				|

		52012PC0668

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2013. gadam nosaka ES ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets /* COM/2012/0668 final - 2012/0319 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Pamatojums un mērķi
Ar visām zvejas iespēju regulām
zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir
saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP)
mērķiem. Šajā sakarībā Padomes 2002. gada 20. decembra
Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku ir noteikti mērķi, kuri
jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas
piepūles ierobežojumiem, proti, nodrošināt Savienības
zvejniecības ilgtspēju vides, ekonomiskajā un
sociālajā aspektā.
Galvenā pazīme, kas raksturo
ikgadējās zvejas iespēju regulas, ir to īsais
piemērošanas termiņš. Tam galvenokārt ir vēsturiski
iemesli, kas saistīti ar veidu, kā KZP ir paredzēts kopīgi
izmantot jūras telpu un sadalīt tās resursus Savienības
dalībvalstu flotēm. Ir svarīgi saglabāt to, lai viens no
KZP balstiem arī turpmāk būtu ikgadēja vienošanās
Savienības mērogā.
Tomēr tas nebūt netraucē
pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Savienība ir
daudz sasniegusi šajā ziņā, un galvenajiem komerciālas
nozīmes krājumiem tagad ir izstrādāti daudzgadu
pārvaldības plāni. Tie jāievēro, nosakot gada KPN un
maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.
Darbības joma
Šis priekšlikums attiecas uz zvejas
iespējām, kuras ir pieejamas Savienības kuģiem
Savienības ūdeņos un ārpus tiem un trešo valstu
kuģiem, kas zvejo Savienības ūdeņos, un kuras izriet no
lēmumiem, kas pieņemti daudzpusējos vai divpusējos forumos.
Gatavojoties starptautiskām sarunām, Savienība
izstrādā nostāju, pamatojoties uz zinātniskajiem
ieteikumiem un Savienības politikas mērķiem, kurus tāpat
piemēro iekšējiem lēmumiem. Šādu sarunu rezultāts nozīmē,
ka Savienība piekrīt uzņemties saistības pret trešām
personām. Attiecībā uz šādu lēmumu
iestrādāšanu Savienības tiesību aktos, Savienībai
būtībā nav rīcības brīvības, izņemot
kvotu iekšējo sadalīšanu starp dalībvalstīm. Tās
sadalot dalībvalstīm, piemēro relatīvas stabilitātes
principu.
Tādējādi pašreizējais
priekšlikums aptver:
·
kopīgus krājumus, t. i.,
krājumus, kurus pārvalda kopā ar Norvēģiju
Ziemeļjūrā un Skagerakā vai saskaņā ar piekrastes
valstu nolīgumiem, kas saistīti ar NEAFC,
·
krājumus, ar kuru kvotām notiek ierasta
apmaiņa vai par kuriem ir potenciāla interese veikt kvotu apmaiņu:
krājumus, kurus nepārvalda kopīgi, bet uz kuriem attiecas (vai
varētu attiekties) ikgadēja kvotu apmaiņa starp Savienību
un Norvēģiju un/vai citām trešām valstīm,
·
piezvejas sugas jūrasmēles un jūras
zeltplekstes zvejniecībās, pat ja kvotu apmaiņa nenotiek.
Iemesls ir konsekvence, virzoties uz vairāksugu zvejniecību
pārvaldību,
·
zvejas iespējas, kuras izriet no
vienošanās, kas panākta reģionālās zvejniecības
pārvaldības organizācijās (RZPO).
Tomēr lielākā daļa no
šā priekšlikuma aptvertajām zvejas iespējam ir
norādītas kā “pm” (pro memoria). Tas ir
saistīts ar to, ka:
–
ieteikums par dažiem krājumiem nebūs
pieejams laikā, kad priekšlikumu paredzēts pieņemt, vai
–
konkrēti nozvejas ierobežojumi un citi
ieteikumi no Klusā okeāna dienvidu daļas
reģionālās zvejniecības pārvaldības
organizācijas (SPRFMO), Antarktikas ūdeņu dzīvo
resursu aizsardzības komisijas (CCAMLR), Ziemeļaustrumu
Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC), Klusā okeāna
rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencijas (WCPFC)
un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT)
tiks saņemti pēc šo organizāciju gadskārtējām
sanāksmēm, vai
–
par krājumiem Grenlandes ūdeņos,
kā arī krājumiem, kurus pārvalda kopīgi vai ar kuru
kvotām veic apmaiņu ar Norvēģiju un citām trešām
valstīm, dati vēl nav pieejami, jo turpinās apspriešanās,
kuras ar minētajām valstīm beigsies 2012. gada
novembrī un decembrī.
Atbilstība pārējiem
Savienības politikas virzieniem un mērķiem
Ierosinātie pasākumi ir
izstrādāti saskaņā ar kopējās
zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem un noteikumiem un
atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Apspriešanās ar
ieinteresētajām personām
Komisija ir ievērojusi vadlīnijas,
kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei un Eiropas
Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības
pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija),
kurā noteikti iepriekšējas sagatavošanās (front-loading)
procesa principi.
Turklāt Komisija 2012. gada
septembrī ieinteresētajām personām organizēja
pasākumu, kurā tika izklāstīti un apspriesti
zinātniskā ieteikuma rezultāti un tā galvenā ietekme.
Ekspertu atzinumu pieprasīšana un
izmantošana
Attiecībā uz izmantoto metodiku
Komisija apspriedās ar divām galvenajām ekspertu
organizācijām: ICES, kas ir neatkarīga zinātniska
organizācija, un ZZTEK. ICES ieteikums balstās uz ieteikumu
pamatsistēmu, kuru izstrādājuši tās zinātnieki un kuru
izmanto saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar
Komisiju. ZZTEK sniedz savu ieteikumu, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru
tā saņem no Komisijas.
Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli
pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu
un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa
vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami ICES
tīmekļa vietnē.
Ietekmes novērtējums
Ar šo priekšlikumu būtībā
transponē pasākumus, par kuriem panākta vienošanās
starptautiskā līmenī. Visi elementi, kas ir svarīgi, lai
novērtētu zvejas iespēju potenciālo ietekmi, tiek
izskatīti to starptautisko sarunu sagatavošanas un vešanas posmā,
kurās ar trešām personām vienojas par Savienības zvejas
iespējām.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Juridiskais pamats
Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts.

Savienības pienākumi
saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu
izmantošanu izriet no Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā
noteiktajiem pienākumiem.
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Lai sasniegtu KZP mērķi, proti,
vides, ekonomiskajā un sociālajā ziņā ilgtspējīgu
zvejniecību, priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas
piepūles limiti, kas piemērojami Savienības
zvejniecībām un starptautiskām zvejniecībām,
kurās iesaistīti Savienības kuģi.
Piemērošana
Noteikumi priekšlikuma jomā ir
piemērojami līdz 2013. gada 31. decembrim, izņemot
dažus noteikumus par zvejas piepūles ierobežojumiem, kuri ir
piemērojami līdz 2014. gada 31. janvārim, un dažas KPN
ar specifisku sezonālo ciklu (piemēram, moivas KPN Grenlandes
ūdeņos).
Subsidiaritātes princips
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta
1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Proporcionalitātes princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ: KZP ir
vienota politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu
Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un
iedalīšanu.
Ar ierosināto Padomes regulu
dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā
Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu,
dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas
sadalīt starp reģioniem vai operatoriem. Tāpēc
dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas
saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu
tām iedalītās zvejas iespējas.
Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek
jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu
regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un
privātā sektora līdzekļi.
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments:
regula.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
5.           PAPILDU INFORMĀCIJA
Vienkāršošana
Priekšlikumā paredzēta publiskā
sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo
procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz
prasībām par zvejas piepūles pārvaldību.
Pārbaude, pārskatīšana un
turpināmība
Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2013. gadam,
tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta.
Sīkāks priekšlikuma skaidrojums
Šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas
iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm iespējām
funkcionāli saistītiem nosacījumiem.
Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem
un zvejas piepūles pārvaldību kopumā šis priekšlikums ir
saskaņā ar iepriekšējas sagatavošanās procesa principiem,
kas noteikti Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam
“Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības
pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija) un
Komisijas paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām 2013. gadam
(COM(2012) 278 final), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis
un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par zvejas
iespējām, kamēr vēl nav saņemti ar krājumu
stāvokli saistīti zinātniskie ieteikumi 2013. gadam.
Kā minēts iepriekš,
priekšlikumā ir iekļauti arī nozvejas ierobežojumi, par kuriem
panākta vienošanās dažās reģionālās
zvejniecības pārvaldības organizācijās.
Saistībā ar zvejas piepūles
pārvaldību jānorāda, ka mencu zvejniecībās kopš 2009. gada
tiek piemērota uz kilovatdienām balstīta sistēma, kuru
turpinās piemērot 2013. gadā.
2012/0319 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko 2013. gadam nosaka ES
ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas
iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, no konkrētiem
zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras ir starptautisku
sarunu vai nolīgumu priekšmets
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Līguma 43. panta 3. punktā
paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem
pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu.
(2)       Padomes 2002. gada 20. decembra
Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku[1]
paredzēts, ka ir jāpieņem Savienības pasākumi, kuri
reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un
ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā
pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo
īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes,
tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), kā arī jebkuru ieteikumu,
kas saņemts no reģionālajām konsultatīvajām
padomēm.
(3)       Padomei ir jāpieņem
pasākumi par zivju krājumu vai zivju krājumu grupu zvejas
iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā
gadījumā jānosaka arī daži ar tām funkcionāli
saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala
starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu
katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti
attiecībā uz katru zivju krājumu vai zivju krājumu grupu un
pienācīgi ņemtu vērā kopējās
zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti
Regulā (EK) Nr. 2371/2002.
(4)       Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai
attiecībā uz baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN un
Savienības kvotas iespējamu palielinājumu NAFO 3NO apakšapgabalā,
būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras.
(5)       Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai
attiecībā uz to moivas kvotu pārskatīšanu, kas
Savienībai pieejamas Grenlandes ūdeņos ICES V un
XIV apakšapgabalā saskaņā ar Partnerattiecību
nolīgumu zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, būtu
jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras.
(6)       Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus dažu neilgi dzīvojošu sugu krājumu
nozvejas limitu īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai
īstenošanas pilnvaras pārskatīt KPN, ņemot vērā 2013. gada
pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju. Šīs
pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta
un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu[2].
(7)       Komisijai būtu
jāpieņem tūlītēji piemērojami īstenošanas
akti attiecībā uz šo neilgi dzīvojošo sugu krājumu KPN
pārskatīšanu, ja tas vajadzīgs pienācīgi pamatotu,
nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, kas saistīti ar
Savienības nepieciešamību izpildīt tās starptautiskās
saistības.
(8)       Attiecībā uz
dažām KPN būtu jāatļauj dalībvalstīm iedalīt
papildu zvejas iespējas kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šo izmēģinājumu
mērķis ir pārbaudīt nozvejas kvotu sistēmu,
t. i., sistēmu, kurā visas nozvejas būtu jāizkrauj un
jāuzskaita attiecībā pret kvotām, lai nepieļautu
izmetumus un ar tiem saistīto citādi izmantojamu zivju resursu izšķiešanu.
Nekontrolēti zivju izmetumi apdraud zivju krājumu kā sabiedriskā
labuma noturību ilgtermiņā un tādējādi arī
kopējās zivsaimniecības politikas mērķus.
Turpretī nozvejas kvotu sistēmas jau pašos pamatos motivē
zvejniekus optimizēt savu darbību nozvejas selektivitāti. Lai
panāktu izmetumu racionālu pārvaldību, pilnībā dokumentētai
zvejniecībai būtu jāaptver visas darbības jūrā,
nevis tikai ostā izkrautā nozveja. Tāpēc nosacījumos,
ar kuriem dalībvalstis iedala šādas papildu zvejas iespējas, būtu
jāiekļauj pienākums nodrošināt ar sensoru sistēmu
savienotu slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru
(turpmāk “CCTV sistēma”) izmantošanu. Tam būtu
jānodrošina iespēja detalizēti reģistrēt visas
nozvejas daļas, kas paturētas uz kuģa un kas izmestas.
Sistēma, kas balstās uz novērotāju darbošanos uz kuģa
reāllaikā, būtu neefektīvāka, dārgāka un
mazāk uzticama. Tāpēc patlaban CCTV sistēmu
izmantošana ir priekšnoteikums, lai ieviestu tādas izmetumu
samazināšanas shēmas kā pilnībā dokumentētas
zvejniecības. Šādas sistēmas izmantošanā būtu
jāievēro prasības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada
24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu
apriti[3].
(9)       Lai nodrošinātu to, ka
pilnībā dokumentētas zvejniecības
izmēģinājumos var reāli novērtēt nozvejas kvotu
sistēmas iespējas kontrolēt absolūto zvejas izraisīto
zivju mirstību attiecīgajos krājumos, visas zivis, kas
nozvejotas šajos izmēģinājumos, ieskaitot minimālo
izkraušanas izmēru nesasniegušus īpatņus, ir jāuzskaita
attiecībā pret kopējām zvejas iespējām, kas iedalītas
kuģim, kurš piedalās izmēģinājumos, un zvejas
darbības jāpārtrauc, kad minētais kuģis ir
pilnībā izmantojis kopējās iedalītās zvejas
iespējas. Turklāt ir jānovērš iedalīto zvejas
iespēju nodošana starp kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētu zvejniecību izmēģinājumos, un kuģiem,
kas tajos nepiedalās.
(10)     KPN būtu jānosaka,
pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot
vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus
nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem,
kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriešanās
procesā ar ieinteresētajām aprindām, jo īpaši
attiecīgo reģionālo konsultatīvo padomju
sanāksmēs.
(11)     Krājumiem, kuriem ir
izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu
jānosaka saskaņā ar šajos plānos izklāstītajiem
noteikumiem. Tāpēc jūrasmēles krājumiem
Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem
Ziemeļjūrā, mencas krājumiem Ziemeļjūrā,
Skagerakā un Lamanša austrumu daļā un zilās tunzivs
krājumiem Atlantijas okeāna austrumu daļā un
Vidusjūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar
noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2007. gada 11. jūnija
Regulā (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu
zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un
jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā[4], Padomes 2008. gada 18. decembra
Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa
plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[5] (turpmāk “mencas
krājumu plāns”), un Padomes 2009. gada 6. aprīļa
Regulu (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs
krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un
Vidusjūrā[6].
(12)     Krājumiem, par kuriem nav
pietiekamu vai uzticamu datu, lai novērtētu to apmēru,
pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka,
ievērojot piesardzīgu pieeju zvejniecību pārvaldībā,
kas definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta
i) punktā.
(13)     Saskaņā ar 2. pantu
Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar
ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās
pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[7], būtu jānorāda
krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā
paredzētie pasākumi.
(14)     Dažu sugu, piemēram, dažu
haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat
ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas
iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot šo sugu zvejas
vispārēju aizliegumu.
(15)     Ievērojot
Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES)
ieteikumu, ir lietderīgi saglabāt un pārskatīt
tūbīšu krājumu pārvaldības sistēmu ES
ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā.
(16)     Maksimāli
pieļaujamā zvejas piepūle 2013. gadam jānosaka
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu,
Padomes Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu un Regulas (EK)
Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā
Padomes 2009. gada 27. jūlija Regulu (EK) Nr. 754/2009,
ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā
noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas
kuģu grupas[8].
(17)     Saskaņā ar
procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par
attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju[9], Fēru salām[10], Grenlandi[11] un Islandi[12], Savienība ar
minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām.
[Apspriešanos kopsavilkums jāiekļauj pēc to norises 2012. gada
beigās.]
(18)     Savienība ir vairāku
zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un
tā piedalās arī citās organizācijās kā
sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse.
Turklāt saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu
Savienība no Polijas pievienošanās dienas pārvalda Polijas
Republikas iepriekš noslēgtos zvejniecības nolīgumus,
piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un
pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā.
Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2013. gadā
ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas
iespējas. Minētās zvejas iespējas būtu jāievieš
Savienības tiesību aktos.
(19)     Reģionālas
zvejniecības pārvaldības organizācijas var atļaut
kvotu nodošanu un apmaiņu starp līgumslēdzējām
pusēm. Lai atvieglotu šādu kvotu nodošanu un apmaiņu starp
Savienību un citām līgumslēdzējām pusēm,
būtu jādod Komisijai iespēja pēc dalībvalstu
paziņojuma saņemšanas apstiprināt kvotu nodošanu un apmaiņu
starp Savienību un citām līgumslēdzējām
pusēm. Būtu jāatļauj dalībvalstīm apspriesties ar
citām līgumslēdzējām pusēm par kvotu nodošanu un
apmaiņu un attiecīgā gadījumā ieskicēt
plānotās kvotu nodošanas iespējas. Pēc apstiprināšanas
Komisijai par nodošanu būtu jāpaziņo attiecīgajai
organizācijai un ar īstenošanas aktiem jāpieņem no tās
izrietošās zvejas iespējas. Saskaņā ar relatīvas
stabilitātes principu šādai nodošanai nevajadzētu ietekmēt
pašreizējo zvejas iespēju sadalījumu starp
dalībvalstīm.
(20)     Ziemeļrietumu Atlantijas
zvejniecības organizācija (NAFO) 34. gadskārtējā
sanāksmē 2012. gadā pieņēma virkni zvejas
iespēju 2013. gadam attiecībā uz konkrētiem
krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā.
Šajā sakarībā NAFO pieņēma procedūru,
kādā palielina 2013. gadam noteikto baltās Amerikas
jūrasvēdzeles KPN NAFO 3NO apakšapgabalā, ja ir
izpildīti ar šā krājuma stāvokli saistīti
konkrēti nosacījumi. NAFO līgumslēdzēja puse
var paziņot NAFO izpildsekretāram, ka no baltās Amerikas
jūrasvēdzeles krājuma NAFO 3NO apakšapgabalā ir
reģistrētas nozvejas, kas ir lielākas par parasto nozveju uz
zvejas piepūles vienību. Ja NAFO apstiprina KPN
palielinājumu 2013. gada laikā, tas būtu jāievieš
Savienības tiesību aktos. Tāpēc Komisija būtu
jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktu, ar kuru pielāgo
Savienības papildu zvejas iespējas, kas izriet no palielinājuma.
(21)     Amerikas Tropisko tunzivju
komisija (IATTC) 83. gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā
pieņēma dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās
tunzivs saglabāšanas pasākumus. IATTC pieņēma
arī Rezolūciju par okeāna baltspuru haizivs saglabāšanu.
Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību
aktos.
(22)     Starptautiskā Atlantijas
tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā
sanāksmē 2012. gadā [pieņemto pasākumu
kopsavilkums jāiekļauj pēc gadskārtējās
sanāksmes 2012. gada novembrī]. Minētie pasākumi
būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(23)     Indijas okeāna tunzivju
komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā
negrozīja savus pasākumus attiecībā uz zvejas
iespējām, kas patlaban noteiktas Savienības tiesību aktos.
Patlaban piemērojamie IOTC pieņemtie pasākumi būtu
jāievieš Savienības tiesību aktos.
