, veicot savus
pienākumus.
4.           Turklāt 3. punkts attiecas
uz kaitējumu, kas radies valsts pārstāvja, tā vietnieka vai
palīga kļūdas dēļ, veicot savus pienākumus.
Tomēr, kad viņš darbojas, pamatojoties uz pilnvarām, kas
viņam piešķirtas saskaņā ar 8. pantu, viņa
izcelsmes dalībvalsts atmaksā Eurojust summas, ko Eurojust
samaksājis, lai atlīdzinātu par šādu kaitējumu.
5.           Eiropas Savienības Tiesai ir
jurisdikcija strīdos par 3. punktā minētā kaitējuma
kompensāciju.
6.           Dalībvalstu tiesas, kas ir
kompetentas izskatīt strīdus saistībā ar Eurojust atbildību,
kā minēts šajā pantā, nosaka ar atsauci uz Padomes Regulu
(EK) Nr. 44/2001[24].
7.           Eurojust darbinieku
personisko atbildību pret Eurojust regulē noteikumi, kas
izklāstīti tiem piemērojamajos Civildienesta noteikumos vai
pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.
65. pants
Mītnes
nolīgums un darbības nosacījumi
Eurojust
mītne ir Hāgā, Nīderlandē.
Nepieciešamie
pasākumi attiecībā uz Eurojust izmitināšanu Nīderlandē
un aprīkojumu, kas Nīderlandei ir jānodod Eurojust
rīcībā, kā arī īpašie noteikumi, kurus
Nīderlandē piemēro administratīvajam direktoram, Kolēģijas
locekļiem, Eurojust personālam un viņu ģimenes
locekļiem, ir noteikti mītnes nolīgumā starp Eurojust
un Nīderlandi, kas noslēgts pēc tam, kad ir saņemts Kolēģijas
apstiprinājums.
Nīderlande
nodrošina labākos iespējamos apstākļus Eurojust
darbībai, tostarp uz Eiropu vērstu daudzvalodu izglītību un
piemērotus transporta savienojumus.
66. pants
Pārejas
pasākumi
1.           Eurojust ir vispārējais tiesību un saistību
pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem,
saistībām un īpašumiem, kurus noslēdzis, uzņēmies
vai iegādājies Eurojust, kas izveidots ar lēmumu 2002/187/TI.

2.           Eurojust valsts locekļi, kurus katra dalībvalsts norīkojusi
saskaņā ar Lēmumu 2002/187/TI, uzņemas Eurojust valsts
locekļu lomu saskaņā ar šīs regulas II nodaļu. Pēc
šīs regulas stāšanās spēkā viņu pilnvaru
termiņu var pagarināt vienu reizi saskaņā ar šīs
regulas 10. panta 2. punktu neatkarīgi no iepriekšējā
pagarinājuma.
3.           Kad šī regula stājas
spēkā, Eurojust esošais priekšsēdētājs un
priekšsēdētāja vietnieki uzņemas
priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku lomu
saskaņā ar 11. pantu, kamēr beidzas viņu pilnvaru
termiņš saskaņā ar Lēmumu 2002/187/TI. Pēc šīs
regulas stāšanās spēkā viņus vienu reizi var
ievēlēt atkārtoti saskaņā ar šīs regulas 11. panta
3. punktu neatkarīgi no iepriekšējās atkārtotās
ievēlēšanas.
4.           Saskaņā ar Lēmuma 2002/187/TI
29. pantu pēdējais ieceltais administratīvais direktors
uzņemas administratīvā direktora lomu saskaņā ar 17. pantu,
kamēr beidzas viņa pilnvaru termiņš atbilstoši lēmumam, kas
pieņemts saskaņā ar Lēmumu 2002/187/TI. Pēc šīs
regulas stāšanās spēkā administratīvā direktora
pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi.
5.           Šī regula neietekmē to
nolīgumu juridisko spēku, kurus noslēdzis Eurojust, kas
izveidots ar Lēmumu 2002/187/TI. Jo īpaši saistošu juridisko
spēku saglabā visi Eurojust noslēgtie starptautiskie nolīgumi,
kas stājušies spēkā pirms šīs regulas stāšanas
spēkā.
