               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.8.2015
            COM(2015) 410 final
            2015/0183(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par ICCO galvenās mītnes iespējamo pārcelšanu no Londonas uz Abidžanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Starptautiskās Kakao organizācijas (ICCO) padome 2002. gada maijā nolēma savu galveno mītni no 2003. gada 1. janvāra pārvietot no Londonas uz Abidžanu Kotdivuārā. Ņemot vērā drošības situāciju Kotdivuārā, galvenās mītnes pārcelšana uz Abidžanu tika atlikta vairākas reizes — pēdējo reizi 2012. gada martā, kad ICCO padome vienojās pieņemt galīgo lēmumu 2015. gada septembra sēdē.

                  Eiropas Savienība ar šo lēmumu pieņems nostāju, kāda ICCO padomes 92. kārtējā sēdē 2015. gada septembrī (vai ārkārtas sēdē pēc septembra līdz 2015. gada beigām) jāieņem attiecībā uz ICCO galvenās mītnes pārcelšanu no Londonas uz Abidžanu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Eiropas Savienība ar Padomes 2012. gada 26. marta Lēmumu 2012/189/ES (OV L 102, 12.4.2012., 1. lpp.) Savienības vārdā ir apstiprinājusi Starptautisko Kakao nolīgumu.

                  Eiropas Savienība ar 2012. gada 13. marta Padomes secinājumiem pieņēma nostāju, kāda ICCO padomes 85. sēdē 2012. gada martā jāieņem attiecībā uz ICCO galvenās mītnes pārcelšanu uz Abidžanu.

               3.EX-POST NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Šā lēmuma saturs Padomes Preču jautājumu darba grupā tika apspriests vairākās sanāksmēs 2015. gadā.

               •Ietekmes novērtējums

                  Kopš 2002. gada neviena cita valsts, izņemot Kotdivuāru, nav piedāvājusi uzņemt ICCO. Tā kā Kotdivuāra ir lielākais kakao ražotājs, ICCO galvenās mītnes pārcelšana no Londonas uz Abidžanu ir lietderīga, ja vietējie apstākļi to pieļauj.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Kotdivuāra ir norādījusi, ka tā pārņems nepieciešamās pārcelšanās izmaksas, kas novērtētas GBP 1 949 944 apmērā.

                  ICCO gada administratīvais budžets pēc pārcelšanās uz Abidžanu būtu zināmā mērā salīdzināms ar budžetu Londonā.

               5.CITI JAUTĀJUMI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Lēmums par ICCO galvenās mītnes pārvietošanu no Londonas uz Abidžanu būtu jāpieņem 2015. gada septembrī vai vismaz ne vēlāk kā 2015. gada beigās.

                  Pārcelšana būtu jāveic 2016. gada septembrī un ne vēlāk kā 2017. gada martā.

               2015/0183 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par ICCO galvenās mītnes iespējamo pārcelšanu no Londonas uz Abidžanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)ES ir parakstījusi 2010. gada Starptautisko Kakao nolīgumu un ir Starptautiskās Kakao organizācijas (ICCO) dalībniece.

               (2)Paredzams, ka ICCO padomes 92. kārtējā sēdē 2015. gada septembrī tiks pieņemts lēmums par ICCO galvenās mītnes pārcelšanu no Londonas uz Abidžanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, ko Eiropas Savienība ICCO padomes 92. kārtējā sēdē (2015. gada 21.–25. septembrī) ieņem attiecībā uz Starptautiskās Kakao organizācijas galvenās mītnes pārcelšanu, ir šāda:

               ja līdz ICCO padomes 92. kārtējai sēdei 2015. gada septembrī vai līdz jebkādai nākamajai ārkārtas sēdei pirms 2015. gada beigām

               ANO drošības līmenis attiecībā uz Kotdivuāru ir otrais drošības līmenis vai par to augstāks līmenis;

               starp ICCO un Kotdivuāru ir parakstīts atjaunināts galvenās mītnes nolīgums vai saprašanās memorands vai notikusi apmaiņa ar minētajiem dokumentiem vai līdzvērtīga vēstuļu apmaiņa, ar ko paredz savstarpējas saistības un pienākumus attiecībā uz pārvietošanu;

               ir apstiprināts ICCO padomes lēmums par pārvietošanas izmaksu (Kotdivuāra sedz GBP 1 949 944) un pienākumu sadalījumu starp Kotdivuāru un ICCO, pārcelšanās izmaksu segšanas kārtību un laika grafikiem, ņemot vērā, ka Kotdivuārai līdz 2016. gada martam būtu jāsedz 100 % no aplēstajām ICCO pārvietošanas izmaksām;

               ir apstiprināts ICCO padomes lēmums, ar ko nosaka pārcelšanās laika grafikus;

               ir apstiprināts ICCO padomes lēmums par iespējamu ICCO biroja būvniecību 10 gadus pēc pārcelšanās uz Abidžanu, lēmumā ietverot informāciju par atbilstošu finansēšanas kārtību (piemēram, uzkrātās ICCO dalībnieku iemaksas, kas paredzētas šim īpašajam budžeta postenim nākamajos 10 gados),

               būtu jāveic galvenās mītnes pārcelšana uz Abidžanu.

               ES neatbalstīs šā lēmuma atlikšanu uz laiku pēc 2015. gada.

               Ja tiek pieņemts lēmums par ICCO galvenās mītnes pārcelšanu uz Abidžanu, ES atbalstīs to, ka izpilddirektora kandidāts tiek izvēlēts no patērētājvalstīm.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā pieņemšanas.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs


				|

		52013PC0696

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par finansiālajām iemaksām, kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu 3. daļu no iemaksas 2013. gadam Eiropas Attīstības fondā /* COM/2013/0696 final - 2013/0335 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Saskaņā ar 10. EAF finanšu regulas
57. panta 3. punktu šis priekšlikums attiecas uz 2013. gada
iemaksas trešās daļas summu ("n+1" minētajā
pantā noteikto procedūru nozīmē). Padomei par minēto
priekšlikumu jāpieņem lēmums ne vēlāk kā
21 kalendārā dienā pēc Komisijas priekšlikuma
iesniegšanas, un dalībvalstīm jāveic trešās daļas
iemaksa ne vēlāk kā 21 kalendārā dienā
pēc datuma, kad tām tika paziņots Padomes lēmums.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Saskaņā ar 10. EAF finanšu regulas
57. panta 7. punktu ikreiz tiek precizēta Komisijas un EIB
pārvaldītā summa.
Saskaņā ar 10. EAF finanšu regulas
145. pantu EIB nosūtīja Komisijai tās
atjauninātās saistību un maksājumu tāmes par tās
pārvaldītajiem instrumentiem.
10. EAF finanšu regulas 58. panta
2. punktā ir noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas, vispirms vienu
pēc otras izlieto summas, kas norādītas iepriekšējos EAF.
Tādējādi šajā priekšlikumā aicinājumi veikt
iemaksas attiecas uz summām saskaņā ar 10. EAF Komisijai un
saskaņā ar 9. EAF — EIB.
10. EAF finanšu regulas 60. pantā
noteikts, ka, ja maksājamā iemaksu daļa netiek veikta
noteiktajā termiņā, attiecīgajai dalībvalstij ir
jāmaksā procenti par nesamaksāto summu; procentu maksāšanas
kārtība ir noteikta tajā pašā pantā.
2013/0335 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS
par finansiālajām iemaksām,
kas jāveic dalībvalstīm, lai finansētu 3. daļu no
iemaksas 2013. gadam Eiropas Attīstības fondā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomē
sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju iekšējo
nolīgumu par Kopienas palīdzības finansēšanu
saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2008. līdz
2013. gadam atbilstīgi ĀKK un EK partnerattiecību
nolīgumam un par finansiālās palīdzības
piešķiršanu aizjūras zemēm un teritorijām, uz ko attiecas
EK līguma ceturtā daļa, un jo īpaši tā 7. pantu,
ņemot vērā Padomes
2008. gada 18. februāra Regulu (EK) Nr. 215/2008 par
Finanšu regulu, ko piemēro 10. Eiropas Attīstības fondam
(turpmāk tekstā "10. EAF finanšu regula"), un jo
īpaši tās 57. panta 5. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Padome pēc Komisijas
priekšlikuma 2012. gada 19. novembrī pieņēma
lēmumu Komisijas daļu noteikt
EUR 3 100 000 000 apmērā un EIB daļu –
EUR 250 000 000 apmērā no dalībvalstu gada
iemaksu apjoma EAF 2013. gadam.
(2)       Padome pēc Komisijas
priekšlikuma 2013. gada 1. jūlijā pieņēma
lēmumu Komisijas daļu noteikt
EUR 2 950 000 000 apmērā un EIB
daļu — EUR 250 000 000 apmērā no
dalībvalstu gada iemaksu apjoma EAF 2013. gadam.
(3)       10. EAF finanšu regulas
58. panta 2. punktā noteikts, ka, aicinot veikt iemaksas,
vispirms izlieto summas, kas norādītas iepriekšējos EAF.
Tādējādi aicinājums veikt iemaksu EIB būtu
jāsniedz saskaņā ar 9. EAF.
(4)       Padomei būtu
jāpieņem lēmums ne vēlāk kā
21 kalendārā dienā pēc Komisijas priekšlikuma iesniegšanas,
un dalībvalstīm būtu jāveic trešās daļas iemaksa
ne vēlāk kā 21 kalendārā dienā pēc
datuma, kad tām tika paziņots Padomes lēmums,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
EAF iemaksas, ko katra dalībvalsts veic
kā iemaksu trešo daļu 2013. gadam Komisijai un Eiropas
Investīciju bankai, ir norādītas pielikumā
iekļautajā tabulā.
2. pants
Šis lēmums
ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
EAF iemaksu trešā daļa
2013. gadam (EUR)
 DALĪBVALSTIS || 9. EAF || 10. EAF || 3. daļa || Kopā 3. daļa
   || % || % || jāmaksā || jāmaksā
   ||   ||   || EIB || Komisijai
   ||   ||   || 9. EAF || 10. EAF
 BEĻĢIJA || 3,92 || 3,53 || 1,960,000 || 8,825,000 || 10,785,000
 DĀNIJA || 2,14 || 2,00 || 1,070,000 || 5,000,000 || 6,070,000
 VĀCIJA || 23,36 || 20,50 || 11,680,000 || 51,250,000 || 62,930,000
 GRIEĶIJA || 1,25 || 1,47 || 625,000 || 3,675,000 || 4,300,000
 SPĀNIJA || 5,84 || 7,85 || 2,920,000 || 19,625,000 || 22,545,000
 FRANCIJA || 24,30 || 19,55 || 12,150,000 || 48,875,000 || 61,025,000
 ĪRIJA || 0,62 || 0,91 || 310,000 || 2,275,000 || 2,585,000
 ITĀLIJA || 12,54 || 12,86 || 6,270,000 || 32,150,000 || 38,420,000
 LUKSEMBURGA || 0,29 || 0,27 || 145,000 || 675,000 || 820,000
 NĪDERLANDE || 5,22 || 4,85 || 2,610,000 || 12,125,000 || 14,735,000
 AUSTRIJA || 2,65 || 2,41 || 1,325,000 || 6,025,000 || 7,350,000
 PORTUGĀLE || 0,97 || 1,15 || 485,000 || 2,875,000 || 3,360,000
 SOMIJA || 1,48 || 1,47 || 740,000 || 3,675,000 || 4,415,000
 ZVIEDRIJA || 2,73 || 2,74 || 1,365,000 || 6,850,000 || 8,215,000
 APVIENOTĀ KARALISTE || 12,69 || 14,82 || 6,345,000 || 37,050,000 || 43,395,000
 BULGĀRIJA ||   || 0,14 ||   || 350,000 || 350,000
 ČEHIJA ||   || 0,51 ||   || 1,275,000 || 1,275,000
 IGAUNIJA ||   || 0,05 ||   || 125,000 || 125,000
 KIPRA ||   || 0,09 ||   || 225,000 || 225,000
 LATVIJA ||   || 0,07 ||   || 175,000 || 175,000
 LIETUVA ||   || 0,12 ||   || 300,000 || 300,000
 UNGĀRIJA ||   || 0,55 ||   || 1,375,000 || 1,375,000
 MALTA ||   || 0,03 ||   || 75,000 || 75,000
 POLIJA ||   || 1,30 ||   || 3,250,000 || 3,250,000
 RUMĀNIJA ||   || 0,37 ||   || 925,000 || 925,000
 SLOVĒNIJA ||   || 0,18 ||   || 450,000 || 450,000
 SLOVĀKIJA ||   || 0,21 ||   || 525,000 || 525,000
 KOPĀ ES 27 || 100,00 || 100,00 || 50,000,000 || 250,000,000 || 300,000,000