(24)     Klusā okeāna
dienvidu daļas reģionālās zvejniecības
pārvaldības organizācijas (SPRFMO) pirmā
gadskārtējā sanāksme notiks no 2013. gada 28. janvāra
līdz 1. februārim. Kamēr šāda sanāksme nav
notikusi, ir lietderīgi saglabāt pašreizējos pagaidu
pasākumus, kas ieviesti ar Regulu (ES) Nr. 44/2012.
(25)     Dienvidaustrumu Atlantijas
zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā
sanāksmē 2012. gadā [pieņemto pasākumu
kopsavilkums jāiekļauj pēc gadskārtējās
sanāksmes 2012. gada oktobrī]. Minētie pasākumi
būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(26)     Ņemot vērā ICES
jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās
saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC)
kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu
zvejas piepūle.
(27)     Klusā okeāna rietumu
un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) 9. gadskārtējā
sanāksmē 2012. gadā [pasākumu kopsavilkums
jāiekļauj pēc gadskārtējās sanāksmes 2012. gada
decembrī]. Minētie pasākumi būtu jāievieš
Savienības tiesību aktos.
(28)     Konvencijas par saidas resursu
aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras
centrālajā daļā Puses gadskārtējā
sanāksmē 2012. gadā negrozīja tās pasākumus
attiecībā uz zvejas iespējām. Minētie pasākumi
būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.
(29)     Antarktikas ūdeņu
dzīvo resursu aizsardzības komisijas (CCAMLR) Puses
gadskārtējā sanāksmē 2012. gadā
[pasākumu kopsavilkums jāiekļauj pēc
gadskārtējās sanāksmes 2012. gada oktobrī un
novembrī]. Minētie pasākumi būtu jāievieš
Savienības tiesību aktos.
(30)     Attiecīgās RZPO gada
beigās vienojas par dažiem starptautiskiem pasākumiem, ar kuriem
paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, un tie
kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās
spēkā. Tāpēc ir lietderīgi noteikumus, ar kuriem
šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos,
piemērot ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā
kā CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu
aizsardzības komisija) konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra
līdz 30. novembrim, un tāpēc konkrētas zvejas
iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir
noteikti laikposmam, kas sākas 2011. gada 1. decembrī, ir
lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no
minētā datuma. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu
spēku neskars tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR
locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas
apgabalā.
(31)     Uz šajā regulā
noteiktajām zvejas iespējām, kas pieejamas ES kuģiem,
attiecas Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009,
ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu
atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[13], un jo īpaši tās 33.
un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un
ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu
paziņošanu. Tāpēc jānorāda kodi, kas
dalībvalstīm jāizmanto, kad tās nosūta Komisijai datus
par nozveju no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula.
(32)     Lai izvairītos no zvejas
darbību pārtraukšanas un lai nodrošinātu Savienības
zvejnieku iztiku, šī regula būtu jāpiemēro no 2013. gada
1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas
piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2013. gada 1. februāra,
un īpašus noteikumus konkrētos reģionos, kuriem būtu
jāparedz īpašs piemērošanas datums, kā norādīts 28. apsvērumā.
Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas
spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas.
(33)     Zvejas iespējas būtu
jāizmanto, pilnībā ievērojot piemērojamos
Savienības tiesību aktus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I SADAĻA
PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
1. pants
Priekšmets
1.           Ar šo regulu nosaka ES
ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un ES kuģu zvejas
iespējas ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, attiecībā
uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām,
kuras ir starptautisku sarunu vai nolīgumu priekšmets.
2.           Šā panta 1. punktā
minētās zvejas iespējas ietver:
a)      nozvejas limitus 2013. gadam un, ja
tā norādīts šajā regulā, 2014. gadam;
b)      zvejas piepūles limitus laikposmam
no 2013. gada 1. februāra līdz 2014. gada 31. janvārim;
c)      dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR
konvencijas apgabalā laikposmam no 2012. gada 1. decembra
līdz 2013. gada 30. novembrim un
d)      dažu krājumu zvejas iespējas IATTC
konvencijas apgabalā 28. pantā noteiktajos laikposmos 2013. gadā
un, ja tā norādīts šajā regulā, 2014. gadā.
2. pants
Darbības joma
Šo regulu piemēro:
a)           ES kuģiem un
b)           trešo valstu kuģiem ES
ūdeņos.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
a)           “ES kuģis” ir dalībvalsts
karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā;
b)           “trešās valsts kuģis” ir
trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts
trešā valstī;
c)           “ES ūdeņi” ir
ūdeņi, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai
jurisdikcijā, izņemot Līguma II pielikumā
uzskaitītajām aizjūras zemēm un teritorijām piegulošos
ūdeņus;
d)           “kopējā
pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt
no katra zivju krājuma un izkraut;
e)           “kvota” ir KPN daļa, kas
iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij;
f)            “starptautiskie ūdeņi” ir
ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai
jurisdikcijā;
g)           “linuma acs izmērs” ir zvejas
rīku linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar
Regulu (EK) Nr. 517/2008[14].
4. pants
Zvejas zonas
Šajā regulā piemēro šādas
zonu definīcijas:
a)           ICES (Starptautiskā
Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie
apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009[15] III pielikumā;
b)           “Skageraks” ir
ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas
novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un
dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas
līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam
punktam Zviedrijas krastā;
c)           “Kategats” ir
ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas
novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no
šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un
dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga
līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no
Gilbjerga raga līdz Killenai;
d)           CECAF (Centrālaustrumu
Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie
apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 216/2009[16] II pielikumā;
e)           NAFO (Ziemeļrietumu
Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir ģeogrāfiskie
apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 217/2009[17] III pielikumā;
f)            “SEAFO (Dienvidaustrumu
Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir
ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par
Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un
pārvaldību[18];
g)           “ICCAT (Starptautiskā
Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir
ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā
konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā[19];
h)           “CCAMLR (Antarktikas
ūdeņu dzīvo resursu aizsardzības komisija) konvencijas
apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Regulas (EK)
Nr. 601/2004[20]
2. panta a) punktā;
i)            “IATTC (Amerikas Tropisko
tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals,
kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas
stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas
Republikas 1949. gada Konvenciju[21];
j)            “IOTC (Indijas okeāna
tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals,
kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas
izveidi[22];
k)           “SPRFMO (Klusā
okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības
pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir
tāljūras ģeogrāfiskais apgabals uz dienvidiem no 10o
ziemeļu platuma paralēles, uz ziemeļiem no CCAMLR
konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala,
kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu
daļā[23],
un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā
esošiem apgabaliem;
l)            “WCPFC (Klusā
okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības
komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas
noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu
saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un
centrālajā daļā[24];
m)          “Beringa jūras atklātie
ūdeņi” ir tāljūras ģeogrāfiskais apgabals, kas
atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras
jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām
tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo
ūdeņu platums.
II SADAĻA
ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS
I nodaļa
Vispārīgi noteikumi
5. pants
KPN un tās sadalījums
1.         ES kuģu KPN ES
ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES
ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm
un, attiecīgā gadījumā, ar to funkcionāli
saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā.
2.         ES kuģiem
I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot
ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un
Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena
salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un
III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008[25] izklāstītos
nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.
3.           Moivas kvotas, kuras
Savienībai ir pieejamas Grenlandes ūdeņos ICES V un
XIV apakšapgabalā, Komisija pārskata, pamatojoties uz KPN un
tās iedalījumu Savienībai, ko noteikusi Grenlande
saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības
nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas
valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses, un šā
nolīguma protokolu.
4.           Ņemot vērā 2013. gada
pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija ar
īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 39. panta 2. punktā
minēto procedūru, var pārskatīt KPN, kvotas un īpašos
nosacījumus, kas I pielikumā noteikti šādiem
krājumiem:
a)      tūbīšu krājumam un ar to
saistītajai piezvejai ES ūdeņos ICES IIa un
IIIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā
saskaņā ar šīs regulas IIB pielikumu;
b)      Esmarka mencas krājumam un ar to
saistītajai piezvejai ICES IIIa apakšapgabalā un ES
ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā; un
c)      brētliņas krājumam un ar
to saistītajai piezvejai ES ūdeņos ICES
IIa rajonā un ICES IV apakšapgabalā.
5.           Pienācīgi pamatotu,
nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar
Savienības pienākumu pildīt savas starptautiskās
saistības Komisija ar tūlītēji piemērojamiem
īstenošanas aktiem saskaņā ar 39. panta 3. punktā
minēto procedūru pārskata KPN, kas I pielikumā
noteikta šā panta 4. punktā minētajiem krājumiem.
Minētie tiesību akti paliek spēkā šīs regulas
piemērošanas laikā un katrā ziņā ne ilgāk kā
līdz 2013. gada 31. decembrim.
6. pants
Papildus iedalītas zvejas iespējas kuģiem, kuri piedalās
pilnībā dokumentētas zvejniecības
izmēģinājumos
6.           Attiecībā uz dažiem
krājumiem dalībvalsts var iedalīt papildu zvejas iespējas
tās karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos. Šie
krājumi ir norādīti I pielikumā.
7.           Papildu zvejas iespējas,
ko dalībvalsts var tās karoga kuģiem iedalīt
attiecībā uz konkrētu krājumu, nepārsniedz
vispārējo limitu, kas noteikts I pielikumā kā
procentuālā daļa no attiecīgajai dalībvalstij
iedalītās kvotas.
8.           Papildu zvejas iespējas
kuģim iedala saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
a)      kuģis izmanto ar sensoru
sistēmu savienotas slēgta tīkla televīzijas (CCTV)
kameras (turpmāk “CCTV sistēma”), kas reģistrē visas
zvejas un apstrādes darbības uz kuģa;
b)      papildu zvejas iespējas, kas
iedalītas konkrētam kuģim, kurš piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos,
nepārsniedz šādus limitus:
(1)
75 % no attiecīgā krājuma
nozvejas izmetumiem, ko attiecīgā dalībvalsts
aprēķinājusi kuģu tipam, pie kura pieder konkrētais
kuģis, kam iedalītas papildu zvejas iespējas,
(2)
30 % no konkrētā kuģa zvejas
iespējām, kas tam bija pieejamas pirms piedalīšanās
izmēģinājumos;
c)      visas kuģa gūtās nozvejas
no krājuma, uz kuru attiecas iedalītās papildu zvejas
iespējas, ieskaitot zivis, kas nav sasniegušas Regulas (EK) Nr. 850/98
XII pielikumā noteikto minimālo izkraušanas izmēru,
uzskaita attiecībā pret konkrētā kuģa zvejas
iespējām, kas tam pieejamas kopā ar visām papildu zvejas
iespējām, kas iedalītas saskaņā ar šo pantu;
d)      tiklīdz zvejas iespējas, kas
konkrētam kuģim iedalītas zvejai no konkrēta krājuma,
ir pilnībā izmantotas, attiecīgais kuģis pārtrauc
visas zvejas darbības attiecīgajā KPN apgabalā;
e)      attiecībā uz krājumiem,
kuriem var piemērot šo pantu, konkrētam kuģim
iedalītās zvejas iespējas vai to daļu nav atļauts
nodot starp kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas
zvejniecības izmēģinājumos, un kuģiem, kas šādos
izmēģinājumos nepiedalās.
9.           Neatkarīgi no 3. punkta
b) apakšpunkta 1) punkta dalībvalsts izņēmuma
kārtā tās karoga kuģim drīkst iedalīt papildu
zvejas iespējas, kuras pārsniedz 75 % no attiecīgā
krājuma nozvejas izmetumiem, kas aprēķināti kuģu
tipam, pie kura pieder konkrētais kuģis, kam iedalītas papildu
zvejas iespējas, ja:
a)      attiecīgajam kuģu tipam
aprēķināto krājuma nozvejas izmetumu īpatsvars ir
mazāks par 10 %;
b)      attiecīgā kuģu tipa
iekļaušana ir svarīga, lai novērtētu CCTV
sistēmas potenciālo izmantošanu kontroles vajadzībām;
c)      attiecībā uz visiem
kuģiem, kuri piedalās izmēģinājumos, nav
pārsniegts vispārējais limits 75 % no
aprēķinātajiem krājuma nozvejas izmetumiem.
10.         Tiktāl, cik
saistībā ar ierakstiem, kas iegūti saskaņā ar 3. punkta
a) apakšpunktu, ir vajadzīga personas datu apstrāde
tādā nozīmē, kā noteikts Direktīvā 95/46/EK,
šādu datu apstrādei piemēro minēto direktīvu.
11.         Ja dalībvalsts
atklāj, ka kuģis, kas piedalās pilnībā
dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, neievēro
3. punktā minētos nosacījumus, tā tūlīt
atsauc minētajam kuģim iedalītās papildu zvejas
iespējas un aizliedz tam piedalīties šajos
izmēģinājumos atlikušajā 2013. gada laikposmā.
12.         Pirms 1.−6. punktā
minēto papildu zvejas iespēju iedalīšanas dalībvalsts
iesniedz Komisijai šādu informāciju:
a)      saraksts ar tās karoga kuģiem,
kuri piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības
izmēģinājumos;
b)      uz minētajiem kuģiem uzstādīto
attālās elektroniskās novērošanas sistēmu
specifikācijas;
c)      to zvejas rīku kapacitāte,
veids un specifikācijas, kurus izmanto minētie kuģi;
d)      aprēķinātie izmetumi
katram kuģu tipam, kas piedalās izmēģinājumos;
e)      tās nozvejas apjoms, kuru no
krājuma, uz ko attiecas minētā KPN, 2012. gadā
ieguvuši kuģi, kas piedalās izmēģinājumos.
13.         Lai uzraudzītu 3. punkta
b) apakšpunkta 1) punkta īstenošanu, Komisija var prasīt
ikvienai dalībvalstij, kura izmanto šo pantu, iesniegt
izvērtēšanai zinātniskā padomdevējā
struktūrā novērtējumu par katra tipa kuģu
radītajiem izmetumiem. Ja nav novērtējuma, kurš
apstiprinātu šādus izmetumus, attiecīgā dalībvalsts
veic piemērotus pasākumus, kas vajadzīgi minētā punkta
ievērošanai, un par tiem informē Komisiju.
7. pants
Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi
Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikta
KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:
a)           nozveju ir guvuši tādas
dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā
apgūta, vai
b)           nozveja ir daļa no ES kvotas,
kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un
minētā ES kvota nav pilnībā apgūta.
8. pants
Zvejas piepūles limiti
No 2013. gada 1. februāra
līdz 2014. gada 31. janvārim konkrētu mencas,
jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumu
pārvaldībai piemēro IIA pielikumā noteiktos zvejas
piepūles pasākumus:
a)           Skagerakā;
b)           ICES IIIa rajona
daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā;
c)           ICES
IV apakšapgabalā;
d)           ES ūdeņos ICES
IIa rajonā un
e)           ICES VIId rajonā.
9. pants
Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai
1.           Grenlandes paltusam
piemēro Regulas (EK) Nr. 2347/2002[26] 3. panta 1. punktu,
kurā noteikta prasība, ka kuģim jābūt
dziļūdens zvejas atļaujai. Minētajā pantā
izklāstītos nosacījumus piemēro Grenlandes paltusu
zvejošanai, paturēšanai uz kuģa, pārkraušanai citā
kuģī un izkraušanai.
2.         Dalībvalstis nodrošina to, lai
2013. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas
pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir
Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. panta 1. punktā
minētās dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniegtu 65 %
no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās
dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par
kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas vai kuros tika
nozvejotas minētās regulas I un II pielikumā
norādīto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai
zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg
dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas
argentīnas.
10. pants
Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu
1.         Šajā regulā
paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp
dalībvalstīm neskar:
a)      zvejas iespēju apmaiņu, kas
veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;
b)      zvejas iespēju pārdali, kas
veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu
vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;
c)      papildu izkrāvumus, kas atļauti
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;
d)      daudzumus, kas ieturēti
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;
e)      atvilkumus, kas veikti saskaņā
ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu.
2.         Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu
piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības KPN, un
minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu
piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja
vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.
11. pants
Slēgtā zvejas sezona
1.         Porkupīnas sēklī
laikā no 2013. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir
aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa šādu sugu
īpatņus – brosmi, zilo jūraslīdaku un
jūraslīdaku.
2.         Šā panta īstenošanas
vajadzībām Porkupīnas sēklis ir ģeogrāfiskais apgabals,
ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus:
 Punkts || Ģeogrāfiskais platums || Ģeogrāfiskais garums
 1 || 52° 27' N || 12° 19' W
 2 || 52° 40' N || 12° 30' W
 3 || 52° 47' N || 12° 39,600' W
 4 || 52° 47' N || 12° 56' W
 5 || 52° 13,5' N || 13° 53,830' W
 6 || 51° 22' N || 14° 24' W
 7 || 51° 22' N || 14° 03' W
 8 || 52° 10' N || 13° 25' W
 9 || 52° 32' N || 13° 07,500' W
 10 || 52° 43' N || 12° 55' W
 11 || 52° 43' N || 12° 43' W
 12 || 52° 38,800' N || 12° 37' W
 13 || 52° 27' N || 12° 23' W
 14 || 52° 27' N || 12° 19' W
3.         Atkāpjoties no 1. punkta,
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 50. panta 3., 4.
un 5. punktu ir atļauts tranzītā šķērsot
Porkupīnas sēkli, vedot uz kuģa minētajā punktā
norādītās sugas.
12. pants
Aizliegumi
1.         ES kuģiem ir aizliegts zvejot,
paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut
šādu sugu zivis:
a)      milzu haizivs (Cetorhinus maximus)
un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos;
b)      siļķu haizivs (Lamma nasus)
visos ūdeņos, izņemot tad, ja Regulas (ES) Nr. …/2013[27] [28] I pielikuma
B daļā paredzēts citādi;
c)      eņģeļhaizivs (Squatina
squatina) ES ūdeņos;
d)      parastā raja (Dipturus batis)
ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV,
VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)      cirtainā raja (Raja undulata)
un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI,
VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
f)       ģitārrajas (Rhinobatidae)
ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un
XII apakšapgabalā;
g)      divragainā velnraja (Manta
birostris) visos ūdeņos.
2.           Nejauši nozvejotiem 1. punktā
minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos
tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
13. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta
Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs
regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.
II nodaļa
Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos
14. pants
Zvejas atļaujas
1.         Maksimālais zvejas
atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts
ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.
2.         Ja, pamatojoties uz
Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena
dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”)
zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi
nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai.
Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu,
kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.
III nodaļa
Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības
pārvaldības
organizāciju ūdeņos
15. pants
Kvotu nodošana
1.           Ja reģionālo
zvejniecības pārvaldības organizāciju noteikumos ir
paredzēta kvotu nodošana un apmaiņa, Komisija pēc
dalībvalstu paziņojuma saņemšanas apstiprina kvotu nodošanu un
apmaiņu ar citām minēto organizāciju
līgumslēdzējām pusēm. Pēc apstiprināšanas
Komisija saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem
nosūta attiecīgās organizācijas sekretariātam
paziņojumu par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu.
2.           Pirms 1. punktā
minētā paziņojuma dalībvalstis var apspriest kvotu nodošanu
un apmaiņu ar citām līgumslēdzējām pusēm un
attiecīgā gadījumā ieskicēt plānotās kvotu
nodošanas iespējas.