67. pants
Atcelšana
1.           Šī regula aizstāj un
atceļ Lēmumus 2002/187/TI, 2003/659/TI un 2009/426/TI.
2.           Atsauces uz 1. punktā
minētajiem atceltajiem Padomes lēmumiem uzskata par atsaucēm uz
šo regulu.
68. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas
spēkā divdesmitajā
dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī
regula uzliek
saistības kopumā un ir tieši
piemērojama visās dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
1. PIELIKUMS
To smagu noziegumu veidu saraksts, kuri ir Eurojust
kompetencē saskaņā ar 3. panta 1. punktu:
–
organizētā noziedzība;
–
terorisms;
–
narkotiku nelikumīga tirdzniecība;
–
nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizācija;
–
korupcija;
–
noziegumi pret Savienības finansiālajām
interesēm;
–
slepkavība,
smagi miesas bojājumi;
–
personas
nolaupīšana, nelikumīga brīvības atņemšana un
ķīlnieku sagrābšana;
–
seksuālā vardarbība pret
sievietēm un bērniem un sieviešu un bērnu seksuālā
izmantošana, bērnu pornogrāfija un uzmākšanās bērniem
seksuālos nolūkos;
–
rasisms un ksenofobija;
–
organizēta laupīšana;
–
noziegumi, kas saistīti ar
transportlīdzekļiem;
–
krāpšana;
–
rekets un izspiešana;
–
izstrādājumu viltošana un pirātisms;
–
administratīvu
dokumentu viltošana un tirdzniecība;
–
naudas un maksāšanas līdzekļu
viltošana;
–
kibernoziegumi;
–
iekšējās informācijas
ļaunprātīga izmantošana un finanšu tirgus manipulācija;
–
imigrantu nelikumīga ievešana;
–
cilvēku tirdzniecība;
–
cilvēku
orgānu un audu nelikumīga tirdzniecība;
–
hormonu un
citu augšanas veicinātāju nelikumīga tirdzniecība;
–
kultūras
priekšmetu, tostarp senlietu un mākslas darbu, nelikumīga
tirdzniecība;
–
šaujamieroču, munīcijas un
sprāgstvielu nelikumīga tirdzniecība;
–
apdraudētu dzīvnieku sugu nelikumīga
tirdzniecība;
–
apdraudētu
augu sugu un šķirņu nelikumīga tirdzniecība;
–
noziegumi pret vidi;
–
kuģu radīts piesārņojums;
–
noziegumi, kas saistīti ar
kodolmateriāliem un radioaktīvām vielām;
–
genocīds,
noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi.
2. PIELIKUMS
27. pantā minēto personas
datu kategorijas
1.           a)       Uzvārds, pirmslaulību uzvārds, vārds un
visi pieņemtie vārdi;
b)      dzimšanas
datums un vieta;
c)      pilsonība;
d)      dzimums;
e)      attiecīgās personas
dzīvesvieta, nodarbošanās un aptuvena atrašanās vieta;
f)       sociālās
apdrošināšanas numuri, vadītāju apliecības, identifikācijas dokumenti un pases dati,
muitas un nodokļu
identifikācijas numuri;
g)      informācija
par juridiskām personām,
ja tajā ietverta informācija, kas
attiecas uz identificētām vai identificējamām
personām, pret kurām vērsta
tiesas izmeklēšana vai kriminālvajāšana;
h)      banku
konti un konti citās finanšu iestādēs;
i)       iespējamo noziedzīgo nodarījumu apraksts
un būtība, diena, kurā
tie tika izdarīti, noziedzīgo
nodarījumu kategorija un
izmeklēšanas virzība;
j)       fakti,
kas norāda uz
lietas starptautisko mērogu;
k)      informācija
par iespējamo piederību
noziedzīgai organizācijai;
l)       tālruņa
numuri, e-pasta adreses, datu plūsmu un atrašanās vietu dati,
kā arī saistītie dati,
kas nepieciešami abonenta vai
lietotāja identificēšanai;
m)     transportlīdzekļa
reģistrācijas dati;
n)      DNS
profili, kas noteikti no DNS nekodētās daļas, fotogrāfijas un pirkstu nospiedumi.