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.6.2016
            COM(2016) 421 final
            2016/0194(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Priekšlikums izriet no Padomes 2008. gada 9. oktobra pilnvarojuma, kurā Komisija tika pilnvarota sākt sarunas, lai atjauninātu spēkā esošo Sadarbības nolīgumu starp ES un Kanādu konkurences jomā. Tā mērķis ir iekļaut arī noteikumus, kas ļauj abu pušu konkurences iestādēm apmainīties ar pierādījumiem, ko tās savākušas attiecīgu izmeklēšanu gaitā.

                  Pašreizējais Sadarbības nolīgums ar Kanādu ir datēts ar 1999. gada jūniju, un tolaik pierādījumu apmaiņu starp pusēm netika uzskatīta par nepieciešamu. Tajā pašā laikā divpusējā sadarbība starp Eiropas Komisiju un Kanādas Konkurences birojs ir kļuvusi biežāka un pēc būtības arī dziļāka. Tas, ka nepastāv iespēja apmainīties ar informāciju ar Kanādas konkurences iestādi , tiek uzskatīts par būtisku šķērsli efektīvai sadarbībai. Ierosinātās izmaiņas spēkā esošajā nolīgumā ļaus Eiropas Komisijas un Kanādas Konkurences birojam apmainīties ar pierādījumiem, ko abas puses ieguvušas izmeklēšanas gaitā. Tas jo īpaši būs noderīgi visos gadījumos, kad iespējamā pret konkurenci vērstā rīcība ietekmē transatlantiskos vai pasaules mēroga tirgus. Daudzi pasaules mēroga vai transatlantiskie karteļi ietver Kanādu un ar Kanādas starpniecību Komisija iegūs labu iespēju piekļūt papildu informācijai par šiem karteļiem.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

                  Sadarbība ar trešo valstu konkurences iestādēm tagad ir ierasta prakse starptautisku konkurences lietu izmeklēšanā. Papildus nolīgumam ar Kanādu Eiropas Savienība ir noslēgusi īpašus sadarbības nolīgumus ar ASV, Japānu, Koreju un Šveici. Vistālejošākais ir nolīgums ar Šveici, kurā ir jau iekļauti noteikumi par pierādījumu apmaiņu, un ierosinātā nolīguma ar Kanādu atjaunināšana ļautu panākt tādu pašu līmeni, kāds ir nolīgumā ar Šveici.

               •Saskanība ar citām ES politikas jomām

                  Konkurences politikas mērķis ir panākt, lai tirgi sniegtu vairāk priekšrocību patērētājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā. Tādēļ konkurences politika palīdz sasniegt plašākus Komisijas mērķus, jo īpaši nodarbinātības, izaugsmes un ieguldījumu veicināšanā. Komisija cenšas sasniegt šos mērķus, piemērojot konkurences noteikumus, sodot par to pārkāpumiem un ar nolūku veicinot konkurētspējas kultūru.

                  Ierosinātais nolīgums ļaus uzlabot administratīvo sadarbību starp Eiropas Komisiju un Kanādas Konkurences biroju. Visbeidzot, gan ES, gan Kanādas patērētājus pozitīvi ietekmē tas, ka tiek labāk atklāti un sodīti konkurences noteikumu pārkāpumi, kam ir arī spēcīga atturoša ietekme. Efektīvākā konkurences tiesību aktu piemērošanas rezultāts ir atvērtāki un konkurētspējīgāki tirgi, kuros uzņēmumi brīvāk konkurē par saviem nopelniem, kas savukārt ļauj tiem vairot labklājību un radīt darbavietas. Turklāt patērētājiem ir lielāka preču izvēle par zemāku cenu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Juridiskais pamats Savienības rīcībai ir LESD 103. un 352. pants. LESD 103. pants ir juridiskais pamats, lai īstenotu LESD 101. un 102. pantu. LESD 352. pants ir Regulas Nr. 139/2004 (Apvienošanās regula) juridiskais pamats un ierosinātais nolīgums attiecas arī uz sadarbību, izmeklējot apvienošanās.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Šī iniciatīva ir ES ekskluzīvā kompetencē saskaņā ar LESD 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, jo tā attiecas uz konkurences noteikumiem, kas vajadzīgi iekšējā tirgus darbībai. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.

               •Proporcionalitāte

                  ES rīcībai nesniedzas tālāk par to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu politikas mērķi, proti, uzlabot starptautisko sadarbību starp Eiropas Komisiju un Kanādas Konkurences biroju. Šo uzlaboto administratīvo sadarbību var panākt tikai ar starptautisku nolīgumu, kas noslēgts starp ES un Kanādu.

                  Ierosinātais nolīgums reglamentē administratīvo sadarbību starp Eiropas Komisiju un Kanādas Konkurences biroju un attiecas tikai uz tām lietām, ar kurām nodarbojas Eiropas Komisija. Ierosinātais nolīgums neskar konkurences tiesību aktu piemērošanu dalībvalstīs, jo to nepiemēro dalībvalstu izskatītajām lietām.

               •Instrumenta izvēle

                  Komisijai ir nepieciešama konkrēts juridisks pilnvarojums nodot juridiski aizsargātu informāciju Kanādas Konkurences birojam. “Ieteikuma tiesību instrumenti” kā administratīvi saprašanās memorandi nebūtu pietiekami, lai nerastos dienesta noslēpuma noteikumu pārkāpums saskaņā ar 28. pantu Regulā Nr. 1/2003 un 17. pantu Regulā Nr. 139/2004 (Apvienošanās regula). Paredzēto mērķi var panākt tikai ar oficiālu starptautisku nolīgumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Dalībvalstis tika regulāri informētas par sarunu norisi un arī Eiropas Parlaments ir informēts par šo iniciatīvu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Ar šo iniciatīvu īsteno Padomes 2008. gada oktobra pilnvarojumu. Pilnvarojuma pamatā bija informācija, ko 1999. gada nolīguma praktiskās īstenošanas gaitā guvušas abas konkurences iestādes.

               •Ietekmes novērtējums

                  Ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs. Ierosinātais nolīgums atbilst norādēm Padomes pilnvarojumā, un nebija citas iespējas, kā īstenot šo pilnvarojumu.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Ierosinātā nolīguma formulējums ir pielāgots, lai atspoguļotu Eiropas datu aizsardzības tiesību aktu izmaiņas kopš 1999. gada nolīguma spēkā stāšanās. Turklāt tā kā pierādījumi, ar kuriem paredzēts apmainīties, var ietvert personas datus, sīki izstrādāti noteikumi par datu aizsardzību ir iekļauti nolīguma pielikumā (C pielikums).

                  Lai garantētu, ka vienmēr tiek ievērotas tiesības uz aizstāvību, nolīguma projektā paredzēts, ka nosūtītājai iestādei jāpārliecinās par to, ka informāciju, ko tā nosūta, varētu izmantot nosūtītājas iestādes pašas procedūrās saskaņā ar tās procesuālajām tiesībām un privilēģijām (VII panta 7. punkts).

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ierosinātais nolīgums neietekmē ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Tā kā nolīgums attiecas tikai uz administratīvu sadarbību starp Komisiju un Kanādas Konkurences biroju īstenošana dalībvalstīs nebūs vajadzīga.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Sarunu puses spēkā esošā nolīguma tekstu atstāja principā nemainītu un tikai pievienoja nepieciešamos noteikumus, kas nosaka juridiski aizsargātas informācijas apspriešanas, nosūtīšanas un izmantošanas satvaru. Nepieciešamajos gadījumos tekstu atjaunināja saskaņā ar izmaiņām tiesību aktos (jaunu konkurences tiesību aktu stāšanās spēkā, jaunā LESD numerācija) un tika svītroti novecojuši noteikumi. Izmaiņas atspoguļo arī pārmaiņas Eiropas datu aizsardzības tiesību aktos kopš šā nolīguma stāšanās spēkā.

                  I panta f punktā definēts jēdziens “informācija, kas iegūta izmeklēšanas procesā”, kas būs jaunā apmaiņas mehānisma priekšmets.

                  VII pants nosaka informācijas apmaiņas apstākļus un nosacījumus:

               puses var apspriesties un apmainīties ar viedokļiem par visu informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesā (VII panta 2. punkts).

               Ja abas iestādes izmeklē to pašu vai saistītu rīcību, tās var pēc pieprasījuma nosūtīt otrai iestādei šādus pierādījumus, kas jau ir to rīcībā un kas iegūti izmeklēšanas procesā, iespējamai izmantošanai pierādījuma statusā (VII panta 4. punkts).

               Puses nedrīkst apspriest vai nosūtīt pierādījumus, ko aizsargā tiesības vai privilēģijas saskaņā ar pušu attiecīgajiem tiesību aktiem (piemēram, tiesības neliecināt pret sevi vai advokāta profesionālais noslēpums, VII panta 7. punkts) vai kas iegūti attiecīgo iecietības vai izlīguma procedūru ietvaros (ja vien subjekts, kas sniedzis informāciju, neatbrīvo no šā aizlieguma) (VII panta 9. punkts).

               Lēmums nosūtīt informāciju vienmēr ir informācijas sniedzējas iestādes ziņā; nav pienākuma to darīt (VII panta 8. punkts).