3.           Pēc apstiprināšanas un
paziņošanas Komisija groza attiecīgās kvotas ar īstenošanas
aktiem saskaņā ar 39. panta 2. punktā minēto
procedūru.
4.           Iedalītās zvejas
iespējas, kas izriet no šādas kvotu apmaiņas ar citām
reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju
līgumslēdzējām pusēm, saskaņā ar relatīvas
stabilitātes principu neietekmē pašreizējo zvejas iespēju
sadalījumu starp dalībvalstīm.
1. iedaļa
ICCAT konvencijas apgabals
16. pants
Zilo tunzivju zvejas kapacitātes, audzēšanas un nobarošanas
kapacitātes ierobežojumi
1.         To ES laivu zvejai ar ēsmu un
velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu
daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm
līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar
IV pielikuma 1. punktu.
2.         To ES piekrastes amatierzvejas
kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot
zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm,
ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.
3.         To ES kuģu skaitu, kas Adrijas
jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts
aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm
līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar
IV pielikuma 3. punktu.
4.         To zvejas kuģu skaitu un
kopējo kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem
atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā
kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna
austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar
IV pielikuma 4. punktu.
5.         To zivju krātiņveida
lamatu skaitu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā Atlantijas
okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo
saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu.
6.         Zilo tunzivju audzēšanas
kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu
zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām
Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo
saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu.
17. pants
Papildu nosacījumi ID pielikumā iedalītajām zilās
tunzivs kvotām
Papildus Regulas (EK) Nr. 302/2009 7. panta
2. punktā paredzētajam aizlieguma periodam zilo tunzivju zveja
ar riņķvadu Atlantijas okeāna austrumu daļā un
Vidusjūrā ir aizliegta no 2013. gada 15. aprīļa
līdz 15. maijam.
18. pants
Zveja atpūtas un sporta nolūkā
Dalībvalstis no tām
iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala
īpašu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.
19. pants
Haizivis
1.         Nevienā zvejā nav
atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī
un izkraut lielacu lapshaizivju (Alopias superciliosus) liemeņa
daļu vai visu liemeni.
2.         Aizliegts veikt Alopias
ģints lapshaizivju specializēto zveju.
3.         Saistībā ar zveju ICCAT
konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut
citā kuģī vai izkraut Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna
tiburo) āmurzivju liemeņa daļu vai visu liemeni.
4.         Aizliegts paturēt uz
kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jebkādā
zvejā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju (Carcharhinus longimanus)
liemeņa daļu vai visu liemeni.
5.         Aizliegts paturēt uz kuģa
jebkādā zvejā nozvejotas zīdainās haizivis (Carcharhinus
falciformis).
2. iedaļa
CCAMLR konvencijas apgabals
20. pants
Aizliegumi un nozvejas limiti
1.         Specializētā zveja,
kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto
sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās
zonās un laikposmos ir aizliegta.
2.         Izpētes zvejai
V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos
piemēro minētajā daļā noteikto KPN un piezvejas
limitus.
21. pants
Izpētes zveja
1.         Tikai tās dalībvalstis,
kas ir CCAMLR komisijas locekles, 2013. gadā var
piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar
āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā,
kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus
apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja šāda dalībvalsts
plāno piedalīties šādā zvejā, tā katrā ziņā
ne vēlāk kā 2013. gada 1. jūnijā par to
paziņo CCAMLR Sekretariātam saskaņā ar
Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu.
2.         Attiecībā uz FAO 88.1.
un 88.2. apakšapgabalu, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonu
KPN un piezvejas limiti katrā apakšapgabalā un rajonā un šo
limitu sadalījums starp maza apjoma pētniecības
vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts
V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad
paziņotā nozveja sasniedz noteikto KPN, un attiecīgo SSRU
slēdz zvejai līdz sezonas beigām.
3.         Zveju veic pēc iespējas
lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā,
lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas
potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles
pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1.
un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā
ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.
22. pants
Krilu zveja 2013./2014. gada zvejas sezonā
1.         Krilu (Euphausia superba)
zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2013./2014. gada zvejas
sezonā drīkst veikt tikai dalībvalstis, kas ir CCAMLR
komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilus CCAMLR
konvencijas apgabalā, tā katrā ziņā ne vēlāk
kā 2013. gada 1. jūnijā paziņo CCAMLR
Sekretariātam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu
un Komisijai:
a)      par saviem plāniem zvejot krilus,
ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto
veidlapu;
b)      par zvejas rīku konfigurāciju,
ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto
veidlapu.
2.         Paziņojumā, kas
minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK)
Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par
katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju
piedalīties krilu zvejā.
3.         Dalībvalsts, kura plāno
zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, par savu nodomu
paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem
kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās
karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem
kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par
kuriem ir sagaidāms, ka zvejas laikā tie būs minētās
dalībvalsts karoga kuģi.
4.         Dalībvalstīm ir
tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģiem, par ko
CCAMLR Sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā
panta 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis
nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas
apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu
dēļ. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis
tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un
sniedz:
a)      pilnīgas ziņas par
plānoto(-ajiem) aizstājējkuģi(-iem), tostarp
Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto
informāciju;
b)      izsmeļošu ziņojumu par
aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus
vai izziņas.
5.         Dalībvalstis neatļauj
piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti
kādā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un
neregulētas zvejas (NNN zvejas) kuģu sarakstiem.
3. iedaļa
IOTC konvencijas apgabals
23. pants
Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo
IOTC
konvencijas apgabalā
1.         Maksimālais ES kuģu
skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC konvencijas
apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā
bruto tilpība, ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.
2.         Maksimālais ES kuģu
skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus
alalunga) IOTC konvencijas apgabalā, un atbilstošā zvejas
kapacitāte, izteikta kā bruto ietilpība, ir noteikta
VI pielikuma 2. punktā.
3.         Kuģus, kas darbojas vienā
no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām,
dalībvalstis drīkst pārvietot uz citu zvejniecību, ja
tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu
rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu
zvejas piepūle.
4.         Ja tiek ierosināta zvejas
kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā
dalībvalsts pārliecinās par to, ka nododamie kuģi ir
iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas
reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas kuģu
reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst
attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN
zvejas darbībās iesaistīto kuģu (NNN kuģu)
sarakstā.
5.         Lai ņemtu vērā IOTC
iesniegto attīstības plānu īstenošanu, dalībvalstis
drīkst palielināt savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā
norādītā maksimuma, nepārsniedzot minētajos
plānos noteiktos limitus.
24. pants
Haizivis
1.         Nevienā zvejā nav
atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī
vai izkraut visu sugu Alopiidae dzimtas lapshaizivju īpatņu
liemeņa daļu vai visu liemeni.
2.         Nejauši nozvejotiem 1. punktā
minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos
tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
4. iedaļa
SPRFMO konvencijas apgabals
25. pants
Pelaģiskā zveja – kapacitātes limits
Dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā
aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO
konvencijas apgabalā, minētajā apgabalā ierobežo
kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2013. gadā
zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, līdz kopējai bruto
tilpībai 78 610 tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas
resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu
daļā.
26. pants
Pelaģiskā zveja – KPN
1.         Tikai tās dalībvalstis,
kas 2007., 2008. vai 2009. gadā ir aktīvi veikušas
pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas
apgabalā, kā norādīts 25. pantā, drīkst
šajā apgabalā zvejot no pelaģiskajiem krājumiem
saskaņā ar IJ pielikumā noteikto KPN.
2.         Dalībvalstis reizi
mēnesī paziņo Komisijai to kuģu vārdus un parametrus,
tostarp bruto tilpību, kas peld ar to karogu un ir iesaistījušies
šajā pantā minētajā zvejā.
3.         Lai uzraudzītu šajā
pantā minēto zveju, dalībvalstis vēlākais līdz
nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta Komisijai
tālākai pārsūtīšanai SPRFMO Pagaidu
sekretariātam kuģu satelītnovērošanas sistēmu (VMS)
reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un,
attiecīgā gadījumā, datus par kuģu ienākšanu
ostās.
27. pants
Grunts zveja
Dalībvalstis, kurām laikposmā
no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim
reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja SPRFMO
konvencijas apgabalā, zvejas piepūli vai nozveju:
a)           samazina līdz vidējam
nozvejas apjomam vai piepūles parametriem minētajā periodā
un
b)           veic tikai tajās SPRFMO
konvencijas daļās, kurās grunts zveja veikta kādā no
iepriekšējām zvejas sezonām.
5. iedaļa
IATTC konvencijas apgabals
28. pants
Zveja ar riņķvadu
1.         Kuģiem ir aizliegts ar
riņķvadu zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares),
lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus
pelamis):
a)      no 2013. gada 29. jūlija
līdz 28. septembrim vai no 2013. gada 18. novembra
līdz 2014. gada 18. janvārim apgabalā, ko norobežo:
–
Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā
okeāna krasta līnija,
–
150º rietumu garuma meridiāns,
–
40º ziemeļu platuma paralēle,
–
40º dienvidu platuma paralēle;
(b)
no 2013. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim
apgabalā, ko norobežo:
–
96º rietumu garuma meridiāns,
–
110º rietumu garuma meridiāns,
–
4º ziemeļu platuma paralēle,
–
3º dienvidu platuma paralēle.
2.         Attiecīgās
dalībvalstis līdz 2013. gada 1. aprīlim paziņo
Komisijai, kuru no 1. punktā minētajiem zvejas lieguma
laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā
laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo
ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos pārtrauc
zveju ar riņķvadu.
3.         Uz kuģiem, kas ar
riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur
un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī
visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un
lielacu tunzivis.
4.         Šā panta 3. punktu
nepiemēro šādos gadījumos:
a)      ja zivis uzskata par nederīgām
lietošanai pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu
dēļ, vai
b)      pēdējā zvejas rīku
iemetienā zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu
visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.
5.         IATTC konvencijas
apgabalā ir aizliegts zvejot okeāna baltspuru haizivis (Carcharhinus
longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā
kuģī, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai, pārdot
vai izkraut šajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju
liemeņa daļu vai visu liemeni.
6.         Nejauši nozvejotiem 5. punktā
minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums.
Tos tūlīt atlaiž ūdenī kuģu operatori, kuri turklāt:
a)      reģistrē atlaisto
īpatņu skaitu, norādot stāvokli (beigti vai dzīvi);
b)      paziņo a) apakšpunktā
minēto informāciju dalībvalstīm, kuru valstspiederīgie
viņi ir. Dalībvalstis šo informāciju nosūta Komisijai
līdz 2013. gada 31. janvārim.
6. iedaļa
SEAFO konvencijas apgabals
29. pants
Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums
SEAFO konvencijas
apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju
specializētā zveja:
–
raju dzimtas zivis (Rajidae),
–
dzelkņu haizivs (Squalus acanthias),
–
laternhaizivs (Etmopterus bigelowi),
–
īsastes laternhaizivs (Etmopterus
brachyurus),
–
lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps),
–
gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus),
–
kaķhaizivs (Apristurus manis),
–
samtainā dzeloņzivs (Scymnodon
squamulosus),
–
Selachimorpha
virskārtas dziļūdens haizivis.
7. iedaļa
WCPFC konvencijas apgabals
30. pants
Lielacu tunzivju, dzeltenspuru tunzivju, svītraino tunzivju un
garspuru tunzivju zvejas piepūles limiti
Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu
tunzivju (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivju (Thunnus albacares),
svītraino tunzivju (Katsuwonus pelamis) un garspuru tunzivju (Thunnus
alalunga) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas
apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta
partnerattiecību nolīgumos zivsaimniecības nozarē, kuri
noslēgti starp Savienību un minētā reģiona piekrastes
valstīm.
31. pants
Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI
1.         Kuģiem, kas zvejo ar
riņķvadu un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2013. gada
1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2013. gada 30. septembra
plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC
konvencijas apgabala daļā starp 20° ziemeļu platuma un 20°
dienvidu platuma. Šajā laikposmā minētajā WCPFC
konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadu,
drīkst iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem
atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā
gadījumā:
a)      neizmantotu ZPI vai
līdzvērtīgu elektronisku ierīci;
b)      nezvejotu zivju barus, izmantojot ZPI.
2.         Uz visiem kuģiem, kas ar
riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC
konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj
citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru
tunzivis un svītrainās tunzivis.
3.         Šā panta 2. punktu
nepiemēro šādos gadījumos:
a)      zvejas reisa pēdējā zvejas
rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas
visām zivīm;
b)      ja zivis nav derīgas lietošanai
pārtikā ar zivju izmēru nesaistītu iemeslu dēļ
vai
c)      ja ir būtiski traucēta
saldēšanas iekārtu darbība.
32. pants
Apgabali, kas slēgti zvejai ar riņķvadu
Lielacu tunzivju un dzeltenspuru tunzivju
zveja ar riņķvadu ir aizliegta šādos tāljūras
apgabalos:
a)           starptautiskie ūdeņi,
kurus norobežo Indonēzijas, Palau, Mikronēzijas un Papua-Jaungvinejas
EEZ robežas;
b)           starptautiskie ūdeņi,
kurus norobežo Mikronēzijas, Māršala salu, Nauru, Kiribati, Tuvalu,
Fidži, Zālamana salu un Papua-Jaungvinejas (EEZ) robežas.
33. pants
To ES kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis
Maksimālais ES kuģu skaits, kam
atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC
konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, ir
norādīts VII pielikumā.
8. iedaļa
Beringa jūra
34. pants
Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos
Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja
Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.
9. iedaļa
NAFO konvencijas apgabals
35. pants
 Baltās Amerikas jūrasvēdzeles KPN palielinājums
Ja NAFO saskaņā ar savām
procedūrām palielina baltās Amerikas jūrasvēdzeles
krājuma KPN, Komisija ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 39. panta
2. punktā minēto procedūru var pārskatīt
baltās Amerikas jūrasvēdzeles krājuma KPN un kvotas NAFO
3NO apakšapgabalā.
III SADAĻA
TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS
ES ŪDEŅOS
36. pants
KPN
Norvēģijas karoga zvejas kuģiem
un Fēru salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir
atļauts gūt nozveju ES ūdeņos, nepārsniedzot šīs
regulas I pielikumā noteikto KPN un ievērojot šajā
regulā un Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā
izklāstītos nosacījumus.
37. pants
Zvejas atļaujas
1.         Maksimālais zvejas
atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos,
ir noteikts VIII pielikumā.
2.         Zivis no krājumiem, kam ir
noteikta KPN, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši
tādas trešās valsts kuģi, kam ir kvota, kura nav
pilnībā apgūta.
38. pants
Aizliegumi

1.           Trešo valstu kuģiem ir
aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā
kuģī vai izkraut šādu sugu zivis:
a)      milzu haizivs (Cetorhinus maximus)
un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) ES ūdeņos;
b)      eņģeļhaizivs (Squatina
squatina) ES ūdeņos;
c)      parastā raja (Dipturus batis)
ES ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES III, IV,
VI, VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
d)      cirtainā raja (Raja undulata)
un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI,
VII, VIII, IX un X apakšapgabalā;
e)      siļķu haizivs (Lamna nasus)
ES ūdeņos;
f)       ģitārrajas (Rhinobatidae)
ES ūdeņos ICES I, II, III, IV, V, VI, VIII, IX, X un
XII apakšapgabalā;
g)      divragainā velnraja (Manta
birostris) ES ūdeņos.
2.           Nejauši nozvejotiem 1. punktā
minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos
tūlīt atlaiž atpakaļ ūdenī.
IV SADAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
39. pants
Komiteju procedūra
1          Komisijai palīdz
Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar
Regulu (EK) Nr. 2371/2002. Minētā komiteja ir komiteja
Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.         Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
3.         Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu
saistībā ar tās 5. pantu.
40. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra.
Tomēr 8. pantu piemēro no 2013. gada
1. februāra.
Noteikumus par zvejas iespējām, kas
attiecībā uz CCAMLR konvencijas apgabalu izklāstīti 20.,
21. un 22. pantā un IE un V pielikumā, piemēro no
tajos norādītajiem datumiem.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMU SARAKSTS
I PIELIKUMS: KPN, kas piemērojama ES
kuģiem apgabalos, kuros noteikta KPN, pa sugām un apgabaliem
IA PIELIKUMS: Skageraks, Kategats, ICES
I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV apakšapgabals, ES
ūdeņi CECAF apgabalā
IB PIELIKUMS: Ziemeļaustrumu
Atlantija un Grenlande, ICES I, II, V, XII un XIV apakšapgabals un
Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā
IC PIELIKUMS: Ziemeļrietumu
Atlantija – NAFO konvencijas apgabals
ID PIELIKUMS: Tālu migrējošas
zivis – visi apgabali
IE PIELIKUMS: Antarktika – CCAMLR
konvencijas apgabals
IF PIELIKUMS: Dienvidaustrumu
Atlantija – SEAFO konvencijas apgabals
IG PIELIKUMS: Dienvidu tunzivis –
visi apgabali
IH PIELIKUMS: WCPFC konvencijas
apgabals
IJ PIELIKUMS: SPRFMO konvencijas
apgabals
IIA PIELIKUMS: Kuģu zvejas
piepūle saistībā ar konkrētu mencas, jūras
zeltplekstes un jūrasmēles krājumu pārvaldību
Skagerakā, ICES IIIa rajona daļā, kas neietilpst
Skagerakā un Kategatā, ICES IV apakšapgabalā, ES
ūdeņos ICES IIa rajonā un ICES
VIId rajonā
IIB PIELIKUMS: Zvejas iespējas
kuģiem, kas zvejo tūbītes ICES IIa, IIIa rajonā
un ICES IV apakšapgabalā
III PIELIKUMS: Zvejas atļauju
maksimālais skaits ES kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos
IV PIELIKUMS: ICCAT konvencijas
apgabals
V PIELIKUMS: CCAMLR konvencijas
apgabals
VI PIELIKUMS: IOTC konvencijas
apgabals
VII PIELIKUMS: WCPFC konvencijas
apgabals
VIII PIELIKUMS: Zvejas atļauju
kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo ES
ūdeņos
I PIELIKUMS
KPN, KAS PIEMĒROJAMA ES KUĢIEM
APGABALOS, KUROS NOTEIKTA KPN,
PA SUGĀM UN APGABALIEM

IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH un
IJ pielikuma tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas
(dzīvsvara tonnās, ja nav norādīts citādi) un,
attiecīgā gadījumā, ar tām funkcionāli
saistīti nosacījumi. Uz visām šajā pielikumā
noteiktajām zvejas iespējām attiecas Regulā (EK)
Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā
izklāstītie noteikumi.
Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES
zonām, ja vien nav norādīts citādi. Katra apgabala zivju
krājumi nosaukti sugas latīņu valodas nosaukumu
alfabētiskā secībā. Šīs regulas īstenošanas
vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu
nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem
nosaukumiem.