2.           a)       Uzvārds, pirmslaulību uzvārds, vārds un
visi pieņemtie vārdi;
b)      dzimšanas
datums un vieta;
c)      pilsonība;
d)      dzimums;
e)      attiecīgās personas dzīvesvieta,
nodarbošanās un aptuvena atrašanās vieta;
f)       noziedzīgo
nodarījumu, kuros tie iesaistīti, apraksts un būtība, diena, kurā
tie tika izdarīti, noziedzīgo
nodarījumu kategorija un
izmeklēšanas virzība.
TIESĪBU AKTA FINANŠU
PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
              1.2.    Attiecīgās politikas jomas
ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

              1.6.    Ilgums un finansiālā ietekme

              1.7.    Paredzētais(-ie)
pārvaldības veids(-i)
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Pārraudzības un ziņošanas
noteikumi
              2.2.    Pārvaldības un kontroles
sistēmas
              2.3.    Krāpšanas un pārkāpumu
apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
              3.1.    Attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas izdevumu kategorijas un budžeta pozīcijas
              3.2.    Paredzamā ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā ietekme uz
[struktūras] apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā ietekme uz
[struktūras] cilvēkresursiem
              3.2.4. Saderība ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
iemaksas
              3.3.    Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Savienības
Aģentūru tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās
(EUROJUST)
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā [25]
Politikas
joma: 33. sadaļa – Tiesiskums
Darbība:
33.03. –Tiesiskums krimināllietās un civillietās (no 2014. gada:
33.03 – Tiesiskums)
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/
sagatavošanas darbību [26]
þ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz
darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķis(-i)
1.4.1.     Komisijas
daudzgadu stratēģiskie mērķi, ko plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Eurojust izveidoja
pēc dalībvalstu iniciatīvas ar Lēmumu 2002/187/TI kā
Savienības struktūru ar juridiskas personas statusu, lai pastiprinātu cīņu pret
smagiem noziegumiem. LESD 85. Pantā
paredzets, ka Eurojust darbību nosaka ar izmantot regulu, kas
pieņemta saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Eurojust
uzdevums ir atbalstīt un stiprināt koordināciju un
sadarbību starp valstu izmeklēšanas un kriminālvajāšanas
iestādēm saistībā ar smagiem noziegumiem, kas skar vismaz
divas Eiropas Savienības dalībvalstis. Šis regulas priekšlikums
paredz vienu atjaunotu tiesisko regulējumu jaunajai Eiropas
Savienības Aģentūrai tiesu iestāžu sadarbībai
krimināllietās, kas ir Eurojust tiesību un saistību
pārņēmēja.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. 2: uzlabot
tiesu sadarbību krimināllietās, tādējādi veicinot
patiesas Eiropas tiesiskuma telpas izveidi.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
33.03.
– Tiesiskums krimināllietās un civillietās
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Eurojust apvieno augstākā
līmeņa prokurorus un tiesnešus no visām dalībvalstīm
un tam ir galvenā loma Eiropas tiesiskuma telpas izveidē. Tam ir liela
loma arī pārrobežu noziedzības apkarošanā ES kā
efektīvam tiesu sadarbības veicinātājam, kura
palīdzību arvien biežāk lūdz valstu speciālisti. Paredzams,
ka tam būs šāda ietekme.
1.
Eurojust operatīvais darbs
Eurojust atbalsta un stiprina tiesu sadarbību
krimināllietās. Valsts pārstāvji, darbojoties
atsevišķi vai kā Kolēģija, iesaistās
konkrētās krimināllietās, ja valstu iestādēm
nepieciešama labāka koordinācija vai jāpārvar
grūtības, praksē pielietojot tiesu sadarbības un savstarpējas
atzīšanas instrumentus. Eurojust ir palīdzējies savienot
Eiropas Savienības dažādās tiesību sistēmas un
tradīcijas un veicināt savstarpēju uzticību, kas ir
savstarpējas atzīšanas instrumentu stūrakmens, ātri
atrisinot lingvistiskās vai juridiskās problēmas vai
identificējot kompetentās iestādes citās valstīs.
2.