                  VIII pants nosaka konfidencialitātes pienākumus un nosacījumus, saskaņā ar kuriem saņēmēja puse var izmantot informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar VII pantu.

               Apspriestā vai saņemtā informācija ir konfidenciāla, un to var izpaust tikai ierobežotā skaitā gadījumu (VIII panta 2. punkts).

               VIII pants nosaka, ka informāciju var izmantot tikai tiem mērķiem, kas norādīti pieprasījumā, un tikai, lai saņēmēja iestāde varētu piemērot konkurences noteikumus (VIII panta 8. punkts).

               Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā, Komisija nevar nosūtīt dalībvalsts konkurences iestādei informāciju, ko varētu izmantot pret fiziskām personām, lai piespriestu brīvības atņemšanas sodus. Tā kā Kanādā pastāv krimināltiesiska izpilde attiecībā uz karteļiem, ir būtiski nodrošināt, ka nolīgumā nav pārsniegtas informācijas apmaiņai robežas, kas pastāv starp konkurences iestādēm Eiropas Savienībā. Nolīguma projekts paredz, ka nekādu informāciju, kas nosūtīta, pamatojoties uz nolīgumu, nevar izmantot, lai noteiktu brīvības atņemšanas sodus fiziskām personām (VIII panta 9. punkts).

               Tā kā pierādījumi, ar kuriem notiek apmaiņa, var ietvert personas datus, VIII panta 5. punktā un C pielikumā ir sīki izstrādāti noteikumi par personas datu aizsardzību.

                  IX pants attiecas īpaši uz ES un regulē dokumentu paziņošanu starp Komisiju un valstu konkurences iestādēm dalībvalstīs un starp Komisiju un EBTA Uzraudzības iestādi.

                  Lai gan pašreizējā nolīguma struktūra ir atstāta neskarta, izmaiņu ir tik daudz, ka "pantu nolīguma" izstrāde, kurā būtu uzskaitītas visas izmaiņas, nebūtu bijusi praktiski iespējama. Tādēļ tehniski būs nepieciešams noslēgt jaunu nolīgumu, kas aizstāj esošo nolīgumu un ne tikai ievieš izmaiņas spēkā esošajā nolīgumā. XIV panta 5. punkts tāpēc paredz, ka ierosinātais nolīgums aizstāj spēkā esošo 1999. gada nolīgumu.

               2016/0194 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 103. un 352. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2008. gada 9. oktobrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar Kanādas valdību par nolīgumu par konkurences tiesību aktu piemērošanu.

               (2)Sarunas ar Kanādu ir pabeigtas.

               (3)Nolīgums būtu jāparaksta, ņemot vērā tā noslēgšanu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu, ņemot vērā tā noslēgšanu
                  1
               .

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, kas piešķir nolīguma sarunu vadītāja norādītajai(-ām) personai(-ām) visas pilnvaras parakstīt nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Nolīguma tekstu publicēs kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.6.2016
            COM(2016) 421 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               priekšlikums Padomes lēmumam

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               Nolīgums starp Eiropas Savienību un Kanādas valdību par konkurences tiesību aktu piemērošanu

               EIROPAS SAVIENĪBA no vienas puses un KANĀDAS VALDĪBA no otras puses (Puses),

               ņemot vērā ciešos ekonomiskos sakarus starp tām;

               atzīstot, ka pasaules ekonomikas, tostarp pušu ekonomikas, kļūst aizvien saistītākas;

               norādot, ka pusēm ir kopējs viedoklis par to, ka konkurences tiesību aktu pareiza un efektīva izpilde ir svarīgs jautājums attiecīgu tirgu efektīvai darbībai un tirdzniecībai savā starpā;

               atzīstot savu ieguldījumu konkurences tiesību aktu pareizas un efektīvas izpildes kāpināšanā, savā starpā sadarbojoties un, attiecīgos gadījumos, koordinējot šo tiesību aktu piemērošanu;

               norādot, ka izpildes darbību koordinēšanas rezultātā, atsevišķos gadījumos, puses var efektīvāk risināt attiecīgos konkurences jautājumus, nekā pusēm patstāvīgi veicot izpildes darbības;

               atzīstot pušu ieguldījumu, rūpīgi izskatot otras puses svarīgās intereses konkurences tiesību aktu piemērošanā un darot visu iespējamo, lai panāktu šo interešu pielāgošanu;

               ņemot vērā 1995. gada 27. un 28. jūlijā pieņemto Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas ieteikumu par sadarbību starp dalībvalstīm un ierobežojošām uzņēmējdarbībām, kas ietekmē starptautisko tirdzniecību; un

               ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienām, kas pieņemts 1976. gada 6. jūlijā, Deklarāciju par Eiropas Kopienas-Kanādas attiecībām, kas pieņemta 1990. gada 22. novembrī, un Kopīgo politisko deklarāciju par Kanādas un ES attiecībām un tai pievienoto rīcības plānu, kas pieņemts 1996. gada 17. decembrī,

               atzīstot, ka pastiprināta informācijas apmaiņa, tostarp tādas informācijas paziņošana, kas iegūta pušu veikto izmeklēšanas procesu gaitā, uzlabos sadarbību un veicinās labu un efektīvu katras puses konkurences tiesību aktu izpildi;

               atzīstot, ka pusēm ir kopīgas vērtības attiecībā uz personas datu aizsardzību, kā to atspoguļo attiecīgie pušu tiesību akti, un ka pārraudzību nodrošinās neatkarīga valsts iestāde un no Kanādas puses attiecībā uz personām, kas neatrodas Kanādā – administratīvā ceļā izveidota iestāde;

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               I. Mērķis un definīcijas

               1. Šī nolīguma mērķis ir veicināt sadarbību un koordinēšanu starp pušu konkurences institūcijām un mazināt atšķirību iespējamību vai ietekmi starp pusēm, piemērojot savus konkurences tiesību aktus.

               2. Šajā nolīgumā

               a) "pret konkurenci vērstas darbības" ir jebkāda rīcība vai darījums, kam var piemērot sankcijas, aizliegumu vai citus atbrīvojumus saskaņā ar attiecīgās puses konkurences tiesību aktiem;

               b) "dalībvalsts kompetenta iestāde" ir A pielikumā noteiktā dalībvalsts iestāde. Eiropas Savienība var papildināt vai grozīt A pielikumu jebkurā laikā. Kanādu par šiem papildinājumiem vai grozījumiem informēs, pirms sarakstā no jauna iekļautajai iestādei paziņo jebkādu informāciju;

               c) "konkurences institūcija" un "konkurences institūcijas" ir:

               i) attiecībā uz Kanādu, Konkurences komisārs, kurš ir iecelts saskaņā ar Konkurences likumu R.S.C. 1985., c. C-34, (turpmāk – Konkurences likums) un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību, Eiropas Komisija attiecībā uz tās pienākumiem saskaņā ar Eiropas Savienības konkurences tiesību aktiem;

               d) "konkurences tiesību akts vai akti" ir:

               i) attiecībā uz Kanādu – Konkurences likums, izņemot likuma 52. līdz 62. sadaļu un VII.1 daļu, un tam atbilstošie noteikumi, un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību – Līguma par Eiropas Savienības darbību 101., 102., un 105. pants, Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (Apvienošanās regula) (OV ES L 24., 29.1.2004., 1. lpp.) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 139/2004), un Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu 53. un 54. pants (OV ES L 1., 3.1.1994., 3. lpp.) (turpmāk – EEZ līgums), tos izmantojot saistībā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu,, un to īstenošanas regulas,

               kā arī jebkādi to grozījumi un tādi tiesību akti vai regulas, par kuriem puses var kopīgi rakstiski vienoties, ka tie ir konkurences tiesību akti šī nolīguma nolūkos;

               e) "izpildes darbība(-s)" ir konkurences tiesību akta piemērošana izmeklēšanas vai tiesas procesa veidā, ko veic puses konkurences institūcija;

               f) "informācija, kas iegūta izmeklēšanas procesā" ir:

               i) attiecībā uz Kanādu, informācija, kas iegūta saskaņā ar Konkurences likuma 11., 15., 16. un 114. iedaļu; un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību, informācija, kas iegūta ar informācijas pieprasījuma palīdzību saskaņā ar 18. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 (2002. gada 16. decembris) par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā
                  1
                (OV ES L 1., 4.1.2003., 1. lpp.) (turpmāk – Regula (EK) Nr. 1/2003), mutiskie paziņojumi saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003 un informācija, kas iegūta pārbaudēs, kuras veikusi Komisija vai kuras veiktas Komisijas vārdā saskaņā ar 20., 21. vai 22. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2003, kā arī informācija, kas iegūta, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004;

               g) "informācija, kas iegūta piemērojot imunitāti vai iecietību" ir:

               i) attiecībā uz Kanādu, informācija, kuru konkurences institūcijai sniedz pieteikuma iesniedzējs, lai saņemtu vai nu imunitāti pret kriminālvajāšanu vai ieteikumu Valsts prokuratūras direktoram piemērot iecietību, nosakot sodu krimināltiesvedībā; un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību, informācija, kas iegūta saskaņā ar Komisijas Paziņojumu par atbrīvojumu no sodanaudas un sodanaudas samazināšanu karteļu gadījumos (OV ES C 298, 8.12.2006., 17. lpp.);

               h) "informācija, kas iegūta izlīguma procedūras gaitā" ir, attiecībā uz Eiropas Savienību, informācija, kas iegūta saskaņā ar 10.a pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 773/2004 (2004. gada 7. aprīlis) par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK Līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija
                  2
                (OV ES L 123., 27.4.2004., 18. lpp);

               i) "personas dati" ir visa veida informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu jebkādā fiksētā formātā.

               3. Jebkuru atsauci šajā nolīgumā uz īpašiem noteikumiem kādas puses konkurences tiesību aktā interpretē kā atsauci uz šiem noteikumiem, ko laiku pa laikam groza, un to secīgiem noteikumiem.

               II. Paziņošana

               1. Katra puse paziņo otrai pusei šajā pantā un IX pantā noteiktā veidā par tās izpildes darbībām, kas var ietekmēt otras puses svarīgas intereses.

               2. Izpildes darbības, kas var ietekmēt otras puses svarīgās intereses, un tādēļ parasti rada apstākļus, par kuriem jāziņo, iekļauj tās darbības, kas:

               i) atbilst otras puses izpildes darbībām;

               ii) iekļauj pret konkurenci vērstas darbības, kas nav apvienošanās vai iegūšanas darbības, ko pilnībā vai daļēji veic otras puses teritorijā;

               iii) iekļauj rīcību, kuru uzskata par otras puses vai vienas tās provinces vai dalībvalsts prasītu, veicinātu vai apstiprinātu;

               iv) iekļauj apvienošanos vai iegūšanu, kur:

               –viena vai vairākas darījuma puses, vai

               –uzņēmējsabiedrība, kas kontrolē vienu vai vairākas darījuma puses,

               ir uzņēmējsabiedrība, kas reģistrēta vai organizēta saskaņā ar otras puses, vienas tās provinces vai dalībvalsts tiesību aktiem;

               v) iekļauj aizsardzības līdzekļus, kurus noteikusi, piemērojusi konkurences institūcija, kuri prasītu vai aizliegtu rīcību otras puses teritorijā, vai

               vi) attiecas uz vienu no pusēm, kas meklē informāciju, kura atrodas otras puses teritorijā.