 Zinātniskais nosaukums || Trīsburtu kods || Vispārpieņemtais nosaukums
 Amblyraja radiata || RJR || Ērkšķu raja
 Ammodytes spp. || SAN || Tūbītes
 Argentina silus || ARU || Ziemeļatlantijas argentīna
 Beryx spp. || ALF || Beriksas
 Brosme brosme || USK || Brosme
 Caproidae || BOR || Kaproīdas
 Centrophorus squamosus || GUQ || Pelēkā īsraga haizivs
 Centroscymnus coelolepis || CYO || Baltacu haizivs
 Chaceon spp. || CGE || Sarkanie dziļūdens krabji
 Champsocephalus gunnari || ANI || Antarktikas leduszivs
 Chionoecetes spp. || PCR || Karaliskie krabji
 Clupea harengus || HER || Siļķe
 Coryphaenoides rupestris || RNG || Strupdeguna garaste
 Dalatias licha || SCK || Melnā haizivs
 Deania calcea || DCA || Gardeguna spurainā haizivs
 Dipturus batis || RJB || Parastā raja
 Dissostichus eleginoides || TOP || Patagonijas ilkņzivs
 Dissostichus mawsoni || TOA || Antarktikas ilkņzivs
 Engraulis encrasicolus || ANE || Eiropas anšovs
 Etmopterus princeps || ETR || Lielā laternhaizivs
 Etmopterus pusillus || ETP || Gludā laternhaizivs
 Euphausia superba || KRI || Krils
 Gadus morhua || COD || Menca
 Galeorhinus galeus || GAG || Bara haizivs
 Glyptocephalus cynoglossus || WIT || Sarkanā plekste
 Hippoglossoides platessoides || PLA || Rietumatlantijas plekste
 Hippoglossus hippoglossus || HAL || Atlantijas paltuss
 Hoplostethus atlanticus || ORY || Atlantijas lielgalvis
 Illex illecebrosus || SQI || Īsspuru kalmārs
 Lamna nasus || POR || Siļķu haizivs
 Lepidonotothen squamifrons || NOS || Pelēkā nototēnija
 Lepidorhombus spp. || LEZ || Megrimi
 Raja circularis || RJI || Smilšu raja
 Raja fullonica || RJF || Šagrēnādas raja
 Leucoraja naevus || RJN || Dzegužraja
 Limanda ferruginea || YEL || Dzeltenastes plekste
 Limanda limanda || DAB || Limanda
 Lophiidae || ANF || Jūrasvelni
 Macrourus spp. || GRV || Makrūrzivis
 Makaira nigricans || BUM || Atlantijas zilais marlīns
 Mallotus villosus || CAP || Moiva
 Manta birostris || RMB || Divragainā velnraja
 Martialia hyadesi || SQS || Dienvidatlantijas kalmārs
 Melanogrammus aeglefinus || HAD || Pikša
 Merlangius merlangus || WHG || Merlangs
 Merluccius merluccius || HKE || Heks
 Micromesistius poutassou || WHB || Putasu
 Microstomus kitt || LEM || Mazmutes plekste
 Molva dypterygia || BLI || Zilā jūraslīdaka
 Molva molva || LIN || Jūraslīdaka
 Nephrops norvegicus || NEP || Norvēģijas omārs
 Pandalus borealis || PRA || Ziemeļu garnele
 Paralomis spp. || PAI || Krabji
 Penaeus spp. || PEN || Penaeus garneles
 Platichthys flesus || FLE || Plekste
 Pleuronectes platessa || PLE || Jūras zeltplekste
 Pleuronectiformes || FLX || Plekstveidīgās zivis
 Pollachius pollachius || POL || Pollaks
 Pollachius virens || POK || Saida
 Psetta maxima || TUR || Akmeņplekste
 Raja brachyura || RJH || Blondā raja
 Raja clavata || RJC || Dzeloņainā raja
 Raja (Dipturus) nidarosiensis || JAD || Norvēģijas raja
 Raja microocellata || RJE || Sīkacu raja
 Raja montagui || RJM || Plankumainā raja
 Raja undulata || RJU || Cirtainā raja
 Rajiformes || SRX || Rajveidīgās zivis
 Reinhardtius hippoglossoides || GHL || Grenlandes paltuss
 Raja alba || RJA || Baltā raja
 Scomber scombrus || MAC || Makrele
 Scophthalmus rhombus || BLL || Gludais rombs
 Sebastes spp. || RED || Sarkanasari
 Solea solea || SOL || Parastā jūrasmēle
 Solea spp. || SOO || Jūrasmēles
 Sprattus sprattus || SPR || Brētliņa
 Squalus acanthias || DGS || Dzelkņu haizivs
 Tetrapturus albidus || WHM || Baltais marlīns
 Thunnus maccoyii || SBF || Dienvidu tunzivs
 Thunnus obesus || BET || Lielacu tunzivs
 Thunnus thynnus || BFT || Zilā tunzivs
 Trachurus murphyi || CJM || Stavrida
 Trachurus spp. || JAX || Stavridas
 Trisopterus esmarkii || NOP || Esmarka menca
 Urophycis tenuis || HKW || Baltā Amerikas jūrasvēdzele
 Xiphias gladius || SWO || Zobenzivs
Turpmākā
salīdzinošā tabula, kurā norādīti
vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā,
pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.
 Beriksas || ALF || Beryx spp.
 Rietumatlantijas plekste || PLA || Hippoglossoides platessoides
 Eiropas anšovs || ANE || Engraulis encrasicolus
 Jūrasvelni || ANF || Lophiidae
 Antarktikas leduszivs || ANI || Champsocephalus gunnari
 Antarktikas ilkņzivs || TOA || Dissostichus mawsoni
 Atlantijas paltuss || HAL || Hippoglossus hippoglossus
 Lielacu tunzivs || BET || Thunnus obesus
 Gardeguna spurainā haizivs || DCA || Deania calcea
 Blondā raja || RJH || Raja brachyura
 Zilā jūraslīdaka || BLI || Molva dypterygia
 Atlantijas zilais marlīns || BUM || Makaira nigricans
 Putasu || WHB || Micromesistius poutassou
 Zilā tunzivs || BFT || Thunnus thynnus
 Kaproīdas || BOR || Caproidae
 Gludais rombs || BLL || Scophthalmus rhombus
 Moiva || CAP || Mallotus villosus
 Menca || COD || Gadus morhua
 Limanda || DAB || Limanda limanda
 Parastā raja || RJB || Dipturus batis
 Parastā jūrasmēle || SOL || Solea solea
 Krabji || PAI || Paralomis spp.
 Dzegužraja || RJN || Leucoraja naevus
 Sarkanie dziļūdens krabji || CGE || Chaceon spp.
 Plekste || FLE || Platichthys flesus
 Plekstveidīgās zivis || FLX || Pleuronectiformes
 Divragainā velnraja || RMB || Manta birostris
 Lielā laternhaizivs || ETR || Etmopterus princeps
 Ziemeļatlantijas argentīna || ARU || Argentina silus
 Grenlandes paltuss || GHL || Reinhardtius hippoglossoides
 Makrūrzivis || GRV || Macrourus spp.
 Pelēkā nototēnija || NOS || Lepidonotothen squamifrons
 Pikša || HAD || Melanogrammus aeglefinus
 Heks || HKE || Merluccius merluccius
 Siļķe || HER || Clupea harengus
 Stavridas || JAX || Trachurus spp.
 Stavrida || CJM || Trachurus murphyi
 Melnā haizivs || SCK || Dalatias licha
 Krils || KRI || Euphausia superba
 Pelēkā īsraga haizivs || GUQ || Centrophorus squamosus
 Mazmutes plekste || LEM || Microstomus kitt
 Jūraslīdaka || LIN || Molva molva
 Makrele || MAC || Scomber scombrus
 Megrimi || LEZ || Lepidorhombus spp.
 Ziemeļu garnele || PRA || Pandalus borealis
 Norvēģijas omārs || NEP || Nephrops norvegicus
 Esmarka menca || NOP || Trisopterus esmarkii
 Norvēģijas raja || JAD || Raja (Dipturus) nidarosiensis
 Atlantijas lielgalvis || ORY || Hoplostethus atlanticus
 Patagonijas ilkņzivs || TOP || Dissostichus eleginoides
 Penaeus garneles || PEN || Penaeus spp.
 Jūras zeltplekste || PLE || Pleuronectes platessa
 Pollaks || POL || Pollachius pollachius
 Siļķu haizivs || POR || Lamna nasus
 Baltacu haizivs || CYO || Centroscymnus coelolepis
 Sarkanasari || RED || Sebastes spp.
 Strupdeguna garaste || RNG || Coryphaenoides rupestris
 Saida || POK || Pollachius virens
 Tūbītes || SAN || Ammodytes spp.
 Smilšu raja || RJI || Raja circularis
 Šagrēnādas raja || RJF || Raja fullonica
 Īsspuru kalmārs || SQI || Illex illecebrosus
 Rajveidīgās zivis || SRX || Rajiformes
 Sīkacu raja || RJE || Raja microocellata
 Gludā laternhaizivs || ETP || Etmopterus pusillus
 Karaliskie krabji || PCR || Chionoecetes spp.
 Jūrasmēles || SOO || Solea spp.
 Dienvidu tunzivs || SBF || Thunnus maccoyii
 Plankumainā raja || RJM || Raja montagui
 Brētliņa || SPR || Sprattus sprattus
 Dzelkņu haizivs || DGS || Squalus acanthias
 Dienvidatlantijas kalmārs || SQS || Martialia hyadesi
 Ērkšķu raja || RJR || Amblyraja radiata
 Zobenzivs || SWO || Xiphias gladius
 Dzeloņainā raja || RJC || Raja clavata
 Bara haizivs || GAG || Galeorhinus galeus
 Akmeņplekste || TUR || Psetta maxima
 Brosme || USK || Brosme brosme
 Cirtainā raja || RJU || Raja undulata
 Baltā Amerikas jūrasvēdzele || HKW || Urophycis tenuis
 Baltais marlīns || WHM || Tetrapturus albidus
 Baltā raja || RJA || Raja alba
 Merlangs || WHG || Merlangius merlangus
 Sarkanā plekste || WIT || Glyptocephalus cynoglossus
 Dzeltenastes plekste || YEL || Limanda ferruginea
IA PIELIKUMS
SKAGERAKS, KATEGATS, ICES I, II,
III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII
UN XIV APAKŠAPGABALS, ES ŪDEŅI CECAF APGABALĀ
 Suga: || Tūbītes Ammodytes spp. || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (SAN/04-N.) ||
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||
   ||
 Suga: || Tūbītes un saistītās piezvejas sugas Ammodytes spp. || Zona: || ES ūdeņi IIa, IIIa un IV zonā(1) ||
 Dānija || pm || (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (2) ||
 Vācija || pm || (2) ||
 Zviedrija || pm || (2) ||
 Savienība || pm ||   ||
 Norvēģija || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)           Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras salas un Fūlas. (2)           Vismaz 98 % no izkrāvumiem, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt tūbītēm. Limandas, makreles un merlanga piezveja ir jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 2 % no kvotas (OTH/*2A3A4).   ||
 Īpašs nosacījums ||
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti IIB pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:                                                             Zona: ES ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos(1) ||
   || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || 6 || 7 ||
   || (SAN/234_1) || (SAN/234_2) || (SAN/234_3) || (SAN/234_4) || (SAN/234_5) || (SAN/234_6) || (SAN/234_7) ||
 Dānija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Vācija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Zviedrija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Savienība || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Norvēģija || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Kopā || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 (1)           Var tikt pārskatīta saskaņā ar šīs regulas 5. panta 4. punktu.
 Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā (USK/1214EI)
 Vācija || pm || (1) || Analītiskā KPN
 Francija || pm || (1)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1)
 Citi || pm || (1)
 Savienība || pm || (1)
   || pm ||
 KPN || pm ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
 Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || ES ūdeņi IV zonā (USK/04-C.)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Zviedrija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Citi || pm || (1)
 Savienība || pm ||
   || pm ||
 KPN || pm ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
 Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (USK/567EI.)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu.
 Spānija || pm ||
 Francija || pm ||
 Īrija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Citi || pm || (1)
 Savienība || pm ||
 Norvēģija || pm || (2) (3) (4)
   || pm ||
 KPN || pm ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2)           Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (USK/*24X7C). (3)           Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja Vb, VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas (OTH/*5B67-). (4)           Ieskaitot jūraslīdakas. Norvēģijai iedalītās kvotas jūraslīdaku nozvejai ir pm tonnas (LIN/*5B67-) un brosmju nozvejai pm tonnas (USK/*5B67-), tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās zvejo tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.
 Suga: || Brosme Brosme brosme || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (USK/04-N.)
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Dānija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || IIIa (HER/03A.)
 Dānija || pm || (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm || (2)
 Zviedrija || pm || (2)
 Savienība || pm || (2)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2)           Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šā apjoma drīkst zvejot ES ūdeņos IV zonā (HER/*04-C.).
 Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || ES un Norvēģijas ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30' N (HER/4AB.)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN. Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Zviedrija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
 Norvēģija || pm || (2)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa zonā (HER/04A.) un IVb zonā (HER/04B.) nozvejotu siļķu izkrāvumus. (2)           Līdz pm tonnām no šā daudzuma drīkst nozvejot ES ūdeņos IVa un IVb zonā (HER/*4AB-C.). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas.
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
   || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/*04N-) ||
 Savienība || pm
 Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HER/04-N.)
 Zviedrija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.
 Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || IIIa (HER/03A-BC)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm ||
 Zviedrija || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas iegūtas kā piezveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.
 Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || IV, VIId zona un ES ūdeņi IIa zonā (HER/2A47DX)
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Dānija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Zviedrija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas iegūtas kā piezveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.
 Suga: || Siļķe(1) Clupea harengus || Zona: || IVc, VIId(2) (HER/4CXB7D)
 Beļģija || pm || (3) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Dānija || pm || (3)
 Vācija || pm || (3)
 Francija || pm || (3)
 Nīderlande || pm || (3)
 Apvienotā Karaliste || pm || (3)
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Vienīgi to siļķu izkrāvumiem, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. (2)           Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķes krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko norobežo loksodroma, kura novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz platumam 51° 33' N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā. (3)           Īpašs nosacījums: līdz 50 % no šīs kvotas drīkst nozvejot IVb zonā (HER/*04B.).
 Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā(1) (HER/5B6ANB)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Francija || pm ||
 Īrija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   || pm ||
 KPN || pm ||
 (1)           Siļķes krājums ICES VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 7° W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 55° N platuma paralēles, vai atrodas uz rietumiem no 7°W garuma meridiāna un uz ziemeļiem no 56° platuma paralēles, izņemot Klaidu.
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Skageraks (COD/03AN.)
 Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Dānija || pm || (1)
 Vācija || pm || (1)
 Nīderlande || pm || (1)
 Zviedrija || pm || (1)
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || IV; ES ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (COD/2A3AX4)
 Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Dānija || pm || (1)
 Vācija || pm || (1)
 Francija || pm || (1)
 Nīderlande || pm || (1)
 Zviedrija || pm || (1)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1)
 Savienība || pm ||
 Norvēģija || pm || (2)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas. (2)           Drīkst nozvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas.
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
   || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (COD/*04N-) ||
 Savienība || pm
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (COD/04-N.)
 Zviedrija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu.
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || VIId (COD/07D.)
 Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN
 Francija || pm || (1)
 Nīderlande || pm || (1)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1)
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas piedalās pilnībā dokumentētas zvejniecības izmēģinājumos, papildus šai kvotai saskaņā ar šīs regulas 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem var iedalīt papildu zvejas iespējas, kuras nepārsniedz 12 % no minētajai dalībvalstij iedalītās kvotas.
 Suga: || Limanda un plekste Limanda limanda un Platichthys flesus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (DAB/2AC4-C) limandai; (FLE/2AC4-C) plekstei
 Beļģija || pm ||   || Piesardzības KPN
 Dānija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Zviedrija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (ANF/2AC4-C) ||
 Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN   ||
 Dānija || pm || (1) ||
 Vācija || pm || (1) ||
 Francija || pm || (1) ||
 Nīderlande || pm || (1) ||
 Zviedrija || pm || (1) ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||
 Savienība || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)           Īpašs nosacījums: no tās līdz 5 % drīkst nozvejot VI zonā, ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; starptautiskajos ūdeņos XII un XIV zonā (ANF/*56-14). ||
   ||
 Suga: || Jūrasvelni Lophiidae || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (ANF/04-N.) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||
   ||
 Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (HAD/3A/BCD) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || IV; ES ūdeņi IIa zonā (HAD/2AC4.) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN .   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
 Norvēģija || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Īpašs nosacījums ||
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
   || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (HAD/*04N-) ||   ||   ||
 Savienība || pm ||   ||   ||
   ||
 Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (HAD/04-N.) ||
 Zviedrija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||
 (1)           Mencas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. ||
   ||
 Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā (HAD/6B1214) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Īrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || IIIa (WHG/03A.) ||
 Dānija || pm ||   || Piesardzības KPN   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Merlangs Merlangius merlangus || Zona: || IV; ES ūdeņi IIa zonā (WHG/2AC4.) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
 Norvēģija || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)           Drīkst nozvejot ES ūdeņos. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. ||
 Īpašs nosacījums ||
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
   || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (WHG/*04N-) ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Merlangs un pollaks Merlangius merlangus un Pollachius pollachius || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (WHG/04-N.) merlangam; (POL/04-N.) pollakam ||
 Zviedrija || pm || (1) || Piesardzības KPN.   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||
 (1) Mencas, pikšas un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. ||
   ||
 Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā (WHB/24-N.) ||
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā (WHB/1X14) ||
 Dānija || pm || (1) || Analītiskā KPN .   ||
 Vācija || pm || (1) ||
 Spānija || pm || (1) (2) ||
 Francija || pm || (1) ||
 Īrija || pm || (1) ||
 Nīderlande || pm || (1) ||
 Portugāle || pm || (1) (2) ||
 Zviedrija || pm || (1) ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) ||
 Savienība || pm || (1) ||
 Norvēģija || pm ||   ||
   KPN ||   pm ||   ||
 (1)           Īpašs nosacījums: no tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1). (2)           Šo kvotu drīkst pārcelt uz VIIIc, IX un X zonu; ES ūdeņiem CECAF 34.1.1. zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāpaziņo Komisijai.   ||
 Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (WHB/8C3411)
 Spānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Portugāle || pm ||
 Savienība || pm || (1)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Īpašs nosacījums: no tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas EEZ vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2).
   ||
 Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || ES ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30′ N un VII zonā uz rietumiem no 12° W (WHB/24A567) ||
 Norvēģija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)           Jāuzskaita attiecībā pret Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu. (2)           Īpašs nosacījums: nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves kvotas. ||
   ||
 Suga: || Mazmutes plekste un sarkanā plekste Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (LEM/2AC4-C) mazmutes plekstei; (WIT/2AC4-C) sarkanajai plekstei ||
 Beļģija || pm ||   || Piesardzības KPN   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia || Zona: || ES ūdeņi un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā (BLI/5B67-)(3) ||
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu. ||
 Igaunija || pm ||   ||
 Spānija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Īrija || pm ||   ||
 Lietuva || pm ||   ||
 Polija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Citi || pm || (1) ||
 Savienība || pm ||   ||
 Norvēģija || pm || (2) ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. (2)           Jāzvejo ES ūdeņos IIa, IV, Vb, VI un VII zonā (BLI/*24X7C). (3)           Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1288/2009[29] 1. pantu un Regulas (EK) Nr. 43/2009[30] III pielikuma 7. punktu piemēro īpašus noteikumus.   ||
   ||
 Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (LIN/1/2.) ||
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Citi || pm || (1) ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||
   ||
 Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || ES ūdeņi IV zonā (LIN/04-C.) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V zonā (LIN/05.)