Eurojust tiesu ekspertīzes centrs efektīvai rīcībai
cīņā pret smagiem pārrobežu noziegumiem
Eurojust ir nozīmīga loma
cīņā pret pārrobežu noziedzību. Eurojust organizē
koordinācijas sanāksmes, kur pulcējas valstu iestāžu
pārstāvji, lai vienotos par kopēju pieeju izmeklēšanai,
sagatavotu palīdzības lūgumus, saņemtu vai meklētu
atbildes uz juridiskiem jautājumiem vai lemtu par vienlaicīgām
operācijām. Eurojust ir iesaistīts kopējo
izmeklēšanas grupu (KIG) izveidē un piedalās tajās,
sniedzot atbalstu dalībvalstīm.
3.
Eurojust sadarbība ar partneriem
Eurojust saskaņā ar Padomes
lēmumu sadarbojas ar citām aģentūrām, jo īpaši
Eiropolu un OLAF, kā arī ar trešām valstīm, un izmitina
Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla, kopējo izmeklēšanas
grupu ekspertu tīkla un genocīda apkarošanas tīkla sekretariātu.
4.
Eurojust attiecības ar Eiropas Prokuratūru
Saskaņā
ar LESD 86. pantu Eiropas Prokuratūra ir jāveido „no Eurojust”.
Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir regulēt arī attiecības
starp Eurojust un Eiropas Prokuratūru. Administratīvais
atbalsts Eiropas Prokuratūrai tiks sniegts, neradot izmaksas.
1.4.4.     Rezultātu
un ietekmes rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Komisija
saskaņā ar Ceļvedi vienotas pieejas īstenošanai
attiecībā uz aģentūrām izstrādā
pamatnostādnes aģentūru galveno snieguma rādītāju
noteikšanai. Tās paredzēts pabeigt 2013. gadā.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Paredzēts,
ka īstermiņā Eurojust turpinās veikt galvenās
darbības, jo īpaši tās, kas tieši saistītas ar valstu
izmeklēšanas un kriminālvajāšanas iestāžu
koordinācijas un sadarbības atbalstīšanu un stiprināšanu
smagu pārrobežu noziegumu lietās. Ir jāpastiprina
informācijas plūsma un saikne starp valstu iestādēm un Eurojust.
Vidējā
termiņā ar šā priekšlikuma palīdzību saskaņā
ar LESD 85. pantu tiks pastiprināta Eurojust struktūra,
darbība, uzdevumi un parlamentārā pārraudzība. Priekšlikumā
ir iekļautas arī prasības, kas saistītas ar LESD 86. pantu
un Eiropas Prokuratūras izveidi no Eurojust: Eurojust
būs jāniedz Eiropas Prokuratūrai administratīvā
atbalsta pakalpojumi.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Eurojust darbības radītā pievienotā
vērtība: dalībvalstu iestāžu tiesiskās sadarbības
veicināšanai un koordinācijas uzlabošanai, lai efektīvāk cīnītos
pret organizēto noziedzību, ir būtiska ES dimensija, un to var
panākt tikai ES līmenī.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Eurojust gada ziņojumi liecina, ka
pastāvīgi ir nepieciešama Eiropas Savienības un starptautiska
koordinācija un atbalsts smagu pārrobežu noziegumu jomā. Pagājušajā
desmitgadē ļoti strauji ir palielinājusies organizētā
noziedzība, piemēram, narkotisko vielu nelikumīga
tirdzniecība, cilvēku tirdzniecība, terorisms un kibernoziedzība,
tostarp bērnu pornogrāfija. Veidojas
jauna noziedzības aina, kurai arvien vairāk raksturīgas
ļoti mobilas un elastīgas grupas, kas darbojas vairākās
jurisdikcijās un noziedzības sektoros un kuras jo īpaši liek
lietā plaša mēroga nelikumīgu interneta izmantošanu. Dalībvalstis nevar
efektīvi cīnīties ar to valsts līmenī, tāpēc
koordinācija un palīdzība kļūst īpaši
svarīga. Eurojust ir vienīgā ES aģentūra, kas
atbalsta valstu tiesu iestādes, lai šajās lietās veiktu
atbilstošu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
Tiesiskās
sadarbības krimināllietās stiprināšana ir
brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveides svarīga
sastāvdaļa. Eurojust uzdevums — veicināt
koordināciju un sadarbību — ir
izstrādāts saistībā ar citiem juridiskiem instrumentiem
minētajā jomā, piemēram, 2000. gada Konvenciju par savstarpēju
palīdzību krimināllietās (MLA), Padomes pamatlēmumu par Eiropas apcietināšanas
orderi vai Padomes pamatlēmumu par jurisdikcijas īstenošanas
konfliktu novēršanu un atrisināšanu kriminālprocesā.