               3. Saskaņā ar šo pantu paziņojumu parasti sniedz, tiklīdz konkurences institūcija apzinās, ka pastāv apstākļi, par kuriem jāziņo, un jebkurā gadījumā saskaņā ar šī panta 4. līdz 7. punktu.

               4. Ja pastāv apstākļi, par kuriem jāziņo, attiecībā uz apvienošanos vai iegūšanu, paziņojumu sniedz:

               a) attiecībā uz Eiropas Savienību, kad paziņojums ir publicēts Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši 4. panta 3. punktam Padomes Regulā (EEK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju ; un

               b) attiecībā uz Kanādu, ne vēlāk kā tad, kad tās konkurences institūcija izdod rakstisku informācijas pieprasījumu ar zvērestu vai solījumu, vai saņem rīkojumu saskaņā ar Konkurences likuma 11. pantu attiecībā uz darījumu.

               5. a) Ja puses konkurences institūcija prasa, lai persona sniedz informāciju, dokumentus vai citu dokumentāciju, kas atrodas otras puses teritorijā, vai prasa otras puses teritorijā esošas personas mutisku apliecinājumu tiesas procesā vai piedalīšanos personiskā sarunā, paziņojumu veic, kad tiek veikts pieprasījums vai pirms tam.

               b) Paziņojums atbilstoši šī punkta a) apakšpunktam tiek prasīts neatkarīgi no tā, vai iepriekš ir paziņots par izpildes darbību, saistībā ar kuru tiek meklēta minētā informācija, atbilstoši II panta 1. līdz 3. punktam. Tomēr atsevišķs paziņojums netiek prasīts par katru turpmāko informācijas pieprasījumu, ko veikusi tā pati persona šīs izpildes darbības laikā, ja vien informētā puse nenorāda citādi vai ja puse, kas meklē informāciju, neuzzina par jauniem jautājumiem, kas attiecas uz informētās puses svarīgām interesēm.

               6. Ja pastāv apstākļi, par kuriem jāziņo, paziņojums jāsniedz ilgu laiku pirms ikviena no šiem gadījumiem, lai varētu ņemt vērā otras puses viedokli:

               a) attiecībā uz Eiropas Savienību

               i) kad tās konkurences institūcija nolemj sākt tiesas procesu par koncentrāciju atbilstoši Padomes Regulas (EEK) Nr. 139/2004 6. panta 1. punkta c) apakšpunktam;

               ii) citās lietas, kas nav apvienošanās un iegūšana, – iebildumu paziņojuma izsniegšana; vai

               iii) lēmuma vai izlīguma pieņemšana,

               b) attiecībā uz Kanādu,

               i) pieteikuma aizpildīšana Konkurences tribunālā;

               ii) kriminālprocesa uzsākšana;

               iii) lietas izšķiršana apņemšanās vai piekrišanas kārtībā.

               7. a) Katra puse informē otru, ja tās konkurences institūcija iesaistās vai citādi piedalās regulatīvā vai tiesas procesā, ja iesaistīšanās vai līdzdalības laikā aplūkotie jautājumi var ietekmēt otras puses svarīgās intereses. Saskaņā ar šo punktu paziņojums attiecas vienīgi uz:

               i) atklātiem regulatīviem vai tiesas procesiem, un

               ii) atklātu iesaistīšanos vai līdzdalību, un atbilstoši oficiālai norisei.

               b) Paziņojumu sniedz iesaistīšanās vai līdzdalības laikā, vai cik iespējami drīz pēc tās.

               8. Paziņojumi ir pietiekami sīki izstrādāti, lai informētā puse varētu sākotnēji novērtēt izpildes darbības ietekmi uz savām svarīgām interesēm. Paziņojumos, ievērojot vietējo tiesību aktu prasības, iekļauj iesaistīto fizisko un juridisko personu vārdus un adreses, izmeklēto darbību būtību un attiecīgās tiesību normas.

               9. Paziņojumus, kas veikti atbilstoši šim pantam, dara zināmus saskaņā ar IX pantu.

               III. Apspriedes

               1. Ikviena puse var pieprasīt apspriedes par jebkuru jautājumu saistībā ar šo nolīgumu. Apspriedes pieprasījumā norāda pieprasījuma iemeslus un to, vai procesuālie termiņi vai citi ierobežojumi nosaka, lai apspriedes tiktu paātrinātas. Katra puse apņemas apspriesties, tiklīdz tas tiek prasīts, lai nonāktu pie secinājuma, kas atbilst šajā nolīgumā noteiktajiem principiem.

               2. Apspriedes laikā saskaņā ar 1. punktu katras puses konkurences institūcija

               a) rūpīgi apsver otras puses iebildumus, ņemot vērā šajā nolīgumā noteiktos principus, un ir gatava sniegt paskaidrojumus otrai pusei par šo principu piemērošanas īpašajiem rezultātiem attiecībā uz apspriežamo jautājumu; un

               b) sniedz otras puses konkurences institūcijai tik daudz informācijas, cik tas ir juridiski iespējams, lai veicinātu visplašāko iespējamo diskusiju par konkrētā darījuma attiecīgajiem aspektiem.

               IV. Izpildes darbību koordinēšana

               1. Katras puses konkurences institūcija sniedz palīdzību otras puses konkurences institūcijai tās izpildes darbībās, ciktāl tas atbilst palīdzības sniedzējas puses tiesību aktiem un svarīgām interesēm.

               2. Kad abu pušu konkurences institūcijas ieinteresētas veikt izpildes darbības attiecībā uz attiecīgajām situācijām, tās var vienoties, ka izpildes darbību koordinēšana ir to savstarpējās interesēs. Ņemot vērā to, vai īpašas izpildes darbības vajadzētu pilnībā vai daļēji koordinēt, katras puses konkurences institūcija cita starpā ņem vērā šādus faktorus:

               i) šādas koordinēšanas ietekmi uz katras puses konkurences institūcijas spēju sasniegt tās izpildes darbību mērķus;

               ii) katras puses konkurences institūcijas relatīvo spēju iegūt informāciju, kas nepieciešama izpildes darbību veikšanai;

               iii) cik lielā mērā katras puses konkurences institūcija var nodrošināt attiecīgo pret konkurenci vērstu darbību efektīvu iepriekšēju vai pastāvīgu atbrīvojumu;

               iv) iespēju efektīvāk izmantot resursus, un

               v) izpildes darbībās iesaistīto personu iespējamo izmaksu samazinājumu.

               3. Pušu konkurences institūcijas var koordinēt savas izpildes darbības, vienojoties par šo darbību grafiku konkrētā jautājumā, vienlaikus pilnībā ievērojot savus tiesību aktus un svarīgās intereses. Pušu konkurences institūcijas vienojušās, ka šāda koordinēšana var kļūt par vienas vai abu pušu konkurences institūciju izpildes rīcību, kas ir vislabāk piemērota to mērķu sasniegšanai.

               b) Veicot koordinētu izpildes darbību, katras puses konkurences institūcija cenšas palielināt iespēju, lai otras puses izpildes mērķi arī tiktu sasniegti.

               c) Katra no pusēm var jebkurā laikā paziņot otrai pusei, ka tā paredz ierobežot vai izbeigt koordinēšanu un veikt savas izpildes darbības neatkarīgi un atbilstoši citiem šī nolīguma noteikumiem.

               V. Sadarbība attiecībā uz pret konkurenci vērstām darbībām vienas puses teritorijā, kas nelabvēlīgi ietekmē otras puses intereses

               1. Puses ņem vērā, ka pret konkurenci vērstas darbības var notikt vienas puses teritorijā, kas, turklāt pārkāpjot šīs puses konkurences tiesību aktus, nelabvēlīgi ietekmē otras puses svarīgās intereses. Puses vienojas, ka to abu interesēs ir vērsties pret šāda veida pret konkurenci vērstām darbībām.

               2. Ja pusei ir pamats uzskatīt, ka otras puses teritorijā veiktās pret konkurenci vērstās darbības nelabvēlīgi ietekmē vai var nelabvēlīgi ietekmēt pirmās puses svarīgās intereses, pirmā puse var prasīt otrās puses konkurences institūcijai uzsākt atbilstošas izpildes darbības. Pieprasījums ir cik iespējams konkrēts attiecībā uz pret konkurenci vērsto darbību būtību un to ietekmi uz pieprasījuma iesniedzējas puses interesēm, un iekļauj tādas turpmākās informācijas piedāvājumu un citu sadarbības veidu, ko pieprasījuma iesniedzējas puses konkurences institūcija spēj nodrošināt.

               3. Pieprasījuma saņēmēja puse apspriežas ar pieprasījuma iesniedzēju pusi, un pieprasījuma saņēmējas puses konkurences institūcija pilnībā un atsaucīgi izskata pieprasījumu, nolemjot, vai uzsākt, vai paplašināt izpildes darbības attiecībā uz pieprasījumā noteiktajām pret konkurenci vērstām darbībām. Pieprasījuma saņēmējas puses konkurences institūcija nekavējoties informē otru pusi par savu lēmumu un minētā lēmuma iemesliem. Ja tiek uzsāktas izpildes darbības, pieprasījuma saņēmējas puses konkurences institūcija paziņo pieprasījuma iesniedzējai pusei par nozīmīgiem sasniegumiem un izpildes darbību iznākumu.

               4. Šis pants nekādi neierobežo pieprasījuma saņēmējas iestādes konkurences institūcijas ieskatus saskaņā ar tās konkurences tiesību aktiem un izpildes politikām par to, vai uzsākt izpildes darbības attiecībā uz pieprasījumā noteiktajām pret konkurenci vērstajām darbībām, vai neliedz pieprasījuma iesniedzējas puses konkurences institūcijai uzsākt izpildes darbības attiecībā uz šādām pret konkurenci vērstajām darbībām.

               VI. Izvairīšanās no konflikta

               1. Ņemot vērā I pantā noteikto šī nolīguma nolūku, katra puse saskaņā ar pašas tiesību aktiem un ciktāl tas atbilst tās svarīgajām interesēm rūpīgi apsver otras puses svarīgās intereses izpildes darbību visos posmos, tostarp lēmumus par izmeklēšanas vai tiesas procesa uzsākšanu, izmeklēšanas vai tiesas procesa jomu un katrā gadījumā noteikto atlīdzību vai sankcijām.