 Beļģija || pm ||   || Piesardzības KPN
 Dānija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (LIN/6X14.)
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Piemēro šīs regulas 11. pantu.
 Dānija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Spānija || pm ||
 Francija || pm ||
 Īrija || pm ||
 Portugāle || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
 Norvēģija || pm || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Īpašs nosacījums: no tās Vb, VI un VII zonā vienam kuģim jebkurā laikā ir atļauta citu sugu nejauša nozveja 25 % apmērā. Tomēr pirmajās 24 stundās pēc zvejas sākuma konkrētā zvejas vietā šo procentuālo daļu drīkst pārsniegt. Kopējā citu sugu nejauša nozveja VI un VII zonā nedrīkst pārsniegt pm tonnas (OTH/*6X14.). (2)           Ieskaitot brosmes. Norvēģijai iedalītās kvotas jūraslīdakas nozvejai ir pm tonnas un brosmes nozvejai pm tonnas; tās ir savstarpēji aizstājamas līdz pm tonnām, un tās drīkst zvejot tikai ar āķu jedām Vb, VI un VII zonā.
 Suga: || Jūraslīdaka Molva molva || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (LIN/04-N.)
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Dānija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || IIIa; ES ūdeņi 22.–32. apakšrajonā (NEP/3A/BCD)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Vācija || pm ||
 Zviedrija || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 Suga: || Norvēģijas omārs Nephrops norvegicus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NEP/04-N.)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || IIIa (PRA/03A.)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (PRA/2AC4-C) ||
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (PRA/04-N.) ||
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Zviedrija || pm || (1) ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||
 (1)           Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. ||
   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || Skageraks (PLE/03AN.) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || Kategats (PLE/03AS.) ||
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Jūras zeltplekste Pleuronectes platessa || Zona: || IV; ES ūdeņi IIa zonā; IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā (PLE/2A3AX4) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
 Norvēģija || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Īpašs nosacījums ||
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
   || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (PLE/*04N-) ||   ||   ||
 Savienība || pm ||   ||   ||
   ||
 Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā (POK/2A34.) ||
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
 Norvēģija || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)           Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV un IIIa zonā (POK/*3A4-C). Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas. ||
   ||
 Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb, XII un XIV zonā (POK/56-14) ||
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN ||
 Francija || pm ||   ||
 Īrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
 Norvēģija || pm || (1) ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||   ||   ||   ||
 (1)           Jāzvejo uz ziemeļiem no 56° 30' N. ||
   ||
 Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N (POK/04-N.) ||
 Zviedrija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||
 (1)           Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotu. ||
   ||
 Suga: || Akmeņplekste un gludais rombs Psetta maxima un Scophthalmus rhombus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (2)                    (TUR/2AC4-C) akmeņplekstei; (BLL/2AC4-C) gludajam rombam ||
 Beļģija || pm ||   || Piesardzības KPN   ||
 Dānija || pm ||   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Nīderlande || pm ||   ||
 Zviedrija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 KPN || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā (GHL/2A-C46) ||
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN   ||
 Vācija || pm ||   ||
 Igaunija || pm ||   ||
 Spānija || pm ||   ||
 Francija || pm ||   ||
 Īrija || pm ||   ||
 Lietuva || pm ||   ||
 Polija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
 Savienība || pm ||   ||
 Norvēģija || pm || (1) ||
 KPN || pm ||   ||
 (1)           Jānozvejo ES ūdeņos IIa un VI zonā. Šo daudzumu VI zonā drīkst nozvejot tikai ar āķu jedām (GHL/*2A6-C). ||
   ||
 Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || IIIa un IV; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc zonā un 22.−32. apakšrajonā (MAC/2A34.) ||
 Beļģija || pm || (3) || Analītiskā KPN .     ||
 Dānija || pm || (3) ||
 Vācija || pm || (3) ||
 Francija || pm || (3) ||
 Nīderlande || pm || (3) ||
 Zviedrija || pm || (1) (2) (3) ||
 Apvienotā Karaliste || pm || (3) ||
 Savienība || pm || (1) (3) ||
 Norvēģija || pm || (4) ||
   ||   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||   ||
 (1)           Īpašs nosacījums: ieskaitot pm tonnas, kas jānozvejo Norvēģijas ūdeņos uz dienvidiem no 62° N (MAC/*04N-). (2)           Zvejojot Norvēģijas ūdeņos, mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotām. (3)           Drīkst nozvejot arī Norvēģijas ūdeņos IVa zonā (MAC/*4AN.). (4)           Jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šis apjoms ietver Ziemeļjūras KPN Norvēģijas daļu pm tonnu apmērā. Šo kvotu drīkst apgūt tikai IVa zonā (MAC/*04A.), izņemot pm tonnas, ko drīkst nozvejot IIIa zonā (MAC/*03A.).   ||
 Īpašs nosacījums ||
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
   || IIIa (MAC/*03A.) || IIIa un IVbc (MAC/*3A4BC) || IVb (MAC/*04B.)   || IVc (MAC/*04C.)   || VI zona, starptautiskie ūdeņi IIa zonā, no 2013. gada 1. janvāra līdz 31. martam un 2013. gada decembrī (MAC/*2A6.) ||
 Dānija || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Francija || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Nīderlande || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Zviedrija || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Norvēģija || pm || pm || pm || pm || pm ||
   ||
   ||
 Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa XII un XIV zonā (MAC/2CX14-)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN .
 Spānija || pm ||
 Igaunija || pm ||
 Francija || pm ||
 Īrija || pm ||
 Latvija || pm ||
 Lietuva || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Polija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
 Norvēģija || pm || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Drīkst nozvejot IIa zonā, VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N, IVa, VIId, VIIe, VIIf un VIIh zonā (MAC/*AX7H). (2)           Piekļuves kvotas papildu pm tonnas Norvēģija drīkst nozvejot uz ziemeļiem no 56° 30' N, un tās ir jāuzskaita attiecībā pret tās nozvejas limitu (MAC/*N6530).
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās un laikposmos drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem:
   || ES un Norvēģijas ūdeņi IVa zonā (MAC/*04A-EN) No 2013. gada 1. janvāra līdz 15. februārim un no 2013. gada 1. septembra līdz 31. decembrim || Norvēģijas ūdeņi IIa zonā (MAC/*2AN-)
 Vācija || pm ||   || pm ||
 Francija || pm ||   || pm ||
 Īrija || pm ||   || pm ||
 Nīderlande || pm ||   || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||   || pm ||
 Savienība || pm ||   || pm ||
 Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā (MAC/8C3411)
 Spānija || pm || (1) || Analītiskā KPN .
 Francija || pm || (1)
 Portugāle || pm || (1)
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Īpašs nosacījums: daudzumus, kas paredzēti apmaiņai ar citām dalībvalstīm, drīkst nozvejot VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Portugāle vai Francija un kas jānozvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:
   || VIIIb (MAC/*08B.) ||
 Spānija || pm ||
 Francija || pm ||
 Portugāle || pm ||
 Suga: || Makrele Scomber scombrus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IIa un IVa zonā (MAC/2A4A-N.)
 Dānija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN .
 Savienība || pm || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Par nozveju, kas iegūta IIa zonā (MAC/*02A) un IVa zonā (MAC/*4A.), ziņo atsevišķi.
 Suga: || Parastā jūrasmēle Solea solea || Zona: || ES ūdeņi II un IV zonā (SOL/24-C.)
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Dānija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
 Norvēģija || pm || (1)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (SOL/*04-C.).
 Suga: || Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus || Zona: || IIIa (SPR/03A.)
 Dānija || pm || (1) || Piesardzības KPN
 Vācija || pm || (1)
 Zviedrija || pm || (1)
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt brētliņām. Limandas, merlanga un pikšas piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*03A.).
 Suga: || Brētliņa un saistītās piezvejas sugas Sprattus sprattus || Zona: || ES ūdeņi IIa un IV zonā (SPR/2AC4-C)
 Beļģija || pm || (4) || Piesardzības KPN
 Dānija || pm || (4)
 Vācija || pm || (4)
 Francija || pm || (4)
 Nīderlande || pm || (4)
 Zviedrija || pm || (1) (4)
 Apvienotā Karaliste || pm || (4)
 Savienība || pm ||
 Norvēģija || pm || (2)
   ||   ||
 KPN || pm || (3)
 (1)           Ieskaitot tūbītes. (2)           Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (SPR/*04-C.). (3)           Var tikt pārskatīta saskaņā ar šīs regulas 5. panta 4. punktu. (4)           Vismaz 98 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt brētliņām. Limandas un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 2 % no kvotas (OTH/*2AC4C).
 Suga: || Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā (JAX/4BC7D)
 Beļģija || pm || (3) || Piesardzības KPN
 Dānija || pm || (3)
 Vācija || pm || (1) (3)
 Spānija || pm || (3)
 Francija || pm || (1) (3)
 Īrija || pm || (3)
 Nīderlande || pm || (1) (3)
 Portugāle || pm || (3)
 Zviedrija || pm || (3)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (3)
 Savienība || pm ||
 Norvēģija || pm || (2)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas apgūta VIId rajonā, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā ar šādu zonu kvotu: ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/*2A-14). (2)           Drīkst nozvejot tikai ES ūdeņos IV zonā (JAX/*04-C.). (3)           Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezveja ir jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*4BC7D).
 Suga: || Stavridas un saistītās piezvejas sugas Trachurus spp. || Zona: || ES ūdeņi IIa, IVa zonā; VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zona; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (JAX/2A-14)
 Dānija || pm || (1) (3) || Analītiskā KPN
 Vācija || pm || (1) (2) (3)
 Spānija || pm || (3)
 Francija || pm || (1) (2) (3)
 Īrija || pm || (1) (3)
 Nīderlande || pm || (1) (2) (3)
 Portugāle || pm || (3)
 Zviedrija || pm || (1) (3)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3)
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejoti ES ūdeņos IIa vai IVa zonā līdz 2013. gada 30. jūnijam, drīkst uzskaitīt kā tādus, kas nozvejoti saskaņā kvotu, kura attiecas uz ES ūdeņiem IVb, IVc un VIId zonā (JAX/*4BC7D). (2)           Īpašs nosacījums: līdz 5 % no šīs kvotas drīkst apgūt VIId zonā (JAX/*07D.). (3)           Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt stavridām. Kaproīdu, pikšas, merlanga un makreles piezveja ir jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*2A-14).
 Suga: || Esmarka menca un saistītās piezvejas sugas Trisopterus esmarkii || Zona: || IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā (NOP/2A3A4.)
 Dānija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm || (1) (2)
 Nīderlande || pm || (1) (2)
 Savienība || pm || (1)
   ||   ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1) Vismaz 95 % izkrāvumu, kurus uzskaita attiecībā pret šo kvotu, ir jābūt Esmarka mencām. Pikšas un merlanga piezveja jāuzskaita attiecībā pret atlikušajiem 5 % no kvotas (OTH/*2A3A4). (2) Kvotu drīkst apgūt vienīgi ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.
 Suga: || Esmarka menca Trisopterus esmarkii || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (NOP/04-N.)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
   ||   ||
 Suga: || Rūpnieciskās zivis || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (I/F/04-N.)
 Zviedrija || pm || (1) (2) || Piesardzības KPN
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Mencas, pikšas, pollaka un merlanga un saidas piezveja jāuzskaita attiecībā pret šo sugu kvotām. (2)           Īpašs nosacījums: no tām stavridas ne vairāk kā pm tonnas (JAX/*04-N.).
 Suga: || Citas sugas || Zona: || ES ūdeņi Vb, VI un VII zonā (OTH/5B67-C)
 Savienība || Nepiemēro ||   || Piesardzības KPN
 Norvēģija || pm || (1)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Nozvejotas tikai ar āķu jedām.
 Suga: || Citas sugas || Zona: || Norvēģijas ūdeņi IV zonā (OTH/04-N.)
 Beļģija || pm ||   || Piesardzības KPN
 Dānija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Zviedrija || Nepiemēro || (1)
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm || (2)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai “citām sugām” parastajā apmērā. (2)           Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.
 Suga: || Citas sugas || Zona: || ES ūdeņi IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30' N (OTH/2A46AN)
 Savienība || Nepiemēro ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Norvēģija || pm || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Tikai IIa un IV zonā (OTH/*2A4-C). (2)           Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta. Attiecīgā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.
IB PIELIKUMS
ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJA UN
GRENLANDE
ICES I, II, V, XII UN XIV APAKŠAPGABALS
UN GRENLANDES ŪDEŅI NAFO 0. UN 1. ZONĀ
 Suga: || Karaliskie krabji Chionoecetes spp. || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (PCR/N1GRN)
 Īrija || pm ||   ||
 Spānija || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Siļķe Clupea harengus || Zona: || ES, Norvēģijas un starptautiskie ūdeņi I un II zonā (HER/1/2.)
 Beļģija || pm || (1) || Analītiskā KPN .
 Dānija || pm || (1)
 Vācija || pm || (1)
 Spānija || pm || (1)
 Francija || pm || (1)
 Īrija || pm || (1)
 Nīderlande || pm || (1)
 Polija || pm || (1)
 Portugāle || pm || (1)
 Somija || pm || (1)
 Zviedrija || pm || (1)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1)
 Savienība || pm || (1)
 Norvēģija || pm || (2)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)        Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šīm zonām: NEAFC pārvaldības apgabalā, ES ūdeņos, Fēru salu ūdeņos, Norvēģijas ūdeņos, zvejas zonā ap Jana Majena salu, zvejas aizsardzības zonā ap Svalbāru. (2)        Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no KPN Norvēģijas daļas (piekļuves kvota). Šo kvotu drīkst apgūt ES ūdeņos uz ziemeļiem no 62° N.
 Īpašs nosacījums
 Ievērojot iepriekšminētās KPN Savienības daļas limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par pm tonnām:
   || Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) ||   ||
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (COD/1N2AB.)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Grieķija || pm ||
 Spānija || pm ||
 Īrija || pm ||
 Francija || pm ||
 Portugāle || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā un Grenlandes ūdeņi XIV zonā (COD/N1GL14)
 Vācija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2)
 Savienība || pm || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Austrumgrenlandē zveja ir atļauta tikai no 2013. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim. (2)           Ne vairāk kā 80 % no kvotas ir jānozvejo vienā no turpmāk minētajiem apgabaliem. Turklāt katrā apgabalā īsteno zvejas piepūles minimumu 20 zvejas rīku iemetienus no katra kuģa. Apgabals                                                            Robeža 1. Austrumgrenlande (COD/N64E44)            Uz ziemeļiem no 64° N, uz austrumiem no 44° W 2. Austrumgrenlande (COD/S64E44)             Uz dienvidiem no 64° N, uz austrumiem no 44° W 3. Rietumgrenlande (COD/GRLW44)             Uz rietumiem no 44° W
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || I un IIb (COD/1/2B.)
 Vācija || pm || (3) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Spānija || pm || (3)
 Francija || pm || (3)
 Polija || pm || (3)
 Portugāle || pm || (3)
 Apvienotā Karaliste || pm || (3)
 Citas dalībvalstis || pm || (1) (3)
 Savienība || pm || (2)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)         Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti. (2)         Savienībai pieejamo mencas krājumu daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā, kā arī saistītā pikšas piezveja neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma. (3)         Pikšas piezveja drīkst būt līdz pat 19 % katrā zvejas rīka iemetienā. Pikšas piezvejas apjomu rēķina papildus mencas kvotai.
 Suga: || Menca un pikša Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (COD/05B-F.) mencai; (HAD/05B-F.) pikšai ||
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Atlantijas paltuss Hippoglossus hippoglossus || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (HAL/514GRN)
 Portugāle || pm ||   ||
 Savienība || pm ||
 [Norvēģija || pm] || [(1)]
 KPN || Nepiemēro ||
 [(1)       Iedalītas no Savienības kvotas un jāzvejo ar āķu jedām (HAL/*514GN).]
 Suga: || Atlantijas paltuss Hippoglossus hippoglossus || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (HAL/N1GRN)
 Savienība || pm ||   ||
 [Norvēģija || pm] || [(1)]
 KPN || Nepiemēro ||
 [(1)          Iedalītas no Savienības kvotas un jāzvejo ar āķu jedām (HAL/*N01GN).]
 Suga: || Makrūrzivis Macrourus spp. || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (GRV/514GRN)
 Savienība || pm || (1) ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1) Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/514GRN) un makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/514GRN) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
 Suga: || Makrūrzivis Macrourus spp. || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (GRV/N1GRN.)
 Savienība || pm || (1) ||
 KPN || Nepiemēro ||
   ||   ||
 (1) Īpašs nosacījums: strupdeguna garaste (Coryphaenoides rupestris) (RNG/N1GRN.) un makrūrzivs (Macrourus berglax) (RHG/N1GRN.) nav zvejas mērķsugas. Tās iegūst tikai kā piezveju, un par tām ziņo atsevišķi.
 Suga: || Moiva Mallotus villosus || Zona: || IIb (CAP/02B.)
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 Suga: || Moiva Mallotus villosus || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (CAP/514GRN)
 Dānija || pm ||   ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Zviedrija || pm ||
 Vācija || pm ||
 Visas dalībvalstis || pm || (1) (2)
 Savienība || pm || (3)
 [Norvēģija || pm] || [(4)]
 KPN || Nepiemēro ||
 (1) Izņemot dalībvalstis, kurām iedalīti vairāk nekā 10 % no Savienības kvotas. (2) Dalībvalstis, kurām ir iedalīta kvota, “visu dalībvalstu” kvotu drīkst izmantot tikai tad, ja tās ir pilnībā apguvušas savu kvotu. (3) Jāzvejo no 2013. gada 20. jūnija līdz 2014. gada 30. aprīlim. [(4) Iedalīta no Savienības kvotas.]
 Suga: || Pikša Melanogrammus aeglefinus || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (HAD/1N2AB.)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Putasu Micromesistius poutassou || Zona: || Fēru salu ūdeņi (WHB/2A4AXF)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm || (1)
 (1)           KPN, kas noteikta saskaņā ar apspriešanos starp Savienību, Fēru salām, Norvēģiju un Islandi.
 Suga: || Jūraslīdaka un zilā jūraslīdaka Molva molva un Molva dypterygia || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (LIN/05B-F.) jūraslīdakai; (BLI/05B-F.) zilajai jūraslīdakai
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (PRA/514GRN)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Savienība || pm ||
 [Norvēģija || pm] || [(1)]
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 [(1) Iedalīta no Savienības kvotas.]
 Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (PRA/N1GRN)
 Dānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (POK/1N2AB.)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || Starptautiskie ūdeņi I un II zonā (POK/1/2INT)
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Saida Pollachius virens || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (POK/05B-F.)
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Nīderlande || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (GHL/1N2AB.)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
 Suga: || Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides || Zona: || Starptautiskie ūdeņi I un II zonā (GHL/1/2INT)
 Savienība || pm ||   ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1. zonā (GHL/N1GRN)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm || (1)
 [Norvēģija || pm] ||  [(2)]
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1) Jāzvejo uz dienvidiem no 68º N. [(2) Iedalītas no Savienības kvotas un jāzvejo tikai NAFO 1. zonā).]