Jāpatur prātā sinerģija ar pārējām tieslietu
un iekšlietu aģentūrām, jo īpaši Eiropolu, un
nepieciešamība izvairīties no uzdevumu dublēšanās un
uzlabot sadarbību. Arī Eurojust un Eiropas Prokuratūras
sadarbība nenoliedzami būs sinerģijas sastāvdaļa.
1.6.        Ilgums
un finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas
darbības laiks: [DD/MM]GGGG
līdz [DD/MM]GGGG
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG. gads līdz
GGGG. gads
x Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
–
Ieviešana ar
sākotnējo periodu no GGGG. gada līdz
GGGG. gadam,
–
kuram seko pilna spektra
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi [27]
Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
–
no tās
struktūrvienību, tostarp Savienības delegāciju personāla, puses;
–
¨  no izpildaģentūru puses;
¨ Dalīta
pārvaldība kopā ar
dalībvalstīm
X Netieša
pārvaldība, izpildes
uzdevumus deleģējot:
–
¨ trešām valstīm vai to ieceltām organizācijām;
–
¨ starptautiskām organizācijām
un to aģentūrām (precizēt);
–
¨ EIB un Eiropas Investīciju fondam;
–
X struktūrām,
kas minētas Finanšu regulas 208. un 209. pantā;
–
¨ publisko tiesību
subjektiem;
–
¨ struktūrām, kas ir privāttiesību subjekts, ar valsts dienesta uzdevumiem tiktāl, ciktāl tās sniedz
pietiekamus finanšu nodrošinājumus;
–
¨ struktūrām, kas ir kādas dalībvalsts
privāttiesību subjekts, kurai ir uzticēts īstenot publiskā un privātā sektora partnerību
un kura sniedz pietiekamus finanšu nodrošinājumus;
–
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP
saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas
attiecīgā pamataktā.
–       Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
Šā leģislatīvā
akta priekšlikuma mērķis ir modernizēt Eurojust tiesisko
regulējumu un racionalizēt Eurojust darbību.
Priekšlikums
ir sagatavots tādā veidā, kas neietekmē budžetu.
Tādēļ attiecībā uz šo tiesību akta priekšlikumu
ir spēkā finanšu plāns 2014.–2020. gadam, ko 2013. gada
jūlijā pieņēma Komisija.
Tomēr ar
šo regulu ir ieviests jauns elements, kas regulē attiecības ar
Eiropas Prokuratūru: kā noteikts šajā regulā, Eurojust Eiropas
Prokuratūrai nodrošinātu administratīvā atbalsta
struktūras, tostarp finansējumu, cilvēkresursus, drošību un
informācijas tehnoloģijas.
Turklāt Eurojust
vairs nenodarbotos ar noziedzīgiem nodarījumiem, kas apdraud ES
finansiālās intereses, kuri veido 5 līdz 10% no
pašreizējā kopējā lietu apjoma. Tā rezultātā
aģentūrā posteņus var pārvietot tā, lai segtu
Eiropas Prokuratūras atbalsta funkcijas izdevumus.
Tādēļ
šim priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz budžetu, kā arī
tas nemaina finanšu plānā 2014.–2020. gadam norādīto
posteņu kopsummu.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Eurojust priekšsēdētājs katru
gadu Kolēģijas vārdā nosūta Eiropas Parlamentam gada
ziņojumu par Eurojust veikto darbu, kā arī
informāciju par katru sadarbības vienošanos, kas noslēgta ar
trešām personām, un Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāja gada ziņojumu.
Piecus
gadus pēc regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi
piecos gados Komisija uzdod veikt regulas īstenošanas un Eurojust
darbības neatkarīgu izvērtējumu.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Šajā
posmā nav apzināti konkrēti riski pārvaldības un
kontroles sistēmā.