               2. Ja izrādās, ka vienas puses izpildes darbības var nelabvēlīgi ietekmēt otras puses svarīgās intereses, katra puse atbilstoši iepriekš noteiktajiem vispārējiem principiem dara visu iespējamo, lai atbilstoši pielāgotu pušu konkurējošās intereses un, to darot, katra puse ņem vērā visus attiecīgos faktorus, tostarp:

               i) vienas puses teritorijā notiekošas darbības relatīvo nozīmi attiecībā uz iesaistītajām pret konkurenci vērstajām darbībām, salīdzinot ar darbību, ko veic otras puses teritorijā;

               ii) pret konkurenci vērsto darbību ietekmes uz vienas puses svarīgo interešu relatīvo nozīmi un paredzamību, salīdzinot ar ietekmi uz otras puses svarīgajām interesēm;

               iii) pret konkurenci vērstajās darbībās iesaistīto pušu mērķa klātbūtni vai neesamību, kas ietekmētu patērētājus, piegādātājus vai konkurentus izpildītājas puses teritorijā;

               iv) pretrunu vai atbilstības pakāpi starp izpildes darbībām un otras puses tiesību aktiem vai skaidri formulētām ekonomikas politikām, tostarp tās, kas noteiktas, piemērojot attiecīgos konkurences tiesību aktus, vai lēmumos saskaņā ar tiem;

               v) vai privātpersonas, gan fiziskas, gan juridiskas personas, tiks pakļautas abu pušu pretrunīgām prasībām;

               vi) saprātīgu cerību esamību vai neesamību, ko veicinātu vai kavētu izpildes darbības;

               vii) attiecīgo aktīvu atrašanās vietu;

               viii) līmeni, kādā jāveic aizsardzība otras puses teritorijā, lai tā būtu efektīva;

               ix) nepieciešamību samazināt negatīvo ietekmi uz otras puses svarīgajām interesēm, īpaši īstenojot aizsardzību, lai pievērstu uzmanību pret konkurenci vērstai ietekmei šīs puses teritorijā, un

               x) apmēru, kādā tiktu ietekmētas otras puses izpildes darbības attiecībā uz tām pašām personām, tostarp spriedumus un apņemšanās, kas rodas šādu darbību rezultātā.

               VII. Pārrunas un informācijas nosūtīšana

               1. Sekmējot šā nolīguma I. pantā minēto principu īstenošanu, puses ir vienisprātis, ka abu pušu kopējās interesēs ir apmainīties ar viedokļiem, kā arī pārrunāt un nosūtīt informāciju, ievērojot šajā pantā un VIII. un XI. pantā noteikto, lai atvieglotu attiecīgo konkurences tiesību aktu efektīvu piemērošanu un veicinātu labāku savstarpēju izpratni par katras puses izpildes stratēģijām un darbībām.

               2. Konkurences institūcijas nepieciešamības gadījumā var apmainīties ar viedokļiem par viņu rīcībā esošo informāciju un pārrunāt to, tostarp informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesa gaitā, lai īstenotu sadarbību un koordināciju, kas paredzēta šajā nolīgumā.

               3. Konkurences institūcijas var nosūtīt viņu rīcībā esošo informāciju viena otrai, ja persona vai uzņēmums, kas sniedza šo informāciju, ir devusi tam skaidru rakstisku piekrišanu. Ja informācija, kas ir konkurences institūcijas rīcībā, ietver personas datus, šos datus var nosūtīt tikai tad, ja abas konkurences institūcijas izmeklē vienu un to pašu vai savstarpēji saistītu rīcību vai darījumu.

               4. Izņemot gadījumus, kad ir saņemta 3. punktā minētā piekrišana, konkurences institūcija pēc otras puses konkurences institūcijas lūguma informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesa gaitā, var lūgumu izteikušajai konkurences institūcijai nosūtīt tikai tad, ja:

               a) informācija jau atrodas tās rīcībā; un

               b) informācija attiecas uz izmeklēšanu, ko veic abas konkurences institūcijas par vienu un to pašu vai savstarpēji saistītu rīcību vai darījumu.

               5. Lūgumu saskaņā ar 4. punktu iesniedz rakstveidā un tajā ietver vispārīgu aprakstu par lietas būtību, izpildes darbību, uz kuru attiecas lūgums, un tiesību normām, kas varētu attiekties uz šo jautājumu.

               6. Konkurences institūcija, kas saņēmusi lūgumu saskaņā ar 4. punktu, apspriežoties ar lūgumu izteikušo konkurences institūciju, nosaka, kāda tās rīcībā esošā informācija attiecas uz lūgumu un var tikt nosūtīta.

               7. Neatkarīgi no šā panta 2., 3. un 4. punkta, vienas puses konkurences institūcija neapmainās ar viedokļiem, nepārrunā un nenosūta informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesa gaitā, ja šīs informācijas izmantošana tās izpildes darbībās būtu aizliegta saskaņā ar minētās puses tiesību aktos paredzētajām procesuālajām tiesībām un garantijām, tostarp:

               a) tiesībām neliecināt pret sevi; un

               b)

               i) attiecībā uz Kanādu, advokāta profesionālā noslēpuma glabāšanas pienākumu; un

               ii) attiecībā uz Eiropas Savienību, juridisko profesiju profesionālā noslēpuma glabāšanas pienākumu.

               8. Nevienai konkurences institūcijai nav pienākuma nosūtīt informāciju otrai konkurences institūcijai, jo īpaši, ja šāda nosūtīšana būtu nesavienojama ar puses svarīgām interesēm vai ja lūguma saņemšanas laikā nav pieejami pietiekami resursi.

               9. Konkurences institūcija neapmainās ar viedokļiem, nepārrunā un nenosūta informāciju, kas iegūta, piemērojot imunitātes vai iecietības procedūru, vai, Eiropas Savienības gadījumā, informāciju, kas iegūta izlīguma procedūras gaitā, izņemot, ja persona vai uzņēmums, kas sniedz informāciju konkurences institūcijai, rakstiski skaidri piekrīt nosūtīšanai.

               10. Ja konkurences institūcijai kļūst zināms, ka dokuments, kas nosūtīts uz šā panta pamata, satur nepareizu informāciju, tā, cik ātri vien tas ir praktiski iespējams, informē otru konkurences institūciju, kas savukārt veic korektīvus pasākumus.

               11. Visu informāciju, ko sniedz vai ar ko apmainās saskaņā ar šo nolīgumu, var nosūtīt tieši starp konkurences iestādēm.

               12. Kolīzijas gadījumā ar nolīgumu vai vienošanos par klasificētas informācijas sniegšanu vai apmaiņu saskaņā ar Nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Savienību par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai, šā nolīguma noteikumi ir noteicošie.

               VIII. Informācijas konfidencialitāte un izmantošana

               1. Ja puses nav vienojušās citādi, katra puse, ciktāl tas ir iespējams saskaņā ar tās tiesību aktiem, saglabā konfidencialitāti attiecībā uz visu informāciju, ko tai paziņojusi otra puse saskaņā ar šo nolīgumu, ietverot faktu, ka ir iesniegts vai saņemts lūgums sniegt informāciju.

               2. Abu pušu konkurences institūcijas, jo īpaši un cik vien pilnīgi tas ir iespējams saskaņā ar valsts tiesību aktiem, iebilst pret ikvienas trešās personas pieteikumu par 1. punktā minētās informācijas atklāšanu, ja vien tas nav nepieciešams attiecīgās konkurences institūcijas izpildes darbību veikšanai saskaņā ar šo nolīgumu, izņemot gadījumus, kad šāda atklāšana ir:

               a) adresēta personām vai uzņēmumiem, pret kurām vērsta izpildes darbība saskaņā ar tās puses konkurences tiesību aktiem, kuras konkurences institūcija ir saņēmusi informāciju un pret kurām šo informāciju var izmantot, ja šāda atklāšana ir nepieciešama saskaņā ar attiecīgās puses tiesību aktiem;

               b) adresēta tiesai pārskatīšanas tiesvedības procesa gaitā, ja tas nepieciešams;

               c) nepieciešama, lai izmantotu pamattiesības uz piekļuvi dokumentiem saskaņā ar attiecīgās puses tiesību aktiem.

               3. Atklājot informāciju, kas minēta 1. punktā, konkurences institūcija, kas saņem informāciju, nodrošina komercnoslēpumu aizsardzību, cik vien plaši iespējams saskaņā ar šīs puses piemērojamiem tiesību aktiem.

               4. Ja konkurences institūcijai ir pienākums atklāt informāciju, kas minēta 1. punktā un ko tai nosūtījusi otra konkurences institūcija saskaņā ar šo nolīgumu, konkurences institūcija, kura saņēma informāciju, saprātīgā laikā informē par šādu atklāšanu otru konkurences institūciju.

               5. Personas datu nosūtīšanas gadījumā piemēro C pielikumā izklāstītos principus.

               6. Informāciju, kas pārrunāta ar puses konkurences institūciju vai nosūtīta tai saskaņā ar šo nolīgumu, izņemot informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar II. pantu, izmanto vienīgi minētās puses konkurences tiesību aktu izpildes nolūkos. Informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar II. pantu, izmanto vienīgi šā nolīguma nolūkos.

               7. Informāciju, kas iegūta izmeklēšanas procesa gaitā un pārrunāta ar otras puses konkurences institūciju vai nosūtīta tai saskaņā ar šo nolīgumu, lūgumu izteikusī konkurences institūcija izmanto tikai, lai izpildītu konkurences tiesību aktus, ja izpildi veic minētā konkurences institūcija saistībā ar to pašu vai saistītu rīcību vai darījumu.

               8. Informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar VII. panta 4. punktu, izmanto tikai lūgumu izteikusī konkurences institūcija un tikai nolūkos, kuri norādīti lūgumā saskaņā ar VII. panta 4. punktu.

               9. Informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar šo nolīgumu, neizmanto, lai personām piemērotu brīvības atņemšanas sodus.

               10. Konkurences institūcija var prasīt, lai atbilstoši šim nolīgumam nosūtīto informāciju izmanto, ievērojot noteikumus un nosacījumus, ko tā var konkretizēt. Saņēmēja konkurences iestāde bez nosūtītājas konkurences iestādes iepriekšējas piekrišanas neizmanto šādu informāciju tādā veidā, kas ir pretrunā ar šādiem noteikumiem un nosacījumiem.

               11. Ja vienai konkurences institūcijai kļūst zināms, ka neatkarīgi no tās centieniem informācija ir izmantota vai atklāta veidā, kas ir pretrunā ar šo pantu, tā nekavējoties informē otru konkurences institūciju. Konkurences institūcijas nekavējoties apspriežas par veicamajiem pasākumiem, lai samazinātu kaitējumu, kas radies šādas izmantošanas vai atklāšanas rezultātā, un lai novērstu šādas situācijas atkārtošanos.