 Suga: || Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides || Zona: || Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (GHL/514GRN)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm || (1)
 [Norvēģija || pm] || [(2)]
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1) Vienlaikus jāzvejo ne vairāk kā 6 kuģiem. [(2) Iedalīta no Savienības kvotas.]
 Suga: || Sarkanasari (seklūdens pelaģiskie) Sebastes spp. || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (RED/51214S)
 Igaunija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm || (1)
 Spānija || pm || (1)
 Francija || pm || (1)
 Īrija || pm || (1)
 Latvija || pm || (1)
 Nīderlande || pm || (1)
 Polija || pm || (1)
 Portugāle || pm || (1)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1)
 Savienība || pm || (1)
   ||   ||
 KPN || pm || (1)
 (1)           Nedrīkst zvejot no 2013. gada 1. janvāra līdz 9. maijam.
 Suga: || Sarkanasari (dziļūdens pelaģiskie) Sebastes spp. || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā (RED/51214D)
 Igaunija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm || (1) (2)
 Spānija || pm || (1) (2)
 Francija || pm || (1) (2)
 Īrija || pm || (1) (2)
 Latvija || pm || (1) (2)
 Nīderlande || pm || (1) (2)
 Polija || pm || (1) (2)
 Portugāle || pm || (1) (2)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2)
 Savienība || pm || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || pm || (1) (2)
 (1)           Drīkst nozvejot tikai apgabalā, ko norobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas: Punkts Nr.                                 Ziemeļu platums        Rietumu garums 1                                                  64° 45'                          28° 30' 2                                                  62° 50'                          25° 45' 3                                                  61° 55'                          26° 45' 4                                                  61° 00'                          26° 30' 5                                                  59° 00'                          30° 00' 6                                                  59° 00'                          34° 00' 7                                                  61° 30'                          34° 00' 8                                                  62° 50'                          36° 00' 9                                                  64° 45'                          28° 30'   (2)           Nedrīkst zvejot no 2013. gada 1. janvāra līdz 9. maijam.
 Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (RED/1N2AB.)
 Vācija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Spānija || pm || (1)
 Francija || pm || (1)
 Portugāle || pm || (1)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1)
 Savienība || pm || (1)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
 Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || Starptautiskie ūdeņi I un II zonā (RED/1/2INT)
 Savienība || Nepiemēro || (1) (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)        Zveju drīkst veikt tikai laikposmā no 2013. gada 15. augusta līdz 30. novembrim. Zveju pārtrauc, kad NEAFC Līgumslēdzējas puses ir pilnībā apguvušas KPN. Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC Līgumslēdzējām pusēm, ka KPN ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis sava karoga kuģiem aizliedz sarkanasaru specializēto zveju. (2)        Kuģu gūtā sarkanasaru piezveja citu sugu zvejā nedrīkst pārsniegt 1 % no kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.
 Suga: || Sarkanasari (pelaģiskie) Sebastes spp. || Zona: || Grenlandes ūdeņi NAFO 1F zonā un Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā (RED/N1F14G)
 Vācija || pm || (1) (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm || (1) (2)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2)
 Savienība || pm || (1) (2)
 [Norvēģija || pm] || [(3)]
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)        Drīkst nozvejot vienīgi ar pelaģisko trali. (2)        Īpašs nosacījums: kvotas drīkst izmantot NEAFC pārvaldības apgabalā ar nosacījumu, ka par tajā apgūto kvotu daļu tiek ziņots atsevišķi (RED/*51214). Zvejojot NEAFC pārvaldības apgabalā, tos drīkst nozvejot tikai no 2013. gada 10. maija kā dziļūdens pelaģiskos sarkanasarus un tikai apgabalā (NEAFC zonā), kuru norobežo līnijas, kas savieno šādas koordinātas: Punkts Nr.                                 Ziemeļu platums        Rietumu garums 1                                                  64° 45'                          28° 30' 2                                                  62° 50'                          25° 45' 3                                                  61° 55'                          26° 45' 4                                                  61° 00'                          26° 30' 5                                                  59° 00'                          30° 00' 6                                                  59° 00'                          34° 00' 7                                                  61° 30'                          34° 00' 8                                                  62° 50'                          36° 00' 9                                                  64° 45'                          28° 30' [(3)       Iedalītas no Savienības kvotas un jānozvejo vienīgi NEAFC zonā, kas definēta 2. piezīmē (RED/*5-14N).]
 Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || Islandes ūdeņi Va zonā (RED/05A-IS)
 Beļģija || pm || (1) (2) (3) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm || (1) (2) (3)
 Francija || pm || (1) (2) (3)
 Apvienotā Karaliste || pm || (1) (2) (3)
 Savienība || pm || (1) (2) (3)
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)         Tostarp nenovēršama piezveja (mencas piezveja nav atļauta). (2)         Drīkst zvejot tikai no 2013. gada jūlija līdz decembrim.
 Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (RED/05B-F.)
 Beļģija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || pm ||
 Francija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Citas sugas || Zona: || Norvēģijas ūdeņi I un II zonā (OTH/1N2AB.)
 Vācija || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Apvienotā Karaliste || pm || (1)
 Savienība || pm || (1)
 (1)        Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
 Suga: || Citas sugas(1) || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (OTH/05B-F.)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
 (1)           Izņemot zivju sugas, kam nav komerciālas vērtības.
 Suga: || Plekstveidīgās zivis Pleuronectiformes || Zona: || Fēru salu ūdeņi Vb zonā (FLX/05B-F.)
 Vācija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Apvienotā Karaliste || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
IC PIELIKUMS
ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJA
NAFO KONVENCIJAS APGABALS
Visas KPN un ar tām saistītie
nosacījumi ir pieņemti NAFO.
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || NAFO 2J3KL (COD/N2J3KL)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1)
 (1)        Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007[31] 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || NAFO 3NO (COD/N3NO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1)
 (1)        Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju apjomā, kas nav lielāks par 1000 kg vai 4 % (izvēlas lielāko apjomu).
 Suga: || Menca Gadus morhua || Zona: || NAFO 3M (COD/N3M.)
 Igaunija || 157 || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || 657
 Latvija || 157
 Lietuva || 157
 Polija || 535
 Spānija || 2 019
 Francija || 282
 Portugāle || 2 770
 Apvienotā Karaliste || 1 315
 Savienība || 8 049
   ||   ||
 KPN || 14 113 ||
 Suga: || Sarkanā plekste Glyptocephalus cynoglossus || Zona: || NAFO 2J3KL (WIT/N2J3KL)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1)
 (1)        Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Sarkanā plekste Glyptocephalus cynoglossus || Zona: || NAFO 3NO (WIT/N3NO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1)
 (1)        Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Rietumatlantijas plekste Hippoglossoides platessoides || Zona: || NAFO 3M (PLA/N3M.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1)
 (1)        Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Rietumatlantijas plekste Hippoglossoides platessoides || Zona: || NAFO 3LNO (PLA/N3LNO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || 0 || (1)
 (1)        Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Īsspuru kalmārs Illex illecebrosus || Zona: || NAFO 3. un 4. apakšzona (SQI/N34.)
 Igaunija || 128 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Latvija || 128 || (1)
 Lietuva || 128 || (1)
 Polija || 227 || (1)
 Savienība || Nepiemēro || (1) (2)
   ||   ||
 KPN || 611 ||
 (1)        Jāzvejo no 2013. gada 1. jūlija līdz 31. decembrim. (2)        Savienības daļa nav noteikta. 29 458 tonnas ir pieejamas Kanādai un Savienības dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.
 Suga: || Dzeltenastes plekste Limanda ferruginea || Zona: || NAFO 3LNO (YEL/N3LNO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||
 KPN || 17 000 ||
 (1)        Lai gan Savienībai ir pieejama kopējā kvota 85 tonnu apmērā, ir nolemts šo apjomu samazināt līdz 0. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Moiva Mallotus villosus || Zona: || NAFO 3NO (CAP/N3NO.)
 Savienība || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||
 KPN || 0 || (1)
 (1)        Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || NAFO 3L(1) (PRA/N3L.)
 Igaunija || 96 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Latvija || 96 ||
 Lietuva || 96 ||
 Polija || 96 ||
 Spānija || 76 ||
 Portugāle || 20 ||
 Savienība || 480 ||
   ||   ||
 KPN || 8 600 ||
 (1)           Neietverot četrstūra zonu, ko norobežo šādas koordinātas:
   || Punkts Nr. || Ziemeļu platums || Rietumu garums ||   ||
   || 1 || 47° 20' 0 || 46° 40' 0 ||   ||
   || 2 || 47° 20' 0 || 46° 30' 0 ||   ||
   || 3 || 46° 00' 0 || 46° 30' 0 ||   ||
   || 4 || 46° 00' 0 || 46° 40' 0 ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 Suga: || Ziemeļu garnele Pandalus borealis || Zona: || NAFO 3M(1) (PRA/*N3M.)
 KPN || Nepiemēro || (2) (3) ||
 (1)           Kuģi drīkst zvejot no šā krājuma arī 3L rajona četrstūra zonā, ko norobežo šādas koordinātas:
   || Punkts Nr. || Ziemeļu platums || Rietumu garums ||   ||
   || 1 || 47° 20' 0 || 46° 40' 0 ||   ||
   || 2 || 47° 20' 0 || 46° 30' 0 ||   ||
   || 3 || 46° 00' 0 || 46° 30' 0 ||   ||
   || 4 || 46° 00' 0 || 46° 40' 0 ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
              Turklāt no 2013. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim garneļu zveja ir aizliegta apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas:
   || Punkts Nr. || Ziemeļu platums || Rietumu garums ||   ||
   || 1 || 47° 55' 0 || 45° 00' 0 ||   ||
   || 2 || 47° 30' 0 || 44° 15' 0 ||   ||
   || 3 || 46° 55' 0 || 44° 15' 0 ||   ||
   || 4 || 46° 35' 0 || 44° 30' 0 ||   ||
   || 5 || 46° 35' 0 || 45° 40' 0 ||   ||
   || 6 || 47° 30' 0 || 45° 40' 0 ||   ||
   || 7 || 47° 55' 0 || 45° 00' 0 ||   ||
 (2)        Neattiecas. Zveju pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 attiecīgās dalībvalstis izdod zvejas atļaujas saviem zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejā, un paziņo Komisijai par minētajām atļaujām pirms kuģu darbības sākšanas.
   || Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits || Maksimālais zvejas dienu skaits ||   ||
   || Dānija || 0 || 0 ||   ||
   || Igaunija || 0 || 0 ||   ||
   || Spānija || 0 || 0 ||   ||
   || Latvija || 0 || 0 ||   ||
   || Lietuva || 0 || 0 ||   ||
   || Polija || 0 || 0 ||   ||
   || Portugāle || 0 || 0 ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 (3)        Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Grenlandes paltuss Reinhardtius hippoglossoides || Zona: || NAFO 3LMNO (GHL/N3LMNO)
 Igaunija || 312 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || 318 ||
 Latvija || 44 ||
 Lietuva || 22 ||
 Spānija || 4 262 ||
 Portugāle || 1 782 ||
 Savienība || 6 738 ||
   ||   ||
 KPN || 11 493 ||
 Suga: || Raju dzimtas zivis Rajidae || Zona: || NAFO 3LNO (SKA/N3LNO.)
 Spānija || 3 403 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Portugāle || 660 ||
 Igaunija || 283 ||
 Lietuva || 62 ||
 Savienība || 4 408 ||
   ||   ||
 KPN || 7 000 ||
 Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || NAFO 3LN (RED/N3LN.)
 Igaunija || 457 || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || 314
 Latvija || 457
 Lietuva || 457
 Savienība || 1 685
   ||   ||
 KPN || 6 500 || (1)
 (1) Šī KPN ietver kvotu 500 tonnu apmērā, ko Savienībai nodevusi cita NAFO Līgumslēdzēja puse.
 Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || NAFO 3M (RED/N3M.)
 Igaunija || 1 571 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Vācija || 513 || (1)
 Spānija || 233 || (1)
 Latvija || 1 571 || (1)
 Lietuva || 1 571 || (1)
 Portugāle || 2 354 || (1)
 Savienība || 7 813 || (1)
 KPN || 6 500 || (1)
 (1)        Šai kvotai ir jāatbilst KPN 6500 tonnu apmērā, kas šim krājumam noteikta visām NAFO Līgumslēdzējām pusēm; ne vairāk kā 3250 tonnas drīkst nozvejot pirms 2013. gada 1. jūlija. Pēc KPN vai termiņa vidusposma apmēra, t. i., 3250 tonnu, pilnīgas apguves specializētā zveja no šā krājuma ir jāpārtrauc neatkarīgi no nozveju apjoma.
 Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || NAFO 3O (RED/N3O.)
 Spānija || 1 771 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Portugāle || 5 229 || (1)
 Savienība || 7 000 || (1)
 KPN || 20 000 || (1)
 Suga: || Sarkanasari Sebastes spp. || Zona: || NAFO 2. apakšapgabals, 1F un 3K rajons (RED/N1F3K.)
 Latvija || 0 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 0 || (1)
 Savienība || 0 || (1)
 KPN || 0 || (1)
 (1)           Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Šo sugu iegūst tikai kā piezveju, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.
 Suga: || Baltā Amerikas jūrasvēdzele Urophycis tenuis || Zona: || NAFO 3NO (HKW/N3NO.)
 Spānija || 255 ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Portugāle || 333 ||
 Savienība || 588 ||
 KPN || 1 000 ||
ID PIELIKUMS
TĀLU MIGRĒJOŠAS ZIVIS –
VISI APGABALI
KPN šajos apgabalos ir pieņemta,
saskaņojot to ar starptautiskām tunzivju zvejniecības
organizācijām, piemēram, ICCAT.
 Suga: || Zilā tunzivs Thunnus thynnus || Zona: || Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra (BFT/AE045WM)
 Kipra || pm || (4) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Grieķija || pm ||
 Spānija || pm || (2) (4)
 Francija || pm || (2) (3) (4)
 Itālija || pm || (4) (5)
 Malta || pm || (4)
 Portugāle || pm ||
 Citas dalībvalstis || pm || (1)
 Savienība || pm || (2) (3) (4) (5)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)        Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā. (2)        Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*8301):
   || Spānija || pm ||
   || Francija || pm ||
   || Savienība || pm ||
 (3)        Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*641):
   || Francija || pm (*) ||
   || Savienība || pm ||
 (*)        Pamatojoties uz Francijas lūgumu, Komisija var pārskatīt šo daudzumu, paaugstinot to līdz 100 tonnām, kā norādīts ICCAT Ieteikumā 08-05.
 (4)        Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg un kuras guvuši IV pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to iedalījums starp dalībvalstīm (BFT/*8302):
   || Spānija || pm ||
   || Francija || pm ||
   || Itālija || pm ||
   || Kipra || pm ||
   || Malta      || pm ||
   || Savienība || pm ||
 (5)        Īpašs nosacījums: šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg un kuras guvuši IV pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to iedalījums starp dalībvalstīm (BFT/*643):
   || Itālija || pm ||
   || Savienība || pm ||
 Suga: || Zobenzivs Xiphias gladius || Zona: || Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N (SWO/AN05N)
 Spānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Portugāle || pm ||
 Citas dalībvalstis || pm || (1)
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)           Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā.
 Suga: || Zobenzivs Xiphias gladius || Zona: || Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N (SWO/AS05N)
 Spānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Portugāle || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 Suga: || Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa) Thunnus alalunga || Zona: || Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N (ALB/AN05N)
 Īrija || pm || (2) || Analītiskā KPN
 Spānija || pm || (2)
 Francija || pm || (2)
 Apvienotā Karaliste || pm || (2)
 Portugāle || pm || (2)
 Savienība || pm || (1)
   ||   ||
 KPN || pm ||
 (1)        To ES kuģu skaits, kas zvejo garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupu) kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007[32] 12. pantu, ir pm. (2)        Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu to dalībvalsts karoga zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem ir atļauts zvejot garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupa) kā mērķsugu, starp dalībvalstīm ir sadalīts šādi:
   || Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits ||
   || Īrija || pm ||   ||
   || Spānija || pm ||   ||
   || Francija || pm ||   ||
   || Apvienotā Karaliste || pm ||   ||
   || Portugāle || pm ||   ||
 Suga: || Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa) Thunnus alalunga || Zona: || Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N (ALB/AS05N)
 Spānija || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Francija || pm ||
 Portugāle || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 Suga: || Lielacu tunzivs Thunnus obesus || Zona: || Atlantijas okeāns (BET/ATLANT)
 Spānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Francija || pm ||
 Portugāle || pm ||
 Savienība || pm ||
   ||   ||
 KPN || pm ||
 Suga: || Atlantijas zilais marlīns Makaira nigricans || Zona: || Atlantijas okeāns (BUM/ATLANT)
 Spānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Portugāle || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || Nepiemēro ||
 Suga: || Baltais marlīns Tetrapturus albidus || Zona: || Atlantijas okeāns (WHM/ATLANT)
 Spānija || pm ||   || Analītiskā KPN
 Portugāle || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Savienība || pm ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
   ||   ||
 KPN || Nepiemēro ||
IE PIELIKUMS
ANTARKTIKA
CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS
Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR,
nav iedalītas CCAMLR dalībniekiem, tāpēc
Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR
Sekretariāts, kas ziņo, kad zveja ir jāpārtrauc KPN
pilnīgas apguves dēļ.
Ja nav norādīts citādi, šo KPN
piemēro no 2012. gada 1. decembra līdz 2013. gada 30. novembrim.