2.2.2.     Paredzētās
kontroles metodes
Eurojust piemēro šādu kontroli: administratīvā
kontrole, tostarp budžeta kontrole, iekšējā revīzija, Eiropas
Revīzijas palātas gada ziņojumi, ikgadējo atbrīvošanu
no atbildības par ES budžeta izpildi.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu
darbību apkarošanai aģentūrai bez ierobežojumiem piemēro
Regulas (EK) Nr. 1073/1999 noteikumus.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas
pa daudzgadu
finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija……………………….] || Dif./nedif. ([28])   || no EBTA valstīm[29]   || No kandidāt-valstīm[30]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 3 || 33.0304 Eiropas Savienības Krimināllietu tiesu sadarbības aģentūra (EUROJUST) || Dif. || NĒ || JĀ Pēc vienošanās || NĒ || NĒ
·      Pieprasītās jaunās budžeta izdevumu
pozīcijas
Sarindotas
pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Izdevumu kategorija ………………….……..] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || No kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   ||   || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs 3 || Drošība un pilsonība
 EUROJUST ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 1. sadaļa || Saistības || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sadaļa || Saistības || (1a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksājumi || (2a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3. sadaļa || Saistības || (3a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   || Maksājumi || (3b) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ apropriācijas EUROJUST || Saistības || =1+1a +3a ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =2+2a +3b ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Tiesiskuma programma ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 33 03 02 — Tiesu iestāžu sadarbības uzlabošana civillietās un krimināllietās || Saistības || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0.400
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0.400
 KOPĀ — Programma "Tiesiskums"[31] || Saistības || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0.400
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0.400
Pašreizējais aprēķins ir
veikts, pamatojoties uz pieņēmumu, ka administratīvā
atbalsta struktūras, ko Eurojust nodrošina Eiropas
Prokuratūrai, tostarp finansējums, cilvēkresursi, drošība
un informācijas tehnoloģijas, neietekmē budžetu un tām nav
nepieciešami papildu darbinieki no Eurojust štatu saraksta, jo ir
paredzēta iekšēja pārvietošana, beidzoties dažām Eurojust
darbībām pēc Eiropas Prokuratūras izveides.
Praktiski Eurojust administratīvā
struktūra nodrošinātu gan Eurojust, gan Eiropas
Prokuratūras vajadzības. Šī administratīvā
struktūra nodrošinātu saskaņotu budžeta plānošanu un
izpildi, dažādus personāla pārvaldības aspektus un visu
citu atbalsta pakalpojumu sniegšanu.
Paredzēts, ka Eurojust grāmatvedis
būs Eiropas Prokuratūras grāmatvedis.
Izvērtēšanas izmaksas, jo īpaši
tās, kas nepieciešamas šīs regulas īstenošanas un ietekmes,
kā arī Eurojust efektivitātes un lietderības izvērtēšanai,
tiktu segtas no jaunās Tiesiskuma programmas.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 TIESISKUMA ĢENERĀLDIREKTORĀTS ||
  Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ — TIESISKUMA ĢENERĀLDIREKTORĀTS || Apropriācijas || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistību summa = maksājumu summa) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 KOPĀ ‑ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || 0.400
 Maksājumi ||   ||   ||   ||   ||   || 0.400 ||   || .0400
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
[struktūras] darbības apropriācijām
–
X  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
darbības apropriāciju izmantošanu        Priekšlikums/iniciatīva
paredz darbības apropriāciju
–
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultātu veids [32]   || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopā izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[33]   ||     ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || . ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
[struktūras] cilvēkresursiem
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
o  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE
 Cilvēkresursi || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (darbinieku skaits) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - no kuriem AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - no kuriem AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu: FTE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - no kuriem līgumdarbinieki ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - no kuriem valstu norīkotie eksperti (SNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Darbinieki kopā ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
 Personāla izmaksas || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā
 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - no kuriem AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - no kuriem AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārštata darbinieki ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - no kuriem līgumdarbinieki ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - no kuriem valstu norīkotie eksperti (SNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kopā personāla izmaksas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.  Attiecīgā
ĢD paredzamās cilvēkresursu vajadzības
–
X  Priekšlikums/iniciatīva
neparedz cilvēkresursu izmantošanu.
