title: Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Regula par vienotu TKO”)

text:
|

52010PC0799

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 21.12.2010COM(2010) 799 galīgā redakcija2010/0385 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Regula par vienotu TKO”)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiPriekšlikuma mērķis ir panākt, lai Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007[1] par vienotu tirgus kopīgo organizāciju būtu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantā noteikto atšķirību starp Komisijas deleģētajām pilnvarām un īstenošanas pilnvarām.Turklāt, lai panāktu pilnīgumu, šis priekšlikums ietver Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 grozījumu priekšlikumus, ko Komisija jau atsevišķi iesniegusi Eiropas Parlamentam un Padomei, tādējādi vienotu tirgus kopīgo organizāciju padarot saprotamāku un pieejamāku visām ieinteresētajām personām.-  Vispārīgais kontekstsDeleģētās un īstenošanas pilnvarasLESD 290. un 291. pantā ir skaidri nošķirtas Komisijai deleģētās pilnvaras pieņemt neleģislatīvus aktus, no vienas puses, un Komisijai piešķirtās pilnvaras pieņemt īstenošanas aktus, no otras puses.-  LESD 290. pants ļauj likumdevējam deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus. Tiesību akti, ko Komisija pieņēmusi šādā veidā, Līgumā lietotajā terminoloģijā ir minēti kā “deleģētie akti” (290. panta 3. punkts).-  LESD 291. pantā noteikts, ka dalībvalstis pieņem visus tiesību aktus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savienības aktus. Minētie akti piešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras, ja to īstenošanai ir nepieciešami vienādi nosacījumi. Tiesību akti, ko Komisija pieņēmusi šādā veidā, Līgumā lietotajā terminoloģijā ir minēti kā “īstenošanas akti” (291. panta 4. punkts).Ierosinātā Regulas (EK) Nr. 1234/2007 pielāgošana jaunajām prasībām, kas izriet no LESD 290. un 291. panta, pamatojas uz pašreizējo — saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 piešķirto — Komisijas pilnvaru rūpīgu kvalificēšanu “deleģētajās” un “īstenošanas” pilnvarās, ņemot vērā īstenošanas pasākumus, ko Komisija paredzējusi saskaņā ar savām pašreizējām pilnvarām.Pēc šīs pielāgošanas tika sagatavots priekšlikuma projekts Regulas (EK) Nr. 1234/2007 pārskatīšanai. Šis projekts piešķir likumdevējam pilnvaras noteikt lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pamatelementus. Likumdevējs nosaka tirgus kopīgās organizācijas vispārējās pamatnostādnes un to pamatā esošos vispārējos principus. Tā, piemēram, likumdevējs ir noteicis tirgus intervences pasākumu mērķus, ražošanas ierobežošanas sistēmas un atbalsta shēmas. Līdzīgā veidā likumdevējs nosaka principu par importa un eksporta atļauju sistēmas izveidošanu, tirdzniecības un ražošanas noteikumu pamatelementus un sankciju, samazinājumu un izslēgšanas piemērošanas principus. Likumdevējs paredz arī īpašus noteikumus atsevišķām nozarēm.Atbilstīgi LESD 290. pantam likumdevējs dod Komisijai pilnvaras pilnīgot vai grozīt dažus nebūtiskus shēmas elementus. Tāpēc ar Komisijas deleģētu aktu var noteikt papildu elementus, kas vajadzīgi likumdevēja izveidotās tirgus kopīgās organizācijas pareizai darbībai. Komisija, piemēram, pieņem deleģētos aktus, lai paredzētu nosacījumus, ar kādiem tirgus dalībnieki var piedalīties shēmā, saistības, kas izriet no atļaujas izdošanas, un vajadzības gadījumā — atkarībā no ekonomiskās situācijas — to, vai atļaujas izdošanai vajadzīgs nodrošinājums. Līdzīgā veidā likumdevējs deleģē Komisijai pilnvaras paredzēt pasākumus, lai izveidotu produktu atbilstības kritērijus tirgus intervences vajadzībām. Turklāt Komisija var pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz definīcijām.Saskaņā ar LESD 291. pantu dalībvalstis ir atbildīgas par likumdevēja izveidotā režīma īstenošanu. Tomēr dalībvalstīs jānodrošina vienāda shēmas īstenošana. Tādēļ likumdevējs saskaņā ar LESD 291. panta 2. punktu piešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz vienādiem nosacījumiem tirgus kopīgās organizācijas piemērošanai un pārbaužu pamatsistēmu, kas jāievieš dalībvalstīm.Padomes pilnvaras saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktuLESD 43. panta 3. punktā noteikts, ka “Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu (..)”. Šis noteikums ir izņēmums no LESD 43. panta 2. punkta, kurā noteikts, ka jāizmanto parastā likumdošanas procedūra, lai “izveidotu lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju (..), kā arī citus noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai”. Šis uzstādījums atspoguļo galveno tendenci Lisabonas līgumā, kurā parastā likumdošanas procedūra kļuvusi par ES tiesību aktu pieņemšanas standarta procedūru.Tāpēc LESD 43. panta 3. punkts kā izņēmums jāinterpretē restriktīvi, lai nodrošinātu to, ka likumdevējs var īstenot savas likumdošanas prerogatīvas saskaņā ar LESD 43. panta 2. punktu. Tas nozīmē, ka likumdevējs regulē kopējās lauksaimniecības politikas pamatelementus un pieņem politiskos lēmumus, kuri veido tās struktūru, instrumentus un ietekmi. Ņemot vērā iepriekš minēto, LESD 43. panta 3. punktā izklāstītā īpašā procedūra jāpiemēro tikai tad, ja kāds minētajā noteikumā norādīts elements neveido daļu no politiskajiem pamatlēmumiem, kas saskaņā ar LESD 43. panta 2. punktu jāpieņem likumdevējam. Tāpēc, ja šāds elements ir nesaraujami saistīts ar to lēmumu politisko būtību, kas jāpieņem likumdevējam, LESD 43. panta 3. punkts nav jāpiemēro.Tātad priekšlikuma pamatā ir šādi principi.-  Par KLP strukturālajiem parametriem un pamatelementiem var lemt tikai likumdevējs (Eiropas Parlaments un Padome). Piemēram, valsts intervencei (ieskaitot pamatsistēmu, kā Komisija nosaka konkrētas intervences cenas, izmantojot konkursa procedūru) un piena un cukura kvotu shēmām, kas izveidotas ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007, jāpaliek likumdevēja ziņā, jo šie elementi ir nesaraujami saistīti ar likumdevēja izveidotās shēmas satura un šā režīma robežu noteikšanu.-  Padome paredz 43. panta 3. punktā minētos pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu, kas neietilpst LESD 43. panta 2. punkta darbības jomā. Komisija, pamatojoties uz LESD 43. panta 3. punktu, iesniegs priekšlikumu regulai attiecībā uz 21. pantu par obligāto atbalstu sviesta uzglabāšanai privātā noliktavā, attiecībā uz 99. pantu par ražošanas kompensāciju cukura nozarē, attiecībā uz 101. un 102. pantu par atbalstu piena un piena produktu nozarē, attiecībā uz 108. pantu par piena produktu piegādi skolēniem, attiecībā uz 155. pantu par atbalstu zīdtārpiņu nozarei, attiecībā uz 273. pantu par eksporta kompensācijām un attiecībā uz 281. pantu par dzīvu augu minimālajām eksporta cenām. Attiecībā uz šiem noteikumiem ierosinātā regula paredzēs, ka nosacījumi, lai noteiktu atbalsta summu, eksporta kompensācijas un minimālās eksporta cenas, jānosaka Padomei saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu, un šā atbalsta, kompensāciju un cenu līmenis jānosaka Komisijai, pieņemot īstenošanas aktus.LESD 43. panta 3. punkts ir autonoma bāze, lai Padome pieņemtu tiesību aktus. Tomēr, ja piemēro LESD 43. panta 3. punktu, skaidrības labad ( à titre déclaratoire ) priekšlikumā visos attiecīgajos TKO noteikumos ietver skaidru norādi uz minēto klauzulu. Komisija noteiktā laikā iesniegs Padomei priekšlikumus, kas vajadzīgi attiecībā uz LESD 43. panta 3. punktu.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāLīguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pants.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNeattiecas.2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personām-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaApspriešanās ar ieinteresētajām personām vai ekspertu atzinums nebija vajadzīgs, jo priekšlikums saskaņot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 ar Lisabonas līgumu ir starpiestāžu jautājums, kas skars visas Padomes regulas.-  Ietekmes novērtējumsIetekmes novērtējums nebija vajadzīgs, jo priekšlikums saskaņot Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 ar Lisabonas līgumu ir starpiestāžu jautājums, kas skars visas Padomes regulas.3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsNoteikt Komisijas deleģētās pilnvaras un īstenošanas pilnvaras Padomes Regulā (EK) Nr. 1234/2007 un izveidot atbilstošu procedūru attiecīgo aktu pieņemšanai.Šajā priekšlikumā ir iekļauts šādu priekšlikumu saturs:i) Eiropas Parlamenta 23. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (Vienoto TKO regulu) attiecībā uz atbalstu, kas piešķirts Vācijas Alkohola monopola ietvaros ((COM(2010) 336 galīgā redakcija);ii) priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 un Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā (COM(2010) 486 galīgā redakcija);iii) priekšlikums grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz tirdzniecības standartiem [programmas plāns 2010/AGRI/010];iv) priekšlikums grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz līgumattiecībām piena un piena produktu nozarē [programmas plāns 2010/AGRI/026].-  Juridiskais pamatsLESD 42. panta pirmā daļa un 43. panta 2. punkts.-  Subsidiaritātes principsKompetenci lauksaimniecības politikas jomā dala ES un dalībvalstis. Tas nozīmē, ka dalībvalstu kompetence saglabājas, kamēr vien ES šajā nozarē neizdod tiesību aktus. Šis priekšlikums ietver tikai vienotas tirgus kopīgās organizācijas pielāgošanu ar Lisabonas līgumu ieviestajām jaunajām prasībām. Tātad šis priekšlikums neskar pašreizējo Savienības pieeju.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula.Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Ņemot vērā KLP būtību un tās pārvaldības prasības, tieša piemērošana ir KLP tiesību aktu raksturīga iezīme.4. IETEKME UZ BUDŽETUŠis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus.5. PAPILDU INFORMĀCIJA-  VienkāršošanaTā kā Padomes Regula (EK) Nr. 1234/2007 ir būtiski grozīta, šis priekšlikums vienoto tirgus kopīgo organizāciju padarīs saprotamāku un pieejamāku.2010/0385 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Regula par vienotu TKO”)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[2],pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[4],tā kā:1.  Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”)[5], ir vairākkārt grozīta. Tā kā ir stājies spēkā Lisabonas līgums, ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, lai saskaņotu Eiropas Parlamentam un Padomei piešķirtās pilnvaras un jo īpaši pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 290. un 291. pantu. Ņemot vērā šādu grozījumu piemērošanas jomu, ir lietderīgi atcelt Regulu (EK) Nr. 1234/2007 un aizstāt to ar jaunu Regulu par vienotu TKO. Tehniskās vienkāršošanas labad ir lietderīgi šajā regulā iekļaut Padomes 1972. gada 2. maija Regulu (EEK) Nr. 922/72, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus atbalsta piešķiršanai par zīdtārpiņiem 1972./73. audzēšanas gadā[6]. Tāpēc jāatceļ arī Regula (EEK) Nr. 922/72.2.  Pamatojoties uz Līguma 43. panta 3. punktu, Padome paredz pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu. Kad piemēro Līguma 43. panta 3. punktu, skaidrības labad šajā regulā ir nepārprotami jānorāda fakts, ka Padome pieņem minētos pasākumus, pamatojoties uz minēto pantu.3.  Šajā regulā jāietver visi vienotās TKO pamatelementi. Cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšana atsevišķos gadījumos ir nesaraujami saistīta ar šiem pamatelementiem.4.  Komisijai ir jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktu saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai papildinātu vai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus. Jānosaka elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi.5.  Steidzamības procedūras izmantošana jāparedz izņēmuma gadījumiem, kur tas ir nepieciešams, lai efektīvi un lietpratīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem vai gadījumos, kad radušies tirgus traucējumi. Steidzamības procedūras izvēlei jābūt pamatotai, un ir jāprecizē gadījumi, kuros izmantojama steidzamības procedūra.6.  Saskaņā ar Līguma 291. pantu dalībvalstis ir atbildīgas par šajā regulā izveidotās lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas (turpmāk “TKO”) īstenošanu. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstīs TKO īsteno vienādi, un novērstu tirgus dalībnieku negodīgu konkurenci vai diskrimināciju, Komisijai jābūt iespējai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. panta 2. punktu. Tādēļ Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras saskaņā ar minēto noteikumu, jo īpaši attiecībā uz vienādiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem piemēro tirgus intervences pasākumus, attiecībā uz vienādiem nosacījumiem atbalsta shēmu īstenošanai un noteikumu piemērošanai tirdzniecībā un ražošanā un attiecībā uz noteikumiem par tirdzniecību ar trešām valstīm. Komisijai jānosaka arī pārbaužu prasību minimums, kas dalībvalstīm jāpiemēro.7.  Turklāt, lai nodrošinātu vienotajā TKO izveidoto shēmu efektivitāti, jāpiešķir Komisijai pilnvaras, kas vajadzīgas tirgus pārvaldības pasākumu un ikdienas pārvaldības uzdevumu veikšanai. Lai nodrošinātu vienotās TKO netraucētu darbību, jāpiešķir Komisijai arī pilnvaras regulēt konkrētus tehniskus jautājumus un pieņemt noteikumus par paziņojumiem, informēšanu un ziņošanu, procedūrām un tehniskiem kritērijiem saistībā ar produktiem un tirgus dalībniekiem, kuri var pretendēt uz tirgus atbalstu. Turklāt, lai nodrošinātu TKO pareizu darbību, Komisijai jānosaka arī datumi, termiņi, noteicošā diena valūtas maiņas kursam, reprezentatīvie laikposmi un procentu likmes, un attiecībā uz atbalsta shēmām jānodrošina Komisijai juridiskais pamats noteikt atbalstu un pieņemt programmu pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas noteikumus, publiskot izmaksāto atbalstu un noteikumus saistībā ar sociālo shēmu plānu īstenošanu. Komisija jāpilnvaro noteikt procedūras, kas saistītas ar atbalsta izmaksu un atbalsta avansa maksājuma izmaksu.8.  Turklāt, lai sasniegtu vienotās TKO mērķus un ievērotu tās principus, jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt noteikumus, tostarp noteikumus par piena, cukura un vīna ražošanas ierobežošanai paredzēto shēmu pārvaldību, inspekcijām un pārbaudēm, un arī pilnvaras noteikt nodrošinājuma apjomu, paredzēt noteikumus un procedūras attiecībā uz nepamatotu maksājumu atgūšanu un pieņemt noteikumus par līgumiem, kas saistīti ar tirgus atbalstu.9.  Turklāt arī vīna nozarē jāpiešķir Komisijai pilnvaras nodrošināt, ka pieteikumi cilmes vietu nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kā arī tradicionālajiem apzīmējumiem atbilst šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, lai visā Savienībā nodrošinātu vienādu piemērošanu. Attiecībā uz vīna nozares produktu noformēšanu un marķēšanu jāpiešķir Komisijai kompetence pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar procedūrām, paziņojumiem un tehniskajiem kritērijiem.10.  Lai sasniegtu ar šo regulu izveidotā tiesiskā regulējuma mērķus, Komisijai jābūt arī pastāvīgām uzraudzības pilnvarām attiecībā uz dažām ražotāju organizāciju, ražotāju grupu, starpnozaru organizāciju un tirgus dalībnieku organizāciju darbībām. Turklāt, lai saglabātu vienotās TKO struktūru un tās būtiskos parametrus, jāpiešķir Komisijai kompetence pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar tirgus ārkārtas pasākumiem un pārvaldības ārkārtas pasākumiem, kas paredzēti, lai risinātu steidzamas un neparedzētas problēmas, kuras radušās vienā vai vairākās dalībvalstīs.11.  Ja vien skaidri nav paredzēts citādi, Komisijai minētie īstenošanas akti jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par [ regulas nosaukums ].12.  Attiecībā uz dažiem šajā regulā paredzētiem pasākumiem, kuri prasa ātru rīcību vai kuri ietver tikai vispārīgu noteikumu piemērošanu konkrētās situācijās, bet neietver rīcības brīvību, Komisija jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktus bez komitejas palīdzības.13.  Turklāt Komisija jāpilnvaro veikt dažus administratīvus vai pārvaldības uzdevumus, kuri nav saistīti ar deleģētu aktu vai īstenošanas aktu pieņemšanu.14.  Aizstāšanai ar jaunu Regulu par vienotu TKO nevajadzētu likt apšaubīt politikas lēmumus, kas gadu gaitā ir pieņemti kopējā lauksaimniecības politikā (turpmāk “KLP”). Tādēļ šīs regulas mērķim galvenokārt jābūt Komisijai piešķirto pilnvaru saskaņošanai ar Līgumu. Tāpēc ar to nevajadzētu ne atcelt, ne grozīt spēkā esošos noteikumus, kuru pašreizējais pamatojums paliek spēkā, ja vien minētie noteikumi nav novecojuši, un ar to nevajadzētu paredzēt jaunus noteikumus vai pasākumus. Izņēmumi no šādas pieejas attiecas uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām Savienībā un atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Vācijas alkohola monopolu. Noteikumi par tirdzniecības standartiem atspoguļo priekšlikumus, kas izstrādāti visaptverošas kvalitātes politikas pārskatīšanas sakarā.15.  Ir jānosaka labības, rīsu, cukura, sausās lopbarības, sēklu, olīveļļas un galda olīvu, šķiedras linu un kaņepju, augļu un dārzeņu, banānu, piena un piena produktu un zīdtārpiņu tirdzniecības gadi, kas galvenokārt pielāgoti šo produktu bioloģiskās ražošanas cikliem.16.  Lai stabilizētu tirgus un nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, paralēli tiešā atbalsta shēmu ieviešanai ir izveidota diferencēta cenu atbalsta sistēma dažādām nozarēm, ņemot vērā, no vienas puses, dažādas vajadzības katrā nozarē un, no otras puses, dažādu nozaru savstarpējo atkarību. Šo pasākumu veids ir valsts intervence vai attiecīgā gadījumā atbalsta maksājumi labības, rīsu, cukura, olīveļļas un galda olīvu, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas un aitas un kazas gaļas nozaru produktu uzglabāšanai privātās noliktavās. Tādēļ, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1234/2007 turpmāko grozījumu mērķus, jo īpaši to grozījumu mērķus, kas izdarīti ar Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 72/2009 par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, izdarot grozījumus Regulās (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1405/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. 479/2008 un atceļot Regulas (EEK) Nr. 1883/78, (EEK) Nr. 1254/89, (EEK) Nr. 2247/89, (EEK) Nr. 2055/93, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 2596/97, (EK) Nr. 1182/2005 un (EK) Nr. 315/2007[7], un ievērojot tajos ietverto pamatojumu, ir jāsaglabā cenu atbalsta pasākumi, ja tādi ir paredzēti agrāk izveidotajos instrumentos, neveicot būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo juridisko situāciju.17.  Skaidrības un pārredzamības labad šo pasākumu noteikumiem jāatbilst kopējai struktūrai, līdztekus saglabājot katras nozares politiku. Šādā nolūkā ir lietderīgi nošķirt salīdzināmās cenas un intervences cenas.18.  Labības, liellopu un teļa gaļas un piena un piena produktu TKO bija paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem Padome atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai var mainīt cenu līmeņus. Ņemot vērā cenu sistēmu jutīgumu, skaidri jānosaka, ka iespēja saskaņā ar 43. panta 2. punktu mainīt cenu līmeņus pastāv attiecībā uz visām nozarēm, uz ko attiecas šī regula.19.  Jānosaka standarta kvalitātes baltā cukura un jēlcukura salīdzināmās cenas. Šādai standarta kvalitātei ir jābūt vidējai kvalitātei, kas ir reprezentatīva Savienībā ražotam cukuram un noteikta, pamatojoties uz cukura nozarē izmantotiem kritērijiem. Turklāt ir jāparedz iespēja pārskatīt šo standarta kvalitāti, lai jo īpaši ņemtu vērā tirdzniecības prasības un tehniskās analīzes attīstību.20.  Lai iegūtu uzticamu informāciju par Savienības tirgus cenām cukuram, šajā regulā jāparedz cenu paziņošanas sistēma, pamatojoties uz kuru būtu jānosaka baltā cukura tirgus cenas līmenis.21.  Pamatojoties uz grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 72/2009, dažos gada laikposmos ir atvērta labības, rīsu, sviesta un sausā vājpiena intervences sistēma. Attiecībā uz liellopu un teļa gaļas nozari valsts intervences sākumam un beigām jābūt atkarīgām no tirgus cenu līmeņiem attiecīgajā laikposmā.22.  Iepirkšanas cena valsts intervencē labības, rīsu un liellopu un teļa gaļas TKO agrāk bija pazemināta un noteikta līdz ar tiešā atbalsta shēmu ieviešanu šajās nozarēs. Tādējādi atbalsts saskaņā ar šīm shēmām, no vienas puses, un intervences cenas, no otras puses, ir tieši saistīti. Piena un piena produktu nozares produktiem minētais cenas līmenis bija noteikts, lai veicinātu attiecīgo produktu patēriņu un uzlabotu to konkurētspēju. Minētie politikas lēmumi joprojām ir spēkā.23.  Ar šo regulu jānodrošina iespēja laist apgrozībā produktus, kas iepirkti valsts intervencē. Veicot šos pasākumus, jāizvairās no tirgus traucējumiem un jānodrošina vienāda piekļuve precēm un vienādi noteikumi pircējiem.24.  KLP mērķos, kas definēti Līguma 39. panta 1. punktā, paredzēts stabilizēt tirgus, kā arī nodrošināt, lai piegādes patērētājus sasniegtu par saprātīgām cenām. Gadu gaitā pārtikas izplatīšanas shēma ir palīdzējusi sasniegt abus mērķus. Shēmai jāturpina nodrošināt KLP mērķus un jāpalīdz sasniegt kohēzijas mērķus. Taču secīgu KLP reformu rezultātā ir pakāpeniski samazinājušies intervences krājumi un pieejamo produktu klāsts. Līdz ar to arī iepirkumi tirgū jāpadara par pastāvīgu piegādes avotu shēmā.25.  Lai nodrošinātu pareizu budžeta pārvaldību un pilnībā izmantotu Savienības shēmas kohēzijas mērogu, ir jānosaka Savienības atbalsta maksimālais apjoms un jāparedz noteikums dalībvalstīm līdzfinansēt pārtikas izplatīšanas programmu. Turklāt pieredze ir parādījusi, ka shēmai vajadzīga ilgāka termiņa perspektīva. Tāpēc Komisijai jāizveido trīsgadu plāni shēmas īstenošanai, un dalībvalstīm jāsagatavo valsts pārtikas izplatīšanas programmas un jāizklāsta to mērķi un prioritātes attiecībā uz shēmu, tostarp ar uzturvērtību saistīti aspekti. Turklāt dalībvalstīm jāuzņemas pienācīgas administratīvās un fiziskās pārbaudes un jāparedz sankcijas pārkāpumu gadījumos, lai nodrošinātu, ka trīsgadu plāns tiek īstenots saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.26.  Lai nodrošinātu vistrūcīgākajām personām paredzētās shēmas pārredzamu, saskanīgu un efektīvu darbību, Komisijai jāparedz trīsgadu plānu pieņemšanas un pārskatīšanas procedūras un jāsāk minēto plānu pieņemšana un vajadzības gadījumā pārskatīšana. Komisijai jāpieņem arī noteikumi par papildu trīsgadu plānos iekļaujamajiem elementiem, produktu piegādes noteikumi, kā arī procedūras un termiņi, kas piemērojami intervences produktu izņemšanai no tirgus, tostarp pārvešanai starp dalībvalstīm, un noteikumi par valsts pārtikas izplatīšanas programmu un gada īstenošanas ziņojumu formu. Turklāt, lai nodrošinātu dalībvalstu trīsgadu plānu vienādu īstenošanu, Komisijai jāparedz procedūras, lai atlīdzinātu labdarības organizāciju izmaksas, kuras dalībvalstis uzskata par attiecināmām, tostarp termiņi un maksimālais finansējuma apjoms, nosacījumi saistībā ar uzaicinājumu uz konkursu, kā arī nosacījumi, kas piemērojami pārtikas produktiem un to piegādei. Turklāt jāpieņem noteikumi, ar kuriem nosaka dalībvalstu pienākumus attiecībā uz pārbaudēm, maksājumu procedūrām un termiņiem, samazinājumiem neizpildes gadījumā, kā arī grāmatvedības noteikumus un uzdevumus, kas jāveic valstu intervences aģentūrām, tostarp attiecībā uz pārvietošanu no vienas dalībvalsts uz citu.27.  Lai palīdzētu līdzsvarot piena tirgu un stabilizēt tirgus cenas, šajā regulā ir paredzēts atbalsts par dažu sviesta produktu uzglabāšanu privātās noliktavās. Turklāt Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt lēmumu par atbalsta piešķiršanu baltā cukura, dažu olīveļļas veidu un dažu liellopu un teļa gaļas produktu, cūkgaļas un aitas un kazas gaļas uzglabāšanai privātās noliktavās.28.  Savienības skalas liemeņu klasificēšanai liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas nozarē ir būtiskas cenu reģistrēšanā un intervences pasākumu piemērošanā šajās nozarēs. Turklāt to mērķis ir uzlabot tirgus pārredzamību.29.  Brīvās aprites ierobežojumi, ko rada tādu pasākumu piemērošana, kuru mērķis ir novērst dzīvnieku slimību izplatīšanos, var izraisīt sarežģījumus dažu produktu tirgū vienā vai vairākās dalībvalstīs. Pieredze rāda, ka nopietnus tirgus traucējumus, piemēram, ievērojamu patēriņa vai cenu samazināšanos, var izraisīt patērētāju uzticības zaudēšana sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības draudu dēļ.30.  Ārkārtas tirgus atbalsta pasākumiem liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē vajadzētu būt tieši saistītiem ar veselības un veterināriem pasākumiem, kas pieņemti, lai apkarotu slimību izplatīšanos, vai jāizriet no šādiem pasākumiem. Tie jāveic pēc dalībvalstu pieprasījuma, lai izvairītos no ievērojamiem traucējumiem attiecīgajos tirgos.31.  Jāparedz iespēja Komisijai pieņemt īpašus intervences pasākumus, ja tas ir nepieciešams, lai efektīvi un lietišķi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem labības nozarē un lai izvairītos no liela mēroga valsts intervences piemērošanas rīsu nozarē dažos Savienības reģionos, vai lai kompensētu nelobīto rīsu trūkumu pēc dabas katastrofām.32.  Lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni Savienības cukurbiešu un cukurniedru audzētājiem, ir jānosaka minimālā kvotas cukurbiešu cena atbilstīgi standarta kvalitātei, kas vēl jādefinē.33.  Lai nodrošinātu cukura ražošanas uzņēmumu un cukurbiešu audzētāju tiesību un pienākumu taisnīgu sadalījumu, ir vajadzīgi īpaši instrumenti. Tādēļ jāizstrādā standarta noteikumi, ar ko reglamentē starpnozaru nolīgumus.34.  Dabas apstākļu, ekonomisko un tehnisko apstākļu dažādība apgrūtina vienotu cukurbiešu iepirkšanas noteikumu ieviešanu visā Savienībā. Jau patlaban pastāv nozares nolīgumi starp cukurbiešu audzētāju asociācijām un cukura ražošanas uzņēmumiem. Tādējādi ar vispārīgajiem noteikumiem jānosaka vienīgi minimālās garantijas, kas nepieciešamas gan cukurbiešu audzētājiem, gan cukura ražotājiem, lai nodrošinātu cukura tirgus vienmērīgu darbību, un jāparedz iespēja nozares nolīgumos atkāpties no dažiem šiem noteikumiem.35.  Cukura nozarē paredzētā ražošanas nodeva, lai palīdzētu segt radušos izdevumus, jāiekļauj šajā regulā.36.  Lai saglabātu cukura tirgu strukturālo līdzsvaru cenu līmenī, kas maz atšķiras no salīdzināmās cenas, jāsaglabā iespēja Komisijai pieņemt lēmumu par cukura izņemšanu no tirgus uz tik ilgu laiku, kamēr tirgus atkal nonāk līdzsvarā.37.  Attiecībā uz dzīviem augiem, liellopu un teļa gaļu, cūkgaļu, aitas un kazas gaļu, olu un mājputnu gaļu jāparedz iespēja pieņemt attiecīgus pasākumus, lai atvieglotu piedāvājuma pielāgošanu tirgus prasībām. Šie pasākumi var palīdzēt stabilizēt tirgus un nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni attiecīgajā nozarē nodarbinātajiem lauku iedzīvotājiem.38.  Cukura un piena un piena produktu nozarē kvantitatīvie ražošanas ierobežojumi ir bijuši būtiski tirgus politikas instrumenti. Joprojām pastāv iemesli, kas reiz Kopienai lika pieņemt ražošanas kvotu sistēmu cukura nozarē.39.  Cukura kvotu shēmai saskaņā ar šo regulu jo īpaši jāsaglabā kvotu normatīvais statuss, ciktāl saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru kvotu sistēma veido cukura tirgus regulēšanas mehānismu, lai nodrošinātu sabiedrības interesēs esošu mērķu sasniegšanu.40.  Šai regulai jānodrošina iespēja koriģēt cukura kvotas, lai atspoguļotu dalībvalstu lēmumus par valsts kvotu pārdali.41.  Ņemot vērā vajadzību pēc zināma elastīguma valsts līmenī attiecībā uz strukturāliem pielāgojumiem pārstrādes rūpniecībā un cukurbiešu un cukurniedru audzēšanā laikposmā, kurā tiks piemērotas kvotas, jāsaglabā iespēja dalībvalstīm noteiktās robežās mainīt uzņēmumiem piešķirtās kvotas, tomēr neierobežojot restrukturizācijas fonda kā instrumenta darbību.42.  Lai izvairītos no tā, ka cukura pārpalikums kropļo cukura tirgu, Komisijai jābūt iespējai saskaņā ar konkrētiem kritērijiem paredzēt cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa pārpalikumu pārnešanu uz nākamo tirdzniecības gadu, tos uzskatot par nākamā gada kvotas produkciju. Turklāt, ja attiecībā uz noteiktiem daudzumiem netiek izpildīti spēkā esošie nosacījumi, ir paredzēts noteikums arī par pārpalikuma nodevu, lai novērstu šādu daudzumu uzkrāšanos, kas varētu apdraudēt tirgus situāciju.43.  Piena kvotu sistēma jāsaglabā līdz tās darbības beigām 2015. gadā, tostarp jāsaglabā nodevas piemērošana piena daudzumam, kas savākts vai pārdots tiešajam patēriņam un pārsniedz noteiktu garantijas robežlielumu.44.  Jāsaglabā nošķīrums starp piegādi un tiešo tirdzniecību, un shēma jāpiemēro, pamatojoties uz individuālu reprezentatīvu tauku saturu un attiecīgās valsts salīdzināmo tauku saturu. Lauksaimniekiem konkrētos apstākļos jābūt tiesīgiem uz laiku nodot savu individuālo kvotu. Turklāt jāsaglabā princips, ka, pārdodot, iznomājot vai nododot mantojumā lauku saimniecību, attiecīgā kvota tiek nodota pircējam, nomniekam vai mantiniekam kopā ar attiecīgo zemi, vienlaikus saglabājot izņēmumus no principa, ka kvotas ir piesaistītas lauku saimniecībām, lai turpinātu piena ražošanas pārstrukturēšanu un uzlabotu vidi. Saskaņā ar kvotu nodošanas dažādajiem veidiem un izmantojot objektīvus kritērijus, jāparedz noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm daļu nodotā daudzuma ieskaitīt valsts rezervē.45.  Papildu nodeva par pienu un citiem piena produktiem jānosaka preventīvā līmenī, un dalībvalstīm tā jāmaksā, tiklīdz tiek pārsniegta valsts kvota. Tādā gadījumā dalībvalstij jāsadala maksājums starp ražotājiem, kas saistīti ar robežlieluma pārsniegšanu. Minētajiem ražotājiem jābūt atbildīgiem dalībvalstij par savas iemaksas veikšanu aprēķinātajai papildu nodevai sakarā ar to, ka viņi pārsnieguši savu pieejamo kvotu. Dalībvalstīm jāmaksā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF) nodeva atbilstīgi attiecīgas valsts kvotas pārsniegumam, kas samazināts par 1 % pēc vienotas likmes, lai ņemtu vērā bankrota gadījumus vai dažu ražotāju pilnīgu nespēju veikt savu iemaksu attiecīgās nodevas maksājumā.46.  Galvenais piena kvotu sistēmas mērķis, proti, samazināt piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību attiecīgajā tirgū un šā iemesla dēļ radušos struktūrpārpalikumus, tādējādi panākot lielāku tirgus līdzsvaru, ir mazinājis orientāciju uz tirgu, jo tas neļauj lauksaimniekiem adekvāti reaģēt uz cenu signāliem un kavē efektivitātes pieaugumu nozarē, palēninot pārstrukturēšanu. Ir paredzēta piena kvotu pakāpeniska pārtraukšana, no 2009./2010. gada līdz 2013./2014. gadam tās palielinot par 1 % tirdzniecības gadā. Saistībā ar nozares pārstrukturēšanu dalībvalstīm jāatļauj līdz 2014. gada 31. martam piešķirt papildu valsts atbalstu ar noteiktiem ierobežojumiem. Regulā (EK) Nr. 1234/2007, kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 248/2008[8], noteiktais kvotas palielinājums un ikgadējais palielinājums 1 % apjomā līdztekus ar citām izmaiņām, kas samazina papildu nodevas piemērošanas iespējamību, nozīmē, ka šī nodeva varētu tikt piemērota vienīgi Itālijai, pamatojoties uz tās pašreizējiem ražošanas rādītājiem, ja ikgadējo palielinājumu 1 % apjomā piemērotu no 2009./2010. gada līdz 2013./2014. gadam. Tāpēc, ņemot vērā pašreizējās ražošanas tendences visās dalībvalstīs, Itālijas kvotas palielinājums tika pārnests uz attiecīgā perioda sākumu, lai novērstu minēto risku.47.  Regulā (EK) Nr. 1234/2007 ir paredzētas dažādas atbalsta shēmas. Sausās lopbarības un šķiedras linu un kaņepju shēma paredzēja atbalstu pārstrādei šajās nozarēs, lai pārvaldītu iekšējo tirgu šajās nozarēs. Ar Regulu (EK) Nr. 72/2009 izdarīto grozījumu rezultātā un saskaņā ar Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003[9], atbalstu par sauso lopbarību piešķirs līdz 2012. gada 1. aprīlim un atbalstu par garo linšķiedru, īso linšķiedru un kaņepju šķiedru — līdz 2011./2012. tirdzniecības gadam. Kartupeļu cietes kvotu sistēma, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 1234/2007, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 72/2009, un attiecīgā minimālā cena ir spēkā tikai līdz 2011./12. tirdzniecības gada beigām.48.  Lai palīdzētu līdzsvarot piena tirgu un stabilizēt piena un piena produktu tirgus cenas, ir vajadzīgi pasākumi piena produktu realizācijas iespējas palielināšanai. Šajā regulā jāparedz piešķirt atbalstu dažu piena produktu tirdzniecībai, lai veicinātu konkrētus lietojumus un galamērķus. Turklāt, lai rosinātu jaunatni dzert pienu, tajā jāparedz, ka Savienībai daļēji jāsedz izdevumi, kas radušies, piešķirot atbalstu par piena piegādi skolēniem skolās.49.  Jāparedz iespēja piešķirt ražošanas kompensāciju gadījumos, kad dažu rūpniecisku, ķīmisku vai farmaceitisku produktu ražošanā rodas vajadzība ieviest pasākumus, lai darītu pieejamus dažus cukura produktus.50.  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 no 2010. gada 1. janvāra platībatkarīgie maksājumi par apiņiem tika atsaistīti. Lai apiņu ražotāju organizācijas turpinātu savu darbību tāpat kā līdz šim, jāparedz īpašs noteikums par līdzvērtīgām summām, kas tām pašām darbībām jāizmanto attiecīgajā dalībvalstī.51.  Savienības līdzekļi — proti, tiešā atbalsta procentuālā daļa, ko dalībvalstis var ieturēt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 73/2009, — ir vajadzīgi, lai mudinātu apstiprinātas tirgus dalībnieku organizācijas izveidot darba programmas olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošanai. Šajā sakarā šajā regulā jāparedz piešķirt Savienības atbalstu saskaņā ar attiecīgās darba programmas darbību prioritātēm.52.  Šajā regulā ir noteikta atšķirība starp augļiem un dārzeņiem, tostarp tirdzniecībai paredzētiem augļiem un dārzeņiem un pārstrādei paredzētiem augļiem un dārzeņiem, no vienas puses, un augļu un dārzeņu pārstrādes produktiem, no otras puses. Noteikumi par ražotāju organizācijām, darbības programmām un Savienības finansiālo palīdzību attiecas tikai uz augļiem un dārzeņiem un vienīgi pārstrādei paredzētiem augļiem un dārzeņiem.53.  Ražotāju organizācijas ir galvenie dalībnieki augļiem un dārzeņiem piemērojamajā režīmā. Palielinoties pieprasījuma koncentrācijai, piedāvājuma apvienošana ar šo organizāciju starpniecību joprojām ir ekonomiska nepieciešamība, lai nostiprinātu ražotāju pozīcijas tirgū. Šādai apvienošanai jānotiek brīvprātīgi, un tās lietderība jāpierāda ar to pakalpojumu klāstu un efektivitāti, ko ražotāju organizācijas piedāvā saviem biedriem. Tā kā ražotāju organizācijas darbojas vienīgi savu biedru interesēs, jāuzskata, ka saimnieciskos jautājumos tās darbojas biedru vārdā un uzdevumā.54.  Augļu un dārzeņu ražošana nav prognozējama, un šie produkti ātri bojājas. Pat nelieli pārpalikumi var radīt ievērojamus tirgus traucējumus. Tādēļ jāparedz krīzes pārvarēšanas pasākumi. Lai radītu lielāku ieinteresētību iesaistīties ražotāju organizācijās, šādi pasākumi jāiekļauj darbības programmās.55.  Augļu un dārzeņu ražošanā un tirdzniecībā pilnībā jāņem vērā vides apsvērumi, ieskaitot audzēšanas paņēmienus, atkritumu apsaimniekošanu un no tirgus izņemto produktu iznīcināšanu, jo īpaši attiecībā uz ūdens kvalitātes aizsardzību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un lauku ainavas saglabāšanu.56.  Augļu un dārzeņu nozares ražotāju grupām, kuras izveidotas dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojušās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, noteiktos Savienības attālākajos reģionos vai Egejas jūras nelielajās salās un kuras vēlas iegūt ražotāju organizāciju statusu saskaņā ar šo regulu, jādod iespēja izmantot pārejas periodu, kura laikā tās var saņemt valsts vai Savienības finansiālo atbalstu apmaiņā pret konkrētām ražotāju grupas saistībām.57.  Lai ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu nozarē uzliktu lielāku atbildību, jo īpaši par to finansiālajiem lēmumiem, un tām piešķirtie valsts resursi atbilstu turpmākajām vajadzībām, jānosaka šo resursu izmantošanas nosacījumi. Piemērots risinājums ir ražotāju organizāciju izveidoto darbības fondu kopīga finansēšana. Konkrētos gadījumos būtu jādod iespējas paplašināt finansējamo jomu. Darbības fondi jāizmanto tikai darbības programmu finansēšanai augļu un dārzeņu nozarē. Lai kontrolētu Savienības izdevumus, jānosaka ierobežojumi palīdzībai, ko piešķir ražotāju organizācijām, kuras izveido darbības fondus.58.  Reģionos, kur ražošanas organizācija augļu un dārzeņu nozarē ir vāji attīstīta, jāatļauj veikt valsts papildu finanšu ieguldījumus. Dalībvalstīm, kurās struktūru ziņā ir īpaši nelabvēlīga situācija, šie ieguldījumi jākompensē no Savienības līdzekļiem.59.  Lai shēmas vienkāršotu un samazinātu to izmaksas, procedūras un noteikumi par tiesībām pretendēt uz atbalstu par darbības fondu izdevumiem visos iespējamos gadījumos jāpielāgo attiecīgajiem lauku attīstības programmu noteikumiem un procedūrām, prasot dalībvalstīm paredzēt darbības programmu valsts stratēģiju.60.  Ir vēlams pievērsties tam, ka bērni uzturā lieto maz augļu un dārzeņu, pastāvīgi palielinot augļu un dārzeņu īpatsvaru bērnu uzturā tajā vecumā, kad veidojas viņu ēšanas paradumi. Tāpēc ir jāparedz Savienības atbalsts, lai līdzfinansētu mācību iestāžu audzēkņu apgādi ar augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu nozares produktiem, kā arī dažas saistītās loģistikas un izplatīšanas, aprīkojuma, reklāmas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksas. Lai nodrošinātu pareizu īstenošanu, dalībvalstīm, kas vēlas izmantot programmu “Skolu apgāde ar augļiem”, iepriekš jāizstrādā stratēģija, tostarp atbilstīgo produktu saraksts, kuri izvēlēti, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, arī sezonalitāti, pieejamību vai vides apsvērumiem.61.  Lai nodrošinātu programmas “Skolu apgāde ar augļiem” budžeta pareizu pārvaldību, jāparedz Savienības atbalsta maksimālais apjoms un līdzfinansējuma maksimālās likmes. Savienības atbalstu nedrīkstētu izmantot, lai aizstātu skolu apgādei ar augļiem izveidotas valsts programmas finansējumu. Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, dalībvalstīm tomēr jāspēj savu finansiālo ieguldījumu skolu apgādei ar augļiem izveidotā programmā aizstāt ar privātā sektora ieguldījumiem. Lai programmu padarītu efektīvāku, dalībvalstīm jāparedz papildu pasākumi, par kuriem dalībvalstis drīkst piešķirt valsts atbalstu.62.  Ir svarīgi paredzēt atbalsta pasākumus vīna nozarē, kuri varētu stiprināt konkurētspējīgas struktūras. Šie pasākumi jāfinansē un jānosaka Savienībai, bet dalībvalstis varētu izvēlēties piemēroto pasākumu kopumu, kas atbilstu to reģionālo struktūru vajadzībām, vajadzības gadījumā ņemot vērā to īpatnības, kā arī iekļautu tos valsts atbalsta programmās. Dalībvalstīm jābūt atbildīgām par šādu programmu īstenošanu.63.  Svarīgam pasākumam, ko varētu iekļaut valsts atbalsta programmās, jābūt Savienības vīnu noieta veicināšanai un tirdzniecībai trešās valstīs. Pārstrukturēšanas un pārveidošanas darbības jāturpina, ņemot vērā to pozitīvo strukturālo ietekmi uz vīna nozari. Atbalstam jābūt pieejamam arī tiem ieguldījumiem vīna nozarē, kas paredzēti, lai uzlabotu uzņēmumu saimnieciskās darbības rādītājus. Atbalstam blakusproduktu destilācijai jābūt pasākumam, kas pieejams dalībvalstīm, kuras vēlas izmantot šādu instrumentu, lai nodrošinātu vīna kvalitāti, vienlaikus saglabājot vidi.64.  Preventīviem instrumentiem, piemēram, ražas apdrošināšanai, kopējiem fondiem un priekšlaicīgai ražas novākšanai, jābūt pasākumiem, par kuriem var pretendēt uz atbalstu atbilstīgi vīna nozares atbalsta programmām, lai veicinātu atbildīgu pieeju krīzes situācijām.65.  Dalībvalstis dažādu iemeslu dēļ var atzīt par labāku piešķirt lauksaimniekiem atsaistītu atbalstu saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu. Šī iespēja jāatstāj dalībvalstu ziņā, un vienotā maksājuma shēmas specifikas dēļ šādiem pārvietojumiem jābūt neatgriezeniskiem, un to rezultātā attiecīgi turpmākajos gados jāsamazina valsts vīna nozares atbalsta programmām paredzētais budžets.66.  Atbalsts vīna nozarei jāsaņem arī no strukturāliem pasākumiem saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)[10]. Lai palielinātu finansiālos līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, kad attiecīgās summas ir pietiekami svarīgas, līdzekļi pakāpeniski būtu jāpārvieto uz budžetu, kas pieejams saskaņā ar minēto regulu.67.  Lai uzlabotu tirgus darbību attiecībā uz vīniem, dalībvalstīm jāspēj īstenot lēmumus, ko pieņēmušas starpnozaru organizācijas. No šo lēmumu darbības jomas tomēr jāizslēdz metodes, kas varētu radīt konkurences kropļojumus.68.  Vīna pārprodukcija Savienībā ir palielinājusies, jo tika pārkāpts jauno stādījumu pagaidu aizliegums. Savienībā ir daudz nelikumīgu stādījumu, kas rada negodīgu konkurenci, saasina vīna nozares problēmas, un tās ir jārisina.69.  Lai gan jaunu stādījumu ierīkošanas pagaidu aizliegumam bija zināma ietekme uz piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru vīna tirgū, vienlaikus tas radīja šķēršļus konkurētspējīgiem ražotājiem, kuri vēlas elastīgi reaģēt uz pieaugošo pieprasījumu. Tā kā joprojām nav panākts tirgus līdzsvars un papildpasākumu, piemēram, izaršanas shēmas, iedarbībai ir vajadzīgs laiks, ir lietderīgi saglabāt jaunu stādījumu ierīkošanas aizliegumu līdz 2015. gada 31. decembrim, tomēr tad tas ir galīgi jāatceļ, lai konkurētspējīgiem ražotājiem ļautu brīvi piemēroties tirgus apstākļiem. Tomēr dalībvalstīm jādod iespēja to teritorijā pagarināt aizliegumu līdz 2018. gada 31. decembrim, ja tās uzskata to par vajadzīgu.70.  Lai uzlabotu vīnogu audzēšanas potenciāla pārvaldību un veicinātu stādīšanas tiesību efektīvu izmantošanu, un tādējādi turpinātu mazināt stādījumu ierīkošanas pagaidu ierobežojuma ietekmi, ir jāsaglabā zināms elastīgums, piemēram, valsts vai reģionālo rezervju sistēma.71.  Valsts atbalsta piešķiršana apdraudētu vienotā tirgus pareizu darbību. Līguma noteikumi, kas reglamentē valsts atbalstu, principā jāpiemēro vīna nozares produktiem, uz kuriem attiecas vīna TKO. Tomēr izaršanas piemaksu piešķiršanas noteikumi un konkrēti atbalsta programmu pasākumi paši par sevi nevar būt šķērslis valsts atbalsta piešķiršanai šim pašam mērķim.72.  Lai vīna nozari varētu iekļaut vienotā maksājuma shēmā, jāparedz, ka par visām aktīvi apsaimniekotajām vīnogulāju platībām ir tiesības pretendēt uz vienotā maksājuma shēmu, kas minēta Regulā (EK) Nr. 73/2009.73.  Biškopību kā lauksaimniecības nozari raksturo ražošanas apstākļu un ienesuma dažādība, kā arī ekonomikas dalībnieku izkliedētība un dažādība gan ražošanas, gan tirdzniecības posmā. Turklāt, ņemot vērā varroatozes izplatīšanos vairākās dalībvalstīs pēdējos gados un problēmas, ko šī slimība rada medus ražošanā, joprojām vajadzīga Savienības rīcība, jo varroatozi nevar pilnībā izskaust un tā jāapkaro ar apstiprinātiem līdzekļiem. Ņemot vērā šos apstākļus un vajadzību uzlabot biškopības produktu ražošanu un tirdzniecību Savienībā, reizi trīs gados jāizstrādā valstu programmas, kas ietver tehnisko palīdzību, varroatozes kontroli, ceļojošās dravniecības racionalizāciju, stropos esošā bišu skaita atjaunināšanas pārvaldību Savienībā un sadarbību pētniecības programmās par biškopību un biškopības produktiem, lai uzlabotu vispārējos biškopības produktu ražošanas un tirdzniecības apstākļus. Šīs valstu programmas daļēji jāfinansē Savienībai.74.  Savienības atbalsts par zīdtārpiņu audzēšanu jāpiešķir par izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti.75.  Standartu piemērošana lauksaimniecības produktu tirdzniecībā var palīdzēt uzlabot šo produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomiskos apstākļus, kā arī produktu kvalitāti. Tāpēc šo standartu piemērošana ir ražotāju, tirgotāju un patērētāju interesēs.76.  Ņemot vērā Komisijas paziņojumu par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku[11] un turpmākās diskusijas, uzskata, ka ir lietderīgi saglabāt tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem, lai ņemtu vērā patērētāju priekšstatus un veicinātu produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomisko apstākļu uzlabošanos, kā arī uzlabotu produktu kvalitāti.77.  Lai garantētu to, ka visiem produktiem ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte un neskarot pārtikas nozarē pieņemtos noteikumus, jo īpaši vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktus, ko ietver Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu[12], kā arī to principus un prasības, ir lietderīgi produktiem, uz kuriem neattiecas tirdzniecības standarti pa nozarēm vai produktiem, noteikt vispārēju tirdzniecības pamatstandartu, kā paredzēts iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā. Ja šādi produkti atbilst piemērojamajam starptautiskajam standartam, attiecīgā gadījumā šie produkti jāuzskata par produktiem, kas atbilst vispārējam tirdzniecības pamatstandartam.78.  Dažās nozarēs un/vai dažiem produktiem definīcijas, apzīmējumi un/vai tirdzniecības nosaukumi ir svarīgs elements konkurences nosacījumu noteikšanai. Tāpēc ir lietderīgi noteikt definīcijas, apzīmējumus un tirdzniecības nosaukumus šīm nozarēm un/vai produktiem, kuri izmantojami vienīgi Savienībā to produktu tirdzniecībā, kuri atbilst attiecīgajām prasībām.79.  Regulā (EK) Nr. 1234/2007 ir saglabāta iepriekšējās TKO paredzētā nozaru pieeja tirdzniecības standartiem. Ir lietderīgi ieviest horizontālus noteikumus.80.  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 Komisijai līdz šim bija uzticētas pilnvaras pieņemt tirdzniecības standartu noteikumus dažām nozarēm. Ņemot vērā noteikumu tehnisko raksturu un nepieciešamību pastāvīgi uzlabot to efektivitāti un pielāgot tos tirdzniecības prakses attīstībai, ir lietderīgi šo pieeju attiecināt uz visiem tirdzniecības standartiem, precizējot kritērijus, kas jāņem vērā attiecīgo noteikumu izstrādē.81.  Tirdzniecības standarti jāpiemēro, lai varētu apgādāt tirgu ar standartizētas un apmierinošas kvalitātes produktiem. Tiem jo īpaši jāattiecas uz definīcijām, šķirošanu, noformējumu un marķējumu, iepakojumu, ražošanas metodi, sagatavošanu uzglabāšanai, transportu, informāciju par ražotāju, noteiktu vielu saturu, saistītajiem administratīvajiem dokumentiem, uzglabāšanu, sertifikāciju un termiņiem.82.  Jo īpaši ņemot vērā patērētāju ieinteresētību piemērotā un pārskatāmā informācijā par produktu, jābūt iespējai piemērotā ģeogrāfiskā līmenī katrā gadījumā atsevišķi noteikt piemērotas lauksaimnieciskās ražošanas vietas norādes, ņemot vērā dažu nozaru specifiku, it sevišķi attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem.83.  Nosakot tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem, Komisijai jāņem vērā patērētāju cerības, katras nozares specifika un starptautisko institūciju ieteikumi.84.  Turklāt jāizstrādā noteikums, lai vajadzības gadījumā pieņemtu īpašus pasākumus, jo īpaši attiecībā uz analīzes metodēm, lai izvairītos no nelikumībām attiecībā uz pircējiem piedāvāto produktu kvalitāti un autentiskumu.85.  Lai garantētu tirdzniecības standartu ievērošanu, jāparedz pārbaudes un sodu piemērošana gadījumos, kad šādas saistības netiek ievērotas. Dalībvalstīm jāuzņemas atbildība par šādām pārbaudēm.86.  Principā tirdzniecības standartiem jāattiecas uz visiem Savienībā tirgotajiem produktiem.87.  Ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par produktiem, kas importēti no trešām valstīm, saskaņā ar kuriem dažās trešās valstīs spēkā esoši īpaši noteikumi var attaisnot atkāpes no tirdzniecības standartiem, ja ir garantēta to līdzvērtība Savienības tiesību aktiem.88.  Attiecībā uz ziežamajiem taukiem ir lietderīgi paredzēt iespēju dalībvalstīm saglabāt vai pieņemt konkrētus valsts noteikumus par kvalitātes pakāpēm.89.  Noteikumi par vīnu jāpiemēro, ņemot vērā nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.90.  Ir lietderīgi izstrādāt noteikumus par vīna vīnogu šķirņu klasifikāciju, saskaņā ar kuru dalībvalstīm, kas ražo vairāk par 50 000 hektolitru gadā, joprojām jābūt atbildīgām par to vīna vīnogu šķirņu klasifikāciju, no kurām to teritorijā drīkst ražot vīnu. Noteiktas vīna vīnogu šķirnes jāsvītro.91.  Ir lietderīgi noteikt konkrētas vīndarības metodes un ierobežojumus vīna ražošanā, jo īpaši attiecībā uz trešo valstu izcelsmes noteikta veida vīnogu misas, vīnogu sulas un svaigu vīnogu sajaukšanu un izmantošanu. Lai izpildītu turpmākās starptautisko standartu prasības vīndarības metožu jomā, Komisijai parasti jāņem vērā vīndarības metodes, ko ieteikusi Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija ( OIV ).92.  Vīna nozarē jāatļauj dalībvalstīm savā teritorijā ierobežot vai neatļaut dažas vīndarības metodes un saglabāt stingrākus ierobežojumus to teritorijā ražotajiem vīniem, kā arī atļaut eksperimentāli izmantot neatļautas vīndarības metodes saskaņā ar nosacījumiem, kas jānosaka.93.  Kvalitatīvu vīnu jēdziens Savienībā, inter alia pamatojas uz specifiskām īpašībām, kas saistītas ar vīna ģeogrāfisko izcelsmi. Lai patērētāji varētu identificēt šos vīnus, tos marķē ar aizsargātiem cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Lai varētu izveidot pārredzamu un sīkāk izstrādātu sistēmu, kas pamatotu attiecīgo produktu kvalitāti, jānosaka kārtība, kādā izskata cilmes vietu nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pieteikumus atbilstīgi pieejai, ko ievēro saskaņā ar Savienības horizontālo kvalitātes politiku, kuru piemēro pārtikas produktiem, izņemot vīnu un stipros alkoholiskos dzērienus, Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību[13].94.  Lai saglabātu īpašās kvalitātes pazīmes vīniem ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, dalībvalstīm jāatļauj šajā ziņā piemērot stingrākus noteikumus.95.  Lai būtu tiesības pretendēt uz aizsardzību Savienībā, cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm jābūt atzītām un reģistrētām Savienības līmenī. Lai nodrošinātu attiecīgo nosaukumu atbilstību šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, pieteikumi jāpārbauda attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm, turklāt jāievēro kopējo noteikumu minimums, tostarp valsts iebildumu izteikšanas procedūra. Pēc tam Komisijai rūpīgi jāpārbauda pieteikumi, lai nodrošinātu to, ka tajos nav acīmredzamu kļūdu un ir ņemti vērā Savienības tiesību akti un to ieinteresēto personu intereses, kas atrodas ārpus dalībvalsts, kura iesniegts pieteikums.96.  Aizsardzībai jābūt pieejamai arī trešo valstu cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ja tās ir aizsargātas savā izcelsmes valstī.97.  Ar reģistrācijas procedūru jādod iespēja katrai fiziskai vai juridiskai personai, kurai ir likumīgas intereses dalībvalstī vai trešā valstī, īstenot savas tiesības, paziņojot savus iebildumus.98.  Reģistrētiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm jānodrošina aizsardzība pret lietojumu, kad nepamatoti izmanto priekšrocības, ko dod atbilstīgo produktu labā slava. Lai veicinātu godīgu konkurenci un lai nemaldinātu patērētājus, šai aizsardzībai jāskar arī produkti un pakalpojumi, uz ko neattiecas šī regula, tostarp produkti, kas nav minēti Līguma I pielikumā.99.  Savienībā tradicionāli lieto dažus apzīmējumus, ar ko pircēju informē par vīna īpatnībām un kvalitāti, un šī informācija papildina informāciju, ko sniedz ar cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību un godīgu konkurenci un lai izvairītos no pircēju maldināšanas, šiem tradicionālajiem apzīmējumiem jābūt tiesīgiem uz aizsardzību Savienībā.100.  To vīna nozares produktu nosaukums, apzīmējums un noformējums, uz ko attiecas šī regula, var būtiski ietekmēt to pārdošanas iespējas. Atšķirības dalībvalstu vīna nozares produktu marķēšanas noteikumos var traucēt iekšējā tirgus sekmīgu darbību. Tāpēc jāparedz noteikumi, kuros ņemtas vērā patērētāju un ražotāju likumīgās intereses. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt Savienības noteikumus par marķējumu.101.  Ja veidojas piena produktu pārpalikums vai pastāv draudi par tā veidošanos, kas rada vai var radīt ievērojamu tirgus nelīdzsvarotību, jāpiešķir atbalsts par Savienībā ražotu vājpienu un vājpiena pulveri, kas paredzēts izmantošanai dzīvnieku barībā. Noteikumi par kazeīna un kazeinātu izmantošanu siera ražošanā paredzēti, lai izvairītos no negatīvās ietekmes, ko var radīt minētā atbalsta shēma, ņemot vērā siera neaizsargātību pret aizstāšanu ar kazeīnu un kazeinātiem, un tādējādi palīdzētu stabilizēt tirgu.102.  Šajā regulā galvenā uzmanība ir pievērsta uz dažādiem organizāciju veidiem, lai sasniegtu politikas mērķus, jo īpaši nolūkā ar kopīgu rīcību stabilizēt attiecīgo produktu tirgus un uzlabot un garantēt produktu kvalitāti. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 attiecīgie noteikumi balstās uz organizācijām, ko atzinušas dalībvalstis vai — noteiktos apstākļos — Komisija. Šie noteikumi jāsaglabā.103.  Lai augļu un dārzeņu nozarē palielinātu ražotāju organizāciju un to apvienību ietekmi un nodrošinātu vēlamo tirgus stabilitāti, dalībvalstīm to reģionos noteiktos apstākļos jāatļauj attiecībā uz ražotājiem, kas nav organizāciju vai apvienību biedri, piemērot noteikumus, jo īpaši attiecībā uz ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību, ko attiecīgā reģiona organizācija vai asociācija pieņēmusi saviem biedriem.104.  Augļu un dārzeņu nozarē jo īpaši jābūt iespējai piešķirt īpašu atzīšanu organizācijām, kuras pierāda pietiekamu pārstāvību un veic praktisku darbību, lai sasniegtu Līguma 39. pantā minētos mērķus. Nosacījumi par ražotāju organizāciju un to apvienību pieņemto noteikumu piemērošanas paplašināšanu un no šādas paplašināšanas izrietošo izmaksu dalīšanu jāpiemēro arī starpnozaru organizācijām, ņemot vērā izvirzīto mērķu līdzību. Līdzīga pieeja jāpiemēro starpnozaru organizācijām tabakas nozarē.105.  [Lai nodrošinātu ražošanas racionālu attīstību un arī lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni piena ražotājiem, ir jāpastiprina viņu spējas aizstāvēt savas intereses sarunās ar pārstrādātājiem, kas nodrošinātu taisnīgāku pievienotās vērtības sadali visā piegādes ķēdē. Tāpēc, lai īstenotu šos kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, ir jāpieņem noteikums saskaņā ar Līguma 42. pantu un 43. panta 2. punktu, lai ražotāju organizācijām, kuras veido piensaimnieki, vai to apvienībām ļautu ar piena pārstrādes uzņēmumu kolektīvi apspriest līguma noteikumus, tostarp cenu, attiecībā uz tās biedru visu ražošanas apjomu vai daļu no tā. Lai saglabātu efektīvu konkurenci piena produktu tirgū, ir jānosaka, ka šādai iespējai ir jāpiemēro attiecīgi kvantitatīvie ierobežojumi. Tāpēc šādām ražotāju organizācijām jāparedz tiesības tikt atzītām saskaņā ar TKO.106.  Dažās nozarēs starpnozaru organizācijām ir ieviesti noteikumi ES līmenī. Šīm organizācijām var būt lietderīga loma dialoga veicināšanā starp piegādes ķēdes dalībniekiem un labākās prakses un tirgus pārredzamības sekmēšanā. Šādi noteikumi jāpiemēro arī piena un piena produktu nozarē, vienlaikus paredzot noteikumus, kas precizē šādu organizāciju statusu saskaņā ar konkurences tiesībām, vienlaikus nodrošinot, ka tie neizkropļo konkurenci vai iekšējo tirgu, vai neietekmē tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību.]107.  Dažās nozarēs, kas nav nozares, attiecībā uz kurām spēkā esošajos noteikumos paredzēta ražotāju un starpnozaru organizāciju atzīšana, dalībvalstis varētu vēlēties atzīt šādu veidu organizācijas, pamatojoties uz attiecīgās valsts tiesību aktiem, ciktāl tas atbilst Savienības tiesību aktiem.108.  Vienots tirgus ietver tirdzniecības sistēmu pie Savienības ārējām robežām. Šajā tirdzniecības sistēmā jābūt ietvertai ievedmuitai un eksporta kompensācijām, un principā tai būtu jāstabilizē Savienības tirgus. Tirdzniecības sistēmai jābalstās uz saistībām, kas pieņemtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā.109.  Tirdzniecības plūsmas uzraudzībā galvenā nozīme ir pārvaldībai, kurai jābūt elastīgai. Jāpieņem lēmums par atļauju prasību ieviešanu, ņemot vērā importa atļauju nepieciešamību attiecīgo tirgu pārvaldībai un īpaši attiecīgo produktu importa uzraudzībai.110.  Muitas nodokļi, kas piemērojami lauksaimniecības produktiem saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumiem, lielākoties ir noteikti kopējā muitas tarifā. Tomēr attiecībā uz dažiem produktiem labības un rīsu nozarē papildu mehānismu ieviešana rada vajadzību nodrošināt iespēju pieņemt atkāpes.111.  Lai novērstu vai neitralizētu tādu kaitīgu ietekmi uz Savienības tirgu, ko varētu izraisīt dažu lauksaimniecības produktu imports, šādu produktu importam jāuzliek papildu ievedmuita, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi.112.  Noteiktos apstākļos ir lietderīgi atvērt un pārvaldīt importa tarifu kvotas, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līgumu, vai no citiem aktiem.113.  Apliekot maisījumus ar ievedmuitas nodokli, tiecas nodrošināt nodokļu sistēmas pareizu darbību attiecībā uz labības, rīsu un šķelto rīsu maisījumu importu.114.  Šajā regulā ir noteiktas ierastās patēriņa vajadzības cukura rafinēšanai tirdzniecības gadā. Lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas nozarei Savienībā, rafinēšanai paredzētā cukura importa atļaujas izdod vienīgi pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem katra tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos, nepārsniedzot ierasto patēriņa vajadzību limitus.115.  Lai novērstu nelikumīgu kultūru radītos traucējumus šķiedras kaņepju TKO, šajā regulā jāparedz kaņepju un kaņepju sēklu importa pārbaudes, kas šo produktu sakarā nodrošinātu konkrētas garantijas attiecībā uz tetrahidrokanabinola saturu. Turklāt tādu kaņepju sēklu importam, kuras nav paredzētas sēšanai, joprojām jāpiemēro kontroles sistēma, kas paredz atļauju piešķiršanas sistēmu attiecīgajiem importētājiem.116.  Muitas nodokļu sistēma ļauj iztikt bez visiem citiem aizsardzības pasākumiem pie Savienības ārējām robežām. Ārkārtējos apstākļos iekšējā tirgus un nodokļu mehānisms var izrādīties nepiemērots. Šādos gadījumos, lai Savienības tirgu neatstātu neaizsargātu pret iespējamiem traucējumiem, Savienībai jāspēj bez kavēšanās veikt visus vajadzīgos pasākumus. Šiem pasākumiem jābūt saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām.117.  Jāparedz iespēja aizliegt izmantot ievešanas pārstrādei un izvešanas pārstrādei procedūras. Tādēļ ir lietderīgi šādos apstākļos nodrošināt iespēju pārtraukt ievešanas pārstrādei un izvešanas pārstrādei procedūru izmantošanu.118.  Noteikumiem kompensāciju piešķiršanai par eksportu uz trešām valstīm, kuri pamatoti uz cenu starpību Savienības un pasaules tirgū un atbilst PTO pieņemto saistību paredzētajiem robežlielumiem, jāsekmē Savienības dalība dažu šajā regulā minēto produktu starptautiskajā tirdzniecībā. Veicot subsidētu eksportu, jāievēro vērtības un daudzuma robežlielumi.119.  Nosakot eksporta kompensācijas, jānodrošina atbilstība minētajiem vērtības robežlielumiem, uzraugot maksājumus saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz ELGF. Uzraudzību var atvieglot, uzliekot par pienākumu iepriekš obligāti noteikt eksporta kompensācijas, vienlaikus pieļaujot iespēju attiecībā uz diferencētām kompensācijām mainīt noteikto galamērķi ģeogrāfiskajā apgabalā, kam piemēro vienotu eksporta kompensācijas likmi. Par galamērķa maiņu jāmaksā eksporta kompensācija, ko piemēro faktiskajam galamērķim, nepārsniedzot attiecīgajam galamērķim iepriekš noteikto maksimālo summu.120.  Lai nodrošinātu daudzuma robežlielumu ievērošanu, jāievieš uzticama un efektīva uzraudzības sistēma. Šajā nolūkā eksporta kompensācijas jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek uzrādīta eksporta atļauja. Eksporta kompensācijas jāpiešķir līdz pieejamajam robežlielumam atkarībā no katra attiecīgā produkta konkrētās situācijas. Izņēmumi ir pieļaujami vienīgi pārstrādes produktiem, kas nav minēti Līguma I pielikumā un uz ko neattiecas daudzuma robežlielumi. Jāparedz atkāpe no pārvaldības noteikumu stingras ievērošanas, ja preču eksports, par kuru pienākas kompensācija, visticamāk, nepārsniegs noteiktos kvantitatīvos robežlielumus.121.  Dzīvu liellopu eksporta gadījumā jāparedz, ka kompensāciju piešķir un izmaksā vienīgi tad, ja ir ievēroti noteikumi, kas paredzēti Savienības tiesību aktos par dzīvnieku labturību un jo īpaši par dzīvnieku aizsardzību transportēšanas laikā.122.  Dažos gadījumos, ja lauksaimniecības produkti atbilst konkrētai specifikācijai un/vai cenas nosacījumiem, tiem var izmantot īpašu importa režīmu trešās valstīs. Lai nodrošinātu šīs sistēmas pareizu piemērošanu, vajadzīga administratīva sadarbība starp importētājas trešās valsts iestādēm un Savienību. Šim nolūkam produktiem jāpievieno Savienībā izdots sertifikāts.123.  Puķu sīpolu eksports uz trešām valstīm Savienībai ekonomiski ir ļoti svarīgs. Šāda eksporta turpināšanu un attīstību var nodrošināt cenu stabilizēšana šajā tirdzniecības nozarē. Tādēļ šajā regulā attiecīgajiem produktiem jāparedz vismazākās eksporta cenas.124.  Saskaņā ar Līguma 42. pantu Līguma konkurences noteikumu nodaļa attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību vienīgi tādā apjomā, kāds noteikts Savienības tiesību aktos atbilstīgi Līguma 43. panta 2. un 3. punktam un saskaņā ar tajos noteikto procedūru. Lielākoties ir noteikta valsts atbalsta noteikumu piemērojamība. Turklāt Līguma noteikumu piemērošana uzņēmumiem tika noteikta ar Padomes 2006. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 1184/2006, ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai[14]. Saskaņā ar mērķi izveidot vienu vispārīgu tirgus politikas noteikumu kopumu ir lietderīgi minētos noteikumus iekļaut šajā regulā.125.  Konkurences noteikumi, kas attiecas uz Līguma 101. pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un darbībām un uz dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, jāattiecina uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību tiktāl, ciktāl to piemērošana nekavē valstu lauksaimniecības tirgu organizāciju darbību vai neapdraud kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanu.126.  Īpaša pieeja ir vajadzīga lauksaimnieku organizācijām, kuru īpašs mērķis ir kopīga lauksaimniecības produktu ražošana vai tirdzniecība vai kopīga iekārtu izmantošana, ja vien šāda kopīga darbība neizslēdz konkurenci vai neapdraud Līguma 39. panta mērķu sasniegšanu.127.  Lai izvairītos no kaitējuma kopējās lauksaimniecības politikas attīstībai, nodrošinātu tiesisko noteiktību un nediskriminētu attiecīgos uzņēmumus, Komisijai jābūt ekskluzīvām pilnvarām, ko pārbauda Tiesa, izlemt, vai Līguma 101. pantā minētie nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas mērķiem.128.  Valsts atbalsta piešķiršana apdraudētu tā vienotā tirgus pareizu darbību, kura pamatā ir kopējas cenas. Tāpēc Līguma noteikumi par valsts atbalstu parasti jāpiemēro šajā regulā minētajiem produktiem. Dažos gadījumos būtu jāpieļauj izņēmumi. Ja tiek piemēroti izņēmumi, Komisijai tomēr būtu jāpārzina esošais, jaunais un ierosinātais valsts atbalsts, lai dotu attiecīgus norādījumus dalībvalstīm un ieteiktu tām attiecīgus pasākumus.129.  Somija un Zviedrija kopš to pievienošanās var piešķirt atbalstu ziemeļbriežu gaļas un ziemeļbriežu gaļas produktu ražošanai un tirdzniecībai sakarā ar īpašo ekonomisko situāciju. Turklāt Somija ar Komisijas atļauju īpašo klimatisko apstākļu dēļ var piešķirt valsts atbalstu par noteiktu daudzumu sēklu un labības sēklu, kas audzētas vienīgi Somijā.130.  Lai risinātu pamatotus krīzes gadījumus pat pēc tam, kad beidzies termiņš 2012. gada atbalsta programmās paredzētajiem pārejas posma atbalsta pasākumiem par destilāciju krīzes situācijā, dalībvalstīm jābūt iespējai sniegt atbalstu par destilāciju krīzes situācijā, nepārsniedzot dalībvalsts valsts atbalsta programmā paredzēto attiecīgā gada budžeta maksimālo apjomu par 15 %. Par jebkādu šādu atbalstu jāpaziņo Komisijai, un saskaņā ar šo regulu pirms tā piešķiršanas ir jāsaņem apstiprinājums.131.  Dalībvalstīs, kurās gaidāms būtisks cukura kvotu samazinājums, cukurbiešu ražotāji saskarsies ar īpaši lielām pielāgošanās problēmām. Šādos gadījumos Savienības pārejas posma atbalsts cukurbiešu audzētājiem, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 73/2009, nebūs pietiekams, lai pilnībā risinātu cukurbiešu audzētāju grūtības. Tādēļ dalībvalstīm, kuras kvotu samazinājušas par vairāk nekā 50 % no cukura kvotas, kas 2006. gada 20. februārī noteikta III pielikumā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulai (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju[15], jāatļauj cukurbiešu ražotājiem sniegt valsts atbalstu laikposmā, kamēr piemēro Savienības pārejas posma atbalstu. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis nepiešķir valsts atbalstu apjomā, kas pārsniedz cukurbiešu audzētāju vajadzības, attiecīgā valsts atbalsta noteikšana joprojām jāapstiprina Komisijai, izņemot attiecībā uz Itāliju, kur maksimālā vajadzība, lai visproduktīvākie cukurbiešu audzētāji pielāgotos tirgus apstākļiem pēc reformas, ir novērtēta EUR 11 apjomā par katru izaudzēto cukurbiešu tonnu. Turklāt, ņemot vērā Itālijā gaidāmās īpašās problēmas, jāsaglabā kārtība, kā cukurbiešu audzētāji var tieši vai netieši gūt labumu no piešķirtā valsts atbalsta.132.  Somijā cukurbiešu audzēšana notiek īpašos ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļos, kas negatīvi ietekmēs nozari papildus cukura nozares reformas vispārējai ietekmei. Tāpēc minētajai dalībvalstij jāatļauj pastāvīgi piešķirt saviem cukurbiešu audzētājiem piemērotu valsts atbalsta summu.133.  Īpašajiem noteikumiem, kas piemērojami valsts atbalstam, kuru Vācija piešķīrusi saskaņā ar Vācijas alkohola monopolu, bija jāzaudē spēks 2010. gada 31. decembrī. Monopola pārdotie apjomi kopš 2003. gada ir samazinājušies, un destilācijas uzņēmumi un mazās un vidējās saimniecības, kas tiem piegādāja izejvielas, ir centušies sagatavoties darbībai brīvajā tirgū. Tomēr, tā kā ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai atvieglotu šo pielāgošanos, monopola pakāpeniskās atcelšanas laiks un laikposms, kurā minētajiem saņēmējiem piešķir atbalstu, ir jāpagarina līdz 2013. gada 31. decembrim. Dažām mazapjoma vienota nodokļa likmes spirta rūpnīcām, destilācijas rūpnīcu izmantotājiem un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcām, kas, izmantojot vietējās izejvielas, īpaši veicina tradicionālo ainavu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, jāļauj turpināt saņemt atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar monopolu, līdz 2017. gada 31. decembrim, kad monopols jālikvidē. Tādēļ Vācijai jāiesniedz ikgadējs pakāpeniskas atcelšanas plāns no 2013. gada.134.  Ja dalībvalsts savā teritorijā vēlas atbalstīt pasākumus piena un piena produktu patēriņa veicināšanai Savienībā, jāparedz iespēja finansēt šādus pasākumus, uzliekot piena ražotājiem veicināšanas nodokli valsts līmenī.135.  [Ņemot vērā to, ka nav ES tiesību aktu par standartizētiem, rakstiskiem līgumiem, dalībvalstis var savās saistību tiesību sistēmās noteikt šādu līgumu izmantošanu par obligātu ar nosacījumu, ka, to darot, ievēro ES tiesību aktus, un jo īpaši, ka nodrošina iekšējā tirgus un tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību Ņemot vērā šajā sakarā dažādās situācijas ES, ievērojot subsidiaritātes principu, šāda lēmuma pieņemšana ir jāatstāj dalībvalstu ziņā. Tomēr, lai panāktu, ka šādi līgumi atbilst pienācīgiem minimāliem standartiem, un lai nodrošinātu labu iekšējā tirgus un tirgus kopīgās organizācijas darbību, ES līmenī ir jānosaka daži pamatnosacījumi šādu līgumu izmantošanai. Ņemot vērā, ka dažu piensaimniecības kooperatīvu statūtos varētu būtu paredzēti līdzīgi noteikumi, vienkāršības apsvērumu dēļ tādā gadījumā tie būtu jāizslēdz no prasības par līgumu noslēgšanu. Lai šāda sistēma darbotos arī gadījumā, kad pārstrādātājiem piegādājamo pienu no lauksaimniekiem pieņem starpnieki, tā būtu analoģiski jāpiemēro arī minētajā situācijā.]136.  Ir vajadzīga pietiekama informācija par pašreizējo apiņu tirgus stāvokli un tā attīstības perspektīvām Savienībā. Tādēļ jāparedz noteikums reģistrēt visus piegādes līgumus attiecībā uz Savienībā izaudzētajiem apiņiem.137.  Lai varētu labāk pārvaldīt vīnogu audzēšanas potenciālu, dalībvalstīm, pamatojoties uz vīna dārzu reģistru, jānosūta Komisijai pārskats par savu ražošanas potenciālu. Lai veicinātu to, ka dalībvalstis dara zināmus inventarizācijas rezultātus, atbalsts par pārstrukturēšanu un pārveidošanu jāpiešķir tikai tām dalībvalstīm, kas būs paziņojušas inventarizācijas rezultātus. Lai iegūtu attiecīgo politisko un administratīvo lēmumu pieņemšanai vajadzīgo informāciju, audzētājiem, kas audzē vīna vīnogas, ražo vīnogu misu un vīnu, jāiesniedz ražas deklarācijas. Dalībvalstīm jābūt iespējai pieprasīt, lai vīna ražošanai paredzēto vīnogu tirgotāji katru gadu deklarē daudzumus, kas pārdoti no pēdējās ražas. Vīnogu misas un vīna ražotājiem un tirgotājiem, izņemot mazumtirgotājus, jādeklarē vīnogu misas un vīna krājumi.138.  Lai nodrošinātu attiecīgo produktu apmierinošu izsekojamības pakāpi jo īpaši patērētāju aizsardzības interesēs, jāparedz noteikums, ka visiem vīna nozares produktiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri ir apgrozībā Savienībā, ir jāpievieno pavaddokuments.139.  Noteiktiem produktiem konkrētos apstākļos ir lietderīgi nodrošināt pasākumus, kas veicami traucējumu gadījumos, kā arī tad, ja šādi traucējumi ir paredzami ievērojamu cenu izmaiņu dēļ iekšējā tirgū vai kotāciju un cenu izmaiņu dēļ pasaules tirgū.140.  Dalībvalstu iestādēm jābūt atbildīgām par šīs regulas prasību izpildes nodrošināšanu un jāveic priekšdarbi, lai Komisija varētu uzraudzīt un nodrošināt šo prasību ievērošanu vīna nozarē.141.  Ir jāizveido īpaši pasākumi attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, lai tirgus uzraudzības nolūkā varētu savākt ekonomikas datus un analizēt statistikas informāciju. Tiktāl, ciktāl lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta tirgus ir saistīts ar etilspirta tirgu vispār, jāpadara pieejama arī informācija par tā etilspirta tirgu, kas nav lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts.142.  Izdevumi, kas dalībvalstīm radušies to saistību rezultātā, kas izriet no šīs regulas piemērošanas, jāfinansē Savienībai saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu[16].143.  Lai palielinātu finansiālos līdzekļus, kas vīna nozarei pieejami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, kad attiecīgās summas ir pietiekami svarīgas, līdzekļi pakāpeniski jāpārvieto uz budžetu, kas pieejams saskaņā ar minēto regulu.144.  Komisijai jābūt pilnvarotai ieviest vajadzīgos pasākumus, lai neparedzētos gadījumos atrisinātu konkrētas praktiskas problēmas.145.  Tā kā lauksaimniecības produktu kopējais tirgus turpina attīstīties, dalībvalstīm un Komisijai savstarpēji jāsniedz informācija par attiecīgajām attīstības tendencēm un jāparedz līdzekļi attiecīgo pārmaiņu paziņošanai un līdzekļi attiecīgās informācijas paziņošanai.146.  Lai izvairītos no šajā regulā paredzēto priekšrocību ļaunprātīgas izmantošanas, šīs priekšrocības nevajadzētu piešķirt vai attiecīgā gadījumā vajadzētu atņemt, ja ir konstatēts, ka apstākļi šo priekšrocību iegūšanai ir radīti mākslīgi — pretēji šīs regulas mērķiem.147.  Lai garantētu atbilstību šajā regulā noteiktajām saistībām, ir jāveic pārbaudes un jāpiemēro administratīvi pasākumi un administratīvas sankcijas, ja saistības netiek pildītas, un jāparedz noteikumi par nodrošinājuma iesniegšanu un atbrīvošanu, lai garantētu vienotā kopējā tirgus pareizu pārvaldību saskaņā ar KLP. Šādos noteikumos jāiekļauj nepamatoto maksājumu atgūšana un dalībvalstu ziņošanas pienākums, kas izriet no šīs regulas piemērošanas.148.  Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 vairāku nozaru tirgus pārvaldības pasākumu termiņš beigsies 2012. gadā. Pēc Regulas (EK) Nr. 1234/2007 atcelšanas līdz attiecīgo shēmu darbības beigām joprojām jāpiemēro attiecīgie noteikumi.149.  Lai tirdzniecības noteikumu piemērošanā nodrošinātu tiesisko noteiktību, Komisijai jānosaka datums, kurā konkrēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 noteikumi attiecīgajā nozarē vairs nav spēkā.150.  Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no Regulā (EK) Nr. 1234/2007 paredzētajiem noteikumiem augļu un dārzeņu nozarē uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, Komisija jāpilnvaro paredzēt pārejas pasākumus.151.  Šī regula jāpiemēro no tās spēkā stāšanās dienas. Tomēr noteikums, ar ko izveido vispārējo tirdzniecības standartu, jāpiemēro tikai no [viens gads pēc regulas stāšanās spēkā].152.  [Attiecībā uz līgumattiecībām un ražotāju un starpnozaru organizācijām piena un piena produktu nozarē šajā regulā noteiktos pasākumus pamato piena produktu tirgus pašreizējie ekonomiskie apstākļi un piegādes ķēdes struktūra. Tāpēc tie jāpiemēro pietiekami ilgu periodu (gan pirms, gan pēc piena kvotu atcelšanas), lai ļautu tiem būt pilnībā efektīviem. Tomēr, ņemot vērā to plašo mērogu, tiem ir jābūt pagaidu pasākumiem, un tie ir jāpārskata, lai izvērtētu to darbību un nepieciešamību tos turpināt. Šis jautājums jāaplūko līdz 2014. gada 30. jūnijam un 2018. gada 31. decembrim iesniedzamajos Komisijas ziņojumos par piena tirgus attīstību, īpaši ietverot iespējamās iniciatīvas, lai lauksaimniekus rosinātu noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus,]IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.SATURSPASKAIDROJUMA RAKSTS 21. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 22. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS 43. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 54. IETEKME UZ BUDŽETU 65. PAPILDU INFORMĀCIJA 6EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Regula par vienotu TKO”) 7I DAĻA IEVADA NOTEIKUMI 37II DAĻA IEKŠĒJAIS TIRGUS 40I SADAĻA TIRGUS INTERVENCE 40I NODAĻA Valsts intervence un uzglabāšana privātās noliktavās 40I iedaļa Ievada noteikumi par valsts intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavās 40II iedaļa Valsts intervence 42I apakšiedaļa Vispārīgi noteikumi 42II apakšiedaļa Iepirkšanas sākšana 43III apakšiedaļa Intervences cenas 44IV apakšiedaļa Intervences produktu realizācija 46[V apakšiedaļa Izplatīšana vistrūcīgākajām personām Savienībā 47III iedaļa Uzglabāšana privātās noliktavās 50I apakšiedaļa Obligātais atbalsts 50II apakšiedaļa Fakultatīvais atbalsts 51IV iedaļa Kopīgi noteikumi par valsts intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavās 53I apakšiedaļa Vispārīgi noteikumi 53II apakšiedaļa Īpaši noteikumi par liemeņu klasifikāciju 57II NODAĻA Īpaši intervences pasākumi 60I iedaļa Ārkārtas tirgus atbalsta pasākumi 60II iedaļa Pasākumi labības un rīsu nozarēs 61III iedaļa Pasākumi cukura nozarē 62IV iedaļa Piegādes pielāgošana 65III NODAĻA Ražošanas ierobežošanas sistēmas 67I iedaļa Vispārīgi noteikumi 67II iedaļa Cukurs 67I apakšiedaļa Kvotu piešķiršana un pārvaldība 67II apakšiedaļa Kvotas pārsniegšana 69III iedaļa Piens 71I apakšiedaļa Vispārīgi noteikumi 71II apakšiedaļa Kvotu piešķiršana un pārvaldība 73III apakšiedaļa Kvotas pārsniegšana 78IV iedaļa Procedūras noteikumi attiecībā uz cukura un piena kvotām 81I apakšiedaļa Procedūras noteikumi attiecībā uz cukura kvotām 81II apakšiedaļa Procedūras noteikumi attiecībā uz piena kvotām 83V iedaļa Ražošanas potenciāls vīna nozarē 84I apakšiedaļa Nelikumīgi stādījumi 84II apakšiedaļa Stādīšanas tiesību pārejas režīms 87III apakšiedaļa Tirdzniecības noteikumi vīna kopējā tirgus darbības uzlabošanai un stabilizēšanai 92IV NODAĻA Atbalsta shēmas 93I iedaļa Ražošanas kompensācija cukura nozarē 93II iedaļa Atbalsts piena un piena produktu nozarei 93I apakšiedaļa Atbalsts par īpašu izmantojumu 93II apakšiedaļa Nosacījumi siera ražošanai 95III apakšiedaļa Atbalsts par piena produktu piegādi skolēniem 96IV iedaļa Atbalsts apiņu nozarē 98V iedaļa Atbalsts olīveļļas un galda olīvu nozarei 99VI iedaļa Atbalsts augļu un dārzeņu nozarei 101I apakšiedaļa Ražotāju grupas 101II apakšiedaļa Darbības fondi un darbības programmas 102III apakšiedaļa Programma skolu apgādei ar augļiem 110VII iedaļa Atbalsta programmas vīna nozarē 113I apakšiedaļa Ievada noteikumi 113II apakšiedaļa Atbalsta programmu iesniegšana un saturs 114III apakšiedaļa Īpašie atbalsta pasākumi 116IV apakšiedaļa Procedūras noteikumi 121VIII iedaļa Īpaši noteikumi biškopības nozarei 123IX iedaļa Atbalsts zīdtārpiņu nozarei 125II SADAĻA NOTEIKUMI PAR TIRDZNIECĪBU UN RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJĀM 127[I NODAĻA Tirdzniecības noteikumi 127I iedaļa Tirdzniecības standarti 127I apakšiedaļa Ievada noteikumi 127II apakšiedaļa Vispārējais tirdzniecības standarts 127III apakšiedaļa Tirdzniecības standarti pa nozarēm vai produktiem 128IV apakšiedaļa Ar importu un eksportu saistīti tirdzniecības standarti 134V apakšiedaļa Kopīgi noteikumi 135II iedaļa Cilmes vietas nosaukumi, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un tradicionālie apzīmējumi vīna nozarē 136I apakšiedaļa Ievada noteikumi 136II apakšiedaļa Cilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 136III apakšiedaļa Tradicionālie apzīmējumi 149III iedaļa Marķēšana un noformēšana vīna nozarē 151II NODAĻA Ražotāju organizācijas, ražotāju grupas, starpnozaru organizācijas, tirgus dalībnieku organizācijas 155I iedaļa Vispārīgi principi 155II iedaļa Noteikumi attiecībā uz ražotāju un starpnozaru organizācijām un ražotāju grupām augļu un dārzeņu nozarē 159I apakšiedaļa Ražotāju organizāciju statūti un atzīšana 160II apakšiedaļa Ražotāju organizāciju apvienības un ražotāju grupas 162III apakšiedaļa Noteikumu attiecināšana uz ekonomiskās zonas ražotājiem 163IV apakšiedaļa Starpnozaru organizācijas augļu un dārzeņu nozarē 166III iedaļa Noteikumi attiecībā uz ražotāju un starpnozaru organizācijām vīna nozarē 169IV iedaļa Noteikumi par starpnozaru organizācijām tabakas nozarē 170[V iedaļa 171Ražotāju organizācijas piena un piena produktu nozarē 171VI iedaļa Procedūras noteikumi 172III DAĻA TIRDZNIECĪBA AR TREŠĀM VALSTĪM 174I NODAĻA Vispārīgi noteikumi 174II NODAĻA Imports 175I iedaļa Importa atļaujas 175II iedaļa Ievedmuita un maksājumi 178III iedaļa Importa kvotu pārvaldība 182IV iedaļa Īpaši noteikumi atsevišķiem produktiem 185I apakšiedaļa Īpaši importa noteikumi labības un rīsu nozarē 185II apakšiedaļa Cukura importa režīms 186III apakšiedaļa Īpaši noteikumi kaņepju importam 187IV apakšiedaļa Īpaši noteikumi apiņu importam 188V iedaļa Aizsardzība un ievešana pārstrādei 188III NODAĻA Eksports 190I iedaļa Eksporta atļaujas 190II iedaļa Eksporta kompensācijas 192III iedaļa Eksporta kvotu pārvaldība piena un piena produktu nozarē 197IV iedaļa Īpaša importa procedūra, ko piemēro trešās valstīs 198V iedaļa Īpaši noteikumi dzīviem augiem 198VI iedaļa Izvešana pārstrādei 199IV DAĻA KONKURENCES NOTEIKUMI 200I NODAĻA Noteikumi, ko piemēro uzņēmumiem 200II NODAĻA Noteikumi par valsts atbalstu 205V DAĻA ĪPAŠI NOTEIKUMI VAIRĀKĀS VAI ATSEVIŠĶĀS NOZARĒS 209I NODAĻA Īpaši noteikumi vairākās nozarēs 209I iedaļa Traucējumi tirgos 209II iedaļa Ziņošana 210II NODAĻA ĪPAŠI NOTEIKUMI ATSEVIŠĶĀS NOZARĒS 211I iedaļa Apiņi 211II iedaļa Vīns 212III iedaļa Piens un piena produkti 215IV iedaļa Etilspirts 217VI DAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 218VII DAĻA PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 222I NODAĻA Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi 222II NODAĻA Pārejas un nobeiguma noteikumi 224I PIELIKUMS 1. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO PRODUKTU SARAKSTS I daļa. Labība 227II daļa. Rīsi 230III daļa. Cukurs 231IV daļa. Sausā lopbarība 231V daļa. Sēklas 232VI daļa. Apiņi 234VII daļa. Olīveļļa un galda olīvas 234VIII daļa. Šķiedras lini un kaņepes 234IX daļa. Augļi un dārzeņi 235X daļa. Augļu un dārzeņu pārstrādes produkti 235XI daļa. Banāni 238XII daļa. Vīns 238XIII daļa. Dzīvi koki un citi augi, sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas, griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi 239XIV daļa. Jēltabaka 239XV daļa. Liellopu un teļa gaļa 239XVI daļa. Piens un piena produkti 240XVII daļa. Cūkgaļa 240XVIII daļa. Aitas un kazas gaļa 241XIX daļa. Olas 241XX daļa. Mājputnu gaļa 242XXI daļa. Citi produkti 242II PIELIKUMS SARAKSTS AR PRODUKTIEM, KURIEM NOTEIKTI ĪPAŠI PASĀKUMI, KĀ MINĒTS 1. PANTA 2. PUNKTĀ I daļa. Lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts 249II daļa. Biškopības produkti 249III daļa. Zīdtārpiņi 249III PIELIKUMS 2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀS DEFINĪCIJAS I daļa. Definīcijas, kas attiecas uz rīsu nozari 250II daļa. Definīcijas, kas attiecas uz cukura nozari 253III daļa. Definīcijas, kas attiecas uz apiņu nozari 254IV daļa. Definīcijas attiecībā uz vīna nozari 254V daļa. Definīcijas, kas attiecas uz liellopu un jaunlopu gaļas nozari 257VI daļa. Definīcijas, kas attiecas uz piena un piena produktu nozari 257VII daļa. Definīcijas, kas attiecas uz olu nozari 257VIII daļa. Definīcijas, kas attiecas uz mājputnu gaļas nozari 257IX daļa. Definīcijas, kas attiecas uz biškopības nozari 259IV PIELIKUMS STANDARTA KVALITĀTES RĪSI UN CUKURS, KĀ MINĒTS 8. PANTA 1. UN 3. PUNKTĀ 260V PIELIKUMS SAVIENĪBAS SKALAS LIEMEŅU KLASIFICĒŠANAI, KAS MINĒTAS 34. PANTĀ 262VI PIELIKUMS 50. PANTĀ MINĒTĀS VALSTU UN REĢIONU KVOTAS CUKURA, IZOGLIKOZES UN INULĪNA SĪRUPA RAŽOŠANAI no 2010./2011. tirdzniecības gada 266VII PIELIKUMS SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI PAR CUKURA VAI IZOGLIKOZES KVOTU NODOŠANU SASKAŅĀ AR 53. PANTU I 268VIII PIELIKUMS VALSTU KVOTAS PIENA UN CITU PIENA PRODUKTU RAŽOŠANAI, KĀ MINĒTS 59. PANTĀ 271IX PIELIKUMS SALĪDZINĀMAIS TAUKU SATURS, KĀ MINĒTS 63. PANTĀ 273X PIELIKUMS BUDŽETS ATBALSTA PROGRAMMĀM, KĀ MINĒTS 136. PANTA 1. PUNKTĀ 274XI PIELIKUMS STARPTAUTISKĀS ORGANIZĀCIJAS, KAS MINĒTAS 159. PANTA 3. PUNKTĀ 275XII PIELIKUMS 163. PANTĀ MINĒTO PRODUKTU DEFINĪCIJAS, APZĪMĒJUMI UN TIRDZNIECĪBAS NOSAUKUMI 276I daļa. To liellopu gaļa, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus 276I. Definīcija 276II. TIRDZNIECĪBAS NOSAUKUMI 276II daļa. Vīnkopības produkti 279III daļa. Piens un piena produkti 286IV daļa. Cilvēku patēriņam paredzēts piens, uz kuru attiecas KN kods 0401 287V daļa. Mājputnu gaļas nozaru produkti 290VI daļa. Ziežamie tauki 292VII daļa. Olīveļļas un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi un definīcijas 295XII pielikuma papildinājums (minēts II daļā) Vīnogu audzēšanas zonas 296XIII PIELIKUMS I daļa Stiprināšana, paskābināšana un atskābināšana dažās vīnogu audzēšanas zonās 302II daļa Ierobežojumi 306XIV PIELIKUMS PILNĪGS TO NOTEIKUMU SARAKSTS, KURUS SASKAŅĀ AR 218. UN 224. PANTU VAR ATTIECINĀT UZ RAŽOTĀJIEM, KAS NAV ORGANIZĀCIJU BIEDRI 308XV PIELIKUMS RĪSU IEVEDMUITA, KĀ MINĒTS 242. UN 244. PANTĀ 310XVI PIELIKUMS BASMATI RĪSU ŠĶIRNES, KĀ MINĒTS 243. PANTĀ 312XVII PIELIKUMS LABĪBAS, RĪSU, CUKURA, PIENA UN OLU NOZARES PREČU SARAKSTS SAISTĪBĀ AR 16. PANTA a) PUNKTA ii) APAKŠPUNKTA PIEMĒROŠANU UN III DAĻAS III NODAĻAS II IEDAĻĀ PAREDZĒTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PIEŠĶIRŠANU I daļa. Labība 313II daļa. Rīsi 316III daļa. Cukurs 318IV daļa. Piens 321V daļa. Olas 324XVIII PIELIKUMS DAŽU TO PRODUKTU SARAKSTS, KAS SATUR CUKURU, SAISTĪBĀ AR III DAĻAS III NODAĻAS II IEDAĻĀ PAREDZĒTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PIEŠĶIRŠANU 325XIX PIELIKUMS LAUKU ATTĪSTĪBAI VĪNA RAŽOŠANAS REĢIONOS ATVĒLĒTAIS BUDŽETS, KAS MINĒTS 314. PANTA 3. PUNKTĀ 326XX PIELIKUMS ATBILSTĪBAS TABULA, KAS MINĒTA 325. PANTA 3. PUNKTĀ 327I DAĻAIEVADA NOTEIKUMI1. pants Darbības joma1. Ar šo regulu izveido tirgus kopīgo organizāciju šādu nozaru produktiem, kā turpmāk noteikts I pielikumā:a) labība, I pielikuma I daļa;b) rīsi, I pielikuma II daļa;c) cukurs, I pielikuma III daļa;d) sausā lopbarība, I pielikuma IV daļa;e) sēklas, I pielikuma V daļa;f) apiņi, I pielikuma VI daļa;g) olīveļļa un galda olīvas, I pielikuma VII daļa;h) šķiedras lini un kaņepes, I pielikuma VIII daļa;i) augļi un dārzeņi, I pielikuma IX daļa;j) augļu un dārzeņu pārstrādes produkti, I pielikuma X daļa;k) banāni, I pielikuma XI daļa;l) vīns, I pielikuma XII daļa;m) dzīvi augi un puķkopības produkti, I pielikuma XIII daļa (turpmāk “dzīvu augu nozare”);n) jēltabaka, I pielikuma XIV daļa;o) liellopu un teļa gaļa, I pielikuma XV daļa;p) piens un piena produkti, I pielikuma XVI daļa;q) cūkgaļa, I pielikuma XVII daļa;r) aitas un kazas gaļa, I pielikuma XVIII daļa;s) olas, I pielikuma XIX daļa;t) mājputnu gaļa, I pielikuma XX daļa;u) citi produkti, I pielikuma XXI daļa.2. Šajā regulā nosaka īpašus pasākumus nozarēm, kas uzskaitītas un dažos gadījumos sīkāk definētas II pielikumā:a) lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam, II pielikuma I daļa (turpmāk “lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta nozare”);b) biškopības produktiem, II pielikuma II daļa (turpmāk “biškopības nozare”);c) zīdtārpiņiem, II pielikuma III daļa.3. Attiecībā uz svaigiem vai atdzesētiem kartupeļiem ar KN kodu 0701 piemēro IV daļas II nodaļu.2. pants Definīcijas1. Šajā regulā piemēro III pielikumā izklāstītās definīcijas attiecībā uz dažām nozarēm.2. Šajā regulā:a) “lauksaimnieks” ir lauksaimnieks, kā definēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta a) punktā;b) “maksātājs” ir struktūra vai struktūras, ko dalībvalstis norīkojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005;c) “intervences cena” ir cena, par ko produktus iepērk valsts intervencē.3. pants Tirdzniecības gadiNosaka šādus tirdzniecības gadus:a) no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim — banānu nozarei;b) no 1. aprīļa līdz nākamā gada 31. martam:i) sausās lopbarības nozarei,ii) zīdtārpiņu nozarei;c) no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam:i) labības nozarei,ii) sēklu nozarei,iii) olīveļļas un galda olīvu nozarei,iv) šķiedras linu un kaņepju nozarei,v) piena un piena produktu nozarei;d) no 1. augusta līdz nākamā gada 31. jūlijam — vīna nozarei;e) no 1. septembra līdz nākamā gada 31. augustam — rīsu nozarei;f) no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim — cukura nozarei.Lai ņemtu vērā augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozares specifiku, Komisija vajadzības gadījumā ar deleģētajiem aktiem nosaka tirdzniecības gadus minētajiem produktiem.4. pants Deleģētās pilnvarasLai ņemtu vērā katras nozares specifiku un reaģētu uz tirgus stāvokļa izmaiņām, Komisija ar deleģētajiem aktiem var atjaunināt III pielikuma I daļā izklāstītās definīcijas.5. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var:a) noteikt konversijas likmes rīsiem dažādās pārstrādes stadijās, pārstrādes izmaksas un blakusproduktu vērtību;b) paredzēt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz konversijas likmju piemērošanu.II DAĻA IEKŠĒJAIS TIRGUSI SADAĻA TIRGUS INTERVENCEI NODAĻAValsts intervence un uzglabāšana privātās noliktavāsI iedaļaIevada noteikumi par valsts intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavās6. PANTS Darbības joma1. Šajā nodaļā ir paredzēti noteikumi par — attiecīgā gadījumā — iepirkšanu valsts intervencē un atbalsta sniegšanu uzglabāšanai privātās noliktavās attiecībā uz šādām nozarēm:a) labības nozare;b) rīsu nozare;c) cukura nozare;d) olīveļļas un galda olīvu nozare;e) liellopu un teļa gaļas nozare;f) piena un piena produktu nozare;g) cūkgaļas nozare;h) aitas un kazas gaļas nozare.2. Šajā nodaļā:a) “labība” ir labība, kas novākta Savienībā;b) “piens” ir govs piens, kas ražots Savienībā;c) “krējums” ir krējums, kas iegūts tieši un vienīgi no piena.7. pants ES izcelsmeNeskarot 6. panta 2. punktu, vienīgi Savienības izcelsmes produktus var iepirkt valsts intervencē un vienīgi tiem var piešķirt atbalstu par to uzglabāšanu privātās noliktavās.8. pants Salīdzināmās cenas1. Produktiem, uz kuriem attiecas 6. panta 1. punktā minētie intervences pasākumi, nosaka šādas salīdzināmās cenas:a) attiecībā uz labības nozari — EUR 101,31 par tonnu;b) attiecībā uz nelobītiem rīsiem — EUR 150 par tonnu standarta kvalitātes produktu, kā noteikts IV pielikuma A punktā;c) attiecībā uz cukuru:i) par balto cukuru: EUR 404,4 par tonnu no 2009./2010. tirdzniecības gada,ii) par jēlcukuru: EUR 335,2 par tonnu no 2009./2010. tirdzniecības gada;d) attiecībā uz liellopu un teļa gaļas nozari — EUR 2224 par tonnu R3 kategorijas vīriešu kārtas liellopu liemeņu, kā noteikts Savienības skalā pieaugušu liellopu liemeņu klasifikācijai, kas minēta 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā;e) attiecībā uz piena un piena produktu nozari:i) EUR 246,39 par 100 kg sviesta,ii) EUR 169,80 par 100 kg sausā vājpiena;f) attiecībā uz cūkgaļas nozari — EUR 1509,39 par tonnu tās standarta kvalitātes cūku liemeņu, kas noteikta pēc svara un liesās gaļas satura saskaņā ar Savienības skalu cūku liemeņu klasifikācijai, kas minēta 34. panta 1. punkta b) apakšpunktā:i) liemeņi, kuru svars nav mazāks par 60 kg, bet nepārsniedz 120 kg: E kategorija, kā noteikts V pielikuma B punkta II daļā,ii) liemeņi, kuri sver no 120 kg līdz 180 kg: R kategorija, kā noteikts V pielikuma B punkta II daļā.2. Salīdzināmās cenas labībai un rīsiem, kas noteiktas attiecīgi 1. punkta a) un b) apakšpunktā, attiecas uz noliktavā piegādāto preču vairumtirdzniecības posmu pirms to izkraušanas. Minētās salīdzināmās cenas ir spēkā visos Savienības intervences centros, kas minēti 30. pantā.3. Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktā noteiktās salīdzināmās cenas piemēro no rūpnīcas izvestam neiepakotam standarta kvalitātes cukuram, kā noteikts IV pielikuma B punktā.4. Šā panta 1. punktā noteiktās salīdzināmās cenas var mainīt saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktā noteikto procedūru, ņemot vērā ražošanas un tirgu attīstību.9. pants Cenu paziņošana cukura tirgūKomisija ar īstenošanas aktiem izveido informācijas sistēmu par cenām cukura tirgū, tostarp sistēmu cukura tirgus cenu līmeņa publicēšanai.Minētās sistēmas pamatā ir informācija, ko iesniedz baltā cukura ražošanas uzņēmumi vai citi tirgus dalībnieki, kuri darbojas cukura tirdzniecībā. Šī informācija ir konfidenciāla.Komisija nodrošina, ka publicētā informācija neļauj identificēt atsevišķu uzņēmumu vai tirgus dalībnieku cenas.II iedaļaValsts intervenceI APAKšIEDAļA VISPāRīGI NOTEIKUMI10. PANTS Valsts intervencei atbilstīgi produktiIevērojot šajā iedaļā paredzētos nosacījumus un turpmākās prasības un nosacījumus, kas Komisijai ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem jānosaka atbilstīgi 31. un 32. pantam, valsts intervenci piemēro šādiem produktiem:a) kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un sorgo;b) nelobītiem rīsiem;c) svaigai vai atdzesētai liellopu un teļa gaļai, uz ko attiecas KN kods 0201 10 00 un kodi no 0201 20 20 līdz 0201 20 50;d) sviestam, kas ražots tieši un vienīgi no pasterizēta krējuma apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 82 % no svara un maksimālais ūdens saturs ir 16 % no svara;e) visaugstākās kvalitātes sausajam vājpienam, kas ir ražots no piena ar izsmidzināšanas metodi apstiprinātā uzņēmumā Savienībā, ar minimālo olbaltumvielu saturu 34,0 % no svara beztauku sausnā.II apakšiedaļaIepirkšanas sākšana11. PANTS Valsts intervences periodiValsts intervence ir pieejama:a) labībai no 1. novembra līdz 31. maijam;b) nelobītiem rīsiem no 1. aprīļa līdz 31. jūlijam;c) liellopu un teļa gaļai jebkurā tirdzniecības gadā visu gadu;d) sviestam un sausajam vājpienam no 1. marta līdz 31. augustam.12. pants Valsts intervences sākšana1. Laikposmos, kas minēti 11. pantā, valsts intervenci:a) veic attiecībā uz kviešiem;b) veic attiecībā uz cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzu, sorgo, nelobītiem rīsiem, cukuru, sviestu un sauso vājpienu, nepārsniedzot 13. panta 1. punktā norādītos intervences ierobežojumus;c) Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības uzsāk attiecībā uz liellopu un teļa gaļu, ja reprezentatīvā laikposmā kādā dalībvalstī vai kādas dalībvalsts reģionā liellopu un teļa gaļas vidējā tirgus cena, kas reģistrēta, pamatojoties uz 34. panta 1. punktā minēto Savienības skalu liemeņu klasificēšanai, ir zemāka nekā EUR 1560 par tonnu.2. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pārtrauc 1. punkta c) apakšpunktā minēto valsts intervenci liellopu un teļa gaļai, ja minētajā apakšpunktā paredzētie nosacījumi reprezentatīvā laikposmā vairs nav spēkā.13. pants Intervences ierobežojumi1. Iepirkumus valsts intervencei veic, nepārsniedzot šādus ierobežojumus:a) cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai, sorgo un nelobītajiem rīsiem — 0 tonnas attiecīgi 11. panta a) un b) punktā minētajos laikposmos;b) sviestam — 30 000 tonnas katrā 11. panta d) punktā minētajā laikposmā;c) sausajam vājpienam — 109 000 tonnas katrā no 11. panta d) punktā minētajiem laikposmiem.2. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem produktiem Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt turpināt valsts intervenci, pārsniedzot minētajā punktā norādītos apjomus, ja tas vajadzīgs, ņemot vērā tirgus situāciju un jo īpaši tirgus cenu attīstību.III apakšiedaļaIntervences cenas14. PANTS Intervences cenas1. Intervences cena:a) kviešiem ir vienāda ar salīdzināmo cenu par maksimālo piedāvāto daudzumu 3 miljoniem tonnu katrā intervences periodā, kā noteikts 11. panta a) punktā;b) sviestam ir vienāda ar 90 % no salīdzināmās cenas par piedāvātajiem daudzumiem, kas nepārsniedz 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu;c) sausajam vājpienam ir vienāda ar salīdzināmo cenu par piedāvātajiem daudzumiem, kas nepārsniedz 13. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto ierobežojumu.2. Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, konkursa kārtībā nosaka intervences cenas un intervences daudzumus šādiem produktiem:a) kviešiem par daudzumiem, kas pārsniedz maksimālo piedāvāto daudzumu 3 miljonus tonnu katrā intervences periodā, kā noteikts 11. panta a) punktā;b) cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai, sorgo un nelobītiem rīsiem, piemērojot 13. panta 2. punktu;c) liellopu un teļa gaļai;d) sviestam par daudzumiem, kas piedāvāti, pārsniedzot 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu, piemērojot 13. panta 2. punktu, une) sausajam vājpienam par daudzumiem, kas piedāvāti, pārsniedzot 13. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto ierobežojumu, piemērojot 13. panta 2. punktu.Īpašos apstākļos Komisija ar īstenošanas aktiem var attiecināt konkursa procedūras vai noteikt intervences cenas un intervences daudzumus tikai attiecībā uz kādu dalībvalsti vai kādas dalībvalsts reģionu, pamatojoties uz reģistrētajām vidējām tirgus cenām.3. Saskaņā ar 2. punktā minētajām konkursa procedūrām noteiktā maksimālā iepirkšanas cena nedrīkst pārsniegt:a) labībai un nelobītiem rīsiem — attiecīgās salīdzināmās cenas;b) liellopu un teļa gaļai — vidējo tirgus cenu, kas reģistrēta kādā dalībvalstī vai kādas dalībvalsts reģionā un palielināta par summu, kas ar īstenošanas aktiem jānosaka Komisija, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem;c) sviestam — 90 % no salīdzināmās cenas;d) sausajam vājpienam — salīdzināmo cenu.4. Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās intervences cenas:a) labībai neskar cenas pieaugumu vai samazinājumu kvalitātes apsvērumu dēļ, unb) nelobītiem rīsiem paaugstina vai samazina, atkarībā no tā, vai maksātājam piedāvāto produktu kvalitāte atšķiras no IV pielikuma A punktā noteiktās standarta kvalitātes. Turklāt Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt intervences cenas paaugstināšanu un pazemināšanu, lai nodrošinātu to, ka ražošana ir orientēta uz konkrētām šķirnēm.IV apakšiedaļaIntervences produktu realizācija15. PANTS Vispārīgi principiValsts intervencē iepirkto produktu realizāciju veic, neradot traucējumus tirgū, nodrošinot vienādu piekļuvi precēm un vienādus noteikumus pircējiem un ievērojot saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam.16. pants Cukura realizācijaValsts intervencē iepirkto cukuru maksātāji var pārdot vienīgi par cenu, kas ir augstāka par noteikto salīdzināmo cenu tirdzniecības gadam, kurā notiek pārdošana.Tomēr, lai izmantotu īpašu izdevību realizēt intervences krājumus, neradot traucējumus tirgū, Komisija ar deleģētajiem aktiem var nolemt, ka maksātāji:a) var pārdot cukuru par cenu, kas ir vienāda ar pirmajā daļā minēto salīdzināmo cenu vai zemāka par to, ja cukuru paredzēts:i) izmantot dzīvnieku barībai vaiii) eksportēt vai nu bez turpmākas pārstrādes, vai pēc pārstrādāšanas produktos, kas uzskaitīti Līguma I pielikumā, vai precēs, kuras uzskaitītas šīs regulas XVII pielikuma III daļā, vaiiii) izmantot rūpnieciskām vajadzībām, kā norādīts 55. pantā;b) dara to rīcībā esošo nepārstrādāto pārtikā lietojamo cukuru pieejamu Savienības iekšējā tirgū tām labdarības organizācijām, ko atzīst attiecīgā dalībvalsts vai Komisija, ja dalībvalsts nav atzinusi nevienu šādu organizāciju, par cenu, kas ir zemāka par esošo salīdzināmo cenu, vai par brīvu, lai to izdalītu ārkārtēju situāciju individuālās palīdzības operācijās.[V apakšiedaļaIzplatīšana vistrūcīgākajām personām Savienībā17. PANTS Pārtikas izplatīšanas shēma vistrūcīgākajām personām Savienībā1. Tiek izveidota shēma pārtikas produktu izplatīšanai vistrūcīgākajām personām Savienībā ar dalībvalstu izraudzīto organizāciju starpniecību. Šim nolūkam dara pieejamus intervences krājumos esošus produktus vai, ja pārtikas izplatīšanai piemēroti intervences krājumi nav pieejami, pārtikas produktus iepērk tirgū.Pirmajā daļā minētās shēmas nolūkā “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas — atsevišķas personas, ģimenes vai grupas, ko veido šādas personas, — kuru sociālā un finansiālā atkarība ir reģistrēta vai atzīta, pamatojoties uz atbilstības kritērijiem, kurus pieņēmušas valsts kompetentās iestādes, vai tiek uzskatītas par tādām, pamatojoties uz izraudzīto organizāciju izmantotajiem kritērijiem, kurus šīs kompetentās iestādes ir apstiprinājušas.2. Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties 1. pantā paredzētajā shēmā, iesniedz Komisijai pārtikas izplatīšanas programmas, kurās ir ietvertas:a) galvenās pazīmes un mērķi;b) izraudzītās organizācijas;c) pieprasītie pārtikas produktu daudzumi, kuri jāizdala trīs gadu laikposmā, un cita atbilstīga informācija.Dalībvalstis izvēlas pārtikas produktus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tostarp uzturvērtību un piemērotību izplatīšanai. Šim nolūkam dalībvalstis var piešķirt priekšrocību pārtikas produktiem, kuru izcelsme ir ES.3. Pamatojoties uz dalībvalstu paziņotajiem pieprasījumiem saskaņā ar 2. punkta pirmo daļu un citu par atbilstīgu uzskatītu informāciju, Komisija pieņem trīsgadu plānus.Katrā trīsgadu plānā nosaka ikgadējos finanšu piešķīrumus, kurus Savienība piešķir katrai dalībvalstij, un dalībvalstu minimālo gada finansiālo ieguldījumu. Piešķīrumi programmas otrajā un trešajā gadā ir orientējoši.Dalībvalstis, kas piedalās shēmā, katru gadu apstiprina 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minētos pieprasījumus. Pēc šiem apstiprinājumiem Komisija katru nākamo gadu lemj par galīgajiem piešķīrumiem budžetā pieejamo apropriāciju ietvaros.Kad trīsgadu plānā iekļautie produkti nav pieejami intervences krājumos dalībvalstī, kurā šādi produkti ir vajadzīgi, trīsgadu plānā paredz šādu produktu pārvešanu no dalībvalstīm, kuru intervences krājumos tie ir pieejami.Trīsgadu plānu var pārskatīt, ņemot vērā visas atbilstīgās izmaiņas, kas ietekmē tā izpildi.4. Dalībvalstu saskaņā ar 1. punktu izraudzītās organizācijas nedrīkst būt komerciāli uzņēmumi.Pārtikas produktus šīm organizācijām izsniedz bez maksas.Pārtikas produktu izplatīšana vistrūcīgākajām personām ir:a) bez maksas vaib) par cenu, kas nekādā gadījumā nav lielāka nekā tā, ko attaisno izmaksas, kuras rodas izraudzītajām organizācijām, izpildot operāciju, izņemot izmaksas, kuras var segt saskaņā ar 7. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunktu.5. Dalībvalstis, kas piedalās shēmā:a) iesniedz Komisijai gada pārskatu par shēmas īstenošanu;b) laikus informē Komisiju par notikumiem, kas ietekmē pārtikas izplatīšanas programmu īstenošanu.6. Savienība līdzfinansē attiecināmās izmaksas saskaņā ar shēmu. Šis līdzfinansējums:a) kopā nepārsniedz EUR 500 miljonus katrā budžeta gadā, nedz arīb) 75 % no attiecināmajām izmaksām vai 90 % no attiecināmajām izmaksām dalībvalstīs, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, kā noteikts Komisijas Lēmuma 2006/596/EK[17] I pielikumā.7. Attiecināmās izmaksas saskaņā ar shēmu ir:a) no intervences krājumiem izņemto produktu izmaksas;b) to pārtikas produktu izmaksas, kas iepirkti tirgū, unc) no intervences krājumiem izņemto produktu transportēšanas izmaksas no vienas dalībvalsts uz otru, ja tas ir vajadzīgs.To finanšu resursu ietvaros, kas katrā dalībvalstī pieejami trīsgadu plāna īstenošanai, valsts kompetentās iestādes var uzskatīt par attiecināmām šādas izmaksas:a) izmaksas, kuras radušās, transportējot pārtikas produktus uz izraudzīto organizāciju noliktavām;b) šādas izraudzītajām organizācijām radušās izmaksas, ciktāl tās ir tieši saistītas ar plāna īstenošanu:i) administratīvās izmaksas,ii) izmaksas, kas radušās, transportējot no izraudzīto organizāciju noliktavām uz pēdējo izplatīšanas punktu, uniii) glabāšanas izmaksas.8. Dalībvalstis veic administratīvās un fiziskās pārbaudes, lai nodrošinātu plāna īstenošanu saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, un nosaka sankcijas, kas piemērojamas pārkāpumu gadījumos.9. Norāde “Eiropas Savienības atbalsts”, kas papildināta ar Eiropas Savienības emblēmu, ir skaidri norādīta uz iepakojuma pārtikai, kuru paredzēts izplatīt, izmantojot plānus, kā arī izplatīšanas punktos.10. Savienības shēma neskar nevienu valsts shēmu, kura atbilst Savienības tiesību aktiem un saskaņā ar kuru pārtikas produkti tiek izplatīti vistrūcīgākajām personām.18. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu 17. pantā paredzētajai shēmai piešķirtā budžeta efektīvu izmantošanu, Komisija , izmantojot deleģētos aktus, nosaka metodi, kā aprēķina resursu vispārējo piešķīrumu dalībvalstīm, tostarp resursus intervences produktu izplatīšanai un finanšu līdzekļus pārtikas produktu iepirkšanai tirgū. Tā nosaka arī uzskaites vērtību produktiem, kas izņemti no intervences krājumiem, kā arī metodi, kas jāizmanto jebkurai resursu pārdalīšanai starp dalībvalstīm trīsgadu plāna pārskatīšanas rezultātā.2. Lai nodrošinātu 17. pantā paredzētajai shēmai piešķirtā budžeta efektīvu un lietderīgu izmantošanu un lai aizsargātu tirgus dalībnieku tiesības un pienākumus, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, kas nosaka izmantot konkursa procedūras visām darbībām saistībā ar pārtikas izplatīšanas programmu izpildi, noteikumus par nodrošinājumu, kurš jāiemaksā konkursa dalībniekiem, un noteikumus par sankcijām, samazinājumiem un izslēgšanu, ko piemēro dalībvalstis, jo īpaši attiecībā uz termiņu neievērošanu produktu izņemšanai no intervences krājumiem un nopietnu trūkumu un pārkāpumu gadījumos attiecībā uz trīsgadu plāna izpildi.19. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija , izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus 17. pantā minētā trīsgadu plāna un valsts pārtikas izplatīšanas programmu vienotai īstenošanai. Šie akti jo īpaši skar:a) sīki izstrādātus noteikumus un procedūras trīsgadu plānu pieņemšanai un pārskatīšanai, tostarp piemērojamos termiņus;b) trīsgadu plānu pieņemšanu un to pārskatīšanu, kā arī galīgos piešķīrumus, kas minēti 17. panta 3. punkta trešajā daļā;c) noteikumus par papildelementiem, kuri jāiekļauj trīsgadu plānos, noteikumus pārtikas produktu piegādei, kā arī procedūras un termiņus, kurus piemēro intervences produktu izņemšanai no krājumiem un pārvešanai no vienas dalībvalsts uz otru;d) noteikumus par gada īstenošanas ziņojumu, kā arī par valsts pārtikas izplatīšanas programmu formu;e) sīki izstrādātus noteikumus, kurus piemēro 17. panta 7. punkta otrajā daļā paredzēto izmaksu atmaksai, tostarp maksimālo finansējumu un termiņus;f) vienotus noteikumus saistībā ar uzaicinājumiem uz konkursu, tostarp nosacījumus, kurus piemēro pārtikas produktiem un to piegādei;g) noteikumus par dalībvalstīm veicamajām administratīvajām un fiziskajām pārbaudēm;h) vienotus noteikumus attiecībā uz maksājumu procedūrām un termiņiem un piemērojamos samazinājumus noteikumu neievērošanas gadījumā, grāmatvedības noteikumus un procedūras produktu pārvešanai no vienas dalībvalsts uz otru, tostarp uzdevumus, kas jāizpilda attiecīgajām valsts intervences aģentūrām;i) vienotus nosacījumus 17. panta 9. punkta īstenošanai.]III iedaļaUzglabāšana privātās noliktavāsI APAKšIEDAļA OBLIGāTAIS ATBALSTS20. PANTS Atbilstīgi produktiAtbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās piešķir par turpmāk norādītajiem produktiem, kuri atbilst šajā iedaļā minētajiem nosacījumiem un turpmākām prasībām un nosacījumiem, kas Komisijai ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 31. un 32. pantam jāpieņem attiecībā uz:i) nesālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kura minimālais piena tauku saturs ir 82 % no svara, maksimālais beztauku sausnas saturs ir 2 % no svara un maksimālais ūdens saturs ir 16 % no svara,ii) sālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kura minimālais piena tauku saturs ir 80 % no svara, maksimālais beztauku sausnas saturs ir 2 % no svara, maksimālais ūdens saturs ir 16 % un maksimālais sāls saturs ir 2 % no svara.21. pants Nosacījumi un atbalsta apjoms par sviestuPasākumus, lai noteiktu atbalstu par sviestu, veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.II apakšiedaļaFakultatīvais atbalsts22. PANTS Atbilstīgi produkti1. Atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās var piešķirt par turpmāk norādītajiem produktiem, kas atbilst šajā iedaļā minētajiem nosacījumiem un turpmākām prasībām un nosacījumiem, kas Komisijai jāpieņem ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 31. un 32. pantam:a) par balto cukuru;b) par olīveļļu;c) par svaigu vai atdzesētu pieaugušu liellopu gaļu, kas noformēta liemeņu, pusliemeņu, rekonstruējamu liemeņa ceturtdaļu, priekšējo liemeņa ceturtdaļu vai pakaļējo liemeņa ceturtdaļu veidā un kas klasificēti saskaņā ar Savienības skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai, kā minēts 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā;d) par cūkgaļu;e) par aitas un kazas gaļu.Lai ņemtu vērā pieaugušu liellopu gaļas īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var grozīt pirmās daļas c) apakšpunktā noteikto produktu sarakstu, ja to prasa tirgus situācija.2. Atbalstu par 1. punktā paredzēto uzglabāšanu privātās noliktavās Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka iepriekš vai konkursa kārtībā.23. pants Atbalsta piešķiršanas nosacījumi baltajam cukuram1. Ja vidējā Savienībā reģistrētā cena par balto cukuru reprezentatīvā laikposmā ir un, visticamāk, saglabāsies mazāka par salīdzināmo cenu, tad, ņemot vērā situāciju tirgū, Komisija ar īstenošanas aktiem var izlemt piešķirt atbalstu par baltā cukura uzglabāšanu privātās noliktavās uzņēmumiem, kuriem ir piešķirta cukura kvota.2. Cukuram, ko tirdzniecības gadā uzglabā saskaņā ar 1. punktu, nedrīkst piemērot nekādus citus uzglabāšanas pasākumus, kas paredzēti 45. vai 56. pantā.24. pants Atbalsta piešķiršanas nosacījumi olīveļļaiKomisija ar īstenošanas aktiem var izlemt pilnvarot dalībvalstis slēgt līgumus ar to apstiprinātām iestādēm, kas nodrošina pietiekamas garantijas par pārdodamās olīveļļas uzglabāšanu nopietnu tirgus traucējumu gadījumā dažos Savienības reģionos, inter alia , ja vidējā reģistrētā tirgus cena reprezentatīvā laikposmā ir zemāka nekā:a) EUR 1779 par tonnu neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas;b) EUR 1710 par tonnu neapstrādātas olīveļļas;c) EUR 1524 par tonnu spīdīgās olīveļļas, kurā brīvo skābju daudzums ir 2 grādi, par katru papildu skābuma grādu samazinot minēto summu par EUR 36,70 tonnā.25. pants Atbalsta piešķiršanas nosacījumi liellopu un teļa gaļas nozares produktiemJa vidējā tirgus cena Savienībā, kas reģistrēta, pamatojoties uz Savienības skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai, kā minēts 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir un, visticamāk, saglabāsies mazāka par 103 % no salīdzināmās cenas, Komisija ar īstenošanas aktiem var izlemt piešķirt atbalstu par uzglabāšanu privātās noliktavās.26. pants Atbalsta piešķiršanas nosacījumi cūkgaļaiJa vidējā tirgus cena Savienībā, kas noteikta, ņemot vērā cenas, kas reģistrētas katrā dalībvalstī reprezentatīvos Savienības tirgos, un svērta ar koeficientiem, kas parāda cūku ganāmpulka relatīvo lielumu katrā dalībvalstī, ir un, visticamāk, saglabāsies mazāka par 103 % no salīdzināmās cenas, Komisija ar īstenošanas aktiem var izlemt piešķirt atbalstu par cūku liemeņu uzglabāšanu privātās noliktavās.27. pants Atbalsta piešķiršanas nosacījumi aitas un kazas gaļaiKomisija ar īstenošanas aktiem var izlemt piešķirt atbalstu par uzglabāšanu privātās noliktavās, ja vienā vai vairākās turpmāk norādītajās kotācijas zonās attiecībā uz aitas un kazas gaļu ir īpaši sarežģīta tirgus situācija:a) Lielbritānijā;b) Ziemeļīrijā;c) atsevišķi ņemtā jebkurā dalībvalstī, izņemot Apvienoto Karalisti.IV iedaļaKopīgi noteikumi par valsts intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavāsI APAKšIEDAļA VISPāRīGI NOTEIKUMI28. PANTS Uzglabāšanas noteikumi1. Maksātāji nevar uzglabāt iepirktos produktus ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kuras jurisdikcijā tie atrodas, ja vien tie nav iepriekš saņēmuši Komisijas atļauju, kas piešķirta ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 32. pantam.Šajā pantā Beļģijas un Luksemburgas teritorija tiek uzskatīta par vienu dalībvalsti.2. Atļauju piešķir, ja uzglabāšana ir nepieciešama un ņemot vērā šādus faktorus:a) uzglabāšanas iespējas un prasības dalībvalstī, kuras jurisdikcijā atrodas maksātājs, un citās dalībvalstīs;b) jebkuras papildu izmaksas, ko rada uzglabāšana dalībvalstī, kuras jurisdikcijā atrodas attiecīgais maksātājs, un transportēšana.3. Atļauju uzglabāšanai trešā valstī piešķir vienīgi tad, ja, pamatojoties uz 2. punktā noteiktajiem kritērijiem, uzglabāšana citā dalībvalstī radītu ievērojamas grūtības.4. Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju iegūst, konsultējoties ar visām dalībvalstīm.5. Jebkādi muitas nodokļi un citas piešķiramās vai maksājamās summas saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku neattiecas uz produktiem:a) kas ir transportēti pēc atļaujas saņemšanas saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, vaib) pārvietoti no viena maksātāja pie cita.6. Jebkurš maksātājs saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu ir atbildīgs arī par produktiem, kas ir uzglabāti ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kuras jurisdikcijā tas atrodas.7. Ja produkti, ko maksātājs glabā ārpus dalībvalsts teritorijas, kuras jurisdikcijā tas atrodas, netiek atvesti atpakaļ uz šo dalībvalsti, tos realizē par cenām un pēc noteikumiem, ko nosaka vai kas jānosaka glabāšanas vietā.29. pants Konkursa kārtības noteikumiKonkursa kārtība visām ieinteresētajām personām nodrošina vienlīdzīgu piekļuvi konkursam.Piedāvājumu atlasē priekšroku dod pretendentiem, kas ir vislabvēlīgākie Savienībai. Jebkurā gadījumā līguma slēgšanas tiesības var arī nepiešķirt.30. pants Labības un rīsu intervences centri1. Lai ņemtu vērā uzglabāšanas vietu dažādību labības un rīsu nozarē Savienībā un tirgus dalībniekiem nodrošinātu atbilstošu piekļuvi valsts intervencei, Komisija ar deleģētajiem aktiem pieņem prasības, kas jāizpilda intervences centriem un uzglabāšanas vietām attiecībā uz produktiem, kas jāiepērk saskaņā ar valsts intervences sistēmu, tostarp nosakot minimālo uzglabāšanas vietu ietilpību un tehniskās prasības, lai pārņemtos produktus saglabātu labā stāvoklī un uzglabāšanas laika beigās tos realizētu.2. Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, izraugās intervences centrus labības un rīsu nozarē, ņemot vērā šādus faktorus:a) centru novietojumu apgabalos, kuros ir attiecīgo produktu pārpalikumi;b) pietiekamas platības un tehniskā aprīkojuma pieejamību;c) ērti piebraucamu vietu.Katram labības veidam var izraudzīties intervences centru.31. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai ņemtu vērā dažādu nozaru īpatnības, Komisija papildus šajā regulā izklāstītajām prasībām ar deleģētajiem aktiem var pieņemt prasības un nosacījumus attiecībā uz produktiem, kas jāiepērk saskaņā ar valsts intervenci, kā minēts 10. pantā, un jāuzglabā saskaņā ar sistēmu par atbalsta piešķiršanu uzglabāšanai privātās noliktavās. Šo prasību un nosacījumu mērķis ir garantēt iepirkto un uzglabāto produktu atbilstību un kvalitāti attiecībā uz kvalitātes grupām, kvalitātes šķirām, kategorijām, daudzumiem, iepakojumu, tostarp marķējumu, maksimālo vecumu, sagatavošanu uzglabāšanai un produktu stadiju, uz kuru attiecas intervences cena un atbalsts.2. Lai ņemtu vērā labības un nelobītu rīsu nozares īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt kvalitātes apsvērumu dēļ piemērojamus cenu palielinājumus vai samazinājumus, kas minēti 14. panta 4. punktā, gan attiecībā uz iepirkšanu, gan pārdošanu.3. Lai ņemtu vērā liellopu un teļa gaļas nozares īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par to, ka maksātāja pienākums ir likt atkaulot visu liellopu gaļu pēc tās pārņemšanas un pirms ievietošanas noliktavā.4. Lai ņemtu vērā dažādās situācijas, kas Savienībā rodas intervences krājumu uzglabāšanā, un tirgus dalībniekiem nodrošinātu atbilstošu piekļuvi valsts intervencei, Komisija ar deleģētajiem aktiem pieņem:a) prasības, kas jāievēro intervences produktu uzglabāšanas vietās attiecībā uz produktiem (izņemot labību un rīsus), kuri jāiepērk saskaņā ar intervences sistēmu, tostarp nosakot uzglabāšanas vietu minimālo ietilpību un tehniskās prasības, lai pārņemtos produktus saglabātu labā stāvoklī un uzglabāšanas laika beigās tos realizētu;b) noteikumus par dalībvalstu noliktavās palikušo nelielo daudzumu pārdošanu, kas jāveic uz savu atbildību, piemērojot tās pašas procedūras, ko piemēro Savienība, un atļaujot nodot tiešai tirdzniecībai daudzumus, kurus nevar pārpakot vai kuru kvalitāte ir pasliktinājusies.5. Lai nodrošinātu to, ka uzglabāšanai privātās noliktavās ir vēlamā ietekme uz tirgu, Komisija ar deleģētajiem aktiem:a) pieņem noteikumus par izmaksājamā atbalsta summas samazināšanu;b) var paredzēt nosacījumus par avansa maksājuma piešķiršanu un izpildāmās prasības.6. Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem paredz pasākumus krāpšanas un pārkāpumu novēršanai. Šādi pasākumi var ietvert attiecīgo tirgus dalībnieku izslēgšanu no dalības valsts intervencē vai tā atbalsta saņemšanas, kas paredzēts par uzglabāšanu privātās noliktavās, konstatētās krāpšanas vai pārkāpumu dēļ.7. Lai aizsargātu to tirgus dalībnieku tiesības un pienākumus, kas piedalās valsts intervencē vai ar uzglabāšanu privātās noliktavās saistītos pasākumos, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt vajadzīgos noteikumus par:a) tādu konkursa procedūru izmantošanu, kas garantē vienlīdzīgu piekļuvi precēm un vienādu attieksmi pret tirgus dalībniekiem;b) tirgus dalībnieku uzņēmējdarbības veikšanu un reģistrāciju PVN maksātāju reģistrā;c) nodrošinājuma iesniegšanu, kas garantē to, ka tirgus dalībnieki izpilda savas saistības;d) visa nodrošinājuma vai tā daļas atsavināšanu, ja saistības netiek pildītas.8. Lai ņemtu vērā produktu tehnisko attīstību, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pielāgot cukura standarta kvalitāti, kas noteikta IV pielikuma B daļā.32. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem pieņem vajadzīgos noteikumus, lai panāktu šīs nodaļas vienādu piemērošanu Savienībā. Minētie noteikumi jo īpaši var attiekties uz:a) produktu atbilstības noteikšanai izmantojamajiem testiem un metodēm;b) tā reprezentatīvā laikposma noteikšanu, kurā reģistrē tirgus cenas 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 2. punkta piemērošanas vajadzībām attiecībā uz liellopu un teļa gaļu;c) procedūrām un nosacījumiem, kas saistīti ar valsts intervencē iepērkamo produktu piegādi, transporta izdevumiem, kas jāsedz piedāvātājam, kārtību, kā maksātājs pārņem produktus, un maksājumu;d) dažādām darbībām, kas saistītas ar atkaulošanu;e) atļauju uzglabāt noliktavā ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā produkti tika iepirkti un uzglabāti, kā minēts 28. pantā;f) nosacījumus par valsts intervencē iepirkto produktu pārdošanu vai realizāciju, jo īpaši par pārdošanas cenu, nosacījumiem par izņemšanu no noliktavas un attiecīgā gadījumā par izņemto produktu turpmāku izmantošanu vai galamērķi;g) atbalsta noteikšanu par 20. pantā minētajiem produktiem;h) tā reprezentatīvā laikposma noteikšanu, kurā reģistrē tirgus cenu attiecīgi 23. panta un 24. panta piemērošanas vajadzībām attiecībā uz cukuru un olīveļļu;i) 26. pantā minēto reprezentatīvo cūkgaļas tirgu saraksta pieņemšanu;j) dalībvalsts kompetentās iestādes un pretendenta līgumu noslēgšanu un saturu;k) ievietošanu un uzglabāšanu privātā noliktavā un izņemšanu no noliktavas;l) uzglabāšanas ilgumu privātās noliktavās un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šo līgumā noteikto laiku var saīsināt vai pagarināt;m) nosacījumiem, saskaņā ar kuriem var pieņemt lēmumu par to, ka produktus, uz kuriem attiecas uzglabāšana privātās noliktavās, var atkal laist tirgū vai realizēt;n) noteikumiem, kas saistīti ar procedūrām, kas jāievēro, iepērkot par noteiktu cenu vai piešķirot atbalstu uzglabāšanai privātā noliktavā par noteiktu cenu;o) konkursa procedūru izmantošanu gan valsts intervencei, gan uzglabāšanai privātā noliktavā, jo īpaši attiecībā uz:i) piedāvājumu iesniegšanu un attiecīgā gadījumā vienā pieteikumā vai iesniegumā ietverto minimālo daudzumu,ii) iemaksājamā nodrošinājuma summu,iii) piedāvājumu paziņošanu Komisijai;p) noteikumiem par dažu produktu cenu paziņošanu, ko veic dalībvalstis;q) noteikumiem par pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm;r) informāciju, kas dalībvalstīm jānosūta Komisijai.33. pants Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzībasKomisija bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem īstenošanas aktus, lai:a) ievērotu 13. panta 1. punktā un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto maksimālo daudzumu un kvantitatīvos ierobežojumus;b) attiecībā uz parastajiem kviešiem pārietu uz 14. panta 2. punktā minēto konkursa procedūru.II apakšiedaļaĪpaši noteikumi par liemeņu klasifikāciju34. PANTS Savienības skalas un pārbaudes1. Savienības skalas liemeņu klasificēšanai saskaņā ar V pielikumā paredzētajiem noteikumiem piemēro šādās nozarēs:a) liellopu un teļa gaļas nozarē — attiecībā uz pieaugušu liellopu liemeņiem;b) cūkgaļas nozarē — attiecībā uz to cūku liemeņiem, kas nav vaislas cūkas.Aitas un kazas gaļas nozarē dalībvalstis var piemērot Savienības skalu liemeņu klasificēšanai attiecībā uz aitu liemeņiem saskaņā ar V pielikumā C punktā paredzētajiem noteikumiem.2. Pārbaudes uz vietas attiecībā uz pieaugušu liellopu un aitu liemeņiem Savienības vārdā veic Savienības pārbaudes komiteja, kurā ir Komisijas eksperti un dalībvalstu norīkoti eksperti. Komiteja ziņo Komisijai un dalībvalstīm par veiktajām pārbaudēm.Savienība sedz izmaksas, kas radušās veiktajās pārbaudēs.35. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību un nozaru vajadzības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pielāgot un atjaunināt V pielikumā izklāstītās definīcijas, kā arī noteikumus par pieaugušu liellopu liemeņu, cūku liemeņu un aitu liemeņu klasificēšanu, identificēšanu un noformēšanu.2. Lai standartizētu dažādu produktu noformējumu ar mērķi uzlabot tirgus pārredzamību, cenu reģistrēšanu un tirgus intervences pasākumu — valsts intervences un uzglabāšanas privātās noliktavās attiecīgi liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas un aitas gaļas nozarē — piemērošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) pieņemt noteikumus par liemeņu klasificēšanu, šķirošanu (tostarp ar automatizētām metodēm), identificēšanu, svēršanu un marķēšanu;b) pieņemt atkāpes no noteikumiem un papildu noteikumus par attiecīgajiem produktiem, tostarp noteikumus par uzbūves un tauku slāņa klasēm liellopu gaļas nozarē, un turpmākus noteikumus par svaru, gaļas krāsu un tauku slāni aitas gaļas nozarē;c) paredzēt noteikumus par Savienības vidējo cenu aprēķināšanu un tirgus dalībnieku pienākumu sniegt informāciju par liellopu, cūku un aitu liemeņiem, jo īpaši attiecībā uz tirgu un reprezentatīvām cenām;d) paredzēt turpmākus noteikumus par intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavās, kuri jo īpaši var attiekties uz:i) pasākumiem, kas jāveic kautuvēm, kā norādīts V pielikuma A.III punktā,ii) ikvienu atkāpi, ko pēc pieprasījuma var piešķirt atkāpes pieprasītājām dalībvalstīm attiecībā uz kautuvēm, kurās nokauj nelielu skaitu liellopu;e) noteikt kritērijus attiecībā uz mazsvara jēru liemeņiem;f) periodiski pārskatīt svēruma koeficientus.3. Lai ņemtu vērā Savienībā sastopamās īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) atļaut dalībvalstīm katru pieaugušu liellopu liemeņu uzbūves un tauku slāņa klasi, kas paredzēta V pielikuma A.III punktā, sadalīt ne vairāk trīs apakšklasēs;b) tirgus cenu noteikšanas vajadzībām paredzēt liemeņu un pusliemeņu noformējumu, kas atšķiras no V pielikuma A.IV punktā minētā noformējuma;c) atļaut dalībvalstīm nepiemērot cūku liemeņu klasifikācijas skalu un izmantot novērtēšanas kritērijus papildus svaram un aplēstajam liesās gaļas saturam;d) pieņemt papildu noteikumus un prasības, tostarp:i) piešķirt dalībvalstīm atļauju paredzēt cūku liemeņu citādu noformējumu, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:-  parastā tirdzniecības prakse to teritorijā atšķiras no standarta noformējuma,-  to attaisno tehniskās prasības,-  liemeņiem āda tiek novilkta pēc vienas metodes,ii) piešķirt dalībvalstīm atļauju pieļaut citādus aitu liemeņu noformējumus, ja netiek izmantots atsauces noformējums,e) paredzēt, ka dalībvalstis piemēro administratīvas sankcijas, lai novērstu pārkāpumus, piemēram, jo īpaši spiedogu un etiķešu viltošanu un krāpniecisku izmantošanu, vai to, ka klasifikāciju veic nesertificēts personāls.4. Lai nodrošinātu pieaugušu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijas precizitāti un ticamību, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt, ka klasifikāciju veic pietiekami kvalificēti klasificētāji.5. Lai garantētu klasifikācijas skalas ticamību, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par veicamajām pārbaudēm un sekām, kas izriet no neatbilstošas piemērošanas.6. Lai nodrošinātu to, ka Savienības pārbaudes komiteja īsteno savus mērķus, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt komitejas atbildības jomu un sastāvu.36. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem paredz sīki izstrādātus noteikumus par:a) Savienības skalu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijai, jo īpaši attiecībā uz:i) klasifikācijas rezultātu paziņošanu,ii) pārbaudēm uz vietas, inspekcijas ziņojumiem un turpmākiem pasākumiem,iii) pārbaudēm uz vietas saistībā ar pieaugušu liellopu un aitu liemeņu klasifikāciju, ko Savienības vārdā veic Savienības pārbaudes komiteja;b) precīzu informāciju, ko dalībvalstis sniedz Komisijai, jo īpaši saistībā ar liellopu, cūku un aitu liemeņu cenu;c) informācijas sniegšanu par kautuvēm un citām struktūrām, kas reģistrē cenas, un reģioniem, kuriem reģistrē cenas liellopu gaļas nozarē;d) pārbaudēm uz vietas saistībā ar pieaugušu liellopu un aitu liemeņu cenu ziņošanu, ko Savienības vārdā veic Savienības pārbaudes komiteja.II NODAĻAĪpaši intervences pasākumiI iedaļaĀrkārtas tirgus atbalsta pasākumi37. PANTS Dzīvnieku slimības1. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt ārkārtas atbalsta pasākumus slimību ietekmētajā tirgū, lai ņemtu vērā ierobežojumus Savienības iekšējā tirdzniecībā un tirdzniecībā ar trešām valstīm, kas noteikti, īstenojot dzīvnieku slimību apkarošanas pasākumus.Šā panta pirmajā daļā minētos pasākumus piemēro šādās nozarēs:a) liellopu un teļa gaļa;b) piens un piena produkti;c) cūkgaļa;d) aitas un kazas gaļa;e) olas;f) mājputnu gaļa.2. Šā panta 1. punkta pirmajā daļā minētos pasākumus veic pēc attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) pieprasījuma.Tos var veikt vienīgi tad, ja attiecīgā(-s) dalībvalsts(-is) ir veikusi(-šas) veselības un veterināros pasākumus, lai ātri likvidētu slimību, un vienīgi tādā apjomā un tik ilgi, cik noteikti nepieciešams, lai atbalstītu attiecīgo tirgu.38. pants Patērētāju uzticības zaudēšanaAttiecībā uz mājputnu gaļas un olu nozari Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt ārkārtas tirgus atbalsta pasākumus, lai novērstu nopietnus tirgus traucējumus, ko tieši izraisījusi patērētāju uzticības zaudēšana saistībā ar sabiedrības veselības vai dzīvnieku veselības risku.Šos pasākumus veic pēc attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) pieprasījuma.39. pants Finansēšana1. Šīs regulas 37. un 38. pantā minētajiem ārkārtas pasākumiem Savienība piešķir līdzfinansējumu 50 % apmērā no dalībvalstu izdevumiem.Tomēr liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas un aitas un kazas gaļas nozarē Savienība piešķir līdzfinansējumu 60 % apmērā no minētajiem izdevumiem, ja apkaro mutes un nagu sērgu.2. Dalībvalstis nodrošina, lai ražotāju ieguldījums dalībvalstu izdevumos neradītu kropļojumus konkurencē starp ražotājiem dažādās dalībvalstīs.II iedaļaPasākumi labības un rīsu nozarēs40. PANTS Īpaši tirgus pasākumi labības nozarē1. Lai efektīvi un lietišķi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem, ja to prasa tirgus situācija, Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas vajadzības gadījumā pieņemti saskaņā ar steidzamības procedūru, var paredzēt īpašus intervences pasākumus labības nozarē. Šādus intervences pasākumus jo īpaši var veikt tad, ja vienā vai vairākos Savienības reģionos ir novērots vai draud tirgus cenu kritums salīdzinājumā ar intervences cenu.2. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo pantu. Minētie pasākumi var jo īpaši attiekties uz procedūrām, paziņojumiem, tehniskajiem kritērijiem un administratīvajām vai fiziskajām pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm.41. pants Īpaši tirgus pasākumi rīsu nozarē1. Lai efektīvi un lietišķi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem rīsu nozarē, ja to prasa tirgus situācija, Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas vajadzības gadījumā pieņemti saskaņā ar steidzamības procedūru, var paredzēt īpašus pasākumus, lai:a) konkrētos Savienības reģionos novērstu valsts intervences visaptverošu piemērošanu, kā paredzēts šīs daļas I nodaļas II iedaļā;b) kompensētu nelobītu rīsu trūkumu pēc dabas katastrofām.2. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo pantu. Minētie pasākumi var jo īpaši attiekties uz procedūrām, paziņojumiem, tehniskajiem kritērijiem un administratīvajām vai fiziskajām pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm.III iedaļaPasākumi cukura nozarē42. PANTS Minimālā cukurbiešu cena1. Minimālā kvotas cukurbiešu cena ir EUR 26,29 par tonnu no 2009./2010. tirdzniecības gada.2. Minimālo cenu, kas minēta 1. punktā, piemēro cukurbietēm, kuru standarta kvalitāte atbilst IV pielikuma B daļā definētajai kvalitātei.3. Cukura ražošanas uzņēmumi, kuri iepērk kvotas cukurbietes, kas ir piemērotas pārstrādei cukurā un paredzētas pārstrādei kvotas cukurā, maksā vismaz minimālo cenu, ko koriģē, šo cenu palielinot vai samazinot, lai ņemtu vērā atkāpes no standarta kvalitātes.Lai koriģētu cenu, ja cukurbiešu faktiskā kvalitāte atšķiras no standarta kvalitātes, pirmajā daļā minētos cenu palielinājumus vai samazinājumus piemēro saskaņā ar noteikumiem, ko Komisija paredzējusi ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 46. panta a) punktam.4. Attiecībā uz cukurbiešu daudzumiem, kas atbilst rūpnieciskā cukura vai pārpalikuma cukura daudzumiem, kam piemēro 57. pantā paredzēto papildu nodevu, attiecīgais cukura ražošanas uzņēmums koriģē pirkuma cenu tā, lai šī cena būtu vismaz vienāda ar kvotas cukurbiešu minimālo cenu.43. pants Starpnozaru nolīgumi1. Nozares nolīgumi un piegādes līgumu atbilst 3. punkta prasībām un iepirkuma noteikumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 46. panta b) punktam, jo īpaši attiecībā uz nosacījumiem, ar ko reglamentē cukurbiešu pirkšanu, piegādi, pārņemšanu un samaksu par tām.2. Cukurbiešu un cukurniedru pirkšanas noteikumus reglamentē ar nozares nolīgumiem, kas noslēgti starp šo izejvielu audzētājiem Savienībā un cukura ražošanas uzņēmumiem Savienībā.3. Piegādes līgumos nošķir, vai cukura daudzumi, ko paredzēts saražot no piegādātajām cukurbietēm, ir:a) kvotas cukurs vaib) ārpuskvotas cukurs.4. Ikviens cukura ražošanas uzņēmums dalībvalstij, kurā tas ražo cukuru, sniedz šādu informāciju:a) šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto cukurbiešu daudzums, par ko uzņēmums ir noslēdzis pirmssējas piegādes līgumus, un cukura sastāvs, kas ņemts vērā minētajos līgumos;b) atbilstīgā prognozētā raža.Dalībvalstis var pieprasīt papildu informāciju.5. Cukura ražošanas uzņēmumiem, kas nav parakstījuši pirmssējas piegādes līgumus, kuros paredzēts maksāt kvotas cukurbiešu minimālo cenu par tādu cukurbiešu daudzumu, kas atbilst attiecīgā uzņēmuma kvotas cukura daudzumam, kurš attiecīgi koriģēts ar preventīvas izņemšanas koeficientu, kas noteikts atbilstīgi 45. panta 2. punkta pirmajai daļai, pieprasa samaksāt vismaz minimālo kvotas cukurbiešu cenu par visām cukurbietēm, ko tie pārstrādā cukurā.6. Ar attiecīgās dalībvalsts atļauju nozares līgumos var pieļaut atkāpes no 3., 4. un 5. punkta.7. Ja nozares nolīgumu nav, attiecīgā dalībvalsts veic ar šo regulu saderīgus pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu attiecīgo pušu intereses.44. pants Ražošanas nodeva1. Ražošanas nodevu uzliek par cukura kvotu, izoglikozes kvotu vai inulīna sīrupa kvotu, kas piešķirta cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumiem, kā minēts 50. panta 2. punktā.2. Ražošanas nodeva ir EUR 12,00 par tonnu kvotas cukura un tonnu kvotas inulīna sīrupa. Ražošanas nodeva par izoglikozi ir 50 % no cukuram piemērojamās nodevas.3. Visu ražošanas nodevu, ko maksā saskaņā ar 1. punktu, dalībvalsts piemēro uzņēmumiem, kuri atrodas tās teritorijā, atbilstīgi konkrētā tirdzniecības gada kvotai, kas piešķirta attiecīgajam uzņēmumam.Uzņēmumi veic maksājumus vēlākais līdz attiecīgā tirdzniecības gada februāra beigām.4. Savienības cukura un inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumi var pieprasīt, lai cukurbiešu vai cukurniedru audzētāji vai cigoriņu piegādātāji sedz līdz 50 % no attiecīgās ražošanas nodevas.45. pants Cukura izņemšana no tirgus1. Lai tirgū saglabātu strukturālo līdzsvaru tādā cenas līmenī, kas daudz neatšķiras no salīdzināmās cenas, ņemot vērā Savienības pienākumus, kuri izriet no nolīgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu, Komisija ar īstenošanas aktiem var izlemt attiecīgajā tirdzniecības gadā no tirgus izņemt tādu kvotas cukura vai kvotas izoglikozes daudzumu, kas pārsniedz atbilstīgi šā panta 2. punktam aprēķināto robežlielumu.2. Šā panta 1. punktā minēto izņemšanas robežlielumu aprēķina katram uzņēmumam, kam ir kvota, reizinot šo kvotu ar koeficientu, ko līdz iepriekšējā tirdzniecības gada 16. martam ar īstenošanas aktiem var noteikt Komisija, pamatojoties uz prognozētajām tirgus attīstības tendencēm.Pamatojoties uz jaunāko informāciju par tirgus tendencēm, Komisija ar īstenošanas aktiem var līdz attiecīgā tirdzniecības gada 31. oktobrim izlemt vai nu koriģēt koeficentu, vai arī, ja šāds lēmums saskaņā ar šā punkta pirmo daļu nav pieņemts, noteikt koeficientu.3. Katrs uzņēmums, kuram ir piešķirta kvota, uz sava rēķina līdz nākamā tirdzniecības gada sākumam uzglabā saskaņā ar kvotu saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz atbilstīgi 2. punktam aprēķināto robežlielumu. Tirdzniecības gadā no tirgus izņemtos cukura vai izoglikozes daudzumus uzskata par pirmajiem saskaņā ar kvotu saražotajiem daudzumiem nākamajā tirdzniecības gadā.Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ņemot vērā prognozētās cukura tirgus tendences, Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt, ka kārtējā un/vai nākamajā tirdzniecības gadā visu izņemto cukuru un izoglikozi vai daļu no tā uzskata par:a) pārpalikuma cukuru vai pārpalikuma izoglikozi, ko var pārvērst rūpnieciskajā cukurā vai rūpnieciskajā izoglikozē, vaib) saskaņā ar pagaidu kvotu saražotu produkciju, kuras daļu var rezervēt eksportam, ievērojot Savienības saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.4. Ja cukura piegāde Savienībā nav pietiekama, Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt, ka konkrētu daudzumu izņemtā cukura drīkst pārdot Savienības tirgū pirms izņemšanas perioda beigām.5. Ja izņemto cukuru uzskata par pirmo nākamajā tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, cukurbiešu audzētājiem maksā minētā tirdzniecības gada minimālo cenu.Ja izņemtais cukurs kļūst par rūpniecisko cukuru vai to eksportē saskaņā ar šā panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 42. panta prasības attiecībā uz minimālo cenu nepiemēro.Ja izņemto cukuru pārdod Savienības tirgū pirms izņemšanas perioda beigām atbilstīgi 4. punktam, cukurbiešu audzētājiem maksā kārtējā tirdzniecības gada minimālo cenu.46. pants Deleģētās pilnvarasLai ņemtu vērā cukura nozares īpatnības un nodrošinātu to, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā visu pušu intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) cenu korekcijām, kas jāpiemēro saskaņā ar 42. panta 3. punktu;b) piegādes līgumiem un pirkšanas nosacījumiem, kas minēti 43. panta 1. punktā;c) kritērijiem, kas cukura ražošanas uzņēmumiem jāpiemēro, iedalot cukurbiešu pārdevējiem cukurbiešu daudzumus, uz kuriem jāattiecas pirmssējas piegādes līgumiem, kā minēts 43. panta 4. punktā.IV iedaļaPiegādes pielāgošana47. PANTS Pasākumi, kas atvieglo piegādes pielāgošanu tirgus prasībāmLai veicinātu nozares organizāciju un starpnozaru organizāciju darbības, kas atvieglo piedāvājuma pielāgošanu tirgus prasībām, izņemot darbības, kas saistītas ar produkcijas izņemšanu no tirgus, Komisija ar deleģētajiem aktiem var veikt turpmāk minētos pasākumus dzīvu augu, liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē:a) pasākumus, lai uzlabotu kvalitāti;b) pasākumus, lai uzlabotu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības organizāciju;c) pasākumus, lai atvieglotu tirgus cenu tendenču reģistrēšanu;d) pasākumus, kas, ņemot vērā izmantotos ražošanas līdzekļus, ļauj veikt īstermiņa un ilgtermiņa prognozes.48. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt noteikumus par procedūrām un tehniskajiem nosacījumiem attiecībā uz 47. pantā minēto pasākumu īstenošanu.III NODAĻARažošanas ierobežošanas sistēmasI iedaļaVispārīgi noteikumi49. PANTS Kvotu sistēma un ražošanas potenciāls1. Kvotu sistēmu piemēro šādiem produktiem:a) pienam un citiem piena produktiem 58. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē;b) cukuram, izoglikozei un inulīna sīrupam.2. Attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajām kvotu sistēmām, ja ražotājs pārsniedz attiecīgo kvotu un — attiecībā uz cukuru, izoglikozi un inulīna sīrupu — neizmanto pārpalikuma daudzumus, kā paredzēts 54. pantā, par šo daudzumu jāmaksā papildu nodevu, ievērojot II un III iedaļā paredzētos nosacījumus.3. Attiecībā uz vīna nozari noteikumus par ražošanas potenciālu attiecībā uz nelikumīgiem stādījumiem, pārejas posma stādīšanas tiesībām, kā arī izaršanas shēmu piemēro saskaņā ar V iedaļā izklāstītajiem noteikumiem.II iedaļa CUKURSI APAKšIEDAļA KVOTU PIEšķIRšANA UN PāRVALDīBA50. PANTS Kvotu piešķiršana1. Cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa ražošanas kvotas valsts vai reģiona līmenī ir noteiktas VI pielikumā.2. Dalībvalstis piešķir kvotas katram cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumam, kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā un ir apstiprināts saskaņā ar 51. pantu.Katram uzņēmumam piešķirtā kvota ir vienāda ar Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteikto kvotu, ko uzņēmumam piešķīra 2007./2008. tirdzniecības gadam.3. Ja kvotu piešķir cukura ražošanas uzņēmumam, kuram ir vairākas ražotnes, dalībvalstis paredz pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai pienācīgi aizsargātu cukurbiešu un cukurniedru audzētāju intereses.51. pants Apstiprināti uzņēmumi1. Pēc pieprasījuma dalībvalstis oficiāli apstiprina cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumu, kas ražo cukuru, izoglikozi vai inulīna sīrupu vai kas šos produktus pārstrādā 55. panta 2. punktā minētos produktos, ja konkrētais uzņēmums:a) pierāda savu profesionālās ražošanas spēju;b) piekrīt sniegt jebkuru šajā regulā paredzēto informāciju un atļauj veikt šajā regulā paredzētās pārbaudes;c) nav iesaistīts apstiprināšanas procedūras apturēšanā vai atsaukšanā.2. Apstiprinātie uzņēmumi sniedz dalībvalstij, kuras teritorijā notiek cukurbiešu vai cukurniedru novākšana vai rafinēšana, šādu informāciju:a) cukurbiešu vai cukurniedru daudzumi, par kuriem ir noslēgts piegādes līgums, kā arī atbilstīgā prognozētā cukurbiešu vai cukurniedru raža un attiecīgi iegūstamais cukura daudzums no hektāra;b) dati par provizoriskajām un faktiskajām cukurbiešu, cukurniedru un jēlcukura piegādēm, cukura ražošanu un cukura krājumiem;c) pārdotā baltā cukura daudzumi un atbilstīgās cenas un nosacījumi.52. pants Valsts kvotu koriģēšanaKomisija ar deleģētajiem aktiem koriģē VI pielikumā noteiktās kvotas, ņemot vērā dalībvalstu lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 53. pantu.53. pants Valsts kvotu pārdale un kvotu samazinājums1. Dalībvalsts var samazināt cukura vai izoglikozes kvotu, kas piešķirta uzņēmumam, kurš veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, par ne vairāk kā 10 % attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu un turpmākajiem tirdzniecības gadiem. Šajās darbībās dalībvalstis piemēro objektīvus un nediskriminējošus kritērijus.2. Dalībvalstis var pārdalīt kvotas starp uzņēmumiem saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem un atbilstīgi visu iesaistīto pušu, jo īpaši cukurbiešu un cukurniedru audzētāju, interesēm.3. Daudzumus, kas samazināti saskaņā ar 1. un 2. punktu, attiecīgā dalībvalsts piešķir vienam vai vairākiem tās teritorijā esošiem uzņēmumiem, kuriem kvota jau ir vai vēl nav piešķirta.II apakšiedaļaKvotas pārsniegšana54. PANTS Darbības jomaTirdzniecības gadā saražoto cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa daudzumu, kas pārsniedz 50. pantā minēto kvotu, var:a) izmantot konkrētu produktu pārstrādei, kā minēts 55. pantā;b) pārnest uz nākamo tirdzniecības gadu kā kvotu produkciju saskaņā ar 56. pantu;c) izmantot īpašam piegādes režīmam attālākajiem reģioniem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas [ex (EK) Nr. 247/2006 III nodaļu], vaid) eksportēt atbilstoši daudzumam, ko ar īstenošanas aktiem noteikusi Komisija, ievērojot saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam.Pārējiem daudzumiem piemēro 57. pantā minēto papildu nodevu.55. pants Rūpnieciskais cukurs1. Rūpniecisko cukuru, rūpniecisko izoglikozi vai rūpniecisko inulīna sīrupu rezervē kāda 2. punktā minēta produkta ražošanai, ja:a) uz tiem attiecas piegādes līgums, ko līdz tirdzniecības gada beigām noslēguši ražotājs un lietotājs, kuri abi ir apstiprināti saskaņā ar 51. pantu, unb) tie ir piegādāti lietotājam vēlākais līdz nākamā tirdzniecības gada 30. novembrim.2. Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību, Komisija ar deleģētajiem aktiem var izveidot to produktu sarakstu, kuru ražošanā var izmantot rūpniecisko cukuru, rūpniecisko izoglikozi vai rūpniecisko inulīna sīrupu.Šajā sarakstā jo īpaši ietver:a) bioetanolu, spirtu, rumu, dzīvo raugu un sīrupu daudzumus, kas paredzēti ziedēm, un tos, ko paredzēts pārstrādāt produktā ar nosaukumu “Rinse appelstroop”;b) dažus rūpnieciskos produktus, kuri nesatur cukuru, bet kuru pārstrādē izmanto cukuru, izoglikozi vai inulīna sīrupu;c) dažus ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības produktus, kuru sastāvā ir cukurs, izoglikoze vai inulīna sīrups.56. pants Pārpalikuma cukura pārnešana1. Uzņēmums var nolemt pārnest uz nākamo tirdzniecības gadu visu produkciju vai daļu no produkcijas, kas saražota, pārsniedzot šim uzņēmumam piešķirto cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa kvotu, un uzskatīt to par daļu no nākamajā tirdzniecības gadā saražotās produkcijas. Neskarot 3. punktu, minētais lēmums ir neatsaucams.2. Uzņēmumi, kas pieņem 1. punktā minēto lēmumu:a) informē attiecīgo dalībvalsti pirms dienas, kas minētajai dalībvalstij jānosaka:-  no 1. februāra līdz 15. augustam kārtējā tirdzniecības gadā par pārnestajiem cukurniedru cukura daudzumiem,-  no 1. februāra līdz 15. augustam kārtējā tirdzniecības gadā par citiem pārnestajiem cukura vai inulīna sīrupa daudzumiem;b) apņemas šādus daudzumus uz sava rēķina glabāt līdz kārtējā tirdzniecības gada beigām.3. Ja attiecīgajā tirdzniecības gadā uzņēmuma galīgā produkcija bijusi mazāka, nekā to aptuveni novērtēts laikā, kad pieņēma lēmumu saskaņā ar 1. punktu, tad pārnesto daudzumu var koriģēt ar atpakaļejošu spēku vēlākais līdz nākamā tirdzniecības gada 31. oktobrim.4. Pārnestos daudzumus uzskata par pirmajiem kvotas daudzumiem, kas saražoti nākamajā tirdzniecības gadā.5. Cukuram, ko tirdzniecības gadā uzglabā saskaņā ar šo pantu, nedrīkst piemērot nekādus citus uzglabāšanas pasākumus, kas paredzēti 23. vai 45. pantā.57. pants Papildu nodeva1. Papildu nodevu piemēro daudzumiem, kas atbilst:a) konkrētā tirdzniecības gadā saražotam pārpalikuma cukuram, pārpalikuma izoglikozei un pārpalikuma inulīna sīrupam, izņemot daudzumus, kas pārnesti uz nākamo tirdzniecības gadu kā kvotas produkcija un uzglabāti saskaņā ar 56. pantu, vai 54. panta c) un d) punktā minētos daudzumus;b) rūpnieciskajam cukuram, rūpnieciskajai izoglikozei un rūpnieciskajam inulīna sīrupam, attiecībā uz kuriem līdz datumam, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem, nav iesniegti pierādījumi par pārstrādi 55. panta 2. punktā minētajos produktos;c) cukuram un izoglikozei, kas izņemti no tirgus saskaņā ar 45. pantu un attiecībā uz ko nav izpildīti 45. panta 3. punktā paredzētie pienākumi.2. Papildu nodevu Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka pietiekami augstā līmenī, lai novērstu 1. punktā minēto daudzumu uzkrāšanos.3. Papildu nodevu, kas minēta 1. punktā, dalībvalsts tās teritorijā esošiem uzņēmumiem uzliek atbilstīgi 1. punktā minēto produktu daudzumiem, kas attiecīgajā tirdzniecības gadā konstatēti attiecīgajiem uzņēmumiem.III iedaļaPiensI APAKšIEDAļA VISPāRīGI NOTEIKUMI58. PANTS Definīcijas1. Šajā iedaļā:a) “piens” ir produkts, kas iegūts, slaucot vienu vai vairākas govis;b) “citi piena produkti” ir jebkurš piena produkts, izņemot pienu, jo īpaši vājpiens, krējums, sviests, jogurts un siers, ko attiecīgā gadījumā var izteikt “piena ekvivalentos”, piemērojot koeficientus, kuri ar īstenošanas aktiem jānosaka Komisijai;c) “ražotājs” ir lauksaimnieks, kura lauku saimniecība atrodas dalībvalsts ģeogrāfiskajā teritorijā un kurš ražo un pārdod pienu vai gatavojas to darīt tuvākajā nākotnē;d) “saimniecība” ir saimniecība, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta b) punktā;e) “pircējs” ir uzņēmumi vai grupas, kas iepērk pienu no ražotājiem:-  lai to savāktu, iepakotu, uzglabātu, atdzesētu vai pārstrādātu, tostarp uz līguma pamata,-  lai to pārdotu vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kas apstrādā vai pārstrādā pienu vai piena produktus;f) “piegāde” ir ražotāja veikta piena piegāde pircējam, neiekļaujot citus piena produktus, neatkarīgi no tā, vai transportēšanu veic ražotājs, pircējs, minēto produktu pārstrādes vai apstrādes uzņēmums vai trešā persona;g) “tiešā tirdzniecība” ir piena pārdošana vai nodošana tieši patērētājam, kā arī citu piena produktu pārdošana vai nodošana, ja to veic ražotājs;h) “realizācija” ir piena piegāde vai piena vai citu piena produktu tiešā tirdzniecība;i) “individuālā kvota” ir ražotāja kvota jebkura divpadsmit mēnešu perioda 1. aprīlī;j) “valsts kvota” ir 59. pantā minētā kvota, kas ir noteikta katrai dalībvalstij;k) “pieejamā kvota” ir kvota, kas pieejama ražotājiem tā divpadsmit mēnešu perioda 31. martā, par kuru aprēķināta papildu nodeva, ņemot vērā visu attiecīgajā divpadsmit mēnešu periodā veikto nodošanu, pārdošanu, pārveidošanu un pagaidu pārdali, kā noteikts šajā regulā.2. Attiecībā uz 1. punkta e) apakšpunktā norādīto definīciju par pircēju uzskata jebkuru pircēju grupu vienā ģeogrāfiskajā apgabalā, kura veic administratīvas un uzskaites darbības papildu nodevas maksājumu veikšanai savu biedru vārdā. Šajā kontekstā Grieķija ir vienots ģeogrāfisks apgabals, un tā oficiālu iestādi var uzskatīt par pircēju grupu.3. Lai jo īpaši nodrošinātu to, ka kvotu sistēma attiecas uz visu tirgotā piena vai citu piena produktu daudzumu, Komisija, ievērojot 1. punkta f) apakšpunktā norādīto “piegādes” definīciju, ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 80. panta 1. punkta i) apakšpunktam var koriģēt “tiešās tirdzniecības” definīciju.4. Lai nodrošinātu to, ka piena kvotu sistēmā ir ietvertas visas īpašās situācijas, Komisija ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 80. panta 1. punkta h) apakšpunktam pieņem īpašas definīcijas saistībā ar sistēmas darbību.II apakšiedaļaKvotu piešķiršana un pārvaldība59. PANTS Valstu kvotas1. Valsts kvotas, kas paredzētas to piena un citu piena produktu ražošanai, kurus tirgo septiņus secīgus mēnešus divpadsmit mēnešu periodā, kas sākas 2008. gada 1. aprīlī (turpmāk “divpadsmit mēnešu periods”), ir noteiktas VIII pielikumā.2. Šā panta 1. punktā minētās kvotas sadala starp ražotājiem saskaņā ar 60. pantu, nošķirot piegādes un tiešo tirdzniecību. Jebkuru valsts kvotu pārsniegšanu katra dalībvalsts nosaka saskaņā ar šo iedaļu un nošķirot piegādes un tiešo tirdzniecību.3. Valsts kvotas, kas minētas VIII pielikumā, nosaka, neskarot iespējamu pārskatīšanu, ņemot vērā vispārējo tirgus situāciju un īpašus apstākļus konkrētās dalībvalstīs.4. Attiecībā uz Bulgāriju, Čehiju, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Rumāniju, Slovēniju un Slovākiju valsts kvotas ietver visu pienu vai piena ekvivalentu, kas piegādāts pircējiem vai tieši pārdots patēriņam, neatkarīgi no tā, vai tas ražots vai tirgots atbilstīgi pārejas posma pasākumiem, ko piemēro šīm valstīm.5. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar šā panta vienādu īstenošanu dalībvalstīs. Minētie noteikumi var attiekties uz procedūrām, paziņojumiem un tehniskajiem kritērijiem.60. pants Individuālās kvotas1. Ražotāju individuālā kvota vai kvotas 2008. gada 1. aprīlī ir vienādas ar viņu individuālajām kvotām 2008. gada 31. martā, neskarot kvotu nodošanu, pārdošanu un pārveidošanu, kas stājas spēkā 2008. gada 1. aprīlī.2. Ražotājiem var būt viena vai divas individuālas kvotas: viena — piegādei, bet otra — tiešajai tirdzniecībai. Tikai dalībvalsts kompetentā iestāde var pārvietot ražotāja daudzumus no vienas kvotas uz otru pēc ražotāja pamatota pieprasījuma.3. Ja ražotājam ir divas kvotas, viņa ieguldījumu katrā papildu nodevā aprēķina katrai kvotai atsevišķi.4. Daļu no Somijas valsts kvotas, kas piešķirta 59. pantā minētajām piegādēm, Komisija ar īstenošanas aktiem var palielināt līdz 200 000 tonnām, lai kompensētu Finnish SLOM ražotājus. Šī rezerve jāpiešķir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un jāizmanto vienīgi ražotājiem, kuru tiesības atsākt ražošanu ir ietekmējusi pievienošanās.5. Individuālās kvotas vajadzības gadījumā maina katram attiecīgajam divpadsmit mēnešu periodam, lai katras dalībvalsts individuālo kvotu summa piegādei un tiešajai tirdzniecībai nepārsniegtu atbilstošo valsts kvotas daļu, kas pielāgota saskaņā ar 62. pantu, ņemot vērā visus samazinājumus valsts rezervju piešķiršanai, kā paredzēts 64. pantā.61. pants Kvotu piešķiršana no valsts rezervēmDalībvalstis pieņem noteikumus, kas ļauj piešķirt ražotājiem visu kvotu vai tās daļu no 64. pantā minētajām valsts rezervēm, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kuri jāpaziņo Komisijai.62. pants Kvotu pārvaldība1. Komisija ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta a) punktam katrai dalībvalstij un katram periodam pirms tā beigām pielāgo sadalījumu starp valsts kvotu “piegādēm” un “tiešajai tirdzniecībai”, ņemot vērā ražotāju pieprasīto pārvietošanu starp individuālajām kvotām piegādēm un tiešajai pārdošanai.2. Dalībvalstis katru gadu līdz dienai, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem, un saskaņā ar noteikumiem, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 316. panta 3. punktam, nosūta Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai:a) veiktu šā panta 1. punktā minēto pielāgošanu;b) aprēķinātu papildu nodevu, kas tām jāmaksā.3. Noteikumus, kas attiecas uz šo pantu, pieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 80. panta 2. punkta b) apakšpunktam un ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta g) punktam.63. pants Tauku saturs1. Katram ražotājam piešķir salīdzināmo tauku saturu, kas jāpiemēro ražotājam piešķirtajai individuālajai kvotai piegādēm.2. Kvotām, kas piešķirtas ražotājiem 2008. gada 31. martā saskaņā ar 60. panta 1. punktu, 1. punktā minētais salīdzināmais tauku saturs ir vienāds ar tajā dienā attiecīgajai kvotai piemērojamo salīdzināmo tauku saturu.3. Salīdzināmo tauku saturu maina 60. panta 2. punktā minētās pārvietošanas laikā un tad, ja kvotas tiek iegūtas, nodotas vai nodotas uz laiku saskaņā ar noteikumiem, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta b) punktam.4. Jauniem ražotājiem, kuriem ir individuāla piegādes kvota, kas pilnībā piešķirta no valsts rezervēm, tauku saturu nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta b) punktam.5. Šā panta 1. punktā minēto individuālo salīdzināmo tauku saturu attiecīgā gadījumā koriģē, šai regulai stājoties spēkā, un pēc tam vajadzības gadījumā katra divpadsmit mēnešu perioda sākumā, lai katrai dalībvalstij vidējais svērtais individuālais reprezentatīvais tauku saturs IX pielikumā noteikto salīdzināmo tauku saturu nepārsniegtu ne vairāk kā par 0,1 gramu uz kilogramu.64. pants Valsts rezerve1. Katra dalībvalsts nosaka valsts rezervi kā daļu no VIII pielikumā noteiktajām valsts kvotām, jo īpaši lai veiktu 61. pantā paredzēto kvotu piešķiršanu. Valsts rezervi papildina, pēc vajadzības izņemot noteiktus daudzumus atbilstīgi 65. pantam, ieturot daļu nodoto kvotu atbilstīgi 69. pantam vai veicot visu individuālo kvotu vispārēju samazinājumu. Attiecīgajām kvotām saglabājas to sākotnējais mērķis, t. i., piegādei vai tiešajai tirdzniecībai.2. Ikvienu dalībvalstij piešķirtu papildu kvotu automātiski iekļauj valsts rezervē un sadala piegādei un tiešajai tirdzniecībai saskaņā ar paredzamajām vajadzībām.3. Valsts rezervē iekļautajām kvotām nav salīdzināmā tauku satura.65. pants Neaktivitātes gadījumi1. Ja fiziska vai juridiska persona, kurai piešķirtas individuālās kvotas, divpadsmit mēnešu periodā vairs neatbilst 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, atbilstošie daudzumi pāriet valsts rezervē ne vēlāk kā nākamā kalendārā gada 1. aprīlī, izņemot gadījumus, kad šī persona pirms minētās dienas atkal kļūst par ražotāju 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē.Ja attiecīgā persona atkal kļūst par ražotāju ne vēlāk kā otrā divpadsmit mēnešu perioda beigās pēc kvotu atsaukšanas, visu atsaukto individuālo kvotu vai tās daļu atdod atpakaļ šai personai ne vēlāk kā 1. aprīlī pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas.2. Ja ražotāji vismaz viena divpadsmit mēnešu perioda laikā nerealizē daudzumu, kas līdzvērtīgs vismaz 85 % no to individuālās kvotas, dalībvalstis var lemt par to, vai visa neizmantotā kvota vai tās daļa pāriet atpakaļ valsts rezervē un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tas notiek.Dalībvalstis var noteikt, saskaņā ar kādiem nosacījumiem kvotu atdod atpakaļ attiecīgajam ražotājam, ja viņš atsāk realizāciju.3. Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro nepārvaramas varas gadījumos un pienācīgi pamatotos gadījumos, kuri uz laiku ietekmē attiecīgo ražotāju ražošanas jaudu un kurus par tādiem atzīst kompetentā iestāde.66. pants Pagaidu nodošana1. Līdz katra divpadsmit mēnešu perioda beigām dalībvalstis par attiecīgo periodu atļauj to individuālo kvotu daļas pagaidu nodošanu, kuras ražotāji, kam uz kvotām ir tiesības, nav paredzējuši izmantot.Dalībvalstis var reglamentēt nodošanu atbilstīgi attiecīgajām ražotāju kategorijām vai piena ražošanas struktūrām, var tās ierobežot līdz pircēja līmenim vai konkrētam reģionam, atļaut pilnīgu nodošanu 65. panta 3. punktā minētajos gadījumos un noteikt, kādā apjomā kvotas nodevējs var atkārtot nodošanu.2. Dalībvalsts var nolemt neīstenot 1. punktu, pamatojoties uz vienu vai abiem šādiem kritērijiem:a) vajadzība veicināt strukturālas izmaiņas un pielāgojumus;b) īpaši svarīgas administratīvās vajadzības.67. pants Kvotu nodošana kopā ar zemi1. Individuālās kvotas kopā ar saimniecību nodod ražotājiem, kas to pārņem gadījumā, ja saimniecību pārdod, iznomā, nodod faktiska vai paredzama mantojuma gadījumā vai ar jebkuriem citiem līdzekļiem, kuri rada līdzvērtīgas tiesiskās sekas ražotājiem, saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kas jānosaka dalībvalstīm, ņemot vērā piena produktu ražošanai izmantotos apgabalus vai citus objektīvus kritērijus un, attiecīgā gadījumā, pušu vienošanos. Kvotas daļu, kura attiecīgā gadījumā netiek nodota kopā ar saimniecību, pievieno valsts rezervei.2. Ja kvotas ir nodotas vai ja tās nodod saskaņā ar 1. punktu, izmantojot lauku apvidus zemes nomu vai citus līdzekļus, kas rada līdzvērtīgas tiesiskās sekas, dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un tiecoties nodrošināt to, lai kvotas attiecinātu vienīgi uz ražotājiem, var lemt par to, ka kvota netiek nodota kopā ar saimniecību.3. Ja zemi nodod valsts iestādēm un/vai izmantošanai sabiedrības interesēs vai ja nodošana notiek nelauksaimnieciskos nolūkos, dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai aizsargātu pušu likumīgās intereses un jo īpaši lai ražotāji, atsakoties no minētās zemes, varētu turpināt piena ražošanu, ja viņi to vēlas.4. Ja pušu starpā nepastāv vienošanās, tad gadījumā, kad beidzas nomas termiņš un nav iespējams turpināt nomu saskaņā ar līdzīgiem noteikumiem, vai gadījumos, kas rada līdzvērtīgas tiesiskās sekas, attiecīgās individuālās kvotas saskaņā ar dalībvalstu pieņemtajiem noteikumiem, ņemot vērā pušu likumīgās intereses, pilnībā vai daļēji nodod tiem ražotājiem, kas kvotas pārņem.68. pants Īpaši nodošanas pasākumi1. Piena ražošanas sekmīgas pārstrukturēšanas vai vides uzlabošanas nolūkā dalībvalstis saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kurus tās paredz, ņemot vērā attiecīgo pušu likumīgās intereses, var:a) vienā vai vairākos gada maksājumos piešķirt kompensāciju ražotājiem, kuri apņemas galīgi atteikties no visas piena ražošanas vai tās daļas, un tādā veidā atbrīvotās individuālās kvotas ieskaitīt valsts rezervē;b) pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem ražotāji, veicot maksājumu, divpadsmit mēnešu perioda sākumā var panākt to, ka kompetentā iestāde vai struktūra, kuru izraudzījusies minētā iestāde, pārdala individuālās kvotas, ko galīgi atdevuši citi ražotāji iepriekšējā divpadsmit mēnešu perioda beigās, saņemot kompensāciju vienā vai vairākos gada maksājumos, kas līdzvērtīgi iepriekšminētajam maksājumam;c) centralizēt un pārraudzīt kvotu nodošanu bez zemes;d) gadījumā, kad zeme nodota, lai uzlabotu vidi, nodrošināt attiecīgās individuālās kvotas piešķiršanu ražotājam, kas atsakās no zemes, bet vēlas turpināt piena ražošanu;e) pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, noteikt reģionus vai savākšanas apgabalus, kur atļauta galīga kvotu nodošana bez atbilstošās zemes nodošanas, lai uzlabotu piena ražošanas struktūru;f) pēc ražotāja pieprasījuma kompetentajai iestādei vai struktūrai, ko izraudzījusies minētā iestāde, atļaut kvotu galīgo nodošanu bez atbilstošās zemes nodošanas vai pretēji, lai uzlabotu piena ražošanas struktūru saimniecības līmenī vai lai būtu iespējama ražošanas ekstensifikācija.2. Šā panta 1. punktu var īstenot valsts līmenī, atbilstošā teritoriālā līmenī vai noteiktos savākšanas apgabalos.69. pants Kvotu saglabāšana1. Šīs regulas 67. un 68. pantā minētās nodošanas gadījumā dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, daļu no individuālajām kvotām var saglabāt attiecīgajā valsts rezervē.2. Ja kvotas ir nodotas vai ja tās nodod saskaņā ar 67. un 68. pantu kopā ar attiecīgo zemi vai bez tās, izmantojot lauku apvidus zemes nomu vai citus līdzekļus, kas rada līdzvērtīgas tiesiskās sekas, dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un tiecoties nodrošināt kvotu attiecināšanu vienīgi uz ražotājiem, var lemt par to, vai nodotā kvota vai tās daļa nonāk atpakaļ valsts rezervē un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tas notiek.70. pants Atbalsts kvotu iegūšanaiNeviena valsts iestāde nevar piešķirt finansiālu palīdzību, kas tieši saistīta ar kvotu iegūšanu, kvotu pārdošanai, nodošanai vai piešķiršanai saskaņā ar šo iedaļu.III apakšiedaļaKvotas pārsniegšana71. PANTS Papildu nodeva1. Papildu nodevu maksā par pienu un citiem piena produktiem, kas pārdoti, pārsniedzot saskaņā ar II apakšiedaļu noteikto valsts kvotu.Papildu nodeva ir EUR 27,83 par 100 kilogramiem piena.Tomēr divpadsmit mēnešu periodiem, kas sākas 2009. gada 1. aprīlī un 2010. gada 1. aprīlī, papildu nodevu par piena daudzumiem, kas pārsniedz 106 % no valsts piegādes kvotas, kuru piemēro divpadsmit mēnešu periodam, kas sākas 2008. gada 1. aprīlī, nosaka 150 % apjomā no šā punkta otrajā daļā minētās nodevas.2. Atkāpjoties no 1. punkta pirmās daļas, divpadsmit mēnešu laikposmos, kas sākas 2009. gada 1. aprīlī un 2010. gada 1. aprīlī, attiecībā uz piegādēm papildu nodevu maksā par pienu, kas pārdots, pārsniedzot valsts kvotu, kas noteikta II apakšiedaļā un samazināta par individuālajām piegādes kvotām, kas ieskaitītas valsts rezervē saskaņā ar 68. panta 1. punkta a) apakšpunktu no 2009. gada 30. novembra un atrodas valsts rezervē līdz 31. martam attiecīgajā divpadsmit mēnešu periodā.3. Dalībvalstis ir atbildīgas Savienībai par valsts kvotas pārsniegšanas rezultātā radušos papildu nodevu, kas valsts līmenī noteikta atsevišķi piegādēm un tiešajai tirdzniecībai, un laikposmā no 16. oktobra līdz 30. novembrim pēc attiecīgā divpadsmit mēnešu perioda beigām 99 % no maksājamās summas iemaksā ELGF.4. Lai finansētu pārstrukturizēšanas pasākumus piena nozarē, dalībvalstis izmanto starpību starp papildu nodevas summu, kas iegūta piemērojot 2. punktu, un summu, kas iegūta piemērojot 1. punkta pirmo daļu.5. Ja 1. punktā paredzētā papildu nodeva nav samaksāta noteiktajā termiņā, pēc apspriešanās ar Lauksaimniecības fondu komiteju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus atbilstīgi šīs regulas 81. panta d) punktam, no mēneša maksājumiem Regulas (EK) Nr. 1290/2005 14. panta un 15. panta 2. punkta nozīmē atskaita nesamaksātajai papildu nodevai līdzvērtīgi summu. Pirms lēmuma pieņemšanas Komisija brīdina attiecīgo dalībvalsti, kura savu nostāju dara zināmu vienas nedēļas laikā. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 17. pantu nepiemēro.72. pants Ražotāju maksātās papildu nodevasSaskaņā ar 73. un 76. pantu papildu nodevu pilnībā sadala starp ražotājiem, kas bijuši saistīti ar katru no 59. panta 2. punktā minētajiem valsts kvotas pārsniegšanas gadījumiem.Neskarot 73. panta 2. punktu un 76. panta 1. punktu, ražotāji ir atbildīgi dalībvalstij par savas saskaņā ar 62., 63. un 73. pantu aprēķinātās iemaksas veikšanu aprēķinātai papildu nodevai vien tā fakta dēļ, ka viņi pārsnieguši savu pieejamo kvotu.Divos divpadsmit mēnešu laikposmos, kas sākas 2009. gada 1. aprīlī un 2010. gada 1. aprīlī, attiecībā uz piegādēm papildu nodevu saskaņā ar 73. un 76. pantu pilnībā sadala starp ražotājiem, kuri ir veicinājuši valsts kvotas pārsniegšanu, kā noteikts 71. panta 2. punktā.73. pants Papildu nodeva par piegādi1. Lai sagatavotu galīgo pārskatu par papildu nodevu, katra ražotāja piegādātos daudzumus palielina vai samazina, lai atspoguļotu visas atšķirības starp faktisko tauku saturu un salīdzināmo tauku saturu.Valsts mērogā papildu nodevu aprēķina, pamatojoties uz to piegāžu summu, kas pielāgotas saskaņā ar pirmo daļu.2. Katra ražotāja iemaksu papildu nodevas samaksai nosaka ar dalībvalsts lēmumu pēc tam, kad piegādēm piešķirtās valsts kvotas neizmantotā daļa ir pārdalīta vai nav pārdalīta proporcionāli katra ražotāja individuālajām kvotām vai saskaņā ar objektīviem kritērijiem, kas dalībvalstīm jānosaka:a) vai nu valsts līmenī, pamatojoties uz daudzumu, par kādu pārsniegta katra ražotāja kvota;b) vai vispirms pircēja līmenī un pēc tam attiecīgā gadījumā valsts līmenī.Ja piemēro 71. panta 1. punkta trešo daļu, dalībvalstis, nosakot katra ražotāja ieguldījumu nodevā, kas jāmaksā par augstākas likmes piemērošanu, kura paredzēta minētajā daļā, nodrošina, ka šo summu proporcionāli sedz atbildīgie ražotāji saskaņā ar objektīviem kritērijiem, kas jānosaka dalībvalstij.74. pants Pircēju nozīme1. Pircēji ir atbildīgi par attiecīgo iemaksu iekasēšanu no ražotājiem atbilstīgi papildu nodevām, un tie pirms Komisijas noteiktā datuma un saskaņā ar kārtību, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta d), f) un g) punktam, samaksā dalībvalsts kompetentajai iestādei attiecīgo iemaksu summu, kas atskaitīta no piena cenas, kura samaksāta par robežlieluma pārsniegšanu atbildīgajiem ražotājiem vai, ja tas nav iespējams, savākta ar jebkuriem citiem atbilstošiem līdzekļiem.2. Ja pircējs pilnībā vai daļēji aizstāj vienu vai vairākus citus pircējus, ražotājiem pieejamo individuālo kvotu ņem vērā kārtējā divpadsmit mēnešu perioda atlikušajā daļā pēc jau piegādāto daudzumu atskaitīšanas un ņemot vērā tauku saturu. Šo punktu piemēro arī tad, ja ražotājs pāriet no viena pircēja pie cita.3. Ja atsauces periodā ražotāja piegādātie daudzumi pārsniedz minētā ražotāja pieejamo kvotu, attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka saskaņā ar dalībvalsts paredzētiem sīki izstrādātiem noteikumiem pircējs kā attiecīgā ražotāja iemaksas avansu ietur daļu no tā piena cenas, ko ražotājs piegādājis, pārsniedzot kvotu. Dalībvalsts var veikt īpašus pasākumus, lai dotu iespēju pircējiem ieturēt minēto avansu, ja ražotāji piegādā pienu vairākiem pircējiem.75. pants ApstiprinājumsPircēja statusu iepriekš apstiprina dalībvalsts saskaņā ar kritērijiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 80. panta 1. punkta f) apakšpunktam.76 . pants Papildu nodeva par tiešo tirdzniecību1. Tiešās tirdzniecības gadījumā katra ražotāja iemaksu papildu nodevas maksājumā nosaka ar dalībvalsts lēmumu atbilstošā teritoriālā vai valsts līmenī pēc tam, kad tiešajai tirdzniecībai atvēlētās valsts kvotas neizmantotā daļa ir pārdalīta vai nav pārdalīta.2. Dalībvalstis nosaka to, kā aprēķināt ražotāja iemaksas daļu attiecīgajā papildu nodevā, kas jāmaksā par tā piena kopējo daudzumu, kurš pārdots, nodots vai izmantots pārdoto vai nodoto piena produktu ražošanai, piemērojot Komisijas noteiktus kritērijus.3. Lai sagatavotu galīgo pārskatu par papildu nodevu, netiek ņemti vērā ar tauku saturu saistīti labojumi.77. pants Pārmaksātās vai nesamaksātās summas1. Ja piegādes vai tiešās tirdzniecības gadījumā izrādās, ka ir jāmaksā papildu nodeva un ka no ražotājiem iekasētā iemaksa ir lielāka nekā veicamais maksājums, dalībvalsts var:a) daļēji vai pilnībā izmantot pārmaksāto summu, lai finansētu 68. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētos pasākumus, un/vaib) daļēji vai pilnībā to atkārtoti sadalīt:i) ražotājiem, kas pieder pie prioritārām kategorijām, kuras noteikusi dalībvalsts, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un Komisijas noteiktā termiņā, vaiii) ražotājiem, kurus ietekmējuši ārkārtas apstākļi, kas radušies, piemērojot valsts noteikumus, kuri nav saistīti ar šajā nodaļā noteikto piena un piena produktu kvotu sistēmu.2. Ja noteikts, ka papildu nodeva nav jāmaksā, pircēju vai dalībvalsts iekasētais avanss jāatmaksā ne vēlāk kā līdz nākamā divpadsmit mēnešu perioda beigām.3. Ja pircējs nepilda pienākumu un neiekasē ražotāju iemaksu papildu nodevas maksāšanai saskaņā ar 74. pantu, dalībvalsts var iekasēt nesamaksāto summu tieši no ražotāja, neskarot sankcijas, ko tā var piemērot pircējam, kurš nav pildījis savas saistības.4. Ja ražotājs vai pircējs neievēro maksājuma termiņu, dalībvalstij par nokavēto maksājumu tiek maksāti procenti, kas jānosaka Komisijai.IV iedaļaProcedūras noteikumi attiecībā uz cukura un piena kvotāmI APAKšIEDAļA PROCEDūRAS NOTEIKUMI ATTIECīBā UZ CUKURA KVOTāM78. PANTS Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu, ka 51. pantā minētie uzņēmumi pilda savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par apstiprinājuma piešķiršanu un atsaukšanu šādiem uzņēmumiem, kā arī administratīvo sankciju piemērošanas kritērijus.2. Lai ņemtu vērā cukura nozares īpatnības un nodrošinātu to, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā visu ieinteresēto pušu intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt turpmākas definīcijas, tostarp attiecībā uz cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa produkciju, uzņēmuma produkciju un par pārdošanas nosacījumiem attālākajos reģionos.3. Lai nodrošinātu, ka cukurbiešu audzētāji ir cieši saistīti ar lēmumu pārnest noteiktu produkcijas daļu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt noteikumus par cukura pārnešanu.79. pants Īstenošanas pilnvarasAttiecībā uz 51. pantā minētajiem uzņēmumiem Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus:a) par uzņēmumu apstiprināšanas pieteikumiem, uzskaiti, kas jākārto apstiprinātajiem uzņēmumiem, informāciju, kas jāiesniedz apstiprinātajiem uzņēmumiem;b) par pārbaužu sistēmu, kas dalībvalstīm jāveic attiecībā uz apstiprinātajiem uzņēmumiem;c) par dalībvalstu paziņojumiem Komisijai un apstiprinātajiem uzņēmumiem;d) par izejvielu piegādi uzņēmumiem, tostarp par piegādes līgumiem un piegādes pavadzīmēm;e) par 54. panta a) punktā minētā cukura ekvivalentiem;f) par īpašo piegādes režīmu attālākajiem reģioniem;g) par 54. panta d) punktā minēto eksportu;h) par dalībvalstu sadarbību, lai nodrošinātu efektīvas pārbaudes;i) par 56. pantā noteikto datumu grozījumiem;j) par pārpalikuma daudzuma noteikšanu, paziņojumiem un 57. pantā minētās papildu nodevas maksājumu.II apakšiedaļaProcedūras noteikumi attiecībā uz PIENA KVOTāM80. PANTS Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu to, ka piena kvotu sistēma sasniedz savu mērķi, jo īpaši individuālo kvotu efektīvu izmantošanu un nodevas pareizu aprēķināšanu, iekasēšanu un izmantošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) kvotu pagaidu un galīgu pārveidošanu;b) nodevas aprēķināšanas metodēm;c) neizmantoto kvotu pārdalīšanu;d) robežlielumu tauku satura korekcijas piemērošanai;e) ražotāja saistībām piegādāt apstiprinātiem pircējiem;f) pircēju apstiprināšanu;g) objektīviem kritērijiem pārmaksātās nodevas pārdalīšanai;h) īpašām definīcijām, kas saistītas ar sistēmas darbību;i) par “tiešās tirdzniecības” definīcijas pielāgošanu, ņemot vērā 58. panta 1. punkta f) apakšpunktā norādīto “piegādes” definīciju.2. Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki un dalībvalstis ievēro savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) sankcijām gadījumos, ja ražotāji vai pircēji nepilda savas saistības, jo īpaši attiecībā uz nodevas maksājuma termiņu, piegādi apstiprinātam pircējam, ziņojumiem par piegādēm un tiešo tirdzniecību, nepareizu pārskatu vai deklarāciju nosūtīšanu, uzskaites datu neatjaunināšanu;b) sankcijām, kas jāpiemēro dalībvalstīm, kuras nepilda savas saistības, kā noteikts 62. panta 2. punktā.81. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem pieņem visus vajadzīgos noteikumus, tostarp noteikumus par:a) kvotu galīgo pārveidošanu un valsts kvotu sadali piegādēm un tiešajai tirdzniecībai;b) koeficienta noteikšanu attiecībā uz individuālās kvotas tauku saturu, tauku satura korekciju un valsts kvotas tauku satura pārsniegšanas reģistrēšanu;c) piena ekvivalentu noteikšanu;d) piemērojamā maiņas kursa termiņu un noteicošo dienu attiecībā uz nodevas maksājumu un pārmaksātās nodevas pārdalīšanu, avansa maksājumu samazinājumu termiņu neievērošanas gadījumos;e) piemērojamo procentu likmi novēlota maksājuma gadījumā, pareizu nodevas iekasēšanu un 1 % nodevas izmantojumu, kas nav maksājams ELGF;f) ražotāju informēšanu par jaunām definīcijām, individuālo kvotu paziņošanu un nodevas paziņošanu;g) to, kā paziņojama informācija par kārtības piemērošanu saistībā ar nodevu piena nozarē;h) piegāžu pārskata un tiešās tirdzniecības deklarāciju sagatavošanu;i) pircēju un ražotāju pienākumu sagatavot deklarācijas, kārtot uzskaiti un sniegt informāciju;j) piegāžu un tiešās tirdzniecības pārbaudēm.V iedaļaRažošanas potenciāls vīna nozarēI APAKšIEDAļA NELIKUMīGI STāDīJUMI82. PANTS Nelikumīgi stādījumi, kuri ierīkoti pēc 1998. gada 31. augusta1. Platības, kuras apstādītas ar vīnogulājiem pēc 1998. gada 31. augusta bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām, ražotāji attiecīgā gadījumā izar, izmaksas sedzot paši.2. Pēc izaršanas, kas veikta saskaņā ar 1. punktu, vīnogas un produktus, kas saražoti no vīnogām, kuras audzētas 1. punktā minētajās platībās, drīkst laist apritē vienīgi destilēšanai tikai uz ražotāja rēķina. Destilēšanas produktus nedrīkst izmantot, lai gatavotu alkoholu, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 80 % vai mazāka.3. Neskarot dalībvalsts iepriekš noteiktās sankcijas, dalībvalstis atbilstīgā gadījumā ražotājiem, kuri nav izpildījuši šo prasību veikt izaršanu, piemēro sankcijas, kuras iedala pēc pārkāpuma smaguma, apjoma un ilguma.4. Pārejas aizliegums ierīkot jaunus stādījumus, kura termiņš beidzas 2015. gada 31. decembrī, kā noteikts 89. panta 1. punktā, neskar šajā pantā paredzētos pienākumus.83. pants Pirms 1998. gada 1. septembra ierīkotu nelikumīgu stādījumu obligātā legalizācija1. Ražotāji, veicot attiecīgu maksājumu, ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī attiecīgā gadījumā legalizē platības, kuras apstādītas ar vīnogulājiem pirms 1998. gada 1. septembra bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām.Neskarot procedūras, kas saistītas ar grāmatojumu noskaidrošanu, pirmo daļu nepiemēro platībām, kuras ir legalizētas, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1493/1999[18] 2. panta 3. punktu.2. Šā panta 1. punktā minētā maksājuma summu nosaka dalībvalstis. Tā ir vismaz divas reizes lielāka nekā atbilstīgu stādīšanas tiesību vidējā vērtība attiecīgajā reģionā.3. Līdz šā panta 1. punktā prasītajai legalizēšanai vīnogas vai produktus, kuri ražoti no vīnogām, kas audzētas 1. punktā minētajās platībās, drīkst laist apritē vienīgi destilēšanai tikai uz ražotāja rēķina. Šādus produktus nedrīkst izmantot, lai ražotu alkoholu, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 80 % vai mazāka.4. Šā panta 1. punktā minētās platības, kuras apstādītas nelikumīgi un kuras līdz 2009. gada 31. decembrim nav legalizētas saskaņā ar šo punktu, attiecīgie ražotāji izar un izmaksas sedz paši.Dalībvalstis nosaka sankcijas, kuras iedala pēc pārkāpuma smaguma, apjoma un ilguma un piemēro ražotājiem, kuri nepilda prasību veikt izaršanu.Kamēr nav veikta pirmajā daļā minētā izaršana, 3. punktu piemēro mutatis mutandis .5. Pārejas aizliegums ierīkot jaunus stādījumus, kurš beidzas 2015. gada 31. decembrī, kā noteikts 89. panta 1. punktā, neskar šā panta 3. un 4. punktā paredzētos pienākumus.84. pants Nelaišanas apritē vai destilācijas pārbaude1. Saistībā ar 82. panta 2. punktu un 83. panta 3. un 4. punktu dalībvalstis pieprasa pierādījumu par to, ka attiecīgie produkti nav laisti apritē, vai, ja attiecīgie produkti ir destilēti, pieprasa iesniegt līgumus par destilāciju.2. Dalībvalstis pārbauda, vai produkti nav laisti apritē vai ir destilēti, kā minēts šā panta 1. punktā. Ja konstatē neatbilstības, piemēro sankcijas.3. Dalībvalstis informē Komisiju par platībām, uz kurām attiecina prasību par destilāciju, un par attiecīgajiem alkohola daudzumiem.85. pants Papildu pasākumiAttiecībā uz 83. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajām platībām līdz brīdim, kad tās tiek legalizētas, un attiecībā uz 82. panta 1. punktā minētajām platībām nevar izmantot valsts vai Savienības atbalsta pasākumus.86. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu to, ka ražotāji pilda savas saistības saskaņā ar šo apakšiedaļu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par 84. panta 1. punktā minēto produktu nelaišanu apritē un sankcijām, ko dalībvalstis var uzlikt, ja minētās saistības netiek pildītas.2. Lai nodrošinātu nelikumīgu stādījumu efektīvu atklāšanu un likvidēšanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par Savienības atbalsta pasākumu samazinājumu, ja dalībvalstis nepilda saistības un nepaziņo datus par nelikumīgiem stādījumiem.87. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos noteikumus par:a) dalībvalstu paziņojumiem;b) papildu informācijas ievākšanu attiecībā uz dalībvalstu paziņojumiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1227/2000[19];c) pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm, un ar šīm pārbaudēm saistītās informācijas paziņošanu Komisijai.II apakšiedaļaStādīšanas tiesību pārejas režīms88. PANTS Darbības ilgumsŠo apakšiedaļu piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim.89. pants Pārejas aizliegums stādīt vīnogulājus1. Neskarot 166. pantu un jo īpaši tā 4. punktu, ir aizliegts stādīt tādu vīna vīnogu šķirņu vīnogulājus, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu.2. Ir aizliegts arī uzpotēt vīna vīnogulāju šķirnes, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu, to vīna vīnogulāju šķirnēm, kuras nav minētas attiecīgajā pantā.3. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta ir atļauts veikt stādījumus un uzpotēšanu, kā minēts attiecīgajos punktos, ja uz šīm darbībām attiecas:a) jaunās stādīšanas tiesības, kā paredzēts 90. pantā;b) atkārtotās stādīšanas tiesības, kā paredzēts 91. pantā;c) stādīšanas tiesības, kuras piešķirtas no rezervēm, kā paredzēts 92. un 93. pantā.4. Šā panta 3. punktā minētās stādīšanas tiesības piešķir, mērot attiecīgo daudzumu hektāros.5. Dalībvalstis var nolemt saglabāt savā teritorijā vai tās daļās 1. punktā minēto aizliegumu ne ilgāk kā līdz 2018. gada 31. decembrim. Tādā gadījumā attiecīgajā dalībvalstī tam atbilstīgi piemēro noteikumus, kas reglamentē stādīšanas tiesību pārejas režīmu, kā noteikts šajā apakšiedaļā, tostarp šajā pantā.90. pants Jaunās stādīšanas tiesības1. Dalībvalstis drīkst piešķirt jaunās stādīšanas tiesības ražotājiem attiecībā uz platībām, kuras:a) ir paredzētas jauniem stādījumiem, ko ierīko, ievērojot zemes apvienošanas pasākumus vai pasākumus, kuri attiecas uz obligātajiem pirkumiem sabiedrības interesēs un kas paredzēti saskaņā ar valsts tiesību aktiem;b) ir paredzētas eksperimentāliem mērķiem;c) ir paredzētas potzaru audzētavām, vaid) no kurām vīns vai vīna produkti paredzēti vienīgi patēriņam vīna ražotāja mājsaimniecībā.2. Jaunās stādīšanas tiesības drīkst izmantot:a) tikai ražotājs, kuram tās piešķirtas;b) līdz otrā vīna gada beigām pēc tā gada, kurā tiesības piešķirtas;c) tikai tiem mērķiem, kuriem tās piešķirtas.91. pants Atkārtotas stādīšanas tiesības1. Dalībvalstis piešķir atkārtotās stādīšanas tiesības tiem ražotājiem, kuri izaruši ar vīnogulājiem apstādītas platības.Tomēr par izartām platībām, par kurām piešķirta izaršanas piemaksa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas III nodaļas IVa iedaļas III apakšiedaļu, nevar piešķirt atkārtotas stādīšanas tiesības.2. Dalībvalstis var piešķirt atkārtotās stādīšanas tiesības ražotājiem, kuri apņemas izart platību, kas apstādīta ar vīnogulājiem. Tādā gadījumā attiecīgās platības izaršanu veic vēlākais trešā gada beigās, pēc tam, kad ir iestādīti jaunie vīnogulāji, kuru stādīšanai tika piešķirtas atkārtotās stādīšanas tiesības.3. Piešķirtās atkārtotās stādīšanas tiesības atbilst izartās platības ekvivalentam tīrās ražas izteiksmē.4. Atkārtotās stādīšanas tiesības izmanto saimniecībā, kurai tās piešķirtas. Dalībvalstis vēlāk var noteikt, ka šādas atkārtotās stādīšanas tiesības drīkst izmantot tikai tajās platībās, kur vīnogulāji iepriekš ir izarti.5. Atkāpjoties no 4. punkta, dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka atkārtotās stādīšanas tiesības pilnībā vai daļēji var nodot citai saimniecībai tajā pašā dalībvalstī šādos gadījumos:a) daļa saimniecības tiek nodota attiecīgajai citai saimniecībai;b) platības minētajā citā saimniecībā ir paredzētas, lai:i) ražotu vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vaiii) izveidotu potzaru audzētavas.Dalībvalstis nodrošina, ka pirmajā daļā paredzēto atkāpju izmantošana nerada vispārēju ražošanas potenciāla pieaugumu to teritorijā, jo īpaši, ja tiesības nodod no neapūdeņotām platībām uz apūdeņotām platībām.6. Šā panta 1. līdz 5. punktu mutatis mutandis piemēro tādām tiesībām, kas ir līdzīgas atkārtotās stādīšanas tiesībām un iegūtas saskaņā ar iepriekšējiem Savienības vai valstu tiesību aktiem.7. Atkārtotās stādīšanas tiesības, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 4. panta 5. punktu, var izmantot minētajā regulā paredzētā termiņā.92. pants Stādīšanas tiesību valsts un reģionālā rezerve1. Lai uzlabotu ražošanas potenciāla pārvaldību, dalībvalstis izveido stādīšanas tiesību valsts vai reģionālo rezervi.2. Dalībvalstis, kuras ir izveidojušas stādīšanas tiesību valsts vai reģionālo rezervi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999, šīs rezerves var saglabāt tik ilgi, kamēr tās saskaņā ar šo apakšiedaļu piemēro stādīšanas tiesību pārejas režīmu.3. Valsts vai reģionālajā stādīšanas tiesību rezervē var iekļaut šādas tiesības, ja vien tās nav jau izmantotas paredzētajā laikposmā:a) jaunās stādīšanas tiesības;b) atkārtotās stādīšanas tiesības;c) stādīšanas tiesības, kuras piešķir no rezerves.4. Ražotāji atkārtotās stādīšanas tiesības var nodot valsts vai reģionālajā rezervē. Šādas tiesību nodošanas nosacījumus, vajadzības gadījumā paredzot samaksu no valsts līdzekļiem, nosaka dalībvalstis, ņemot vērā pušu likumīgās intereses.5. Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, dalībvalstis var pieņemt lēmumu neizveidot rezervju sistēmu, ja vien tās var pierādīt, ka visā attiecīgās dalībvalsts teritorijā pastāv efektīva alternatīva sistēma stādīšanas tiesību pārvaldībai. Šādā alternatīvā sistēmā vajadzības gadījumā var atkāpties no šīs apakšiedaļas attiecīgajiem noteikumiem.Pirmo daļu attiecina arī uz tām dalībvalstīm, kuras izbeidz valsts vai reģionālās rezerves sistēmas darbību atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1493/1999.93. pants Stādīšanas tiesības, kuras piešķir no rezervēm1. Dalībvalstis var piešķirt tiesības no rezervēm:a) bez maksas ražotājiem, kuri ir jaunāki par 40 gadiem, kuriem piemīt atbilstīgā profesionālā prasme un kompetence, kuri pirmo reizi veido uzņēmumu un kuri ir šīs saimniecības vadītāji;b) par samaksu valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajos fondos tiem ražotājiem, kuri paredz izmantot vīnogulāju stādīšanas tiesības un kuru saražotajai produkcijai ir nodrošināts noieta tirgus.Dalībvalstis paredz kritērijus, lai noteiktu pirmās daļas b) apakšpunktā minētā maksājuma summu, kas var mainīties atkarībā no plānotā galaprodukta attiecīgajā vīna dārzā, kā arī no atlikušā pārejas laika, kurā tiek piemērots 89. panta 1. un 2. punktā noteiktais aizliegums ierīkot jaunus stādījumus.2. Ja tiek izmantotas stādīšanas tiesības, ko piešķir no rezervēm, dalībvalstis nodrošina, ka:a) vieta, izmantotās šķirnes un audzēšanas metodes garantē ražošanas pielāgošanu tirgus pieprasījumam;b) attiecīgās ražas ir tipiskas vidējās ražas reģionā, jo īpaši, ja stādīšanas tiesības neapūdeņotās platībās tiek nodotas izmantošanai apūdeņotās platībās.3. Ja stādīšanas tiesības, kas piešķirtas no rezerves, netiek izmantotas līdz otrā vīna gada beigām pēc gada, kad tās piešķirtas, tās tiek zaudētas, un šādas tiesības atkārtoti iedala rezervē.4. Stādīšanas tiesības, kuras iekļautas rezervē un kuras netiek piešķirtas līdz piektā vīna gada beigām pēc gada, kad tās piešķirtas, anulē.5. Ja dalībvalstī ir izveidota reģionālā rezerve, tad attiecīgā dalībvalsts drīkst izstrādāt noteikumus, kas ļauj nodot stādīšanas tiesības starp reģionālajām rezervēm. Ja dalībvalstī ir izveidotas gan valsts, gan reģionālās rezerves, dalībvalsts var atļaut arī nodot stādīšanas tiesības no vienas rezerves otrā.Tiesību nodošanai var piemērot samazinājuma koeficientu.94. pants De minimisŠo apakšiedaļu nepiemēro dalībvalstīs, kur Kopienas stādīšanas tiesību režīmu nepiemēroja līdz 2007. gada 31. decembrim.95. pants Stingrāki valstu noteikumiDalībvalstis var pieņemt stingrākus valsts noteikumus par jaunu stādīšanas tiesību vai atkārtotās stādīšanas tiesību piešķiršanu. Tās var pieprasīt, lai attiecīgajiem iesniegumiem un informācijai būtu pievienota papildu informācija, kas vajadzīga, lai uzraudzītu ražošanas potenciāla attīstību.96. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai novērstu ražošanas potenciāla palielināšanos, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) izveidot sarakstu, kurā norādītas situācijas, kad par izaršanu netiek piešķirtas atkārtotās stādīšanas tiesības;b) pieņemt noteikumus par stādīšanas tiesību nodošanu no vienas rezerves citā rezervē;c) aizliegt tā vīna vai vīna produktu tirdzniecību, kas paredzēts tikai vīnogu audzētāja ģimenes patēriņam.2. Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret ražotājiem, kas veic izaršanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus, kas nodrošina faktisku izaršanu, ja tiek piešķirtas atkārtotās stādīšanas tiesības.3. Lai aizsargātu Savienības līdzekļus un Savienības vīna identitāti, izcelsmi un kvalitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) paredzēt to, ka jāizveido analītiska datubāze ar izotopu datiem, kas palīdzēs atklāt krāpšanu, pamatojoties uz dalībvalstu ievāktiem paraugiem, un noteikumus, kas piemērojami dalībvalstu datubāzēm;b) pieņemt noteikumus par kontroles struktūrām un to savstarpējo palīdzību;c) pieņemt noteikumus par dalībvalstu konstatējumu kopīgu izmantošanu;d) pieņemt noteikumus par sankciju piemērošanu ārkārtas apstākļos.97. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo apakšiedaļu, tostarp noteikumus par:a) jaunu stādīšanas tiesību piešķiršanu, tostarp par reģistrēšanas un paziņošanas pienākumu;b) atkārtotās stādīšanas tiesību nodošanu, tostarp par samazinājuma koeficientu;c) uzskaiti, kas jākārto dalībvalstīm, un paziņojumiem Komisijai, tostarp par iespējamu rezerves sistēmas izvēli;d) stādīšanas tiesību piešķiršanu no rezerves;e) pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm, un ar šīm pārbaudēm saistītās informācijas paziņošanu Komisijai;f) dalībvalstu paziņojumu par nodomu savā teritorijā piemērot 89. panta 5. punktu.III apakšiedaļaTirdzniecības noteikumi vīna kopējā tirgus darbības uzlabošanai un stabilizēšanai98. PANTS Tirdzniecības noteikumi vīna kopējā tirgus darbības uzlabošanai un stabilizēšanai1. Lai uzlabotu un stabilizētu kopējā tirgus darbību attiecībā uz vīniem, tostarp vīnogām, vīnogu misām un vīniem, no kuriem tie iegūti, ražotājas dalībvalstis var noteikt tirdzniecības noteikumus, lai regulētu piedāvājumu, jo īpaši īstenojot lēmumus, ko pieņēmušas 210. panta 3. punktā un 227. pantā minētās starpnozaru organizācijas.Šie noteikumi ir proporcionāli sasniedzamajam mērķim, un tie:a) neattiecas uz darījumiem pēc attiecīgo produktu pirmās laišanas apgrozībā tirgū;b) neatļauj cenu noteikšanu, tostarp orientējošu vai ieteicamu cenu noteikšanu;c) neizraisa to, ka procentuāli pārāk liela ražas daļa no parasti pieejamās gada ražas tiek aizturēta;d) nedod iemeslu atteikumam izsniegt valsts un Savienības sertifikātus, kas vajadzīgi vīna apritei un tirdzniecībai, ja šāda tirdzniecība ir saskaņā ar minētajiem noteikumiem.2. Noteikumi, kas minēti 1. punktā, jādara zināmi tirgus dalībniekiem, publicējot pilnu to tekstu attiecīgās dalībvalsts oficiālā izdevumā.3. Ziņošanas pienākums, kas minēts 227. panta 3. punktā, attiecas arī uz dalībvalstu lēmumiem vai pasākumiem, ko tās veikušas saskaņā ar šo pantu.IV NODAĻAAtbalsta shēmasI iedaļaRažošanas kompensācija cukura nozarē99. PANTS Ražošanas kompensācija1. Ražošanas kompensāciju par produktiem cukura nozarē, kas minēti I pielikuma III daļas b) līdz e) punktā, var piešķirt tad, ja pārpalikuma cukurs vai importētais cukurs, pārpalikuma izoglikoze vai pārpalikuma inulīna sīrups nav pieejami par cenu, kas atbilst 55. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minēt o produktu ražošanas cenai pasaules tirgū.2. Pasākumus 1. punktā minētās ražošanas kompensācijas noteikšanai veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.100. pants Atbalsta piešķiršanas nosacījumiLai ņemtu vērā ārpuskvotas cukura tirgus īpatnības Savienībā, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt nosacījumus šajā iedaļā minētās ražošanas kompensācijas piešķiršanai.II iedaļaAtbalsts piena un piena produktu nozareiI APAKšIEDAļA ATBALSTS PAR īPAšU IZMANTOJUMU101. PANTS Atbalsts par dzīvnieku barībā izmantojamo vājpienu un sauso vājpienu1. Ja rodas vai varētu rasties piena produktu pārpalikumi, kas rada vai varētu radīt nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt, ka atbalstu par Savienībā ražotu vājpienu un sauso vājpienu, ko paredzēts izmantot dzīvnieku barībā, piešķir saskaņā ar nosacījumiem un produktu standartu, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 103. pantam.Piemērojot šo pantu, paniņas un sausās paniņas uzskata par vājpienu un sauso vājpienu.2. Pasākumus atbalsta summu noteikšanai veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.102. pants Atbalsts par vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā un kazeinātos1. Ja rodas vai varētu rasties piena produktu pārpalikumi, kas rada vai varētu radīt nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, Komisija ar īstenošanas aktiem var nolemt, ka atbalstu par Savienībā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā un kazeinātos, piešķir saskaņā ar nosacījumiem un standartiem attiecībā uz šādu pienu un no tā ražotu kazeīnu vai kazeinātiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 103. pantam.2. Pasākumus atbalsta summu noteikšanai veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.103. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu 101. un 102. pantā minētā atbalsta mērķu sasniegšanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt produktus, par kuriem var saņemt šādu atbalstu, un paredzēt nosacījumus un standartus attiecībā uz produktu izmantošanu un to uzņēmumu apstiprināšanu vai apstiprinājuma atsaukšanu, kuri izmanto produktus atbalsta pieprasīšanas nolūkā.2. Lai nodrošinātu, ka vājpienu un sauso vājpienu, par kuru piešķirts atbalsts, kā paredzēts 101. un 102. pantā, izmanto paredzētajam mērķim, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt, kāda uzskaite jākārto uzņēmumiem.3. Lai nodrošinātu, ka tirgus dalībnieki pilda savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem:a) pieprasa iesniegt nodrošinājumu gadījumā, ja izmaksāts atbalsta avanss un tirgus dalībnieki piedalās konkursa procedūrās par sausā vājpiena iegādi no valsts intervences;b) var paredzēt sankcijas, ja tirgus dalībnieki nepilda shēmā paredzētos noteikumus vai ja pieprasītais un izmaksātais atbalsts ir lielāks nekā pienākas.104. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar 101. un 102. pantu, un jo īpaši var noteikt:a) atbalsta likmes korekcijas, kas jāveic, pamatojoties uz izmantotā vājpiena kvalitāti;b) prasības attiecībā uz iepakojumu, informāciju, kurai jābūt uz iepakojuma, prasības attiecībā uz nefasētu produktu pārvietošanu;c) prasības attiecībā uz dzīvnieku barības piegādi;d) pārbaudes un inspekcijas, kas jāveic dalībvalstīm, un izmantojamos analīzes testus;e) procedūras attiecībā uz pieteikumiem, pieprasījumiem un atbalsta izmaksu;f) procedūras, kas jāpiemēro, kad sauso vājpienu izņem no valsts intervences izmantošanai dzīvnieku barībā.II apakšiedaļaNosacījumi siera ražošanai105. PANTS Kazeīna un kazeinātu izmantošana siera ražošanā1. Ja tiek piešķirts atbalsts saskaņā ar 102. pantu, kazeīna un kazeinātu izmantošanai siera ražošanā ir vajadzīga iepriekšēja atļauja, ko piešķir vienīgi tad, ja to izmantošana ir obligāts nosacījums šo produktu ražošanā.2. Šajā apakšiedaļā:a) “siers” ir produkti, uz kuriem attiecas KN kods 0406 un kurus ražo Savienības teritorijā;b) “kazeīns un kazeināti” ir produkti, uz kuriem attiecas KN kods 3501 10 90 un 3501 90 90 un kurus izmanto bez turpmākas apstrādes vai maisījumā.106. pants Deleģētās pilnvarasLai nodrošinātu 102. pantā minētā atbalsta mērķu sasniegšanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus:a) par to, ka 105. pantā minētā kazeīna un kazeinātu izmantošanai ir vajadzīga iepriekšēja atļauja;b) par to, ka kazeīna un kazeinātu izmantošanu ierobežo līdz kazeīna un kazeinātu maksimālajai procentuālajai daļai sierā, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā tehnoloģisko nepieciešamību;c) par sankciju noteikšanu kazeīna un kazeinātu neatļautas izmantošanas gadījumā.107. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz 105. pantā minētā kazeīna un kazeinātu izmantošanu, tostarp jo īpaši:a) nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis var piešķirt kazeīna un kazeinātu izmantošanas atļaujas;b) saistības, kas jāievēro uzņēmumiem, kuri saņēmuši atļaujas saskaņā ar a) punktu;c) pārbaudes un inspekcijas, kas jāveic dalībvalstīm, un kārtojamo uzskaiti.III apakšiedaļaAtbalsts par piena produktu piegādi skolēniem108. pants Piena produktu piegāde skolēniem1. Savienības atbalstu piešķir, lai piegādātu skolēniem mācību iestādēs konkrētus piena pārstrādes produktus, kas atbilst KN kodiem 0401, 0403, 0404 90 un 0406 vai KN kodam 2202 90.2. Dalībvalstis papildus 1. punktā minētajam Savienības atbalstam var piešķirt valsts atbalstu par 1. punktā minēto produktu piegādi skolēniem mācību iestādēs. Dalībvalstis var finansēt savu valsts atbalstu, uzliekot nodevu piensaimniecības nozarei, vai ar jebkuru citu ieguldījumu no piensaimniecības nozares puses.3. Pasākumus, lai noteiktu Savienības atbalstu par pienu, veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.4. Savienības atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir par maksimālo daudzumu 0,25 litri piena ekvivalenta vienam skolēnam dienā.109. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai ņemtu vērā piena produktu patēriņa modeļu attīstību un inovācijas un attīstību piena produktu tirgū, Komisija ar deleģētajiem aktiem nosaka 108. panta 1. punktā minētos produktus.2. Lai nodrošinātu to, ka piemērotie saņēmēji un pieteikumu iesniedzēji varētu pretendēt uz 108. panta 1. punktā minēto atbalstu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt atbalsta piešķiršanas nosacījumus.Lai nodrošinātu to, ka pieteikumu iesniedzēji ievēro savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem paredz pasākumus krāpšanas un pārkāpumu novēršanai, tostarp:a) atbalsta shēmas dalības tiesību apturēšanu;b) nodrošinājuma iesniegšanu, lai garantētu izpildi, ja izmaksāts atbalsta avanss, unc) sankciju piemērošanu, lai atturētu no krāpnieciskas darbības.3. Lai nodrošinātu to, ka atbalsts atspoguļo cenu, par kādu produkti darīti pieejami saskaņā ar atbalsta shēmu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt noteikumus par cenu uzraudzības izveidošanu saskaņā ar atbalsta shēmu.4. Lai veicinātu izpratni par atbalsta shēmu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieprasīt, lai mācību iestādes informētu par Savienības subsīdijām.110. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz:a) maksimālo daudzumu, par kuru var pretendēt uz atbalstu;b) cenu uzraudzības pārvaldību saskaņā ar 109. panta 3. punktu;c) pieteikumu iesniedzēju apstiprināšanu, atbalsta pieteikumiem un maksājumiem;d) pārbaudēm;e) shēmas reklamēšanas metodēm;f) informācijas paziņošanu Komisijai.IV iedaļaAtbalsts apiņu nozarē111. PANTS Atbalsts ražotāju organizācijām1. Savienība finansē maksājumu tām ražotāju organizācijām apiņu nozarē, kas atzītas saskaņā ar 209. pantu, lai finansētu minētajā pantā paredzētos mērķus.2. Savienības gada finansējums 1. punktā paredzētajam maksājumam ražotāju organizācijām ir EUR 2 277 000 Vācijai.112. pants Deleģētās pilnvarasLai nodrošinātu to, ka ar atbalstu tiek finansēti 209. pantā minētie mērķi, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) atbalsta pieteikumiem, tostarp noteikumus par termiņiem un pavaddokumentiem;b) tiesībām uz atbalstu, tostarp noteikumus par atbilstīgām apiņu platībām un katrai ražotāju organizācijai izmaksājamo summu aprēķināšanu;c) sankcijām, kas jāpiemēro nepamatota maksājuma gadījumā.113. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:a) atbalsta maksājumu;b) pārbaudēm un inspekcijām.V iedaļaAtbalsts olīveļļas un galda olīvu nozarei114. PANTS Atbalsts tirgus dalībnieku organizācijām1. Savienība finansē trīsgadu darba programmas, kas jāizstrādā 212. pantā minētajām tirgus dalībnieku organizācijām vienā vai vairākās no šādām jomām:a) tirgus pārraudzība un administratīvā pārvaldība olīveļļas un galdu olīvu nozarē;b) olīvu audzēšanas ietekmes uz vidi uzlabošana;c) olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošana;d) izsekojamības sistēma, olīveļļas un galda olīvu sertifikācija un kvalitātes aizsardzība, jo īpaši galapatērētājiem pārdotās olīveļļas kvalitātes uzraudzība, ko veic valsts pārvaldes iestāžu pārraudzībā;e) informācijas izplatīšana par darbībām, ko tirgus dalībnieku organizācijas veic ar mērķi uzlabot olīveļļas kvalitāti.2. Savienības gada finansējums darba programmām ir šāds:a) EUR 11 098 000 Grieķijai;b) EUR 576 000 Francijai unc) EUR 35 991 000 Itālijai.3. Maksimālais Savienības finansējums 1. punktā minētajām darba programmām ir vienāds ar dalībvalstu ieturētajām summām. Šis finansējums sedz attiecināmās izmaksas, nepārsniedzot:a) 100 % par darbībām 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās jomās;b) 100 % par ieguldījumiem pamatlīdzekļos un 75 % par citām darbībām 1. punkta c) apakšpunktā minētajā jomā;c) 75 % par darba programmām, ko apstiprinātas tirgus dalībnieku organizācijas no vismaz divām dalībvalstīm, kurās notiek ražošana, īsteno vismaz trīs trešās valstīs vai dalībvalstīs, kurās nenotiek ražošana, 1. punkta d) un e) apakšpunktā minētajās jomās, un 50 % par citām darbībām šajās jomās.Dalībvalsts nodrošina papildu finansējumu līdz 50 % no izmaksām, ko nesedz Savienības finansējums.4. Neskarot nekādus īpašus noteikumus, ko Komisija var pieņemt saskaņā ar 318. pantu, dalībvalstis pārbauda, vai ir ievēroti Savienības finansējuma piešķiršanas nosacījumi. Tālab tās īsteno darba programmu revīziju un plānu, kurā paredzēts pārbaudīt paraugu, kas atlasīts, pamatojoties uz riska analīzi, un gadā aptver vismaz 30 % no ražotāju organizācijām un visām pārējām tirgus dalībnieku organizācijām, kuras saņem Savienības finansējumu saskaņā ar šo pantu.115. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu, ka 114. pantā paredzētais atbalsts sasniedz savu mērķi uzlabot olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) tirgus dalībnieku organizāciju apstiprināšanas nosacījumiem un par šāda apstiprinājuma apturēšanu vai atsaukšanu;b) pasākumiem, par kuriem ir tiesības pretendēt uz Savienības finansējumu;c) Savienības finansējuma iedalīšanu konkrētiem pasākumiem;d) pasākumiem un izmaksām, par kurām nav tiesību pretendēt uz Savienības finansējumu;e) darba programmu atlasi un apstiprināšanu.2. Lai nodrošinātu, ka tirgus dalībnieki ievēro savus pienākumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieprasīt:a) iesniegt nodrošinājumu, ja izmaksāts atbalsta avanss;b) piemērot sankcijas, ja tiek konstatēti pārkāpumi.116. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:a) programmas izdevumu uzraudzību;b) darba programmu īstenošanu un šo programmu grozījumiem;c) atbalsta maksājumu, tostarp avansa maksājumiem;d) saņēmēju ziņojumiem par darba programmām;e) pārbaudēm un inspekcijām;f) dalībvalstu ziņojumiem Komisijai.VI iedaļaAtbalsts augļu un dārzeņu nozareiI APAKšIEDAļA RAžOTāJU GRUPAS117. pants Atbalsts ražotāju grupām1. Saskaņā ar 217. pantu atļautā pārejas perioda laikā tām ražotāju grupām augļu un dārzeņu nozarē, kuras izveidotas, lai tiktu atzītas par ražotāju organizācijām, dalībvalstis var piešķirt:a) atbalstu to izveides veicināšanai un administratīvā darba atvieglošanai;b) tiešu vai ar kredītiestāžu starpniecību sniegtu atbalstu, lai segtu daļu no ieguldījumiem, kas vajadzīgi atzīšanas iegūšanai un kas noteikti 217. panta 1. punkta trešajā daļā minētajā atzīšanas plānā.2. Šā panta 1. punktā minēto atbalstu Savienība atlīdzina saskaņā ar noteikumiem par šāda atbalsta finansēšanu, tostarp minimālo un maksimālo apjomu un Savienības finansējuma pakāpi, kas Komisijai jāpieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 118. pantam.3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu katrai ražotāju grupai nosaka, pamatojoties uz pārdotās produkcijas daudzumu, un pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā tā apjoms ir:a) attiecīgi 10 %, 10 %, 8 %, 6 % un 4 % no pārdotās produkcijas vērtības dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, unb) attiecīgi 5 %, 5 %, 4 %, 3 % un 2 % no pārdotās produkcijas vērtības Savienības attālākajos reģionos, kā minēts Līguma 349. pantā, vai Egejas jūras nelielajās salās, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1405/2006[20] 1. panta 2. punktā.Minētās procentuālās likmes var samazināt saistībā ar pārdotās produkcijas vērtību, kas pārsniedz robežlielumu. Atbalstam, kas ražotāju grupai izmaksājams jebkurā gadā, var noteikt maksimālo apjomu.118. pants Deleģētās pilnvarasLai nodrošinātu to, ka atbalsts ražotāju grupām augļu un dārzeņu nozarē tiek izmantots efektīvi un mērķtiecīgi, Komisija ar deleģētajiem aktiem pieņem noteikumus par:a) ražotāju grupas atzīšanas plāna finansējumu;b) atbalsta minimālo un maksimālo apjomu un Savienības līdzfinansējuma pakāpi;c) atbalsta aprēķinu bāzi, ieskaitot ražotāju grupas pārdotās produkcijas vērtību;d) ražotāju grupu atbilstību;e) ražotāju grupas galvenajām darbībām;f) atzīšanas plānu saturu, iesniegšanu un apstiprināšanu;g) nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ražotāju grupas var pieprasīt izmaiņas atzīšanas plānos;h) atbalstu ieguldījumiem;i) ražotāju grupu apvienošanos un atbalsta nepārtrauktību.119. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:a) atbalsta pieteikumiem, tostarp atbalsta maksājumiem;b) atzīšanas plānu īstenošanu;c) atzīšanas sekām.II apakšiedaļa DARBīBAS FONDI UN DARBīBAS PROGRAMMAS120. pants Darbības fondi1. Ražotāju organizācijas augļu un dārzeņu nozarē var izveidot darbības fondu. Šo fondu finansē ar:a) biedru vai pašas ražotāju organizācijas finansiāliem ieguldījumiem;b) Savienības finansiālo palīdzību, ko var piešķirt ražotāju organizācijām saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kuri noteikti deleģētajos un īstenošanas aktos, kas Komisijai jāpieņem atbilstīgi 126. un 127. pantam.2. Darbības fondus izmanto vienīgi tādu darbības programmu finansēšanai, ko dalībvalstis apstiprinājušas saskaņā ar 125. pantu.121. pants Darbības programmas1. Darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē ir divi vai vairāk no 209. panta c) punktā minētajiem mērķiem vai šādiem mērķiem:a) ražošanas plānošana;b) produkcijas kvalitātes uzlabošana;c) produktu komercvērtības paaugstināšana;d) svaigu vai pārstrādātu produktu patēriņa veicināšana;e) vides aizsardzības pasākumi un videi labvēlīgas ražošanas metodes, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība;f) krīžu novēršana un pārvarēšana.2. Krīžu novēršana un pārvarēšana ir saistīta ar izvairīšanos no augļu un dārzeņu tirgus krīzēm un rīcību šādas krīzes situācijās, un pie tās šajā sakarā pieder:a) izņemšana no tirgus;b) priekšlaicīga augļu un dārzeņu ražas novākšana vai ražas nenovākšana;c) noieta veicināšana un komunikācija;d) apmācību pasākumi;e) ražas apdrošināšana;f) atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai.Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi, tostarp visas pamatsummas vai procentu atmaksa, kas minētā šā punkta trešajā daļā, neaptver vairāk kā vienu trešdaļu no darbības programmas izdevumiem.Ražotāju organizācijas var ņemt komerciālus aizdevumus, lai finansētu krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumus. Šajos gadījumos šāda aizdevuma pamatsummas un procentu atmaksa var būt darbības programmas daļa un tādējādi dot tiesības saņemt Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar 122. pantu. Jebkuru konkrētu krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumu finansē vai nu ar šādiem aizdevumiem, vai tieši, taču neizmantojot abus šos finansējuma veidus vienlaikus.3. Dalībvalstis nodrošina, ka:a) darbības programmās iekļauj divus vai vairāk ar vidi saistītus pasākumus, vaib) vismaz 10 % no darbības programmu izdevumiem attiecas uz darbībām, kas saistītas ar vidi.Ar vidi saistītās darbības atbilst agrovides maksājumu prasībām, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 3. punktā pirmajā daļā.Ja atbilstīgi minētajam noteikumam vismaz uz 80 % no ražotāju organizācijas biedriem ražotājiem attiecas viena vai vairākas vienādas agrovides saistības, tad ikvienu no šīm saistībām uzskata par ar vidi saistītu darbību, kā minēts pirmās daļas a) apakšpunktā.Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts ar vidi saistītām darbībām sedz ar šo darbību saistītās papildu izmaksas un negūtos ienākumus.[4. Bulgārijā un Rumānijā 3. punktu piemēro vienīgi no 2011. gada 1. janvāra.]5. Ieguldījumus, kas palielina vides noslogojumu, ir atļauts veikt vienīgi tad, kad ir veikti iedarbīgi aizsargpasākumi vides aizsardzībai pret tai šādi radušos noslogojumu.122. pants Savienības finansiālā palīdzība1. Savienības finansiālā palīdzība ir vienāda ar 120. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām faktiskajām finanšu iemaksām, bet ne lielāka par 50 % no faktiskajām izmaksām.2. Savienības finansiālās palīdzības maksimālais apjoms nepārsniedz 4,1 % no attiecīgās ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas vērtības.Tomēr šo procentuālo daļu var palielināt līdz 4,6 % no pārdotās produkcijas vērtības, ja daļu, kura pārsniedz 4,1 % no pārdotās produkcijas vērtības, izmanto vienīgi krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem.3. Pēc ražotāju organizācijas lūguma 1. punktā noteiktās palīdzības apjoms, kas paredzēts darbības programmai vai darbības programmas daļai, sasniedz 60 % gadījumos, kad programma atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:a) to iesniegušas vairākas Savienības ražotāju organizācijas, kas darbojas dažādās dalībvalstīs atbilstīgi starptautiskām programmām;b) to iesniegusi viena vai vairākas ražotāju organizācijas, kuras iesaistījušās starpnozaru programmās;c) tā attiecas vienīgi uz īpašu atbalstu tādu bioloģisko produktu ražošanai, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007[21];d) to attiecībā uz pasākumiem, kas veicami ne ilgāk kā līdz 2013. gada beigām, iesniegusi ražotāju organizācija kādā no dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas;e) tā ir pirmā darbības programma, kas jāiesniedz atzītai ražotāju organizācijai, kura apvienojusies ar citu atzītu ražotāju organizāciju;f) tā ir pirmā darbības programma, kas jāiesniedz atzītai ražotāju organizāciju apvienībai;g) to ir iesniegušas ražotāju organizācijas dalībvalstīs, kurās ražotāju organizācijas pārdod mazāk nekā 20 % augļu un dārzeņu produkcijas;h) to iesniegusi ražotāju organizācija kādā no Savienības attālākajiem reģioniem;i) tā attiecas vienīgi uz konkrētu atbalstu darbībām, ar ko veicina augļu un dārzeņu patēriņu un kas orientētas uz bērniem mācību iestādēs.4. Šā panta 1. punktā noteiktās palīdzības apjoms ir 100 % gadījumos, kad no tirgus tiek izņemti augļi un dārzeņi daudzumā, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgās ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas apjoma, un tos realizē šādi:a) bez maksas nodod labdarības organizācijām un fondiem, ko dalībvalstis apstiprinājušas palīdzības sniegšanai personām, kuru tiesības uz valsts palīdzību ir noteiktas attiecīgās valsts tiesību aktos galvenokārt tāpēc, ka tām trūkst vajadzīgo iztikas līdzekļu;b) bez maksas nodod soda izciešanas iestādēm, skolām, valsts izglītības iestādēm un bērnu atpūtas nometnēm, kā arī slimnīcām un veco ļaužu pansionātiem, ko izraudzījušās dalībvalstis un kas veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi iedalītais produktu daudzums ir papildinājums tam daudzumam, kuru šīs iestādes parasti iepērk.123. pants Valstu finansiālā palīdzība1. Tajos dalībvalstu reģionos, kuros ražotāju organizācijas pakāpe augļu un dārzeņu nozarē ir īpaši zema, Komisija, pamatojoties uz pienācīgi pamatotu lūgumu, dalībvalstīm atļauj sniegt ražotāju organizācijām finansiālu palīdzību, kuras apjoms nepārsniedz 80 % no 120. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām finanšu iemaksām. Šī palīdzība ir papildus darbības fondam.2. Dalībvalstu reģionos, kuros ražotāju organizācijas pārdod mazāk par 15 % no augļu un dārzeņu produkcijas vērtības un kuros augļu un dārzeņu produkcija ir vismaz 15 % no to lauksaimniecības produkcijas kopējā apjoma, pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma 1. punktā minēto valsts finansiālo palīdzību var atlīdzināt Savienība. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu par minēto atlīdzinājumu.124. pants Darbības programmu valsts sistēma un valsts stratēģija1. Dalībvalstis izveido valsts sistēmu vispārīgu nosacījumu izstrādāšanai attiecībā uz 121. panta 3. punktā minētajām darbībām. Ar šo sistēmu jo īpaši nodrošina, ka šādas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 prasībām, tostarp tās 5. pantā izklāstītajām prasībām par papildināmību, saskaņotību un atbilstību.Dalībvalstis iesniedz savas sistēmas projektu Komisijai, kas ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var pieprasīt trīs mēnešu laikā veikt izmaiņas, ja tā uzskata, ka priekšlikums neveicina to mērķu sasniegšanu, kas izklāstīti Līguma 191. pantā un Sestajā Savienības vides rīcības programmā. Šie mērķi jāievēro arī attiecībā uz ieguldījumiem atsevišķās saimniecībās, ko atbalsta darbības programmas.2. Dalībvalstis augļu un dārzeņu tirgum izstrādā ilgtspējīgu darbības programmu valsts stratēģiju. Minētajā stratēģijā paredz šādus elementus:a) situācijas analīzi — stiprās un vājās puses, kā arī attīstības potenciālu;b) izvēlēto prioritāšu pamatojumu;c) darbības programmu mērķus un instrumentus, efektivitātes rādītājus;d) darbības programmu novērtējumu;e) ražotāju organizāciju pienākumu sniegt savas darbības pārskatu.Valsts stratēģijā iekļauj arī 1. punktā minēto valsts sistēmu.3. Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz dalībvalstīm, kurās nav atzītu ražotāju organizāciju.125. pants Darbības programmu apstiprināšana1. Darbības programmu projektus iesniedz kompetentajām valsts iestādēm, kas tos apstiprina vai noraida, vai pieprasa grozīt saskaņā ar šīs apakšiedaļas noteikumiem.2. Ražotāju organizācijas ziņo dalībvalstij par paredzamo darbības fonda apjomu katram gadam un ziņojumā min atbilstīgu pamatojumu, ņemot vērā darbības programmas aprēķinus, kārtējā gada izdevumus un, ja iespējams, iepriekšējo gadu izdevumus, kā arī vajadzības gadījumā paredzamo produkcijas apjomu nākamajā gadā.3. Dalībvalsts ziņo ražotāju organizācijai vai ražotāju organizāciju apvienībai par paredzamo Savienības finansiālās palīdzības apjomu atbilstīgi 122. pantā noteiktajiem ierobežojumiem.4. Savienības finansiālās palīdzības maksājumus veic, pamatojoties uz izdevumiem, kas paredzēti darbības programmā iekļautajām shēmām. Var veikt avansa maksājumus attiecībā uz tām pašām shēmām, ja ir iesniegta garantija vai nodrošinājums.5. Ražotāju organizācija ziņo dalībvalstij par iepriekšējā gada izdevumu galīgo apjomu, iesniedzot vajadzīgos apliecinošos dokumentus, lai tā varētu saņemt Savienības finansiālās palīdzības atlikumu.6. Darbības programmām un to finansēšanai, ko realizē ražotāji un ražotāju organizācijas, no vienas puses, un Savienības fondi, no otras puses, minimālais ilgums ir trīs gadi un maksimālais ilgums — pieci gadi.126. pants Deleģētās pilnvarasLai nodrošinātu efektīvu, mērķtiecīgu un ilgtspējīgu atbalstu ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) darbības fondiem un darbības programmām, tostarp noteikumus par:i) darbības fondu finansējumu un izmantošanu,ii) darbības programmu saturu, apstiprināšanu un grozījumiem,iii) ar darbības programmu saistīto pasākumu, darbību vai izdevumu atbilstību un ar to saistītos papildinošos valsts noteikumus,iv) darbības programmu un lauku attīstības programmu saistību,v) daļējām darbības programmām,vi) darbības programmu uzraudzību un novērtējumu;b) valsts sistēmu un valsts stratēģiju attiecībā uz darbības programmām, tostarp noteikumus par:i) valsts sistēmas un valsts stratēģijas struktūru un saturu,ii) uzraudzību, novērtējumu un paziņojumiem saistībā ar valsts sistēmu un valsts stratēģiju;c) Savienības finansiālo palīdzību, tostarp noteikumus par:i) Savienības finansiālās palīdzības aprēķinu bāzi, jo īpaši ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas vērtību,ii) atbalsta aprēķinam piemērojamajiem atsauces periodiem,iii) finansiālās palīdzības saņemšanas tiesību samazinājumu novēlotas atbalsta pieteikuma iesniegšanas gadījumā,iv) nodrošinājumu iesniegšanu un atsavināšanu avansa maksājumu gadījumos;d) krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, tostarp noteikumus par:i) krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu izvēli,ii) definīciju izņemšanai no tirgus,iii) izņemto produktu galamērķiem,iv) maksimālo atbalstu par izņemšanu no tirgus,v) iepriekšējiem paziņojumiem, ja notiek izņemšana no tirgus,vi) pārdotās produkcijas apjoma aprēķināšanu, ja notiek izņemšana no tirgus,vii) Eiropas emblēmas attēlošanu uz to produktu iepakojuma, kas paredzēti bezmaksas izplatīšanai,viii) nosacījumiem no tirgus izņemto produktu saņēmējiem,ix) priekšlaicīgas ražas novākšanas un ražas nenovākšanas definīcijām,x) nosacījumiem, kad izmanto priekšlaicīgas ražas novākšanu un ražas nenovākšanu,xi) ražas apdrošināšanas mērķiem,xii) nelabvēlīgu klimatisko apstākļu definīciju,xii) nosacījumiem attiecībā uz atbalstu kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai;e) valsts finansiālo palīdzību, tostarp noteikumus par:i) ražotāju organizācijas pakāpi,ii) darbības programmu grozījumiem,iii) finansiālās palīdzības saņemšanas tiesību samazinājumu novēlotas finansiālas palīdzības pieteikuma iesniegšanas gadījumā,iv) nodrošinājumu iesniegšanu, atbrīvojumu un atsavināšanu avansa maksājumu gadījumos,v) Savienības atlīdzināto maksimālo daļu no valsts finansiālās palīdzības.127. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:a) darbības fondu pārvaldību un paziņojumiem par darbības fondu paredzamo apmēru;b) darbības programmu iesniegšanu, tostarp termiņiem un nepieciešamajiem pavaddokumentiem;c) darbības programmu formu;d) valsts stratēģijas un darbības programmu uzraudzību un novērtējumu atbilstīgi 126. panta a) punkta vi) apakšpunktam;e) dalībvalstu paziņojumiem ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām par apstiprinātā atbalsta apjomu;f) atbalsta pieteikumiem un atbalsta maksājumiem, tostarp avansa un daļējiem atbalsta maksājumiem;g) aizdevumiem krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu finansēšanai;h) tirdzniecības standartu ievērošanu, ja notiek izņemšana no tirgus;i) transporta, šķirošanas un iepakošanas izmaksām bezmaksas izplatīšanas gadījumā;j) reklāmas, komunikācijas un mācību pasākumiem krīzes novēršanas un pārvarēšanas gadījumā;k) ražas apdrošināšanas pasākumu pārvaldību;l) noteikumiem par valsts atbalstu krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem;m) atļauju izmaksāt valsts finansiālo palīdzību;n) valsts finansiālās palīdzības pieteikumu iesniegšanu un palīdzības izmaksu;o) valsts finansiālās palīdzības atlīdzināšanu.III apakšiedaļaProgramma skolu apgādei ar augļiem128. pants Atbalsts bērnu apgādei ar augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu produktiem1. Saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jāparedz ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 129. un 130. pantam, Savienības atbalstu piešķir, lai:a) ar augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu produktiem apgādātu bērnus mācību iestādēs, tostarp bērnudārzos, citās pirmsskolas iestādēs, pamatskolās un vidusskolās, unb) segtu dažas izmaksas, kas saistītas ar loģistiku un izplatīšanu, aprīkojumu, reklāmu, uzraudzību un novērtēšanu.2. Dalībvalstis, kas valsts vai reģionu līmenī vēlas piedalīties programmā, vispirms izstrādā programmas īstenošanas stratēģiju, kurā jo īpaši ir iekļauta informācija par attiecīgās programmas budžetu, tostarp Savienības un dalībvalsts ieguldījumiem, kā arī termiņu, mērķauditoriju, atbilstīgajiem produktiem un attiecīgo ieinteresēto personu iesaisti. Tās paredz arī vajadzīgos papildu pasākumus, lai programma būtu vēl iedarbīgāka.3. Nosakot stratēģiju, dalībvalstis izstrādā to augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu produktu sarakstu, kuri būs atbilstīgi saskaņā ar attiecīgajām programmām. Šajā sarakstā tomēr neiekļauj produktus, kas ir izslēgti no programmas ar kādu pasākumu, ko Komisija pieņēmusi ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 129. pantam. Produktu izvēli dalībvalstis veic, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas var ietvert sezonalitāti, produktu pieejamību vai vides aizsardzības apsvērumus. Šajā sakarā dalībvalstis var dot priekšroku ES izcelsmes produktiem.4. Šā panta 1. punktā minētais Savienības atbalsts nedz:a) pārsniedz EUR 90 miljonus vienā mācību gadā, nedz arīb) pārsniedz 50 % no 1. punktā minētajām apgādes un saistītajām izmaksām vai 75 % no šādām izmaksām reģionos, kuri ir atbilstīgi konverģences mērķim saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006[22] 5. panta 1. punktu, un Līguma 349. pantā minētajos attālākajos reģionos, nedz arīc) sedz izmaksas, kuras nav 1. punktā minētās apgādes un saistītās izmaksas.5. Šā panta 1. punktā minēto Savienības atbalstu iedala katrai dalībvalstij, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas izstrādāti, vadoties no bērnu īpatsvara vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem. Tomēr programmā iesaistītās dalībvalstis katra saņem Savienības atbalstu vismaz EUR 175 000 apmērā. Dalībvalstis, kas piedalās programmā, ik gadu piesakās uz Savienības atbalstu, pamatojoties uz izstrādāto stratēģiju. Pēc dalībvalstu lūguma saņemšanas Komisija pieņem lēmumu par galīgajiem piešķīrumiem, nepārsniedzot budžetā pieejamās apropriācijas.6. Šā panta 1. punktā minēto Savienības atbalstu neizmanto, lai aizstātu finansējumu, kas piešķirts spēkā esošām un skolām paredzētām augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kurās iekļauti augļi. Tomēr, ja dalībvalstī jau ir spēkā programma, kas saskaņā ar šo pantu būtu tiesīga saņemt Savienības atbalstu, un ja dalībvalsts ir iecerējusi to paplašināt vai padarīt efektīvāku attiecībā uz programmas mērķauditoriju, termiņu vai atbilstīgajiem produktiem, Savienības atbalstu var sniegt tad, ja ir ievēroti 4. punkta b) apakšpunktā minētie ierobežojumi par Savienības atbalsta īpatsvaru kopējā valsts ieguldījumā. Tādā gadījumā dalībvalsts stratēģijā norāda, kā tā ir iecerējusi paplašināt programmu vai padarīt to efektīvāku.7. Dalībvalstis var papildus Savienības atbalstam piešķirt valsts atbalstu par 1. punktā minēto produktu piegādi un saistītajām izmaksām. Šīs izmaksas var segt arī no privātā sektora ieguldījumiem. Dalībvalstis var piešķirt atbalstu arī par 2. punktā minētajiem papildu pasākumiem.8. Savienības programma skolu apgādei ar augļiem neskar nevienu atsevišķu valsts programmu skolu apgādei ar augļiem, kas ir saderīga ar Savienības tiesību aktiem.9. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 5. pantu Savienība var finansēt arī informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus saistībā ar programmu skolu apgādei ar augļiem, tostarp sabiedrības informētības palielināšanas pasākumus un saistītos sadarbības veidošanas pasākumus.129. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai veicinātu veselīgus bērnu ēšanas ieradumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) programmai neatbilstīgiem produktiem;b) programmas mērķa grupu;c) valsts vai reģionālo stratēģiju, kas dalībvalstij jāizstrādā, lai saņemtu atbalstu, tostarp par papildu pasākumiem;d) atbalsta pretendentu apstiprināšanu un atlasi.2. Lai nodrošinātu Eiropas fondu efektīvu un mērķtiecīgu izmantojumu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) orientējošu atbalsta sadalījumu starp dalībvalstīm, metodi atbalsta pārdalīšanai starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem pieteikumiem, un visiem samazinājumiem, kas jāpiemēro programmas noteikumu neievērošanas dēļ;b) attiecināmajām izmaksām, tostarp iespēju noteikt šādu izmaksu kopējo maksimālo apjomu;c) uzraudzību un novērtēšanu.3. Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem pieņem pasākumus krāpšanas un pārkāpumu novēršanai, ieskaitot tiesību apturēšanu dalībai programmā un apstiprinājuma atsaukšanu.4. Lai veicinātu izpratni par programmu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieprasīt, lai saņēmēji informē par programmas subsidēšanu.130. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus jo īpaši attiecībā uz:a) atbalsta galīgo sadalījumu starp dalībvalstīm;b) atbalsta pieteikumiem un maksājumiem;c) pārbaudēm;d) programmas publiskošanas metodēm un ar to saistītajiem sadarbības veidošanas pasākumiem;e) informācijas paziņošanu Komisijai.VII iedaļaAtbalsta programmas vīna nozarēI APAKšIEDAļA IEVADA NOTEIKUMI131. pants Darbības jomaŠajā iedaļā izklāstīti noteikumi, kas reglamentē Savienības līdzekļu piešķiršanu dalībvalstīm un to, kā dalībvalstis ar valsts atbalsta programmu (turpmāk “atbalsta programmas”) starpniecību šos līdzekļus izmanto, lai finansētu īpašus vīna nozares atbalsta pasākumus.132. pants Saderība un saskaņotība1. Atbalsta programmas ir saderīgas ar Savienības tiesību aktiem un ir saskaņotas ar Savienības darbībām, politikas jomām un prioritātēm.2. Dalībvalstis ir atbildīgas par atbalsta programmām un nodrošina, ka tās ir iekšēji saskaņotas un ka tās izstrādā un īsteno objektīvi, ņemot vērā attiecīgo ražotāju ekonomisko stāvokli un vajadzību novērst nepamatotu atšķirīgu attieksmi pret ražotājiem.Dalībvalstis ir atbildīgas par to, ka nosaka un izpilda vajadzīgās pārbaudes, verifikāciju un sankcijas gadījumos, kad neievēro atbalsta programmas.3. Atbalstu nepiešķir:a) pētniecības projektiem un pasākumiem, kas paredzēti pētniecības projektu atbalstam;b) pasākumiem, kuri ir ietverti dalībvalsts lauku attīstības programmās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005.II apakšiedaļaAtbalsta programmu iesniegšana un saturs133. PANTS Atbalsta programmu iesniegšana1. Visas X pielikumā minētās dalībvalstis iesniedz Komisijai piecu gadu atbalsta programmas projektu, kurā iekļauti pasākumi saskaņā ar šo iedaļu.Atbalsta programmas, kuras sāka piemērot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008[23] 5. panta 1. punkta pirmo daļu, turpina piemērot saskaņā ar šo regulu.Atbalsta programmas pasākumus izstrādā tādā ģeogrāfiskajā mērogā, kādu dalībvalstis uzskata par vispiemērotāko. Pirms iesniegšanas Komisijai atbalsta programmu apspriež ar kompetentajām iestādēm un organizācijām attiecīgajā teritoriālajā līmenī.Katra dalībvalsts iesniedz vienu atbalsta programmas projektu, kurā var ņemt vērā reģionālās īpatnības.2. Trīs mēnešus pēc iesniegšanas Komisijai atbalsta programmas var sākt piemērot.Tomēr, ja Komisija ar īstenošanas aktu bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības konstatē, ka iesniegtā atbalsta programma neatbilst šajā iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem, Komisija par to informē dalībvalsti. Šajā gadījumā dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītu atbalsta programmu. Pārskatīto atbalsta programmu var sākt piemērot divus mēnešus pēc tam, kad par to ir paziņots, ja vien joprojām nepastāv neatbilstība, un tādā gadījumā piemēro šo daļu.3. Dalībvalstu iesniegto atbalsta programmu grozījumiem mutatis mutandis piemēro 2. punktu.4. Ja dalībvalsts vienīgais pasākums atbalsta programmā ir 137. pantā minētā līdzekļu pārvietošana uz vienotā maksājuma shēmu, 134. pantu nepiemēro. Šādā gadījumā 308. panta 5. punktu piemēro tikai saistībā ar gadu, kurā notiek pārvietošana, un 308. panta 6. punktu nepiemēro.134. pants Atbalsta programmu satursAtbalsta programmās ir šādi elementi:a) sīks ierosināto pasākumu apraksts, kā arī skaitļos izteikti to mērķi;b) notikušo apspriešanos rezultāti;c) paredzamais tehniskās, ekonomiskās, ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējums;d) īstenojamo pasākumu grafiks;e) vispārēja finanšu tabula, kurā redzami izvietojamie resursi un paredzētais indikatīvais resursu sadalījums pasākumiem saskaņā ar X pielikumā minēto maksimālo apjomu;f) kritēriji un kvantitatīvie rādītāji, kas jāizmanto uzraudzībai un novērtējumam, kā arī pasākumi, kas veikti, lai atbalsta programmas īstenotu pienācīgi un efektīvi, ung) kompetentās iestādes un organizācijas, kas izraudzītas atbalsta programmas īstenošanai.135. pants Atbilstīgi pasākumi1. Atbalsta programmās ietver vienu vai vairākus šādus pasākumus:a) vienotā maksājuma shēmas atbalsts saskaņā ar 137. pantu;b) noieta veicināšana saskaņā ar 138. pantu;c) vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana saskaņā ar 139. pantu;d) priekšlaicīga ražas novākšana saskaņā ar 140. pantu;e) kopējie fondi saskaņā ar 141. pantu;f) ražas apdrošināšana saskaņā ar 142. pantu;g) ieguldījumi saskaņā ar 143. pantu;h) blakusproduktu destilācija saskaņā ar 144. pantu;i) dzeramā alkohola destilācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w pantu;j) destilācija krīzes situācijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.x pantu;k) koncentrētas vīnogu misas lietošana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.y pantu.2. Atbalsta programmās ietverti tikai tie pasākumi, kas uzskaitīti šīs regulas 137. līdz 144. pantā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantā.136. pants Vispārīgi noteikumi attiecībā uz atbalsta programmām1. Pieejamo Savienības līdzekļu sadalījums, kā arī budžeta maksimālais apjoms paredzēts X pielikumā.2. Savienības atbalsts attiecas tikai uz attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies pēc attiecīgās 133. panta 1. punktā minētās atbalsta programmas iesniegšanas.3. Dalībvalstis nepiedalās to pasākumu izmaksās, ko saskaņā ar atbalsta programmām finansējusi Savienība.4. Atkāpjoties no 3. punkta, dalībvalstis saskaņā ar attiecīgajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu var piešķirt valsts atbalstu 138., 142. un 143. pantā minētajiem pasākumiem.Maksimālo atbalsta likmi, kas noteikta attiecīgajos Savienības noteikumos par valsts atbalstu, piemēro vispārējam publiskajam finansējumam, tostarp gan Savienības, gan dalībvalsts līdzekļiem.III apakšiedaļaĪpašie atbalsta pasākumi137. PANTS Vienotā maksājuma shēma un atbalsts vīnogulāju audzētājiem1. Dalībvalstis var sniegt atbalstu vīnogulāju audzētājiem, piešķirot tiem tiesības uz maksājumu Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļas 1. nodaļas nozīmē saskaņā ar minētās regulas VII pielikuma O punktu.2. Dalībvalstis, kuras gatavojas izmantot 1. punktā minēto iespēju, paredz šādu atbalstu arī savās atbalsta programmās, tostarp ietverot attiecīgu līdzekļu pārvietošanu uz vienotā maksājuma shēmu, ieviešot izmaiņas minētajās programmās saskaņā ar 133. panta 3. punktu.3. Tiklīdz 1. punktā minētais atbalsts ir piešķirts:a) tas paliek vienotā maksājuma shēmā, un tas vairs nav pieejams vai to nevar darīt pieejamu saskaņā ar 133. panta 3. punktu par pasākumiem, kuri uzskaitīti šīs regulas 138. līdz 144. pantā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantā, īstenojot atbalsta programmas turpmākajos gados;b) attiecīgi tiek samazināti līdzekļi, kas pieejami par tiem pasākumiem atbalsta programmās, kuri uzskaitīti šīs regulas 138. līdz 144. pantā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantā.138. pants Noieta veicināšana trešo valstu tirgos1. Atbalsts saskaņā ar šo pantu attiecas uz Savienības vīnu informācijas vai noieta veicināšanas pasākumiem trešās valstīs, līdz ar to uzlabojot to konkurētspēju minētajās valstīs.2. Pasākumi, kas minēti 1. punktā, attiecas uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai vīniem ar vīnogu šķirnes norādi.3. Pasākumi, kas minēti 1. punktā, var būt tikai:a) sabiedrisko attiecību, veicināšanas vai reklāmas pasākumi, konkrēti — uzsverot Savienības produktu priekšrocības, īpaši attiecībā uz kvalitāti, pārtikas nekaitīgumu vai nekaitīgumu videi;b) dalība starptautiski nozīmīgos pasākumos, gadatirgos vai izstādēs;c) informatīvi pasākumi, jo īpaši par Savienības sistēmām attiecībā uz cilmes vietas nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un bioloģisko ražošanu;d) jaunu tirgu izpēte, kas vajadzīga jaunu noieta tirgu apgūšanai;e) pētījumi, lai novērtētu informācijas un veicināšanas pasākumu rezultātus.4. Savienības ieguldījums noieta veicināšanas pasākumos nepārsniedz 50 % no attiecināmajiem izdevumiem.139. pants Vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana1. Vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas pasākumu mērķis ir palielināt vīna ražotāju konkurētspēju.2. Saskaņā ar šo pantu vīna dārzu pārstrukturēšanai un pārveidošanai atbalstu piešķir tikai tad, ja dalībvalsts iesniedz ražošanas potenciāla inventarizāciju saskaņā ar 304. panta 3. punktu.3. Vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas atbalstā drīkst ietvert tikai vienu vai vairākus šādus pasākumus:a) šķirņu konversiju, tostarp izmantojot uzpotēšanu;b) vīna dārzu vietas maiņu;c) vīna dārzu apsaimniekošanas paņēmienu uzlabošanu.Atbalstu nepiešķir to vīna dārzu parastai atjaunošanai, kuriem beidzies dabīgais dzīves cikls.4. Atbalstu par vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidošanu var piešķirt tikai turpmāk minētajos veidos:a) kompensācija ražotājiem par ienākumu zaudējumu pasākuma īstenošanas dēļ;b) ieguldījums pārstrukturēšanas un pārveidošanas izmaksās.5. Ar kompensāciju ražotājiem par ienākumu zaudējumu, kas minēta 4. punkta a) apakšpunktā, var segt līdz 100 % no attiecīgā zaudējuma, un to var īstenot vienā no turpmāk minētajiem veidiem:a) neatkarīgi no II daļas I sadaļas III nodaļas V iedaļas II apakšiedaļas, kur izklāstīts stādīšanas tiesību pārejas režīms, atļauta gan veco, gan jauno vīnogulāju līdzāspastāvēšana noteiktu laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus, līdz beidzas pārejas režīms attiecībā uz stādīšanas tiesībām;b) finansiāla kompensācija.6. Savienības ieguldījums faktiskajās vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas izmaksās nepārsniedz 50 %. Reģionos, kas klasificēti kā konverģences reģioni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006, Savienības ieguldījums pārstrukturēšanas un pārveidošanas izmaksās nepārsniedz 75 %.140. pants Priekšlaicīga ražas novākšana1. Šajā pantā priekšlaicīga ražas novākšana nozīmē to, ka pilnībā iznīcina vai nolasa nenogatavojušos vīnogu ķekarus, tādējādi samazinot attiecīgās platības ražu līdz nullei.2. Atbalsts par ražas priekšlaicīgu novākšanu veicina piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvara atjaunošanu Savienības vīna tirgū, lai novērstu tirgus krīzes.3. Atbalstu par priekšlaicīgu ražas novākšanu var piešķirt kā kompensāciju, veicot vienotas likmes maksājumu par hektāru, kura apmērs jānosaka attiecīgajai dalībvalstij.Maksājums nedrīkst pārsniegt 50 % no summas, ko veido tiešās izmaksas par vīnogu ķekaru iznīcināšanu vai nolasīšanu un ienākumu zaudējumi, kas saistīti ar šādu iznīcināšanu vai nolasīšanu.4. Attiecīgās dalībvalstis nosaka sistēmu, kuras pamatā ir objektīvi kritēriji, lai nodrošinātu, ka ražas priekšlaicīga novākšana nerada tādas kompensācijas atsevišķiem vīna ražotājiem, kas pārsniedz 3. punkta otrajā daļā minēto maksimālo apjomu.141. pants Kopējie fondi1. Atbalsts kopējo fondu izveidošanai sniedz palīdzību ražotājiem, kuri grib apdrošināties pret tirgus svārstībām.2. Atbalstu kopējo fondu izveidošanai var piešķirt kā pagaidu degresīvu atbalstu, lai segtu fondu administratīvās izmaksas.142. pants Ražas apdrošināšana1. Atbalsts par ražas apdrošināšanu veicina ražotāju ienākumu saglabāšanu, ja tos ietekmējušas dabas katastrofas, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, slimības vai kaitēkļu invāzijas.2. Atbalstu par ražas apdrošināšanu var piešķirt Savienības finansējuma veidā, kas nedrīkst pārsniegt:a) 80 % no apdrošināšanas prēmiju izmaksām, ko ražotāji maksājuši par apdrošināšanu pret zaudējumiem, kurus radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, ko var pielīdzināt dabas katastrofām;b) 50 % no apdrošināšanas prēmiju izmaksām, ko ražotāji maksājuši par apdrošināšanu pret:i) šā punkta a) apakšpunktā minētajiem zaudējumiem un citiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi,ii) zaudējumiem, ko izraisījuši dzīvnieki, augu slimības vai kaitēkļu invāzija.3. Atbalstu par ražas apdrošināšanu var piešķirt tikai tad, ja attiecīgie apdrošinātāju maksājumi nekompensē ražotājiem vairāk par 100 % no zaudētajiem ienākumiem, ņemot vērā jebkuru kompensāciju, ko ražotāji varētu būt saņēmuši no citām ar apdrošināto risku saistītajām atbalsta shēmām.4. Atbalsts par ražas apdrošināšanu nerada konkurences traucējumus apdrošināšanas tirgū.143. pants Ieguldījumi1. Atbalstu var piešķirt par tādiem materiāliem vai nemateriāliem ieguldījumiem ražošanas iekārtās, vīna darītavas infrastruktūrā un vīna tirdzniecībā, kuri uzlabo uzņēmumu darbību kopumā un attiecas uz kādu no turpmāk minētajiem gadījumiem:a) XII pielikuma II daļā minēto produktu ražošana vai tirdzniecība;b) tādu jaunu produktu, procesu un tehnoloģiju attīstīšana, kas saistīti ar produktiem, kuri minēti XII pielikuma II daļā.2. Atbalstu saskaņā ar 1. punktu pēc maksimālās likmes sniedz tikai mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikuma 2003/361/EK[24] par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju nozīmē. Attiecībā uz Azoru salām, Madeiru, Kanāriju salām un Egejas jūras nelielajām salām Regulas (EK) Nr. 1405/2006 nozīmē un Francijas aizjūras departamentiem maksimālajai likmei nepiemēro uzņēmumu lieluma ierobežojumu. Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma I sadaļas 2. panta 1. punkts un kuros ir mazāk nekā 750 darbinieku vai kuru apgrozījums ir mazāks par EUR 200 miljoniem, atbalsta maksimālo intensitāti samazina uz pusi.Atbalstu nepiešķir uzņēmumiem, kam ir grūtības saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai[25].3. No attiecināmajiem izdevumiem izslēdz elementus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 71. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā.4. Savienības finansējumam piemēro šādas maksimālās atbalsta likmes attiecībā uz attiecināmajām ieguldījumu izmaksām:a) 50 % reģionos, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006 klasificē kā konverģences reģionus;b) 40 % reģionos, kuri nav konverģences reģioni;c) 75 % attālākajos reģionos saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 247/2006;d) 65 % Egejas jūras nelielajās salās Regulas (EK) Nr. 1405/2006 nozīmē.5. Regulas (EK) Nr. 1698/2005 72. pantu mutatis mutandis piemēro šā panta 1. punktā minētajam atbalstam.144. pants Blakusproduktu destilācija1. Atbalstu var piešķirt par brīvprātīgu vai obligātu vīndarības blakusproduktu destilāciju, kas veikta saskaņā ar XIII pielikuma II daļas D iedaļas nosacījumiem.Atbalsta apmēru nosaka par tilpumkoncentrācijas % un par hektolitru saražotā spirta. Atbalstu nemaksā par tādu spirta tilpumkoncentrāciju destilējamos blakusproduktos, kas pārsniedz 10 % no spirta tilpumkoncentrācijas izgatavotajā vīnā.2. Maksimālos piemērojamos atbalsta apjomus, kuri pamatojas uz savākšanas un pārstrādes izmaksām, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 147. pantam.3. Spirtu, ko iegūst no destilācijas, par kuru piešķirts 1. punktā minētais atbalsts, izmanto tikai un vienīgi rūpniecības vai enerģētikas vajadzībām, lai neradītu konkurences traucējumus.145. pants Savstarpējā atbilstībaLauksaimniekiem, par kuriem konstatē, ka tie savā saimniecībā trīs gadu laikā, kopš veikti maksājumi saskaņā ar atbalsta programmām par pārstrukturēšanu un pārveidošanu, vai gada laikā, kopš veikti maksājumi saskaņā ar atbalsta programmām par priekšlaicīgu ražas novākšanu, nav ievērojuši likumā noteiktās pārvaldības prasības un noteikumus par labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 6. pantā un 22. līdz 24. pantā, ja neatbilstību ir izraisījusi darbība vai nolaidība, kas tieši inkriminējama lauksaimniekam, maksājuma apjomu daļēji vai pilnīgi samazina vai anulē atkarībā no pārkāpuma smaguma, apjoma, ilguma un biežuma, un lauksaimniekam attiecīgā gadījumā var likt to atlīdzināt saskaņā ar minētajos noteikumos izklāstītajiem nosacījumiem.IV apakšiedaļaProcedūras noteikumi146. PANTS Deleģētās pilnvarasLai nodrošinātu to, ka atbalsta programmas sasniedz savu mērķi un Eiropas fondi tiek izmantoti mērķtiecīgi, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus:a) attiecībā uz atbildību par izdevumiem laikā no atbalsta programmu un atbalsta programmu grozījumu saņemšanas dienas līdz dienai, kurā sākas to piemērošana;b) par atbalsta pasākumu atbilstības kritērijiem, izdevumu veidu un darbībām, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, pasākumiem, par kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu, un katram pasākumam paredzēto atbalsta maksimālo apjomu;c) par izmaiņām atbalsta programmās pēc to stāšanās spēkā;d) par prasībām un robežvērtībām attiecībā uz avansa maksājumiem, tostarp prasībām attiecībā uz nodrošinājumu, ja veikts avansa maksājums;e) kuros ietverti vispārīgi noteikumi un definīcijas šīs iedaļas piemērošanas vajadzībām;f) lai novērstu atbalsta pasākumu ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp noteikumus par ierobežojumiem, lai nepieļautu projektu divkāršu finansējumu;g) saskaņā ar kuriem ražotāji no tirgus izņem vīndarības blakusproduktus, par izņēmumiem saistībā ar šo pienākumu, lai neradītu papildu administratīvo slogu, un noteikumus par destilētāju brīvprātīgu sertifikāciju;h) ar kuriem nosaka prasības, tostarp īpašas pārbaudes, kas atbalsta pasākumu īstenošanas nolūkos jāveic dalībvalstīm, kā arī ierobežojumus un pārbaudes, lai nodrošinātu saskanību ar atbalsta pasākumu darbības jomu;i) par to, ka Komisija pārtrauc maksājumus, ja dalībvalsts neievēro paziņošanas prasības vai ja paziņojums šķiet nepareizs;j) par maksājumiem saņēmējiem, tostarp maksājumiem, izmantojot apdrošināšanas starpniekus, ja sniegts 142. pantā paredzētais atbalsts, nepamatotu maksājumu atgūšanu, valsts noteiktām sankcijām un maksājuma iegūšanas nolūkā mākslīgi radītām situācijām.147. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:a) prasībām par atbalsta programmu paziņošanu, tostarp programmu saturu, formu, grafiku, termiņiem un paziņošanas mehānismu, un attiecīgo finanšu plānošanu, kā arī par programmu pārskatīšanu;b) paziņojumiem, kas saistīti ar valsts atbalstu;c) pieteikumu iesniegšanas un atlases kārtību;d) atbalstīto darbību novērtēšanu;e) tā atbalsta aprēķināšanu un izmaksāšanu, kas paredzēts par priekšlaicīgu ražas novākšanu un blakusproduktu destilāciju;f) prasībām par finanšu pārvaldību un atbalsta pasākumu pārbaudēm, ko veic dalībvalstis;g) noteikumiem par pasākumu saskanību;h) noteikumiem par neatbilstības konstatēšanu un par summu samazinājumu, anulēšanu un atlīdzināšanu 145. panta piemērošanas vajadzībām.VIII iedaļaĪpaši noteikumi biškopības nozarei148. PANTS Darbības joma1. Lai uzlabotu biškopības produktu ražošanas un realizācijas vispārējos nosacījumus, dalībvalstis var izstrādāt trīsgadu valsts programmu (turpmāk “biškopības programma”).2. Dalībvalstis var izmaksāt īpašu valsts atbalstu to biškopības uzņēmumu aizsardzībai, kuri ir nelabvēlīgākā situācijā strukturālu vai dabas apstākļu dēļ vai kuri ir iesaistīti ekonomikas attīstības programmās, izņemot atbalstu, ko piešķir ražošanai vai tirdzniecībai. Šo atbalstu dalībvalstis paziņo Komisijai, vienlaikus iesniedzot 152. pantā paredzēto biškopības programmu.149. pants Biškopības programmaBiškopības programmā var ietvert šādus pasākumus:a) tehniskais atbalsts biškopjiem un biškopju grupām;b) varroatozes apkarošana;c) ceļojošās dravniecības racionalizācija;d) pasākumi to laboratoriju atbalstam, kurās veic medus fizikāli ķīmisko īpašību analīzi;e) pasākumi bišu skaita atjaunināšanai stropos Savienībā;f) sadarbība ar specializētām struktūrām, lai īstenotu lietišķās pētniecības programmas biškopības un biškopības produktu jomā.Biškopības programmā neietver pasākumus, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005.150. pants Ražošanas un tirdzniecības struktūras izpēte biškopības nozarēLai iegūtu tiesības uz daļēju finansējumu, kas paredzēts 151. panta 1. punktā, dalībvalstis veic biškopības nozares ražošanas un tirdzniecības struktūras izpēti savā teritorijā.151. pants Finansēšana1. Savienība biškopības programmām sniedz daļēju finansējumu, kas vienāds ar 50 % no dalībvalstu izdevumiem.2. Izdevumus saistībā ar pasākumiem biškopības programmās dalībvalstis veic līdz katra gada 15. oktobrim.152. pants ApspriešanāsBiškopības programmu izstrādā ciešā sadarbībā ar pārstāvju organizācijām un biškopības kooperatīviem. To iesniedz Komisijai apstiprināšanai.153. pants Deleģētās pilnvarasLai nodrošinātu Savienības fondu mērķtiecīgu izmantojumu biškopības nozarē, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt:a) noteikumus par saistībām attiecībā uz valsts programmu saturu un 150. pantā minēto izpēti, unb) nosacījumus par Savienības finansiālā ieguldījuma sadalījumu iesaistītajām dalībvalstīm, inter alia pamatojoties uz stropu kopējo skaitu Savienībā.154. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var:a) pieņemt noteikumus attiecībā uz dalībvalstu paziņojumiem par valsts programmām un šo programmu pielāgojumiem, tostarp uzraudzības plāniem;b) pieņemt noteikumus, lai nodrošinātu, ka par pasākumiem, kas finansēti saskaņā ar biškopības programmām, vienlaikus nepiešķir maksājumus saskaņā ar citu Savienības shēmu, un noteikumus par neizmantoto fondu pārdalīšanu;c) apstiprināt dalībvalstu iesniegtās biškopības programmas, tostarp Savienības finansiālā ieguldījuma sadalījumu;d) atjaunināt statistiku par stropu skaitu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju.IX iedaļaAtbalsts zīdtārpiņu nozarei155. PANTS Atbalsts zīdtārpiņu audzētājiem1. Savienības atbalstu piešķir par Savienībā audzētiem zīdtārpiņiem, kas atbilst KN kodam ex 0106 90 00, un zīdtārpiņu oliņām, kas atbilst KN kodam ex 0511 99 85.2. Atbalstu piešķir zīdtārpiņu audzētājiem par katru izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti ar nosacījumu, ka kastītēs ir oliņu minimums, kas jānosaka, un ka zīdtārpiņi ir sekmīgi izaudzēti.3. Dalībvalstīm ir atļauts piešķirt atbalstu tikai tiem audzētājiem, kuri oliņu kastītes ieguvuši apstiprinātā organizācijā un kuri pēc sekmīgi pabeigtas audzēšanas saražotos kokonus nodevuši apstiprinātai organizācijai.4. Pasākumus, lai noteiktu atbalstu par vienu izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti, veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.156. pants Deleģētās pilnvarasLai nodrošinātu Eiropas fondu efektīvu izmantojumu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) oliņu minimālo daudzumu un citus nosacījumus attiecībā uz sekmīgu audzēšanu, kas minēta 155. panta 2. punktā;b) nosacījumiem, kas jāievēro 155. panta 3. punktā minētajām apstiprinātajām organizācijām.157. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:a) atbalsta pieteikumiem un pavaddokumentiem;b) atbalsta samazinājumiem novēlotas pieteikumu iesniegšanas gadījumā;c) 155. panta 3. punktā minēto apstiprināto organizāciju pārbaudēm, ko veic dalībvalstis;d) dalībvalstu paziņojumiem.II SADAĻANOTEIKUMI PAR TIRDZNIECĪBU UN RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJĀM[I NODAĻATirdzniecības noteikumiI iedaļaTirdzniecības standartiI APAKšIEDAļA IEVADA NOTEIKUMI158. PANTS Darbības jomaNeskarot citus noteikumus, kas piemērojami I pielikumā uzskaitītajiem produktiem un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam, kā minēts II pielikuma I daļā, kā arī noteikumus, kas pieņemti veterinārijas un pārtikas nozarē, lai nodrošinātu produktu atbilstību higiēnas un veselības standartiem un aizsargātu dzīvnieku un cilvēku veselību, šajā iedaļā izklāstīti noteikumi par vispārēju tirdzniecības standartu un tirdzniecības standartiem pa nozarēm un/vai produktiem attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem produktiem un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, kā minēts II pielikuma I daļā.II apakšiedaļaVispārējais tirdzniecības standarts159. PANTS Atbilstība vispārējam tirdzniecības standartam1. Uzskata, ka šajā regulā produkts atbilst “vispārējam tirdzniecības standartam”, ja tam ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte.2. Ja nav noteikti III apakšiedaļā un Padomes Direktīvās 2000/36/EK[26], 2001/112/EK[27], 2001/113/EK[28], 2001/114/EK[29], 2001/110/EK[30], 2001/111/EK[31] minētie tirdzniecības standarti, šīs regulas I pielikumā uzskaitītos produktus, kas kā pārtika ir gatavi pārdošanai mazumtirdzniecībā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 7. punktā, var laist tirgū tikai tad, ja tie atbilst vispārējam tirdzniecības standartam.3. Produktu uzskata par atbilstīgu vispārējam tirdzniecības standartam, ja produkts, ko paredzēts laist tirgū, atbilst attiecīgam spēkā esošam standartam, ko pieņēmusi kāda XI pielikumā minētā starptautiskā organizācija.160. pants Deleģētās pilnvarasLai reaģētu uz izmaiņām tirgus situācijā, ņemot vērā katras nozares specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt, grozīt un atkāpties no prasībām attiecībā uz 159. panta 1. punktā norādīto vispārējo tirdzniecības standartu un minētā panta 3. punktā norādītajiem atbilstības noteikumiem.III apakšiedaļa Tirdzniecības standarti pa nozarēm vai produktiem161. PANTS Vispārīgs principsProduktus, kuriem noteikti tirdzniecības standarti pa nozarēm vai produktiem, var laist tirgū Savienībā tikai saskaņā ar šādiem standartiem.162. pants Noteikšana un saturs1. Lai ņemtu vērā patērētāju cerības un veicinātu lauksaimniecības produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomisko apstākļu uzlabošanos, kā arī uzlabotu produktu kvalitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem var visos tirdzniecības posmos pieņemt tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem, kas minēti 158. pantā, kā arī atkāpes un izņēmumus no šādu standartu piemērošanas, lai pielāgotos vienmēr mainīgajiem tirgus apstākļiem, patērētāju jaunajām prasībām, kā arī lai ņemtu vērā attiecīgo starptautisko standartu attīstību un izvairītos no šķēršļu radīšanas inovācijai.2. Šā panta 1. punktā minētie tirdzniecības standarti var attiecīgā gadījumā attiekties uz prasībām par:a) definīciju, apzīmējumu un/vai tirdzniecības nosaukumiem, kas nav minēti šajā regulā, un liemeņu un to daļu sarakstiem, kam piemēro XII pielikumu;b) klasifikācijas kritērijiem, piemēram, šķirošanu, svaru, izmēriem, vecumu un kategoriju;c) augu šķirnēm vai dzīvnieku šķirnēm, vai tirdzniecības tipu;d) noformējumu, tirdzniecības nosaukumiem, marķējumu, kas saistīts ar obligātajiem tirdzniecības standartiem, iepakojumu, noteikumiem, kas piemērojami iepakošanas centriem, iesaiņojumu, ražas gadu un īpašu apzīmējumu izmantošanu;e) tādiem kritērijiem kā izskats, konsistence, uzbūve, produkta īpašības;f) ražošanā izmantotām konkrētām vielām, komponentiem vai sastāvdaļām, tostarp to kvantitatīvo saturu, tīrību un identifikāciju;g) audzēšanas veidu un ražošanas metodi, tostarp vīndarības metodēm un saistītajiem administratīvajiem noteikumiem, ražošanas ciklu;h) misas un vīna kupāžu, tostarp uz attiecīgajām definīcijām, sajaukšanu un tās ierobežojumiem;i) saglabāšanas metodi un temperatūru;j) lauksaimnieciskās ražošanas vietu un/vai izcelsmi;k) savākšanas biežumu, piegādi, saglabāšanu un rīkošanos;l) to ražotāja un/vai rūpniecisko iekārtu identifikāciju vai reģistrāciju, kurās produkts ir sagatavots vai pārstrādāts;m) ūdens saturu procentos;n) noteiktu vielu un/vai metožu izmantošanas ierobežojumiem;o) īpašu izmantojumu;p) saglabājamajiem tirdzniecības dokumentiem, pavaddokumentiem un reģistriem;q) uzglabāšanu, transportu;r) sertifikācijas procedūru;s) nosacījumiem par to produktu realizāciju, turēšanu, apriti un izmantošanu, kuri neatbilst tirdzniecības standartiem pa nozarēm vai produktiem, kā minēts 1. punktā, un/vai definīcijām, apzīmējumiem un tirdzniecības nosaukumiem, kas minēti 163. pantā, kā arī par blakusproduktu likvidēšanu;t) termiņiem;u) dalībvalstu paziņojumu, dažādu uzņēmumu paziņojumiem dalībvalstu kompetentajām iestādēm un noteikumiem par dažādu produktu tirgu statistiskās informācijas iegūšanu.3. Šā panta 1. punktā minētos tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem nosaka, neskarot noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem [ Regula par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām ] un ņemot vērā:a) attiecīgo produktu specifiku;b) nepieciešamību nodrošināt apstākļus netraucētai šo produktu laišanai tirgū;c) patērētāju interesi saņemt atbilstošu un pārskatāmu informāciju par produktu, tostarp par lauksaimnieciskās ražošanas vietu, kas jānosaka katrā gadījumā atsevišķi piemērotā ģeogrāfiskā līmenī;d) attiecīgā gadījumā metodes, kas izmantotas produktu fizikālo, ķīmisko un organoleptisko īpašību noteikšanai;e) starptautisko organizāciju pieņemtos standartu ieteikumus.163. pants Definīcija, apzīmējums un/vai tirdzniecības nosaukums attiecībā uz konkrētām nozarēm un/vai produktiem1. Definīcijas, apzīmējumus un/vai tirdzniecības nosaukumus, kas paredzēti XII pielikumā, piemēro šādām nozarēm vai produktiem:a) olīveļļa un galda olīvas;b) vīns;c) liellopu un teļa gaļa;d) piens un piena produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā;e) mājputnu gaļa;f) ziežamie tauki, kas paredzēti lietošanai pārtikā.2. Regulas XII pielikumā minēto definīciju, apzīmējumu vai tirdzniecības nosaukumu Savienībā var izmantot tikai to produktu laišanai tirgū, kas atbilst attiecīgajām XII pielikumā izklāstītajām prasībām.3. Lai pielāgotos jaunajām patērētāju prasībām un ņemtu vērā tehnisko attīstību, un izvairītos no šķēršļu radīšanas inovācijai, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt visus vajadzīgos grozījumus, atkāpes vai izņēmumus attiecībā uz XII pielikumā minētajām definīcijām un tirdzniecības nosaukumiem.164. pants PielaideLai ņemtu vērā katras nozares specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem var katram standartam noteikt pielaidi, kuru neievērojot visa produktu partija tiks uzskatīta par standartam neatbilstošu.165. pants Vīndarības metodes1. Ja Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV ) ir ieteikusi un publicējusi analīzes metodes produktu sastāva noteikšanai un noteikumus, pēc kuriem var konstatēt, vai ar šiem produktiem ir veikti procesi, kas neatbilst atļautajām vīndarības metodēm, jāpiemēro ieteiktās un publicētās metodes un noteikumi.Ja OIV nav ieteikusi un publicējusi metodes un noteikumus, attiecīgas metodes un noteikumus pieņem Komisija, kā minēts 162. panta 2. punkta g) apakšpunktā.Kamēr šādi noteikumi vēl nav pieņemti, izmanto metodes un noteikumus, kurus atļāvusi izmantot attiecīgā dalībvalsts.2. Vīna nozares produktu ražošanā un sagatavošanā uzglabāšanai Savienībā izmanto tikai tās vīndarības metodes, kuras atļautas saskaņā ar XIII pielikumu un paredzētas 162. panta 2. punkta g) apakšpunktā un 168. panta 2. un 3. punktā.Pirmo daļu nepiemēro:a) vīnogu sulai un koncentrētai vīnogu sulai;b) vīnogu misai un koncentrētai vīnogu misai, kas paredzēta vīnogu sulas gatavošanai.Atļautās vīndarības metodes izmanto tikai tādēļ, lai nodrošinātu pareizu vīna ražošanu, pareizu produkta saglabāšanu vai nogatavināšanu.Vīna nozares produkti ir ražoti Savienībā saskaņā ar attiecīgajiem ierobežojumiem, kas noteikti XIII pielikumā.Savienībā netirgo vīna nozares produktus, kuri minēti XII pielikuma II daļā un kuru ražošanā izmantotas Savienībā neatļautas vīndarības metodes vai — attiecīgā gadījumā — dalībvalstī neatļautas vīndarības metodes, vai ir pārkāpti XIII pielikumā noteiktie ierobežojumi.3. Atļaujot vīndarības metodes, kā minēts 162. panta 2. punkta g) apakšpunktā, Komisija:a) pamatojas uz OIV ieteiktajām un publicētajām vīndarības metodēm un analīzes metodēm, kā arī uz rezultātiem, kas gūti vēl neatļautu vīndarības metožu eksperimentālā izmantošanā;b) ņem vērā cilvēku veselības aizsardzību;c) ņem vērā iespējamo risku, ka patērētāji var tikt maldināti izveidojošos priekšstatu un uztveres dēļ, un pārliecinās, vai ir pieejami informācijas līdzekļi un vai tie spēj novērst šādu risku;d) ļauj saglabāt vīna dabiskās un būtiskās īpašības un raugās, lai nerastos būtiskas izmaiņas attiecīgā produkta sastāvā;e) nodrošina vides aizsardzības prasību minimuma ievērošanu;f) ievēro vispārīgos noteikumus par vīndarības metodēm un ierobežojumus, kas noteikti XIII pielikumā.166. pants Vīna vīnogu šķirnes1. Produkti, kas uzskaitīti XII pielikuma II daļā un ražoti Savienībā, ir gatavoti no vīna vīnogu šķirnēm, kas klasificējamas atbilstīgi šā panta 2. punktam.2. Ievērojot 3. punktu, dalībvalstis klasificē vīna vīnogu šķirnes, kuras vīna ražošanai dalībvalstu teritorijā var stādīt, pārstādīt vai uzpotēt.Dalībvalstis var klasificēt tikai vīna vīnogu šķirnes, kas atbilst šādiem nosacījumiem:a) attiecīgā šķirne pieder pie Vitis vinifera sugas vai arī iegūta, krustojot Vitis vinifera sugu ar citām Vitis ģints sugām;b) attiecīgā šķirne nav viena no šīm šķirnēm: ‘Noah’, ‘Othello’, ‘Isabelle’, ‘Jacquez’, ‘Clinton’ un ‘Herbemont’.Ja vīna vīnogu šķirne tiek svītrota no pirmajā daļā minētās klasifikācijas, šo šķirni izar 15 gados pēc tās svītrošanas.3. Dalībvalstis, kuru vīna produkcija nepārsniedz 50 000 hektolitru vīna gadā, aprēķinot pēc vidējā produkcijas apjoma pēdējos piecos vīna gados, ir atbrīvotas no 2. punkta pirmajā daļā minētā klasificēšanas pienākuma.Tomēr arī pirmajā daļā minētajās dalībvalstīs vīna ražošanai var stādīt, pārstādīt vai uzpotēt tikai vīna vīnogu šķirnes, kas atbilst 2. punkta otrajai daļai.4. Atkāpjoties no 2. punkta pirmās un trešās daļas un 3. punkta otrās daļas, dalībvalstis atļauj zinātniskai pētniecībai un izmēģinājumiem stādīt, pārstādīt vai uzpotēt šādas vīna vīnogu šķirnes:a) neklasificētas vīna vīnogu šķirnes, ja uz dalībvalstīm attiecas 3. punkts;b) vīna vīnogu šķirnes, kas neatbilst 2. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, ja uz dalībvalstīm attiecas 3. punkts.5. Platības, kas apstādītas ar vīna vīnogu šķirnēm vīna ražošanai, pārkāpjot 2., 3. un 4. punktu, izar.Tomēr nav pienākuma izart šādas platības, ja attiecīgā produkcija ir paredzēta vienīgi patēriņam vīna ražotāju mājsaimniecībā.6. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, kā ražotāji ievēro 2. līdz 5. punktu.167. pants Īpašs vīna izmantojumsIzņemot pudelēs iepildītu vīnu, par kuru ir pierādījumi, ka iepildīšana pudelēs notikusi pirms 1971. gada 1. septembra, vīnu, kas ražots no to šķirņu vīna vīnogām, kuras uzskaitītas klasifikācijā, kas izstrādāta saskaņā ar 166. panta 2. punkta pirmo daļu, bet neatbilst kādai no XII pielikuma II daļā minētajām kategorijām, izmanto tikai patēriņam vīna ražotāju mājsaimniecībā, vīna etiķa ražošanai vai destilācijai.168. pants Valstu noteikumi attiecībā uz konkrētiem produktiem un/vai nozarēm1. Neatkarīgi no 162. panta 1. punkta dalībvalstis var pieņemt vai saglabāt valsts noteikumus par dažādām ziežamo tauku kvalitātes pakāpēm. Šādi noteikumi ļauj novērtēt attiecīgās kvalitātes pakāpes, pamatojoties uz kritērijiem, kas jo īpaši saistīti ar izmantotajām izejvielām, produktu organoleptiskajām īpašībām un to fizikālo un mikrobioloģisko stabilitāti.Dalībvalstis, kas izmanto šo pirmajā daļā paredzēto iespēju, nodrošina to, ka citu dalībvalstu produktiem, kuri atbilst šajos valsts noteikumos paredzētajiem kritērijiem, var nediskriminējošos apstākļos izmantot terminus, kas, pamatojoties uz šiem noteikumiem, liecina, ka šie kritēriji ir ievēroti.2. Dalībvalstis attiecībā uz to teritorijā ražotiem vīniem var ierobežot vai neatļaut dažu vīndarības metožu izmantošanu un noteikt stingrākus ierobežojumus, nekā paredzēts Savienības tiesību aktos, lai nostiprinātu būtisku īpašību saglabāšanu vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un dzirkstošajiem vīniem, un deserta vīniem.Dalībvalstis paziņo par šiem limitējumiem, aizliegumiem un ierobežojumiem Komisijai, kas tos dara zināmus pārējām dalībvalstīm.3. Dalībvalstis var atļaut eksperimentāli izmantot neatļautas vīndarības metodes saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti atbilstīgi 4. punktam.4. Lai nodrošinātu šā panta pareizu un pārredzamu piemērošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt 1., 2. un 3. punkta piemērošanas nosacījumus, kā arī nosacījumus par to produktu turēšanu, apriti un izmantošanu, kuri iegūti ar eksperimentālām metodēm, kā minēts 3. punktā.IV apakšiedaļa Ar importu un eksportu saistīti tirdzniecības standarti169. PANTS Vispārīgi noteikumiLai ņemtu vērā specifiku, kas raksturīga tirdzniecībai starp Savienību un dažām trešām valstīm, un dažu lauksaimniecības produktu īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt apstākļus, kuros uzskata, ka importēti produkti nodrošina līdzvērtīgu atbilstību Savienības prasībām par tirdzniecības standartiem, un ir iespējami pasākumi, ar kuriem atkāpjas no 161. panta, un paredzēt noteikumus, kas saistīti ar tirdzniecības standartu piemērošanu produktiem, kurus eksportē no Savienības.170. pants Īpaši noteikumi par vīna importu1. Ja vien nolīgumos, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam, nav noteikts citādi, Savienībā importētiem produktiem ar KN kodu 2009 61, 2009 69 un 2204 piemēro noteikumus par vīna cilmes vietas nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un marķējumu, kas izklāstīti šīs nodaļas II iedaļas II apakšiedaļā un šīs regulas 163. pantā minētajās definīcijās un tirdzniecības nosaukumos.2. Ja vien nolīgumos, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam, nav noteikts citādi, šā panta 1. punktā minētos produktus ražo saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV vai kuras Savienībā atļautas saskaņā ar šo regulu, un pasākumiem, kas paredzēti atbilstīgi šai regulai.3. Importējot 1. punktā minētos produktus, uzrāda:a) sertifikātu, ar kuru apliecina atbilstību 1. un 2. punktā minētajiem noteikumiem un kuru produkta izcelsmes valstī sagatavojusi kompetentā iestāde, kas iekļauta sarakstā, kurš jāpublicē Komisijai;b) analīzes protokolu, ko sagatavojusi iestāde vai struktūrvienība, kuru izraudzījusies produkta izcelsmes valsts, ja produkts ir paredzēts tiešai lietošanai pārtikā.V apakšiedaļaKopīgi noteikumi171. PANTS Valstu pārbaudesDalībvalstis veic uz riska analīzi balstītas pārbaudes, lai pārliecinātos, vai produkti atbilst šajā iedaļā paredzētajiem noteikumiem, un attiecīgā gadījumā piemēro administratīvas sankcijas.172. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo iedaļu, un jo īpaši:a) paredzēt noteikumus par vispārējā tirdzniecības standarta īstenošanu;b) paredzēt noteikumus par XII pielikumā iekļauto definīciju un tirdzniecības nosaukumu ieviešanu;c) sagatavot sarakstu ar XII pielikuma III daļas 5. punkta otrajā daļā un XII pielikuma VI daļas sestās daļas a) apakšpunktā minētajiem produktiem, pamatojoties uz orientējošiem produktu sarakstiem, kurus dalībvalstis nosūta Komisijai un kuros iekļauti produkti, ko dalībvalstis savā teritorijā uzskata par atbilstīgiem XII pielikuma III daļas 5. punkta otrajā daļā un XII pielikuma VI daļas sestās daļas a) apakšpunktā minētajiem produktiem;d) paredzēt noteikumus par tirdzniecības standartu ieviešanu pa nozarēm vai produktiem, tostarp sīki izstrādātus paraugu ņemšanas noteikumus un analīzes metodes produktu sastāva noteikšanai;e) paredzēt noteikumus, pēc kuriem var konstatēt, vai ar produktiem ir veikti procesi, kas neatbilst atļautajām vīndarības metodēm;f) paredzēt noteikumus par to, kā pārbaudāma atbilstība tirdzniecības standartiem pa nozarēm vai produktiem;g) paredzēt noteikumus par pielaides noteikšanu;h) pieņemt noteikumus, kas saistīti ar iestādēm, kuras atbildīgas par atbilstības pārbaužu veikšanu, kā arī par šo pārbaužu saturu, biežumu un tirdzniecības posmu, kurā tās veicamas;i) pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi 169. pantā paredzētās atkāpes izmantošanai.]II iedaļaCilmes vietas nosaukumi, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un tradicionālie apzīmējumi vīna nozarēI APAKšIEDAļA IEVADA NOTEIKUMI173. PANTS Darbības joma1. Noteikumus, kas attiecas uz cilmes vietas nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un tradicionālajiem apzīmējumiem un kas izklāstīti šajā iedaļā, piemēro produktiem, kuri minēti XII pielikuma II daļas 1., 3. līdz 6., 8., 9., 11., 15. un 16. punktā.2. Šā panta 1. punktā minēto noteikumu pamatā ir:a) likumīgo interešu aizsardzība:i) patērētājiem unii) ražotājiem;b) attiecīgo produktu iekšējā tirgus vienmērīgas darbības nodrošināšana unc) kvalitatīvu produktu ražošanas sekmēšana, pieļaujot valstu kvalitātes politikas pasākumus.II apakšiedaļaCilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes174. PANTS Definīcijas1. Šajā apakšiedaļā izmanto šādas definīcijas:a) “cilmes vietas nosaukums” ir reģiona, īpašas vietas vai — izņēmuma gadījumos — valsts nosaukums, ko izmanto, lai aprakstītu produktu, kas minēts 173. panta 1. punktā un kas atbilst šādām prasībām:i) tā kvalitāti un īpašības galvenokārt vai vienīgi nosaka īpašā ģeogrāfiskā vide ar tai raksturīgajiem dabas un cilvēka faktoriem,ii) vīnogas, no kurām tas ir ražots, ir augušas tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā,iii) vīns ir ražots šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, univ) tas ir iegūts no Vitis vinifera sugas vīnogulāju šķirnēm;b) “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir norāde uz reģionu, īpašu vietu vai — izņēmuma gadījumos — valsti, ko izmanto, lai aprakstītu produktu, kas minēts 173. panta 1. punktā un kas atbilst šādām prasībām:i) tam piemīt īpaša kvalitāte, reputācija vai citas īpašības, kas ir saistītas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi,ii) vismaz 85 % vīnogu, kas izmantotas tā ražošanai, augušas tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā,iii) vīns ir ražots šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, univ) tas iegūts no Vitis vinifera sugas vīnogulāju šķirnēm vai Vitis vinifera sugas krustojumiem ar citām Vitis ģints sugām.2. Daži tradicionāli lietotie apzīmējumi var būt cilmes vietas nosaukumi, ja tie:a) apzīmē vīnu;b) norāda uz ģeogrāfisko nosaukumu;c) atbilst 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā minētajām prasībām, und) tiem piemēro procedūru, ar kuru piešķir šajā apakšiedaļā minēto cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.3. Cilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, tostarp tās, kas attiecas uz ģeogrāfiskajiem apgabaliem trešās valstīs, ir tiesīgas uz aizsardzību Savienībā saskaņā ar šajā apakšiedaļā izklāstītajiem noteikumiem.175. pants Aizsardzības pieteikumu saturs1. Pieteikumos uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm ietver tehnisko dokumentāciju, kurā norāda:a) aizsargājamo nosaukumu;b) pieteikuma iesniedzēja vārdu/nosaukumu un adresi;c) produkta specifikāciju saskaņā ar 2. punktu und) vienotu dokumentu, kurā apkopota 2. punktā minētā produkta specifikācija.2. Produkta specifikācija dod ieinteresētajām personām iespēju pārbaudīt attiecīgos nosacījumus produkcijai ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.Tajā ir vismaz šāda informācija:a) aizsargājamais nosaukums;b) vīna(-u) apraksts:i) vīniem, kuriem norādīts cilmes vietas nosaukums, to galveno analītisko un organoleptisko īpašību apraksts,ii) vīniem, kuriem norādīta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, to galveno analītisko īpašību apraksts, kā arī organoleptisko īpašību novērtējums vai norāde;c) vajadzības gadījumā īpašās vīndarības metodes, kas izmantotas vīna(-u) ražošanā, kā arī attiecīgi ierobežojumi vīna(-u) ražošanā;d) attiecīgā ģeogrāfiskā reģiona robežu noteikšana;e) maksimālā ražība no hektāra;f) norāde uz vīna vīnogu šķirni vai šķirnēm, no kā iegūts(-i) vīns(-i);g) sīka raksturojoša informācija, kas apstiprina 174. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā vai attiecīgā gadījumā 174. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto saikni;h) piemērojamās prasības, kas paredzētas Savienības vai valsts tiesību aktos vai, ja dalībvalsts tā paredzējusi, tās organizācijas noteikumos, kuras pārziņā ir aizsargātie cilmes vietas nosaukumi un aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ņemot vērā, ka šīs prasības ir objektīvas, nediskriminējošas un saderīgas ar Savienības tiesību aktiem;i) to iestāžu vai struktūru nosaukums un adrese, kas pārbauda atbilstību produkta specifikācijai, un to īpašie uzdevumi.176. pants Aizsardzības pieteikums attiecībā uz ģeogrāfisko reģionu trešā valstī1. Ja aizsardzības pieteikums attiecas uz ģeogrāfisko reģionu trešā valstī, tajā papildus 175. pantā paredzētajiem elementiem ir pierādījums, ka attiecīgais nosaukums ir aizsargāts izcelsmes valstī.2. Pieteikumu Komisijai nosūta vai nu pieteikuma iesniedzējs pats, vai ar attiecīgās trešās valsts iestāžu starpniecību.3. Aizsardzības pieteikumu iesniedz vienā no Savienības oficiālajām valodām, vai arī tam pievieno apstiprinātu tulkojumu vienā no minētajām valodām.177. pants Pieteikuma iesniedzēji1. Ieinteresēto ražotāju grupas vai — izņēmuma gadījumā — individuāls ražotājs var iesniegt pieteikumu cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai. Citas ieinteresētās personas var piedalīties pieteikumā.2. Ražotāji var iesniegt pieteikumu tikai to vīnu aizsardzībai, ko tie ražo.3. Ja nosaukums apzīmē pārrobežu ģeogrāfisko reģionu vai tradicionālu nosaukumu, kas saistīts ar pārrobežu ģeogrāfisko reģionu, var iesniegt kopīgu pieteikumu.178. pants Iepriekšēja procedūra dalībvalstī1. Uz pieteikumiem Savienības izcelsmes vīnu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai saskaņā ar 174. pantu attiecina iepriekšēju dalībvalsts procedūru saskaņā ar šo pantu.2. Pieteikumu aizsardzībai iesniedz tajā dalībvalstī, kuras teritorijā ir cilmes vietas nosaukuma un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izcelsme.3. Dalībvalsts pārbauda, vai aizsardzības pieteikums atbilst šajā apakšiedaļā noteiktajiem nosacījumiem.Dalībvalsts veic procedūru, nodrošinot atbilstīgu pieteikuma publikāciju un paredzot vismaz divu mēnešu laikposmu no publikācijas dienas, kurā fiziska vai juridiska persona, kurai ir likumīgas intereses un kura dzīvo vai veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, var iebilst pret ierosināto aizsardzību, iesniedzot dalībvalstī pienācīgi pamatotu paziņojumu.4. Ja dalībvalsts uzskata, ka cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neatbilst attiecīgajām prasībām, vai nav saderīga ar Savienības tiesību aktiem vispār, tā pieteikumu noraida.5. Ja dalībvalsts uzskata, ka attiecīgās prasības ir izpildītas, tā:a) vismaz internetā publicē vienoto dokumentu un produkta specifikāciju unb) nosūta Komisijai aizsardzības pieteikumu, kurā norāda šādu informāciju:i) pieteikuma iesniedzēja vārdu/nosaukumu un adresi,ii) vienoto dokumentu, kas minēts 175. panta 1. punkta d) apakšpunktā,iii) dalībvalsts deklarāciju par to, ka tā uzskata, ka pretendenta iesniegtais pieteikums atbilst paredzētajiem nosacījumiem, univ) atsauci uz a) apakšpunktā minēto publikāciju.Pirmās daļas b) apakšpunktā minēto informāciju sniedz vienā no Savienības oficiālajām valodām, vai arī tai pievieno apstiprinātu tulkojumu vienā no minētajām valodām.6. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai no 2009. gada 1. augusta izpildītu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.f panta un šā panta prasības.7. Ja dalībvalstī nav valsts tiesību aktu par cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, tā var piešķirt nosaukuma aizsardzību saskaņā ar šīs apakšiedaļas noteikumiem valsts līmenī tikai uz laiku un no dienas, kad pieteikums ir iesniegts Komisijai. Šāda valsts nodrošināta pagaidu aizsardzība zaudē spēku dienā, kad saskaņā ar šo apakšiedaļu ir pieņemts lēmums par reģistrāciju vai lēmums par reģistrācijas atteikumu.179. pants Komisijas veiktā pārbaude1. Komisija dara zināmu atklātībai dienu, kad jāiesniedz pieteikums cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai.2. Komisija pārbauda, vai 178. panta 5. punktā minētie aizsardzības pieteikumi atbilst šajā apakšiedaļā noteiktajiem nosacījumiem.3. Ja Komisija uzskata, ka šajā apakšiedaļā noteiktie nosacījumi ir izpildīti, tā ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nolemj publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienoto dokumentu, kas minēts 175. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz produkta specifikāciju, kas minēta 178. panta 5. punktā.4. Ja Komisija uzskata, ka šajā apakšiedaļā noteiktie nosacījumi nav izpildīti, tā ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu pieteikumu noraidīt.180. pants Iebildumu procedūraDivu mēnešu laikā no 179. panta 3. punktā paredzētās publikācijas dienas dalībvalsts vai trešā valsts, vai fiziska vai juridiska persona, kam ir likumīgas intereses, kas dzīvo vai veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura nav tā dalībvalsts, kas iesniegusi pieteikumu aizsardzībai, vai trešā valstī, var iebilst pret ierosināto aizsardzību, iesniedzot Komisijā pienācīgi pamatotu paziņojumu par atbilstības nosacījumiem, kas izklāstīti šajā apakšiedaļā.Fiziskas vai juridiskas personas, kas dzīvo vai kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, šādu paziņojumu pirmajā daļā minētajā divu mēnešu laikā iesniedz vai nu tieši, vai ar attiecīgās trešās valsts iestāžu starpniecību.181. pants Lēmums par aizsardzībuPamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju Komisija pēc 180. pantā minētās iebildumu procedūras pabeigšanas ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, vai nu piešķirt aizsardzību cilmes vietas nosaukumam vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kas atbilst šajā apakšiedaļā izklāstītajiem nosacījumiem un ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, vai arī noraidīt pieteikumu, ja minētie nosacījumi nav ievēroti.182. pants Homonīmi1. Nosaukumu, par ko ir iesniegts pieteikums un kas ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, kurš reģistrēts saskaņā ar šo regulu attiecībā uz vīna nozari, reģistrē, pienācīgi ņemot vērā vietējo un tradicionālo nosaukuma lietojumu un sajaukšanas iespējamību.Homonīmu, kas maldina pircēju, liekot domāt, ka produkta izcelsme ir citur, nereģistrē, pat ja nosaukums ir pareizs attiecībā uz minēto produktu pašreizējo teritoriju, reģionu vai izcelsmes vietu.Reģistrētā homonīma lietošana ir atkarīga no tā, vai praksē var pienācīgi atšķirt vēlāk reģistrēto homonīmu no nosaukuma, kas jau ir reģistrā, ņemot vērā to, ka attieksmei pret abiem attiecīgajiem ražotājiem ir jābūt vienādai un nedrīkst maldināt pircēju.2. Šā panta 1. punktu piemēro mutatis mutandis , ja nosaukums, par ko ir iesniegts pieteikums, ir pilnīgs vai daļējs homonīms ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kura ir aizsargāta ar dalībvalstu tiesību aktiem.Dalībvalstis nereģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas nav identiskas, lai tās aizsargātu saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ja cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi aizsargā Savienība ar tās tiesību aktiem, kas attiecas uz cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.3. Ja vīna vīnogu šķirnes nosaukums satur aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai tas sastāv no aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, šo nosaukumu neizmanto to produktu marķēšanai, uz kuriem attiecas šī regula, ja vien Komisija ar deleģētajiem aktiem nav nolēmusi citādi, lai ņemtu vērā pašreizējo marķēšanas praksi.4. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību 174. pantā minētajiem produktiem īsteno, neskarot jau aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko piemēro alkoholiskajiem dzērieniem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008[32] nozīmē un otrādi.183. pants Aizsardzības atteikuma pamatojums1. Nosaukumi, kas kļuvuši par sugasvārdiem, netiek aizsargāti kā cilmes vietas nosaukumi vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.Šajā apakšiedaļā “nosaukums, kas kļuvis par sugasvārdu” nozīmē vīna nosaukumu, kas ir kļuvis par Savienībā vispārpieņemtu nosaukumu, lai arī attiecas uz vietu vai reģionu, kur sākotnēji ražoja vai tirgoja šo produktu.Lai noskaidrotu, vai nosaukums kļuvis par sugasvārdu, ņem vērā visus būtiskos faktorus, jo īpaši:a) pašreizējo stāvokli Savienībā, jo īpaši patēriņa jomā;b) attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus.2. Nosaukums netiek aizsargāts kā cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ja, ņemot vērā preču zīmes reputāciju un atpazīstamību, aizsardzība var maldināt patērētāju par vīna patieso identitāti.184. pants Saistība ar preču zīmēm1. Ja cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir aizsargāta saskaņā ar šo regulu, tās preču zīmes reģistrācija, kas atbilst vienai no 185. panta 2. punktā minētajām situācijām un attiecas uz produktu, kas ietilpst vienā no XII pielikuma II daļā uzskaitītajām kategorijām, tiek atteikta, ja pieteikums preču zīmes reģistrācijai iesniegts pēc tam, kad Komisijai iesniegts pieteikums par cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, un līdz ar to cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir aizsargāta.Preču zīmes, kas reģistrētas, pārkāpjot šā punkta pirmo daļu, dzēš.2. Neskarot 183. panta 2. punktu, preču zīmi, kuras izmantošana atbilst kādai no 185. panta 2. punktā minētajām situācijām, par kuru ir iesniegts pieteikums un kura ir reģistrēta vai, ja šādu iespēju paredz attiecīgie tiesību akti, lietojot iegūta Savienības teritorijā pirms dienas, kad Komisijai tika iesniegts pieteikums par cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, var turpināt lietot un atjaunot neatkarīgi no cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības, ja nav pamatojuma preču zīmes spēkā neesībai vai atsaukšanai, kā precizēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/95/EK[33] vai Padomes Regulā (EK) Nr. 207/2009[34].Šādos gadījumos atļauts līdzās lietot cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un attiecīgo preču zīmi.185. pants Aizsardzība1. Aizsargātus cilmes vietas nosaukumus un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var lietot visi tirgus dalībnieki, kas laiž tirgū vīnu, kurš ražots saskaņā ar atbilstīgu produkta specifikāciju.2. Aizsargāti cilmes vietas nosaukumi un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un vīni, kuriem izmanto šos aizsargātos nosaukumus saskaņā ar produkta specifikāciju, ir aizsargāti pret:a) jebkādu tiešu vai netiešu aizsargātā nosaukuma komerciālu izmantošanu:i) attiecībā uz salīdzināmiem produktiem, kas neatbilst aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijai, vaiii) ja šādi tiek ļaunprātīgi izmantota cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācija;b) ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai aplinku norādījumu, pat tad, ja norādīta produkta vai pakalpojuma patiesā izcelsme vai ja aizsargātais nosaukums ir tulkots vai tam pievienoti vārdi “veids”, “tips”, “metode”, “ražots kā”, “atdarinājums”, “buķete”, “līdzīgs” vai tamlīdzīgiem vārdiem;c) jebkuru citu nepareizu vai maldinošu norādi par produkta izcelsmi, cilmes vietu, specifiku vai būtiskām kvalitātes īpašībām uz iekšējā vai ārējā iepakojuma, reklāmas materiāla vai attiecīgā vīna produkta dokumentiem vai tāda iepakojuma izmantošanu, kas varētu radīt nepareizu priekšstatu par produkta izcelsmi;d) jebkādu cita veida praksi, kas var maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso izcelsmi.3. Aizsargāti cilmes vietas nosaukumi vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nedrīkst Savienībā kļūt par sugasvārdiem 183. panta 1. punkta nozīmē.4. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārtrauktu aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nelikumīgu izmantošanu, kā minēts 2. punktā.186. pants ReģistrsKomisija izveido un uztur aizsargāto cilmes vietu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu elektronisku un publiski pieejamu vīnu reģistru.187. pants Kompetentās iestādes izraudzīšana1. Dalībvalstis izraugās kompetentu iestādi vai iestādes, kas ir atbildīgas par šajā apakšiedaļā noteikto saistību izpildi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004[35] 4. pantā izklāstītajiem kritērijiem.2. Dalībvalstis nodrošina, ka visiem tirgus dalībniekiem, kas atbilst šīs apakšiedaļas prasībām, ir tiesības uz pārbaužu sistēmu.3. Dalībvalstis informē Komisiju par 1. punktā minēto kompetento iestādi vai iestādēm. Komisija dara zināmus atklātībai to nosaukumus un adreses un regulāri tos atjauno.188. pants Specifikācijas atbilstības pārbaude1. Saistībā ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu Savienībā, ik gadus pārbauda, kā vīna ražošanā un kondicionēšanā, kā arī pēc tās, tiek ievērota produkta specifikācija, un pārbaudes nodrošina:a) kompetentā iestāde vai iestādes, kas minētas 187. panta 1. punktā, vaib) viena vai vairākas par pārbaudi atbildīgas iestādes Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. panta otrās daļas 5. punkta nozīmē, kas darbojas kā produktu sertifikācijas iestāde saskaņā ar kritērijiem, kuri izklāstīti minētās regulas 5. pantā.Šādas pārbaudes izdevumus sedz tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas šī pārbaude.2. Saistībā ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu trešā valstī, ik gadus pārbauda, kā vīna ražošanā un kondicionēšanā, kā arī pēc tās, tiek ievērota produkta specifikācija, un pārbaudes nodrošina:a) viena vai vairākas valsts iestādes, ko izraudzījusies trešā valsts, vaib) viena vai vairākas sertifikācijas iestādes.3. Sertifikācijas iestādes, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā, atbilst un ir akreditētas saskaņā ar Eiropas standartu EN 45011 vai ISO/IEC Rokasgrāmatu 65 (“Vispārējas prasības organizācijām, kas nodarbojas ar ražojumu sertifikācijas sistēmām”).4. Ja 1. punkta a) apakšpunktā un 2. punkta a) apakšpunktā minētā iestāde vai iestādes pārbauda atbilstību produkta specifikācijai, tās dod pietiekamas objektivitātes un neitralitātes garantijas, un to rīcībā ir kvalificēts personāls un resursi, kas vajadzīgi uzdevumu veikšanai.189. pants Produkta specifikācijas grozījumi1. Pretendents, kas atbilst 177. panta nosacījumiem, var iesniegt pieteikumu aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes produkta specifikācijas grozījuma apstiprināšanai, jo īpaši lai ņemtu vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas vai pārskatītu ģeogrāfiskā apgabala robežu, kas minēta 175. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunktā. Pieteikumā apraksta un pamato pieprasītos grozījumus.2. Ja ierosinātais grozījums saistīts ar vienu vai vairākiem grozījumiem vienotajā dokumentā, kas minēts 175. panta 1. punkta d) apakšpunktā, 178. līdz 181. pantu mutatis mutandis piemēro grozījuma pieteikumam. Tomēr, ja ierosinātais grozījums ir maznozīmīgs, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu, vai apstiprināt pieteikumu, neizmantojot 179. panta 2. punktā un 180. pantā izklāstīto procedūru, un apstiprināšanas gadījumā Komisija uzsāk 179. panta 3. punktā minēto elementu publiskošanu.3. Ja ierosinātajā grozījumā nav paredzētas vienotā dokumenta izmaiņas, piemēro šādus noteikumus:a) ja ģeogrāfiskais apgabals atrodas noteiktā dalībvalstī, šī dalībvalsts izsaka savu viedokli par grozījumu un, ja viedoklis ir pozitīvs, publicē grozīto produkta specifikāciju un informē Komisiju par apstiprinātajiem grozījumiem un to pamatojumu;b) ja ģeogrāfiskais apgabals atrodas trešā valstī, Komisija ar īstenošanas aktiem nolemj, vai apstiprināt ierosināto grozījumu.190. pants Anulēšana1. Komisija pēc savas ierosmes vai pienācīgi pamatota dalībvalsts, trešās valsts vai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir likumīgās intereses, pieprasījuma ar īstenošanas aktiem var pieņemt lēmumu anulēt aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ja vairs netiek nodrošināta atbilstība attiecīgajai produkta specifikācijai.Regulas 178. līdz 181. pantu piemēro mutatis mutandis .191. pants Pašreizējie aizsargātie vīnu nosaukumi1. Vīnu nosaukumi, kas ir aizsargāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 51. un 54. pantu un Regulas (EK) Nr. 753/2002[36] 28. pantu, automātiski tiek aizsargāti saskaņā ar šo regulu. Komisija ieraksta tos reģistrā, kas paredzēts šīs regulas 186. pantā.2. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem pašreizējiem aizsargātajiem vīnu nosaukumiem dalībvalstis nosūta Komisijai:a) tehniskos dokumentus, kas paredzēti 175. panta 1. punktā;b) valsts lēmumus par apstiprinājumu.3. Vīnu nosaukumi, kuri minēti 1. punktā un par kuriem 2. punktā minētā informācija nav iesniegta līdz 2011. gada 31. decembrim, zaudē aizsardzību saskaņā ar šo regulu. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības veic attiecīgo oficiālo pasākumu, lai šādus nosaukumus svītrotu no 186. pantā paredzētā reģistra.4. Regulas 190. pantu nepiemēro šā panta 1. punktā minētajiem pašreizējiem aizsargātajiem vīnu nosaukumiem.Komisija pēc savas ierosmes ar īstenošanas aktiem līdz 2014. gada 31. decembrim var pieņemt lēmumu anulēt aizsardzību 1. punktā minētajiem pašreizējiem aizsargātajiem vīnu nosaukumiem, ja tie neatbilst 174. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.192. pants MaksasDalībvalstis var pieprasīt segt to izmaksas, tostarp tās, kas radušās, izskatot aizsardzības pieteikumus, iebildumu paziņojumus, grozījumu pieteikumus un anulēšanas pieprasījumus saskaņā ar šo apakšiedaļu.193. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai ņemtu vērā ražošanas īpatnības noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt:a) ģeogrāfiskā reģiona robežu noteikšanas principus unb) definīcijas, ierobežojumus un atkāpes, kas saistītas ar ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.2. Lai nodrošinātu produkta kvalitāti un izsekojamību, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem produkta specifikācija var ietvert prasības papildus 175. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētajām prasībām.3. Lai nodrošinātu ražotāju vai tirgus dalībnieku likumīgās tiesības vai intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) noteikt, kādos gadījumos atsevišķs ražotājs var pieteikties uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību;b) paredzēt ierobežojumus attiecībā uz pretendentiem, kuri var pieteikties uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes aizsardzību;c) paredzēt īpašus pasākumus saistībā ar valsts procedūrām, kas piemērojamas pārrobežu pieteikumiem;d) noteikt pieteikuma vai pieprasījuma iesniegšanas termiņu;e) noteikt datumu, no kura aizsardzība ir spēkā;f) paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem grozījumu jāuzskata par maznozīmīgu 189. panta 2. punkta nozīmē.g) noteikt datumu, kurā grozījums stājas spēkā.4. Lai nodrošinātu atbilstošu aizsardzību, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt ierobežojumus attiecībā uz aizsargāto nosaukumu.5. Lai novērstu aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nelikumīgu izmantošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt pasākumus, kas šajā sakarā jāīsteno dalībvalstīm.6. Lai nodrošinātu šajā apakšiedaļā paredzēto pārbaužu efektivitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt vajadzīgos pasākumus par tirgus dalībnieku paziņošanu kompetentajām iestādēm.7. Lai nodrošinātu to, ka šīs apakšiedaļas piemērošana vīna nosaukumiem, kuriem aizsardzība piešķirta pirms 2009. gada 1. augusta, neradītu kaitējumu ekonomikas dalībniekiem un kompetentajām iestādēm, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt pārejas noteikumus attiecībā uz:a) vīna nosaukumiem, kurus dalībvalstis līdz 2009. gada 1. augustam atzinušas par cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm;b) iepriekšēja procedūru dalībvalstī;c) vīniem, kas laisti tirgū vai marķēti pirms noteikta datuma, und) produkta specifikācijas grozījumiem.194. pants Īstenošanas pilnvaras1. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:a) produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju attiecībā uz saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un galaproduktu;b) lēmumu par aizsardzības piešķiršanu vai noraidīšanu publiskošanu;c) tā reģistra izveidi un uzturēšanu, kas minēts 186. pantā;d) aizsargāta cilmes vietas nosaukuma pārveidošanu par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;e) pārrobežu pieteikumu iesniegšanu;f) pārbaudēm un verifikāciju, kas jāveic dalībvalstīm, tostarp testēšanu.2. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus saistībā ar procedūru, tostarp pieņemamību, lai izskatītu pieteikumus cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai vai grozījumam, kā arī procedūru, tostarp pieņemamību, attiecībā uz iebildumu, anulēšanas vai pārveidošanas pieteikumiem un ar pašreizējiem aizsargātajiem vīna nosaukumiem saistītās informācijas sniegšanu, jo īpaši attiecībā uz:a) dokumentu paraugiem un nosūtīšanas formātu;b) termiņiem;c) faktiem, pierādījumiem un pavaddokumentiem, kas jāiesniedz pieteikuma vai pieprasījuma pamatošanai.195. pants Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzībasJa pieteikumu vai pieprasījumu uzskata par nepieņemamu, Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nolemj to noraidīt kā nepieņemamu.III apakšiedaļaTradicionālie apzīmējumi196. PANTS Definīcija“Tradicionāls apzīmējums” ir 173. panta 1. punktā minēto produktu dalībvalstīs tradicionāli lietots apzīmējums, kas norāda:a) ka produktam saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vaib) uz produkta ražošanas vai nogatavināšanas metodi vai kvalitāti, krāsu, vietas veidu vai īpašu ar vēsturi saistītu notikumu, kas attiecas uz vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.197. pants Aizsardzība1. Aizsargātu tradicionālu apzīmējumu var lietot tikai attiecībā uz produktu, kas ražots saskaņā ar 196. pantā minēto definīciju.Tradicionālus apzīmējumus aizsargā pret nelikumīgu lietošanu.Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārtrauktu aizsargātu tradicionālu apzīmējumu nelikumīgu lietošanu.2. Tradicionāli apzīmējumi Savienībā nekļūst par sugasvārdiem.198. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu atbilstošu aizsardzību, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par aizsargājamā apzīmējuma valodu un pareizrakstību.2. Lai nodrošinātu ražotāju vai tirgus dalībnieku likumīgās tiesības vai intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt:a) pretendentu veidu, kuri var pieteikties uz tradicionālā apzīmējuma aizsardzību;b) nosacījumus, kas jāievēro, lai tradicionālā apzīmējuma pieteikums tiktu atzīts par derīgu;c) iemeslus, kāpēc tiek izteikti iebildumi pret ierosinātā tradicionālā apzīmējuma atzīšanu;d) aizsardzības darbības jomu, tostarp saistību ar preču zīmēm, aizsargātajiem tradicionālajiem apzīmējumiem, aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, homonīmiem vai konkrētiem vīna vīnogu nosaukumiem;e) iemeslus tradicionālā nosaukuma anulēšanai;f) pieteikuma vai pieprasījuma iesniegšanas datumu.3. Lai ņemtu vērā specifiku, kas raksturīga tirdzniecībai starp Savienību un dažām trešām valstīm, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt nosacījumus, saskaņā ar kuriem tradicionālos apzīmējumus var izmantot trešo valstu produktiem, un paredzēt atkāpes no 196. panta.4. Lai novērstu aizsargātu tradicionālo apzīmējumu nelikumīgu izmantošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt pasākumus, kas šajā sakarā jāīsteno dalībvalstīm.199. pants Īstenošanas pilnvaras1. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus par procedūru, lai izskatītu tradicionālā apzīmējuma aizsardzības vai grozījuma apstiprinājuma pieteikumus, arī to pieņemamību, kā arī procedūru attiecībā uz iebildumu vai anulācijas pieteikumiem, arī to pieņemamību, jo īpaši attiecībā uz:a) dokumentu paraugiem un nosūtīšanas formātu;b) termiņiem;c) faktiem, pierādījumiem un pavaddokumentiem, kas jāiesniedz pieteikuma vai pieprasījuma pamatošanai.2. Komisija ar īstenošanas aktiem nolemj pieņemt vai noraidīt tradicionālā apzīmējuma aizsardzības pieteikumu vai pieprasījumu grozīt aizsargāto apzīmējumu, vai anulēt tradicionālā apzīmējuma aizsardzību.3. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz to tradicionālo apzīmējumu aizsardzību, attiecībā uz kuriem aizsardzības pieteikums ir pieņemts, jo īpaši, klasificējot tos saskaņā ar 196. panta a) vai b) punktu un publicējot definīciju un/vai lietošanas nosacījumus.200. pants Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzībasJa pieteikumu vai pieprasījumu uzskata par nepieņemamu, Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nolemj to noraidīt kā nepieņemamu.III iedaļaMarķēšana un noformēšana vīna nozarē201. PANTS DefinīcijaŠajā iedaļā:a) “marķēšana” ir vārdi, dati, preču zīmes, zīmola nosaukums, attēls vai simbols, kas izvietots uz iepakojuma, dokumenta, uzraksta, etiķetes, gredzena vai uzlikas, kas pievienota attiecīgajam produktam vai norāda uz to;b) “noformēšana” ir jebkāda informācija, ko sniedz patērētājiem ar attiecīgā produkta iepakojumu, tostarp ar pudeļu formu un veidu.202. pants Horizontālo noteikumu piemērojamībaJa vien šajā regulā nav paredzēts citādi, Direktīvu 2008/95/EK, Padomes Direktīvu 89/396/EEK[37], Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/13/EK[38] un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/45/EK[39] piemēro to produktu marķēšanai un noformēšanai, uz kuriem attiecas šo direktīvu darbības joma.203. pants Obligātie dati1. To XII pielikuma II daļas 1. līdz 11. punktā, 13., 15. un 16. punktā minēto produktu marķējumā un noformējumā, ko laiž tirgū Savienībā vai eksportē, obligāti iekļaujami šādi dati:a) vīnkopības produkta kategorijas apzīmējums saskaņā ar XII pielikuma II daļu;b) vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi:i) termins “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, unii) aizsargātais cilmes vietas nosaukums vai aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde;c) faktiskā spirta tilpumkoncentrācija;d) norāde uz izcelsmi;e) norāde uz pudeļu pildītāju vai — dzirkstošā vīna, gāzētā dzirkstošā vīna, kvalitatīvā dzirkstošā vīna vai kvalitatīvā aromatizētā dzirkstošā vīna gadījumā — ražotāja vai pārdevēja nosaukums;f) norāde uz importētāju, ja vīni ir importēti, ung) dzirkstošo vīnu, gāzētu dzirkstošo vīnu, kvalitatīvu dzirkstošo vīnu vai kvalitatīvu aromātisku dzirkstošo vīnu gadījumā — norāde uz cukura saturu.2. Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, norādi uz vīnkopības produkta kategoriju var neminēt vīniem, uz kuru etiķetes ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.3. Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, norādi uz terminiem “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” var neminēt šādos gadījumos:a) ja uz etiķetes ir norādīts tradicionāls apzīmējums, kas minēts 196. panta a) punktā;b) ārkārtas apstākļos, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem, lai nodrošinātu atbilstību pašreizējai marķēšanas praksei.204. pants Fakultatīvi dati1. Šīs regulas 203. panta 1. punktā minēto produktu marķējumā un noformējumā var jo īpaši iekļaut šādus fakultatīvus datus:a) vīnogu novākšanas gadu;b) vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumus;c) vīniem, kuri nav minēti 203. panta 1. punkta g) apakšpunktā, — apzīmējumus, kas norāda cukura saturu;d) vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi — tradicionālu apzīmējumu, kas minēts 196. panta b) punktā;e) Savienības simbolu, kas norāda uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;f) apzīmējumus, kas norāda uz noteiktiem ražošanas paņēmieniem;g) vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi — citas ģeogrāfiskas vienības nosaukumu, kas ir mazāka vai lielāka par to, kura apzīmēta ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.2. Neskarot 182. panta 3. punktu, saistībā ar 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto datu izmantojumu vīniem, kuriem nav aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes:a) dalībvalstis ievieš normatīvus un administratīvus aktus, ar kuriem nodrošina sertificēšanas, apstiprināšanas un verifikācijas procedūras, lai garantētu attiecīgās informācijas patiesumu;b) dalībvalstis, pamatojoties uz nediskriminējošiem un objektīviem kritērijiem un pienācīgi ņemot vērā godīgu konkurenci, attiecībā uz vīnu, ko ražo no vīna vīnogu šķirnēm, kuras audzē to teritorijā, var sastādīt sarakstus ar svītrotajām vīna vīnogu šķirnēm, jo īpaši tad, ja:i) pastāv patērētāju maldināšanas risks attiecībā uz vīna patieso izcelsmi, ņemot vērā to, ka attiecīgās vīna vīnogu šķirnes ir jau esošas aizsargātas cilmes vietas vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes daļa,ii) attiecīgās pārbaudes nebūtu efektīvas izmaksu ziņā, jo attiecīgā vīna vīnogu šķirne veido dalībvalsts ļoti nelielu vīna dārza daļu;c) vīnu maisījumu no dažādām dalībvalstīm nevar izmantot vīna vīnogu šķirnes vai šķirņu nosaukumu marķēšanai, ja vien attiecīgās dalībvalstis nevienojas citādi un nenodrošina attiecīgo sertifikācijas, apstiprināšanas un verifikācijas procedūru iespējamību.205. pants Valodas1. Ja 203. un 204. pantā minētie obligātie un fakultatīvie dati izteikti vārdos, tos norāda vienā vai vairākās Savienības oficiālajās valodās.2. Neskarot 1. punktu, aizsargāto cilmes vietas nosaukumu vai aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai tradicionālo apzīmējumu, kas minēts 196. panta a) punktā, uz etiķetes norāda valodā vai valodās, kurās piemēro aizsardzību.Gadījumā, ja aizsargātais cilmes vietas nosaukums vai aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai valsts īpašie apzīmējumi nav rakstīti ar latīņu alfabēta burtiem, nosaukumu var norādīt arī vienā vai vairākās Savienības oficiālajās valodās.206. pants IzpildeDalībvalstu kompetentās iestādes veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 203. panta 1. punktā minēto produktu, kas nav marķēts atbilstīgi šai iedaļai, nelaiž tirgū vai izņem no tirgū.207. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu atbilstību horizontālajiem noteikumiem, kas saistīti ar marķējumu un noformējumu, un ņemtu vērā vīna nozares īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt definīcijas, noteikumus un ierobežojumus attiecībā uz:a) noformējumu un marķējuma datu izmantojumu, kas nav paredzēti šajā iedaļā;b) dažiem obligātajiem datiem, jo īpaši:i) terminiem, kas jāizmanto obligāto datu formulēšanai, un to izmantošanas nosacījumiem,ii) terminiem, kas attiecas uz saimniecību, un to izmantošanas nosacījumiem,iii) noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar obligātajiem datiem,iv) noteikumiem, kuri papildus 203. panta 2. punktā minētajām atkāpēm ļauj noteikt citas atkāpes, ar ko paredz, ka var nenorādīt vīnkopības produkta kategoriju, unv) noteikumiem par valodu lietojumu;c) fakultatīvajiem datiem, jo īpaši:i) terminiem, kas jāizmanto fakultatīvo datu formulēšanai, un to izmantošanas nosacījumiem,ii) noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar fakultatīvajiem datiem,d) noformējumu, jo īpaši:i) nosacījumiem par noteiktas formas pudeļu izmantojumu un konkrētu specifisku pudeļu formu sarakstu,ii) nosacījumiem par “dzirkstošā vīna” tipa pudeļu un aizkorķējuma izmantošanu,iii) noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar noformējumu,iv) noteikumiem par valodu lietojumu.2. Lai nodrošinātu šajā iedaļā paredzēto sertifikācijas, apstiprināšanas un verifikācijas procedūru efektivitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt visus šajā sakarā vajadzīgos pasākumus.3. Lai nodrošinātu tirgus dalībnieku likumīgās intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi tādu vīnu pagaidu marķējumā un noformējumā, kuru attiecīgais cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde atbilst 178. panta 5. punktā minētajām prasībām.4. Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībniekiem netiek nodarīts kaitējums, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt pārejas noteikumus par vīnu, kas laists tirgū un marķēts pirms 2009. gada 1. augusta.5. Lai novērstu to, ka Savienībā laiž tirgū vai eksportē produktus, kas nav marķēti saskaņā ar šo iedaļu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt pasākumus, kas šajā sakarā jāīsteno dalībvalstīm.6. Lai ņemtu vērā tirdzniecības specifiku starp Savienību un konkrētām trešām valstīm, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt atkāpes no šīs iedaļas.208. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz procedūrām, paziņojumiem un tehniskajiem kritērijiem.II NODAĻARažotāju organizācijas, ražotāju grupas, starpnozaru organizācijas, tirgus dalībnieku organizācijasI iedaļaVispārīgi principi209. PANTS Ražotāju organizācijasDalībvalstis atzīst ražotāju organizācijas, kas:a) sastāv no ražotājiem vienā no šādām nozarēm:i) apiņu nozarē,ii) olīveļļas un galda olīvu nozarē,iii) augļu un dārzeņu nozarē — no lauksaimniekiem, kuri audzē vienu vai vairākus šīs nozares produktus un/vai produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei,[iv) piena un piena produktu nozarē,]v) zīdtārpiņu nozarē;b) ir izveidotas pēc pašu ražotāju iniciatīvas;c) tiecas sasniegt konkrētu mērķi, kas jo īpaši var aptvert vai — attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari — aptver šādus uzdevumus:i) nodrošināt, lai ražošanu plānotu un pielāgotu pieprasījumam, jo īpaši kvalitātes un kvantitātes ziņā,ii) koncentrēt piedāvājumu un laist tirgū organizācijas biedru saražotos produktus,iii) optimizēt ražošanas izmaksas un stabilizēt ražotāju cenas.Ar nosacījumiem, kas paredzēti šā panta pirmās daļas b) un c) punktā, dalībvalstis var atzīt arī ražotāju organizācijas, kuru dalībnieki ir jebkuras 1. pantā minētās nozares ražotāji, kas nav kāda no šā panta pirmās daļas a) punktā minētajām nozarēm.Attiecībā uz vīna nozari dalībvalstis saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā noteikts pirmās daļas b) un c) punktā, var atzīt ražotāju organizācijas, kas piemēro statūtus, saskaņā ar kuriem to organizācijas biedru pienākums ir:a) ievērot noteikumus, ko ražotāju organizācija pieņēmusi attiecībā uz ražošanas pārskatiem, ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību;b) sniegt informāciju, ko ražotāju organizācija pieprasa statistikas vajadzībām, jo īpaši par jomām, kurās vērojama izaugsme, un par tirgus attīstību;c) maksāt sodanaudu par statūtos noteikto pienākumu pārkāpumiem.Vīna nozarē jo īpaši jātiecas sasniegt šādus konkrētus mērķus pirmās daļas c) punkta nozīmē:a) veicināt videi nekaitīgus audzēšanas paņēmienus un ražošanas metodes un sniegt tehnisko palīdzību to izmantošanai;b) veicināt vīndarības blakusproduktu un atkritumu apsaimniekošanas iniciatīvas, jo īpaši ūdens kvalitātes, augsnes un ainavas aizsardzībai un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai vai veicināšanai;c) veikt pētniecību par ilgtspējīgas ražošanas metodēm un tirgus norisēm;d) sniegt ieguldījumu šīs daļas I sadaļas IV nodaļas VII iedaļā minēto atbalsta programmu īstenošanā.210. pants Starpnozaru organizācijas1. Dalībvalstis atzīst starpnozaru organizācijas, kas:a) sastāv no pārstāvjiem, kuri veic ekonomiskas darbības saistībā ar produktu ražošanu, tirdzniecību un/vai pārstrādi šādās nozarēs:i) olīveļļas un galda olīvu nozarē,ii) tabakas nozarē;b) ir izveidotas pēc visu vai dažu to organizāciju vai apvienību iniciatīvas, kas ir to dalībnieki;c) tiecas sasniegt konkrētu mērķi, kas var atteikties uz:i) piedāvājuma koncentrēšanu un koordinēšanu un biedru produktu tirgošanu,ii) ražošanas un pārstrādes kopīgu pielāgošanu tirgus prasībām un produkta uzlabošanu,iii) ražošanas un pārstrādes racionalizācijas un uzlabošanas veicināšanu,iv) ilgtspējīgas ražošanas metožu un tirgus attīstības pētniecību.2. Ja 1. punktā minētās starpnozaru organizācijas veic darbību vairāku dalībvalstu teritorijā, Komisija tās atzīst ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības.3. Papildus 1. punkta noteikumiem dalībvalstis attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari atzīst un attiecībā uz vīna nozari var atzīt arī starpnozaru organizācijas:a) kurās ir pārstāvji, kas veic ekonomiskas darbības saistībā ar produktu ražošanu, tirdzniecību un/vai pārstrādi ievada teikumā norādītajās nozarēs;b) kuras ir izveidotas pēc visu vai dažu to organizāciju vai apvienību iniciatīvas, kas ir minētas a) apakšpunktā;c) veic vienu, augļu vai dārzeņu nozarē — divas vai vairākas no turpmāk minētajām darbībām vienā vai vairākos Savienības reģionos, ņemot vērā patērētāju intereses un, neskarot citas nozares, vīna nozarē, ņemot vērā sabiedrības veselības aizsardzību un patērētāju intereses:i) uzlabo zināšanas, kā arī ražošanas un tirgus pārskatāmību,ii) palīdz labāk koordinēt to, kā augļu un dārzeņu un vīna nozares produkti tiek laisti tirgū, īpaši izmantojot pētījumus un tirgus izpēti,iii) izstrādā standarta līgumu formas atbilstīgi Savienības noteikumiem,iv) pilnīgāk izmanto saražoto augļu un dārzeņu potenciālu un vīna nozares ražošanas potenciālu,v) sniedz informāciju un veic vajadzīgo izpēti, lai ražošanu tuvinātu produktiem, kas vairāk atbilst tirgus prasībām, patērētāju gaumei un vēlmēm, jo īpaši attiecībā uz produktu kvalitāti un vides aizsardzību,vi) meklē veidus, kā ierobežot augu aizsardzības līdzekļu un citu vielu izmantošanu un nodrošināt produktu kvalitāti un augsnes un ūdens saglabāšanu,vii) izstrādā metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produktu kvalitāti visos ražošanas un tirdzniecības un — attiecībā uz vīna nozari — arī vīndarības posmos,viii) izmanto bioloģiskās lauksaimniecības potenciālu un aizsargā un veicina šādu lauksaimniecību, kā arī cilmes vietas nosaukumus, kvalitātes marķējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes,ix) veicina integrētu ražošanu vai citas videi nekaitīgas ražošanas metodes,x) attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari izstrādā XIV pielikuma 2. un 3. punktā minētos ražošanas un tirdzniecības noteikumus, kas ir stingrāki par Savienības vai attiecīgās valsts noteikumiem,xi) attiecībā uz vīna nozari:-  sniedz informāciju par noteiktām īpašībām, kas piemīt vīnam ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi,-  veicina mērenu un atbildīgu vīna patēriņu un informē par kaitējumu, ko var nodarīt bīstami patēriņa ieradumi,-  īsteno vīna noieta veicināšanas pasākumus, jo īpaši trešās valstīs.[4. Dalībvalstis var atzīt arī starpnozaru organizācijas, kas:a) sastāv no pārstāvjiem, kuri veic ekonomiskas darbības saistībā ar piena un piena produktu nozares produktu ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi;b) ir izveidotas pēc visu vai dažu pārstāvju iniciatīvas, kas ir minēti a) apakšpunktā;c) veic vienu vai vairākas no turpmāk minētajām darbībām vienā vai vairākos Savienības reģionos, ņemot vērā patērētāju intereses:i) uzlabo ražošanas un tirgus zināšanas un pārredzamību, tostarp publicējot statistikas datus par cenu, apjomiem un darbības ilgumu līgumiem, kuri noslēgti par svaigpiena piegādi, un sniedzot analīzi par iespējamo turpmāko tirgus attīstību reģionālajā vai valsts līmenī,ii) palīdz labāk koordinēt, kā piena un piena nozares produkti tiek laisti tirgū, īpaši izmantojot pētījumus un tirgus izpēti,iii) izstrādā standartlīgumus, kas atbilst Savienības tiesību aktiem,iv) sniedz informāciju un veic izpēti, kas vajadzīga, lai ražošanu pielāgotu produktiem, kuri vairāk atbilst tirgus prasībām un patērētāju gaumei un cerībām, jo īpaši attiecībā uz produktu kvalitāti un vides aizsardzību,v) meklē paņēmienus dzīvnieku veselības aprūpes produktu un citu līdzekļu izmantošanas ierobežošanai,vi) izstrādā metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produktu kvalitāti visos ražošanas un tirdzniecības posmos,vii) izmanto bioloģiskās lauksaimniecības potenciālu un aizsargā un popularizē šādu lauksaimniecību, kā arī cilmes vietas nosaukumus, kvalitātes marķējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, unviii) veicina integrētu ražošanu vai citas videi nekaitīgas ražošanas metodes.]211. pants Kopīgi noteikumi par ražotāju un starpnozaru organizācijām1. Šīs regulas 209. pantu un 210. panta 1. punktu piemēro, neskarot attiecīgi ražotāju organizāciju un starpnozaru organizāciju atzīšanu, par ko dalībvalstis pieņēmušas lēmumu, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem un ievērojot Savienības tiesību aktus, visās 1. pantā minētajās nozarēs, kas nav 209. panta pirmās daļas a) punktā un 210. panta 1. punktā minētās nozares.2. Ražotāju organizācijas, kas ir atzītas vai apstiprinātas saskaņā ar Regulām (EK) Nr. 865/2004, (EK) Nr. 1952/2005 un (EEK) Nr. 707/76, uzskata par atzītām ražotāju organizācijām saskaņā ar šīs regulas 209. pantu.Starpnozaru organizācijas, kas ir atzītas vai apstiprinātas saskaņā ar Regulām (EEK) 2077/92 un (EK) Nr. 865/2004, uzskata par atzītām starpnozaru organizācijām saskaņā ar šīs regulas 210. pantu.212. pants Tirgus dalībnieku organizācijasŠajā regulā “tirgus dalībnieku organizācijas” ir atzītas ražotāju organizācijas, atzītas starpnozaru organizācijas vai atzītas citu tirgus dalībnieku organizācijas olīveļļas un galda olīvu nozarē vai to apvienības.II iedaļaNoteikumi attiecībā uz ražotāju un starpnozaru organizācijām un ražotāju grupām augļu un dārzeņu nozarēI APAKšIEDAļA RAžOTāJU ORGANIZāCIJU STATūTI UN ATZīšANA213. PANTS Ražotāju organizāciju statūti1. Augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas statūtos tās biedriem ražotājiem jo īpaši nosaka šādas prasības:a) ievērot noteikumus, ko ražotāju organizācija pieņēmusi attiecībā uz ražošanas pārskatiem, ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību;b) attiecībā uz konkrētajā saimniecībā ražotajiem produktiem, kas minēti 209. panta pirmās daļas a) punkta iii) apakšpunktā, būt tikai vienas ražotāju organizācijas biedram;c) visu attiecīgo produkciju pārdot ar ražotāju organizācijas starpniecību;d) sniegt ražotāju organizācijai informāciju, ko tā pieprasījusi statistikas vajadzībām, īpaši par audzēšanas platībām, novāktās ražas daudzumu, ražību un tiešo pārdošanu;e) veikt statūtos paredzētās iemaksas, lai izveidotu un papildinātu 120. pantā paredzēto darbības fondu.2. Ja ražotāju organizācija to atļauj un ja tas atbilst ražotāju organizācijas pieņemtajiem noteikumiem un nosacījumiem, neatkarīgi no 1. punkta c) apakšpunkta biedri ražotāji drīkst:a) pārdot ne vairāk kā noteiktu daļu savas produkcijas un/vai produktu tieši saimniecībās un/vai ārpus tām patērētājiem personīgām vajadzībām; šo daļu nosaka dalībvalstis ne mazāk kā 10 % apjomā;b) paši vai ar kādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies pašu organizācija, pārdot produkcijas daudzumu, kas ir maznozīmīgs, salīdzinot ar viņu organizāciju pārdodamās produkcijas apjomiem;c) paši vai ar citas tādas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies pašu organizācija, pārdot produktus, uz kuriem to īpašību dēļ parasti neattiecas attiecīgās organizācijas komerciālā darbība.3. Ražotāju organizācijas statūtos paredz arī:a) noteikšanas, pieņemšanas un grozīšanas kārtību attiecībā uz 1. punktā minētajiem noteikumiem;b) finanšu ieguldījumu noteikšanu organizācijas biedriem, kuri vajadzīgi ražotāju organizācijas finansēšanai;c) noteikumus, kas ļauj tās biedriem ražotājiem demokrātiski uzraudzīt savu organizāciju un tās lēmumus;d) sankcijas par statūtos noteikto pienākumu neizpildi, īpaši par iemaksu neveikšanu vai ražotāju organizācijas noteikumu neievērošanu;e) noteikumus par jaunu biedru uzņemšanu, jo īpaši par minimālo dalības laiku;f) grāmatvedības un budžeta noteikumus, kas vajadzīgi organizācijas darbībai.4. Uzskata, ka saimnieciskos jautājumos augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas darbojas savu biedru vārdā un uzdevumā.214. pants Atzīšana1. Dalībvalstis augļu un dārzeņu nozarē par ražotāju organizācijām atzīst visas juridiskas personas vai precīzi definētas juridiskas personas daļas, kas pieprasa šādu atzīšanu, ja:a) to mērķis ir izmantot videi labvēlīgas audzēšanas metodes, ražošanas metodes un atkritumu apsaimniekošanas metodes, īpaši — lai aizsargātu ūdens un augsnes kvalitāti un ainavu, kā arī lai saglabātu vai veicinātu bioloģisko daudzveidību, tās atbilst 209. un 213. pantā noteiktajām prasībām un iesniedz par to attiecīgus pierādījumus;b) tām ir obligātais minimālais biedru skaits un to rīcībā ir pārdodamās produkcijas minimālais apjoms vai vērtība, kas jānosaka dalībvalstīm, un tās iesniedz par to attiecīgus pierādījumus;c) ir pietiekami pierādījumi tam, ka tās pienācīgi veic savas darbības gan attiecībā uz termiņiem, gan attiecībā uz efektivitāti un piedāvājuma koncentrēšanu, tādējādi dalībvalstis šim nolūkam var nolemt, uz kuriem 209. panta pirmās daļas a) punkta iii) apakšpunktā minētajiem produktiem vai produktu grupām būtu jāattiecina ražotāju organizācijas darbība;d) tās saviem biedriem efektīvi nodrošina tehnisku palīdzību, lai tie izmantotu videi labvēlīgas audzēšanas metodes;e) tās vajadzības gadījumā efektīvi apgādā savas organizācijas biedrus ar tehniskiem līdzekļiem to produkcijas vākšanai, glabāšanai, pakošanai un tirdzniecībai;f) nodrošina pienācīgu viņu darbības komerciālo un grāmatvedības vadību ung) attiecīgajā tirgū tām nav dominējoša stāvokļa, ja vien tas nav vajadzīgs, lai sasniegtu Līguma 39. pantā noteiktos mērķus.2. Dalībvalstis:a) trīs mēnešos pēc pieteikuma un visu attiecīgo pierādījumu iesniegšanas pieņem lēmumu, vai atzīt ražotāju organizāciju;b) ar regulāriem starplaikiem veic pārbaudes, lai pārliecinātos, vai ražotāju organizācijas ievēro šo nodaļu, bet šīs regulas noteikumu neievērošanas vai pārkāpumu gadījumos nosaka sankcijas, ko piemēro šādām organizācijām, un vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par atzīšanas atsaukšanu;c) reizi gadā paziņo Komisijai par visiem lēmumiem, ar ko piešķir, atsaka vai atsauc atzīšanu.II apakšiedaļaRažotāju organizāciju apvienības un ražotāju grupas215. PANTS Ražotāju organizāciju apvienības augļu un dārzeņu nozarēRažotāju organizāciju apvienību augļu un dārzeņu nozarē veido pēc atzītu ražotāju organizāciju ierosmes, un tā var veikt šajā regulā norādītās ražotāju organizācijas funkcijas. Šajā sakarā dalībvalstis pēc lūguma var atzīt ražotāju organizāciju apvienību, ja:a) dalībvalsts uzskata, ka apvienība spēj efektīvi veikt šīs darbības, unb) attiecīgajā tirgū apvienībai nav dominējoša stāvokļa, ja vien tas nav vajadzīgs, lai sasniegtu Līguma 39. pantā noteiktos mērķus.Šīs regulas 213. panta 4. punktu piemēro mutatis mutandis .216. pants Ārpakalpojumu izmantošanaDalībvalsts var atļaut atzītai ražotāju organizācijai augļu un dārzeņu nozarē vai atzītai ražotāju organizāciju apvienībai šajā nozarē izmantot ārpakalpojumus jebkurām savām darbībām, tostarp izmantot savas filiāles, ja tās dalībvalstīm sniedz pietiekamus pierādījumus, ka šādu pakalpojumu izmantošana ir piemērots veids, kā sasniegt attiecīgās ražotāju organizācijas vai attiecīgās ražotāju organizāciju apvienības mērķus.217. pants Ražotāju grupas augļu un dārzeņu nozarē1. Dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, vai Savienības attālākajos reģionos, kā minēts Līguma 349. panta 2. punktā, vai Egejas jūras nelielajās salās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1405/2006 1. panta 2. punktā, ražotāju grupas var veidot kā juridisku vienību vai skaidri noteiktu juridiskas vienības daļu pēc tādu lauksaimnieku ierosmes, kuri audzē vienu vai vairākus augļu un dārzeņu nozares produktus un/vai produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, lai tās tiktu atzītas par ražotāju organizāciju.Šādām ražotāju grupām var piešķirt pārejas periodu, kura laikā jāsasniedz atbilstība nosacījumiem par ražotāju organizācijas atzīšanu saskaņā ar 209. pantu.Lai pieteiktos uz pārejas periodu, minētās ražotāju grupas iesniedz attiecīgajai dalībvalstij pakāpeniskas atzīšanas plānu, ar kura pieņemšanu sākas otrajā daļā minētais pārejas periods un kurš nozīmē sākotnēju atzīšanu. Pārejas periods nav ilgāks par pieciem gadiem.2. Pirms atzīšanas plāna pieņemšanas dalībvalstis informē Komisiju par saviem nolūkiem un ar tiem saistītajām finanšu sekām.III apakšiedaļaNoteikumu attiecināšana uz ekonomiskās zonas ražotājiem218. PANTS Noteikumu piemērošanas paplašināšana1. Gadījumos, kad ražotāju organizāciju augļu un dārzeņu nozarē, kas darbojas noteiktā ekonomiskā zonā, attiecībā uz kādu konkrētu produktu uzskata par produkcijas un ražotāju reprezentatīvu pārstāvi šajā zonā, attiecīgā dalībvalsts pēc šīs ražotāju organizācijas pieprasījuma tiem šīs zonas ražotājiem, kas attiecīgajā ekonomiskajā zonā veic uzņēmējdarbību, bet nepieder pie ražotāju organizācijas, var padarīt saistošus šādus noteikumus:a) šīs regulas 213. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos noteikumus;b) šīs regulas 121. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanai vajadzīgos noteikumus.Šā punkta pirmo daļu piemēro, ja minētie noteikumi:a) ir spēkā vismaz vienu tirdzniecības gadu;b) ir iekļauti pilnīgajā sarakstā XIV pielikumā;c) ir saistoši ne vairāk kā trīs tirdzniecības gadus.Tomēr šā punkta otrās daļas a) apakšpunktā minēto nosacījumu nepiemēro tad, ja attiecīgie noteikumi ir tie, kas uzskaitīti XIV pielikuma 1., 3. un 5. punktā. Šajā gadījumā noteikumus piemēro paplašināti ne ilgāk par vienu tirdzniecības gadu.2. Šajā apakšiedaļā “ekonomiskā zona” ir ģeogrāfiska zona, ko veido blakusesošie vai tuvējie ražošanas reģioni, kuros ražošanas un tirdzniecības apstākļi ir vienādi.Dalībvalstis paziņo Komisijai ekonomisko zonu sarakstu.Viena mēneša laikā pēc paziņošanas Komisija vai nu apstiprina sarakstu ar īstenošanas aktu bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības, vai pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti pieņem lēmumu par grozījumiem, kas dalībvalstij jāveic. Komisija apstiprināto sarakstu publisko veidā, ko tā atzīst par piemērotu.3. Ražotāju organizāciju uzskata par reprezentatīvu pārstāvi 1. punkta nozīmē, ja tās biedri veido vismaz 50 % tās ekonomiskās zonas ražotāju, kurā tā darbojas, un aptver vismaz 60 % šīs zonas produkcijas kopējā apjoma. Neskarot 5. punktu, aprēķinot šos procentus, neņem vērā bioloģisko produktu ražotājus vai bioloģisko produktu ražošanu, uz ko līdz 2008. gada 31. decembrim attiecas Regula (EEK) Nr. 2092/91 un no 2009. gada 1. janvāra — Regula (EK) Nr. 834/2007.4. Noteikumi, kas ir padarīti saistoši visiem ražotājiem noteiktā ekonomiskajā zonā:a) nerada kaitējumu citiem ražotājiem attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā;b) netiek piemēroti tādiem produktiem, kuri piegādāti pārstrādei saskaņā ar līgumu, kas parakstīts pirms tirdzniecības gada sākuma, izņemot noteikumus par ražošanas pārskatu, kas minēti 213. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ja vien šie noteikumi nepārprotami neattiecas uz šādiem produktiem;c) nav pretrunā spēkā esošajiem Savienības un attiecīgās valsts noteikumiem.5. Noteikumus nevar padarīt saistošus bioloģiskās lauksaimniecības produktu ražotājiem, uz kuriem līdz 2008. gada 31. decembrim attiecas Regula (EEK) Nr. 2092/91 un no 2009. gada 1. janvāra — Regula (EK) Nr. 834/2007, ja vien konkrēto pasākumu nav pieņēmuši vismaz 50 % šādu ražotāju ekonomiskajā zonā, kurā darbojas ražotāju organizācija, un minētā organizācija aptver vismaz 60 % no šāda veida ražošanas apjoma attiecīgajā zonā.219. pants PaziņošanaDalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par noteikumiem, kurus tās padarījušas saistošus visiem ražotājiem noteiktā ekonomiskajā zonā saskaņā ar 218. panta 1. punktu. Komisija šos noteikumus publisko veidā, ko tā atzīst par piemērotu.220. pants Noteikumu piemērošanas paplašināšanas atcelšanaKomisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nolemj, ka dalībvalstij jāatceļ tās pieņemtais lēmums par noteikumu piemērošanas paplašināšanu saskaņā ar 218. panta 1. punktu:a) ja tā uzskata, ka to attiecināšana uz pārējiem ražotājiem nepieļauj konkurenci nozīmīgā iekšējā tirgus daļā vai apdraud brīvo tirdzniecību vai ka ir apdraudēti Līguma 39. panta mērķi;b) ja tā konstatē, ka Līguma 101. panta 1. punkts attiecas uz noteikumiem, ko attiecina uz pārējiem ražotājiem. Komisijas lēmumu attiecībā uz minētajiem noteikumiem piemēro vienīgi no šāda konstatējuma dienas;c) ja pārbaudē konstatē, ka nav ievēroti šīs apakšiedaļas noteikumi.221. pants To ražotāju finansiālās iemaksas, kas nav organizācijas biedriPiemērojot 218. panta 1. punktu, attiecīgā dalībvalsts, izpētot iesniegtos pierādījumus, var pieņemt lēmumu, ka ražotājiem, kas nav biedri, ir pienākums maksāt ražotāju organizācijai par to daļu no biedru ražotāju finansiālajām iemaksām, kas tiek izmantotas, lai segtu:a) administratīvās izmaksas, kas saistītas ar 218. panta 1. punkta noteikumu piemērošanu;b) organizācijas vai apvienības veikto pētījumu, tirgus izpētes un tirdzniecības reklāmas izmaksas, kas ir visu šīs zonas ražotāju interesēs.222. pants Ražotāju organizāciju apvienību noteikumu piemērošanas paplašināšanaŠajā apakšiedaļā jebkuru atsauci uz ražotāju organizācijām uzskata arī par atsauci uz atzītām ražotāju organizāciju apvienībām.IV apakšiedaļaStarpnozaru organizācijas augļu un dārzeņu nozarē223. PANTS Atzīšana un atzīšanas atsaukšana1. Ja to pamato attiecīgās dalībvalsts struktūras, dalībvalstis par starpnozaru organizācijām augļu un dārzeņu nozarē var atzīt visas organizācijas, kuras veic uzņēmējdarbību to teritorijā un iesniedz attiecīgu pieteikumu, ar nosacījumu, ka:a) tās darbojas vienā vai vairākos attiecīgās dalībvalsts teritorijas reģionos;b) tās pārstāv ievērojamu daļu no augļu un dārzeņu ražošanas, tirdzniecības un/vai pārstrādes un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu daļu attiecīgajā reģionā vai reģionos un, ja iesaistīts vairāk nekā viens reģions, tās katrā reģionā var uzrādīt minimālo pārstāvības līmeni attiecībā uz katru nozari, ko tās apvieno;c) tās veic divas vai vairāk no 210. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām darbībām;d) tās nenodarbojas ar augļu un dārzeņu audzēšanu, pārstrādi vai tirdzniecību vai augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirdzniecību;e) tās neiesaistās nekādos 285. panta 4. punktā minētajos nolīgumos, lēmumos un saskaņotās darbībās.2. Pirms dalībvalstis piešķir atzīšanu, tās dara Komisijai zināmas starpnozaru organizācijas, kas ir iesniegušas pieteikumus atzīšanas saņemšanai, sniedzot visu būtisko informāciju par to pārstāvību un darbības veidiem, kā arī visu citu novērtēšanai vajadzīgo informāciju.Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var iebilst pret atzīšanu divos mēnešos pēc paziņošanas.3. Dalībvalstis:a) trīs mēnešos pēc pieteikuma un visu apliecinošo dokumentu iesniegšanas pieņem lēmumu par atzīšanu;b) ar regulāriem starplaikiem veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotāju organizācijas ievēro atzīšanas noteikumus un nosacījumus, bet šīs regulas noteikumu neievērošanas vai pārkāpumu gadījumos nosaka sankcijas, ko piemēro šādām organizācijām, un vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par atzīšanas atsaukšanu;c) atsauc atzīšanu, ja:i) vairs netiek ievērotas šajā apakšiedaļā paredzētās prasības un nosacījumi,ii) starpnozaru organizācija iesaistās kādā no 285. panta 4. punktā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, neskarot citas sankcijas, kas tai piemērotas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem,iii) starpnozaru organizācija neievēro 285. panta 2. punktā minētās paziņošanas saistības;d) divos mēnešos paziņo Komisijai par visiem lēmumiem, ar ko atzīšanu piešķir, atsaka vai atsauc.4. Atzīšana nozīmē atļauju veikt 210. panta 3. punkta c) apakšpunktā uzskaitītās darbības, ievērojot citus šīs regulas noteikumus.5. Noteikumus un nosacījumus, kā dalībvalstīm jāziņo Komisijai par starpnozaru organizāciju darbību, kā arī šo ziņojumu sniegšanas periodiskumu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem.6. Komisija pēc pārbaužu rezultātiem ar īstenošanas aktu bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var dalībvalstij pieprasīt atzīšanu atsaukt.7. Komisija veidā, ko tā uzskata par piemērotu, publisko atzīto starpnozaru organizāciju sarakstu, norādot ekonomisko sfēru vai to darbības jomu un pasākumus, ko tās veic 224. panta nozīmē. Publisko arī atzīšanas atsaukšanu.224. pants Noteikumu piemērošanas paplašināšana1. Gadījumos, kad uzskata, ka starpnozaru organizācija, kas darbojas dalībvalsts konkrētā reģionā vai reģionos, reprezentatīvi pārstāv attiecīgā produkta ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi, attiecīgā dalībvalsts pēc šīs starpnozaru organizācijas lūguma dažus nolīgumus, lēmumus vai saskaņotas darbības, par ko šajā organizācijā ir vienojušies, var uz ierobežotu laiku padarīt saistošus citiem šai organizācijai nepiederošiem tirgus dalībniekiem, personām vai grupām, kas darbojas attiecīgajā reģionā vai reģionos.2. Starpnozaru organizāciju uzskata par reprezentatīvu pārstāvi 1. punkta nozīmē, ja attiecīgajā dalībvalsts reģionā vai reģionos tā aptver vismaz divas trešdaļas attiecīgā produkta vai produktu ražošanas, tirdzniecības vai pārstrādes. Ja pieteikums par noteikumu attiecināšanu uz citiem tirgus dalībniekiem attiecas uz vairākiem reģioniem, starpnozaru organizācijai jāapliecina minimālais pārstāvības līmenis katrā attiecīgajā reģionā attiecībā uz katru nozari, ko tā apvieno.3. Noteikumiem, kuru piemērošanu var pieprasīt attiecināt uz citiem tirgus dalībniekiem:a) ir kāds no šādiem mērķiem:i) ražošanas un tirgus pārskati,ii) stingrāki ražošanas noteikumi par Savienības vai attiecīgās valsts noteikumiem,iii) Savienības noteikumiem atbilstīgu standarta līgumu sagatavošana,iv) tirdzniecības noteikumi,v) vides aizsardzības noteikumi,vi) pasākumi produktu potenciāla veicināšanai un izmantošanai,vii) bioloģiskās lauksaimniecības, kā arī izcelsmes norāžu, kvalitātes marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības pasākumi;b) tie ir bijuši spēkā vismaz vienu tirdzniecības gadu;c) tos var padarīt saistošus ne ilgāk kā uz trim tirdzniecības gadiem;d) tie nerada kaitējumu citiem tirgus dalībniekiem attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā.Tomēr pirmās daļas b) apakšpunktā minēto nosacījumu nepiemēro tad, ja attiecīgie noteikumi ir tie, kas uzskaitīti XIV pielikuma 1., 3. un 5. punktā. Šajā gadījumā noteikumus piemēro paplašināti ne ilgāk par vienu tirdzniecības gadu.4. Šā panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii), iv) un v) punktā minētie noteikumi nav atšķirīgi no XIV pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Noteikumi, kas minēti 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktā, nav piemērojami produktiem, kuri ražoti ārpus konkrētā reģiona vai reģioniem, kas minēti 1. punktā.225. pants Noteikumu piemērošanas paplašināšanas paziņošana un atcelšana1. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par noteikumiem, kurus tās saskaņā ar 224. panta 1. punktu padarījušas saistošus visiem viena vai vairāku konkrētu reģionu tirgus dalībniekiem. Komisija šos noteikumus publisko veidā, ko tā atzīst par piemērotu.2. Pirms noteikumu publiskošanas Komisija par starpnozaru nolīgumu piemērošanas paplašināšanas paziņojumiem informē 323. panta 1. punktā minēto komiteju.3. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem lēmumu par to, ka 220. pantā minētajos gadījumos dalībvalstij jāatceļ lēmums par noteikumu piemērošanas paplašināšanu.226. pants To ražotāju finansiālās iemaksas, kas nav organizācijas biedriTādos gadījumos, kad noteikumus vienam vai vairākiem produktiem piemēro paplašināti un vienu vai vairākas 224. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētās darbības veic atzīta starpnozaru organizācija, un tās ir to personu vispārējās ekonomiskās interesēs, kuru darbība ir saistīta ar vienu vai vairākiem attiecīgajiem produktiem, dalībvalsts, kas piešķīrusi atzīšanu, var pieņemt lēmumu, ka personas vai grupas, kas nav starpnozaru organizācijas biedri, bet gūst labumu no šīm darbībām, maksā organizācijai visu vai daļu no iemaksām, ko maksā attiecīgās organizācijas biedri, ciktāl šādas iemaksas ir paredzētas tādu izmaksu segšanai, kas tieši radušās attiecīgo darbību rezultātā.III iedaļaNoteikumi attiecībā uz ražotāju un starpnozaru organizācijām vīna nozarē227. PANTS Atzīšana1. Dalībvalstis var atzīt ražotāju un starpnozaru organizācijas, kuras ir iesniegušas pieteikumu atzīšanai attiecīgajā dalībvalstī, ja pieteikumā ir pierādījumi, ka pieteikuma iesniedzējs:a) attiecībā uz ražotāju organizācijām:i) atbilst 209. pantā noteiktajām prasībām,ii) tam ir minimālais biedru skaits, kas jānosaka attiecīgajai dalībvalstij,iii) organizācijas darbības apgabalā ir pārdodamās produkcijas minimums, kas jānosaka attiecīgajai dalībvalstij,iv) var pienācīgi veikt savu darbību gan laika ziņā, gan efektivitātes un piedāvājuma koncentrācijas ziņā,v) efektīvi dod saviem biedriem iespēju saņemt tehnisko palīdzību videi nekaitīgu audzēšanas metožu izmantošanā;b) attiecībā uz starpnozaru organizācijām:i) atbilst 210. panta 3. punktā noteiktajām prasībām,ii) darbojas vienā vai vairākos attiecīgās teritorijas reģionos,iii) pārstāv ievērojamu to produktu ražošanas un tirdzniecības apjoma daļu, uz kuriem attiecas šī regula,iv) neražo, nepārstrādā vai nepārdod vīna nozares produktus.2. Ražotāju organizācijas, kas ir atzītas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999, ir uzskatāmas par atzītām ražotāju organizācijām saskaņā ar šo pantu.Organizācijas, kuras atbilst 210. panta 3. punktā un šā panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzītajiem kritērijiem un kuras dalībvalstis ir atzinušas, ir uzskatāmas par atzītām starpnozaru organizācijām saskaņā ar minētajiem noteikumiem.3. Regulas 214. panta 2. punktu un 223. panta 3. punktu attiecīgi ražotāju un starpnozaru organizācijām vīna nozarē piemēro mutatis mutandis . Tomēr:a) laikposmi, kas minēti attiecīgi 214. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir četri mēneši;b) pieteikumus atzīšanai, kas minēti 214. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta a) apakšpunktā, iesniedz dalībvalstī, kur atrodas organizācijas mītne;c) ikgadējos paziņojumus, kas minēti attiecīgi 214. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta d) apakšpunktā, veic līdz katra gada 1. martam.IV iedaļaNoteikumi par starpnozaru organizācijām tabakas nozarē228. PANTS Dalības maksa personām vai grupām, kas nav organizācijas biedri1. Ja vienu vai vairākas 2. punktā minētās darbības veic tabakas nozarē atzīta starpnozaru organizācija un tās ir to personu vispārējās ekonomiskās interesēs, kuru darbības ir saistītas ar vienu vai vairākiem attiecīgajiem produktiem, dalībvalsts, kas piešķīrusi atzīšanu, vai Komisija, ja tā piešķīrusi atzīšanu, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var pieņemt lēmumu, ka personas vai grupas, kas nav organizācijas biedri, bet gūst labumu no šīm darbībām, maksā organizācijai visu vai daļu no dalības maksas, ko maksā attiecīgās organizācijas biedri, ciktāl šīs dalības maksas ir paredzētas tādu izmaksu segšanai, kas nav jebkāda veida administratīvās izmaksas un kas tieši radušās attiecīgo darbību rezultātā.2. Šā panta 1. punktā minētās darbības ir saistītas ar kādu no šiem mērķiem:a) pētījumiem, lai palielinātu produkcijas vērtību, īpaši ar jauniem lietojumiem, kas nerada draudus sabiedrības veselībai;b) pētījumiem, lai uzlabotu kvalitāti lapu tabakai vai tabakai ķīpās;c) pētījumiem par audzēšanas metodēm, kas ļauj samazināt augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un garantē augsnes un vides aizsardzību.3. Attiecīgās dalībvalstis dara Komisijai zināmus lēmumus, ko tās gatavojas pieņemt saskaņā ar 1. punktu. Šie lēmumi nestājas spēkā, pirms nav pagājis trīs mēnešu termiņš no dienas, kad tie darīti zināmi Komisijai. Minētajā trīs mēnešu termiņā Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var pieprasīt visa lēmuma projekta vai tā daļas noraidīšanu, ja izvirzītās vispārējās ekonomiskās intereses nav labi pamatotas.4. Ja darbības, ko veic starpnozaru organizācija, kuru Komisija atzinusi saskaņā ar šo nodaļu, ir vispārējās ekonomiskās interesēs, Komisija dara zināmu sava lēmuma projektu attiecīgajām dalībvalstīm, kas divos mēnešos var sniegt komentārus.[V iedaļaRAžOTāJU ORGANIZāCIJAS PIENA UN PIENA PRODUKTU NOZARē229. PANTS Līgumslēgšanas sarunas piena un piena produktu nozarē1. Līgumus par lauksaimnieka svaigpiena piegādēm svaigpiena pārstrādātājam vai savācējam 311. panta 1. punkta otrās daļas nozīmē var pārrunāt saskaņā ar 209. pantu atzīta piena un piena produktu nozares ražotāju organizācija ražotāju vārdā, kas ir tās biedri, attiecībā uz visu vai daļu no to kopējā ražošanas apjoma.2. Ražotāju organizācijas sarunas var notikt:a) neatkarīgi no tā, vai lauksaimnieki īpašumtiesības uz svaigpienu nodod ražotāju organizācijai;b) neatkarīgi no tā, vai pārrunātā cena ir tāda pati attiecībā uz visu vai dažu lauksaimnieku, kuri ir ražotāju organizācijas biedri, kopējo ražošanas apjomu;c) ja kopējais svaigpiena apjoms, par kuru konkrētā ražotāju organizācija veic sarunas, nepārsniedz:i) 3,5 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma unii) 33 % no konkrētas dalībvalsts kopējā valsts ražošanas apjoma, par kuru minētā ražotāju organizācija veic sarunas, uniii) 33 % no visu dalībvalstu kopējā valsts ražošanas apjoma, par kuru minētā ražotāju organizācija veic sarunas;d) ja attiecīgie lauksaimnieki nav citas ražotāju organizācijas biedri, kura to vārdā arī veic sarunas par šādiem līgumiem, une) ja ražotāju organizācija informē tās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tā darbojas.3. Šajā pantā atsauces uz ražotāju organizācijām attiecas arī uz šādu ražotāju organizāciju apvienībām. Lai nodrošinātu, ka šīs apvienības var pienācīgi uzraudzīt, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus par nosacījumiem šādu apvienību atzīšanai.4. Lai piemērotu 2. punkta c) apakšpunktu, Komisija ar līdzekļiem, kurus tā uzskata par piemērotiem, publisko svaigpiena ražošanas apjomus Savienībā un dalībvalstīs, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju.5. Atkāpjoties no 2. punkta c) apakšpunkta ii) un iii) punkta, pat ja 33 % ierobežojums nav pārsniegts, otrajā daļā minētā konkurences iestāde var atsevišķā gadījumā nolemt, ka ražotāju organizācija sarunas neveiks, ja konkurences iestāde uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai novērstu konkurences izslēgšanu vai novērstu nopietnu kaitējumu svaigpiena pārstrādes MVU, kas darbojas tās teritorijā.Pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības attiecībā uz sarunām, kas skar ražošanu vairākās dalībvalstīs. Citos gadījumos to pieņem tās dalībvalsts konkurences iestāde, par kuras ražošanu notiek sarunas.Pirmajā un otrajā daļā minētos lēmumus nepiemēro pirms datuma, kad tie paziņoti attiecīgajiem uzņēmumiem.6. Šajā pantā:a) “valsts konkurences iestāde” ir iestāde, kas minēta 5. pantā Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā[40];b) “MVU” ir mikrouzņēmums, mazais vai vidējais uzņēmums atbilstīgi Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumam 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju.]VI iedaļaProcedūras noteikumi230. PANTS Deleģētās un īstenošanas pilnvaras1. Lai nodrošinātu to, ka augļu un dārzeņu nozarē izveidoto ražotāju organizāciju un ražotāju grupu, olīveļļas un galda olīvu nozarē izveidoto tirgus dalībnieku organizāciju un starpnozaru organizāciju mērķi un pienākumi ir skaidri noteikti ar mērķi veicināt šādu organizāciju un grupu darba efektivitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par:a) konkrētiem mērķiem, ko jācenšas sasniegt šādām grupām un organizācijām, šādu grupu un organizāciju statūtiem, atzīšanu, struktūru, juridiskas personas statusu, dalību, lielumu, pārskatatbildību un darbībām, no atzīšanas izrietošajām sekām, atzīšanas atsaukšanu, atkāpēm no minimālā lieluma un apvienošanos;b) dažu starpnozaru organizāciju noteikumu attiecināšanu uz ražotājiem, kas nav organizācijas biedri;c) starptautiskām ražotāju organizācijām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām, tostarp par administratīvo palīdzību, kas attiecīgajām kompetentajām iestādēm jāsniedz starptautiskas sadarbības gadījumā;d) to, kā ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības izmanto ārpakalpojumus un nodrošina tehniskos līdzekļus;e) ražotāju organizācijas pārdodamās produkcijas minimālo apjomu vai vērtību;f) atkāpēm no 209., 210. un 212. pantā noteiktajām prasībām;g) sankcijām atzīšanas kritēriju neievērošanas gadījumā.2. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt ar šo nodaļu saistītos vajadzīgos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz:a) paziņojumiem, kas jāveic dalībvalstīm;b) pieteikumiem ražotāju organizācijas atzīšanai;c) ražotāju grupu atzīšanas plānu īstenošanu;d) atzīšanas termiņa pagarināšanu;e) pārbaudēm un verifikāciju.III DAĻATIRDZNIECĪBA AR TREŠĀM VALSTĪMI NODAĻA Vispārīgi noteikumi231. pants Vispārīgi principiJa vien šajā regulā vai noteikumos, kas pieņemti, ievērojot šo regulu, nav paredzēts citādi, tirdzniecībā ar trešām valstīm ir aizliegts:a) iekasēt jebkādas nodevas, kuru ietekme ir līdzvērtīga muitas nodokļa ietekmei;b) piemērot jebkādus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi.232. pants Kombinētā nomenklatūraVispārīgie noteikumi, lai interpretētu Kombinēto nomenklatūru, kas paredzēta Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu [41] (turpmāk “Kombinētā nomenklatūra”), un īpašie noteikumi tās piemērošanai attiecas uz to produktu tarifu klasifikāciju, uz kuriem attiecas šī regula. Tarifu nomenklatūru, kas izriet no šīs regulas piemērošanas, attiecīgā gadījumā ietverot III pielikumā un XII pielikuma II daļā minētās definīcijas, iekļauj kopējā muitas tarifā.II NODAĻA ImportsI iedaļa Importa atļaujas233. pants Importa atļaujasNeskarot gadījumus, kad importa atļaujas ir pieprasītas saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā vajadzību pēc importa atļaujām attiecīgo tirgu pārvaldībai un jo īpaši minēto produktu importa uzraudzībai, var noteikt, ka jāuzrāda importa atļauja, lai Savienībā importētu vienu vai vairākus šādu nozaru produktus:a) labība;b) rīsi;c) cukurs;d) sēklas;e) olīveļļa un galda olīvas — attiecībā uz produktiem ar KN kodu 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 un 1522 00 39;f) lini un kaņepes — attiecībā uz kaņepēm;g) augļi un dārzeņi;h) augļu un dārzeņu pārstrādes produkti;i) banāni;j) vīns;k) dzīvi augi;l) liellopu un teļa gaļa;m) piens un piena produkti;n) cūkgaļa;o) aitas un kazas gaļa;p) olas;q) mājputnu gaļa;r) lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts.234. pants Atļauju izdošanaDalībvalstis izsniedz importa atļaujas jebkuram pretendentam neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā šis pretendents veic uzņēmējdarbību, ja vien saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu pieņemtā tiesību aktā nav paredzēts citādi, kā arī neskarot pasākumus, ko veic, lai piemērotu šo nodaļu.235. pants DerīgumsImporta atļaujas ir derīgas visā Savienības teritorijā.236. pants Nodrošinājums1. Ja vien Komisija ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 238. pantam nav noteikusi citādi, šādu atļauju izdošana ir atkarīga no nodrošinājuma iemaksas, kas garantē produktu importu, kamēr nav beidzies atļaujas derīguma termiņš.2. Izņemot force majeure gadījumus, nodrošinājumu pilnībā vai daļēji atsavina, ja importa atļaujas derīguma termiņā importu neveic vai veic tikai daļēji.237. pants Īpašs nodrošinājums vīna nozarē1. Sulai un vīnogu misai, uz ko attiecas KN kodi 2009 61, 2009 69 un 2204 30 un kam kopējā muitas tarifa piemērošana ir atkarīga no produkta importa cenas, šīs cenas faktisko lielumu pārbauda, vai nu pārbaudot katru sūtījumu, vai izmantojot vienotas likmes importa vērtību, ko Komisija aprēķinājusi, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības, pamatojoties uz kotētajām cenām tiem pašiem produktiem to izcelsmes valstīs.Ja sūtījuma deklarētā ievešanas cena ir augstāka par vienotās likmes importa vērtību (ja tādu piemēro), kas palielināta par starpību, kuru Komisija noteikusi ar īstenošanas aktiem un kura nedrīkst pārsniegt vienotās likmes importa vērtību vairāk kā par 10 %, jāiesniedz nodrošinājums, kas ir vienāds ar ievedmuitu, kura noteikta, pamatojoties uz vienotās likmes importa vērtību.Ja sūtījuma ievešanas cena nav deklarēta, kopējā muitas tarifa piemērošana ir atkarīga no vienotās likmes importa vērtības vai no muitas tiesību aktu attiecīgo noteikumu piemērošanas, ievērojot nosacījumus, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem.2. Ja importētajiem produktiem piemēro saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu noteiktās atkāpes, kas minētas XIII pielikuma II daļas B iedaļas 5. punktā vai C iedaļā, importētāji laikā, kad šādus produktus laiž brīvā apgrozībā, par tiem iesniedz nodrošinājumu norādītajām muitas iestādēm. Nodrošinājumu atmaksā pēc tam, kad importētājs tās dalībvalsts muitas iestādēm, kurā produktus laidīs brīvā apgrozībā, ir iesniedzis pierādījumu, ka vīnogu misa ir pārstrādāta vīnogu sulā, izmantota citos produktos ārpus vīna nozares vai, ja tā vinificēta, tad ir attiecīgi marķēta.238. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai ņemtu vērā tirdzniecības attīstību un pārmaiņas tirgū, attiecīgo tirgu vajadzības un lai vajadzības gadījumā uzraudzītu attiecīgo produktu importu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt:a) sarakstu ar 233. pantā minēto nozaru produktiem, kuru importam vajadzīga importa atļauja;b) gadījumus un situācijas, kurās importa atļauja nav jāuzrāda, jo īpaši pamatojoties uz attiecīgo produktu muitas statusu, piemērojamo tirdzniecības režīmu, darbību nolūku, pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu un iesaistītajiem daudzumiem.2. Lai noteiktu importa atļauju sistēmas galvenos elementus, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) noteikt no atļaujas izrietošās tiesības un pienākumus, tās juridiskās sekas, tostarp iespējamu pielaidi attiecībā uz pienākumu importēt, un izcelsmes vietas un izcelsmes norādi, ja tā ir obligāta;b) paredzēt, ka atļaujas izdošanai vai produktu laišanai brīvā apgrozībā ir jāuzrāda trešās valsts vai juridiskas personas izdots dokuments, kas inter alia apliecina produktu izcelsmi, autentiskumu un kvalitātes īpašības;c) pieņemt noteikumus, kas piemērojami atļauju nodošanai, vai vajadzības gadījumā šādas nododamības ierobežojumus;d) pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, un noteikt situācijas, kad dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība, lai nepieļautu vai novērstu krāpšanu un pārkāpumus;e) noteikt gadījumus un situācijas, kad nodrošinājums nav jāiemaksā.239. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem pieņem visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo iedaļu, tostarp noteikumus par:a) pieteikumu iesniegšanu, atļauju izdošanu un to izmantošanu;b) atļaujas derīguma termiņu un iemaksājamā nodrošinājuma summu;c) pierādījumiem, ka ir izpildītas ar atļauju izmantošanu saistītās prasības;d) aizstājēju atļauju un atļauju dublikātu izdošanu;e) atļauju apstrādi dalībvalstīs un apmaiņu ar informāciju, kas vajadzīga atļauju sistēmas pārvaldībai.II iedaļaIevedmuita un maksājumi240. PANTS IevedmuitaJa vien saskaņā ar šo regulu nav paredzēts citādi, uz 1. pantā minētajiem produktiem attiecina kopējā muitas tarifa ievedmuitas likmes.241. pants Ievedmuitas aprēķināšana labībai1. Neatkarīgi no 240. panta ievedmuita produktiem, uz kuriem attiecas KN kods 1001 10 00, 1001 90 91, ex1001 90 99 (augstākā labuma parastie kvieši), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90, kas nav hibrīdu sēklas, kuras paredzētas sēšanai, ir vienāda ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt parasto nodokļa likmi, kas noteikta, pamatojoties uz Kombinēto nomenklatūru.2. Komisija aprēķina 1. punktā minēto ievedmuitu ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības, pamatojoties uz reprezentatīvām CIF importa cenām, ko regulāri nosaka šā panta 1. punktā norādītajiem produktiem.242. pants Ievedmuitas aprēķināšana lobītiem rīsiem1. Neatkarīgi no 240. panta Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības 10 dienās pēc attiecīgā atsauces perioda beigām saskaņā ar XV pielikuma 1. punktu nosaka ievedmuitu lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20.Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nosaka jaunu piemērojamo ievedmuitu, ja atbilstīgi minētajam pielikumam veiktie aprēķini liecina, ka ievedmuita ir jāmaina. Līdz jaunas ievedmuitas noteikšanai piemēro iepriekš noteikto ievedmuitu.2. Aprēķinot XV pielikuma 1. punktā minētos importa apjomus, ņem vērā daudzumus, par kuriem attiecīgajā atsauces periodā izdotas importa atļaujas attiecībā uz lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20, izņemot 243. pantā paredzētās basmati rīsu importa atļaujas.3. References daudzums ir 449 678 tonnas gadā. Katram tirdzniecības gadam references daudzuma daļa atbilst pusei no gada references daudzuma.243. pants Ievedmuitas aprēķināšana lobītiem basmati rīsiemNeatkarīgi no 240. panta XVI pielikumā minētajiem lobītajiem basmati rīsiem ar KN kodu 1006 20 17 un 1006 20 98 piemēro ievedmuitas nulles likmi atbilstīgi nosacījumiem, kurus Komisija noteikusi ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 249. un 250. pantam.244. pants Ievedmuitas aprēķināšana slīpētiem rīsiem1. Neatkarīgi no 240. panta Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības desmit dienās pēc attiecīgā atsauces perioda beigām saskaņā ar XV pielikuma 2. punktu nosaka ievedmuitu daļēji slīpētiem vai pilnīgi noslīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30.Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nosaka jaunu piemērojamo ievedmuitu, ja atbilstīgi minētajam pielikumam veiktie aprēķini liecina, ka ievedmuita ir jāmaina. Līdz jaunas ievedmuitas noteikšanai piemēro iepriekš noteikto ievedmuitu.2. Lai aprēķinātu XV pielikuma 2. punktā minēto importu, ņem vērā daudzumus, par kuriem attiecīgajā atsauces periodā izdotas importa atļaujas attiecībā uz daļēji slīpētiem vai pilnīgi noslīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30.245. pants Ievedmuitas aprēķināšana šķeltajiem rīsiemNeatkarīgi no 240. panta šķeltajiem rīsiem ar KN kodu 1006 40 00 piemērojamā ievedmuita ir EUR 65 par tonnu.246. pants Ievešanas cenu sistēma augļu un dārzeņu, kā arī augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē1. Ja kopējo muitas tarifu nodokļu likmes piemērošana ir atkarīga no importēto preču ievešanas cenas, šīs cenas ticamību pārbauda, izmantojot importa standarta vērtību, ko Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības aprēķinājusi atkarībā no produkta un izcelsmes, pamatojoties uz produkta vidējo svērto cenu dalībvalstu reprezentatīvajos importa tirgos vai, ja nepieciešams, citos tirgos.Tomēr Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt īpašus noteikumus par ievešanas cenu pārbaudi produktiem, ko importē galvenokārt pārstrādei.2. Ja konkrētā sūtījuma deklarētā ievešanas cena ir augstāka par importa standarta vērtību, kas palielināta par starpību, kuru Komisija noteikusi ar īstenošanas aktiem un kura nedrīkst pārsniegt importa standarta vērtību vairāk kā par 10 %, pieprasa iemaksāt nodrošinājumu, kas ir vienāds ar ievedmuitu, kura noteikta, pamatojoties uz importa standarta vērtību.3. Ja konkrētā sūtījuma ievešanas cena nav deklarēta muitošanas laikā, piemērojamā kopējā muitas tarifa likme ir atkarīga no importa standarta vērtības vai tā nosakāma saskaņā ar attiecīgajiem muitas tiesību aktu noteikumiem, ievērojot nosacījumus, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 249. un 250. pantam.247. pants Papildu ievedmuita1. Komisija ar īstenošanas aktiem var noteikt labības, rīsu, cukura, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu, mājputnu gaļas un banānu nozares produktus, kā arī vīnogu sulu un vīnogu misu, kam — ja to importam piemēro 240. līdz 246. pantā noteiktās ievedmuitas likmes — uzliek papildu ievedmuitu, lai novērstu vai neitralizētu nelabvēlīgas sekas Savienības tirgū, ko var izraisīt šo produktu imports, ja:a) importu veic par cenu, kas ir mazāka par to, kuru Savienība paziņojusi PTO (“sprūda cena”), vaib) importa apjoms gadā pārsniedz noteiktu līmeni (“sprūda apjoms”).Sprūda apjoma noteikšanas pamatā ir tirgus piekļuves iespējas, kuras attiecīgā gadījumā noteiktas kā importa procentuālā daļa no attiecīgā iekšzemes patēriņa iepriekšējos trīs gados.2. Papildu ievedmuitu neuzliek, ja attiecīgais imports nevar radīt traucējumus Savienības tirgū vai ja nodokļa ietekme būtu neproporcionāla paredzētajam mērķim.3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas nolūkos importa cenas aprēķina, pamatojoties uz attiecīgā sūtījuma CIF importa cenām.CIF importa cenas pārbauda, salīdzinot tās ar konkrētā produkta reprezentatīvām cenām pasaules tirgū vai šā produkta cenām Savienības importa tirgū.4. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var noteikt reprezentatīvās cenas un sprūda apjomus papildu ievedmuitas piemērošanai saskaņā ar noteikumiem, kuri pieņemti atbilstīgi 250. panta d) punktam.248. pants Ievedmuitas apturēšana cukura nozarēKomisija ar īstenošanas aktiem var pilnībā vai daļēji apturēt ievedmuitas uzlikšanu konkrētiem turpmāk minēto produktu daudzumiem, lai nodrošinātu piegādi, kas vajadzīga 55. panta 2. punktā minēto produktu ražošanai:a) cukurs, kas atbilst KN kodam 1701;b) izoglikoze, kas atbilst KN kodam 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30.249. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro savus pienākumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt prasību iemaksāt nodrošinājumu par konkrētu veidu augstākā labuma labības un basmati rīsu importu.2. Lai nodrošinātu basmati rīsiem piemērojamā režīma pareizu darbību, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt turpmākas prasības, kas tirgus dalībniekiem jāizpilda, lai iesniegtu importa atļaujas pieteikumu saskaņā ar 243. pantu.3. Lai ņemtu vērā labības nozares specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem nosaka kvalitātes prasību minimumu, kas jāievēro, lai varētu izmantot samazinātu ievedmuitas likmi.250. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt:a) attiecībā uz 241. pantu:i) cenu kotācijas, kas jāņem vērā,ii) ja īpašos gadījumos vajadzīgs — iespēju tirgus dalībniekiem uzzināt piemērojamo ievedmuitu pirms attiecīgo sūtījumu pienākšanas;b) vajadzīgos noteikumus, lai konstatētu, vai tiek pareizi piemēroti 243. pantā minētie nodokļi, ar mērķi pārbaudīt importēto produktu īpašības un kvalitāti, un pasākumus, kas jāveic, ja režīma piemērošanā rodas konkrētas grūtības;c) attiecībā uz 246. pantu — noteikumus par importa standarta vērtības aprēķināšanu, cenu paziņošanu, reprezentatīvo tirgu noteikšanu un ievešanas cenu;d) attiecībā uz 247. pantu — turpmākus noteikumus, kas vajadzīgi minētā panta 1. punkta piemērošanai;e) noteikumus par to, kā pārbaudāmas importēto produktu īpašības un kvalitāte.III iedaļaImporta kvotu pārvaldība251. PANTS Tarifu kvotas1. Komisija, pieņemot deleģētos aktus un īstenošanas aktus atbilstīgi 253., 254. un 255. pantam, atver un pārvalda tarifu kvotas 1. pantā minēto produktu importam, ko veic saskaņā ar nolīgumiem, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam, vai saskaņā ar citiem aktiem, kuri pieņemti atbilstīgi Līguma 43. panta 2. punktam.2. Tarifu kvotu pārvaldību veic tā, lai novērstu attiecīgo tirgus dalībnieku diskrimināciju, piemērojot vienu no turpmāk minētajām metodēm vai šo metožu apvienojumu, vai citu atbilstīgu metodi:a) metode, kuras pamatā ir pieteikumu iesniegšanas hronoloģiskā secība (princips “kas pirmais iesniedz, to pirmo apkalpo”);b) metode, kura paredz sadali proporcionāli daudzumiem, kas pieprasīti, iesniedzot pieteikumu (“vienlaicīgas pārbaudes metode”);c) metode, kura paredz ņemt vērā tradicionālus tirdzniecības modeļus (“metode tradicionāls/jaunpienācējs”).3. Ar pieņemto pārvaldības metodi attiecīgā gadījumā pienācīgi ievēro prasības attiecībā uz piegādēm Savienības tirgū un vajadzību saglabāt šā tirgus līdzsvaru.252. pants Īpaši noteikumi1. Attiecībā uz importa kvotu 54 703 tonnām saldētas liellopu un teļa gaļas, uz ko attiecas KN kods 0202 20 30, 0202 30 un 0206 29 91 un kas ir paredzēta pārstrādei, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktā noteikto procedūru var nolemt, ka visa kvota vai tās daļa attiecas uz līdzvērtīgiem daudzumiem kvalitatīvas gaļas, piemērojot konversijas likmi 4,375.2. Attiecībā uz tarifu kvotu 2 000 000 tonnu kukurūzas un 300 000 tonnu sorgo importam Spānijā, kā arī uz tarifu kvotu 500 000 tonnu kukurūzas importam Portugālē 253. pantā minētie noteikumi ietver arī prasības preču importam, ko veic saskaņā ar tarifu kvotām, un vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalstu maksājumu aģentūru importēto preču daudzumu uzglabāšanu valsts noliktavās, kā arī to laišanu šo dalībvalstu tirgos.253. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai importa tarifu kvotas ietvaros nodrošinātu taisnīgu piekļuvi pieejamajiem daudzumiem un vienādus noteikumus tirgus dalībniekiem, Komisija ar deleģētajiem aktiem:a) paredz nosacījumus un atbilstības prasības, kas tirgus dalībniekam jāizpilda, lai iesniegtu pieteikumu importa tarifu kvotas ietvaros; attiecīgajos nosacījumos var iekļaut prasību par minimālo pieredzi tirdzniecībā ar trešām valstīm un pielīdzinātām teritorijām vai pārstrādē, nosakot minimālo daudzumu un laikposmu konkrētā tirgus sektorā; šajos noteikumos var iekļaut īpašus noteikumus, lai ņemtu vērā konkrētas nozares vajadzības un praksi, jo īpaši pārstrādes uzņēmumu ierasto praksi un vajadzības;b) pieņem noteikumus par tiesību nodošanu starp tirgus dalībniekiem un vajadzības gadījumā nodošanas ierobežojumus importa tarifu kvotas pārvaldībā.2. Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro savus pienākumus, un lai garantētu Savienības noslēgto nolīgumu piemērošanu un saistību ievērošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) noteikt, ka ir jāiemaksā nodrošinājums, lai izmantotu importa tarifu kvotu;b) pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, jo īpaši situācijās, kurās dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība; šie noteikumi var paredzēt arī pienākumu dalībvalstīm paziņot datus un informāciju;c) pieņemt noteikumus, lai novērstu krāpšanu un pārkāpumus, inter alia paredzot konkrētus naudassodus un attiecīgo tirgus dalībnieku izslēgšanu no līdzdalības tarifu kvotas izmantošanā proporcionāli atklātajai krāpšanai un pārkāpumiem.254. pants Īstenošanas pilnvaras1. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka:a) ikgadējās tarifu kvotas, vajadzības gadījumā tās attiecīgi sadalot pa gada laikposmiem, un izmantojamo pārvaldības metodi;b) noteikumus, kā piemērojami īpašie noteikumi, kuri paredzēti nolīgumā vai aktā, ar ko pieņemts importa režīms, vajadzības gadījumā konkrētus noteikumus par:i) garantijām, kas attiecas uz produkta īpašībām, izcelsmes vietu un izcelsmi,ii) tā dokumenta atzīšanu, ko izmanto i) punktā minēto garantiju pārbaudīšanai,iii) eksportētājas valsts izdota dokumenta uzrādīšanu,iv) produktu galamērķi un izmantojumu;c) licenču vai atļauju derīguma termiņu;d) nodrošinājuma summām;e) noteikumiem par informācijas un paziņojumu publicēšanu.2. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt:a) atļauju izmantojumu un vajadzības gadījumā īpašus, ar to saistītus noteikumus, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem iesniedz importa pieteikumus un piešķir atļauju tarifu kvotas ietvaros;b) importa režīma uzraudzību.255. pants Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības1. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem procesa pārvaldības noteikumus, lai nodrošinātu to, ka netiek pārsniegti importa tarifu kvotas ietvaros pieejamie daudzumi, konkrēti, nosaka piešķīruma koeficientu katram pieteikumam, kad ir sasniegti pieejamie daudzumi, noraida iesniegtos pieteikumus un vajadzības gadījumā aptur pieteikumu iesniegšanu.2. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var pieņemt noteikumus par neizmantoto daudzumu pārdalīšanu.IV iedaļaĪpaši noteikumi atsevišķiem produktiemI APAKšIEDAļA ĪPAšI IMPORTA NOTEIKUMI LABīBAS UN RīSU NOZARē256. PANTS Dažādu labības graudu maisījumu importsIevedmuitu, kas piemērojama maisījumiem, kuros ir I pielikuma I daļas a) un b) punktā minēto labību graudi, aprēķina šādi:a) maisījumiem, kuros ir divu labību graudi, piemēro to ievedmuitu, ko uzliek:i) labībai, kuras graudi maisījumā ir pārsvarā pēc masas, ja tie ir vismaz 90 % no maisījuma svara,ii) labībai, kam piemēro augstāko ievedmuitu, ja nevienas maisījuma sastāvā esošās labības graudi nav vismaz 90 % no maisījuma svara;b) ja maisījuma sastāvā ir vairāk nekā divu labību graudi un ja vairāku labību graudi ir vairāk nekā 10 % no maisījuma svara, šim maisījumam piemēro ievedmuitu, kura ir augstākā no ievedmuitām, ko uzliek attiecīgajai labībai, pat ja ievedmuitas likme divām vai vairāk attiecīgajām labībām ir vienāda.Ja tikai vienas labības graudi ir vairāk nekā 10 % no maisījuma svara, piemēro ievedmuitu, ko uzliek šai labībai;c) visos gadījumos, uz kuriem neattiecas a) un b) punkts, piemēro ievedmuitu, kura ir augstākā ievedmuita, ko uzliek labībai, kuras graudi ir minētajā maisījumā, pat ja ievedmuitas likme divām vai vairāk labībām ir vienāda.257. pants Labības graudu un rīsu maisījumu importsMaisījumiem, kuru sastāvā ir vienas vai vairāku labību graudi, uz ko attiecas I pielikuma I daļas a) un b) punkts, un viens vai vairāki produkti, uz ko attiecas I pielikuma II daļas a) un b) punkts, piemēro ievedmuitu, kas ir maisījuma sastāvā esošo labību graudiem vai produktam piemērojamā augstākā ievedmuita.258. pants Rīsu maisījumu importsMaisījumiem, kuru sastāvā ir vai nu rīsi, kas klasificējami saskaņā ar dažādām apstrādes grupām vai pakāpēm, vai rīsi, kas klasificējami saskaņā ar vienu vai vairākām dažādām apstrādes grupām vai pakāpēm, un šķeltie rīsi, piemēro ievedmuitu, ko uzliek:a) sastāvdaļai, kura maisījumā ir pārsvarā pēc masas, ja šī sastāvdaļa ir vismaz 90 % no maisījuma svara;b) sastāvdaļai, kurai uzliek augstāko ievedmuitu, ja neviena no sastāvdaļām nav vismaz 90 % no maisījuma svara.259. pants Tarifu klasifikācijas piemērojamībaJa 256., 257. un 258. pantā paredzēto ievedmuitas noteikšanas metodi nevar piemērot, minētajos pantos minētajiem maisījumiem piemērojamo ievedmuitu nosaka saskaņā ar maisījumu tarifu klasifikāciju.II apakšiedaļaCukura importa režīms260. PANTS Ierastās patēriņa vajadzības rafinēšanai1. Ierastās patēriņa vajadzības cukura rafinēšanai, izteiktas baltajā cukurā, vienam tirdzniecības gadam Savienībā ir 2 489 735 tonnas.2. Vienīgo cukurbiešu pārstrādes rūpnīcu, kas Portugālē darbojās 2005. gadā, uzskata par pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumu.3. Rafinēšanai paredzēta cukura importa atļaujas izsniedz vienīgi pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem, ja attiecīgie daudzumi nepārsniedz daudzumus, ko var importēt atbilstīgi 1. punktā minētajām ierastajām patēriņa vajadzībām. Šīs atļaujas var nodot vienīgi citiem pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem, un šo atļauju derīguma termiņš beidzas tā tirdzniecības gada beigās, kuram tās ir izdotas.Šo punktu piemēro katra tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos.261. pants Deleģētās pilnvarasLai nodrošinātu to, ka importēto cukuru, kas paredzēts rafinēšanai, rafinē saskaņā ar šo apakšiedaļu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt:a) konkrētas definīcijas 260. pantā minētā importa režīma darbībai;b) nosacījumus un atbilstības prasības, kas jāizpilda tirgus dalībniekam, lai iesniegtu importa atļaujas pieteikumu, tostarp prasību iemaksāt nodrošinājumu;c) noteikumus par piemērojamajiem administratīvajiem sodiem.262. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt vajadzīgos noteikumus par pierādījumiem un dokumentiem, kas jāiesniedz saistībā ar prasībām un pienākumiem, kuri tirgus dalībniekiem, jo īpaši pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem, noteikti importa jomā.III apakšiedaļaĪpaši noteikumi kaņepju importam263. PANTS Kaņepju imports1. Turpmāk norādītos produktus var importēt Savienībā vienīgi tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:a) neapstrādāti kaņepāji, uz kuriem attiecas KN kods 5302 10 00 un kuri atbilst Regulas (EK) Nr. 73/2009 39. pantā noteiktajām prasībām;b) dažādu šķirņu kaņepju sēklas, uz kurām attiecas KN kods ex1207 99 15, kuras paredzētas sēšanai un kurām ir pievienots apliecinājums, ka tetrahidrokanabinola saturs nepārsniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 39. pantu noteikto saturu;c) kaņepju sēklas, kuras nav paredzētas sēšanai, uz kurām attiecas KN kods 1207 99 91 un kuras importē vienīgi dalībvalsts atļauti importētāji, lai nodrošinātu, ka šādas sēklas nav paredzētas sēšanai.2. Neskarot nekādus īpašus noteikumus, ko Komisija var pieņemt ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 318. pantu, uz šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā norādīto produktu importu Savienībā attiecas pārbaudes, lai noteiktu, vai ir ievēroti šā panta 1. punktā paredzētie nosacījumi.3. Šo pantu piemēro, neskarot stingrākus noteikumus, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar Līgumu un saistībām, kas izriet no PTO Lauksaimniecības nolīguma.IV apakšiedaļaĪpaši noteikumi apiņu importam264. PANTS Apiņu imports1. Apiņu nozares produktus var importēt no trešām valstīm vienīgi tad, ja to kvalitātes standarti ir vismaz līdzvērtīgi standartiem, kuri noteikti attiecībā uz tādiem pašiem produktiem, kas ievākti Savienībā vai ražoti no Savienībā ievāktiem produktiem.2. Produktus uzskata par atbilstošiem 1. punktā minētajam standartam, ja tiem pievienots izcelsmes valsts iestāžu izdots apliecinājums, kas atzīts par līdzvērtīgu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 117. pantā minētajam sertifikātam.Attiecībā uz apiņu pulveri, apiņu pulveri ar augstāku lupulīna saturu, apiņu ekstraktu un jauktiem apiņu produktiem apliecinājumu var atzīt par līdzvērtīgu sertifikātam vienīgi tad, ja alfa skābes saturs šajos produktos nav mazāks par tās saturu apiņos, no kuriem šie produkti iegūti.3. Lai mazinātu administratīvo slogu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt nosacījumus, kad nepiemēro ar līdzvērtības apliecinājumu un iepakojuma marķēšanu saistītos pienākumus.4. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem ar šo pantu saistītus noteikumus, tostarp noteikumus par līdzvērtības apliecinājumu atzīšanu un par apiņu importa pārbaudēm.V iedaļaAizsardzība un ievešana pārstrādei265. PANTS Aizsardzības pasākumi1. Komisija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 260/2009 [42] un Padomes Regulu (EK) Nr. 625/2009[43] veic šā panta 3. punktā minētos aizsardzības pasākumus attiecībā uz importu Savienībā.2. Ja vien saskaņā ar jebkuru citu Eiropas Parlamenta un Padomes aktu un jebkuru citu Padomes aktu nav paredzēts citādi, Komisija saskaņā ar šā panta 3. punktu veic tos aizsardzības pasākumus attiecībā uz importu Savienībā, kas paredzēti starptautiskos nolīgumos, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.3. Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var veikt 1. un 2. punktā minētos pasākumus. Ja Komisija saņem lūgumu no dalībvalsts, tā ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu piecās darbdienās pēc lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 323. panta 2. punktu.Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.4. Saskaņā ar 3. punktu pieņemtos Savienības aizsardzības pasākumus Komisija atceļ vai groza, pieņemot īstenošanas aktus. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 323. panta 2. punktu.266. pants Pārstrādes režīma un ievešanas pārstrādei režīma apturēšana1. Ja Savienības tirgū pārstrādes režīma vai ievešanas pārstrādei režīma dēļ ir radušies traucējumi vai ir iespējams, ka tie radīsies, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc pašas ierosmes var pilnībā vai daļēji apturēt pārstrādes režīmu vai ievešanas pārstrādei režīmu attiecībā uz labības, rīsu, cukura, olīveļļas un galda olīvu, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes, vīna, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu, mājputnu gaļas un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta nozares produktiem. Ja Komisija saņem lūgumu no dalībvalsts, tā ar īstenošanas aktiem pieņem attiecīgu lēmumu piecās darbdienās pēc lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 323. panta 2. punktu.Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.2. Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs TKO pareizai darbībai, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktā noteikto procedūru var pilnībā vai daļēji aizliegt izmantot ievešanas pārstrādei režīmu attiecībā uz 1. punktā minētajiem produktiem.III NODAĻAEksportsI iedaļaEksporta atļaujas267. pants Eksporta atļaujas1. Neskarot gadījumus, kad eksporta atļaujas pieprasa saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā vajadzību pēc eksporta atļaujām attiecīgo tirgu pārvaldībai un jo īpaši attiecīgo produktu eksporta uzraudzībai, var noteikt, ka eksporta atļauja vajadzīga, lai no Savienības eksportētu vienu vai vairākus šādu nozaru produktus:a) labība;b) rīsi;c) cukurs;d) olīveļļa un galda olīvas — attiecībā uz I pielikuma VII daļas a) punktā minēto olīveļļu;e) augļi un dārzeņi;f) augļu un dārzeņu pārstrādes produkti;g) vīns;h) liellopu un teļa gaļa;i) piens un piena produkti;j) cūkgaļa;k) aitas un kazas gaļa;l) olas;m) mājputnu gaļa;n) lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts.2. Šīs regulas 234., 235. un 236. pantu piemēro mutatis mutandis .268. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai ņemtu vērā tirdzniecības attīstību un pārmaiņas tirgū, attiecīgo tirgu vajadzības un lai vajadzības gadījumā uzraudzītu attiecīgo produktu eksportu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt:a) sarakstu ar 267. panta 1. punktā minēto nozaru produktiem, kuru eksportam vajadzīga eksporta atļauja;b) gadījumus un situācijas, kurās eksporta atļauja nav jāuzrāda, jo īpaši pamatojoties uz attiecīgo produktu muitas statusu, darbību nolūku, pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu un iesaistītajiem daudzumiem.2. Lai noteiktu eksporta atļauju sistēmas galvenos elementus, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) noteikt no atļaujas izrietošās tiesības un pienākumus, tās juridiskās sekas, tostarp iespējamu pielaidi attiecībā uz pienākumu eksportēt, un galamērķa norādi, ja tā ir obligāta;b) pieņemt noteikumus, kas piemērojami atļaujas nodošanai, vai vajadzības gadījumā šādas nododamības ierobežojumus;c) pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, un noteikt situācijas, kad dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība, lai nepieļautu vai novērstu krāpšanu;d) noteikt gadījumus un situācijas, kad nodrošinājums nav jāiemaksā.269. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem pieņem visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar šo iedaļu, tostarp noteikumus par:a) pieteikumu iesniegšanu, atļauju izdošanu un to izmantošanu;b) atļauju derīguma termiņu un iemaksājamā nodrošinājuma summu;c) pierādījumiem, ka ir izpildītas ar atļauju izmantošanu saistītās prasības;d) aizstājēju atļauju un atļauju dublikātu izdošanu;e) atļauju apstrādi dalībvalstīs un apmaiņu ar informāciju, kas vajadzīga sistēmas pārvaldībai.270. pants Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzībasLai pārvaldītu tirgu gadījumos, kad ir iesniegti pieteikumi par lieliem daudzumiem, Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var ierobežot daudzumus, par kuriem var izdot atļaujas, noraidīt daudzumus, par kuriem iesniegti pieteikumi, un apturēt pieteikumu iesniegšanu.II iedaļaEksporta kompensācijas271. PANTS Eksporta kompensāciju piemērošanas joma1. Ciktāl nepieciešams, lai ļautu eksportēt produktus, pamatojoties uz šādu produktu kotācijām vai cenām pasaules tirgū, tādā apjomā, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu, starpību starp minētajiem kursiem vai cenām un Savienības cenām var segt ar eksporta kompensācijām par:a) turpmāk norādīto nozaru produktiem, kurus eksportē nepārstrādātus:i) labība,ii) rīsi,iii) cukurs — attiecībā uz I pielikuma III daļas b), c), d) un g) punktā minētajiem produktiem,iv) liellopu un teļa gaļa,v) piens un piena produkti,vi) cūkgaļa,vii) olas,viii) mājputnu gaļa;b) produktiem, kas uzskaitīti a) apakšpunkta i), ii), iii), v) un vii) punktā un ko eksportē XVII un XVIII pielikumā uzskaitīto preču veidā.Attiecībā uz pienu un piena produktiem, kas eksportēti XVII pielikuma IV daļā minēto preču veidā, eksporta kompensācijas var piešķirt vienīgi par I pielikuma XVI daļas a) līdz e) punktā un g) punktā uzskaitītajiem produktiem.2. Eksporta kompensācijas par pārstrādātiem produktiem XVII un XVIII pielikumā uzskaitīto preču veidā nedrīkst būt lielākas par tām, ko piemēro šādiem produktiem, kurus eksportē bez turpmākas pārstrādes.3. Ciktāl tas nepieciešams, lai ņemtu vērā īpatnības, kas raksturīgas konkrētu alkoholisko dzērienu ražošanai no graudiem, tostarp to ilgo nogatavināšanas periodu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par produktu un tirgus dalībnieku tiesībām pretendēt uz eksporta kompensācijām, jo īpaši noteikumus par produktu definīciju un īpašībām, un noteikt koeficientus eksporta kompensāciju aprēķināšanai, ņemot vērā attiecīgo produktu nogatavināšanas procesu.4. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz visus vajadzīgos pasākumus saistībā ar šo pantu, tostarp tehniskas prasības un procedūras noteikumus, ko piemēro valsts veiktām 3. punktā minēto produktu pārbaudēm.5. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var noteikt koeficientu 3. punktā minēto produktu eksporta kompensācijas pielāgošanai.272. pants Eksporta kompensāciju sadaleProduktu daudzumiem, ko var eksportēt, saņemot eksporta kompensāciju, piemēro tādu metodi, kas:a) ir vispiemērotākā produkta īpašībām un situācijai attiecīgajā tirgū un kas ļauj, cik vien iespējams efektīvi, izmantot pieejamos resursus, ņemot vērā Savienības eksporta efektivitāti un struktūru, neradot attiecīgo tirgus dalībnieku un jo īpaši lielu un mazu uzņēmēju diskrimināciju;b) attiecībā uz administratīvu prasību ievērošanu vismazāk apgrūtina tirgus dalībniekus administratīvā ziņā;c) novērš jebkuru attiecīgo tirgus dalībnieku diskrimināciju.273. pants Eksporta kompensāciju noteikšana1. Eksporta kompensācijas ir vienādas visā Savienībā. Tās var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.2. Pasākumus kompensāciju noteikšanai Padome veic saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.274. pants Eksporta kompensācijas piešķiršana1. Kompensācijas par 271. panta 1. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajiem produktiem, kurus eksportē kā tādus bez turpmākas pārstrādes, piešķir tikai pēc pieteikuma un pēc atbilstīgas eksporta atļaujas uzrādīšanas.2. Šā panta 1. punktā minētajiem produktiem piemēro kompensāciju, kas piemērojama atļaujas pieteikuma iesniegšanas dienā vai attiecīgā gadījumā dienā, kas izriet no konkrētās konkursa procedūras, un — diferencētas kompensācijas gadījumā — kompensāciju, kas tajā pašā dienā piemērojama attiecībā uz:a) atļaujā norādīto galamērķi vaib) attiecīgā gadījumā — faktisko galamērķi, ja tas atšķiras no atļaujā norādītā galamērķa, un šādā gadījumā piemērojamā summa nedrīkst pārsniegt summu, ko piemēro attiecībā uz atļaujā norādīto galamērķi.Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu šajā punktā paredzētās elastīgās pieejas ļaunprātīgu izmantošanu. Šie pasākumi jo īpaši var būt saistīti ar pieteikumu iesniegšanas procedūru un eksportētāju sniedzamajiem paziņojumiem.3. Lai ņemtu vērā inkubējamo olu un dienu vecu cāļu tirdzniecības un pārvadāšanas apstākļu specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem var nolemt, ka eksporta atļaujas var piešķirt ex post .4. Lai nodrošinātu Līguma I pielikumā minēto produktu un to pārstrādes produktu eksportētāju vienādu piekļuvi eksporta kompensācijām, Komisija ar deleģētajiem aktiem var nolemt, ka šīs regulas 271. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām precēm piemēro 1. un 2. punktu.Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo punktu.5. Lai mazinātu administratīvo slogu humānās palīdzības organizācijām, Komisija ar deleģētajiem aktiem var piešķirt atkāpes no 1. un 2. punkta attiecībā uz produktiem, par kuriem eksporta kompensācijas izmaksā saskaņā ar pārtikas atbalsta pasākumiem.6. Kompensāciju izmaksā, ja tiek iesniegts pierādījums, ka:a) produkti ir eksportēti no Savienības;b) attiecībā uz diferencētu kompensāciju — produkti ir nogādāti atļaujā norādītajā galamērķī vai citā galamērķī, attiecībā uz kuru kompensācija ir noteikta, neskarot 2. punkta b) apakšpunktu.7. Lai nepieļautu novirzes tirdzniecības plūsmās, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt turpmākus nosacījumus eksporta kompensāciju piešķiršanai, jo īpaši nosacījumu, ka:a) kompensācijas maksā tikai par ES izcelsmes produktiem;b) par importētiem produktiem izmaksāto kompensāciju apjoms nepārsniedz nodokļus, kas iekasēti importējot, ja minētie nodokļi ir mazāki par piemērojamo kompensāciju.275. pants Eksporta kompensācijas par dzīvniekiem liellopu un teļa gaļas nozarē1. Attiecībā uz liellopu un teļa gaļas nozares produktiem eksporta kompensāciju piešķiršana un maksājumi par dzīvnieku eksportu ir atkarīgi no tā, vai tiek ievērotas Savienības tiesību aktos paredzētās prasības par dzīvnieku labturību un jo īpaši par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā.2. Lai rosinātu eksportētājus ievērot dzīvnieku labturības nosacījumus un dotu kompetentajām iestādēm iespēju pārbaudīt eksporta kompensāciju pareizu izmaksāšanu, ja tā ir atkarīga no dzīvnieku labturības prasību ievērošanas, Komisija ar deleģētajiem aktiem:a) pieņem noteikumus par dzīvnieku labturības prasību ievērošanu ārpus Savienības muitas teritorijas un par to pārbaudi un ziņošanu, tostarp par neatkarīgu trešo personu iesaistīšanu;b) nosaka sodanaudu, kas piemērojama eksporta kompensācijas maksājumiem, vai paredz eksporta kompensācijas atgūšanu, ja netiek ievērotas dzīvnieku labturības likumiskās prasības.3. Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo pantu.276. pants Eksporta robežlielumiTo apjoma saistību ievērošanu, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu, nodrošina, pamatojoties uz eksporta atļaujām, kas ir izdotas par atsauces periodu, kuru piemēro attiecīgajiem produktiem. Attiecībā uz atbilstību saistībām, kas izriet no PTO Lauksaimniecības nolīguma, atsauces perioda beigšanās neietekmē eksporta atļauju derīgumu.277. pants Deleģētās pilnvaras1. Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki, piedaloties konkursa procedūrās, ievēro savus pienākumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem nosaka pamatprasību atļaujas nodrošinājuma atbrīvošanai konkursa kārtībā piešķirtu eksporta kompensāciju gadījumā.2. Lai mazinātu administratīvo slogu tirgus dalībniekiem un iestādēm, Komisija ar deleģētajiem aktiem var noteikt robežvērtības, kuru nepārsniegšanas gadījumā nav jāparedz pienākums uzrādīt eksporta atļauju, un norādīt galamērķus, attiecībā uz kuriem var pamatoti piešķirt atbrīvojumu no pienākuma uzrādīt eksporta atļauju.3. Lai ievērotu reālas situācijas, kurās ir pamatotas tiesības pretendēt uz pilnu vai daļēju eksporta kompensāciju, un lai palīdzētu tirgus dalībniekiem pārvarēt laikposmu no eksporta kompensācijas pieteikuma iesniegšanas līdz tās galīgajam maksājumam, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt pasākumus attiecībā uz:a) citu kompensācijas izmaksas datumu;b) sekām eksporta kompensācijas izmaksas gadījumā, ja atļaujā norādītais produkta kods vai galamērķis neatbilst faktiskajam produktam vai galamērķim;c) eksporta kompensāciju avansa maksājumu, ieskaitot nosacījumus nodrošinājuma iemaksai un atbrīvošanai;d) pārbaudēm un pierādījumiem, ja pastāv šaubas par reālo produkta galamērķi, ieskaitot iespēju veikt reimportu Savienības muitas teritorijā;e) galamērķiem, kuri uzskatāmi par eksportu no Savienības, un Savienības muitas teritorijā esošu galamērķu iekļaušanu galamērķos, kuriem ir tiesības pretendēt uz eksporta kompensācijām.4. Lai nodrošinātu to, ka produkti, par kuriem saņem eksporta kompensācijas, tiek eksportēti no Savienības muitas teritorijas, un nepieļautu to iespējamu atgriešanos minētajā teritorijā, un lai mazinātu administratīvo slogu tirgus dalībniekiem, kuriem diferencētu kompensāciju gadījumos jāsagatavo un jāiesniedz pierādījumi, ka kompensāciju saņēmušie produkti ir sasnieguši galamērķa valsti, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt pasākumus attiecībā uz:a) termiņu, kurā jābūt pabeigtai izvešanai no Savienības muitas teritorijas, arī pagaidu atkārtotas ievešanas laiku;b) pārstrādi, kādu minētajā periodā drīkst veikt produktiem, par kuriem saņem eksporta kompensācijas;c) pierādījumu par galamērķa sasniegšanu diferencētu kompensāciju gadījumā;d) kompensācijas robežvērtībām un nosacījumiem, ar kādiem eksportētājus var atbrīvot no prasības sniegt šādu pierādījumu;e) nosacījumiem, ar kādiem apstiprina neatkarīgu trešo personu pierādījumu par galamērķa sasniegšanu diferencētu kompensāciju gadījumos.5. Lai ņemtu vērā dažādu nozaru specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem var paredzēt īpašas prasības un nosacījumus, kas piemērojami tirgus dalībniekiem un produktiem, kuri ir tiesīgi pretendēt uz eksporta kompensāciju.6. Lai dotu iespēju pielāgoties pārmaiņām pārstrādes rūpniecībā, Komisija ar deleģētajiem aktiem var izdarīt grozījumus XVII pielikumā, ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009[44] 8. panta 2. punktā minētos kritērijus.7. Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi to nosacījumu ziņā, ar kādiem Līguma I pielikumā minēto produktu eksportētāji saņem eksporta kompensācijas, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par 274. panta 5., 6. un 7. punkta piemērošanu 271. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1216/2009 noteikumus.278. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem pieņem visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo iedaļu, jo īpaši noteikumus:a) par to eksportējamo daudzumu pārdali, kas nav piešķirti vai izlietoti;b) par to, kā uzraudzīt, vai darbības, par kurām ir tiesības pretendēt uz kompensāciju un visu citu summu samaksu par eksporta darījumiem, ir faktiski veiktas un pareizi izpildītas, tostarp paredzot fiziskas kontroles un dokumentu pārbaudes;c) par 271. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem.III iedaļaEksporta kvotu pārvaldība piena un piena produktu nozarē279. PANTS Trešo valstu atvērtu tarifu kvotu pārvaldība1. Ja nolīgumā, kas noslēgts saskaņā ar Līguma 218. pantu, paredzēta pilnīga vai daļēja trešās valsts atvērtas tarifa kvotas pārvaldība, Komisija attiecībā uz pienu un piena produktiem ar deleģētajiem aktiem pieņem īpašus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka konkrēto kvotu izmanto saskaņā ar attiecīgā starptautiskā nolīguma mērķiem.2. Šā panta 1. punktā minēto tarifu kvotu pārvalda tā, lai novērstu attiecīgo tirgus dalībnieku diskrimināciju un nodrošinātu saskaņā ar attiecīgo kvotu pieejamo iespēju pilnīgu izmantošanu, piemērojot vienu no turpmāk minētajām metodēm vai šo metožu apvienojumu, vai citu atbilstīgu metodi:a) metode, kuras pamatā ir pieteikumu iesniegšanas hronoloģiskā secība (princips “kas pirmais iesniedz, to pirmo apkalpo”);b) metode, kura paredz sadali proporcionāli daudzumiem, kas pieprasīti, iesniedzot pieteikumu (“vienlaicīgas pārbaudes metode”);c) metode, kurā paredzēts ņemt vērā tradicionālus tirdzniecības modeļus (“metode tradicionāls/jaunpienācējs”).3. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem vajadzīgos noteikumus par to kvotu pārvaldību, kuras atvērtas saskaņā ar šo iedaļu.4. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem noteikumus procesa pārvaldībai, lai:a) garantētu, ka netiek pārsniegti daudzumi, kas pieejami saskaņā ar kvotām, kuras atvērtas atbilstīgi šai iedaļai;b) pārdalītu neizmantotos daudzumus.IV iedaļaĪpaša importa procedūra, ko piemēro trešās valstīs280. PANTS Sertifikāti produktiem, kam trešās valstīs piemēro īpašu importa procedūru1. Ja eksportē produktus, kuriem atbilstīgi nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi saskaņā ar Līguma 218. pantu, var tikt piemērota īpaša importa procedūra trešā valstī, ja tiek ievēroti konkrēti nosacījumi, dalībvalstu kompetentās iestādes pēc pieprasījuma un atbilstošām pārbaudēm izsniedz dokumentu, kas apliecina, ka nosacījumi ir ievēroti.2. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar 1. punktu.V iedaļaĪpaši noteikumi dzīviem augiem281. PANTS Minimālās eksporta cenas1. Lai ņemtu vērā attīstību tirgū, kurā pārdod dzīvu augu nozares produktus, uz ko attiecas KN kods 0601 10, katru gadu laikus pirms tirdzniecības sezonas var noteikt vienu vai vairākas minimālās cenas eksportam uz trešām valstīm. Pasākumus minimālo cenu noteikšanai Padome veic saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.Šādu produktu eksportu atļauj tikai par cenu, kas ir vienāda vai lielāka par minētajam produktam noteikto minimālo cenu.2. Komisija ar īstenošanas aktiem paredz visus vajadzīgos administratīvos pasākumus, kas saistīti ar 1. punkta pirmo daļu, ņemot vērā saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.VI iedaļaIzvešana pārstrādei282. PANTS Izvešanas pārstrādei režīma apturēšana1. Ja Savienības tirgū izvešanas pārstrādei režīma dēļ ir radušies traucējumi vai ir iespējams, ka tie radīsies, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc pašas ierosmes var pilnībā vai daļēji apturēt izvešanas pārstrādei režīmu attiecībā uz labības, rīsu, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes, vīna, liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, un mājputnu gaļas nozares produktiem. Ja Komisija saņem lūgumu no dalībvalsts, tā ar īstenošanas aktiem pieņem lēmumu piecās darbdienās pēc lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 323. panta 2. punktu.Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.2. Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs TKO pareizai darbībai, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktā noteikto procedūru var pilnībā vai daļēji aizliegt izmantot izvešanas pārstrādei režīmu attiecībā uz 1. punktā minētajiem produktiem.IV DAĻAKONKURENCES NOTEIKUMII NODAĻA Noteikumi, ko piemēro uzņēmumiem283. pants Līguma 101. līdz 106. panta piemērošanaJa vien šajā regulā nav noteikts citādi, Līguma 101. līdz 106. pantu un to piemērošanas noteikumus, ievērojot šīs regulas 284., 285., 286. [un 287.] pantu, piemēro visiem Līguma 101. panta 1. punktā un 102. pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kas saistītas ar šajā regulā apskatīto produktu ražošanu vai tirdzniecību.284. pants Izņēmumi1. Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro tādiem šīs regulas 283. pantā minētiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kas ir būtiska valsts tirgus organizācijas daļa vai ir vajadzīgi Līguma 39. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai.Jo īpaši Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro vienas dalībvalsts lauksaimnieku, lauksaimnieku apvienību vai šādu apvienību savienību nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kas attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību, vai kopīgu iekārtu izmantošanu lauksaimniecības produktu uzglabāšanai, apstrādei vai pārstrādei un saskaņā ar ko nav pienākuma noteikt vienādas cenas, ja vien Komisija neuzskata, ka tādā veidā tiek izslēgta konkurence vai apdraudēti Līguma 39. panta mērķi.2. Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmumu vai uzņēmumu apvienību un citu saistītu fizisku personu vai juridisku personu uzklausīšanas, ko Komisija uzskata par lietderīgu, Komisijai vienīgajai ir tiesības, kuras pārskata Eiropas Savienības Tiesa, noteikt, kuri nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības atbilst 1. punkta nosacījumiem. Šajā nolūkā Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem lēmumu, kurš tiek publicēts.Komisija veic šādu noteikšanu pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts kompetentās iestādes, ieinteresēta uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pieprasījuma.3. Šā panta 2. punkta pirmajā daļā minētā lēmuma publikācijā ir norādīti iesaistīto pušu vārdi un lēmuma galvenais saturs. Tajā ņem vērā uzņēmumu likumīgās intereses komercnoslēpumu aizsargāšanā.285. pants Nolīgumi un saskaņotas darbības augļu un dārzeņu nozarē1. Līguma 101. panta 1. punkts neattiecas uz atzītu starpnozaru organizāciju nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kuru mērķis ir veikt šīs regulas 210. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētās darbības.2. Šā panta 1. punktu piemēro vienīgi ar noteikumu, ka:a) nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir paziņotas Komisijai;b) divos mēnešos pēc visas pieprasītās informācijas saņemšanas Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nav konstatējusi, ka nolīgumi, lēmumi vai saskaņotās darbības neatbilst Savienības noteikumiem.3. Nolīgumus, lēmumus un saskaņotās darbības nevar ieviest, pirms nav beidzies 2. punkta b) apakšpunktā norādītais laikposms.4. Jebkurā gadījumā par nesaderīgiem ar Savienības noteikumiem atzīst šādus nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības:a) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas Savienībā var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu;b) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var apdraudēt tirgus organizācijas netraucētu darbību;c) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt konkurences traucējumus un kas nav vajadzīgi to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība;d) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ietver cenu noteikšanu, neskarot starpnozaru organizāciju veiktās darbības kādu īpašu Savienības noteikumu piemērošanai;e) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daļu.5. Ja pēc 2. punkta b) apakšpunktā minētā divu mēnešu termiņa beigām Komisija konstatē, ka nav ievēroti 1. punkta piemērošanas nosacījumi, tā ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem lēmumu, paziņojot, ka uz attiecīgo nolīgumu, lēmumu vai saskaņoto darbību attiecas Līguma 101. panta 1. punkts.Šis Komisijas lēmums nestājas spēkā pirms dienas, kad tas paziņots attiecīgajai starpnozaru organizācijai, ja vien šī starpnozaru organizācija nav sniegusi nepareizu informāciju vai ļaunprātīgi izmantojusi 1. punktā paredzēto atbrīvojumu.6. Daudzgadu nolīgumu gadījumā paziņošana par pirmo gadu ir spēkā turpmākajos līguma gados. Tomēr šādā gadījumā Komisija pēc savas ierosmes vai pēc citas dalībvalsts lūguma jebkurā laikā var paziņot, ka konstatēta neatbilstība.286. pants Nolīgumi un saskaņotas darbības tabakas nozarē1. Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro tabakas nozarē atzītu starpnozaru organizāciju nolīgumiem un saskaņotām darbībām, kas paredzētas šīs regulas 210. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto mērķu īstenošanai, ja:a) par šiem nolīgumiem un saskaņotām darbībām ir informēta Komisija;b) trīs mēnešos pēc visas pieprasītās informācijas saņemšanas Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nav konstatējusi, ka šie nolīgumi vai saskaņotās darbības ir nesaderīgi ar Savienības konkurences noteikumiem.Nolīgumus un saskaņotas darbības nedrīkst īstenot minētajā trīs mēnešu laikposmā.2. Nolīgumus un saskaņotas darbības atzīst par nesaderīgiem ar Savienības konkurences noteikumiem, ja tie:a) var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu Savienībā;b) var ietekmēt tirgus organizācijas pareizu darbību;c) var radīt konkurences traucējumus, kas nav būtiski to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība;d) ietver cenu vai kvotu noteikšanu, neskarot starpnozaru organizāciju veiktos pasākumus īpašu Savienības noteikumu piemērošanai;e) var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daļu.3. Ja pēc 1. punkta b) apakšpunktā minētā trīs mēnešu laikposma beigām Komisija konstatē, ka nav ievēroti šīs nodaļas piemērošanas nosacījumi, tā ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem lēmumu, paziņojot, ka uz attiecīgo nolīgumu vai saskaņoto darbību attiecas Līguma 101. panta 1. punkts.Šis lēmums nestājas spēkā agrāk kā dienā, kad tas paziņots attiecīgajai starpnozaru organizācijai, ja vien šī starpnozaru organizācija nav iesniegusi nepareizu informāciju vai ļaunprātīgi izmantojusi 1. punktā paredzēto atbrīvojumu.[287. pants Nolīgumi un saskaņotas darbības piena un piena produktu nozarē1. Līguma 101. panta 1. punkts neattiecas uz atzītu starpnozaru organizāciju nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kuru mērķis ir veikt šīs regulas 210. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētās darbības.2. Šā panta 1. punktu piemēro vienīgi ar noteikumu, ka:a) nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir paziņotas Komisijai;b) trīs mēnešu laikā pēc visas nepieciešamās informācijas saņemšanas Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības nav konstatējusi, ka nolīgumi, lēmumi vai saskaņotās darbības neatbilst Savienības noteikumiem.3. Nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības nevar ieviest, pirms nav beidzies 2. punkta b) apakšpunktā norādītais laikposms.4. Par Savienības noteikumiem neatbilstošiem jebkurā gadījumā jāuzskata šādi nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības:a) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas Savienībā var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu;b) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var apdraudēt tirgus organizācijas netraucētu darbību;c) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt konkurences traucējumus un kas nav vajadzīgi to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība;d) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ietver cenu noteikšanu;e) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daudzumu.5. Ja pēc 2. punkta b) apakšpunktā minētā trīs mēnešu laikposma beigām Komisija atzīst, ka nav izpildīti nosacījumi 1. punkta piemērošanai, tā, izmantojot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem lēmumu, paziņojot, ka attiecīgajam nolīgumam, lēmumam vai saskaņotai darbībai piemēro Līguma 101. panta 1. punktu.Minētais Komisijas lēmums nestājas spēkā pirms dienas, kad tas paziņots attiecīgajai starpnozaru organizācijai, ja vien šī starpnozaru organizācija nav iesniegusi nepareizu informāciju vai ļaunprātīgi izmantojusi 1. punktā minēto atbrīvojumu.6. Daudzgadu nolīgumu gadījumā paziņošana par pirmo gadu ir spēkā turpmākajiem nolīguma gadiem. Tomēr šādā gadījumā Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc citas dalībvalsts lūguma jebkurā laikā var paziņot, ka konstatēta neatbilstība.]288. pants Nolīgumu un saskaņotu darbību saistības personām un grupām, kuri nav tabakas nozares organizāciju biedri1. Starpnozaru organizācijas tabakas nozarē var pieprasīt dažu to nolīgumu vai saskaņotu darbību atzīšanu par saistošiem uz ierobežotu laikposmu tādām personām un grupām attiecīgajā ekonomikas nozarē, kas nav pārstāvēto darbības nozaru biedri, jomās, kurās nozares darbojas.Lai to noteikumus paplašinātu, starpnozaru organizācijām jāpārstāv vismaz divas trešdaļas no attiecīgās produkcijas un/vai tirdzniecības apjoma. Ja ierosinātā noteikumu ieviešanas paplašināšana ir starpreģionāla, starpnozaru organizācijas pierāda, ka tām katrā attiecīgajā reģionā ir vismaz noteikts minimālais pārstāvības līmenis attiecībā uz katru nozari, ko tās apvieno.2. Noteikumi, attiecībā uz kuriem pieprasa darbības jomas paplašināšanu, ir spēkā jau vismaz vienu gadu un ir saistīti ar kādu no šiem mērķiem:a) zināšanas par ražošanu un tirgu;b) kvalitātes minimuma noteikšana;c) tādu audzēšanas metožu izmantošana, kas ir saderīgas ar vides aizsardzību;d) iepakošanas un sagatavošanas standartu minimuma noteikšana;e) sertificēta sēklas materiāla izmantošana un produkcijas kvalitātes uzraudzība.3. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības apstiprina noteikumu darbības jomas paplašināšanu.289. pants Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz nolīgumiem un saskaņotām darbībāmLai nodrošinātu 285., 286., [287.] un 288. panta vienādu piemērošanu, Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, tostarp noteikumus par paziņošanu un publicēšanu.II NODAĻANoteikumi par valsts atbalstu290. pants Līguma 107., 108. un 109. panta piemērošanaLīguma 107., 108. un 109. pantu piemēro 1. pantā minēto produktu ražošanai un tirdzniecībai.Tomēr Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, kurus dalībvalstis veikušas atbilstīgi šai regulai un kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas III nodaļas IVa iedaļas III apakšiedaļā un šīs regulas 37. līdz 41., 108., 111., 114., 117., 120., 123., 128., 148. pantā, 291. panta 2. punktā, 292. līdz 297. pantā un II daļas I sadaļas IV nodaļas VII iedaļā. Tomēr attiecībā uz 136. panta 4. punktu nepiemēro tikai Līguma 108. pantu.291. pants Īpaši noteikumi piena un piena produktu nozarē1. Saskaņā ar Līguma 107. panta 2. punktu ir aizliegts atbalsts, kura summa noteikta, pamatojoties uz šīs regulas I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenu vai daudzumu.Ir aizliegti arī valsts pasākumi, kas pieļauj izlīdzināt šīs regulas I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenas.2. Papildus Savienības atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punkta b) apakšpunktu, dalībvalstis līdz 2014. gada 31. martam piensaimniecības nozares lauksaimniekiem var piešķirt valsts atbalstu, kura kopējā gada summa nepārsniedz 55 % no maksimālā apjoma, kas noteikts minētās regulas 69. panta 4. un 5. punktā. Tomēr Savienības atbalsta un valsts atbalsta kopējā summa minētās regulas 69. panta 4. punktā norādītajiem pasākumiem nekādā gadījumā nepārsniedz 69. panta 4. un 5. punktā noteikto maksimālo apjomu.292. pants Īpaši noteikumi Somijai un ZviedrijaiSomija un Zviedrija ar Komisijas atļauju, kas piešķirta ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības, var piešķirt atbalstu ziemeļbriežu un ziemeļbriežu produktu ražošanai un tirdzniecībai (KN kodi ex0208 un ex0210), ciktāl netiek paaugstināts ierastais ražošanas apjoms.293. pants Īpaši noteikumi cukura nozarēDalībvalstis, kas samazina cukura kvotu par vairāk nekā 50 % no cukura kvotas, kas noteikta 2006. gada 20. februārī Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā, var piešķirt valsts pagaidu atbalstu uz laiku, kurā cukurbiešu audzētājiem maksā pārejas posma atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 93. pantu. Pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts pieteikumu, Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem lēmumu par kopējo valsts atbalsta apjomu, kas pieejams šim pasākumam.Attiecībā uz Itāliju šā punkta pirmajā daļā minētais pagaidu atbalsts nepārsniedz kopējo summu EUR 11 vienā tirdzniecības gadā par vienu cukurbiešu tonnu, ko piešķir cukurbiešu audzētājiem un cukurbiešu transportēšanai.Somija var piešķirt atbalstu cukurbiešu audzētājiem līdz pat EUR 350 par hektāru vienā tirdzniecības gadā.Attiecīgās dalībvalstis 30 dienas pirms katra tirdzniecības gada beigām informē Komisiju par konkrētajā tirdzniecības gadā faktiski piešķirto valsts atbalstu.294. pants Īpaši noteikumi par Vācijas alkohola monopolu[Šīs regulas 290. panta otrajā daļā paredzēto atkāpi piemēro tā atbalsta maksājumiem, kuru Vācija piešķir saskaņā ar valstī pastāvošo Vācijas Alkohola monopolu (“monopols”) attiecībā uz produktiem, ko pēc turpmākas pārstrādes monopols tirgo kā Līguma I pielikumā minēto lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu. Minēto atkāpi piemēro tikai līdz 2017. gada 31. decembrim, tā neskar Līguma 108. panta 1. punkta un 108. panta 3. punkta pirmā teikuma piemērošanu, un to piemēro, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:a) kopējā etilspirta produkcija, par kuru saņem atbalstu saskaņā ar monopolu, pakāpeniski samazinās no maksimāli 600 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 420 000 hektolitriem 2012. gadā un līdz 240 000 hektolitriem 2013. gadā un laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim var sasniegt ne vairāk kā 60 000 hektolitru gadā, turklāt monopols beidz pastāvēt pēdējā minētajā dienā;b) lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītu rūpnīcu, kuras saņem atbalstu, produkcija pakāpeniski samazinās no 540 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 360 000 hektolitriem 2012. gadā un 180 000 hektolitriem 2013. gadā. Līdz 2013. gada 31. decembrim visas lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītās rūpnīcas izstājas no monopola. Izstājoties no monopola, katra lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītā rūpnīca var saņemt kompensācijas atbalstu EUR 257,50 par vienu nominālo destilācijas tiesību hektolitru, kā definēts piemērojamajos Vācijas tiesību aktos. Šo kompensācijas atbalstu var piešķirt vēlākais 2013. gada 31. decembrī. Taču to var izmaksāt vairākos maksājumos, pēdējo no kuriem veic vēlākais 2017. gada 31. decembrī;c) mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcas, destilācijas rūpnīcu izmantotāji un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcas drīkst saņemt monopola piešķirto atbalstu līdz 2017. gada 31. decembrim, ja produkcija, par kuru saņem atbalstu, nepārsniedz 60 000 hektolitru gadā;d) kopējā atbalsta summa, ko izmaksā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 269,9 miljonus, un kopējā atbalsta summa, ko izmaksā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 268 miljonus; une) katru gadu līdz 30. jūnijam Vācija iesniedz Komisijai ziņojumu par monopola darbību un saskaņā ar to piešķirto atbalstu iepriekšējā gadā. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Turklāt gada ziņojumos, kas iesniedzami laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam, iekļauj atbalsta sniegšanas pakāpeniskas pārtraukšanas gada plānu nākamajam gadam attiecībā uz mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcām, destilācijas rūpnīcu izmantotājiem un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcām.]295. pants Īpaši noteikumi par kartupeļiemDalībvalstis līdz 2011. gada 31. decembrim var turpināt izmaksāt valsts atbalstu saskaņā ar pastāvošo sistēmu, lai ražotu un tirgotu svaigus un atdzesētus kartupeļus, uz kuriem attiecas KN kods 0701.296. pants [To be deleted after 31/12/2010] Īpaši noteikumi augļu un dārzeņu nozarēAttiecībā uz augļu un dārzeņu nozari dalībvalstis var maksāt valsts atbalstu līdz 2010. gada 31. decembrim, ievērojot šādus nosacījumus:a) valsts atbalstu izmaksā vienīgi augļu un dārzeņu ražotājiem, kuri nav atzītas ražotāju organizācijas biedri un kuri ar atzītu ražotāju organizāciju paraksta līgumu, kurā viņi piekrīt, ka veiks attiecīgās ražotāju organizācijas krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumus;b) atbalsta apjoms, ko izmaksā šādiem ražotājiem, nepārsniedz 75 % no Savienības palīdzības, kuru saņem attiecīgās ražotāju organizācijas biedri, unc) attiecīgā dalībvalsts līdz 2010. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts atbalsta lietderīgumu un efektivitāti, īpaši veicot analīzi par to, ciktāl tas palīdzējis nozares organizēšanai. Komisija izvērtē ziņojumu un izlemj, vai sniegt atbilstīgus priekšlikumus.297. pants Valsts atbalsts destilācijai krīzes gadījumā1. No 2012. gada 1. augusta dalībvalstis var piešķirt valsts atbalstu vīna ražotājiem brīvprātīgai vai obligātai vīna destilēšanai pamatotas krīzes gadījumos.2. Atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir proporcionāls, un ar tā palīdzību var novērst krīzi.3. Kopējais atbalsta apjoms, kas pieejams dalībvalstī jebkurā attiecīgajā šāda atbalsta gadā, nepārsniedz 15 % no katrai dalībvalstij vispārēji pieejamajiem līdzekļiem attiecīgajā gadā, kā paredzēts X pielikumā.4. Dalībvalstis, kuras vēlas izmantot 1. punktā minēto atbalstu, iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu paziņojumu. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības pieņem lēmumu par to, vai pasākums ir apstiprināts un var piešķirt atbalstu.5. Lai izvairītos no konkurences traucējumiem, spirtu, ko iegūst 1. pantā minētās destilācijas rezultātā, lieto tikai rūpniecības vai enerģētikas vajadzībām.6. Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo pantu.V DAĻAĪPAŠI NOTEIKUMI VAIRĀKĀS VAI ATSEVIŠĶĀS NOZARĒSI NODAĻA Īpaši noteikumi vairākās nozarēsI iedaļaTraucējumi tirgos298. PANTS Traucējumi attiecībā uz iekšējā tirgus cenāmLai efektīvi un lietpratīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem, Komisija, steidzamības kārtā un saskaņā ar 300. pantu pieņemot deleģētus aktus, veic vajadzīgos pasākumus turpmāk minētajās situācijās, ja tām ir tendence atkārtoties, tādējādi radot traucējumus vai traucējumu draudus tirgos:a) attiecībā uz produktiem cukura, apiņu, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, aitas un kazas gaļas nozarē, ja kādam no šiem produktiem ievērojami krīt vai ceļas cenas Savienības tirgū;b) attiecībā uz produktiem cūkgaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē un attiecībā uz olīveļļu, ja kādam no šiem produktiem ievērojami ceļas cenas Savienības tirgū.299. pants Traucējumi, ko izraisa kursi vai cenas pasaules tirgūJa attiecībā uz produktiem labības, rīsu, cukura un piena un piena produktu nozarē viena vai vairāku produktu kursi vai cenas pasaules tirgū sasniedz tādu līmeni, kas traucē vai varētu traucēt piegādes Savienības tirgū, un ja minētā situācija varētu turpināties un pasliktināties, Komisija, steidzamības kārtā un saskaņā ar 300. pantu pieņemot deleģētus aktus, var veikt vajadzīgos pasākumus attiecīgajās nozarēs, lai efektīvi un lietpratīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem. Tā jo īpaši var pilnībā var daļēji apturēt ievedmuitas piemērošanu konkrētiem daudzumiem.300. pants Nosacījumi deleģētu aktu pieņemšanai traucējumu gadījumosŠīs regulas 298. un 299. pantā paredzētos pasākumus var pieņemt:a) ja citi šajā regulā paredzētie pasākumi nav pietiekami;b) ņemot vērā saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. panta 2. punktu.301. pants Īstenošanas pilnvarasKomisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar 298. un 299. pantu. Jo īpaši šie noteikumi var būt saistīti ar procedūrām, paziņojumiem, tehniskiem kritērijiem un administratīvām vai fiziskām pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm.II iedaļaZiņošana302. PANTS Ziņošana par dažām nozarēmKomisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu:(1) pirmo reizi līdz 2010[2013]. gada 31. decembrim un pēc tam reizi trijos gados — par pasākumiem biškopības nozarē, kas izklāstīti II daļas I sadaļas IV nodaļas VIII iedaļā;(2) līdz 2013. gada 31. decembrim — par II daļas I sadaļas IV nodaļas VI iedaļā un II daļas II sadaļas II nodaļā izklāstīto noteikumu īstenošanu attiecībā uz ražotāju organizācijām, darbības fondiem un darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē;(3) līdz 2012. gada 31. augustam — par to, kā tiek piemērota 128. pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši apraksta, kā programma ir dalībvalstīs veicinājusi labi funkcionējošu programmu izveidi skolu apgādei ar augļiem un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu;(4) līdz [2010. gada 31. decembrim un] 2012. gada 31. decembrim — par tirgus stāvokļa attīstību un attiecīgajiem nosacījumiem piena kvotu sistēmas darbības pakāpeniskai izbeigšanai, vajadzības gadījumā pievienojot atbilstošus priekšlikumus. Turklāt ziņojumā analizē arī ietekmi uz ražotājiem, kuri ražo sieru ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, kas reģistrēts atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 510/2006;(5) līdz 2011. gada 31. decembrim — par 138. pantā minēto veicināšanas pasākumu īstenošanu vīna nozarē;(6) līdz 2012. gada 31. decembrim — par vīna nozari, jo īpaši ņemot vērā reformas īstenošanas laikā gūto pieredzi.[;][(7) vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim — par to, kā piemēro 17. pantā paredzēto pārtikas izplatīšanas shēmu Savienības vistrūcīgākajām personām, kā arī jebkādus attiecīgus priekšlikumus.][(8) līdz 2014. gada 30. jūnijam un 2018. gada 31. decembrim — par tirgus situāciju piena un piena produktu nozarē un jo īpaši par 209. panta pirmās daļas iv) apakšpunkta darbību un 210. panta 4. punkta, 229., 287., 310. un 311. panta darbību, kas īpaši attiecas uz iespējamām iniciatīvām, lai lauksaimniekus rosinātu noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus, un pievieno attiecīgus priekšlikumus.]II NODAĻAĪPAŠI NOTEIKUMI ATSEVIŠĶĀS NOZARĒSI iedaļaApiņi303. PANTS Līgumu reģistrācija apiņu nozarē1. Ikvienu piegādes līgumu, kas attiecas uz Savienībā audzētiem apiņiem un kas noslēgts starp audzētāju vai audzētāju organizāciju, no vienas puses, un pircēju, no otras puses, reģistrē struktūras, ko katra attiecīgā audzētāja dalībvalsts norīko šim nolūkam.2. Līgumus, kuri paredz konkrētu daudzumu piegādi par konkrētām cenām laikposmā, kas aptver vienu vai vairākas ražas, un kuri noslēgti pirms 1. augusta pirmās attiecīgās ražas gadā, apzīmē par “iepriekšējiem līgumiem”. Tos reģistrē atsevišķi.3. Informāciju, uz ko attiecas reģistrācija, var izmantot vienīgi šīs regulas piemērošanas mērķiem.4. Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka sīki izstrādātus noteikumus apiņu piegādes līgumu reģistrācijai.II iedaļaVīns304. PANTS Vīna dārzu reģistrs un uzskaite1. Dalībvalstis uztur vīna dārzu reģistru, kurā iekļauta atjaunināta informācija par ražošanas potenciālu.2. Šā panta 1. punktā minētais pienākums neattiecas uz dalībvalstīm, kurās ar tādu vīna vīnogu šķirņu vīnogulājiem, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu, apstādītā kopplatība nepārsniedz 500 ha.3. Dalībvalstis, kuras saskaņā ar 139. pantu savās atbalsta programmās paredz pasākumu “vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana”, pamatojoties uz vīna dārzu reģistra datiem, katru gadu līdz 1. martam iesniedz Komisijai atjauninātu uzskaites informāciju par ražošanas potenciālu.4. Jebkurā laikā pēc 2016. gada 1. janvāra Komisija var pieņemt lēmumu, ka 1., 2. un 3. punkta piemērošanu pārtrauc.5. Lai dalībvalstīm atvieglotu ražošanas potenciāla uzraudzību un pārbaudi, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par vīna dārzu reģistra darbības jomu un saturu un atbrīvojumiem.6. Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt noteikumus par informācijas pārbaudi.305. pants Obligātie paziņojumi vīna nozarē1. Vīna ražošanai paredzēto vīnogu ražotāji un vīnogu misas un vīna ražotāji katru gadu valstu kompetentajām iestādēm paziņo daudzumus, kas iegūti no pēdējās ražas.2. Dalībvalstis var pieprasīt, lai vīna ražošanai paredzēto vīnogu tirgotāji katru gadu paziņo daudzumus, kas pārdoti no pēdējās ražas.3. Vīna misas un vīna ražotāji un tirgotāji, izņemot mazumtirgotājus, valsts kompetentajai iestādei katru gadu paziņo par saviem vīna misas un vīna krājumiem gan no kārtējā gada ražas, gan iepriekšējo gadu ražas. No trešām valstīm importētu vīna misu un vīnu uzrāda atsevišķi.4. Lai nodrošinātu to, ka 1., 2. un 3. punktā minētie ražotāji un tirgotāji ievēro savus pienākumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus:a) par obligāto paziņojumu saturu un atbrīvojumiem;b) par a) apakšpunktā minēto paziņojumu saturu un iesniegšanas nosacījumiem, kā arī par atbrīvojumiem no pienākuma iesniegt paziņojumus;c) par sankcijām, ko piemēro, ja dalībvalstis laikus neiesniedz paziņojumus.5. Komisija ar īstenošanas aktiem var:a) paredzēt nosacījumus, kas saistīti ar veidlapu paraugiem, kas jāizmanto obligāto paziņojumu sniegšanai;b) pieņemt noteikumus par pārrēķina koeficientiem, kurus piemēro citiem produktiem, izņemot vīnu;c) noteikt obligāto paziņojumu iesniegšanas termiņus;d) paredzēt noteikumus par inspekcijām un dalībvalstu ziņojumiem Komisijai.306. pants Pavaddokumenti un reģistrs vīna nozarē1. Vīna nozares produktus, uz kuriem attiecas šī regula, drīkst laist apgrozībā Savienībā tikai ar oficiāli apliecinātu pavaddokumentu.2. Fiziskas vai juridiskas personas vai personu grupas, kuru rīcībā profesionālās darbības veikšanai ir vīna nozares produkti, jo īpaši ražotāji, pudeļu pildītāji un pārstrādātāji, kā arī tirgotāji, par šiem produktiem izdara ierakstus preču ievešanas un izvešanas reģistros.3. Lai atvieglotu vīna produktu transportēšanu un tās pārbaudi, ko veic dalībvalstis, Komisija ar deleģētajiem aktiem var:a) pieņemt noteikumus par pavaddokumentu, gadījumiem, kādos tas izmantojams, un atbrīvojumiem no pienākuma izmantot šādu dokumentu;b) paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem jāuzskata, ka pavaddokuments apliecina aizsargātus cilmes vietas nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes;c) paredzēt noteikumus par sankcijām, kas jāpiemēro ar pavaddokumentiem saistīto prasību neievērošanas gadījumā;d) paredzēt pienākumu uzturēt reģistru;e) precizēt, kam ir jāuztur reģistrs, un paredzēt atbrīvojumus no pienākuma uzturēt reģistru;f) norādīt reģistrā iekļaujamās darbības;g) paredzēt noteikumus par pavaddokumentu un reģistru izmantošanu.4. Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt:a) noteikumus par reģistra struktūru, produktiem, kas tajā jāietver, termiņiem ierakstu izdarīšanai reģistrā un reģistru slēgšanu;b) pasākumu, ar kuru dalībvalstīm pieprasa noteikt zudumu maksimāli pieļaujamo procentuālo daļu;c) vispārējus un pārejas noteikumus par reģistru uzturēšanu;d) noteikumus, ar kuriem nosaka, cik ilgi jāglabā pavaddokumenti un reģistri;e) noteikumus par paziņojumiem, ko dalībvalstis sniedz Komisijai;f) noteikumus par acīmredzamām kļūdām, force majeure gadījumiem un ārkārtējiem apstākļiem.307. pants Atbildīgo valsts iestāžu izraudzīšanās vīna nozarē1. Neskarot citus šīs regulas noteikumus par kompetento valsts iestāžu izraudzīšanos, dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas iestādes, kuras ir atbildīgas par to, lai tiktu ievēroti Savienības noteikumi vīna nozarē. Dalībvalstis izraugās laboratorijas, kuras ir pilnvarotas veikt oficiālas analīzes vīna nozarē. Izraudzītās laboratorijas atbilst vispārīgajiem kritērijiem par testēšanas laboratoriju darbību saskaņā ar ISO/IEC 17025.2. Dalībvalstis Komisijai dara zināmus 1. punktā minēto iestāžu un laboratoriju nosaukumus un adreses. Komisija publisko un regulāri atjaunina šo informāciju.308. pants Ziņojumi un novērtējumi vīna nozarē1. Attiecībā uz 82. pantā minētajiem nelikumīgajiem stādījumiem, kas ierīkoti pēc 1998. gada 31. augusta, dalībvalstis katru gadu līdz 1. martam paziņo Komisijai, cik lielas platības tikušas apstādītas ar vīnogulājiem pēc 1998. gada 31. augusta bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām, kā arī par to, cik lielas platības ir izartas saskaņā ar minētā panta 1. punktu.2. Attiecībā uz 83. pantā minēto nelikumīgo stādījumu, kas ierīkoti pirms 1998. gada 1. septembra, obligāto legalizēšanu dalībvalstis katrā attiecīgajā gadā līdz 1. martam Komisijai paziņo šādu informāciju:a) platības, kuras apstādītas ar vīnogulājiem bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām pirms 1998. gada 1. septembra;b) platības, kuras saskaņā ar minētā panta 1. punktu ir legalizētas, maksājumi, kuri noteikti minētajā punktā, kā arī reģionālo stādīšanas tiesību vidējā vērtība saskaņā ar minētā panta 2. punktu.Dalībvalstis 2010. gada 1. martā pirmo reizi Komisijai paziņo informāciju par platībām, kuras izartas saskaņā ar 83. panta 4. punkta pirmo daļu.Pārejas aizliegums ierīkot jaunus stādījumus, kurš beidzas 2015. gada 31. decembrī, kā noteikts 89. panta 1. punktā, neskar šajā punktā noteiktos pienākumus.3. Ik gadu, pirmoreiz 2010. gada 1. martā, dalībvalstis līdz 1. martam iesniedz Komisijai ziņojumu par to pasākumu īstenošanu iepriekšējā finanšu gadā, kas paredzēti II daļas I sadaļas IV nodaļas VII iedaļā minētajās dalībvalstu atbalsta programmās.Šajos ziņojumos uzskaita un apraksta pasākumus, par kuriem piešķirts Savienības atbalsts saskaņā ar atbalsta programmām, un jo īpaši tajos iekļauj sīku informāciju par 138. pantā minēto veicināšanas pasākumu īstenošanu.4. Dalībvalstis līdz 2011. gada 1. martam un otrreiz līdz 2014. gada 1. martam iesniedz Komisijai atbalsta programmu izmaksu un ieguvumu novērtējumu, kā arī norāda, kā palielināt programmu efektivitāti.5. Lai nodrošinātu šā panta vienādu piemērošanu, Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt noteikumus par paziņojumiem un novērtējumiem.III iedaļaPiens un piena produkti309. PANTS Veicināšanas nodeva piena un piena produktu nozarēNeskarot Līguma 107., 108. un 109. panta piemērošanu, kā paredzēts šīs regulas 290. panta pirmajā daļā, dalībvalsts var uzlikt piena ražotājiem veicināšanas nodevu attiecībā uz tirgū realizētajiem piena vai piena ekvivalenta daudzumiem, lai finansētu pasākumus patēriņa veicināšanai Savienībā, paplašinot piena un piena produktu tirgu un uzlabojot kvalitāti.[310. pants Obligātie paziņojumi piena un piena produktu nozarē1. Svaigpiena pārstrādātāji valsts kompetentajai iestādei paziņo svaigpiena apjomu, kas tiem piegādāts katru mēnesi.2. Lai nodrošinātu šādu paziņojumu lietderīgumu un savlaicīgumu tirgus pārvaldības nolūkā, Komisija, izmantojot deleģētus aktus, var pieņemt noteikumus par šādu paziņojumu apjomu, saturu, veidu un grafiku.311. pants Līgumattiecības piena un piena produktu nozarē1. Ja dalībvalsts nolemj, ka par katru lauksaimnieka svaigpiena piegādi svaigpiena pārstrādātājam ir jābūt starp abām pusēm noslēgtam rakstiskam līgumam, šādam līgumam ir jāatbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.Pirmajā daļā aprakstītajā gadījumā attiecīgā dalībvalsts arī nolemj, ka, ja svaigpiena piegādi veic ar viena vai vairāku piena savācēju starpniecību, šādam līgumam starp pusēm ir jābūt noslēgtam par katru piegādes posmu. Saistībā ar to “savācējs” ir uzņēmums, kas no lauksaimnieka vai cita savācēja saņemto svaigpienu transportē svaigpiena pārstrādātājam vai nākamajam savācējam, kas nozīmē katrā no šiem gadījumiem nodot īpašumtiesības uz svaigpienu.2. Līgumu:a) noslēdz pirms piegādes;b) sagatavo rakstiski unc) īpaši iekļauj šādus elementus:i) cenu, kas maksājama par piegādāto svaigpienu un:-  ir nemainīga un noteikta līgumā, un/vai-  mainās atkarībā no līgumā noteiktajiem faktoriem, jo īpaši tādiem kā tirgus situācijas attīstība, pamatojoties uz tirgus rādītājiem, piegādātais apjoms un piegādātā svaigpiena kvalitāte vai sastāvs,ii) apjomu, kuru var piegādāt un/vai kas jāpiegādā, un piegāžu grafiku, uniii) līguma darbības ilgumu, kas var būt beztermiņa līgums ar izbeigšanas klauzulām.3. Atkāpjoties no 1. punkta, līgums nav vajadzīgs, ja lauksaimnieks svaigpienu piegādā tādam svaigpiena pārstrādātājam, kurš ietilpst kooperatīvā, kura loceklis ir arī lauksaimnieks, un ja kooperatīva statūtos ir iekļauti noteikumi, kuriem ir tādi paši nosacījumi kā tie, kas noteikti 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā.4. Puses brīvi pārrunā visus lauksaimnieku, savācēju vai svaigpiena pārstrādātāju par svaigpiena piegādi noslēgto līgumu elementus, tostarp tos elementus, kas norādīti 2. punkta c) apakšpunktā.5. Lai nodrošinātu šā panta vienādu piemērošanu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus.]IV iedaļaEtilspirts312. PANTS Paziņojumi etilspirta nozarē1. Attiecībā uz produktiem etilspirta nozarē dalībvalstis paziņo Komisijai šādu informāciju:a) saražotais lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts, kas izteikts tīrā spirta hektolitros un iedalīts pēc izmantotajiem spirta ieguves produktiem;b) realizētais lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta daudzums, kas izteikts tīrā spirta hektolitros un iedalīts pēc galamērķa nozarēm;c) lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta krājumi, kas pieejami dalībvalstī iepriekšējā gada beigās;d) kārtējā gada paredzamā produkcija.Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par šīs informācijas paziņošanu un jo īpaši par paziņošanas biežumu un galamērķa nozaru noteikšanu.2. Pamatojoties uz 1. punktā minēto informāciju un jebkādu citu pieejamu informāciju, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības sagatavo Savienības lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta tirgus bilanci iepriekšējam gadam un paredzēto bilanci kārtējam gadam.Savienības bilance ietver arī informāciju par nelauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu. Šādas informācijas precīzu saturu un savākšanas veidu nosaka Komisija, pieņemot īstenošanas aktus.Šajā punktā “nelauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts” ir produkti ar KN kodu 2207, 2208 90 91 un 2208 90 99, kuri nav iegūti no Līguma I pielikumā minēta konkrēta lauksaimniecības produkta.3. Komisija paziņo dalībvalstīm par 2. punktā minētajām bilancēm.VI DAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI313. pants Finanšu noteikumiIzdevumiem, kas dalībvalstīm radušies, pildot šajā regulā paredzētās saistības, piemēro Regulu (EK) Nr. 1290/2005 un tās piemērošanas noteikumus.314. pants Vīna nozarē pieejamo finanšu pārvedums lauku attīstībai1. Summas, kas noteiktas 2. punktā, pamatojoties uz agrākajiem izdevumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 radušies par intervences pasākumiem, kas paredzēti, lai stabilizētu lauksaimniecības tirgus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir pieejamas kā Savienības papildu līdzekļi pasākumiem vīna ražošanas reģionos atbilstīgi lauku attīstības programmai, ko finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005.2. Attiecīgajos kalendārajos gados ir pieejamas šādas summas:-  2010. gadā: EUR 82 110 000,-  no 2011. gada un turpmāk: EUR 122 610 000.3. Šā panta 2. punktā minētās summas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar XIX pielikumu.4. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar šo pantu.315. pants Pasākumi konkrētu praktisku problēmu risināšanai1. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem pasākumus, kas ārkārtas gadījumos ir vajadzīgi un pamatoti, lai atrisinātu konkrētas praktiskas problēmas. Minētie pasākumi var ietvert atkāpes no šīs regulas noteikumiem, bet tikai tādā mērā un tikai uz tādu laiku, kāds ir vajadzīgs.2. Ja tas ir vajadzīgs, lai atrisinātu attiecīgo problēmu, Komisija rīkojas saskaņā ar 323. panta 2. punktu.316. pants Informācijas apmaiņa1. Dalībvalstis un Komisija cita citai paziņo visu informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu šo regulu, veiktu tirgus uzraudzību un analīzi un lai izpildītu starptautiskās saistības attiecībā uz 1. pantā minētajiem produktiem. Minēto informāciju attiecīgā gadījumā nosūta vai dara pieejamu trešo valstu kompetentajām iestādēm, un to var publiskot.2. Lai 1. punktā minētie paziņojumi būtu efektīvi, pareizi un rentabli, Komisija ar deleģētajiem aktiem nosaka:a) paziņojamās informācijas būtību un veidu;b) paziņošanas metodes;c) noteikumus, kas saistīti ar tiesībām piekļūt informācijai vai informācijas sistēmām, kas darītas pieejamas;d) nosacījumus un līdzekļus informācijas publiskošanai.3. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem:a) noteikumus par šā panta piemērošanai vajadzīgās informācijas sniegšanu;b) paziņojamās informācijas pārvaldības kārtību, kā arī noteikumus par paziņojumu saturu, formu, sniegšanas laiku un biežumu, un termiņiem;c) kārtību, kādā informāciju un dokumentus nosūta vai dara pieejamus dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm trešās valstīs vai sabiedrībai.317. pants Apiešanas klauzulaNeskarot nekādus īpašos noteikumus, šajā regulā noteiktās priekšrocības nepiešķir fiziskām vai juridiskām personām, attiecībā uz kurām ir konstatēts, ka tās pretēji šīs regulas mērķiem ir mākslīgi radījušas apstākļus, kas vajadzīgi šādu priekšrocību iegūšanai.318. pants Pārbaudes un verifikācija, administratīvi pasākumi, administratīvas sankcijas un to paziņošana1. Lai panāktu līdzsvaru starp to maksājumu, sankciju un naudas sodu ietekmi, kuri jāuzliek no šīs regulas piemērošanas izrietošu pienākumu neizpildes gadījumos, no vienas puses, un sistēmas elastīgu piemērošanu, no otras puses, Komisija ar deleģētajiem aktiem pieņem noteikumus un nosacījumus, kas attiecas uz:a) maksājuma nepiešķiršanu un apturēšanu vai atbalsta, maksājumu vai kompensāciju samazinājuma likmi, jo īpaši gadījumos, kad nav ievēroti termiņi, produkts, lielums vai daudzums neatbilst pieteikumam, shēmas novērtēšana vai informācijas paziņošana nav notikusi, ir nepareiza vai nav laikus paziņota;b) dalībvalstīm paredzēta, ar to lauksaimniecības izdevumiem saistīta maksājuma samazināšanu, ja nav ievēroti noteiktie termiņi, kuros jāatgūst iemaksa papildu nodevas maksājumā, vai mēneša maksājumu apturēšanu, ja dalībvalstis Komisijai nenosūta, laikus nenosūta vai nosūta nepareizu informāciju;c) standarta summām, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējam vai pretendentam, ja intervences produkti neatbilst kvalitātes prasībām;d) maksājumu daļēju vai pilnīgu atgūšanu, ja apstiprinājums vai atzīšanas plāns ir apturēts vai atsaukts, vai ir veikts nepamatots maksājums;e) papildu summu, papildu maksu vai procentu likmi, kas jāpiemēro gadījumos, kad notikusi krāpšana, izdarīts pārkāpums, nav iesniegts pierādījums par pienākuma izpildi vai nokavēts deklarāciju iesniegšanas termiņš;f) nelikumīgi izmantotu vīnogulāju izaršanu;g) samazinājuma likmi, kas jāpiemēro, atbrīvojot nodrošinājumu par kompensācijām, atļaujām, piedāvājumiem, konkursiem vai īpašiem pieteikumiem, ja pienākums, uz kuru attiecās minētais nodrošinājums, daļēji vai pilnībā nav izpildīts;h) nosacījumiem, ar kādiem dalībvalstis patur summas, kas atgūtas kā sankcijas un naudas sodi, vai to piešķiršanu Savienības budžetam;i) tirgus dalībnieka vai pieteikuma iesniedzēja izslēgšanu no valsts intervences un uzglabāšanas privātās noliktavās, no atļauju pieteikumu sistēmas vai no tarifu kvotu sistēmas, ja notikusi krāpšana vai sniegta nepareiza informācija;j) apstiprinājuma vai atzīšanas atsaukšanu vai apturēšanu, jo īpaši tad, ja tirgus dalībnieks, ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība, ražotāju grupa vai starpnozaru organizācija neievēro vai vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, tostarp nesniedz paziņojumus;k) piemērotu valsts sankciju piemērošanu tirgus dalībniekiem, kas iesaistīti ražošanas procesā, ar kuru pārsniedz kvotas.Finansiālās un administratīvās sankcijas un naudas sodus, kas paredzēti saskaņā ar pirmo daļu, iedala pēc atklātās neatbilstības smaguma pakāpes, apmēra, pastāvības un atkārtošanās.2. Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem:a) noteikumus par administratīvām un fiziskām pārbaudēm, kuras dalībvalstīm jāveic attiecībā uz saistībām, kas izriet no šīs regulas piemērošanas;b) procedūras un tehniskus kritērijus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem administratīvajiem pasākumiem un administratīvajām sankcijām, ja ir konstatēta no šīs regulas piemērošanas izrietošo saistību neizpilde;c) procedūras un kritērijus nepamatotu maksājumu atgūšanai saistībā ar 1. punkta d) apakšpunktā minēto noteikumu un nosacījumu īstenošanu;d) noteikumus un metodes attiecībā uz ziņojumiem par veiktajām pārbaudēm un verifikāciju un to rezultātiem;e) ja tas ir vajadzīgs sistēmas pareizas pārvaldības nolūkos — noteikumus, ar kuriem ievieš papildu prasības attiecībā uz muitas procedūrām, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2008[45].3. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus par platību mērījumiem vīna nozarē, kas nodrošina šīs regulas noteikumu vienādu piemērošanu. Šādi noteikumi jo īpaši var būt saistīti ar verifikāciju un noteikumiem, kas reglamentē īpašas finansiālas procedūras pārbaužu uzlabošanai.319. pants Saderība ar integrēto administrācijas un kontroles sistēmuLai piemērotu šo regulu vīna nozarē, dalībvalstis nodrošina to, ka 318. pantā minētās administrācijas un kontroles procedūras, kas attiecas uz šo jomu, ir savietojamas ar integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) attiecībā uz šādiem elementiem:a) datorizēta datubāze;b) Regulas (EK) Nr. 73/2009 17. pantā minētā identifikācijas sistēma lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabaliem;c) administratīvās pārbaudes.Šīs procedūras bez sarežģījumiem vai problēmām ļaus nodrošināt IAKS pareizu darbību vai datu apmaiņu ar to.VII DAĻA PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMII NODAĻA Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi320. pants Komisijas pilnvarasJa vien šajā regulā nepārprotami nav paredzēts citādi, ja Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, tā rīkojas:-  saskaņā ar 321. pantā minēto procedūru, pieņemot deleģētus aktus;-  saskaņā ar 321. un 322. pantā minēto procedūru, pieņemot deleģētus aktus steidzamības kārtā, un-  saskaņā ar 323. pantā minēto procedūru, pieņemot īstenošanas aktus.321. pants Deleģētie akti1. Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus.Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.2. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atcelt deleģētās pilnvaras, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atceltas, kā arī atcelšanas iespējamos iemeslus.Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .3. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par vienu mēnesi.Ja, beidzoties šim laikposmam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome iebildumus pret deleģēto aktu nav paudusi, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.Deleģēto tiesību aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un tas var stāties spēkā pirms šā perioda beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, ka tās neplāno celt iebildumus.Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta to pamatojumu.322. pants Steidzamības procedūra1. Saskaņā ar šo pantu pieņemti deleģētie akti stājas spēkā nekavējoties un tiek piemēroti, kamēr nav izteikti iebildumi saskaņā ar 2. punktu. Paziņojumā par deleģēto aktu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, Eiropas Parlamentam un Padomei min steidzamības procedūras izmantojuma iemeslus.2. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar 321. panta 3. punktā minēto procedūru var iebilst pret deleģēto tiesību aktu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu. Tādā gadījumā akts vairs nav piemērojams. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret šādu deleģēto aktu, izklāsta to pamatojumu.323. pants Īstenošanas akti un komiteja1. [Ja īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šo regulu, Komisijai palīdz Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja un piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/yyyy] ( ierakstīt pēc tam, kad būs pieņemta regula par kontroles mehānismiem, kā minēts LESD 291. panta 2. punktā, par ko pašlaik notiek diskusijas Eiropas Parlamentā un Padomē ) [5.] pantā paredzēto procedūru.]2. Šīs regulas 265., 266., 282. pantā un 315. panta 2. punktā paredzētajos steidzamajos gadījumos piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/yyyy] [6.] pantā paredzēto procedūru.324. pants Komitejas organizācija323. panta 1. punktā minētās komitejas sanāksmju organizācijā jo īpaši ņem vērā tās atbildības jomu, apspriežamo tematu specifiku un vajadzību iesaistīt attiecīgus ekspertus.II NODAĻAPārejas un nobeiguma noteikumi325. pants Atcelšana1. Atceļ Regulu (EEK) Nr. 922/72.2. Atceļ Regulu (EK) Nr. 1234/2007.Tomēr Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a, 113.b, 114., 115., 116. pantu, 117. panta 1. līdz 4. punktu, kā arī minētās regulas XIa pielikuma II iedaļas otro daļu, XIa pielikuma IV līdz IX iedaļu, XII pielikuma IV iedaļas 2. punktu, XIII pielikuma VI iedaļas otro daļu, XIV pielikuma A iedaļu, XIV pielikuma B iedaļas I daļas 2. un 3. punktu, XIV pielikuma B iedaļas III daļu, XIV pielikuma C iedaļu, XV pielikuma II, III, IV un VI iedaļu, minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina piemērot līdz dienai, kas jānosaka atbilstīgi šīs regulas 326. pantam.Turklāt:-  Regulas (EK) Nr. 1234/2007 85.o līdz 85.x pantu, kā arī minētās regulas Xd un Xe pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina piemērot līdz 2010./2011. vīna gada beigām,-  Regulas (EK) Nr. 1234/2007 84.a, 86. līdz 95.a pantu, 188.a panta 3. punktu un 188.a panta 4. punktu, kā arī minētās regulas Xa un XI pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina attiecīgajiem produktiem piemērot līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām,-  Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantu, kā arī minētās regulas XVa pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina piemērot līdz 2012. gada 31. jūlijam.3. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1234/2007 uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasāmas saskaņā ar šīs regulas XX pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.326. pants Tirdzniecības noteikumu piemērošanas dienaLai nodrošinātu tiesisko noteiktību attiecībā uz tirdzniecības noteikumu piemērošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem nosaka datumu, no kura Regulas (EK) Nr. 1234/2007 noteikumi, kas minēti šīs regulas 325. panta 2. punkta otrajā daļā, vai daļa no šiem noteikumiem attiecīgajai nozarei vairs netiek piemēroti. Šis datums ir datums, no kura piemēro attiecīgos tirdzniecības noteikumus, kuri jānosaka saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kā paredzēts šīs regulas II daļas II sadaļas I nodaļas I iedaļā.327. pants Pārejas noteikumi augļu un dārzeņu nozarē un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē1. Šī regula neietekmē ražotāju grupu, ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību atzīšanu, kas piešķirta pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un tā nekādi neietekmē vēl neizskatītos atzīšanas plānus un darbības programmas.2. Lai nodrošinātu to, ka tiek saglabāti visi Regulā (EK) Nr. 1234/2007 paredzētie režīmi, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt pārejas noteikumus.328. pants Pārejas noteikumi vīna nozarēLai nodrošinātu to, ka ekonomikas dalībniekus neskar šīs regulas stāšanās spēkā, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu pāreju no Regulā (EK) Nr. 1493/1999 un Regulā (EK) Nr. 479/2008 paredzētā režīma uz šajā regulā paredzēto režīmu.329. pants Stāšanās spēkā1. Šī regula stājas spēkā [septītajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .[Tomēr 159. pantu piemēro no […/ viens gads pēc stāšanās spēkā ].]2. Attiecībā uz cukura nozari II daļas I sadaļu cukuram piemēro līdz 2014./2015. tirdzniecības gada beigām.Šīs regulas II daļas I sadaļas III nodaļā paredzētos noteikumus par piena ražošanas ierobežojumu sistēmu saskaņā ar 59. pantu piemēro līdz 2015. gada 31. martam.[Attiecībā uz piena un piena produktu nozari 209. panta pirmās daļas iv) apakšpunktu, 210. panta 4. punktu, 229., 287., 310. un 311. pantu piemēro līdz 2020. gada 30. jūnijam.]Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsI PIELIKUMS 1. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO PRODUKTU SARAKSTS I daļa. LabībaAttiecībā uz labību šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 0709 90 60 | Svaiga vai atdzesēta cukurkukurūza |0712 90 19 | Kaltēta cukurkukurūza, vesela, sagriezta gabalos vai šķēlēs, sasmalcināta vai pulverī, bet tālāk neapstrādāta, izņemot hibrīdu sēklas materiālu |1001 90 91 | Parasto kviešu un kviešu un rudzu maisījuma sēkla |1001 90 99 | Speltas kvieši, parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums, izņemot sēklas materiālu |1002 00 00 | Rudzi |1003 00 | Mieži |1004 00 | Auzas |1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdus |1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas |1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdus sējai |1008 | Griķi, sāre un miežabrāļi [Kanāriju spulgzāle]; citādi graudaugu produkti |b) | 1001 10 | Cietie kvieši |c) | 1101 00 00 | Kviešu vai labības maisījuma milti |1102 10 00 | Rudzu milti |1103 11 | Kviešu putraimi un rupja maluma milti |1107 | Iesals, arī grauzdēts |d) | 0714 | Manioks, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, atdzesēti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes |ex 1102 | Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus: |1102 20 | – kukurūzas milti |1102 90 | – citādi: |1102 90 10 | – – miežu milti |1102 90 30 | – – auzu milti |1102 90 90 | – – citādi |ex 1103 | Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas, izņemot kviešu putraimus un rupja maluma miltus (apakšpozīcija 1103 11), rīsu putraimus un rupja maluma miltus (apakšpozīcija 1103 19 50) un rīsu granulas (apakšpozīcija 1103 20 50) |ex 1104 | Citādi apstrādāti labības graudi (piemēram, atsēnaloti, placināti, pārslas, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijā 1006 iekļautos rīsus, un apakšpozīcijā 1104 19 91 iekļautās rīsu pārslas; graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti |1106 20 | Pozīcijā 0714 iekļauto sāgo vai sakņu vai bumbuļu milti, rupja maluma milti un pulveris |ex 1108 | Cietes; inulīns: |– cietes: |1108 11 00 | – – kviešu ciete |1108 12 00 | – – kukurūzas ciete |1108 13 00 | – – kartupeļu ciete |1108 14 00 | – – manioka ciete |ex 1108 19 | – – citādas cietes: |1108 19 90 | – – – citādas |1109 00 00 | Kviešu lipeklis, arī kaltēts |KN kods | Apraksts |1702 | Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs: |ex 1702 30 | – glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk nekā 20 % no svara fruktozi: |– – citādi: |ex 1702 30 50 | – – – balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti, kas sausā veidā satur mazāk par 99 % no svara glikozi |ex 1702 30 90 | – – – citādi produkti, kas sausā veidā satur mazāk par 99 % no svara glikozi |ex 1702 40 | – glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru: |1702 40 90 | – – citādi |ex 1702 90 | – citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi: |1702 90 50 | – – maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups |– – grauzdētais cukurs: |– – – citādi: |1702 90 75 | – – – – pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti |1702 90 79 | – – – – citādi |2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |ex 2106 90 | – citādi |– – aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi: |– – – citādi |2106 90 55 | – – – – glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups |ex 2302 | Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus |ex 2303 | Cietes ražošanas atlikumi un tamlīdzīgi atlikumi, biešu mīkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkritumi, drabiņas vai šķiedenis un atkritumi, granulēti vai negranulēti: |2303 10 | – cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas |2303 30 00 | – alus vai spirta rūpniecības šķiedenis un atkritumi |ex 2306 | Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot augu taukus un eļļas, izņemot pozīcijā 2304 vai 2305 minētās: |– citādas |2306 90 05 | – – kukurūzas dīgļu |ex 2308 | Augu izcelsmes materiāli un augu atkritumi, atliekas un blakusprodukti, granulēti vai negranulēti, izmantojami dzīvnieku barībai, kas citur nav minēti vai iekļauti: |2308 00 40 | – ozolzīles un zirgkastaņi; augļu izspaidas vai čagas, izņemot vīnogu |2309 | Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā: |ex 2309 10 | – suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai: |2309 10 11 2309 10 13 230910 31 2309 10 33 2309 10 51 2309 10 53 | – – kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti |KN kods | Apraksts |ex 2309 90 | – citādi: |2309 90 20 | – – produkti, kas minēti Kombinētās nomenklatūras 23. nodaļas 5. papildu piezīmē |– – citādi, ieskaitot premiksus: |2309 90 31 2309 90 33 2309 90 41 2309 90 43 2309 90 51 2309 90 53 | – – – kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti |(1) Šajā apakšpozīcijā “piena produkti” ir produkti, kas iekļauti pozīcijās 0401 līdz 0406, kā arī apakšpozīcijās 1702 11, 1702 19 un 2106 90 51. |II daļa. RīsiAttiecībā uz rīsiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 1006 10 21 līdz 1006 10 98 | Izkulti, nelobīti rīsi, kas nav paredzēti sējai |1006 20 | Lobīti rīsi |1006 30 | Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti |b) | 1006 40 00 | Šķeltie rīsi |c) | 1102 90 50 | Rīsu milti |1103 19 50 | Rīsu putraimi un rupja maluma milti |1103 20 50 | Rīsu granulas |1104 19 91 | Rīsu pārslas |ex 1104 19 99 | Placināti rīsu graudi |1108 19 10 | Rīsu ciete |III daļa. CukursAttiecībā uz cukuru šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 1212 91 | Cukurbietes |1212 99 20 | Cukurniedres |b) | 1701 | Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā |c) | 1702 20 | Kļavu cukurs un kļavu sīrups |1702 60 95 un 1702 90 95 | Citādi cukuri cietā veidā un cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, izņemot laktozi, glikozi, maltodekstrīnu un izoglikozi |1702 90 71 | Grauzdētais cukurs ar saharozes saturu sausnā 50 % no svara vai vairāk |2106 90 59 | Aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi, izņemot izoglikozes, laktozes, glikozes un maltodekstrīna sīrupu |d) | 1702 30 10 1702 40 10 1702 60 10 1702 90 30 | Izoglikoze |e) | 1702 60 80 1702 90 80 | Inulīna sīrups |f) | 1703 | Melase, kas iegūta, ekstrahējot vai rafinējot cukuru |g) | 2106 90 30 | Aromatizēti vai iekrāsoti izoglikozes sīrupi |h) | 2303 20 | Biešu mīkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkritumi |IV daļa. Sausā lopbarībaAttiecībā uz sauso lopbarību šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | ex 1214 10 00 | – Lucernas rupja maluma milti un granulas, kas ir mākslīgi žāvētas |– Lucernas rupja maluma milti un granulas, kas žāvētas citādā veidā un maltas |ex 1214 90 90 | – Lucerna, sējas esparsete, āboliņš, lupīnas, vīķi un tamlīdzīgi lopbarības produkti, kas ir mākslīgi žāvēti, izņemot sienu un lopbarības kāpostus, un produktus, kuri satur sienu |– Lucerna, sējas esparsete, āboliņš, lupīnas, vīķi, amoliņš, aunazirņi un vanagnadziņi, kas žāvēti citādā veidā un malti |b) | ex 2309 90 99 | – Olbaltumvielu koncentrāti, kas iegūti no lucernas sulas un zāles sulas |– Dehidrēti produkti, kas iegūti vienīgi no cietajiem atlikumiem un sulas, kas rodas, sagatavojot iepriekšminētos koncentrātus |V daļa. SēklasAttiecībā uz sēklām šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |0712 90 11 | Cukurkukurūzas hibrīdi: |– sējai |0713 10 10 | Zirņi (Pisum sativum): |– sējai |ex 0713 20 00 | Aunazirņi: |– sējai |ex 0713 31 00 | Zeltainās pupiņas (Vigna mungo (L.) Hepper vai Vigna radiata (L.) Wilczek): |– sējai |ex 0713 32 00 | Šķautnainās pupiņas (Phaseolus vai Vigna angularis): |– sējai |0713 33 10 | Kāršu pupiņas, ieskaitot baltās pupiņas (Phaseolus vulgaris): |– sējai |ex 0713 39 00 | Citādas pupiņas: |– sējai |ex 0713 40 00 | Lēcas: |– sējai |ex 0713 50 00 | Rupjsēklu (cūku) pupas (Vicia faba var. major) un sīksēklu un vidējrupjsēklu pupas (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor): |– sējai |ex 0713 90 00 | Citādi kaltēti pākšu dārzeņi: |– sējai |1001 90 10 | Speltas kvieši: |– sējai |ex 1005 10 | Kukurūzas hibrīdu sēklas |1006 10 10 | Izkulti, nelobīti rīsi: |– sējai |1007 00 10 | Graudu sorgo hibrīdi: |– sējai |1201 00 10 | Sojas pupas, arī šķeltas: |– sējai |1202 10 10 | Nelobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti: |– sējai |1204 00 10 | Linsēklas, arī šķeltas: |– sējai |1205 10 10 un ex 1205 90 00 | Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas: |– sējai |1206 00 10 | Saulespuķu sēklas, arī šķeltas: |– sējai |ex 1207 | Citu eļļas augu sēklas un augļi, arī sasmalcināti: |– sējai |1209 | Sēklas, augļi un sporas: |– sējai |VI daļa. Apiņi1. Attiecībā uz apiņiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |1210 | Apiņu rogas, svaigas vai žāvētas, arī maltas, pulverī vai granulās; lupulīns |2. Šīs regulas noteikumi par tirdzniecību un tirdzniecību ar trešām valstīm attiecas arī uz šādiem produktiem.KN kods | Apraksts |1302 13 00 | Augu sulas un apiņu ekstrakti |VII daļa. Olīveļļa un galda olīvasAttiecībā uz olīveļļu un galda olīvām šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 1509 | Olīveļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |1510 00 | Citādas eļļas un to frakcijas, kas iegūtas tikai no olīvām, arī rafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas, ieskaitot šo eļļu vai frakciju maisījumus ar eļļām vai frakcijām, kas minētas pozīcijā 1509 |b) | 0709 90 31 | Svaigas vai atdzesētas olīvas, kas nav paredzētas eļļas ražošanai |0709 90 39 | Citādas svaigas vai atdzesētas olīvas |0710 80 10 | Saldētas olīvas (termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī) |0711 20 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas olīvas (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai |ex 0712 90 90 | Kaltētas olīvas, veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai pulverī, bet tālāk neapstrādātas |2001 90 65 | Etiķī vai etiķskābē sagatavotas vai konservētas olīvas |ex 2004 90 30 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas saldētas olīvas |2005 70 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas nesasaldētas olīvas |c) | 1522 00 31 1522 00 39 | Taukvielu un dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, kas satur eļļu ar olīveļļas īpašībām |2306 90 11 2306 90 19 | Eļļas rauši un citādi olīveļļas ekstrakcijas atlikumi |VIII daļa. Šķiedras lini un kaņepesAttiecībā uz šķiedras liniem un kaņepēm šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |5301 | Linšķiedra, neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta; linu pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras) |5302 | Kaņepāju (Cannabis sativa L.) šķiedra, apstrādāta vai neapstrādāta, bet nevērpta; kaņepāju pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras) |IX daļa. Augļi un dārzeņiAttiecībā uz augļiem un dārzeņiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |0702 00 00 | Svaigi vai atdzesēti tomāti |0703 | Sīpoli, šalotes, ķiploki, puravi un citi sīpolu dārzeņi, svaigi vai atdzesēti |0704 | Galviņkāposti, ziedkāposti, kolrābji, lapu kāposti un tamlīdzīgi pārtikas kāpostaugi, svaigi vai atdzesēti |0705 | Dārza salāti (Lactuca sativa) un cigoriņi (Cichorium spp.), svaigi vai atdzesēti |0706 | Burkāni, galda rāceņi un kāļi, galda bietes, auzu saknes (puravlapu plostbārži), sakņu selerijas, redīsi un tamlīdzīgi sakņu dārzeņi, svaigi vai atdzesēti |0707 00 | Gurķi un kornišoni, svaigi vai atdzesēti |0708 | Pākšu dārzeņi, lobīti vai nelobīti, svaigi vai atdzesēti |ex 0709 | Citi svaigi vai atdzesēti dārzeņi, izņemot apakšpozīcijā 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 un 0709 90 60 iekļautos dārzeņus |ex 0802 | Citādi rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti, izņemot apakšpozīcijā 0802 90 20 iekļautos beteļriekstus un kolu riekstus |0803 00 11 | Svaigi miltu banāni |ex 0803 00 90 | Žāvēti miltu banāni |0804 20 10 | Svaigas vīģes |0804 30 00 | Ananasi |0804 40 00 | Avokado |0804 50 00 | Gvajaves, mango un mangostāni |0805 | Svaigi vai žāvēti citrusaugļi |0806 10 10 | Svaigas galda vīnogas |0807 | Svaigas melones (ieskaitot arbūzus) un papaijas |0808 | Svaigi āboli, bumbieri un cidonijas |0809 | Svaigas aprikozes, ķirši, persiki (ieskaitot nektarīnus), plūmes un ērkšķu plūmes |0810 | Citi svaigi augļi un ogas |0813 50 31 0813 50 39 | Maisījumi, kas sastāv tikai no žāvētiem riekstiem, kuri minēti pozīcijās 0801 un 0802 |0910 20 | Safrāns |ex 0910 99 | Svaigs vai atdzesēts mārsils [timiāns] |ex 1211 90 85 | Svaigs vai atdzesēts baziliks, melisa, piparmētra, Origanum vulgare (raudene/savvaļas majorāns), rozmarīns, ārstniecības salvija |1212 99 30 | Ceratoniju pākstis |X daļa. Augļu un dārzeņu pārstrādes produktiAttiecībā uz augļu un dārzeņu pārstrādes produktiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), izņemot apakšpozīcijā 0710 40 00 iekļauto cukurkukurūzu, apakšpozīcijā 0710 80 10 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 0710 80 59 iekļautos Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņus |ex 0711 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai, izņemot apakšpozīcijā 0711 20 iekļautās olīvas, apakšpozīcijā 0711 90 10 iekļautos Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņus un apakšpozīcijā 0711 90 30 iekļauto cukurkukurūzu |ex 0712 | Kaltēti dārzeņi, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai pulverī, bet tālāk neapstrādāti, izņemot apakšpozīcijā ex 0712 90 05 iekļautos kartupeļus, kas dehidrēti, izmantojot mākslīgo žāvēšanu un nav derīgi tūlītējais lietošanai, apakšpozīcijā ex 0712 90 11 un 0712 90 19 iekļauto cukurkukurūzu un apakšpozīcijā ex 0712 90 90 iekļautās olīvas |0804 20 90 | Žāvētas vīģes |0806 20 | Žāvētas vīnogas |ex 0811 | Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot apakšpozīcijā ex 0811 90 95 iekļautos saldētos banānus |KN kods | Apraksts |ex 0812 | Augļi un rieksti, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā, izņemot apakšpozīcijā ex 0812 90 98 iekļautos banānus, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai |ex 0813 | Žāvēti augļi, izņemot pozīcijā 0801–0806 minētos; šajā nodaļā minēto riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, izņemot maisījumus, kas sastāv tikai no riekstiem, kuri iekļauti pozīcijas 0801 un 0802 apakšpozīcijā 0813 50 31 un 0813 50 39 |0814 00 00 | Citrusaugļu vai meloņu un arbūzu mizas, svaigas, saldētas, kaltētas vai īslaicīgai glabāšanai konservētas sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā |0904 20 10 | Kaltēti dārzeņpipari, negrūsti un nemalti |b) | ex 0811 | Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu |ex 1302 20 | Pektīni un pektināti |ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, izņemot: - apakšpozīcijā 2001 90 20 iekļautos Capsicum ģints dārzeņus, izņemot dārzeņpiparus vai Jamaikas piparus - apakšpozīcijā 2001 90 30 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata) - apakšpozīcijā 2001 90 40 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas pēc svara satur 5 % vai vairāk cietes, - apakšpozīcijā 2001 90 60 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes] - apakšpozīcijā 2001 90 65 iekļautās olīvas - apakšpozīcijā ex 2001 90 97 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un tamlīdzīgas ēdamas augu daļas |2002 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti tomāti |2003 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas sēnes un trifeles |ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi (izņemot pozīcijā 2006 minētos), izņemot apakšpozīcijā ex 2004 90 10 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata), apakšpozīcijā ex 2004 90 30 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 2004 10 91 iekļautos kartupeļus, kas sagatavoti vai konservēti miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesaldēti citi dārzeņi (izņemot pozīcijā 2006 minētos), izņemot apakšpozīcijā 2005 70 iekļautās olīvas, apakšpozīcijā 2005 80 00 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata) un apakšpozīcijā 2005 99 10 iekļautos Capsicum ģints dārzeņus, kas nav dārzeņpipari vai Jamaikas pipari, un apakšpozīcijā 2005 20 10 iekļautos kartupeļus, kas sagatavoti vai konservēti miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |ex 2006 00 | Dārzeņi, augļi, rieksti, augļu mizas un citādas augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas), izņemot pozīcijā ex 2006 00 38 un ex 2006 00 99 iekļautos banānus, kas konservēti cukurā |ex 2007 | Džemi, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņi un augļu vai riekstu pastas, termiski apstrādātas, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās, izņemot: - apakšpozīcijā ex 2007 10 iekļautos homogenizētos banānu produktus - apakšpozīcijā ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 un ex 2007 99 97 iekļautos banānu džemus, želejas, marmelādes, biezeņus vai pastas |ex 2008 | Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu, izņemot: - apakšpozīcijā 2008 11 10 iekļauto zemesriekstu sviestu - apakšpozīcijā 2008 91 00 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes] - apakšpozīcijā 2008 99 85 iekļauto kukurūzu - apakšpozīcijā 2008 99 91 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas pēc svara satur 5 % vai vairāk cietes - apakšpozīcijā ex 2008 99 99 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas - citādi sagatavotu vai konservētu banānu maisījumus, kas iekļauti apakšpozīcijā ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 un ex 2008 92 98, - citādi sagatavotus vai konservētus banānus, kas iekļauti apakšpozīcijā ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 un ex 2008 99 99 |ex 2009 | Augļu sulas (izņemot apakšpozīcijā 2009 61 un 2009 69 iekļauto vīnogu sulu un vīnogu misu un apakšpozīcijā ex 2009 80 iekļauto banānu sulu) un dārzeņu sulas, neraudzētas un bez spirta piedevas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu |XI daļa. BanāniAttiecībā uz banāniem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |0803 00 19 | Svaigi banāni, izņemot miltu banānus |ex 0803 00 90 | Žāvēti banāni, izņemot miltu banānus |ex 0812 90 98 | Banāni, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai |ex 0813 50 99 | Maisījumi, kas satur žāvētus banānus |1106 30 10 | Banānu milti, rupja maluma milti un pulveris |ex 2006 00 99 | Cukurā konservēti banāni |ex 2007 10 99 | Homogenizēti banānu produkti |ex 2007 99 39 ex 2007 99 50 ex 2007 99 97 | Banānu džemi, želejas, marmelādes, biezeņi un pastas |ex 2008 92 59 ex 2008 92 78 ex 2008 92 93 ex 2008 92 98 | Maisījumi, kuru sastāvā ir banāni, sagatavoti vai konservēti ar citu paņēmienu, bez spirta piedevas |ex 2008 99 49 ex 2008 99 67 ex 2008 99 99 | Citādi sagatavoti vai konservēti banāni |ex 2009 80 35 ex 2009 80 38 ex 2009 80 79 ex 2009 80 86 ex 2009 80 89 ex 2009 80 99 | Banānu sula |XII daļa. VīnsAttiecībā uz vīnu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 2009 61 2009 69 | Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu) |2204 30 92 2204 30 94 2204 30 96 2204 30 98 | Citāda vīnogu misa, izņemot rūgstošu vai tādu, kam rūgšana apturēta ar citu paņēmienu, nevis pievienojot spirtu |b) | ex 2204 | Svaigu vīnogu vīns, ieskaitot stiprinātos vīnus; vīnogu misa (izņemot pozīcijā 2009 minēto), izņemot citādu vīnogu misu, kas iekļauta apakšpozīcijā 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 un 2204 30 98 |c) | 0806 10 90 | Svaigas vīnogas, izņemot galda vīnogas |2209 00 11 2209 00 19 | Vīna etiķis |d) | 2206 00 10 | Čagu ekstrakta vīns |2307 00 11 2307 00 19 | Vīna nogulsnes |2308 00 11 2308 00 19 | Vīnogu čagas |XIII daļa. Dzīvi koki un citi augi, sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas, griezti ziedi un dekoratīvi zaļumiAttiecībā uz dzīviem kokiem un citiem augiem, sīpoliem, saknēm un tamlīdzīgām augu daļām, grieztiem ziediem un dekoratīviem zaļumiem šī regula attiecas uz visiem produktiem, kas iekļauti Kombinētās nomenklatūras 6. nodaļā.XIV daļa. JēltabakaAttiecībā uz jēltabaku šī regula attiecas uz jēltabaku jeb neapstrādātu tabaku un tabakas atkritumiem ar KN kodu 2401.XV daļa. Liellopu un teļa gaļaAttiecībā uz liellopu un teļa gaļu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 0102 90 05 līdz 0102 90 79 | Dzīvi mājlopu sugu liellopi, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus |0201 | Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa |0202 | Saldēta liellopu gaļa |0206 10 95 | Svaiga vai atdzesēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa |0206 29 91 | Saldēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa |0210 20 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta liellopu gaļa |0210 99 51 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta diafragmas biezā daļa un plānā daļa |0210 99 90 | Gaļas vai gaļas subproduktu milti |1602 50 10 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no liellopu gaļas vai gaļas subproduktiem, termiski neapstrādāti; termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi |1602 90 61 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi, kas satur liellopu gaļu vai subproduktus, termiski neapstrādāti; termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi |b) | 0102 10 | Dzīvi tīršķirnes vaislas liellopi |0206 10 98 | Svaigi vai atdzesēti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |0206 21 00 0206 22 00 0206 29 99 | Saldēti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |0210 9959 | Sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu |ex 1502 00 90 | Liellopu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos |1602 50 31 un 1602 50 95 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no liellopu gaļas vai subproduktiem, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus |1602 90 69 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi, kas satur liellopu gaļu vai subproduktus, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus |XVI daļa. Piens un piena produktiAttiecībā uz pienu un piena produktiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 0401 | Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas |b) | 0402 | Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu |c) | 0403 10 11 līdz 0403 10 39 0403 9011 līdz 0403 90 69 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, bez aromatizētājiem un bez augļiem, riekstiem vai kakao |d) | 0404 | Sūkalas, arī iebiezinātas un ar cukuru vai cita saldinātāja piedevu; produkti, kas satur dabiskās piena sastāvdaļas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, kuri nav minēti vai iekļauti citur |e) | ex 0405 | Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas ar tauku saturu vairāk nekā 75 %, bet mazāk par 80 % |f) | 0406 | Siers un biezpiens |g) | 1702 19 00 | Laktoze un laktozes sīrups bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, kas satur mazāk nekā 99 % no svara laktozi, kas izteikta kā bezūdens laktoze, aprēķinot sausnā |h) | 2106 90 51 | Aromatizēts vai iekrāsots laktozes sīrups |i) | ex 2309 | Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā |– Izstrādājumi un dzīvnieku barība, kas satur produktus, kuriem tieši vai uz Regulas (EK) Nr. 1667/2006 pamata piemēro šo regulu, izņemot šā pielikuma I daļā iekļautos izstrādājumus un dzīvnieku barību |XVII daļa. CūkgaļaAttiecībā uz cūkgaļu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | ex 0103 | Dzīvas mājas cūkas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus |b) | ex 0203 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta mājas cūku gaļa |ex 0206 | Svaigi, atdzesēti vai saldēti mājas cūku subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |ex 0209 00 | Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti cūku tauki bez liesuma |ex 0210 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta mājas cūku gaļa un gaļas subprodukti |1501 00 11 1501 00 19 | Cūku tauki (ieskaitot kausētus taukus) |c) | 1601 00 | Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes |1602 10 00 | Homogenizēti izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm |1602 20 90 | Gatavi izstrādājumi vai konservi no jebkuru dzīvnieku, izņemot zosu un pīļu, aknām |1602 41 10 1602 42 10 1602 49 11 līdz 1602 49 50 | Citādi gatavi izstrādājumi un konservi, kas satur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus |1602 90 10 | Izstrādājumi no jebkuru dzīvnieku asinīm |1602 90 51 | Citādi izstrādājumi vai konservi, kas satur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus |1902 20 30 | Pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % no svara desu un tamlīdzīgu izstrādājumu, jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus |XVIII daļa. Aitas un kazas gaļaAttiecībā uz aitas un kazas gaļu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 0104 10 30 | Jēri (līdz viena gada vecumam) |0104 10 80 | Dzīvas aitas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus, un jēri |0104 20 90 | Dzīvas kazas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus |0204 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta aitas gaļa un kazas gaļa |0210 99 21 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta aitas gaļa un kazas gaļa, neatkaulota |0210 99 29 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta aitas gaļa un kazas gaļa, atkaulota |b) | 0104 10 10 | Dzīvas aitas — tīršķirnes vaislas dzīvnieki |0104 20 10 | Dzīvas kazas — tīršķirnes vaislas dzīvnieki |0206 80 99 | Svaigi vai atdzesēti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |0206 90 99 | Saldēti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |0210 99 60 | Sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti |ex 1502 00 90 | Aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos |c) | 1602 90 72 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no aitas gaļas vai kazas gaļas vai subproduktiem, termiski neapstrādāti |1602 90 74 | Termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi |d) | 1602 90 76 1602 90 78 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no aitas gaļas vai kazas gaļas vai subproduktiem, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus |XIX daļa. OlasAttiecībā uz olām šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 0407 00 11 0407 00 19 0407 00 30 | Mājputnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai pagatavotas |b) | 0408 11 80 0408 19 81 0408 19 89 0408 91 80 0408 99 80 | Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti, tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot lietošanai pārtikā nederīgos |XX daļa. Mājputnu gaļaAttiecībā uz mājputnu gaļu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |a) | 0105 | Dzīvi mājputni, t. i., vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas |b) | ex 0207 | Pozīcijā 0105 minēto mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti, izņemot c) punktā minētās aknas |c) | 0207 13 91 | Svaigas, atdzesētas vai saldētas mājputnu aknas |0207 14 91 |0207 26 91 |0207 27 91 |0207 34 |0207 35 91 |0207 36 81 |0207 36 85 |0207 36 89 |0210 99 71 | Sālītas, sālījumā, žāvētas vai kūpinātas mājputnu aknas |0210 99 79 |d) | 0209 00 90 | Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti mājputnu tauki |e) | 1501 00 90 | Mājputnu tauki |f) | 1602 20 10 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no zosu vai pīļu aknām |1602 31 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no pozīcijā 0105 minēto mājputnu gaļas vai subproduktiem |1602 32 |1602 39 |XXI daļa. Citi produktiKN kods | Apraksts |ex 0101 | Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi: |0101 10 | – tīršķirnes vaislas dzīvnieki: |0101 10 10 | – – zirgi (a) |0101 10 90 | – – citādi |0101 90 | – citādi: |– – zirgi: |0101 90 19 | – – – izņemot kaušanai paredzētos |0101 90 30 | – – ēzeļi |0101 90 90 | – – mūļi un zirgēzeļi |ex 0102 | Dzīvi liellopi: |ex 0102 90 | – izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus: |0102 90 90 | – – izņemot mājlopu sugas |ex 0103 | Dzīvas cūkas: |0103 10 00 | – tīršķirnes vaislas dzīvnieki (b) |– citādi: |ex 0103 91 | – – kuru svars nepārsniedz 50 kg |0103 91 90 | – – – izņemot mājlopu sugas |ex 0103 92 | – – kuru svars ir 50 kg vai vairāk |KN kods | Apraksts |0103 92 90 | – – izņemot mājlopu sugas |0106 | Citi dzīvi dzīvnieki |ex 0203 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa: |– svaiga vai atdzesēta: |ex 0203 11 | – – liemeņi un pusliemeņi: |0203 11 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 0203 12 | – – šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem: |0203 12 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 0203 19 | – – citādi: |0203 19 90 | – – – izņemot mājas cūku |– saldēta: |ex 0203 21 | – – liemeņi un pusliemeņi: |0203 21 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 0203 22 | – – šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem: |0203 22 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 0203 29 | – – citādi: |0203 29 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 0205 00 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu gaļa |ex 0206 | Svaigi, atdzesēti vai saldēti liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti: |ex 0206 10 | – svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti: |0206 10 10 | – – farmaceitisku produktu ražošanai (c) |– saldēti liellopu subprodukti: |ex 0206 22 00 | – – aknas: |– – – farmaceitisku produktu ražošanai (c) |ex 0206 29 | – – citādi: |0206 29 10 | – – – farmaceitisku produktu ražošanai (c) |ex 0206 30 00 | – svaigi vai atdzesēti cūku subprodukti:: |– – farmaceitisku produktu ražošanai (c) |– – citādi: |– – – izņemot mājas cūku |– saldēti cūku subprodukti: |ex 0206 41 00 | – – aknas: |– – – farmaceitisku produktu ražošanai (c) |– – – citādi: |– – – – izņemot mājas cūku |ex 0206 49 00 | – – citādi: |– – – mājas cūku: – – – – farmaceitisku produktu ražošanai (c) |– – – citādi |ex 0206 80 | – Citādi svaigi vai atdzesēti subprodukti: |0206 80 10 | – – farmaceitisku produktu ražošanai (c) |– – citādi: |0206 80 91 | – – – zirgu, ēzeļu, mūļu un zirgēzeļu |ex 0206 90 | – citādi saldēti subprodukti: |0206 90 10 | – – farmaceitisku produktu ražošanai (c) |– – citādi: |0206 90 91 | – – – zirgu, ēzeļu, mūļu un zirgēzeļu |0208 | Citāda svaiga, atdzesēta vai saldēta gaļa un gaļas subprodukti |KN kods | Apraksts |ex 0210 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi [pārtikas milti un rupja maluma milti] no gaļas vai gaļas subproduktiem: |– cūkgaļa: |ex 0210 11 | – – šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem: |0210 11 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 0210 12 | – – vēderdaļas (cauraugušas) un to izcirtņi: |0210 12 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 0210 19 | – – citādi: |0210 19 90 | – – – izņemot mājas cūku |– citādi, ieskaitot pārtikas miltus un rupja maluma miltus no gaļas vai gaļas subproduktiem: |0210 91 00 | – – primātu |0210 92 00 | – – vaļu, delfīnu un cūkdelfīnu (vaļveidīgo kārtas zīdītāju); lamantīnu un jūrasgovju (jūrassirēnu kārtas zīdītāju) |0210 93 00 | – – rāpuļu (ieskaitot čūskas un jūras bruņurupučus) |ex 0210 99 | – – citādi: |– – – gaļa: |0210 99 31 | – – – – ziemeļbriežu |0210 99 39 | – – – – citāda |– – – subprodukti: |– – – – izņemot mājas cūku, liellopu, aitu un kazu |0210 99 80 | – – – – – izņemot mājputnu aknas |ex 0407 00 | Putnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai pagatavotas: |0407 00 90 | – izņemot mājputnu |ex 0408 | Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: |– olu dzeltenumi: |ex 0408 11 | – – žāvēti: |0408 11 20 | – – – nederīgi pārtikai (d) |ex 0408 19 | – – citādi: |0408 19 20 | – – – nederīgi pārtikai (d) |– citādi: |ex 0408 91 | – – žāvēti: |0408 91 20 | – – – nederīgi pārtikai (d) |ex 0408 99 | – – citādi: |0408 99 20 | – – – nederīgi pārtikai (d) |0410 00 00 | Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti |0504 00 00 | Dzīvnieku (izņemot zivju) svaigas, atdzesētas, saldētas, sālītas vai sālījumā, žāvētas vai kūpinātas zarnas, pūšļi un kuņģi vai to gabali |ex 0511 | Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai ietverti; pārtikā nelietojami beigti 1. vai 3. nodaļā minētie dzīvnieki: |0511 10 00 | – buļļu sperma |– citādi: |ex 0511 99 | – – citādi: |0511 99 85 | – – – citādi |ex 0709 | Citi svaigi vai atdzesēti dārzeņi: |ex 0709 60 | – Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi: |– – citādi: |0709 60 91 | – – – – Capsicum ģints dārzeņi kapsicīna vai Capsicum oleoresin krāsvielu ražošanai (c) |0709 60 95 | – – – ēterisko eļļu un rezinoīdu rūpnieciskai ražošanai (c) |0709 60 99 | – – – citādi |KN kods | Apraksts |ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): |ex 0710 80 | – citādi dārzeņi: |– – Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi: |0710 80 59 | – – – izņemot dārzeņpiparus |ex 0711 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai: |ex 0711 90 | – citādi dārzeņi; dārzeņu maisījumi: |– – dārzeņi: |0711 90 10 | – – – – Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus |ex 0713 | Kaltēti lobīti pākšu dārzeņi, arī mizoti vai šķelti: |ex 0713 10 | – zirņi (Pisum sativum): |0713 10 90 | – – izņemot sējai paredzētos |ex 0713 20 00 | – aunazirņi: |– – izņemot sējai paredzētos |– pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.): |ex 0713 31 00 | – – zeltainās pupiņas (Vigna mungo (L.) Hepper vai Vigna radiata (L.) Wilczek): |– – – izņemot sējai paredzētās |ex 0713 32 00 | – – šķautnainās pupiņas (Phaseolus jeb Vigna angularis): |– – – izņemot sējai paredzētās |ex 0713 33 | – – kāršu pupiņas, ieskaitot baltās pupiņas (Phaseolus vulgaris): |0713 33 90 | – – – izņemot sējai paredzētās |ex 0713 39 00 | – – citādas: |– – – izņemot sējai paredzētās |ex 0713 40 00 | – lēcas: |– – izņemot sējai paredzētās |ex 0713 50 00 | – rupjsēklu (cūku) pupas (Vicia faba var. major) un sīksēklu un vidējrupjsēklu pupas (Vicia faba var. equina un Vicia faba var. minor): |– – izņemot sējai paredzētās |ex 0713 90 00 | – citādi: |– – izņemot sējai paredzētos |0801 | Kokosrieksti, Brazīlijas rieksti un Indijas rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti |ex 0802 | Citādi rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti: |ex 0802 90 | – citādi: |ex 0802 90 20 | – – beteļrieksti un kolu rieksti |ex 0804 | Dateles, vīģes, ananasi, avokado, gvajaves, mango un mangostāni, svaigi vai žāvēti: |0804 10 00 | – dateles |0902 | Tēja, arī aromatizēta |ex 0904 | Piper ģints pipari; kaltēti, saberzti vai malti Capsicum un Pimenta ģints dārzeņi, izņemot apakšpozīcijā 0904 20 10 iekļautos dārzeņpiparus |0905 00 00 | Vaniļa |0906 | Kanēlis un kanēļkoka ziedi |0907 00 00 | Krustnagliņas (veseli augļi, ziedi un stublāji) |0908 | Muskatrieksti, muskatriekstu mizas un kardamons: |0909 | Parastā anīsa, zvaigžņotā anīsa, fenheļa, koriandra, kumīna vai ķimeņu sēklas; kadiķogas |ex 0910 | Ingvers, kurkuma, lauru lapas, karijs un citas garšvielas, izņemot safrānu un mārsilu [timiānu] |ex 1106 | Pozīcijas 0713 kaltēto pākšu dārzeņu, pozīcijas 0714 sāgo palmas serdes un sakņu vai bumbuļu, vai 8. nodaļā minēto produktu milti, rupja maluma milti un pulveris |1106 10 00 | – pozīcijā 0713 minēto kaltēto pākšu dārzeņu |ex 1106 30 | – produktu, kas iekļauti 8. nodaļā |1106 30 90 | – – izņemot banānu |KN kods | Apraksts |ex 1108 | Cietes; inulīns: |1108 20 00 | – inulīns |1201 00 90 | Sojas pupas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās |1202 10 90 | Nelobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti, izņemot sējai paredzētos |1202 20 00 | Lobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti, arī šķelti |1203 00 00 | Kopra |1204 00 90 | Linsēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās |1205 10 90 un ex 1205 90 00 | Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās |1206 00 91 | Saulespuķu sēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās |1206 00 99 |1207 20 90 | Kokvilnas sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |1207 40 90 | Sezama sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |1207 50 90 | Sinepju sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |1207 91 90 | Magoņu sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |1207 99 91 | Kaņepju sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |ex 1207 99 97 | Citu eļļas augu sēklas un augļi, arī smalcināti, izņemot sējai paredzētos |1208 | Eļļas augu sēklu vai augļu, izņemot sinepju, milti un rupja maluma milti |1211 | Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem, svaigi vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī, izņemot šā pielikuma IX daļā minētos produktus ar KN kodu ex1211 90 85 |ex 1212 | Ceratoniju pākstis, jūras aļģes un citādas aļģes, cukurbietes un cukurniedres, svaigas, dzesinātas, saldētas vai žāvētas, arī samaltas; augļu kauliņi un kodoli un citi galvenokārt pārtikā lietojami augu produkti (ieskaitot negrauzdētas Chycorium intybus sativum šķirnes cigoriņu saknes), kuri citur nav minēti un iekļauti: |ex 1212 20 00 | – jūras aļģes [jūraszāles] un citas aļģes, ko izmanto galvenokārt farmācijā vai pārtikā |– citādi: |ex 1212 99 | – – izņemot cukurniedres: |1212 99 41 un 1212 99 49 | – – – ceratoniju sēklas |ex 1212 99 70 | – – – citādi, izņemot cigoriņu saknes |1213 00 00 | Graudaugu salmi un sēnalas, arī smalcinātas, maltas, presētas vai granulās |ex 1214 | Lopbarības kāļi, lopbarības bietes (runkuļi), lopbarības saknes, siens, lucerna, āboliņš, sējas esparsetes, lopbarības kāposti, lupīna, vīķi un tamlīdzīgi lopbarības produkti, arī granulu veidā: |ex 1214 10 00 | – lucernas rupja maluma milti un granulas, izņemot mākslīgi žāvētu lucernu vai citādi žāvētu un maltu lucernu |ex 1214 90 | – citādi: |1214 90 10 | – – lopbarības bietes (runkuļi), kāļi un citas lopbarības saknes |ex 1214 90 90 | – – citādas, izņemot: |– mākslīgi žāvētu lucernu, sējas esparseti, āboliņu, lupīnu, vīķus un tamlīdzīgus lopbarības produktus, izņemot sienu, lopbarības kāpostus un sienu saturošus produktus |– citādi žāvētu un maltu lucernu, sējas esparseti, āboliņu, lupīnu, vīķus, amoliņu, aunazirņus un vanagzirņus |ex 1502 00 | Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos: |ex 1502 00 10 | – rūpnieciskām vajadzībām (izņemot pārtikas produktu ražošanu), izņemot no kauliem un atkritumiem iegūtus taukus (c) |1503 00 | Tauku stearīns, tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota |1504 | Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |1507 | Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |1508 | Zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |1511 | Palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |1512 | Saulespuķu eļļa, saflora eļļa vai kokvilnas eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |KN kods | Apraksts |1513 | Kokosriekstu (kopras), palmu kodolu eļļa vai babasū eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |1514 | Rapšu, ripšu vai sinepju eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |ex 1515 | Citādas negaistošās augu eļļas un tauki (ieskaitot pozīcijā ex 1515 90 11 minēto jojobas eļļu) un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |ex 1516 | Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, rafinētas vai nerafinētas, bet tālāk neapstrādātas (izņemot apakšpozīcijā 1516 20 10 minēto hidrogenēto rīcineļļu, t. s. “opālvasku”) |ex 1517 | Margarīns; pārtikas maisījumi vai izstrādājumi, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas pozīcijā 1516, izņemot apakšpozīcijas 1517 10 10, 1517 90 10 un 1517 90 93 |1518 00 31 1518 00 39 | Šķidras, jauktas negaistošas augu eļļas tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu ražošanu (c) |1522 00 91 | Eļļas nogulsnes un degra; ziepju pamatvielas, kas ir taukvielu vai dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, izņemot tās, kurās ir eļļa ar olīveļļas īpašībām |1522 00 99 | Citādas taukvielu vai dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, izņemot tās, kurās ir eļļa ar olīveļļas īpašībām |ex 1602 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm: |– cūku: |ex 1602 41 | – – šķiņķi un to izcirtņi: |1602 41 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 1602 42 | – – pleči un to izcirtņi: |1602 42 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 1602 49 | – – citādi, ieskaitot maisījumus: |1602 49 90 | – – – izņemot mājas cūku |ex 1602 90 | – citādi, ieskaitot izstrādājumus no jebkuru dzīvnieku asinīm: |– – izņemot izstrādājumus no jebkuru dzīvnieku asinīm: |1602 90 31 | – – – no medījuma vai truša |– – – citādi: |– – – – kas nesatur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus: |– – – – – kas nesatur liellopu gaļu vai subproduktus: |1602 90 99 | – – – – – – izņemot aitu vai kazu |1603 00 | Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku ekstrakti un sulas |1801 00 00 | Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas |1802 00 00 | Kakao pupiņu čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi |ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: |ex 2001 90 | – citādi: |2001 90 20 | – – Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus |ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |ex 2005 99 | – citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi: |2005 99 10 | – – Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus |ex 2206 | Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti: |2206 00 31 līdz 2206 00 89 | – izņemot čagu ekstrakta vīnu |ex 2301 | Milti, [rupja maluma milti] un granulas no gaļas vai gaļas subproduktiem, zivīm vai vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem vai citiem ūdens bezmugurkaulniekiem, nederīgas pārtikai; dradži (grības) |2301 10 00 | – gaļas vai gaļas subproduktu milti, [rupja maluma milti] un granulas; dradži (grības) |KN kods | Apraksts |ex 2302 | Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus vai pākšaugus: |2302 50 00 | – pākšaugu |2304 00 00 | Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu |2305 00 00 | Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot zemesriekstu eļļu |ex 2306 | Eļļas rauši un citi cieti atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot augu taukus un eļļas, izņemot pozīcijā 2304 vai 2305 minētos, ja vien uz tiem neattiecas KN apakšpozīcija 2306 90 05 (eļļas rauši un citi cieti atlikumi, kas iegūti, ekstrahējot kukurūzas dīgļu eļļu), 2306 90 11 un 2306 90 19 (eļļas rauši un citi cieti atlikumi, kas iegūti, ekstrahējot olīveļļu) |ex 2307 00 | Vīna nogulsnes; vīnakmens: |2307 00 90 | – vīnakmens |ex 2308 00 | Augu izcelsmes materiāli un augu atkritumi, atliekas un blakusprodukti, granulēti vai negranulēti, izmantojami dzīvnieku barībai, kas citur nav minēti vai iekļauti: |2308 00 90 | – izņemot vīnogu čagas, ozolzīles un zirgkastaņus, augļu, izņemot vīnogu, izspaidas vai spiedpaliekas |ex 2309 | Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā: |ex 2309 10 | – suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai: |2309 10 90 | – – kas nesatur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, kas minēti apakšpozīcijā 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus |ex 2309 90 | – citādi: |2309 90 10 | – – zivju vai jūras zīdītāju šķīstošās atliekas |– – citādi, ieskaitot premiksus: |ex 2309 90 91 līdz 2309 90 99 | – – – kas nesatur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, kas minēti apakšpozīcijā 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus, izņemot: |– olbaltumvielu koncentrātus, kas iegūti no lucernas sulas un zāles sulas |– dehidrētus produktus, kas iegūti tikai no cietajiem atlikumiem un sulas, kas rodas, sagatavojot pirmajā ievilkumā minētos koncentrātus |(a) Preces iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar attiecīgajos Savienības noteikumos paredzētajiem nosacījumiem (sk. Padomes Direktīvu 94/28/EK (OV L 178, 12.7.1994., 66. lpp.); Komisijas Lēmumu 93/623/EEK (OV L 298, 3.12.1993., 45. lpp.)). (b) Preces iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar attiecīgajos Savienības noteikumos paredzētajiem nosacījumiem (sk. Padomes Direktīvu 88/661/EEK (OV L 382, 31.12.1988., 36. lpp.); Padomes Direktīvu 94/28/EK (OV L 178, 12.7.1994., 66. lpp.); Komisijas Lēmumu 96/510/EK (OV L 210, 20.8.1996., 53. lpp.)). (c) Preces iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar attiecīgajos Savienības noteikumos paredzētajiem nosacījumiem (sk. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.) 291.–300. pantu un vēlākos grozījumus). (d) Preces iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar Kombinētās nomenklatūras pagaidu noteikumu II iedaļas F punktā paredzētajiem nosacījumiem. |II PIELIKUMS SARAKSTS AR PRODUKTIEM, KURIEM NOTEIKTI ĪPAŠI PASĀKUMI, KĀ MINĒTS 1. PANTA 2. PUNKTĀ I daļa. Lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts1. Attiecībā uz etilspirtu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |ex 2207 10 00 | Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 % vai vairāk, kas iegūts no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem |ex 2207 20 00 | Denaturēts etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, kas iegūti no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem |ex 2208 90 91 un ex 2208 90 99 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrāciju ir mazāka par 80 % un kurš iegūts no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem |2. Šīs regulas III daļas II nodaļas I iedaļa par importa atļaujām un minētās daļas III nodaļas I iedaļa attiecas arī uz produktiem, kas izgatavoti uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta ar KN kodu 2208 bāzes, iepakoti tvertnēs, kuru tilpums ir lielāks nekā divi litri, un kam piemīt visas 1. punktā aprakstītās etilspirta īpašības.II daļa. Biškopības produktiAttiecībā uz biškopības produktiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.KN kods | Apraksts |0409 | Dabiskais medus |ex 0410 00 00 | Peru pieniņš un propoliss, derīgi lietošanai pārtikā |ex 0511 99 85 | Peru pieniņš un propoliss, nederīgi lietošanai pārtikā |ex 1212 99 70 | Ziedputekšņi |ex 152190 | Bišu vasks |III daļa. ZīdtārpiņiAttiecībā uz zīdtārpiņiem šī regula attiecas uz zīdtārpiņiem ar KN kodu ex 0106 90 00 un zīdtārpiņu olām ar KN kodu ex 0511 99 85.III PIELIKUMS 2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀS DEFINĪCIJAS I daļa. Definīcijas, kas attiecas uz rīsu nozariI. Terminus “nelobīti rīsi”, “lobīti rīsi”, “daļēji slīpēti rīsi”, “pilnīgi noslīpēti rīsi”, “apaļgraudu rīsi”, “vidējgraudu rīsi”, “garengraudu rīsi A vai B” un “šķeltie rīsi” definē šādi.1. a) “Nelobīti rīsi” ir rīsi, kuriem pēc kulšanas ir saglabājušās plēksnes.b) “Lobīti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas tikai plēksnes. Šī definīcija, piemēram, attiecas, uz rīsiem ar tirdzniecības nosaukumu “brūnie rīsi”, “cargo rice”, “loonzain” un “riso sbramato”.c) “Daļēji slīpēti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas plēksnes, daļa no dīgļa un visi augļapvalka ārējie slāņi vai daļa no tiem, bet ne iekšējie slāņi.d) “Pilnīgi noslīpēti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas plēksnes, visi augļapvalka ārējie un iekšējie slāņi, viss dīglis, ja tie ir garengraudu vai vidējgraudu rīsi, un vismaz daļa no tā, ja tie ir apaļgraudu rīsi, bet kuriem gareniskās baltās rievas pieļaujamas ne vairāk kā uz 10 % graudu.2. a) “Apaļgraudu rīsi” ir rīsi, kuru graudu garums nepārsniedz 5,2 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir mazāka par 2.b) “Vidējgraudu rīsi” ir rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 5,2 mm, bet nepārsniedz 6,0 mm, un kuru graudu garuma un platuma attiecība nav lielāka par 3.c) “Garengraudu rīsi” ir:i) garengraudu rīsi A, t. i., rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 6,0 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir lielāka par 2, bet mazāka par 3,ii) garengraudu rīsi B, t. i., rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 6,0 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir lielāka vai vienāda ar 3.d) “Graudu mērīšana” ir graudu mērīšana, ko veic pilnīgi noslīpētiem rīsiem ar šādu metodi:i) ņem reprezentatīvu paraugu no partijas,ii) paraugu sijā tā, lai paturētu tikai veselus graudus, ieskaitot nenobriedušus graudus,iii) veic divas mērīšanas, katrā izmērot 100 graudus, un aprēķina vidējo,iv) rezultātu izsaka milimetros, noapaļojot līdz vienai desmitdaļai.3. “Šķeltie rīsi” ir putraimi, kuru garums nepārsniedz trīs ceturtdaļas no vesela grauda vidējā garuma.II. Attiecībā uz veseliem graudiem un šķeltiem graudiem, kuru kvalitāte ir nevainojama, piemēro šādas definīcijas.A. “Veseli graudi” ir graudi, kuriem atdalīta tikai daļa gala, neatkarīgi no katrā slīpēšanas stadijā radītajiem raksturlielumiem.B. “Apgriezti graudi” ir graudi, kuriem atdalīts viss gals.C. “Šķeltie graudi jeb putraimi” ir graudi, kuriem atdalīta daļa, kas lielāka nekā gals; pie šķeltiem graudiem pieder:-  lieli šķeltie graudi (graudu daļas, kuru garums nav mazāks par pusi grauda, bet kuras neveido veselu graudu),-  vidēji šķeltie graudi (graudu daļas, kuru garums nav mazāks par ceturto daļu grauda garuma, bet kas ir mazākas par “lielu šķelto graudu” minimālo lielumu),-  smalki šķeltie graudi (graudu daļas, kas ir mazākas par ceturto daļu grauda, bet pārāk lielas, lai izkļūtu cauri sietam ar acu izmēru 1,4 mm),-  putraimi (mazi graudu gabaliņi vai daļiņas, kas var izkļūt cauri sietam ar acu izmēru 1,4 mm); sašķēlušies graudi (gabaliņi, kas radušies, graudam šķeļoties garenvirzienā) atbilst šai definīcijai.D. “Zaļi graudi” ir graudi, kas nav pilnīgi nogatavojušies.E. “Graudi ar dabisku anomāliju” ir graudi, kuriem salīdzinājumā ar šķirnei raksturīgajām morfoloģiskajām pazīmēm ir dabiska anomālija, kura ir vai nav mantota.F. “Kaļķaini graudi” ir graudi, kuriem vismaz trīs ceturtdaļas virsmas ir necaurspīdīga un kaļķaina.G. “Sarkani svītroti graudi” ir graudi, kuriem no augļapvalka atliekām garenvirzienā ir radies sarkans dažādas intensitātes un toņu svītrojums.H. “Plankumaini graudi” ir graudi, kuriem ir skaidri saskatāms neliels vairāk vai mazāk regulāras formas tumšas krāsas aplis; pie plankumainiem graudiem pieder arī tie, kuriem ir nelielas melnas svītras tikai uz virsmas; svītrām un plankumiem nedrīkst būt dzeltens vai tumšs oreols.I. “Iekrāsoti graudi” ir graudi, kuriem nelielā virsmas laukumā dabīgā krāsa ir acīm redzami izmainījusies; plankumi var būt dažādās krāsās (melnīgsnēji, sarkanīgi, brūni); par iekrāsojumu uzskatāmas arī dziļas melnas svītras. Ja iekrāsojumi ir pietiekami spilgti (melni, rozā, sarkanbrūni), lai tos uzreiz pamanītu, un ja tie klāj vismaz pusi grauda virsmas, graudi jāuzskata par dzeltenajiem graudiem.J. “Dzeltenie graudi” ir graudi, kuru dabīgā krāsa ir pilnīgi vai daļēji mainījusies, ja vien tas nav noticis žāvējot, un kas ir ieguvuši citrondzeltenu vai apelsīndzeltenu toni.K. “Dzintarkrāsas graudi” ir graudi, kuru krāsa pa visu virsmu ir nedaudz vienmērīgi mainījusies, ja vien tas nav noticis žāvējot; šo izmaiņu dēļ graudi ir ieguvuši gaišu dzintardzeltenu krāsu.II daļa. Definīcijas, kas attiecas uz cukura nozari1. “Baltais cukurs” ir cukurs, kas nav aromatizēts vai krāsots un nesatur nekādus citus piemaisījumus, un kam sausā veidā saharozes saturs, kuru nosaka ar polarimetrisko metodi, ir 99,5 % vai vairāk no svara.2. “Jēlcukurs” ir cukurs, kas nav aromatizēts vai krāsots un nesatur nekādus citus piemaisījumus, un kam sausā veidā saharozes saturs, kuru nosaka ar polarimetrisko metodi, ir mazāks par 99,5 % no svara.3. “Izoglikoze” ir produkts, ko iegūst no glikozes vai tās polimēriem un kam sausā veidā fruktozes saturs ir vismaz 10 % no svara.4. “Inulīna sīrups” ir tiešais produkts, ko iegūst inulīna vai oligofruktožu hidrolīzē un kas sausā veidā satur vismaz 10 % fruktozes brīvā veidā vai kā saharozi, un kas izteikts cukura/izoglikozes ekvivalentā. Lai novērstu tirgus ierobežojumus produktiem ar zemu saldinātspēju, kurus ražo inulīna šķiedru pārstrādātāji bez inulīna sīrupa kvotas, Komisija šo definīciju var grozīt.5. “Kvotas cukurs”, “kvotas izoglikoze” un “kvotas inulīna sīrups” ir jebkurš cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, kas ietilpst attiecīgā uzņēmuma kvotā konkrētam tirdzniecības gadam.6. “Rūpnieciskais cukurs” ir jebkurš cukura produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas pārsniedz 5. punktā minēto cukura daudzumu, un kas paredzēts 55. panta 2. punktā minēta produkta rūpnieciskai ražošanai.7. “Rūpnieciskā izoglikoze” un “rūpnieciskais inulīna sīrups” ir jebkurš izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas paredzēts 55. panta 2. punktā minēta produkta rūpnieciskai ražošanai.8. “Pārpalikuma cukurs”, “pārpalikuma izoglikoze” un “pārpalikuma inulīna sīrups” ir jebkurš cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas pārsniedz 5., 6. un 7. punktā minētos attiecīgos daudzumus.9. “Kvotas cukurbietes” ir visas cukurbietes, kas pārstrādātas kvotas cukurā.10. “Piegādes līgums” ir līgums, kas noslēgts starp pārdevēju un uzņēmumu par cukurbiešu piegādi cukura ražošanai.11. “Nozares nolīgums” ir:a) nolīgums, kas pirms piegādes līgumu slēgšanas noslēgts Savienības līmenī starp attiecīgās valsts uzņēmumu organizāciju grupu, no vienas puses, un attiecīgās valsts pārdevēju organizāciju grupu, no otras puses;b) nolīgums, kas pirms piegādes līgumu slēgšanas ir noslēgts starp attiecīgās dalībvalsts atzītiem uzņēmumiem vai uzņēmumu organizāciju, no vienas puses, un attiecīgās dalībvalsts atzītu pārdevēju apvienību, no otras puses;c) ja nav a) vai b) apakšpunktā minēto nolīgumu — likums par uzņēmumiem un likums par kooperatīviem, ciktāl tie reglamentē cukurbiešu piegādi, ko veic cukura ražošanas uzņēmuma vai kooperatīva akcionāri vai biedri;d) ja nav a) vai b) apakšpunktā minēto nolīgumu — vienošanās, kas pastāv pirms piegādes līgumu slēgšanas, ja pārdevēji, kas akceptē šādu vienošanos, piegādā vismaz 60 % no kopējā cukurbiešu daudzuma, ko uzņēmums iepērk cukura ražošanai vienā vai vairākās fabrikās.12. “Pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmums” ir ražotne:-  kuras vienīgā darbība ir importēta cukurniedru jēlcukura rafinēšana vai-  kura 2004./2005. tirdzniecības gadā rafinēja vismaz 15 000 tonnu importēta cukurniedru jēlcukura.III daļa. Definīcijas, kas attiecas uz apiņu nozari1. “Apiņi” ir vijīgā apiņa ( Humulus lupulus ) (sievišķā) auga kaltētas augļkopas, ko apzīmē arī par rogām; šīs zaļgani dzeltenās olveida augļkopas atrodas uz kātiņiem, un to garums parasti ir 2 līdz 5 cm.2. “Apiņu pulveris” ir produkts, ko iegūst, samaļot apiņus, un kas satur visus to dabiskos elementus.3. “Apiņu pulveris ar augstāku lupulīna saturu” ir produkts, ko iegūst, samaļot apiņus, no kuriem pirms tam mehāniski atdalīta daļa lapu, kātiņu, seglapu un ziedkopu centrālo asu.4. “Apiņu ekstrakts” ir koncentrēts produkts, ko iegūst, apiņus vai apiņu pulveri apstrādājot ar šķīdinātāju.5. “Jaukti apiņu produkti” ir divu vai vairāku 1. līdz 4. punktā minēto produktu maisījums.IV daļa. Definīcijas attiecībā uz vīna nozariSaistībā ar vīnogulājiem1. “Izaršana” ir visu vīnogulāju pilnīga iznīcināšana ar vīnogulājiem apstādītā platībā.2. “Stādīšana” ir potētu vai nepotētu vīnogulāju stādu vai stādu daļu pastāvīga ieaudzēšana, lai audzētu vīnogas vai izveidotu potzaru audzētavu.3. “Uzpotēšana” ir tāda vīnogulāja potēšana, kuram iepriekš jau ir veikta potēšana.Saistībā ar ražošanu4. “Svaigas vīnogas” ir gatavi vai pat mazliet sažuvuši vīnogulāja augļi, kurus izmanto vīna gatavošanā, kurus var saspiest vai izspiest ar līdzekļiem, kas pieejami parastā vīna pagrabā, un kuros spontāni var sākties spirta rūgšana.5. “Svaiga vīnogu misa, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu” ir produkts, kuram ir šādas īpašības:a) tā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 12 % un nav lielāka par 15 %;b) tas ir iegūts, neraudzētai vīnogu misai, kuras dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 % un kura iegūta tikai no vīna vīnogu šķirnēm, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu, pievienojot:i) vai nu neitrālu vīnspirtu, tostarp spirtu, kurš iegūts, destilējot žāvētas vīnogas, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 96 %,ii) vai nerektificētu produktu, kurš iegūts, destilējot vīnu, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 80 %.6. “Vīnogu sula” ir neraudzēts, bet raudzējams šķidrs produkts, kas:a) iegūts pienācīgas apstrādes rezultātā, padarot to derīgu lietošanai pārtikā tādu, kāds tas ir;b) iegūts no svaigām vīnogām vai vīnogu misas, vai atjaunojot. Ja tas iegūts atjaunojot, tas ir atjaunots tikai no koncentrētas vīnogu misas vai koncentrētas vīnogu sulas.Vīnogu sulas faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.7. “Koncentrēta vīnogu sula” ir nekaramelizēta vīnogu sula, kas iegūta, daļēji dehidrējot vīnogu sulu ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas vēl jāparedz, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks par 50,9 %.Koncentrētas vīnogu sulas faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.8. “Vīna nogulsnes” ir atliekas:a) kas uzkrājas traukos, kuros vīns atrodas pēc raudzēšanas, uzglabāšanas laikā vai pēc atļautas apstrādes;b) ko iegūst, filtrējot vai centrifugējot a) apakšpunktā minēto produktu;c) kas uzkrājas traukos, kuros vīnogu misa atrodas uzglabāšanas laikā vai pēc atļautas apstrādes, vaid) ko iegūst, filtrējot vai centrifugējot c) apakšpunktā minēto produktu.9. “Vīnogu izspaidas” ir raudzētas vai neraudzētas svaigu vīnogu spiedpaliekas.10. “Izspaidu ekstrakta vīns” ir produkts, kuru iegūst:a) raudzējot neapstrādātas vīnogu izspaidas, kas izmērcētas ūdenī, vaib) ar ūdeni skalojot raudzētas vīnogu izspaidas.11. “Vīns, kas stiprināts destilācijai” ir produkts, kuram ir šādas īpašības:a) faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 18 % un nav lielāka par 24 %;b) tas ir iegūts, vīnam, kas nesatur atlieku cukuru, pievienojot tikai nerektificētu produktu, kurš iegūts, destilējot vīnu, un kura maksimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 86 %, vaic) maksimālais gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, ir 1,5 grami uz litru.12. “ Cuvée ” ir:a) vīnogu misa;b) vīns vaic) vīnogu misas un/vai vīnu ar dažādām īpašībām maisījums,kas paredzēts īpaša veida dzirkstošā vīna gatavošanai.Spirta koncentrācija13. “Faktiskā spirta tilpumkoncentrācija” ir tīrā spirta tilpuma vienību skaits 20 °C temperatūrā, ko satur 100 tilpuma vienības produkta šādā temperatūrā.14. “Potenciālā spirta tilpumkoncentrācija” ir tīrā spirta tilpuma vienību skaits 20 °C temperatūrā, ko iespējams iegūt, pilnībā fermentējot cukurus, kurus satur 100 tilpuma vienības produkta šādā temperatūrā.15. “Kopējā spirta tilpumkoncentrācija” ir faktiskās un potenciālās spirta tilpumkoncentrācijas summa.16. “Dabiskā spirta tilpumkoncentrācija” ir kopējā spirta tilpumkoncentrācija produktā pirms jebkādas stiprināšanas.17. “Faktiskā spirta masas koncentrācija” ir tīrā spirta kilogramu skaits 100 kg produkta.18. “Potenciālā spirta masas koncentrācija” ir tīrā spirta kilogramu skaits, ko iespējams iegūt, pilnībā fermentējot cukurus, kurus satur 100 kg produkta.19. “Kopējā spirta masas koncentrācija” ir faktiskās un potenciālās spirta masas koncentrācijas summa.V daļa. Definīcijas, kas attiecas uz liellopu un jaunlopu gaļas nozari1. “Liellopi” ir mājas liellopu sugu dzīvnieki, uz ko attiecas KN kodi ex 0102 10, 0102 90 05 līdz 0102 90 79.2. “Pieauguši liellopi” ir liellopi, kuru dzīvsvars ir lielāks par 300 kg.VI daļa. Definīcijas, kas attiecas uz piena un piena produktu nozariLai ieviestu tarifu kvotu sviestam, kura izcelsmes valsts ir Jaunzēlande, frāze “ražots tieši no piena vai krējuma” neizslēdz sviestu, kas ražots no piena vai krējuma, neizmantojot uzkrātas izejvielas, vienotā, noslēgtā un nepārtrauktā procesā, kurš var ietvert krējuma atrašanos koncentrētu piena tauku stāvoklī un/vai šādu piena tauku frakcionēšanu.VII daļa. Definīcijas, kas attiecas uz olu nozari1. “Olas čaumalās” ir mājputnu olas čaumalās, svaigas, konservētas, izņemot inkubējamās olas, kas norādītas 2. punktā.2. “Inkubējamās olas” ir mājputnu inkubējamās olas.3. “Veseli produkti” ir putnu olas bez čaumalas ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās, kas paredzētas lietošanai pārtikā.4. “Atdalīti produkti” ir putnu olu dzeltenumi ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās, kas paredzēti lietošanai pārtikā.VIII daļa. Definīcijas, kas attiecas uz mājputnu gaļas nozari1. “Dzīvi mājputni” ir dzīvas vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas, kas katra sver vairāk par 185 gramiem.2. “Cāļi” ir dzīvas vistas, pīles, zosis, zosis, tītari un pērļu vistiņas, kas katra sver ne vairāk par 185 gramiem.3. “Nokauti mājputni” ir nedzīvas vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas, veselas, ar vai bez subproduktiem.4. “Atvasināti produkti” ir:a) produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas a) punktā;b) produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas b) punktā, izņemot nokautus mājputnus un uzturā izmantojamus subproduktus, ko apzīmē par “mājputnu izcirtņiem”;c) uzturā izmantojami subprodukti, kas norādīti I pielikuma XX daļas b) punktā;d) produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas c) punktā;e) produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas d) un e) punktā;f) produkti, kas minēti I pielikuma XX daļas f) punktā, izņemot produktus, kas atbilst KN kodiem 1602 20 11 un 1602 20 19.IX daļa. Definīcijas, kas attiecas uz biškopības nozari1. “Medus” ir dabiska, salda viela, ko Apis mellifera sugas bites ražo no augu nektāra vai no augu dzīvo daļu sekrēta, vai sūcējinsektu izdalījumiem uz augu dzīvajām daļām, kurus bites vāc, pārveido, papildinot ar savām īpašām vielām, nogulsnē, dehidrē, uzglabā un atstāj medus šūnās nobriest un nogatavoties.Galvenie medus veidi ir šādi:a) pēc izcelsmes:i) ziedu jeb nektāra medus — medus, ko iegūst no augu nektāra,ii) izsvīduma–lapu medus — medus, ko iegūst galvenokārt no sūcējinsektu ( Hemiptera ) izdalījumiem uz augu dzīvajām daļām vai no augu dzīvo daļu sekrēta;b) pēc ražošanas veida un/vai noformējuma:iii) šūnu medus — medus, ko bites glabā pašu darinātās jaunās bezperu kāru šūnās vai kārēs, kuras darinātas tikai no bišu vaska šūnu plāksnēm, un ko pārdod aizvākotās veselās kārēs vai šādu kāru daļās,iv) šūnu gabalu medus jeb medus ar šūnu daļām — medus ar vienu vai vairākiem šūnu medus gabaliem,v) tecināts medus — medus, ko iegūst, tecinot atvākotas bezperu kāru šūnas,vi) izsviests medus — medus, ko iegūst, centrifugējot atvākotas bezperu kāru šūnas,vii) spiests medus — medus, ko iegūst, spiežot bezperu kāru šūnas, nesildot vai sildot mērenā temperatūrā, kas nepārsniedz 45 °C,viii) filtrēts medus — medus, kas iegūts, atdalot svešas neorganiskas vai organiskas vielas tā, ka tiek atdalīts būtisks daudzums putekšņu.“Rūpnieciskais medus” ir medus:a) kas ir piemērots rūpnieciskai izmantošanai vai ir sastāvdaļa citos pārtikas produktos, ko pārstrādā, unb) kas var:-  būt ar svešas izcelsmes garšu vai smaržu,-  būt sācis rūgt vai būt sarūdzis, vai-  būt pārkarsēts.2. “Biškopības produkti” ir medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss vai ziedputekšņi.IV PIELIKUMS STANDARTA KVALITĀTES RĪSI UN CUKURS, KĀ MINĒTS 8. PANTA 1. UN 3. PUNKTĀA. Standarta kvalitātes nelobīti rīsiStandarta kvalitātes nelobītiem rīsiem:a) ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte un nav smaržas;b) maksimāli pieļaujamais mitruma saturs ir 13 %;c) pilnīgi noslīpētu rīsu veselo graudu iznākums ir 63 % no svara (apgrieztu graudu pielaide ir 3 %), no kuriem turpmāk norādītā procentuālā daļa pilnīgi noslīpētu rīsu graudu nav nevainojamas kvalitātes:kaļķaini nelobītu rīsu graudi, uz ko attiecas KN kodi 1006 10 27 un 1006 10 98 | 1,5 % |kaļķaini nelobītu rīsu graudi, uz ko neattiecas KN kodi 1006 10 27 un 1006 10 98 | 2,0 % |sarkani svītroti graudi | 1,0 % |plankumaini graudi | 0,50 % |iekrāsoti graudi | 0,25 % |dzelteni graudi | 0,02 % |dzintarkrāsas graudi | 0,05 % |B. Standarta kvalitātes cukursI. Standarta kvalitātes cukurbietesStandarta kvalitātes cukurbietēm:a) ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte;b) cukura saturs pieņemšanas punktā ir 16 %.II. Standarta kvalitātes baltais cukurs1. Standarta kvalitātes baltajam cukuram ir šādas īpašības:a) tam ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte; tas ir sauss, ar viendabīgiem, granulētiem kristāliem, labi birstošs;b) minimālā polarizācija: 99,7;c) maksimālais mitruma saturs: 0,06 %;d) maksimālais invertcukura saturs: 0,04 %;e) saskaņā ar 2. punktu noteiktais punktu skaits nepārsniedz 22 punktus, ne arī:15 punktus par pelnu saturu,9 punktus par krāsas tipu, kas noteikts ar Brunsvikas Lauksaimniecības tehnoloģiju institūta metodi (turpmāk “Brunsvikas metode”),6 punktus par šķīduma krāsu, kas noteikts ar Starptautiskās Vienotu cukura analīzes metožu komisijas izstrādāto metodi (turpmāk “ ICUMSA metode”).2. Viens punkts atbilst:a) 0,0018 % pelnu satura, ko nosaka 28 Briksa grādos, izmantojot ICUMSA metodi;b) 0,5 krāsas tipa vienībām, ko nosaka, izmantojot Brunsvikas metodi;c) 7,5 šķīduma krāsas vienībām, ko nosaka, izmantojot ICUMSA metodi.3. Metodes 1. punktā minēto raksturlielumu noteikšanai ir metodes, ko izmanto šo raksturlielumu noteikšanai intervences pasākumu vajadzībām.III. Standarta kvalitātes jēlcukurs1. Standarta kvalitātes jēlcukurs ir cukurs, kura baltā cukura iznākums ir 92 %.2. Iznākumu no cukurbiešu jēlcukura aprēķina, no minētā cukura polarizācijas pakāpes atņemot:a) tā procentuālo pelnu saturu, reizinātu ar četri;b) tā procentuālo invertcukura saturu, reizinātu ar divi;c) skaitli 1.3. Iznākumu no cukurniedru jēlcukura aprēķina, no minētā cukura polarizācijas pakāpes, kas reizināta ar divi, atņemot 100.V PIELIKUMS SAVIENĪBAS SKALAS LIEMEŅU KLASIFICĒŠANAI, KAS MINĒTAS 34. PANTĀA. Savienības skala pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanaiI. DefinīcijasPiemēro šādas definīcijas:1. “liemenis” ir vesels nokauta dzīvnieka ķermenis pēc atasiņošanas, iekšējo orgānu izņemšanas un ādas novilkšanas;2. “pusliemenis” ir produkts, kas iegūts, 1. punktā minēto liemeni simetriski sadalot pa kakla, krūšu, jostas un krustu skriemeļu centru un pa sēžas kaula un kaunuma kaula simfīzes centru.II. KategorijasLiemeņus iedala šādās kategorijās:A: tādu nekastrētu vīriešu kārtas jaunu liellopu liemeņi, kas vēl nav sasnieguši divu gadu vecumu;B: citi nekastrētu vīriešu kārtas liellopu liemeņi;C: kastrētu vīriešu kārtas liellopu liemeņi;D: atnesušos sieviešu kārtas liellopu liemeņi;E: citi sieviešu kārtas liellopu liemeņi.III. KlasifikācijaLiemeņus klasificē, secīgi novērtējot turpmāk minētos aspektus.1. Uzbūve, kas definēta šādi:liemeņu profilu, jo īpaši tā galveno daļu (gurnu, muguras un pleca daļas) attīstība.Uzbūves klase | Apraksts |S Izcila | Visi profili izcili izliekti; īpaši labi attīstīta muskulatūra (dubultmuskuļots liemenis) |E Teicama | Visi profili izliekti līdz izcili izliekti; īpaši labi attīstīta muskulatūra |U Ļoti laba | Profili visā visumā izliekti, ļoti labi attīstīta muskulatūra |R Laba | Profili visā visumā taisni; labi attīstīta muskulatūra |O Vidēja | Profili taisni līdz ieliekti; vidēji attīstīta muskulatūra |P Vāja | Visi profili ieliekti līdz ļoti ieliekti; vāji attīstīta muskulatūra |2. Tauku slānis, kas definēts šādi:tauku daudzums liemeņa ārpusē un krūšu dobumā.Tauku slāņa klase | Apraksts |1 Ļoti zema | Tauku slāņa nav vai tas ir neliels |2 Zema | Tauku slānis neliels, gandrīz visur redzama muskulatūra |3 Vidēja | Tauku slānis klāj gandrīz visu muskulatūru, izņemot gurnu un plecu daļu, krūšu dobumā nelieli tauku izgulsnējumi |4 Augsta | Tauku slānis klāj muskulatūru, bet gurnu un plecu daļā tā vēl daļēji redzama, krūšu dobumā dažās vietās izteikti tauku izgulsnējumi |5 Ļoti augsta | Tauku slānis klāj visu liemeni; krūšu dobumā biezi tauku izgulsnējumi |IV. NoformējumsLiemeņus un pusliemeņus noformē:1. bez galvas un kājām; galva atdalīta no liemeņa pie atlanta un pakauša kaula locītavas, kājas atdalītas karpometakarpālajās un tarsometatarsālajās locītavās;2. bez orgāniem, kas atrodas krūšu un vēdera dobumā, ar vai bez nierēm, nieru taukiem un iegurņa taukiem;3. bez dzimumorgāniem un saistītajiem muskuļiem, un bez tesmeņa vai piena dziedzeru taukiem.V. Klasificēšana un identificēšanaKautuves, kas apstiprinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004[46] 4. pantu, veic pasākumus, lai visi tādās kautuvēs nokautu pieaugušu liellopu liemeņi vai pusliemeņi, kuri ir marķēti ar veselības atzīmi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004[47] 5. panta 2. punktā saistībā ar I pielikuma I iedaļas III nodaļu, tiktu klasificēti un identificēti saskaņā ar Savienības skalu.Pirms identificēšanas ar marķējumu dalībvalstis drīkst piešķirt atļauju no liemeņiem vai pusliemeņiem atdalīt zemādas taukus, ja tauku slānis ir pietiekami biezs.B. Savienības skala cūku liemeņu klasificēšanaiI. Definīcija“Liemenis” ir nokautas cūkas ķermenis, atasiņots, bez iekšējiem orgāniem, vesels vai pārdalīts pa liemeņa viduslīniju.II. KlasifikācijaLiemeņus klasificē atbilstīgi aprēķinātajam liesās gaļas saturam un iedala šādās klasēs.Klase | Liesās gaļas saturs procentos no liemeņa svara |S | 60 vai vairāk (*) |E | 55 vai vairāk |U | 50 vai vairāk, bet mazāk par 55 |R | 45 vai vairāk, bet mazāk par 50 |O | 40 vai vairāk, bet mazāk par 45 |P | mazāk par 40 |(*) [Dalībvalstis savā teritorijā nokautas cūkas var iedalīt atsevišķā klasē “liesās gaļas saturs 60 % vai vairāk”, ko apzīmē ar burtu S.] |III. NoformējumsLiemeņus noformē bez mēles, sariem, nagiem, dzimumorgāniem, nieru taukiem, nierēm un diafragmas.IV. Liesās gaļas saturs1. Liesās gaļas saturu novērtē, izmantojot Komisijas atļautas klasificēšanas metodes. Apstiprināt var tikai statistiski pierādītas novērtēšanas metodes, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja statistiskā kļūda aprēķinā nepārsniedz maksimālo pielaidi.2. Liemeņa komerciālo vērtību tomēr nenosaka tikai aprēķinātais liesās gaļas saturs.V. Liemeņu identificēšanaJa vien Komisija nav paredzējusi citādi, klasificētus liemeņus identificē, marķējot saskaņā ar Savienības skalu.C. Savienības skala aitu liemeņu klasificēšanaiI. DefinīcijaTermini “liemenis” un “pusliemenis” atbilst A.I punktā iekļautajām definīcijām.II. KategorijasLiemeņus iedala šādās kategorijās:A: tādu aitu liemeņi, kas vēl nav sasniegušas 12 mēnešu vecumu;B: citu aitu liemeņi.III. KlasifikācijaLiemeņus klasificē, mutatis mutandis piemērojot A.III. punkta noteikumus. Tomēr A.III.1. punktā un A.III.2. punktā ietvertās tabulas 3. un 4. rindā minēto terminu “gurnu daļa” aizstāj ar terminu “liemeņa pakaļējā ceturtdaļa”.IV. NoformējumsLiemeņus un pusliemeņus noformē bez galvas (atdalīta pie atlanta un pakauša kaula locītavas), kājām (atdalītas pie karpometakarpālās locītavas vai tarsometatarsālās locītavas), astes (atdalīta starp sesto un septīto astes skriemeli), tesmeņa, dzimumorgāniem, aknām un iekšējiem orgāniem. Nieres un nieru tauki pieder pie liemeņa.V. Liemeņu identificēšanaKlasificētus liemeņus un pusliemeņus identificē, marķējot saskaņā ar Savienības skalu.VI PIELIKUMS 50. PANTĀ MINĒTĀS VALSTU UN REĢIONU KVOTAS CUKURA, IZOGLIKOZES UN INULĪNA SĪRUPA RAŽOŠANAI no 2010./2011. tirdzniecības gada(tonnās)Dalībvalstis vai reģioni (1) | Cukurs (2) | Izoglikoze (3) | Inulīna sīrups (4) |Beļģija | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |Bulgārija | 0 | 89 198,0 |Čehija | 372 459,3 |Dānija | 372 383,0 |Vācija | 2 898 255,7 | 56 638,2 |Īrija | 0 |Grieķija | 158 702,0 | 0 |Spānija | 498 480,2 | 53 810,2 |Francija (kontinentālā) | 3 004 811,15 | 0 |Francijas aizjūras departamenti | 432 220,05 |Itālija | 508 379,0 | 32 492,5 |Latvija | 0 |Lietuva | 90 252,0 |Ungārija | 105 420,0 | 220 265,8 |Nīderlande | 804 888,0 | 0 | 0 |Austrija | 351 027,4 |Polija | 1 405 608,1 | 42 861,4 |Portugāle (kontinentālā) | 0 | 12 500,0 |Azoru salu autonomais reģions | 9 953,0 |Rumānija | 104 688,8 | 0 |Slovēnija | 0 |Slovākija | 112 319,5 | 68 094,5 |Somija | 80 999,0 | 0 |Zviedrija | 293 186,0 |Apvienotā Karaliste | 1 056 474,0 | 0 |KOPĀ | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |VII PIELIKUMS SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI PAR CUKURA VAI IZOGLIKOZES KVOTU NODOŠANU SASKAŅĀ AR 53. PANTU IŠajā pielikumā:a) “uzņēmumu apvienošana” ir divu vai vairāku uzņēmumu apvienošana vienā uzņēmumā;b) “uzņēmuma nodošana citam īpašniekam” nozīmē, ka vienam vai vairākiem uzņēmumiem nodod tāda uzņēmuma aktīvus, kuram ir kvotas, vai šie uzņēmumi tos pārņem;c) “fabrikas nodošana citam īpašniekam” ir tehniska objekta īpašumtiesību nodošana, tostarp visu attiecīgā produkta ražošanai vajadzīgo iekārtu īpašumtiesību nodošana, vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kas beidzas ar tā uzņēmuma daļēju vai pilnīgu pārņemšanu, kurš nodod savas īpašumtiesības;d) “fabrikas iznomāšana” ir līgums par tehniska objekta nomu, tostarp visu to cukura ražošanai vajadzīgo iekārtu nomu, lai tas varētu darboties, līgumu slēdzot vismaz uz trim tirdzniecības gadiem pēc kārtas, ko puses apņemas nepārtraukt pirms trešā tirdzniecības gada beigām, ar uzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī kā attiecīgā fabrika, ja pēc nomas līguma stāšanās spēkā uzņēmumu, kas nomā fabriku, var uzskatīt par uzņēmumu, kas nodarbojas vienīgi ar cukura ražošanu.II1. Neskarot 2. punktu, ja notiek cukura ražošanas uzņēmumu apvienošanās vai cukurfabriku nodošana citam īpašniekam, kvotu pielāgo šādi:a) cukura ražošanas uzņēmumu apvienošanās gadījumā uzņēmumam, kas izveidojies pēc apvienošanās, dalībvalsts piešķir kvotu, kas vienāda ar to kvotu summu, kas pirms apvienošanās bija piešķirtas attiecīgajiem cukura ražošanas uzņēmumiem;b) ja cukura ražošanas uzņēmumu nodod citam īpašniekam, dalībvalsts piešķir nodotā uzņēmuma kvotu cukura ražošanai pārņēmējā uzņēmumā vai, ja ir vairāk nekā viens pārņēmējs uzņēmums, piešķīrumu veic proporcionāli cukura ražošanai, ko katrs no tiem pārņem;c) cukurfabrikas pārņemšanas gadījumā dalībvalsts samazina kvotu uzņēmumam, kas nodod attiecīgās fabrikas īpašumtiesības, un par samazināto lielumu palielina kvotu cukura ražotnei vai ražotnēm, kuras pērk attiecīgo fabriku, proporcionāli pārņemtajai ražošanai jaudai.2. Ja vairāki cukurbiešu vai cukurniedru audzētāji, ko tieši skar kāda no 1. punktā minētajām darbībām, nepārprotami izrāda vēlēšanos piegādāt savas bietes vai cukurniedres cukura ražošanas uzņēmumam, kas nav iesaistīts minētajās darbībās, dalībvalstis var veikt piešķīrumu, pamatojoties uz tā uzņēmuma pārņemto ražošanas apjomu, kuram viņi plāno piegādāt savas cukurbietes vai cukurniedres.3. Ja apstākļos, kas atšķiras no 1. punktā minētajiem, slēdz:a) cukura ražošanas uzņēmumu;b) vienu vai vairākas cukura ražošanas uzņēmuma fabrikas,dalībvalsts ar attiecīgo slēgšanu saistīto kvotu daļu var piešķirt vienam vai vairākiem cukura ražošanas uzņēmumiem.Arī pirmās daļas b) apakšpunktā minētajos gadījumos, kad daži attiecīgie ražotāji nepārprotami pauž vēlēšanos piegādāt savas cukurbietes vai cukurniedres attiecīgam cukura ražošanas uzņēmumam, dalībvalsts daļu kvotu, kas atbilst attiecīgajām cukurbietēm vai cukurniedrēm, var piešķirt uzņēmumam, kuram šie ražotāji plāno piegādāt minētos produktus.4. Ja piemēro 43. panta 6. punktā minēto atkāpi, attiecīgā dalībvalsts var prasīt, lai tie cukurbiešu audzētāji un cukura ražotāji, uz kuriem attiecas minētā atkāpe, savos nozares nolīgumos iekļauj īpašu klauzulu, kas dalībvalstīm vajadzības gadījumā ļauj piemērot šīs iedaļas 2. un 3. punktu.5. Ja iznomā fabriku, kas pieder cukura ražošanas uzņēmumam, dalībvalsts var samazināt kvotu fabrikas iznomātājam uzņēmumam un piešķirt samazināto daļu uzņēmumam, kas nomā šo fabriku, lai tajā ražotu cukuru.Ja nomu pārtrauc I iedaļas d) punktā minētajos trīs tirdzniecības gados, dalībvalsts ar atpakaļejošu spēku atceļ saskaņā ar šā punkta pirmo daļu veikto kvotas pielāgošanu no dienas, kurā noma stājās spēkā. Ja nomu tomēr pārtrauc nepārvaramas varas apstākļu dēļ, dalībvalstij nav pienākuma atcelt pielāgojumu.6. Ja cukura ražošanas uzņēmums vairs nevar nodrošināt savu saistību izpildi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecībā uz minētajiem cukurbiešu vai cukurniedru audzētājiem un ja minēto stāvokli apstiprina attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, dalībvalsts uz vienu vai vairākiem tirdzniecības gadiem var piešķirt daļu no attiecīgajām kvotām vienam vai vairākiem cukura ražošanas uzņēmumiem proporcionāli pārņemtajam ražošanas apjomam.7. Ja dalībvalsts piešķir cukura ražošanas uzņēmumam cenu un noieta garantijas attiecībā uz cukurbiešu pārstrādi etilspirtā, dalībvalsts pēc vienošanās ar minēto uzņēmumu un attiecīgajiem cukurbiešu ražotājiem var piešķirt visas cukura ražošanas kvotas vai to daļu vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz vienu vai vairākiem tirdzniecības gadiem.IIIJa notiek izoglikozes ražošanas uzņēmumu apvienošanās vai nodošana citam īpašniekam vai izoglikozes fabrikas nodošana citam īpašniekam, dalībvalsts var piešķirt attiecīgās kvotas izoglikozes ražošanai vienam vai vairākiem citiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tiem ir ražošanas kvota vai tās nav.IVPasākumi, kas veikti saskaņā ar II un III iedaļu, stājas spēkā vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:a) ir ņemtas vērā visu iesaistīto pušu intereses;b) attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka šie pasākumi var uzlabot cukurbiešu, cukurniedru un cukura ražošanas nozaru struktūru;c) tie attiecas uz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā teritorijā, kurai VI pielikumā noteikta kvota.VJa apvienošanās vai nodošana citam īpašniekam notiek laikposmā no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. aprīlim, II un III iedaļā minētie pasākumi stājas spēkā kārtējā tirdzniecības gadā.Ja apvienošanās vai nodošana citam īpašniekam notiek laikposmā no 1. maija līdz tā paša gada 30. septembrim, II un III iedaļā minētie pasākumi stājas spēkā nākamajā tirdzniecības gadā.VIJa piemēro II un III iedaļu, dalībvalstis informē Komisiju par pielāgotajām kvotām ne vēlāk kā 15 dienās pēc V iedaļā minēto laikposmu beigām.VIII PIELIKUMSVALSTU KVOTAS PIENA UN CITU PIENA PRODUKTU RAŽOŠANAI, KĀ MINĒTS 59. PANTĀ(daudzumi (tonnās) par divpadsmit mēnešu laikposmu katrai dalībvalstij)Beļģija | 36,91 |Bulgārija | 39,10 |Čehija | 42,10 |Dānija | 43,68 |Vācija | 40,11 |Igaunija | 43,10 |Grieķija | 36,10 |Spānija | 36,37 |Francija | 39,48 |Īrija | 35,81 |Itālija | 36,88 |Kipra | 34,60 |Latvija | 40,70 |Lietuva | 39,90 |Luksemburga | 39,17 |Ungārija | 38,50 |Nīderlande | 42,36 |Austrija | 40,30 |Polija | 39,00 |Portugāle | 37,30 |Rumānija | 38,50 |Slovēnija | 41,30 |Slovākija | 37,10 |Somija | 43,40 |Zviedrija | 43,40 |Apvienotā Karaliste | 39,70 |X PIELIKUMS BUDŽETS ATBALSTA PROGRAMMĀM, KĀ MINĒTS 136. PANTA 1. PUNKTĀtūkstošos EUR |Beļģija | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |Bulgārija | месо от малки телета |Čehija | Telecí |Dānija | Lyst kalvekød |Vācija | Kalbfleisch |Igaunija | Vasikaliha |Grieķija | μοσχάρι γάλακτος |Spānija | Ternera blanca, carne de ternera blanca |Francija | veau, viande de veau |Īrija | Veal |Itālija | vitello, carne di vitello |Kipra | μοσχάρι γάλακτος |Latvija | Teļa gaļa |Lietuva | Veršiena |Luksemburga | veau, viande de veau/Kalbfleisch |Ungārija | Borjúhús |Malta | Vitella |Nīderlande | Kalfsvlees |Austrija | Kalbfleisch |Polija | Cielęcina |Portugāle | Vitela |Rumānija | carne de vițel |Slovēnija | Teletina |Slovākija | Teľacie mäso |Somija | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |Zviedrija | ljust kalvkött |Apvienotā Karaliste | Veal |B) To liellopu gaļa, kuru vecums pārsniedz 8 mēnešus, bet nepārsniedz 12 mēnešus [(Z kategorija)]Tirdzniecības valsts | Lietojamie tirdzniecības nosaukumi |Beļģija | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |Bulgārija | Телешко месо |Čehija | hovězí maso z mladého skotu |Dānija | Kalvekød |Vācija | Jungrindfleisch |Igaunija | noorloomaliha |Grieķija | νεαρό μοσχάρι |Spānija | Ternera, carne de ternera |Francija | jeune bovin, viande de jeune bovin |Īrija | rosé veal |Itālija | vitellone, carne di vitellone |Kipra | νεαρό μοσχάρι |Latvija | jaunlopa gaļa |Lietuva | Jautiena |Luksemburga | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |Ungārija | Növendék marha húsa |Malta | Vitellun |Nīderlande | rosé kalfsvlees |Austrija | Jungrindfleisch |Polija | młoda wołowina |Portugāle | Vitelão |Rumānija | carne de tineret bovin |Slovēnija | meso težjih telet |Slovākija | mäso z mladého dobytka |Somija | vasikanliha/kalvkött |Zviedrija | Kalvkött |Apvienotā Karaliste | Beef |2. Šīs iedaļas 1. punktā minētos tirdzniecības nosaukumus var papildināt ar norādi par attiecīgā gaļas vai subprodukta gabala nosaukumu vai apzīmējumu.3. Šīs iedaļas 1. punktā iekļautās tabulas A daļā uzskaitītos V kategorijas tirdzniecības nosaukumus un ikvienu jaunu no šiem tirdzniecības nosaukumiem atvasinātu nosaukumu izmanto vienīgi tad, ja ir izpildītas visas šā pielikuma prasības.Jo īpaši terminus “veau”, “telecí”, “Kalb”, “μοσχάρι”, “ternera”, “kalv”, “veal”, “vitello”, “vitella”, “kalf”, “vitela” un “teletina” nedrīkst lietot tādas gaļas tirdzniecības nosaukumā vai norādīt uz tādas gaļas marķējuma, kura iegūta no liellopiem, kuru vecums pārsniedz 12 mēnešus.4. Šīs iedaļas 1. punktā noteiktos nosacījumus nepiemēro liellopu gaļai, attiecībā uz kuru pirms 2007. gada 29. jūnija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 510/2006 reģistrēts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.II daļa. Vīnkopības produkti(1) VīnsVīns ir produkts, ko iegūst tikai svaigu, saspiestu vai nesaspiestu vīnogu vai vīnogu misas pabeigtas vai pārtrauktas spirta rūgšanas procesā.Vīnam:a) vai nu veicot, vai neveicot XIII pielikuma I daļas B iedaļā minētos procesus, faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 %, ja vīns iegūts tikai no vīnogām, kuras ievāktas vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas šā pielikuma papildinājumā, un nav mazāka par 9 %, ja tās ievāktas citās vīnogu audzēšanas zonās;b) atkāpjoties no citādi piemērojamās minimālās faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas, gadījumos, kad vīnam ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai nu veicot, vai neveicot XIII pielikuma I daļas B iedaļā minētos procesus, faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 4,5 %;c) kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav lielāka par 15 %. Tomēr, atkāpjoties no iepriekš minētā:-  maksimālā spirta tilpumkoncentrācija var sasniegt līdz 20 % attiecībā uz vīniem, kuri ir ražoti bez stiprināšanas dažos vīnogu audzēšanas reģionos Savienības teritorijā, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam,-  maksimālā spirta tilpumkoncentrācija var pārsniegt 15 % vīniem, ja vīni ir ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ražoti bez stiprināšanas;d) ievērojot atkāpes, ko Komisija var pieņemt ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, kopējais skābums, ko izsaka vīnskābē, nav mazāks kā 3,5 grami litrā vai 46,6 miliekvivalenti litrā.