 Suga: || Antarktikas leduszivs Champsocephalus gunnari || Zona: || FAO 48.3. Antarktika (ANI/F483.) ||
 KPN || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
   ||   ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Suga: || Antarktikas leduszivs Champsocephalus gunnari || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika(1) (ANI/F5852.) ||
 KPN || pm || (2) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)        Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir norādīts kā FAO 58.5.2. statistiskā rajona daļa, kuru norobežo līnija: -           kas novilkta no punkta, kur 72° 15' E garuma meridiāns krustojas ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumā noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53° 25' S platuma paralēli, -           tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74° E garuma meridiānu, -           tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52° 40′ S platuma paralēles un 76° E garuma meridiāna krustpunktam, -           tad uz ziemeļiem gar šo meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52° S platuma paralēli, -           tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51° S platuma paralēles un 74° 30′ E garuma meridiāna krustpunktam, un -           tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam. (2)        Ar vienu izņēmumu – ne vairāk kā pm tonnas pētniecībai vai kā piezveju. ||   ||   ||
   ||
 Suga: || Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides || Zona: || FAO 48.3. Antarktika (TOP/F483.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Īpaši nosacījumi ||
 Ievērojot iepriekšminētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
 A pārvaldības apgabals: 48º W līdz 43° 30'W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483A) || pm ||   ||
 B pārvaldības apgabals: 43° 30' W līdz 40º W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483B) || pm ||   ||
 C pārvaldības apgabals: 40º W līdz 33° 30' W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483C) || pm ||   ||
 (1)        Šo KPN piemēro zvejai ar āķu jedām laikposmā no 2013. gada 1. maija līdz 31. augustam un zvejai ar murdiem laikposmā no 2012. gada 1. decembra līdz 2013. gada 30. novembrim. ||
   ||
 Suga: || Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides || Zona: || FAO 48.4. Antarktikas ziemeļi (TOP/F484N.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)        Šo KPN piemēro apgabalam, ko norobežo 55° 30′ S un 57° 20′ S platuma paralēles un 25° 30′ W un 29° 30′ W garuma meridiāni. ||
   ||
 Suga: || Ilkņzivis Dissostichus spp. || Zona: || FAO 48.4. Antarktikas dienvidi (TOP/F484S.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)        Šo KPN piemēro apgabalā, ko norobežo 57° 20′ S un 60° 00′ S platuma paralēles un 24° 30′ W un 29° 00′ W garuma meridiāni. ||
   ||
 Suga: || Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika (TOP/F5852.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)        Šo KPN piemēro tikai uz rietumiem no 79° 20' E. Zveja uz austrumiem no šā meridiāna šajā zonā ir aizliegta. ||
 Suga: || Krils Euphausia superba || Zona: || FAO 48 (KRI/F48.) ||
 KPN || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Īpaši nosacījumi Nepārsniedzot kopējo apvienoto nozveju 620 000 tonnu apmērā, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
 48.1. rajons (KRI/*F481.) || pm ||   ||
 48.2. rajons (KRI/*F482.) || pm ||   ||
 48.3. rajons (KRI/*F483.) || pm ||   ||
 48.4. rajons (KRI/*F484.) || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Krils Euphausia superba || Zona: || FAO 58.4.1. Antarktika (KRI/F5841.) ||
 KPN || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Īpaši nosacījumi ||
 Ievērojot iepriekšminētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
 58.4.1. rajons uz rietumiem no 115°E (KRI/*F-41W) || pm ||   ||
 58.4.1. rajons uz austrumiem no 115°E (KRI/*F-41E) || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Krils Euphausia superba || Zona: || FAO 58.4.2. Antarktika (KRI/F5842.) ||
 KPN || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 Īpaši nosacījumi ||
 Ievērojot iepriekšminētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: ||
 58.4.2. rajons uz rietumiem no 55° E (KRI/*F-42W) || pm ||   ||
 58.4.2. rajons uz austrumiem no 55° E (KRI/*F-42E) || pm ||   ||
   ||
 Suga: || Pelēkā nototēnija Lepidonotothen squamifrons || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika (NOS/F5852.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)        Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||
   ||
 Suga: || Krabji Paralomis spp. || Zona: || FAO 48.3. Antarktika (PAI/F483.) ||
 KPN || pm ||   || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
   ||
   ||
 Suga: || Makrūrzivis Macrourus spp. || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika (GRV/F5852.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)        Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||
   ||
 Suga: || Citas sugas || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika (OTH/F5852.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)        Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||
   ||
 Suga: || Rajveidīgās zivis Rajiformes || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika (SRX/F5852.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||
   ||
 Suga: || Vienraga leduszivs Channichthys rhinoceratus || Zona: || FAO 58.5.2. Antarktika (LIC/F5852.) ||
 KPN || pm || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. ||
 (1)        Vienīgi piezvejai. Šo KPN nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. ||
IF PIELIKUMS
DIENVIDAUSTRUMU ATLANTIJAS
OKEĀNS –
SEAFO KONVENCIJAS APGABALS
Šīs KPN nav iedalītas SEAFO
dalībniekiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta.
Nozvejas uzrauga SEAFO Sekretariāts, kas ziņo, kad zveja ir
jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.
 Suga: || Beriksas Beryx spp. || Zona: || SEAFO (ALF/SEAFO)
 KPN || pm ||   || Piesardzības KPN
 Suga: || Sarkanie dziļūdens krabji Chaceon spp. || Zona: || SEAFO B1 apakšrajons(1) (CGE/F47NAM)
 KPN || pm ||   || Piesardzības KPN
 (1)           Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi: –              tā rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns, –              tā ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle, –              tā dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle, –              tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.
 Suga: || Sarkanie dziļūdens krabji Chaceon spp. || Zona: || SEAFO, izņemot B1 apakšrajonu (CGE/F47X)
 KPN || pm ||   || Piesardzības KPN
 Suga: || Patagonijas ilkņzivs Dissostichus eleginoides || Zona: || SEAFO (TOP/SEAFO)
 KPN || pm ||   || Piesardzības KPN
 Suga: || Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus || Zona: || SEAFO B1 apakšrajons(1) (ORY/F47NAM)
 KPN || pm ||   || Piesardzības KPN
 (1)        Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi: –          tā rietumu robeža ir 0° E garuma meridiāns, –          tā ziemeļu robeža ir 20° S platuma paralēle, –          tā dienvidu robeža ir 28° S platuma paralēle, –          tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.
 Suga: || Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus || Zona: || SEAFO, izņemot B1 apakšapgabalu (ORY/F47X)
 KPN || pm ||   || Piesardzības KPN
IG PIELIKUMS
DIENVIDU TUNZIVS – VISI APGABALI
 Suga: || Dienvidu tunzivs Thunnus maccoyii || Zona: || Visi apgabali (SBF/F41-81)
 Savienība || 10 || (1) || Analītiskā KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 KPN || 10 949 ||   ||
 (1)           Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.
IH PIELIKUMS
WCPFC
KONVENCIJAS APGABALS
 Suga: || Zobenzivs Xiphias gladius || Zona: || WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20°S (SWO/F7120S)
 Savienība || pm ||   || Piesardzības KPN
 KPN || Nepiemēro ||
IJ PIELIKUMS
SPRFMO
KONVENCIJAS APGABALS
 Suga: || Stavrida Trachurus murphyi || Zona: || SPRFMO konvencijas apgabals (CJM/SPRFMO)
 Vācija || 6 790,5 ||   || Analītiskā KPN
 Nīderlande || 7 360,2 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
 Lietuva || 4 725 ||   || Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.
 Polija || 8 124,3 ||   ||
 Savienība || 27 000 ||   ||

IIA PIELIKUMS
KUĢU ZVEJAS PIEPŪLE
SAISTĪBĀ AR
KONKRĒTU MENCAS, JŪRAS ZELTPLEKSTES UN JŪRASMĒLES KRĀJUMU
PĀRVALDĪBU SKAGERAKĀ, ICES IIIa RAJONA
DAĻĀ, KAS NEIETILPST
SKAGERAKĀ UN KATEGATĀ, ICES IV APAKŠAPGABALĀ,
ES ŪDEŅOS ICES IIa RAJONĀ UN ICES
VIId RAJONĀ
1.           DARBĪBAS JOMA
1.1.        Šo pielikumu piemēro ES
kuģiem, uz kuriem ir vai tiek izmantots kāds no Regulas (EK)
Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītajiem
zvejas rīkiem un kuri atrodas kādā no minētā pielikuma
2. punktā norādītajiem ģeogrāfiskajiem
apgabaliem.
1.2.        Šo pielikumu nepiemēro
kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem.
Minētajiem kuģiem nav jābūt saņēmušiem zvejas
atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009
7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot
piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu
zvejas piepūli atkarībā no zvejas piepūles grupām, pie
kurām tie pieder. Komisija 2013. gadā lūdz sniegt
zinātnisko ieteikumu, kurā novērtēta šo kuģu
īstenotā zvejas piepūle, lai lemtu par to turpmāku
iekļaušanu zvejas piepūles režīmā.
2.           REGLAMENTĒTIE ZVEJAS RĪKI
UN ĢEOGRĀFISKIE APGABALI
Šā pielikuma īstenošanas vajadzībām
piemēro Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā
norādītās zvejas rīku grupas (“reglamentētie zvejas
rīki”) un minētā pielikuma 2. punkta
b) apakšpunktā norādītās ģeogrāfisko
apgabalu grupas.
3.           ATĻAUJAS
Ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu,
lai panāktu šā zvejas piepūles režīma ilgtspējīgu
īstenošanu, tā var noteikt aizliegumu jebkurā
ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas šis pielikums,
zvejot ar reglamentētajiem zvejas rīkiem ikvienam tās karoga
kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien
dalībvalsts nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā no
zvejas tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte,
izteikta kilovatos.
4.           MAKSIMĀLI PIEĻAUJAMĀ
ZVEJAS PIEPŪLE
4.1.        Regulas (EK) Nr. 1342/2008 12. panta
1. punktā un Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. panta 2. punktā
minētā maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle 2013. gada
pārvaldības periodam, kas ilgst no 2013. gada 1. februāra
līdz 2014. gada 31. janvārim, katras dalībvalsts
zvejas piepūles grupām ir noteikta šā pielikuma 1. papildinājumā.
4.2.        Gada zvejas piepūles
maksimālie apjomi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK)
Nr. 1954/2003[33],
neietekmē šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo
zvejas piepūli.
5.           PĀRVALDĪBA
5.1.        Maksimāli pieļaujamo zvejas
piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem,
kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantā,
Regulas (EK) Nr. 1342/2008 4. pantā un 13.–17. pantā
un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26.–35. pantā.
5.2.        Dalībvalsts var noteikt
pārvaldības periodus, kuros konkrētiem kuģiem vai kuģu
grupām iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai
tās daļu. Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu,
ko kuģis pārvaldības periodā drīkst pavadīt
attiecīgajā apgabalā, nosaka pēc attiecīgās
dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības
periodā dalībvalsts var pārdalīt zvejas piepūli starp
konkrētiem kuģiem vai kuģu grupām.
5.3.        Ja laiku, ko kuģiem atļauts
pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, tā
turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 5.1. punktā
izklāstītajiem nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma
dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas
veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu
pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas
tādējādi, ka kuģis atstāj apgabalu pirms 24 stundu
laikposma beigām.
6.           ZVEJAS PIEPŪLES ZIŅOJUMS
Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums,
piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par
minētajā pantā norādīto ģeogrāfisko apgabalu
mencu pārvaldības vajadzībām uzskata katru no
ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kas minēti šā pielikuma 2. punktā.
7.           ATTIECĪGO DATU PAZIŅOŠANA
Dalībvalstis Komisijai nosūta datus par
zvejas piepūli, ko šo valstu zvejas kuģi īstenojuši
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu.
Minētos datus nosūta, izmantojot Zvejniecības datu apmaiņas
sistēmu vai jebkuru jaunu datu vākšanas sistēmu, kuru ieviesusi
Komisija.
IIA pielikuma 1. papildinājums
Maksimāli pieļaujamā
zvejas piepūle kilovatdienās

Ģeogrāfiskais apgabals: Skageraks; ICES IIIa rajona
daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā; ICES
IV apakšapgabals un ES ūdeņi ICES IIa rajonā; ICES
VIId rajons
 Reglamentētie zvejas rīki || BE || DK || DE || ES || FR || IE || NL || SE || UK
 TR1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 TR3 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT1 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 BT2 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GN || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 GT || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 LL || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
IIB PIELIKUMS
ZVEJAS IESPĒJAS KUĢIEM, KAS
ZVEJO TŪBĪTES
ICES IIa, IIIa RAJONĀ UN ICES
IV APAKŠAPGABALĀ
1.           Šajā pielikumā
paredzētos nosacījumus piemēro ES kuģiem, kuri ES
ūdeņos ICES IIa un IIIa rajonā un ICES
IV apakšapgabalā zvejo ar gruntstrali, vadu vai tiem
līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs
ir mazāks par 16 mm.
2.           Šajā pielikumā
paredzētos nosacījumus piemēro trešo valstu kuģiem, kam ir
atļauts zvejot tūbītes ES ūdeņos ICES
IV apakšapgabalā, ja vien nav noteikts citādi vai ja tā
noteikts pēc Savienības un Norvēģijas apspriešanās,
kā paredzēts Eiropas Savienības un Norvēģijas
Saskaņotajā secinājumu protokolā.
3.           Šā pielikuma īstenošanas
vajadzībām tūbīšu pārvaldības apgabali ir
norādīti šeit un šā pielikuma papildinājumā.
 Tūbīšu pārvaldības apgabali || ICES statistiskie taisnstūri
 1 || 31-34 E9-F2; 35 E9- F3; 36 E9-F4; 37 E9-F5; 38-40 F0-F5; 41 F5-F6
 2 || 31-34 F3-F4; 35 F4-F6; 36 F5-F8; 37-40 F6-F8; 41 F7-F8
 3 || 41 F1-F4; 42-43 F1-F9; 44 F1-G0; 45-46 F1-G1; 47 G0
 4 || 38-40 E7-E9; 41-46 E6-F0
 5 || 47-51 E6 + F0-F5; 52 E6-F5
 6 || 41-43 G0-G3; 44 G1
 7 || 47-51 E7-E9
4.           Komerciāla zveja ar
gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem,
kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ir aizliegta no 2013. gada
1. janvāra līdz 31. martam un no 2013. gada 1. augusta
līdz 31. decembrim.
IIB pielikuma 1. papildinājums
Tūbīšu pārvaldības
apgabali
III PIELIKUMS
ZVEJAS ATĻAUJU MAKSIMĀLAIS
SKAITS
ES KUĢIEM, KAS ZVEJO TREŠO VALSTU ŪDEŅOS
 Zvejas apgabals || Zvejniecība || Zvejas atļauju skaits || Zvejas atļauju sadalījums starp dalībvalstīm || Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits
 Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu || Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N || pm || DK: 25 DE: 5 FR: 1 IE: 8 NL: 9 PL: 1 SV: 10 UK: 18 || pm
 Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00′ N || pm || DE: 16 IE: 1 ES: 20 FR: 18 PT: 9 UK: 14 || pm
 Makrele ||   || Nepiemēro || pm[34]
 Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00′ N || pm || DK: 450 UK: 30 || pm
IV PIELIKUMS
ICCAT
KONVENCIJAS APGABALS[35]
1.           Maksimālais skaits ES laivu
zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas
okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis,
kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm
 Spānija || pm
 Francija || pm
 Savienība || pm
2.           Maksimālais skaits ES
piekrastes amatierzvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā
aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm
līdz 30 kg/115 cm
 Spānija || pm
 Francija || pm
 Itālija || pm
 Kipra || pm
 Malta || pm
 Savienība || pm
3.           Maksimālais
skaits ES kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts aktīvi
zvejot zilās tunzivis audzēšanai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm
līdz 30 kg/115 cm
 Itālija || pm
 Savienība || pm
4.           To katras dalībvalsts zvejas
kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte,
izteikta kā bruto tilpība, kuriem var būt atļauts zvejot,
paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī,
transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna
austrumu daļā un Vidusjūrā
A tabula
 Zvejas kuģu skaits
   || Kipra || Grieķija || Itālija || Francija || Spānija || Malta[36]
 Kuģi zvejai ar riņķvadu || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Kuģi zvejai ar āķu jedām || pm[37] || pm || pm || pm || pm || pm
 Laivas zvejai ar ēsmu || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Traleri || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Citi amatierzvejas kuģi[38] || pm || pm || pm || pm || pm || pm
B tabula
 Kopējā kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība
   || Kipra || Grieķija || Itālija || Francija || Spānija || Malta[39]
 Kuģi zvejai ar riņķvadu || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Kuģi zvejai ar āķu jedām || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Laivas zvejai ar ēsmu || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Traleri || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Citi amatierzvejas kuģi || pm || pm || pm || pm || pm || pm
5.           Maksimālais skaits zivju
krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībā
Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras
atļāvusi izmantot katra dalībvalsts
   || Zivju krātiņveida lamatu skaits
 Spānija || pm
 Itālija || pm
 Portugāle || pm[40]
6.           Katras dalībvalsts
maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un
nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju
maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt
savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā
un Vidusjūrā
A tabula
 Maksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte
   || Audzētavu skaits || Kapacitāte (tonnās)
 Spānija || pm || pm
 Itālija || pm || pm
 Grieķija || pm || pm
 Kipra || pm || pm
 Malta || pm || pm
B tabula
 Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās)
 Spānija || pm
 Itālija || pm
 Grieķija || pm
 Kipra || pm
 Malta || pm
V PIELIKUMS
CCAMLR
KONVENCIJAS APGABALS
A DAĻA
SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS CCAMLR KONVENCIJAS
APGABALĀ
 Mērķsugas || Zona || Aizlieguma periods
 Haizivis (visas sugas) || Konvencijas apgabals || No 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Notothenia rossii || FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju || No 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Zivis || FAO 48.1. Antarktika(1) FAO 48.2. Antarktika(1) || No 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Gobionotothen gibberifrons Chaenocephalus aceratus Pseudochaenichthys georgianus Lepidonotothen squamifrons Patagonotothen guntheri Electrona carlsbergi[41] || FAO 48.3. || No 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Dissostichus spp. || FAO 48.5. Antarktika || No 2011. gada 1. decembra līdz 2013. gada 30. novembrim
 Dissostichus spp. || FAO 88.3. Antarktika(1) FAO 58.5.1. Antarktika(1) (2) FAO 58.5.2. Antarktika uz austrumiem no 79° 20' E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79° 20' E(1) FAO 58.4.4. Antarktika(1) (2) FAO 58.6. Antarktika(1) FAO 58.7. Antarktika(1) || No 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Lepidonotothen squamifrons || FAO 58.4.4.(1) (2) || No 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 Visas sugas, izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides || FAO 58.5.2. Antarktika || No 2011. gada 1. decembra līdz 2013. gada 30. novembrim
 Dissostichus mawsoni || FAO 48.4. Antarktika(1), apgabals, ko norobežo 55o 30' S un 57o 20' S platuma paralēles un 25o 30' W un 29o 30' W garuma meridiāni || No 2013. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim
 (1)        Izņemot zinātniskās pētniecības vajadzībām. (2)        Izņemot valsts jurisdikcijā esošos ūdeņus (EEZ).