               IX. Paziņošana Eiropas Savienības dalībvalstu konkurences iestādēm un EBTA Uzraudzības iestādei

               1. Eiropas Komisija

               a) pēc paziņošanas Kanādas konkurences institūcijai informēs tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras svarīgās intereses ietekmē paziņojumi, ko Eiropas Komisijai nosūtījusi Kanādas konkurences institūcija saskaņā ar II. pantu;

               b) pēc apspriešanās ar Kanādas konkurences institūciju informēs par sadarbību un koordināciju tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras svarīgās intereses ietekmē sadarbība un koordinācija izpildes darbību jomā saskaņā ar IV. un V. pantu;

               c) var izpaust informāciju, ko tai nosūtījusi Kanādas konkurences institūcija saskaņā ar VII. pantu, tikai:

               i) dalībvalstu kompetentajām iestādēm, lai izpildītu savas saistības saskaņā Regulas (EK) Nr. 1/2003 11. un 14. pantu un Regulas (EK) Nr. 139/2004 19. pantu; un

               ii) EBTA Uzraudzības iestādei, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar EEZ Līguma 23. protokola 6. un 7. pantu par sadarbību starp uzraudzības iestādēm.

               2. Eiropas Komisija nodrošina, ka informāciju, kas nav publiski pieejama un ko paziņo dalībvalsts kompetentajām iestādēm vai EBTA Uzraudzības iestādei saskaņā ar šā panta 1. punktu, neizmanto nekādā citā nolūkā, kā tikai Eiropas Savienības konkurences tiesību aktu izpildei, ko veic Eiropas Komisija, un to neatklāj nevienai trešai pusei bez skaidras rakstiskas Kanādas konkurences institūcijas piekrišanas.

               X. Pusgada sanāksmes

               1. Īstenojot savu kopējo interesi sadarbībā un koordinēšanā saistībā ar izpildes darbībām, pušu konkurences institūciju attiecīgās amatpersonas satiekas divreiz gadā vai pēc vienošanās ar pušu konkurences institūcijām, lai: a) apmainītos ar informāciju par to pašreizējām izpildes darbībām un prioritātēm, b) apmainītos ar informāciju par kopējas ieinteresētības tautsaimniecības nozarēm, c) apspriestu izmaiņas politikā, ko tās apsver, un d) apspriestu citus kopēju interešu jautājumus attiecībā uz konkurences tiesību aktu piemērošanu.

               2. Šo pusgada sanāksmju ziņojumu dara zināmu Apvienotai sadarbības komitejai saskaņā ar pamatnolīgumu par Eiropas Kopienu un Kanādas tirdzniecisko un ekonomisko sadarbību.

               XI. Paziņojumi saskaņā ar šo nolīgumu

               Paziņojumus starp pušu konkurences institūcijām saskaņā ar šo nolīgumu, tostarp paziņojumus saskaņā ar II pantu un pieprasījumus saskaņā ar III un V pantu, var veikt, tieši paziņojot mutiski, pa telefonu vai faksu. Tomēr parastā diplomātiskā ceļā nekavējoties rakstiski apstiprina paziņojumus saskaņā ar II pantu un pieprasījumus saskaņā ar III un V pantu.

               XII. Teritoriālā piemērošanas joma

               Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, atbilstīgi minētajos līgumos izklāstītajiem nosacījumiem un, no otras puses, Kanādas teritorijā.

               XIII. Spēkā esošie tiesību akti

               Šis nolīgums neuzliek nevienai pusei pienākumu veikt darbību, kas ir pretrunā ar tās spēkā esošajiem tiesību aktiem, tas neprasa izmaiņas pušu vai to attiecīgo provinču vai dalībvalstu tiesību aktos, izņemot VII. un VIII. pantu, jo tos piemēro Eiropas Savienībai. Lielākai skaidrībai – neviena šā nolīguma daļa neprasa kādai no pusēm veikt darbību, kas ir pretrunā tās datu aizsardzības noteikumiem.

               XIV. Nobeiguma noteikumi

               1. Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar to attiecīgajām procedūrām. Puses viena otrai paziņo par attiecīgo procedūru pabeigšanu. Šis nolīgums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kurā sniegts pēdējais paziņojums par apstiprināšanu.

               2. Šis nolīgums paliek spēkā 60 dienas pēc tam, kad kāda puse rakstiski paziņo otrai pusei, ka tā vēlas izbeigt šo nolīgumu.

               3. Puses var vienoties par jebkādiem grozījumiem šajā nolīgumā. Ja ir panākta vienošanās par grozījumiem un tie ir apstiprināti saskaņā ar katras puses piemērojamām procedūrām, grozījumi kļūst par šā nolīguma neatņemamu sastāvdaļu.

               4. Puses apspriežas par grozījumiem šajā nolīgumā, ja izmaiņas kādas puses spēkā esošajos tiesību aktos ietekmēs sadarbību starp pusēm.

               5. Šis nolīgums aizstāj nolīgumu starp Eiropas Kopienām un Kanādas valdību attiecībā uz to konkurences tiesību piemērošanu, kas parakstīts 1999. gada 17. jūnijā Bonnā.

               TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

               ..., divos eksemplāros .... gada .... ........ angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               A PIELIKUMS

               AUSTRIJA

               Bundeswettbewerbsbehörde (Federālā Konkurences iestāde)

               BEĻĢIJA

               Autorité belge de la concurrence/ Belgische Mededingingsautoriteit (Beļģijas Konkurences iestāde)

               BULGĀRIJA

               Комисията за защита на конкуренцията (Konkurences aizsardzības komisija)

               HORVĀTIJA

               Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja (Horvātijas Konkurences aģentūra)

               KIPRA

               Επιτροπή Προστασίας του Ανταγωνισμού -ΕΠΑ (Konkurences aizsardzības komisija)

               ČEHIJA

               Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (Konkurences aizsardzības birojs)

               DĀNIJA

                Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen (Dānijas Konkurences un patērētāju iestāde)

               IGAUNIJA

               Konkurentsiamet (Igaunijas Konkurences padome)

               SOMIJA

               Kilpailu- ja kuluttajavirasto (Somijas Konkurences un patērētāju iestāde - KKV)

               FRANCIJA

               Autorité de la concurrence (Francijas Konkurences iestāde)

               VĀCIJA

               Bundeskartellamt (Federālais Karteļu birojs)

               GRIEĶIJA

               Ετητροπή ανταγωνισμού (Grieķijas Konkurences komisija)

               UNGĀRIJA

               Gazdasági Versenyhivatal (GVH - Ungārijas Konkurences iestāde)

               ĪRIJA

               Competition Authority (Konkurences iestāde)

               ITĀLIJA

               Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato

               LATVIJA

               Konkurences padome

               LIETUVA

               Lietuvos Respublikos konkurencijos taryba (Lietuvas Republikas Konkurences padome)

               LUKSEMBURGA

               Conseil de la concurrence

               MALTA

               Maltas Konkurences un patērētāju lietu iestāde / L-Awtorità ta’ Malta għall-Kompetizzjoni u għall-Affarijiet tal-Konsumatur

               NĪDERLANDE

               Autoriteit Consument & Markt (ACM)

               POLIJA

               Urząd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Konkurences un patērētāju tiesību aizsardzības birojs)

               PORTUGĀLE

               Autoridade da Concorrência

               RUMĀNIJA

               Consiliul Concurenţei (Konkurences padome)

               SLOVĀKIJA

               Protimonopolný úrad Slovenskej republiky (Slovākijas Republikas Pretmonopola birojs)

               SLOVĒNIJA

               Javna Agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence (Slovēnijas Konkurences aizsardzības iestāde)

               SPĀNIJA

               Comisión Nacional de la Competencia (CNMC)

               ZVIEDRIJA

               Konkurrensverket (Zviedrijas Konkurences iestāde)

               APVIENOTĀ KARALISTE

               Competition and Markets Authority (Konkurences un tirgus iestāde)

               B PIELIKUMS

               KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

               (par informāciju, kas jāsniedz dalībvalstīm)

               Saskaņā ar principiem, kas reglamentē Komisijas un dalībvalstu attiecības, piemērojot konkurences noteikumus, kas paredzēti, piemēram, Padomes Regulā Nr. 1/2003un Regulā (EK) Nr. 139/2004,, un saskaņā ar Eiropas Savienības un Kanādas nolīguma par konkurences tiesību aktu piemērošanu IX pantu,

               –Komisija nosūta dalībvalstij vai dalībvalstīm, kuru svarīgās intereses tiek ietekmētas, Komisijas nosūtīto vai no Kanādas konkurences institūcijas saņemto paziņojumu. Dalībvalstis tiek informētas, tiklīdz tas ir pamatoti iespējams un informācijas apmaiņas valodā. Ja Komisija nosūta informāciju Kanādas iestādēm, vienlaikus informē dalībvalstis,

               –Komisija arī informē dalībvalsti vai dalībvalstis, kuru svarīgās intereses tiek ietekmētas, par jebkādu sadarbību vai izpildes darbību koordinēšanu, tiklīdz tas ir pamatoti iespējams.

               Šī paziņojuma nolūkā ņem vērā, ka dalībvalsts svarīgās intereses tiek ietekmētas, ja konkrētās izpildes darbības:

               i) atbilst dalībvalsts izpildes darbībām;

               ii) aptver pret konkurenci vērstas darbības, kas nav apvienošanās vai iegūšanas darbības, ko pilnībā vai daļēji veic dalībvalsts teritorijā;

               iii) aptver rīcību, kuru uzskata par dalībvalsts prasītu, veicinātu vai apstiprinātu;

               iv) aptver apvienošanos vai iegūšanu, kur:

               –viena vai vairākas darījuma puses, vai

               –uzņēmējsabiedrība, kas kontrolē vienu vai vairākas darījuma puses,

               ir uzņēmējsabiedrība, kas ir dibināta vai organizēta saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem;

               v) aptver aizsardzības līdzekļus, kurus noteikusi vai piemērojusi un kuri prasītu vai aizliegtu rīcību dalībvalsts teritorijā; vai

               vi) ir saistītas ar Kanādas konkurences institūciju, kas meklē informāciju, kura atrodas dalībvalsts teritorijā.

               Turklāt vismaz divreiz gadā valdības konkurences speciālistu sanāksmēs Komisija informēs visas dalībvalstis par šī nolīguma īstenošanu un īpaši par sakariem ar Kanādas konkurences institūciju attiecībā uz Komisijas saņemtās informācijas nosūtīšanu dalībvalstīm saskaņā ar šo nolīgumu.

               C PIELIKUMS

               Aizsardzības principi, ko piemēro personas datu nosūtīšanai saskaņā ar šo nolīgumu

               Pārraudzība

               1. Aizsardzības pasākumus attiecībā uz personas datu, kurus nosūta saskaņā ar šo nolīgumu, apstrādi uzraudzīs neatkarīga publiska iestāde vai administratīvā ceļā izveidota iestāde, kura objektīvi pilda savas funkcijas un ir pierādījusi savu autonomiju. Iestādei ir efektīvas pilnvaras izmeklēt piemērojamo noteikumu ievērošanu saistībā ar personas datu, kas nosūtīti saskaņā ar šo nolīgumu, vākšanu, izmantošanu, atklāšanu, saglabāšanu vai iznīcināšanu. Tā var veikt ievērošanas pārbaudes un izmeklēšanas, ziņot par izmeklēšanas rezultātiem un izteikt ieteikumus attiecīgajai konkurences institūcijai. Uzraudzības iestādei ir pilnvaras tiesību aktu pārkāpumu gadījumā saistībā ar šo nolīgumu nodot lietu kriminālvajāšanai vai disciplināru pasākumu piemērošanai.