–
Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais
apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu
zīmi aiz komata)
 ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE)[34]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[35]   || - galvenajā mītnē[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegācijās   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT, INT — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas,
izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Sekošana politikai un ieteikumi aģentūrai, ieteikumi par budžetu un finansēm aģentūrai un faktiskie maksājumi, izpilde, budžeta projekta izstrādes procedūras.
 Ārštata darbinieki ||
Izmaksu
aprēķina apraksts pilnslodzes ekvivalentam būtu
jāiekļauj pielikuma 3. iedaļā.
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
X  Priekšlikums/iniciatīva atbilst
nākamajai daudzgadu finanšu shēmai.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma [37].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
X Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo
personu līdzfinansējumu.
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas  ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
X  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus.
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus;
–
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[38]
 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (sk. 1.6. punktu)
 ………….pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
novirzāmiem dažādiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās)
izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmums,
ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret
smagiem noziegumiem, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2003/659/TI un
Padomes 2008. gada 16. decembra Lēmumu 2009/426/TI par Eurojust
stiprināšanu. OV L 063, 6.3.2002, 1. lpp.
[2]               Jaunās
Eurojust regulas priekšlikuma projektā ir pievērsta
uzmanība uzlabotai dalībvalstu policijas dienestu sadarbībai un
palīdzības sniegšanai, lai novērstu un apkarotu smagus
noziegumus.
[3]               Padomes
Lēmums 2009/426/TI, 16.12.2008., OV L 138, 4.6.2009., 14. lpp.
[4]               Skatīt
COM(2008) 135,
[5]               GHK
„Pētījums par Eurojust stiprināšanu”.
[6]               OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[7]               OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.
[8]               OV L 245, 29.9.2003., 44. lpp.
[9]               OV L 138, 4.6.2009., 14. lpp.
[10]             OV L 167, 26.6.2002., 1. lpp.
[11]             OV L 332, 18.12.2007., 103. lpp.
[12]             OV L 301, 12.11.2008., 38. lpp.
[13]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[14]             OV L 105, 27.04.1996., 1. lpp.
[15]             OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.
[16]             OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[17]             Padomes Regula Nr. 31 (EEK) un Nr. 11
(EAEK) (1961. gada 18. decembris), ar ko nosaka Eiropas Kopienu un Eiropas
Atomenerģijas kopienas Civildienesta noteikumus un pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtību, OV P 045, 14.6.1962., 1385. lpp.,
ar grozījumiem, jo īpaši ar Padomes 1968. gada 29. februāra
Regulu 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.), ar tās turpmākajiem
grozījumiem.
[18]             Padomes Regula Nr. 31 (EEK) un Nr. 11 (EAEK) (1961. gada
18. decembris), ar ko nosaka Eiropas
Kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienas Civildienesta noteikumus un
pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, OV P 045,
14.6.1962., 1385. lpp., ar grozījumiem, jo īpaši ar Padomes 1968. gada
29. februāra Regulu 259/68 (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.), ar
turpmākajiem grozījumiem.
[19]             OV L 136., 31.5.1999., 8. lpp.
[20]             OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[21]             OV L 17, 6.10.1958.,
385. lpp.
[22]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[23]             OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.
[24]             OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp. No 2015. gada 10. janvāra Regula (EK) Nr. 44/2001
tiek aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1215/2012.
[25]             ABM — budžeta līdzekļu vadība
pa darbības jomām; ABB — budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[26]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
[27]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[28]             Dif.
— diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās
apropriācijas.
[29]             BTA
— Eiropas Brīvās
tirdzniecības asociācija..
[30]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[31]             Regulas projekta 56. pantā Komisijai
paredzēts pienākums sniegt ziņojumu par regulas īstenošanu.
Minētā ziņojuma pamatā jābūt ārējam
pētījumam.
[32]             Rezultāti ir piegādājamie produkti un
sniedzamie pakalpojumi (piem.: finansēto studentu apmaiņu skaits,
izbūvēto ceļu kilometri utt.).
[33]             Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.
[34]             CA — līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE
— valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās.
[35]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no
darbības apropriācijām (kādreizējām ,,BA”
pozīcijām).
[36]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas
Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības
fonds (EZF).
[37]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[38]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.