B DAĻA
KPN UN PIEZVEJAS LIMITI ATTIECĪBĀ UZ IZPĒTES ZVEJU CCAMLR
KONVENCIJAS APGABALĀ 2011./12. GADĀ
 Apakšapgabals/ rajons || Reģions || Sezona || SSRU || Dissotichus spp. nozvejas limits (tonnās) || Piezvejas limits (tonnās)(1)
 Rajveidīgās zivis || Macrourus spp. || Citas sugas
 58.4.1. || Viss rajons || No 2012. gada 1. decembra līdz 2013. gada 30. novembrim || SSRU A, B, D, F un H: pm SSRU C: pm SSRU E: pm SSRU G: pm || Kopā pm || Viss rajons: pm || Viss rajons: pm || Viss rajons: pm
 58.4.2. || Viss rajons || No 2012. gada 1. decembra līdz 2013. gada 30. novembrim || SSRU A: pm SSRU B, C un D: pm SSRU E: pm || Kopā pm || Viss rajons: pm || Viss rajons: pm || Viss rajons: pm
 58.4.3.a || Viss rajons || No 2013. gada 1. maija līdz 31. augustam ||   || Kopā pm || Viss rajons: pm || Viss rajons: pm || Viss rajons: pm
 88.1. || Viss apakšapgabals || No 2012. gada 1. decembra līdz 2013. gada 31. augustam || SSRU A: pm SSRU B, C un G: pm SSRU D, E un F: pm SSRU H, I un K: pm SSRU J un L: pm SSRU M: pm || Kopā pm || pm SSRU A: pm SSRU B, C un G: pm SSRU D, E un F: pm SSRU H, I un K: pm SSRU J un L: pm SSRU M: pm || pm SSRU A: pm SSRU B, C un G: pm SSRU D, E un F: pm SSRU H, I un K: pm SSRU J un L: pm SSRU M: pm || pm SSRU A: pm SSRU B, C un G: pm SSRU D, E un F: pm SSRU H, I un K: pm SSRU J un L: pm SSRU M: pm
 88.2. || Uz dienvidiem no 65o S || No 2012. gada 1. decembra līdz 2013. gada 31. augustam || SSRU A: pm SSRU B: pm SSRU C, D, E, F un G: pm SSRU H: pm SSRU I: pm || Kopā pm || pm SSRU A un B: pm SSRU C, D, E, F un G: pm SSRU i: pm SSRU I: pm || pm SSRU A un B: pm SSRU C, D, E, F un G: pm SSRU H: pm SSRU I: pm || pm SSRU A un B: pm SSRU C, D, E, F un G: pm SSRU H: pm SSRU I: pm
 (1)        Nozvejas limitu noteikumi piezvejas sugām maza apjoma pētniecības vienībā (SSRU), kas piemērojami, nepārsniedzot kopējos piezvejas limitus apakšapgabalā: –       rajveidīgajām zivīm: 5 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai pm tonnas (izvēlas lielāko apjomu), –       Macrourus spp.: 16 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai pm tonnas (izvēlas lielāko apjomu), izņemot 58.4.3.a statistisko rajonu un 88.1. statistisko apakšapgabalu, –      citām sugām: pm tonnas katrai SSRU.
V pielikuma B daļas papildinājums
Maza
apjoma pētniecības vienību (SSRU) saraksts
 Reģions || SSRU || Robeža
 48.6. || A || No 50° S 20° W uz austrumiem līdz 1°30' E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 20° W, uz ziemeļiem līdz 50° S.
   || B || No 60° S 20° W uz austrumiem līdz 10° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 20° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 60° S 10° W uz austrumiem līdz 0° garumam, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 10° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || D || No 60° S 0° garuma uz austrumiem līdz 10° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 0° garumam, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || E || No 60° S 10° E uz austrumiem līdz 20° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 10° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || F || No 60° S 20° E uz austrumiem līdz 30° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 20° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || G || No 50° S 1° 30' E uz austrumiem līdz 30° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 1° 30' E, uz ziemeļiem līdz 50° S.
   ||   ||
 58.4.1.. || A || No 55° S 86° E uz austrumiem līdz 150° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 86° E, uz ziemeļiem līdz 55° S.
   || B || No 60° S 86° E uz austrumiem līdz 90° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 80° E, uz ziemeļiem līdz 64° S, uz austrumiem līdz 86° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 60° S 90° E uz austrumiem līdz 100° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 90° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || D || No 60° S 100° E uz austrumiem līdz 110° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 100° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || E || No 60° S 110° E uz austrumiem līdz 120° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 110° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || F || No 60° S 120° E uz austrumiem līdz 130° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 120° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || G || No 60° S 130° E uz austrumiem līdz 140° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 130° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || H || No 60° S 140° E uz austrumiem līdz 150° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 140° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   ||   ||
 58.4.2. || A || No 62° S 30° E uz austrumiem līdz 40° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 30° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   || B || No 62° S 40° E uz austrumiem līdz 50° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   || C || No 62° S 50° E uz austrumiem līdz 60° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 50° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   || D || No 62° S 60° E uz austrumiem līdz 70° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 60° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   || E || No 62° S 70° E uz austrumiem līdz 73° 10' E, uz dienvidiem līdz 64° S, uz austrumiem līdz 80° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 70° E, uz ziemeļiem līdz 62° S.
   ||   ||
 58.4.3.a || A || Viss rajons no 56° S 60° E uz austrumiem līdz 73°10' E, uz dienvidiem līdz 62° S, uz rietumiem līdz 60° E, uz ziemeļiem līdz 56° S.
   ||   ||
 58.4.3.b || A || No 56° S 73° 10' E uz austrumiem līdz 79° E, uz dienvidiem līdz 59° S, uz rietumiem līdz 73° 10' E, uz ziemeļiem līdz 56° S.
   || B || No 60° S 73° 10' E uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 64° S, uz rietumiem līdz 73° 10' E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 59° S 73° 10' E uz austrumiem līdz 79° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 73° 10' E, uz ziemeļiem līdz 59° S.
   || D || No 59° S 79° E uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 60° S, uz rietumiem līdz 79° E, uz ziemeļiem līdz 59° S.
   || E || No 56° S 79° E uz austrumiem līdz 80° E, uz ziemeļiem līdz 55° S, uz austrumiem līdz 86° E, uz dienvidiem līdz 59° S, uz rietumiem līdz 79° E, uz ziemeļiem līdz 56° S.
   ||   ||
 58.4.4. || A || No 51° S 40° E uz austrumiem līdz 42° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 51° S.
   || B || No 51° S 42° E uz austrumiem līdz 46° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 42° E, uz ziemeļiem līdz 51° S.
   || C || No 51° S 46° E uz austrumiem līdz 50° E, uz dienvidiem līdz 54° S, uz rietumiem līdz 46° E, uz ziemeļiem līdz 51° S.
   || D || Viss rajons (izņemot SSRU A, B, C) ar ārējo robežu no 50° S 30° E uz austrumiem līdz 60°E, uz dienvidiem līdz 62° S, uz rietumiem līdz 30° E, uz ziemeļiem līdz 50° S.
   ||   ||
 58.6 || A || No 45° S 40° E uz austrumiem līdz 44° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 40° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
   || B || No 45° S 44° E uz austrumiem līdz 48° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 44° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
   || C || No 45° S 48° E uz austrumiem līdz 51° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 48° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
   || D || No 45° S 51° E uz austrumiem līdz 54° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 51° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
   ||   ||
 58.7 || A || No 45° S 37° E uz austrumiem līdz 40° E, uz dienvidiem līdz 48° S, uz rietumiem līdz 37° E, uz ziemeļiem līdz 45° S.
   ||   ||
 88.1 || A || No 60° S 150° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 65° S, uz rietumiem līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || B || No 60° S 170° E uz austrumiem līdz 179° E, uz dienvidiem līdz 66°40' S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 60° S 179° E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° W, uz ziemeļiem līdz 66°40' S, uz rietumiem līdz 179° E, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || D || No 65° S 150° E uz austrumiem līdz 160° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 150° E, uz ziemeļiem līdz 65° S.
   || E || No 65° S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 68° 30' S, uz rietumiem līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 65° S.
   || F || No 68° 30' S 160° E uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 160° E, uz ziemeļiem līdz 68° 30' S.
   || G || No 66° 40' S 170° E uz austrumiem līdz 178° W, uz dienvidiem līdz 70° S, uz rietumiem līdz 178° 50' E, uz dienvidiem līdz 70° 50' S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem līdz 66°40' S.
   || H || No 70° 50' S 170° E uz austrumiem līdz 178° 50' E, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz krastam, uz ziemeļiem gar krastu 170° E, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || I || No 70° S 178° 50' E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 73° S, uz rietumiem līdz 178° 50' E, uz ziemeļiem līdz 70° S.
   || J || No 73° S pie krasta, pie 170° E, uz austrumiem līdz 178° 50' E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 170° E, uz ziemeļiem gar krastu līdz 73° S.
   || K || No 73° S 178° 50' E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 76° S, uz rietumiem līdz 178° 50' E, uz ziemeļiem līdz 73° S.
   || L || No 76° S 178° 50' E uz austrumiem līdz 170° W, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz 178° 50' E, uz ziemeļiem līdz 76° S.
   || M || No 73° S pie krasta, pie 169° 30' E, uz austrumiem līdz 170° E, uz dienvidiem līdz 80° S, uz rietumiem līdz krastam, uz ziemeļiem gar krastu līdz 73° S.
   ||   ||
 88.2 || A || No 60° S 170° W uz austrumiem līdz 160° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 170° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || B || No 60° S 160° W uz austrumiem līdz 150° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 160° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 70° 50' S 150° W uz austrumiem līdz 140° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || D || No 70° 50' S 140° W uz austrumiem līdz 130° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 140° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || E || No 70° 50' S 130° W uz austrumiem līdz 120° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 130° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || F || No 70° 50' S 120° W uz austrumiem līdz 110° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 120° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || G || No 70° 50' S 110° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 110° W, uz ziemeļiem līdz 70° 50' S.
   || H || No 65° S 150° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz 70° 50' S, uz rietumiem līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 65° S.
   || I || No 60° S 150° W uz austrumiem līdz 105° W, uz dienvidiem līdz 65° S, uz rietumiem līdz 150° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   ||   ||
 88.3 || A || No 60° S 105° W uz austrumiem līdz 95° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 105° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || B || No 60° S 95° W uz austrumiem līdz 85° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 95° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || C || No 60° S 85° W uz austrumiem līdz 75° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 85° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
   || D || No 60° S 75° W uz austrumiem līdz 70° W, uz dienvidiem līdz krastam, uz rietumiem gar krastu līdz 75° W, uz ziemeļiem līdz 60° S.
C DAĻA
PAZIŅOJUMS PAR NODOMU PIEDALĪTIES
EUPHAUSIA SUPERBA ZVEJĀ
Līgumslēdzēja puse:
Zvejas sezona:
Kuģa vārds:
Plānotais nozvejas apjoms (tonnās):
 Zvejas metode: || parasta tralēšana
 nepārtrauktas zvejas sistēma
 zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi
 citas apstiprinātas metodes: lūdzu, precizējiet
Metodes, kas
izmantotas, lai tieši aprēķinātu nozvejoto krilu dzīvsvaru[42]:
Produkti, ko paredzēts gūt no
nozvejas, un to pārrēķina koeficienti[43]
 Produkta veids || % no nozvejas || Pārrēķina koeficients[44] ||
   ||   ||   ||
   ||   ||   ||
   ||   ||   ||
 Apakšapgabals/rajons ||   || Dec. || Janv. || Febr. || Marts || Apr. || Maijs || Jūn. || Jūl. || Aug. || Sept. || Okt. || Nov.
 48.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 48.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 48.3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 48.4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 48.5 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 48.6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 58.4.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 58.4.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 88.1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 88.2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 88.3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 X || Atzīmējiet lodziņus, kas attiecas uz plānotās darbības laikiem un vietām.
   || Piesardzīgi nozvejas limiti nav noteikti, tāpēc uzskata, ka veic izpētes zveju.
Ņemiet
vērā, ka dati, ko jūs norādāt šajā veidlapā,
ir paredzēti tikai informācijai un neliedz jums darboties vietās
un laikos, ko neesat minējuši.
D DAĻA
ZVEJAS RĪKU KONFIGURĀCIJA UN ZVEJAS METOŽU IZMANTOŠANA
 Zvejas rīka atvēruma perimetrs (m) || Vertikālais atvērums (m) || Horizontālais atvērums (m)
   ||   ||
Linuma plāksnes
garums un linuma acs izmērs
 Plāksne || Garums (m) || Linuma acs izmērs (mm)
 1. plāksne ||   ||
 2. plāksne ||   ||
 3. plāksne ||   ||
 … ||   ||
 Pēdējā plāksne (āmis) ||   ||
Sniedziet katras
izmantotās zvejas rīku konfigurācijas shēmu.
Vai tiek izmantotas vairākas zvejas
metodes[45]? Jā/Nē
   || Zvejas metode || Plānotais izmantošanas laiks (%)
 1 ||   ||
 2 ||   ||
 3 ||   ||
 4 ||   ||
 5 ||   ||
 … ||   || Kopā 100 %
Vai ir ierīce, kas nodrošina jūras
zīdītāju izkļūšanu no zvejas rīka[46]?
Jā/Nē
Sniedziet zvejas metožu, zvejas rīku
konfigurācijas un parametru un zvejas modeļu aprakstu.
VI PIELIKUMS
IOTC
KONVENCIJAS APGABALS
1.           Maksimālais ES kuģu
skaits, kam atļauts zvejot tropiskās tunzivis IOTC konvencijas
apgabalā
 Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits || Kapacitāte (bruto tilpība) ||
 Spānija || pm || pm ||
 Francija || pm || pm
 Portugāle || pm || pm ||
 Savienība || pm || pm ||
2.           Maksimālais ES kuģu
skaits, kam IOTC konvencijas apgabalā atļauts zvejot
zobenzivis un garspuru tunzivis
 Dalībvalsts || Maksimālais kuģu skaits || Kapacitāte (bruto tilpība)
 Spānija || pm || pm
 Francija || pm || pm
 Portugāle || pm || pm
 Apvienotā Karaliste || pm || pm
 Savienība || pm || pm
3.           Šā pielikuma 1. punktā
minētajiem kuģiem IOTC konvencijas apgabalā ir
atļauts zvejot arī zobenzivis un garspuru tunzivis.
4.           Šā pielikuma 2. punktā
minētajiem kuģiem IOTC konvencijas apgabalā ir
atļauts zvejot arī tropiskās tunzivis.
VII PIELIKUMS
WCPFC
KONVENCIJAS APGABALS
Maksimālais ES kuģu skaits, kam
atļauts zvejot zobenzivis WCPFC konvencijas apgabalā uz
dienvidiem no 20 °S.
 Spānija || pm
 Savienība || pm
VIII PIELIKUMS
ZVEJAS ATĻAUJU KVANTITATĪVIE
LIMITI
TREŠO VALSTU KUĢIEM, KAS ZVEJO ES ŪDEŅOS
 Karoga valsts || Zvejniecība || Zvejas atļauju skaits || Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits
 Norvēģija || Siļķe, uz ziemeļiem no 62° 00' N || pm || pm
 Venecuēla[47] || Lutjānzivis (Francijas Gviānas ūdeņi) || pm || pm
[1]               OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
[2]               OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[3]               OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[4]               OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.
[5]               OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.
[6]               OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.
[7]               OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
[8]               OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.
[9]               Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas
Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980.,
48. lpp.).
[10]             Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas
Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Farēru
salu autonomijas valdību no otras puses (OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.).
[11]             Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības
nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas
valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses
(OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.) un Protokols, ar kuru nosaka
zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts
minētajā nolīgumā (OV L 172, 30.6.2007., 9. lpp.).
[12]             Nolīgums starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Islandes
Republiku par zivsaimniecību un jūras vidi (OV L 161, 2.7.1993.,
2. lpp.).
[13]             OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
[14]             Komisijas 2008. gada 10. jūnija Regula (EK)
Nr. 517/2008, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes
Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas
rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra
novērtēšanu (OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.).
[15]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās
nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna
ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.).
[16]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās
nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.).
[17]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta
Regula (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo
Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un
zvejas intensitāti (OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.).
[18]             Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK
(OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).
[19]             Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK
(OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).
[20]             Padomes 2004. gada 22. marta Regula (EK)
Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus
piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo
resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (OV L 97,
1.4.2004., 16. lpp.).
[21]             Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK
(OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).
[22]             Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 95/399/EK
(OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).
[23]             Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK (OV L 268,
9.10.2008., 27. lpp.).
[24]             Savienība pievienojusies ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK
(OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).
[25]             Padomes 2009. gada 29. septembra
Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas
zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas
ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas
ūdeņiem (OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.).
[26]             Padomes 2002. gada
16. decembra Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas
pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai
dziļjūras krājumos (OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.).
[27]             Padomes … Regula (ES) Nr. …/2013, ar ko 2013. gadam
nosaka ES kuģiem pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem
zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku
sarunu vai nolīgumu priekšmets (OV L …).
[28]             OV: lūdzu zemsvītras piezīmē
ierakstīt dokumenta 18591/11 regulas numuru un papildināt atsauci uz
OV.
[29]             Padomes 2009. gada 27. novembra Regula (EK)
Nr. 1288/2009, ar ko nosaka pārejas posma tehniskos pasākumus no
laikposmam 2010. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 30. jūnijam
(OV L 347, 24.12.2009., 6. lpp.).
[30]             Padomes 2009. gada 16. janvāra
Regula (EK) Nr. 43/2009, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu
zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar
tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas
ūdeņos un – attiecībā uz Kopienas kuģiem –
ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti (OV L 22, 26.1.2009.,
1. lpp.).
[31]             Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK)
Nr. 1386/2007, ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas
zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā
piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (OV L 318,
5.12.2007., 1. lpp.).
[32]             Padomes 2007. gada 7. maija Regula (EK)
Nr. 520/2007, ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu
tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai
(OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.).
[33]             Padomes 2003. gada 4. novembra Regula (EK)
Nr. 1954/2003, kura attiecas uz zvejas intensitātes
pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un
resursiem (OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.).
[34]                    Neskarot papildu
licences, kuras Norvēģija piešķīrusi Zviedrijai
saskaņā ar iedibināto praksi.
[35]             Skaitļus, kas norādīti 1., 2. un 3. iedaļā,
var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās
saistības.
[36]             Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar
riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem
zvejai ar āķu jedām.
[37]             Daudzfunkcionāli kuģi,
kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem.
[38]             Daudzfunkcionāli kuģi,
kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu
jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu
rindām).
[39]             Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar
riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem
zvejai ar āķu jedām.
[40]             Šo skaitli vēl var
palielināt ar nosacījumu, ka tiek izpildītas Savienības
starptautiskās saistības.
[41]             Izņemot zinātniskās pētniecības
vajadzībām.
[42]             Paziņojumā jāiekļauj sīki un
skaidri aprakstīta metode, kā aprēķina nozvejoto krilu
dzīvsvaru, un, ja piemēro pārrēķina koeficentus, tad
arī sīki un skaidri aprakstīta metode, kā ir iegūts
katrs pārrēķina koeficents. Dalībvalstīm šāds
apraksts par turpmākajām sezonām atkārtoti nav
jāiesniedz, ja vien dzīvsvara aprēķina metodē nav
radušās izmaiņas.
[43]             Jāsniedz pēc iespējas plašāka
informācija.
[44]             Pārrēķina koeficients = nesadalītu
zivju svars/apstrādātu zivju svars.
[45]             Ja atbilde ir “Jā”, norādiet zvejas metožu
maiņas biežumu.
[46]             Ja atbilde ir “Jā”, norādiet ierīces
konstrukciju.
[47]             Lai izdotu minētās zvejas atļaujas, ir
jāiesniedz apliecinājums, ka starp kuģa īpašnieku, kas
iesniedzis zvejas atļaujas pieteikumu, un apstrādes
uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir
noslēgts spēkā esošs līgums, kurā noteiktas
saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas no
attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai
tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma
ražotnē. Šādam līgumam ir vajadzīgs Francijas iestāžu
apstiprinājums, lai nodrošinātu, ka līgums atbilst gan līgumslēdzēja
apstrādes uzņēmuma faktiskajai jaudai, gan Gviānas
ekonomikas attīstības mērķiem. Zvejas atļaujas
pieteikumam pievieno pienācīgi apstiprinātu līguma kopiju.
Ja šādu apstiprinājumu atsaka, Francijas iestādes par šo
atteikumu paziņo attiecīgajai pusei un Komisijai un norāda
atteikuma iemeslus.