               2. Attiecīgā iestāde nodrošina, ka sūdzības par personas datu apstrādes noteikumu neievērošanas saskaņā ar šo nolīgumu tiek saņemtas, izmeklētas, uz tām atbild un tās atbilstīgi risina.

               Pārredzamība

               3. Konkurences institūcijas savās tīmekļa vietnēs dara pieejamu šādu informāciju:

               a) saraksts ar tiesību aktiem, kas atļauj vākt personas datus saskaņā ar šo nolīgumu;

               b) iemesls personas datu vākšanai;

               c) personas datu aizsardzības veidi;

               d) datu izpaušanas veids un apmērs;

               e) informācija par piekļuvi datiem, to labošanu, piezīmēm un tiesisko aizsardzību;

               f) kontaktinformācija jautājumiem;

               g) informācija par administratīvajiem un tiesiskajiem aizsardzības līdzekļiem.

               Personu piekļuve datiem

               4. Konkurences institūcijas nodrošina, ka ikviena persona var piekļūt saviem personas datiem, kas nosūtīti saskaņā ar šo nolīgumu, un jo īpaši:

               a) pēc personas rakstveida pieprasījuma izsniedz personai tās personas datu kopiju;

               b) atbild rakstveidā uz visiem pieprasījumiem;

               c) nodrošina personai tiesības piekļūt saglabātajai informācijai, apliecinot, ka personas dati ir atklāti, ja persona pieprasa šādu apliecinājumu;

               d) izklāsta juridisko vai faktisko pamatojumu ikreiz, kad personai tiek atteikta piekļuve tās personas datiem;

               e) informē personu, ja personas datu nav;

               f) informē personu par tiesībām iesniegt sūdzību un par sūdzības iesniegšanas procedūru.

               Personu tiesības uz labošanu vai piezīmju pievienošanu

               5. Konkurences institūcijas nodrošina, ka ikviena persona var pieprasīt labot savus personas datus, kas nosūtīti saskaņā ar šo nolīgumu.

               6. Konkurences institūcijas izskata visus rakstveida pieprasījumus izdarīt labojumus un saprātīgā termiņā:

               a) izlabo personas datus un paziņo personai, ka dati ir izlaboti; vai

               b) atsaka veikt visus labojumus vai daļu no labojumiem un:

               i) pievieno personas datiem piezīmi, kas atspoguļo visus atteiktos pieprasītos labojumus;

               ii) paziņo personai, ka

               A) pieprasījums labot ir atteikts, un norāda atteikuma juridisko vai faktisko pamatojumu, un un

               B) personas datiem ir pievienota piezīme saskaņā ar i) apakšpunktu; un

               c) informē personu par tiesībām iesniegt sūdzību un par sūdzības iesniegšanas procedūru.

               Ierobežojumi piekļūt, labot un pievienot piezīmi

               7. Konkurences iestādes var noteikt ierobežojumus 4. – 6. punktā paredzētajiem noteikumiem, ja tos nosaka ar likumu un ja tie nepieciešami, lai aizsargātu:

               a) oficiālas izmeklēšanas, ko veic šajā nolīgumā minētās kompetentās iestādes, integritāti;

               b) preventīvos, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas pasākumus attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem un civiltiesiskiem pārkāpumiem, kas saistīti ar darbībām, uz kurām attiecas šis nolīgums; vai

               c) uzraudzības, pārbaudes un regulēšanas funkciju, kas saistīta ar oficiālās iestādes darbību šā nolīguma ietvaros, pat tad, ja šī saistība ir neregulāra.

               Administratīvā un tiesiskā aizsardzība

               8. Katra puse nodrošina, ka attiecīgā iestāde, kas minēta 1. punktā, saņem un izmeklē personu iesniegtās sūdzības par viņu pieprasījumiem piekļūt vai labot saskaņā ar šo nolīgumu nosūtītos personas datus vai pievienot tiem piezīmi, un atbild uz šādās sūdzībām. Attiecīgā iestāde paziņo sūdzības iesniedzējam par viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas minēti 9. punktā.

               9. Katra puse nodrošina, ka ikvienai personai, kas uzskata, ka ar lēmumu vai darbību saistībā ar tās personas datiem, kas nosūtīti saskaņā ar šo nolīgumu, ir pārkāptas šīs personas tiesības, var izmantot efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus saskaņā ar attiecīgās puses piemērojamiem tiesību aktiem, iesniedzot pārsūdzību tiesā vai izmantojot citu tiesību aizsardzības līdzekli, kas var ietvert kompensāciju.

               Personas datu glabāšana

               10. Personas datus, kas iegūti saskaņā ar šo nolīgumu, neglabā ilgāk, nekā tas ir nepieciešams konkrētajam mērķim, kuram tos nosūtīja.

               Definīcija

               11. Šajā pielikumā "neatkarīga publiska iestāde" ir:

               a) attiecībā uz Kanādu – Privātuma komisārs, kas iecelts saskaņā ar Privātuma akta (Privacy Act, R.S.C., 1985, c. P-21, kā arī tā grozījumi) 53. iedaļu; un

               b) attiecībā uz Eiropas Savienību – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs, kas iecelts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padome Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8., 12.1.2001., 1. lpp.) un tās grozījumiem.

                     (1)
                  Saskaņā ar Lisabonas Līguma 5. pantu, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. un 82. pants tika pārnumurēts kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pants.

                     (2)
                  Saskaņā ar Lisabonas Līguma 5. pantu, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 81. un 82. pants tika pārnumurēts kā Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pants.


|

52011PC0592

/* COM/2011/0592 galīgā redakcija - 2011/0253 (NLE) */  Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības nostāju Tirdzniecības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu un tādu 15 personu saraksta izveidi, kuras darbosies kā šķīrējtiesneši

	PASKAIDROJUMA RAKSTSBrīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (turpmāk “nolīgums”) tika parakstīts 2010. gada 6. oktobrī, un tas tiek provizoriski piemērots no 2011. gada 1. jūlija.Ar nolīguma 15.1. pantu izveido Tirdzniecības komiteju un nosaka tās galvenos uzdevumus un funkcijas. Nolīguma 15.1. panta 4. punkta f) apakšpunktā norādīts, ka Tirdzniecības komiteja var izstrādāt savu reglamentu. Lai ātri sāktu nolīguma īstenošanu, Tirdzniecības komitejai jāpieņem reglaments kādā no pirmajām komitejas sanāksmēm. Paredzēts, ka pirmā šāda sanāksme notiks 2011. gada 12. oktobrī Seulā. Sīki izstrādātus specializēto komiteju un darba grupu reglamentus sagatavos vēlāk.Saskaņā ar nolīguma 14.18. pantu Tirdzniecības komitejai sešu mēnešu laikā no dienas, kad nolīgums stājas spēkā vai tiek provizoriski piemērots, jāizveido tādu 15 personu saraksts, kuras darbosies kā šķīrējtiesneši. Strīda gadījumā puses apspriedīsies, lai vienotos par šķīrējtiesnešiem, kuri darbosies šķīrējtiesā (ja puses nespēs vienoties par šķīrējtiesas sastāvu, šķīrējtiesnešus atlasīs no saraksta lozējot). Tāpēc ir svarīgi izveidot sarakstu, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar nolīgumu faktiski ir pieejama strīdu izšķiršanas procedūra.Pievienotais priekšlikums ir priekšlikums juridiskam instrumentam, ar ko apstiprina nostāju, ko Eiropas Savienība pieņems Tirdzniecības komitejā abos iepriekšminētajos jautājumos.2011/0253 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar Eiropas Savienības nostāju Tirdzniecības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu un tādu 15 personu saraksta izveidi, kuras darbosies kā šķīrējtiesnešiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu, 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:(1) Padome 2007. gada 23. aprīlī pilnvaroja Komisiju Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā vest sarunas ar Korejas Republiku par brīvās tirdzniecības nolīgumu.(2) Šīs sarunas ir pabeigtas, un 2010. gada 6. oktobrī tika parakstīts Brīvās tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”)[2].(3) Saskaņā ar nolīguma 15.10. panta 5. punktu nolīgums tiek provizoriski piemērots no 2011. gada 1. jūlija, ievērojot tā noslēgšanu vēlāk.(4) Ar nolīguma 15.1. pantu izveido Tirdzniecības komiteju, kuras viens no uzdevumiem ir nodrošināt pienācīgu nolīguma darbību.(5) Nolīguma 15.1. panta 4. punkta f) apakšpunktā norādīts, ka Tirdzniecības komiteja var pieņemt reglamentu.(6) Nolīguma 14.18. pantā noteikts, ka Tirdzniecības komiteja ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā vai tā provizoriskās piemērošanas izveido tādu 15 personu sarakstu, kuras darbosies kā šķīrējtiesneši.(7) Savienībai jānosaka nostāja attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu un tādu 15 personu saraksta izveidi, kuras darbosies kā šķīrējtiesneši,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNostāja, kas Eiropas Savienībai jāpieņem Tirdzniecības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu un tādu 15 personu saraksta izveidi, kuras darbosies kā šķīrējtiesneši, ir sagatavota, pamatojoties uz šim lēmumam pievienotajiem Tirdzniecības komitejas lēmuma projektiem.2. pantsSaskaņā ar kompetenču sadali atbilstoši Līgumam ES puses delegācijā Tirdzniecības komitejā ir Komisijas un dalībvalstu pārstāvji, kuri darbojas attiecīgajās kompetences jomās, kā noteikts Līgumos.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. [..](..)par Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanuTIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,ņemot vērā 2010. gada 6. oktobrī Briselē parakstīto Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 15.1. panta 3. punkta c) apakšpunktu un 4. punkta f) apakšpunktu,tā kā:(1) Tirdzniecības komiteja var pieņemt reglamentu un pārrauga darbu, ko veic visas specializētās komitejas, darba grupas un citas struktūras, izņemot Kultūras sadarbības komiteju saskaņā ar nolīguma Protokola par sadarbību kultūras jomā 3. panta 3. punktu.(2) Tirdzniecības komitejai ir ekskluzīvas tiesības pieņemt lēmumus jomās, kurās darbojas specializētās komitejas un darba grupas, ja vien nolīgumā nav noteikts citādi,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. Tirdzniecības komitejas reglaments tiek pieņemts atbilstoši pielikumā izklāstītajam.2. Šis lēmums stājas spēkā …(Vieta) … …. gada …Tirdzniecības komitejas vārdā —Korejas Republikas tirdzniecības ministrs Kim Jong-hoon | Eiropas Komisijas tirdzniecības komisārs Karel De Gucht |PielikumsTIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS REGLAMENTS1. pantsSastāvs un priekšsēdētāji1. Tirdzniecības komiteja, kas izveidota saskaņā ar 15.1. pantu Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), veic pienākumus atbilstoši nolīguma 15.1. pantam un atbild par nolīguma vispārēju īstenošanu.2. Tirdzniecības komitejā atbilstoši nolīguma 15.1. panta 1. punktam ir ES puses pārstāvji, no vienas puses, un Korejas pārstāvji, no otras puses.3. Tirdzniecības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Korejas tirdzniecības ministrs un par tirdzniecību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis. Priekšsēdētāji var vienoties, ka atbilstoši nolīguma 15.1. panta 2. punktam viņus pārstāv attiecīgie pārstāvji.2. pantsPārstāvība1. Puse dara zināmu otrai pusei savu Tirdzniecības komitejas locekļu sarakstu. Sarakstu pārvalda Tirdzniecības komitejas sekretariāts.2. Loceklis, kurš vēlas, lai to pārstāvētu cits pārstāvis, pirms attiecīgās sanāksmes Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājiem paziņo šīs personas vārdu un uzvārdu. Tirdzniecības komitejas locekļa pārstāvim ir visas attiecīgā komitejas locekļa tiesības.3. pantsSanāksmes1. Tirdzniecības komitejas sanāksmes notiek reizi gadā vai pēc jebkuras puses pieprasījuma. Sanāksmes notiek pēc kārtas Briselē vai Seulā, ja vien Puses nevienojas citādi.2. Izņēmuma gadījumos un tad, ja abas puses par to vienojas, Tirdzniecības komitejas sanāksmes var rīkot kā video vai telefonkonferences.3. Tirdzniecības komitejas sekretariāts sasauc sanāksmes laikā un vietā, par kuru abas puses ir vienojušās. Paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu Tirdzniecības komitejas sekretariāts Tirdzniecības komitejas locekļiem izsniedz ne vēlāk kā 28 dienas pirms sanāksmes sākuma, ja vien puses nevienojas citādi.4. pantsDelegācijaTirdzniecības komitejas locekļus var pavadīt amatpersonas. Pirms katras sanāksmes Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājus informē par to delegāciju plānoto sastāvu, kuras apmeklēs sanāksmi.5. pantsNovērotājiĪpašos gadījumos Tirdzniecības komiteja var pieņemt lēmumu uzaicināt novērotājus.6. pantsSekretariātsTirdzniecības komitejas sekretariātā kopīgi darbojas koordinatori, kurus puses izraudzījušās saskaņā ar nolīguma 15.6. pantu.7. pantsDokumentiJa Tirdzniecības komitejas apspriežu pamatā ir rakstiski dokumenti, Tirdzniecības komitejas sekretariāts tos numurē un izplata kā Tirdzniecības komitejas dokumentus.8. pantsSarakste1. Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājiem adresētu saraksti nosūta Tirdzniecības komitejas sekretariātam izplatīšanai Tirdzniecības komitejas locekļiem.2. Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāju sagatavotu saraksti Tirdzniecības komitejas sekretariāts nosūta saņēmējiem, numurē un attiecīgos gadījumos izplata pārējiem Tirdzniecības komitejas locekļiem.9. pantsSanāksmju darba kārtība1. Katrai sanāksmei Tirdzniecības komitejas sekretariāts sagatavo provizorisku darba kārtību. To līdz ar citiem attiecīgajiem dokumentiem ne vēlāk kā 7 dienas pirms sanāksmes sākuma nosūta Tirdzniecības komitejas locekļiem, kā arī Tirdzniecības komitejas priekšsēdētājiem.2. Provizoriskajā darba kārtībā iekļauj jautājumus, par kuriem Tirdzniecības komitejas sekretariāts ne vēlāk kā 14 dienas pirms sanāksmes sākuma ir saņēmis puses lūgumu tos iekļaut darba kārtībā kopā ar attiecīgajiem dokumentiem.3. Tirdzniecības komiteja katras sanāksmes sākumā pieņem darba kārtību. Provizoriskajā darba kārtībā neesošus jautājumus tajā var iekļaut, ja puses par to vienojas.4. Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāji pēc vienošanās var pieaicināt ekspertus, lai tie piedalītos sanāksmēs un sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem.5. Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāji pēc vienošanās var saīsināt 1. un 2. punktā norādītos termiņus, lai ņemtu vērā konkrētās lietas prasības.10. pantsProtokols1. Katras sanāksmes protokolu Tirdzniecības komitejas sekretariāts parasti sagatavo 21 dienas laikā pēc sanāksmes beigām.2. Protokolā parasti sniedz kopsavilkumu par katru darba kārtības jautājumu, vajadzības gadījumā norādot:a) Tirdzniecības komitejai iesniegtos dokumentus;b) jebkuru paziņojumu, ko kāds Tirdzniecības komitejas loceklis ir lūdzis ierakstīt protokolā, unc) pieņemtos lēmumus, sniegtos ieteikumus, saskaņotos paziņojumus un secinājumus par īpašiem jautājumiem.3. Protokolā iekļauj arī to Tirdzniecības komitejas locekļu vai viņu pārstāvju sarakstu, kuri piedalījās sanāksmē, sarakstu ar viņus pavadošo delegāciju locekļu un sanāksmes novērotāju vai ekspertu vārdiem, uzvārdiem.4. Abas puses rakstiski apstiprina protokolu 28 dienu laikā no sanāksmes dienas vai līdz jebkurai citai dienai, par ko puses ir vienojušās. Kad protokols ir apstiprināts, Tirdzniecības komitejas sekretariāts to paraksta divos eksemplāros, un katra puse saņem šo autentisko dokumentu oriģinālu. Parakstītā protokola kopijas nosūta Tirdzniecības komitejas locekļiem.11. pantsZiņojumiKatrā Apvienotās komitejas kārtējā sanāksmē Tirdzniecības komiteja atbilstoši nolīguma 15.1. panta 5. punktam ziņo Pamatnolīguma Apvienotajai komitejai par savu un specializēto komiteju, darba grupu un citu struktūru darbību.12. pantsLēmumi un ieteikumi1. Tirdzniecības komiteja atbilstoši nolīguma 15.4. pantā paredzētajam pieņem lēmumus un ieteikumus, pusēm vienojoties.2. Sanāksmju starplaikā Tirdzniecības komiteja lēmumus vai ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru, ja abas puses tam piekrīt. Rakstiskā procedūra nozīmē, ka Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāji apmainās ar paziņojumiem.3. Ja Tirdzniecības komiteja saskaņā ar nolīgumu ir tiesīga pieņemt lēmumus vai ieteikumus, šādus dokumentus attiecīgi sauc par “lēmumu” vai “ieteikumu”. Tirdzniecības komitejas sekretariāts katram lēmumam vai ieteikumam piešķir sērijas numuru, norāda pieņemšanas datumu un sniedz jautājuma aprakstu. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.4. Tirdzniecības komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus uzskata par autentiskiem, ja tie ir sagatavoti divos eksemplāros un tos parakstījuši Tirdzniecības komitejas priekšsēdētāji.13. pantsPublicitāte un konfidencialitāte1. Ja vien nav nolemts citādi, Tirdzniecības komitejas sanāksmes nav atklātas.2. Ja puse Tirdzniecības komitejai, specializētajām komitejām, darba grupām vai citām struktūrām iesniedz informāciju, kas saskaņā ar tās tiesību aktiem un noteikumiem ir konfidenciāla, otra puse uzskata šādu informāciju par konfidenciālu atbilstoši nolīguma 15.1. panta 7. punktam.3. Katra puse var lemt par Tirdzniecības komitejas lēmumu un ieteikumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.14. pantsIzdevumi1. Katra puse sedz visus izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos Tirdzniecības komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, komandējuma un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telekomunikāciju pakalpojumiem.2. Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz puse, kas rīko sanāksmi.15. pantsSpecializētās komitejas un darba grupas1. Tirdzniecības komitejai izpildīt pienākumus palīdz specializētās komitejas un darba grupas, kas izveidotas Tirdzniecības komitejas pakļautībā.2. Tirdzniecības komitejai dara zināmus katras specializētās komitejas un darba grupas izvēlētos kontaktpunktus. Visu saraksti, dokumentus un paziņojumus, tostarp elektronisko saraksti starp katras specializētās komitejas un darba grupas kontaktpunktiem par nolīguma īstenošanu vienlaikus nosūta Tirdzniecības komitejas sekretariātam.3. Katrā kārtējā sanāksmē Tirdzniecības komiteja saņem katras specializētās komitejas ziņojumu un darba grupas ziņojumu par veiktajiem pasākumiem.4. Katra specializētā komiteja un darba grupa var izstrādāt savu reglamentu, kuru paziņo Tirdzniecības komitejai.ES UN KOREJAS TIRDZNIECĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. [..](..)par tāda šķīrējtiesnešu saraksta izveidi, kas minēts 14.18. pantā Brīvās tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras pusesTIRDZNIECĪBAS KOMITEJA,ņemot vērā 2010. gada 6. oktobrī Briselē parakstīto Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses (“puses” un “nolīgums”), un jo īpaši tā 14.18. pantu,tā kā:(1) Nolīgumā ir paredzēts strīdu izšķiršanas mehānisms, atbilstoši kuram strīdus risina, izmantojot šķīrējtiesu.(2) Strīda gadījumā puses apspriežas, lai panāktu vienošanos par šķīrējtiesas sastāvu, un ja šāda vienošanās nav iespējama, šķīrējtiesnešus izvēlas no saraksta lozējot.(3) Tirdzniecības komiteja saskaņā ar nolīguma 14.18. pantu izveido šādu personu sarakstu.(4) Puses ir vienojušās par 15 personu sarakstu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. Šāds 15 šķīrējtiesnešu saraksts ir pievienots šim lēmumam.2. Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.(Vieta) … …. gada …Tirdzniecības komitejas vārdā —Korejas Republikas tirdzniecības ministrs Kim Jong-hoon | Eiropas Komisijas tirdzniecības komisārs Karel De Gucht |PielikumsŠķīrējtiesnešu sarakstsKorejas ierosinātie šķīrējtiesnešiDukgeun AHNSeungwha CHANGSungjoon CHOJoongi KIMJaemin LEEES ierosinātie šķīrējtiesnešiJacques BOURGEOISClaus-Dieter EHLERMANNPieter Jan KUIJPERGiorgio SACERDOTIRamon TORRENTPriekšsēdētājiWilliam DAVEY (ASV)Merit JANOW (ASV)Virachai PLASAI (Taizeme)Helge SELAND (Norvēģija)Florentino FELICIANO (Filipīnas)FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības nostāju Tirdzniecības komitejā, kas izveidota ar Brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Korejas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Tirdzniecības komitejas reglamenta pieņemšanu un tādu 15 personu saraksta izveidi, kuras darbosies kā šķīrējtiesneši.2. BUDŽETA POZĪCIJASNodaļa un pants:3. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes( Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, proti, šāda.(miljoni euro līdz vienam ciparam aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[3] | 12 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg | [n gads] |pants | Ietekme uz pašu resursiem |Pēc darbības |[n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] |pants |pants |4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI [1] OV C xx, xx.xx.xxxx., x. lpp.[2] OV L 127, 14.5.2011., 6. lpp.[3] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, kas atbilst bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.