“Retsina” ir vīns, ko ražo tikai Grieķijas ģeogrāfiskajā teritorijā, izmantojot vīnogu misu, ko apstrādā ar Aleppo priedes sveķiem. Aleppo priedes sveķu izmantošana ir atļauta tikai, lai iegūtu vīnu “Retsina”, atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti piemērojamos Grieķijas noteikumos.Atkāpjoties no b) apakšpunkta, “Tokaji eszencia” un “Tokajská esencia” tiek uzskatīti par vīnu.Tomēr, neskarot 163. panta 2. punktu, dalībvalstis var atļaut lietot terminu “vīns”, ja:a) tam pievienots augļa nosaukums, iegūstot saliktu nosaukumu, lai tirgotu produktus, kas rūgšanas procesā iegūti no citiem augļiem, nevis vīnogām, vaib) tas ir salikta nosaukuma daļa.Tiek novērsta iespējamība sajaukt produktus, kas atbilst šajā pielikumā uzskaitītajām vīna kategorijām.(2) Rūgstošs jaunvīnsRūgstošs jaunvīns ir vīns, kam spirta rūgšanas process vēl nav beidzies un kas vēl nav atdalīts no nogulsnēm.(3) DesertvīnsDesertvīns ir produkts ar šādām īpašībām:a) faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 15 % un nav lielāka par 22 %;b) kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 17,5 %, izņemot dažus desertvīnus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus;c) tas ir iegūts no:-  rūgstošas vīnogu misas,-  vīna,-  iepriekš minēto produktu kombinācijas vai-  vīnogu misas vai tās maisījuma ar vīnu attiecībā uz konkrētiem desertvīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri Komisijai jānosaka atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus;d) sākotnējā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 12 %, izņemot dažus desertvīnus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus;e) tam pievienots turpmāk norādītais:i) atsevišķi vai kombinējot:-  neitrāls vīnogu izcelsmes spirts, ietverot spirtu, ko iegūst, destilējot žāvētas vīnogas, un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 96 %,-  vīns vai žāvētu vīnogu destilāts, kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 86 %;ii) attiecīgā gadījumā — kopā ar vienu vai vairākiem šādiem produktiem:-  koncentrēta vīnogu misa,-  kāds no produktiem, kas minēti e) apakšpunkta i) punktā, kopā ar vīnogu misu, kura minēta c) apakšpunkta pirmajā un ceturtajā ievilkumā;f) atkāpjoties no e) apakšpunkta prasībām, tam pievienots, ciktāl tas attiecas uz desertvīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus:i) jebkurš no produktiem, kas minēti e) apakšpunkta i) punktā, atsevišķi vai kombinējot, vaiii) viens vai vairāki šādi produkti:-  vīnspirts vai žāvētu vīnogu spirts, kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 95 % un nav lielāka par 96 %,-  spirts, ko destilē no vīna vai no vīnogu izspaidām un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 86 %,-  spirts, ko destilē no žāvētām vīnogām un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav mazāka par 94,5 %, uniii) vajadzības gadījumā viens vai vairāki šādi produkti:-  daļēji saraudzēta vīnogu misa, ko iegūst no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām,-  koncentrēta vīnogu misa, ko iegūst tiešas karsēšanas rezultātā un kas, izņemot šo darbību, atbilst koncentrētas vīnogu misas definīcijai,-  koncentrēta vīnogu misa,-  viens no produktiem, kas uzskaitīti f) apakšpunkta ii) punktā, kopā ar vīnogu misu, kas minēta c) apakšpunkta pirmajā un ceturtajā ievilkumā.(4) Dzirkstošais vīnsDzirkstošais vīns ir produkts ar šādām īpašībām:a) kurš iegūts pirmējā vai otrējā spirta rūgšanā:-  no svaigām vīnogām,-  no vīnogu misas vai-  no vīna;b) kurš, atverot trauku, izdala oglekļa dioksīdu, kas radies vienīgi rūgšanas procesā;c) kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri; und) kura gatavošanai paredzētā cuvée kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 %.(5) Kvalitatīvais dzirkstošais vīnsKvalitatīvais dzirkstošais vīns ir produkts:a) kurš iegūts pirmējā vai otrējā spirta rūgšanā:-  no svaigām vīnogām,-  no vīnogu misas vai-  no vīna;b) kurš, atverot trauku, izdala oglekļa dioksīdu, kas radies vienīgi rūgšanas procesā;c) kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3,5 bāri; und) kura gatavošanai paredzētā cuvée kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %.(6) Kvalitatīvais aromātiskais dzirkstošais vīnsKvalitatīvais aromātiskais dzirkstošais vīns ir kvalitatīvais dzirkstošais vīns:a) kurš iegūts, cuvée sagatavošanas brīdī izmantojot vienīgi vīnogu misu vai rūgstošu vīnogu misu, kuru iegūst no konkrētām vīna vīnogu šķirnēm no saraksta, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus.Kvalitatīvos aromātiskos dzirkstošos vīnus, kurus tradicionāli ražo, cuvée sagatavošanai izmantojot vīnus, Komisija nosaka atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus;b) kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri;c) kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst būt mazāka par 6 % und) kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst būt mazāka par 10 %.(7) Gāzēts dzirkstošais vīnsGāzēts dzirkstošais vīns ir produkts ar šādām īpašībām:a) iegūts no vīna bez aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes;b) trauka atvēršanas brīdī no tā izdalās oglekļa dioksīds, kurš pilnībā vai daļēji radies no minētās gāzes pievienošanas; unc) ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri.(8) Pusdzirkstošais vīnsPusdzirkstošais vīns ir produkts ar šādām īpašībām:a) iegūts no vīna, ja vien šāda vīna kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %;b) faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 7 %;c) ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā endogēna oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 1 bārs un nav lielāks kā 2,5 bāri; und) to pilda 60 litru vai mazākos traukos.(9) Gāzēts pusdzirkstošais vīnsGāzēts pusdzirkstošais vīns ir produkts ar šādām īpašībām:a) iegūts no vīna;b) faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 7 %, un kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %;c) ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ, kurš ir pievienots viss vai pievienots daļēji, rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 1 bārs un nav lielāks kā 2,5 bāri; und) to pilda 60 litru vai mazākos traukos.(10) Vīnogu misaVīnogu misa ir šķidrs produkts, ko dabiskā ceļā vai fizikālos procesos iegūst no svaigām vīnogām. Faktiskā pieļaujamā spirta tilpumkoncentrācija vīnogu misā nedrīkst pārsniegt 1 %.(11) Daļēji norūgusi vīnogu misaRūgstoša vīnogu misa ir produkts, kuru iegūst, raudzējot vīnogu misu, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka nekā 1 %, bet mazāka nekā trīs piektdaļas tā kopējās spirta tilpumkoncentrācijas.(12) Daļēji norūgusi vīnogu misa, kas iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogāmRūgstoša vīnogu misa, kas iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, ir produkts, kuru iegūst no daļēji norūgušas vīnogu misas, kas iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, kura kopējais cukura saturs pirms raudzēšanas ir vismaz 272 grami litrā un kura dabiskā un faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8 %. Tomēr konkrētus vīnus, kuri Komisijai ar deleģētajiem aktiem jānosaka atbilstīgi 162. panta 1. punktam un kuri atbilst minētajām prasībām, neuzskata par rūgstošu vīnogu misu, ko iegūst no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām.(13) Koncentrēta vīnogu misaKoncentrēta vīnogu misa ir nekaramelizēta vīnogu misa, kas iegūta, daļēji dehidrējot vīnogu misu, ko veic ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas jānosaka saskaņā ar 165. panta 1. punkta trešo daļu un 172. panta d) punktu, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks kā 50,9 %.Koncentrētas vīnogu misas pieļaujamā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.(14) Rektificēta koncentrēta vīnogu misaRektificēta koncentrēta vīnogu misa ir šķidrs, nekaramelizēts produkts, kuru:a) iegūst, daļēji dehidrējot vīnogu misu, ko veic ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas jānosaka saskaņā ar 165. panta 1. punkta trešo daļu un 172. panta d) punktu, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks kā 61,7 %;b) apstrādā atļautā veidā, lai atskābinātu un atdalītu sastāvdaļas, izņemot cukuru;c) un kuram ir šādas īpašības:-  ja ir 25 Briksa grādi, pH nav lielāks par 5,-  ja viļņa garums ir 425 nm, slāņa biezums 1 cm un vīnogu misas koncentrācija ir 25 Briksa grādi, optiskais blīvums nav lielāks par 0,100,-  saharozes saturs nav konstatējams ar analīzes metodi, kas vēl jānosaka,-  Folin-Ciocalteau indekss nav lielāks par 6,00, ja ir 25 Briksa grādi,-  titrējamais skābums nav lielāks par 15 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru,-  sēra dioksīda saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru,-  kopējais katjonu saturs nav lielāks par 8 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru,-  vadītspēja, ja ir 25 Briksa grādi un 20 °C temperatūra, nav lielāka kā 120 mikrosīmensi/cm,-  hidroksimetilfurfurola saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru,-  mezoinozīta klātbūtne.Rektificētai koncentrētai vīnogu misai pieļaujamā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.(15) Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogāmVīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām ir produkts:a) kurš nav stiprināts un ir iegūts no vīnogām, kas daļējai dehidrācijai atstātas saulē vai ēnā;b) kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 16 % un faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 9 %; unc) kura dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 16 % (vai 272 grami cukura uz litru).(16) Pārgatavu vīnogu vīnsPārgatavu vīnogu vīns ir produkts:a) kurš ražots nestiprinot;b) kura dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka nekā 15 %; unc) kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 15 % un faktiskā spirta koncentrācija nav mazāka par 12 %.Dalībvalstis šim produktam drīkst noteikt izturēšanas periodu.(17) Vīna etiķisVīna etiķis ir etiķis, kuram ir šādas īpašības:a) iegūts tikai vīna etiķskābās rūgšanas procesā; unb) kopējais skābums, ko izsaka etiķskābē, nav mazāks kā 60 grami litrā.III daļa. Piens un piena produkti1. Termins “piens” apzīmē vienīgi parastu piena dziedzeru sekrētu, ko iegūst vienā vai vairākās slaukšanas reizēs, neko nepievienojot un neekstrahējot.Tomēr terminu “piens” var lietot:a) attiecinot to uz pienu, kas apstrādāts, nemainot tā sastāvu, vai pienu, kura tauku saturs ir standartizēts saskaņā ar šā pielikuma IV daļu;b) saistībā ar vārdu vai vārdiem, lai apzīmētu šāda piena veidu, kategoriju, izcelsmi un/vai paredzēto lietojumu vai lai aprakstītu fizisko apstrādi vai sastāva pārveidošanu, kādai tas ir bijis pakļauts, ja pārveidošana nozīmē tikai dabisko piena sastāvdaļu pievienošanu un/vai atdalīšanu.2. Šajā daļā “piena produkti” ir produkti, kas iegūti vienīgi no piena, ar nosacījumu, ka drīkst pievienot to ražošanai nepieciešamās vielas, ja šīs vielas neizmanto, lai pilnībā vai daļēji aizvietotu kādu no piena sastāvdaļām.Vienīgi piena produktiem izmantoa) šādus nosaukumus visos tirdzniecības posmos:i) sūkalas,ii) krējums,iii) sviests,iv) paniņas,v) sviesta eļļa,vi) kazeīni,vii) bezūdens piena tauki ( AMF ),viii) siers,ix) jogurts,x) kefīrs,xi) kumiss,xii) viili/fil ,xiii) smetana ,xiv) fil ;b) nosaukumus Direktīvas 2000/13/EK 5. panta nozīmē, ko faktiski lieto piena produktu apzīmēšanai.3. Terminu “piens” un piena produktu apzīmējumus var lietot arī kopā ar vārdu vai vārdiem, lai apzīmētu saliktus produktus, kuros neviena daļa nav vai nav paredzēta kā piena sastāvdaļas aizstājējs un kuros būtisku daļu daudzuma vai produkta īpašību ziņā veido piens vai piena produkts.4. Norāda izcelsmi pienam un piena produktiem, kas jānosaka Komisijai, ja tas nav liellopu piens.5. Apzīmējumus, kas minēti šīs daļas 1., 2. un 3. punktā, nevar izmantot produktiem, kas nav norādīti minētajos punktos.Tomēr šo noteikumu nepiemēro to produktu apzīmējumiem, kuru precīzais raksturojums ir skaidri noprotams no tradicionālā lietojuma, un/vai tad, kad apzīmējumus nepārprotami lieto, lai aprakstītu raksturīgu produkta īpašību.6. Attiecībā uz produktu, kas nav aprakstīts šīs daļas 1., 2. un 3. punktā, nevar lietot ne tādu marķējumu, tirdzniecības dokumentus, reklāmas materiālus vai jebkura veida reklāmu, kura noteikta Padomes Direktīvas 2006/114/EK[48] 2. pantā, ne jebkādu noformējumu, kurā apgalvots, netieši norādīts vai kas vedina domāt, ka produkts ir piena produkts.Tomēr attiecībā uz produktu, kas satur pienu vai piena produktus, apzīmējumu “piens” vai šīs daļas 2. punkta otrajā daļā minētos apzīmējumus var izmantot vienīgi tam, lai aprakstītu pamatizejvielas un uzskaitītu sastāvdaļas atbilstoši Direktīvai 2000/13/EK.IV daļa. Cilvēku patēriņam paredzēts piens, uz kuru attiecas KN kods 0401I. DefinīcijasŠajā daļā:a) “piens” ir produkts, kas iegūts, slaucot vienu vai vairākas govis;b) “dzeramais piens” ir III punktā minētie produkti, kas paredzēti piegādei patērētājam bez turpmākās apstrādes;c) “tauku saturs” ir piena tauku daļu masas proporciju uz simts piena daļām attiecīgajā pienā;d) “olbaltumvielu saturs” ir olbaltumvielu daļu masas proporcija uz simts piena daļām attiecīgajā pienā (kas iegūta, ar 6,38 reizinot kopējā piena slāpekļa saturu, kas izteikts kā masas procentuālā daļa).II. Piegāde vai pārdošana galapatērētājam(1) Neveicot apstrādi, galapatērētājam vai nu tieši, vai ar restorānu, slimnīcu, ēdnīcu vai citu līdzīgu sabiedriskās ēdināšanas iestāžu starpniecību var piegādāt vai pārdot vienīgi tādu pienu, kas atbilst dzeramajam pienam izvirzītajām prasībām.(2) Tirdzniecības nosaukumi, kas jāizmanto šiem produktiem, ir minēti šīs daļas III punktā. Šos aprakstus izmanto vienīgi minētajā punktā norādītajiem produktiem, neskarot to lietošanu saliktos nosaukumos.(3) Ja pastāv iespēja, ka šādas informācijas trūkums var radīt neskaidrības, dalībvalstis paredz pasākumus, lai informētu patērētājus par attiecīgo produktu veidu un sastāvu.III. Dzeramais piens1. Par dzeramo pienu uzskata šādus produktus:a) svaigpiens: piens, kas ir karsēts temperatūrā, kura nepārsniedz 40 °C, vai bijis pakļauts apstrādei ar ekvivalentu iedarbību;b) pilnpiens: termiski apstrādāts piens, kas attiecībā uz tauku saturu atbilst vienai no šādām prasībām:i) standartizēts pilnpiens: piens, kura tauku saturs ir vismaz 3,50 % (m/m). Tomēr dalībvalstis var paredzēt pilnpiena papildkategoriju ar tauku saturu 4,00 % (m/m) vai vairāk,ii) nestandartizēts pilnpiens: piens ar tādu tauku saturu, kas saglabāts nemainīgs kopš slaukšanas, ne pievienojot, ne samazinot piena taukus vai sajaucot ar tādu pienu, kuram izmainīts dabiskais tauku saturs. Tomēr tauku saturs nevar būt mazāks par 3,50 % (m/m);c) puskrejots piens: termiski apstrādāts piens, kura tauku saturs ir samazināts vismaz līdz 1,50 % (m/m), bet nepārsniedz 1,80 % (m/m);d) vājpiens: termiski apstrādāts piens, kura tauku saturs ir samazināts un nepārsniedz 0,50 % (m/m).Termiski apstrādātu pienu, kas neatbilst pirmās daļas b), c) un d) apakšpunktā ietvertajām prasībām attiecībā uz tauku saturu, uzskata par dzeramo pienu, ja par tauku saturu uz iepakojuma ir skaidra un viegli salasāma norāde ar precizitāti līdz vienai desmitdaļai, proti, “… % tauku”. Tādu pienu neapzīmē kā pilnpienu, puskrejotu pienu vai vājpienu.2. Neskarot 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, ir atļauta vienīgi šāda pārveidošana:a) lai ievērotu dzeramajam pienam noteikto tauku saturu, dabiskā tauku satura izmainīšana, atdalot vai pievienojot krējumu, vai pievienojot pilnpienu, puskrejotu pienu vai vājpienu;b) piena bagātināšana ar piena olbaltumvielām, minerālsāļiem vai vitamīniem;c) laktozes satura samazināšana, to pārvēršot glikozē vai galaktozē.Piena sastāva pārveidošana, kas minēta b) un c) apakšpunktā, ir atļauta vienīgi tad, ja tas ir neizdzēšami norādīts uz produkta iepakojuma tā, ka tas ir viegli saskatāms un izlasāms. Tomēr šāda norāde neatbrīvo no pienākuma attiecībā uz uzturvērtības marķējumu, kas paredzēts Padomes Direktīvā 90/496/EEK[49]. Ja pievieno olbaltumvielas, bagātinātā piena olbaltumvielu saturam jābūt 3,8 % (m/m) vai augstākam.Tomēr dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt b) un c) apakšpunktā minēto piena sastāva pārveidošanu.3. Dzeramā piena:a) sasalšanas punkts ir tuvs vidējam svaiga piena sasalšanas punktam, kāds ir reģistrēts savāktā dzeramā piena izcelsmes apgabalā;b) masa ir ne mazāka par 1028 gramiem uz litru pienam, kura tauku saturs ir 3,5 % (m/m), 20 °C temperatūrā, vai ekvivalents daudzums uz litru, ja pienam ir cits tauku saturs;c) olbaltumvielu saturs ir 2,9 % (m/m) pienam, kas satur 3,5 % (m/m) tauku, vai ekvivalenta koncentrācija, ja pienam ir cits tauku saturs.V daļa. Mājputnu gaļas nozaru produktiI. Šo pielikuma daļu piemēro dažu veidu un noformējumu mājputnu gaļai, mājputnu gaļas vai mājputnu subproduktu izstrādājumiem vai produktiem, ko Savienībā tirgo, veicot profesionālo darbību vai komercdarbību, un kas iegūti no šādu sugu mājputniem:-  Gallus domesticus ,-  pīles,-  zosis,-  tītari,-  pērļu vistiņas.Minētie noteikumi attiecas arī uz mājputnu gaļu sālījumā, kas atbilst KN kodam 0210 99 39.II. Definīcijas(1) “Mājputnu gaļa” ir lietošanai pārtikā piemērotu mājputnu gaļa, kurai nav veikta nekāda apstrāde, izņemot aukstumapstrādi;(2) “svaiga mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas nevienu brīdi dzesēšanas procesā nav bijusi sastingusi un kas ir glabāta temperatūrā, kura nekad nav zemāka par –2 °C un augstāka par + 4 °C. Tomēr dalībvalstis var noteikt nedaudz atšķirīgas temperatūras prasības attiecībā uz minimālo laikposmu, kas vajadzīgs svaigas mājputnu gaļas izciršanai un apstrādei mazumtirdzniecības veikalos vai telpās, kas atrodas netālu no tirdzniecības vietām, ja gaļu izcērt vai apstrādā vienīgi tam, lai gaļu tieši uz vietas pārdotu pircējam;(3) “saldēta mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas sasaldēta pēc iespējas ātrāk, ievērojot normālu kaušanas kārtību, un pastāvīgi glabājama temperatūrā, kas nav augstāka par –12 °C;(4) “ātri sasaldēta mājputnu gaļa” nozīmē mājputnu gaļu, kas pastāvīgi glabājama temperatūrā, kas nav augstāka par –18 °C, ņemot vērā pielaides, kas noteiktas Padomes Direktīvā 89/108/EEK[50];(5) “mājputnu gaļas izstrādājums” ir mājputnu gaļa, tostarp gabalos sadalīta mājputnu gaļa, kurai pievienoti pārtikas produkti, garšvielas vai piedevas vai kurai veikta apstrāde, kas nav pietiekama, lai izmainītu gaļas iekšējo muskuļu šķiedru struktūru;(6) “svaigas mājputnu gaļas izstrādājums” ir mājputnu gaļas izstrādājums, kurā izmantota svaiga mājputnu gaļa.Tomēr dalībvalstis var noteikt nedaudz atšķirīgas temperatūras prasības attiecībā uz minimālo laikposmu, kas vajadzīgs un ciktāl tas vajadzīgs, lai atvieglotu ražotnē veikto apstrādi un izciršanu, sagatavojot svaigas mājputnu gaļas produktus;(7) “mājputnu gaļas produkts” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā definēts gaļas produkts, kurā izmantota mājputnu gaļa.VI daļa. Ziežamie taukiProduktus, kas minēti 163. pantā, nedrīkst piegādāt vai pārsūtīt galapatērētājam bez apstrādes vai nu tieši, vai restorānos, slimnīcās, ēdnīcās vai līdzīgās iestādēs, ja tie neatbilst pielikumā noteiktajām prasībām.Tirdzniecības nosaukumi, kas jāizmanto šiem produktiem, ir minēti šajā daļā,Turpmāk minētie tirdzniecības nosaukumi ir paredzēti šajā daļā definētiem produktiem, uz kuriem attiecas šādi KN kodi un kuru tauku saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 90 %:a) piena taukiem, uz kuriem attiecas KN kods 0405 un ex 2106;b) taukiem, uz kuriem attiecas KN kods ex 1517;c) taukiem, kuri sastāv no augu un/vai dzīvnieku produktiem un uz kuriem attiecas KN kods ex 1517 un ex 2106.Vismaz divām trešdaļām sausnas, izņemot sāli, jābūt taukiem.Tomēr šos tirdzniecības nosaukumus piemēro tikai attiecībā uz produktiem, kas 20 °C temperatūrā ir cietā stāvoklī un ir piemēroti ziešanai.Minētās definīcijas neattiecas uz:a) to produktu apzīmējumiem, kuru precīzais raksturojums ir skaidri noprotams no tradicionālā lietojuma, un/vai tad, kad apzīmējumus nepārprotami lieto, lai aprakstītu raksturīgu produkta īpašību;b) koncentrētiem produktiem (sviests, margarīns, maisījumi) ar tauku saturu 90 % vai vairāk.Tauku grupa | Tirdzniecības nosaukums | Produktu kategorijas |Definīcijas | Kategorijas papildu apraksts ar tauku satura norādi masas procentos |A. Piena tauki Produkti, kuri ir blīva, veidojama emulsija un galvenokārt pieder pie emulsiju veida “ūdens eļļā”, ir iegūti tikai no piena un/vai konkrētiem piena produktiem un kuros tauki ir galvenā vērtības sastāvdaļa. Tomēr var pievienot citas šo produktu ražošanai vajadzīgas vielas, ja tās neizmanto, lai pilnīgi vai daļēji aizvietotu jebkuru piena sastāvdaļu. | 1. Sviests 2. Sviests, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (*) 3. Sviests, kas satur pusi tauku (**) 4. Piena tauku pasta X % | Produkts, kura piena tauku saturs nav mazāks par 80 %, bet nepārsniedz 90 %, maksimālais ūdens saturs ir 16 % un maksimālais piena beztauku sausnas saturs ir 2 %. Produkts, kura piena tauku saturs nav mazāks par 60 %, bet nepārsniedz 62 %. Produkts, kura piena tauku saturs nav mazāks par 39 %, bet nepārsniedz 41 %. Produkts, kurā ir šāds piena tauku saturs: - mazāks par 39 %, - lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %, - lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %. |B. Tauki Produkti, kuri ir blīva, veidojama emulsija un galvenokārt pieder pie emulsiju veida “ūdens eļļā”, ir iegūti no lietošanai pārtikā derīgiem cietiem un/vai šķidriem augu un/vai dzīvnieku taukiem un kuros piena tauku saturs nepārsniedz 3 % tauku satura. | 1. Margarīns 2. Margarīns, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (***) 3. Margarīns, kas satur pusi tauku (****) 4. Tauku pasta X % | No augu un/vai dzīvnieku taukiem iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 80 %, bet nepārsniedz 90 %. No augu un/vai dzīvnieku taukiem iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 60 %, bet nepārsniedz 62 %. No augu un/vai dzīvnieku taukiem iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 39 %, bet nepārsniedz 41 %. No augu un/vai dzīvnieku taukiem iegūts produkts, kurā ir šāds tauku saturs: - mazāks par 39 %, - lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %, - lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %. |Tauku grupa | Tirdzniecības nosaukums | Produktu kategorijas |Definīcijas | Kategorijas papildu apraksts ar tauku satura norādi masas procentos |C. Tauki, ko veido augu un/vai dzīvnieku izcelsmes produkti Produkti, kuri ir blīva, veidojama emulsija un galvenokārt pieder pie emulsiju veida “ūdens eļļā”, ir iegūti no lietošanai pārtikā derīgiem cietiem un/vai šķidriem augu un/vai dzīvnieku taukiem un kuros piena tauki veido 10 % līdz 80 % tauku satura. | 1. Tauku maisījums 2. Tauku maisījums, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (*****) 3. Tauku maisījums, kas satur pusi tauku (******) 4. Tauku maisījuma pasta X % | No augu un/vai dzīvnieku tauku maisījuma iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 80 %, bet nepārsniedz 90 %. No augu un/vai dzīvnieku tauku maisījuma iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 60 %, bet nepārsniedz 62 %. No augu un/vai dzīvnieku tauku maisījuma iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 39 %, bet nepārsniedz 41 %. No augu un/vai dzīvnieku tauku maisījuma iegūts produkts, kurā ir šāds tauku saturs: - mazāks par 39 %, - lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %, - lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %. |(*) Atbilst “smør 60” dāņu valodā. (**) Atbilst “smør 40” dāņu valodā. (***) Atbilst “margarine 60” dāņu valodā. (****) Atbilst “margarine 60” dāņu valodā. (*****) Atbilst “blandingsprodukt 60” dāņu valodā. (******) Atbilst “blandingsprodukt 40” dāņu valodā. |Piezīme. Šajā daļā uzskaitīto produktu piena tauku komponentu var mainīt vienīgi ar fizikāliem procesiem.VII daļa. Olīveļļas un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi un definīcijasŠajā daļā izklāstīto olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas nosaukumu un definīciju izmantošana ir obligāta attiecīgo produktu tirdzniecībā Savienībā un — ciktāl šie nosaukumi un definīcijas ir saderīgi ar obligātajiem starptautiskajiem noteikumiem — tirdzniecībā ar trešām valstīm.Mazumtirdzniecībā var tirgot vienīgi eļļas, kas minētas šīs daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 3. un 6. punktā.(1) NEAPSTRĀDĀTA OLĪVEĻĻAEļļas, kas no olīvkoku augļiem iegūtas tikai ar mehāniskiem vai citiem fiziskiem līdzekļiem apstākļos, kuri neizraisa pārmaiņas eļļā, un kam nav veikta nekāda cita apstrāde kā vien mazgāšana, dekantēšana, centrifugēšana un filtrēšana, izņemot eļļas, kas iegūtas, izmantojot šķīdinātājus, palīgvielas ar ķīmisku vai bioķīmisku iedarbību vai pāresterificēšanas procesus, un maisījumus ar cita veida eļļām.Neapstrādātas olīveļļas iedala un raksturo šādi.a) Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļaNeapstrādāta olīveļļa, kuras maksimālais brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, ir 0,8 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.b) Neapstrādāta olīveļļaNeapstrādāta olīveļļa, kuras maksimālais brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, ir 2 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.c) Spīdīgā olīveļļaNeapstrādāta olīveļļa, kuras brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, pārsniedz 2 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.(2) RAFINĒTA OLĪVEĻĻAOlīveļļa, kura iegūta, rafinējot neapstrādātu olīveļļu, un kuras brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, nepārsniedz 0,3 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.(3) OLĪVEĻĻA, KAS SASTĀV NO RAFINĒTAS OLĪVEĻĻAS UN NEAPSTRĀDĀTAS OLĪVEĻĻASOlīveļļas maisījums, kurš iegūts no rafinētas olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas, izņemot spīdīgo olīveļļu, un kura brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, nepārsniedz 1 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.(4) NEATTĪRĪTA OLĪVU IZSPAIDU EĻĻAEļļa, kura iegūta no olīvu izspaidām, tās apstrādājot ar šķīdinātājiem vai fiziskiem līdzekļiem, vai eļļa, kura — neskaitot dažas noteiktas īpašības — ir atbilstīga spīdīgajai eļļai, izņemot pāresterificēšanas procesā iegūtu eļļu un maisījumus ar cita veida eļļām, un kuras pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.(5) RAFINĒTA OLĪVU IZSPAIDU EĻĻAEļļa, kura iegūta, rafinējot neattīrītu olīvu izspaidu eļļu, un kuras brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, nepārsniedz 0,3 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.(6) OLĪVU IZSPAIDU EĻĻAEļļas maisījums, kurš iegūts no rafinētas olīvu izspaidu eļļas un neapstrādātas olīveļļas, izņemot spīdīgo olīveļļu, un kura brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, nepārsniedz 1 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.XII pielikuma papildinājums (minēts II daļā)Vīnogu audzēšanas zonasIr šādas vīnogu audzēšanas zonas.(1) Pie vīnogu audzēšanas A zonas pieder šādas platības:a) Vācijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav iekļautas 2. punkta a) apakšpunktā;b) Luksemburgā — Luksemburgas vīnogu audzēšanas reģions;c) Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Polijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē — šo valstu vīnogu audzēšanas reģioni;d) Čehijā — Čechy vīnogu audzēšanas reģions.(2) Pie vīnogu audzēšanas B zonas pieder šādas platības:a) Vācijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības noteiktajā reģionā Baden ;b) Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības departamentos, kas nav minēti šajā pielikumā, un šādos departamentos:-  Alsace : Bas-Rhin , Haut-Rhin ,-  Lorraine : Meurthe-et-Moselle , Meuse , Moselle , Vosges ,-  Champagne : Aisne , Aube , Marne , Haute-Marne , Seine-et-Marne ,-  Jura : Ain , Doubs , Jura , Haute-Saône ,-  Savoie : Savoie , Haute-Savoie , Isère ( Chapareillan komūna),-  Val de Loire : Cher , Deux-Sèvres , Indre , Indre-et-Loire , Loir-et-Cher , Loire-Atlantique , Loiret , Maine-et-Loire , Sarthe , Vendée , Vienne un ar vīnogulājiem apstādītas platības Cosne-sur-Loire apgabalā Nièvre departamentā;c) Austrijā — Austrijas vīnogu audzēšanas reģions;d) Čehijā — Morava vīnogu audzēšanas reģions un ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 1. punkta d) apakšpunktā;e) Slovākijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Malokarpatská vinohradnícka oblast ’, Južnoslovenská vinohradnícka oblast ’, Nitrianska vinohradnícka oblast ’, Stredoslovenská vinohradnícka oblast ’ un Východoslovenská vinohradnícka oblast ’, un 3. punkta f) apakšpunktā nenorādītos vīnogu audzēšanas reģionos;f) Slovēnijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:-  Podravje reģionā: Štajerska Slovenija , Prekmurje ,-  Posavje reģionā: Bizeljsko Sremič , Dolenjska un Bela krajina , un ar vīnogulājiem apstādītas platības 4. punkta d) apakšpunktā nenorādītos reģionos;g) Rumānijā — Podișul Transilvaniei reģions.(3) Pie vīnogu audzēšanas C I zonas pieder šādas platības:a) Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:-  šādos departamentos: Allier , Alpes-de-Haute-Provence , Hautes-Alpes , Alpes-Maritimes , Ariège , Aveyron , Cantal , Charente , Charente-Maritime , Corrèze , Côte-d ’ Or , Dordogne , Haute-Garonne , Gers , Gironde , Isère (izņemot Chapareillan komūnu), Landes , Loire , Haute-Loire , Lot , Lot-et-Garonne , Lozère , Nièvre (izņemot Cosne-sur-Loire apgabalu), Puy-de-Dôme , Pyrénées-Atlantiques , Hautes-Pyrénées , Rhône , Saône-et-Loire , Tarn , Tarn-et-Garonne , Haute-Vienne , Yonne ,-  Drôme departamenta Valence un Die apgabalā (izņemot Dieulefit , Loriol , Marsanne un Montélimar kantonu),-  Ardèche departamenta Tournon apgabala Antraigues , Burzet , Coucouron , Montpezat-sous-Bauzon , Privas , Saint-Etienne de Lugdarès , Saint-Pierreville , Valgorge un Voulte-sur-Rhône kantonā;b) Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības Valle d ’ Aosta reģionā un Sondrio , Bolzano , Trento un Belluno provincē;c) Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības A Coruña , Asturias , Cantabria , Guipúzcoa un Vizcaya provincē;d) Portugālē — ar vīnogulājiem apstādītas platības tajā Norte reģiona daļā, kura atbilst vīna ražošanas apgabalam “Vinho Verde”, kā arī “Concelhos de Bombarral, Laurinhã, Mafra e Torres Vedras” (izņemot “Freguesias da Carvoeira e Dois Portos”), kas pieder pie “Região viticola da Extremadura”;e) Ungārijā — visas ar vīnogulājiem apstādītās platības;f) Slovākijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības reģionā Tokajská vinohradnícka oblast ’;g) Rumānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 2. punkta g) apakšpunktā vai 4. punkta f) apakšpunktā.(4) Pie vīnogu audzēšanas C II zonas pieder šādas platības:a) Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:-  šādos departamentos: Aude , Bouches-du-Rhône , Gard , Hérault , Pyrénées-Orientales (izņemot Olette un Arles-sur-Tech kantonu), Vaucluse ,-  Var departamenta daļā, kuro dienvidos norobežo Evenos , Le Beausset , Solliès-Toucas , Cuers , Puget-Ville , Collobrières , La Garde-Freinet , Plan-de-la-Tour un Sainte-Maxime komūnas ziemeļu robeža,-  Drôme departamenta Nyons apgabalā un Loriol-sur-Drôme kantonā,-  tajās Ardèche departamenta daļās, kuras nav uzskaitītas 3. punkta a) apakšpunktā;b) Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Abruzzo , Campania , Emilia-Romagna , Friuli-Venezia Giulia , Lazio , Liguria , Lombardy (izņemot Sondrio provinci), Marche , Molise , Piedmont , Toscana , Umbria , Veneto (izņemot Belluno provinci), tostarp salas, kas pieder pie minētajiem reģioniem, piemēram, Elba un pārējās Toscana arhipelāga salas, Ponziane salas, Capri un Ischia sala;c) Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:-  Lugo , Orense , Pontevedra ,-  Ávila (izņemot komūnas, kas atbilst vīna ražošanas apgabalam ( comarca ) Cebreros ), Burgos , León , Palencia , Salamanca , Segovia , Soria , Valladolid , Zamora ,-  La Rioja ,-  Álava ,-  Navarra ,-  Huesca ,-  Barcelona , Girona , Lleida ,-  tajā Zaragoza provinces daļā, kas atrodas uz ziemeļiem no Ebro upes,-  tajās Tarragona provinces komūnās, kas iekļautas Penedés cilmes vietas nosaukumā,-  tajā Tarragona provinces daļā, kas atbilst vīna ražošanas apgabalam ( comarca ) Conca de Barberá ;d) Slovēnijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Brda vai Goriška Brda , Vipavska dolina vai Vipava , Kras un Slovenska Istra ;e) Bulgārijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Dunavska Ravnina ( Дунавска равнина ), Chernomorski Rayon ( Черноморски район ), Rozova Dolina ( Розова долина );f) Rumānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:Dealurile Buzăului , Dealu Mare , Severinului un Plaiurile Drâncei , Colinele Dobrogei , Terasele Dunării , Dienvidu vīna reģions, tostarp smiltaines un citi labvēlīgi reģioni.(5) Pie vīnogu audzēšanas C III a zonas pieder šādas platības:a) Grieķijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Florina , Imathia , Kilkis , Grevena , Larisa , Ioannina , Levkas , Akhaia , Messinia , Arkadia , Korinthia , Iraklio , Khania , Rethimni , Samos , Lasithi un Thira sala ( Santorini );b) Kiprā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas atrodas vairāk nekā 600 m virs jūras līmeņa;c) Bulgārijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 4. punkta e) apakšpunktā.(6) Pie vīnogu audzēšanas C III b zonas pieder šādas platības:a) Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:-  Corse departamentos,-  tajā Var departamenta daļā, kas atrodas starp jūru un Evenos , Le Beausset , Solliès-Toucas , Cuers , Puget-Ville , Collobrières , La Garde-Freinet , Plan-de-la-Tour un Sainte-Maxime komūnu robežu un ietver minētās komūnas;-  Pyrénées-Orientales departamenta Olette un Arles-sur-Tech kantonā;b) Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Calabria , Basilicata , Apulia , Sardinia un Sicile , to skaitā salas, kas pieder pie šiem reģioniem, piemēram, Pantelleria un Lipari , Egadi un Pelagie salas;c) Grieķijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav minētas 5. punkta a) apakšpunktā;d) Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 3. punkta c) apakšpunktā vai 4. punkta c) apakšpunktā;e) Portugālē — ar vīnogulājiem apstādītas platības reģionos, kas nav norādīti 3. punkta d) apakšpunktā;f) Kiprā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas atrodas mazāk nekā 600 m virs jūras līmeņa;g) Maltā — ar vīnogulājiem apstādītās platības.To teritoriju robežas, kuras ietilpst šajā pielikumā minētajās administratīvajās vienības, nosaka saskaņā ar valstu noteikumiem, kas ir spēkā 1981. gada 15. decembrī, attiecībā uz Spāniju — saskaņā ar valsts noteikumiem, kas ir spēkā 1986. gada 1. martā, un attiecībā uz Portugāli — saskaņā ar valsts noteikumiem, kas ir spēkā 1998. gada 1. martā.153.  XIII PIELIKUMS I daļa Stiprināšana, paskābināšana un atskābināšana dažās vīnogu audzēšanas zonāsA. Stiprināšanas ierobežojumi1. Ja dažās Savienības vīnogu audzēšanas zonās, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, tas vajadzīgs klimatisko apstākļu dēļ, attiecīgās dalībvalstis var atļaut palielināt dabisko spirta tilpumkoncentrāciju svaigām vīnogām, vīnogu misai, rūgstošai vīnogu misai, rūgstošam jaunvīnam un vīnam, kuri iegūti no vīna vīnogu šķirnēm, kas klasificējamas saskaņā ar 166. pantu.2. Dabisko spirta tilpumkoncentrāciju palielina, izmantojot B iedaļā minētās vīndarības metodes, un tā nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:a) 3 % vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;b) 2 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;c) 1,5 % vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā.3. Gados, kad klimatiskie apstākļi bijuši īpaši nelabvēlīgi, dalībvalstis var lūgt 2. punktā noteiktās robežvērtības palielināt par 0,5 %. Atsaucoties uz šādu lūgumu, Komisija saskaņā ar 172. panta d) punktā minētajām pilnvarām pēc iespējas drīzāk pieņem īstenošanas aktu. Komisija cenšas pieņemt lēmumu četru nedēļu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas.B. Stiprināšanas procesi1. Šīs daļas A iedaļā paredzēto dabisko spirta tilpumkoncentrāciju atļauts palielināt tikai:a) svaigām vīnogām, rūgstošai vīnogu misai vai rūgstošam jaunvīnam, pievienojot saharozi, koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu;b) vīnogu misai, pievienojot saharozi, koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu vai daļēji koncentrējot, tostarp izmantojot apgrieztās osmozes metodi;c) vīnam, to daļēji koncentrējot ar atdzesēšanas paņēmienu.2. Procesi, kas minēti 1. punktā, savstarpēji cits citu izslēdz, ja vīna vai vīnogu misas stiprināšanai izmanto koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu un ir izmaksāts atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.y pantu.3. Saharozes pievienošanu, kas paredzēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, drīkst veikt, tikai pievienojot sauso cukuru, un tikai šādās zonās:a) vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;b) vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;c) vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;izņemot vīna dārzus Itālijā, Grieķijā, Spānijā, Portugālē, Kiprā un vīna dārzus Francijas departamentos, kuri ir šādu apelācijas tiesu jurisdikcijā:-  Aix-en-Provence ,-  Nîmes ,-  Montpellier ,-  Toulouse ,-  Agen ,-  Pau ,-  Bordeaux ,-  Bastia .Tomēr izņēmuma kārtā iepriekš minētajos Francijas departamentos valsts iestādes var atļaut stiprināšanu ar sauso cukuru. Francija nekavējoties paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm par šādām atļaujām.4. Koncentrētas vīnogu misas vai rektificētas koncentrētas vīnogu misas pievienošanas rezultātā svaigu saspiestu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas un rūgstoša jaunvīna sākotnējais tilpums nedrīkst palielināties vairāk kā par 11 % vīnogu audzēšanas A zonā, 8 % vīnogu audzēšanas B zonā un 6,5 % vīnogu audzēšanas C zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā.5. Tādas vīnogu misas vai vīna koncentrēšanas rezultātā, ar kuriem veikti 1. punktā minētie procesi:a) šo produktu sākotnējais tilpums nedrīkst samazināties vairāk kā par 20 %;b) neskarot A iedaļas 2. punkta c) apakšpunktu, šo produktu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst palielināties vairāk kā par 2 %.6. Šīs iedaļas 1. un 5. punktā minēto procesu rezultātā svaigu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas, rūgstoša jaunvīna vai vīna kopējā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst palielināties:a) līdz vairāk nekā 11,5 % vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;b) līdz vairāk nekā 12 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;c) līdz vairāk nekā 12,5 % vīnogu audzēšanas C I zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;d) līdz vairāk nekā 13 % vīnogu audzēšanas C II zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; une) līdz vairāk nekā 13,5 % vīnogu audzēšanas C III zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā.7. Atkāpjoties no 6. punkta, dalībvalstis var:a) attiecībā uz sarkanvīnu — palielināt 6. punktā minēto produktu kopējās spirta tilpumkoncentrācijas augšējo robežu līdz 12 % vīnogu audzēšanas A zonā un līdz 12,5 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā;b) līdz dalībvalsts noteiktai robežvērtībai palielināt kopējo spirta tilpumkoncentrāciju 6. punktā minētajiem produktiem tādu vīnu ražošanai, kuriem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums.C. Paskābināšana un atskābināšana1. Drīkst veikt svaigu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas, rūgstoša jaunvīna un vīna:a) atskābināšanu vīnogu audzēšanas A, B un C I zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā;b) paskābināšanu un atskābināšanu vīnogu audzēšanas C I, C II un C III a zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, neskarot šīs iedaļas 7. punktu, vaic) paskābināšanu vīnogu audzēšanas C III b zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā.2. Šīs iedaļas 1. punktā minēto produktu (izņemot vīna) paskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 1,50 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 20 miliekvivalenti uz litru.3. Vīna paskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 2,50 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 33,3 miliekvivalenti uz litru.4. Vīna atskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 1 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 13,3 miliekvivalenti uz litru.5. Vīnogu misu, kas paredzēta koncentrēšanai, drīkst daļēji atskābināt.6. Neskarot 1. punktu, gados, kad klimatiskie apstākļi ir bijuši ārkārtēji, dalībvalstis var atļaut 1. punktā minēto produktu paskābināšanu vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, ievērojot šīs iedaļas 2. un 3. punktā minētos nosacījumus.7. Viena un tā paša produkta paskābināšana un stiprināšana, izņemot atkāpes, kas Komisijai jāpieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, un paskābināšana un atskābināšana ir procesi, kas savstarpēji cits citu izslēdz.D. Procesi1. Neviens no B un C iedaļā minētajiem procesiem, izņemot vīnu paskābināšanu un atskābināšanu, nav atļauts, izņemot tad, ja tos saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, veic laikā, kad svaigās vīnogas, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu vai rūgstošu jaunvīnu pārstrādā vīnā vai jebkurā citā dzērienā, kas paredzēts tiešai lietošanai pārtikā un minēts 1. panta 1. punkta l) apakšpunktā, izņemot dzirkstošo vīnu vai gāzētu dzirkstošo vīnu, un tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas izmantotās svaigās vīnogas.2. Vīnu koncentrēšana notiek tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas izmantotās svaigās vīnogas.3. Vīnu paskābināšanu un atskābināšanu ir atļauts veikt tikai vīndarības uzņēmumā un tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas vīnogas, kas izmantotas konkrētā vīna ražošanā.4. Par katru 1., 2. un 3. punktā minēto procesu paziņo kompetentajām iestādēm. Tas pats attiecas uz koncentrētas vīnogu misas, rektificētas koncentrētas vīnogu misas vai saharozes daudzumiem, kurus fiziskas vai juridiskas personas (jo īpaši ražotāji, pudeļu pildītāji, pārstrādātāji un tirgotāji) vai šādu personu grupas, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, profesionālās darbības veikšanai tur vienā laikā un vietā ar svaigām vīnogām, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu vai pudelēs neiepildītu vīnu. Tomēr paziņojumu par šādiem daudzumiem var aizstāt ar ierakstu preču ievešanas un krājumu izmantošanas reģistrā.5. Visus B un C iedaļā minētos procesus reģistrē 306. pantā minētajā pavaddokumentā, kuru izmanto, laižot apgrozībā produktus, ar kuriem veikti minētie procesi.6. Ja vien nav noteiktas atkāpes ārkārtēju klimatisko apstākļu dēļ, minētos procesus nedrīkst veikt:a) vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā, — pēc 1 janvāra;b) vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, — pēc 16. marta,un šīs darbības veic tikai produktiem, kas iegūti no vīnogu ražas, kura ievākta tieši pirms minētajiem datumiem.7. Neskarot 6. punktu, vīna koncentrēšanu to atdzesējot, kā arī vīna paskābināšanu un atskābināšanu tomēr drīkst veikt visu gadu.II daļa IerobežojumiA. Vispārīgi jautājumi1. Visās atļautajās vīndarības metodēs ir aizliegta ūdens pievienošana, izņemot gadījumus, kad tas vajadzīgs īpašu tehnisku iemeslu dēļ.2. Visās atļautajās vīndarības metodēs ir aizliegta spirta pievienošana, izņemot metodes, kas saistītas ar svaigu vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, un ar desertvīnu, dzirkstošo vīnu, vīnu, kas stiprināts destilēšanai, un pusdzirkstošo vīnu.3. Vīnu, kas stiprināts destilācijai, izmanto tikai destilācijai.B. Svaigas vīnogas, vīnogu misa un vīnogu sula1. Vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, izmanto tikai tādu produktu sagatavošanai, uz kuriem neattiecas KN kods 2204 10, 2204 21 un 2204 29. Tas neskar stingrākus noteikumus, kurus dalībvalstis var piemērot tādu produktu ražošanai šo dalībvalstu teritorijā, uz kuriem neattiecas KN kods 2204 10, 2204 21 un 2204 29.2. Vīnogu sulu un koncentrētu vīnogu sulu nedrīkst pārstrādāt vīnā vai pievienot vīnam. Savienības teritorijā nedrīkst realizēt šo produktu spirta rūgšanu.3. Produktiem, kas paredzēti, lai Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Polijā ražotu produktus ar KN kodu 2206 00, attiecībā uz kuriem dalībvalstis var atļaut izmantot saliktu nosaukumu, kurā iekļauts produkta tirdzniecības nosaukums “vīns”, 1. un 2. punkta noteikumus nepiemēro.4. Rūgstošu vīnogu misu, kura iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, laiž tirgū tikai tādēļ, lai izgatavotu desertvīnus vīnogu audzēšanas reģionos, kuros šāda izmantošana bijusi tradicionāla 1985. gada 1. janvārī, un lai ražotu vīnu no pārgatavām vīnogām.5. Ja vien atbilstīgi Savienības starptautiskajām saistībām saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu nav nolemts citādi, svaigas vīnogas, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu, koncentrētu vīnogu misu, rektificētu koncentrētu vīnogu misu, vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, vīnogu sulu, koncentrētu vīnogu sulu un vīnu, vai šo produktu maisījumus, kuru izcelsme ir trešā valstī, nedrīkst pārstrādāt šajā pielikumā minētos produktos vai pievienot šiem produktiem Savienības teritorijā.C. Vīnu sajaukšanaJa vien atbilstīgi Savienības starptautiskajām saistībām saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu nav nolemts citādi, trešās valsts izcelsmes vīnu kupāža ar Savienības izcelsmes vīniem un dažādu trešo valstu izcelsmes vīnu kupāža Savienības teritorijā ir aizliegta.D. Blakusprodukti1. Vīnogu pārspiešana ir aizliegta. Ņemot vērā vietējos un tehniskos apstākļus, dalībvalstis var pieņemt lēmumu par minimālo spirta saturu izspaidās un nogulsnēs pēc vīnogu izspiešanas.Spirta saturu šajos blakusproduktos dalībvalstis nosaka tādā līmenī, kas ir vismaz vienāds ar 5 % attiecībā pret spirta saturu izgatavotajā vīnā.2. No vīna nogulsnēm vai vīnogu izspaidām nedrīkst izgatavot ne vīnu, ne kādu citu dzērienu, kas paredzēts tiešai lietošanai pārtikā, izņemot spirtu, stipros alkoholiskos dzērienus un izspaidu ekstrakta vīnu. Vīna liešanu uz vīna nogulsnēm, vīnogu izspaidām vai izspiestas aszú masas atļauj ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, ja tā ir tradicionāli lietota prakse “Tokaji fordítás” un “Tokaji máslás” ražošanā Ungārijā un “Tokajský forditáš” un “Tokajský mášláš” ražošanā Slovākijā.3. Vīna nogulšņu presēšana un vīnogu izspaidu atkārtota raudzēšana ir atļauta vienīgi destilācijai vai izspaidu ekstrakta vīna ražošanai. Vīna nogulšņu filtrēšanu un centrifugēšanu neuzskata par presēšanu, ja iegūtajiem produktiem ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte.4. Ja attiecīgā dalībvalsts ir atļāvusi ražot izspaidu ekstrakta vīnu, to izmanto tikai destilācijai vai patēriņam vīna ražotāju mājsaimniecībā.5. Neskarot dalībvalstu iespēju pieņemt lēmumu pieprasīt, lai blakusproduktus likvidētu destilējot, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai vai personu grupām, kuru rīcībā ir blakusprodukti, šie produkti ir jālikvidē, ievērojot nosacījumus, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam.XIV PIELIKUMS PILNĪGS TO NOTEIKUMU SARAKSTS, KURUS SASKAŅĀ AR 218. UN 224. PANTU VAR ATTIECINĀT UZ RAŽOTĀJIEM, KAS NAV ORGANIZĀCIJU BIEDRI1. Noteikumi par ražošanas informāciju:a) paziņošana par audzēšanas nodomiem, minot produktu un attiecīgā gadījumā šķirni;b) paziņošana par sējumiem un stādījumiem;c) paziņošana par kopējo audzēšanai izmantojamo platību, minot produktu un, ja iespējams, šķirni;d) paziņošana par paredzamo ražu tonnās un varbūtējiem ražas vākšanas datumiem, minot produktu un, ja iespējams, šķirni;e) periodiska paziņošana par novāktajiem daudzumiem un pieejamiem krājumiem, minot šķirnes;f) informācija par glabāšanas iespējām.2. Ražošanas noteikumi:a) to sēklu izvēle, kuras izmantos atbilstīgi paredzamajam mērķim (svaiga produkta pārdošana tirgū/rūpnieciska pārstrāde);b) augļu dārzu retināšana.3. Tirdzniecības noteikumi:a) noteikti datumi ražas novākšanas sākumam, tirdzniecības regulēšana;b) obligātās prasības kvalitātei un apjomam;c) sagatavošana, noformēšana, iepakošana un marķēšana pirmajā tirdzniecības posmā;d) produkta izcelsmes norāde.4. Vides aizsardzības noteikumi:a) minerālmēslu un kūtsmēslu izmantošana;b) augu aizsardzības līdzekļu un citu kultūraugu aizsardzības metožu izmantošana;c) maksimālais augu aizsardzības līdzekļu un mēslošanas līdzekļu atlieku saturs augļos un dārzeņos;d) noteikumi par blakusproduktu un izlietoto materiālu apsaimniekošanu;e) noteikumi par produktiem, kas izņemti no tirgus.5. Noteikumi par tirdzniecības veicināšanu un saziņu saistībā ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu, kā minēts 121. panta 2. punkta c) apakšpunktā.XV PIELIKUMS RĪSU IEVEDMUITA, KĀ MINĒTS 242. UN 244. PANTĀ1. Ievedmuita lobītiem rīsiema) EUR 30 par tonnu šādos gadījumos:i) ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, nav sasniedzis 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš samazināts par 15 %,ii) ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos nav sasniedzis 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura samazināta par 15 %;b) EUR 42,5 par tonnu šādos gadījumos:i) ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš samazināts par 15 %, bet nepārsniedz to pašu gada references daudzumu, kurš palielināts par 15 %,ii) ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura samazināta par 15 %, tomēr nepārsniedz to pašu gada references daudzuma daļu, kura palielināta par 15 %;c) EUR 65 par tonnu šādos gadījumos:i) ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš palielināts par 15 %,ii) ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura palielināta par 15 %.2. Ievedmuita slīpētiem rīsiema) EUR 175 par tonnu šādos gadījumos:i) ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 387 743 tonnas,ii) ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 182 239 tonnas;b) EUR 145 par tonnu šādos gadījumos:i) ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, nepārsniedz 387 743 tonnas,ii) ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos nepārsniedz 182 239 tonnas.XVI PIELIKUMS BASMATI RĪSU ŠĶIRNES, KĀ MINĒTS 243. PANTĀBasmati 217Basmati 370Basmati 386Kernel (Basmati)Pusa BasmatiRanbir BasmatiSuper BasmatiTaraori Basmati (HBC-19)Type-3 (Dehradun)XVII PIELIKUMS LABĪBAS, RĪSU, CUKURA, PIENA UN OLU NOZARES PREČU SARAKSTS SAISTĪBĀ AR 16. PANTA a) PUNKTA ii) APAKŠPUNKTA PIEMĒROŠANU UN III DAĻAS III NODAĻAS II IEDAĻĀ PAREDZĒTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PIEŠĶIRŠANU I daļa. LabībaKN kods | Apraksts |ex 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |0403 10 | – jogurts: |0403 10 51 līdz 0403 10 99 | – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |0403 90 | – citāds: |0403 90 71 līdz 0403 90 99 | – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): |0710 40 00 | – cukurkukurūza |ex 0711 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai: |0711 90 30 | – cukurkukurūza |ex 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas, izņemot apakšpozīcijā 1704 90 10 minēto lakricas ekstraktu |1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu |ex 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401–0404 precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: |1901 10 00 | – pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai |1901 20 00 | – maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai |1901 90 | – citādi: |1901 90 11 līdz 1901 90 19 | – – iesala ekstrakts |– – citādi: |1901 90 99 | – – – citādi |ex 1902 | Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: |– termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti: |1902 11 00 | – – ar olu piedevu |1902 19 | – – citādi |ex 1902 20 | – pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: |– – citādi: |1902 20 91 | – – – termiski apstrādāti |1902 20 99 | – – – citādi |1902 30 | – citādi pastas izstrādājumi |1902 40 | – kuskuss |1903 00 00 | Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā |KN kods | Apraksts |1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti |1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti |ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: |– citādi: |2001 90 30 | – – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |2001 90 40 | – – jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes |ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |2004 10 | – kartupeļi: |– – citādi: |2004 10 91 | – – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |2004 90 | – citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi: |2004 90 10 | – – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |2005 20 | – kartupeļi: |2005 20 10 | – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |2005 80 00 | – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |ex 2008 | Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu: |– citādi, arī maisījumi, izņemot apakšpozīcijā 2008 19 minētos: |2008 99 | – – citādi: |– – – bez spirta piedevas: |– – – – bez cukura piedevas: |2008 99 85 | – – – – – kukurūza, izņemot cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata) |2008 99 91 | – – – – – jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes |ex 2101 | Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |2101 12 | – – izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: |2101 12 98 | – – – citādi |2101 20 | – tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes: |2101 20 98 | – – – citādi |2101 30 | – grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |– – grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji: |2101 30 19 | – – – citādi |– – grauzdētu cigoriņu un citu grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti: |2101 30 99 | – – – citādi |KN kods | Apraksts |ex 2102 | Raugi (aktīvi vai neaktīvi); citi neaktīvi vienšūnas organismi (izņemot vakcīnas, kas minētas pozīcijā 3002); gatavi cepamie pulveri: |2102 10 | – aktīvie raugi: |2102 10 31 un 2102 10 39 | – – maizes raugs |2105 00 | Saldējums, ar vai bez kakao |ex 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |2106 90 | – citādi: |– – citādi: |2106 90 92 | – – – kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti |2106 90 98 | – – – citādi |2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009 |2205 | Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām |ex 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: |2208 30 | – viskiji: |2208 30 30 līdz 2208 30 88 | – – izņemot burbonu |2208 50 | – džins un kadiķu degvīns (Geneva) |2208 60 | – degvīns |2208 70 | – liķieri un uzlijas |2208 90 | – citādi: |– – citi alkoholiski šķidrumi un citi alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu: |– – – 2 litri vai mazāk: |2208 90 41 | – – – – ūzo |– – – – citādi: |– – – – – stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus): |– – – – – – citādi: |2208 90 52 | – – – – – – – graudu degvīns (Korn) |2208 90 56 | – – – – – – – citādi |2208 90 69 | – – – – – citi alkoholiski dzērieni |– – – vairāk par 2 l: |– – – – stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus): |2208 90 77 | – – – – – citādi |2208 90 78 | – – – – citi alkoholiski dzērieni |2905 43 00 | – – mannīts |2905 44 | – – D-glicīts (sorbīts) |ex 3302 | Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā: |KN kods | Apraksts |3302 10 | – izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā: |– – izmantošanai dzērienu rūpniecībā: |– – – izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam: |– – – – citādi: |3302 10 29 | – – – – – citādi |3505 | Dekstrīni un citas modificētās cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citas modificētās cietes bāzes |ex 3809 | Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti: |3809 10 | – uz vielu ar cietes īpašībām bāzes |3824 60 | – sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto |II daļa. RīsiKN kods | Apraksts |ex 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |0403 10 | – jogurts: |0403 10 51 līdz 0403 10 99 | – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |0403 90 | – citādi: |0403 90 71 līdz 0403 90 99 | – – aromatizēti vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |ex 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas: |1704 90 51 līdz 1704 90 99 | – – citādi |ex 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu, izņemot apakšpozīcijā 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 un 1806 90 90 iekļautās preces |ex 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401–0404 precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: |1901 10 00 | – pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai |1901 20 00 | – maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai |1901 90 | – citādi: |1901 90 11 līdz 1901 90 19 | – – iesala ekstrakts |– – citādi: |1901 90 99 | – – – citādi |ex 1902 | Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: |1902 20 | – pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: |– – citādi |1902 20 91 | – – – termiski apstrādāti |1902 20 99 | – – – citādi |1902 30 | – citādi pastas izstrādājumi |KN kods | Apraksts |1902 40 | – kuskuss: |1902 40 90 | – – citāds |1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti |ex 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: |1905 90 20 | – – dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi |ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |2004 10 | – kartupeļi: |– – citādi: |2004 10 91 | – – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |2005 20 | – kartupeļi: |2005 20 10 | – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |ex 2101 | Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |2101 12 | – – izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: |2101 12 98 | – – – citādi |2101 20 | – tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes: |2101 20 98 | – – – citādi |2105 00 | Saldējums, ar vai bez kakao |ex 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |2106 90 | – citādi: |– – citādi: |2106 90 92 | – – – kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti |2106 90 98 | – – – citādi |ex 3505 | Dekstrīni un citas modificētās cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citas modificētas cietes bāzes, izņemot apakšpozīcijā 3505 10 50 minētās cietes |ex 3809 | Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti: |3809 10 | – uz vielu ar cietes īpašībām bāzes |III daļa. CukursKN kods | Apraksts |ex 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |0403 10 | – jogurts |0403 10 51 līdz 0403 10 99 | – – aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |0403 90 | – citādi: |0403 90 71 līdz 0403 90 99 | – – aromatizēti vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): |0710 40 00 | – cukurkukurūza |ex 0711 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai: |0711 90 | – citādi dārzeņi; dārzeņu maisījumi: |– – dārzeņi: |0711 90 30 | – – – cukurkukurūza |1702 50 00 | – ķīmiski tīra fruktoze |ex 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas, izņemot apakšpozīcijā 1704 90 10 minēto lakricas ekstraktu |1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu |ex 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: |1901 10 00 | – pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai |1901 20 00 | – maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai |1901 90 | – citādi: |– – citādi: |1901 90 99 | – – – citādi |ex 1902 | Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: |1902 20 | – pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: |– – citādi: |1902 20 91 | – – – termiski apstrādāti |1902 20 99 | – – – citādi |1902 30 | – citādi pastas izstrādājumi |1902 40 | – kuskuss: |1902 40 90 | – – citāds |1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti |ex 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: |1905 10 00 | – sausmaizītes |KN kods | Apraksts |1905 20 | – piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi: |1905 31 | – – saldie cepumi |1905 32 | – – vafeles |1905 40 | – sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi |1905 90 | – citādi: |– – citādi: |1905 90 45 | – – – cepumi |1905 90 55 | – – – presēti vai uzpūsti izstrādājumi, vircoti vai sālīti |– – – citādi: |1905 90 60 | – – – – ar saldinātāju piedevu |1905 90 90 | – – – – citādi |ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: |2001 90 | – citādi: |2001 90 30 | – – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |2001 90 40 | – – jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes |ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |2004 10 | – kartupeļi: |– – citādi: |2004 10 91 | – – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |2004 90 | – citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi: |2004 90 10 | – – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |2005 20 | – kartupeļi: |2005 20 10 | – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |2005 80 00 | – cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |ex 2101 | Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |– kafijas ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz šo ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: |2101 12 | – – – izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: |2101 12 98 | – – – – citādi |2101 20 | – tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes: |– – – izstrādājumi |2101 20 98 | – – – – citādi |2101 30 | – grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |– – grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji: |2101 30 19 | – – – citādi |– – grauzdētu cigoriņu un citu grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti: |2101 30 99 | – – – citādi |2105 00 | Saldējums, ar vai bez kakao |KN kods | Apraksts |ex 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |ex 2106 90 | – citādi: |– – citādi: |2106 90 92 | – – – kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti |2106 90 98 | – – – citādi |ex 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni (izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009), izņemot iesala alu, kura spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 0,5 % |2205 | Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām |ex 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: |2208 20 | – alkoholiski šķidrumi, kas iegūti, destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas |ex 2208 50 | – kadiķu degvīns (Geneva) |2208 70 | – liķieri un uzlijas |ex 2208 90 | – citādi: |– – citi alkoholiski šķidrumi un citi alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu: |– – – 2 litri vai mazāk: |2208 90 41 | – – – – ūzo |– – – – citādi: |– – – – – stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus): |– – – – – – destilēti no augļiem: |2208 90 45 | – – – – – – – kalvadoss |2208 90 48 | – – – – – – – citādi |– – – – – – citādi: |2208 90 52 | – – – – – – – graudu degvīns (Korn) |2208 90 56 | – – – – – – – citādi |2208 90 69 | – – – – – citi alkoholiski dzērieni |– – – vairāk par 2 l: |– – – – stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus): |2208 90 71 | – – – – – destilēti no augļiem |2208 90 77 | – – – – – citādi |2208 90 78 | – – – – citi alkoholiski dzērieni |2905 43 00 | – – mannīts |2905 44 | – D-glicīts (sorbīts) |ex 3302 | Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā: |3302 10 | – izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā: |– – izmantošanai dzērienu rūpniecībā: |– – – izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam: |– – – – – citādi (kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 0,5 %) |3302 10 29 | – – – – – citādi |ex 38. nodaļa | Dažādi ķīmiskie produkti: |3824 60 | – sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto |IV daļa. PiensKN kods | Apraksts |ex 0405 | Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas: |0405 20 | – piena tauku pastas: |0405 20 10 | – – ar tauku saturu pēc svara 39 % vai vairāk, bet mazāk nekā 60 % |0405 20 30 | – – ar tauku saturu pēc svara 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 % |ex 1517 | Margarīns; pārtikas maisījumi vai pārstrādes produkti, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas pozīcijā 1516: |1517 10 | – margarīns, izņemot šķidro margarīnu: |1517 10 10 | – – ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara |1517 90 | – citādi: |1517 90 10 | – – ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara |ex 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas: |ex 1704 90 | – citādi, izņemot lakricas ekstraktu, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet bez citām piedevām |KN kods | Apraksts |ex 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu, izņemot kakao pulveri, kas saldināts, pievienojot tikai apakšpozīcijā ex 1806 10 iekļauto saharozi |ex 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: |1901 10 00 | – pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai |1901 20 00 | – maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai |1901 90 | – citādi: |– – citādi: |1901 90 99 | – – – citādi |ex 1902 | Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: |– termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti: |1902 19 | – – citādi |1902 20 | – pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: |– – citādi: |1902 20 91 | – – – termiski apstrādāti |1902 20 99 | – – – citādi |1902 30 | – citādi pastas izstrādājumi |1902 40 | – kuskuss: |1902 40 90 | – – citādi |1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti |ex 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: |1905 10 00 | – sausmaizītes |1905 20 | – piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi |– saldie cepumi; vafeles: |1905 31 | – – saldie cepumi |1905 32 | – – vafeles |1905 40 | – sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi |1905 90 | – citādi: |– – citādi: |1905 90 45 | – – – cepumi |1905 90 55 | – – – presēti vai uzpūsti izstrādājumi, vircoti vai sālīti |– – – citādi: |1905 90 60 | – – – – ar saldinātāju piedevu |1905 90 90 | – – – – citādi |ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |2004 10 | – kartupeļi: |– – citādi: |2004 10 91 | – – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |KN kods | Apraksts |ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |2005 20 | – kartupeļi: |2005 20 10 | – – miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |2105 00 | Saldējums, ar vai bez kakao |ex 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |2106 90 | – citādi: |– – citādi: |2106 90 92 | – – – kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti |2106 90 98 | – – – citādi |ex 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009: |2202 90 | – citādi: |– – citādi, kuros tauki, kas iegūti no pozīcijās 0401–0404 minētajiem produktiem, ir: |2202 90 91 | – – – mazāk par 0,2 % |2202 90 95 | – – – 0,2 % vai vairāk, bet mazāk par 2 % |2202 90 99 | – – – 2 % vai vairāk |ex 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: |2208 70 | – liķieri un uzlijas |2208 90 | – citādi: |– – citi alkoholiski šķidrumi un alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu: |– – – 2 litri vai mazāk: |– – – – citādi: |2208 90 69 | – – – – – citi alkoholiski dzērieni |– – – vairāk par 2 l: |2208 90 78 | – – – – citi alkoholiski dzērieni |ex 3302 | Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā |3302 10 | – izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā: |– – izmantošanai dzērienu rūpniecībā: |– – – izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam: |– – – – citādi: |3302 10 29 | – – – – – citādi |3501 | Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes |ex 3502 | Albumīni (ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus, kas sausnā satur vairāk par 80 % no masas sūkalu proteīnus), albumināti un citi albumīna atvasinājumi: |3502 20 | – piena albumīns, ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus: |– – citādi: |3502 20 91 | – – žāvēts (piemēram, plātnītēs, zvīņās, pārslās, pulverī) |3502 20 99 | – – – citādi |V daļa. OlasKN kods | Apraksts |ex 0403 10 51 līdz ex 0403 10 99 un ex 0403 90 71 līdz ex 0403 90 99 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu |ex 1901 | Pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur |1902 11 00 | – termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti, ar olu piedevu |ex 1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti, ar kakao piedevu |ex 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: |1905 20 | – piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi |1905 31 | – – saldie cepumi |1905 32 | – – vafeles |1905 40 | – – sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi |ex 1905 90 | – – citādi, izņemot apakšpozīcijā 1905 90 10–1905 90 30 iekļautos produktus |ex 2105 00 | Saldējums, kas satur kakao |2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: |ex 220870 | – – liķieri |3502 | Albumīni (ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus, kas sausnā satur vairāk par 80 % no masas sūkalu proteīnus), albumināti un citi albumīna atvasinājumi: |3502 11 90 | – – – citāds žāvēts olu albumīns |3502 19 90 | – – – citāds olu albumīns |XVIII PIELIKUMS DAŽU TO PRODUKTU SARAKSTS, KAS SATUR CUKURU, SAISTĪBĀ AR III DAĻAS III NODAĻAS II IEDAĻĀ PAREDZĒTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PIEŠĶIRŠANUProdukti, kas uzskaitīti I pielikuma X daļas b) punktā.XIX PIELIKUMS LAUKU ATTĪSTĪBAI VĪNA RAŽOŠANAS REĢIONOS ATVĒLĒTAIS BUDŽETS, KAS MINĒTS 314. PANTA 3. PUNKTĀtūkstošos EUR |Budžeta gads | 2009. gads | 2010. gads | No 2011. gada un turpmāk |BG | — | — | — |CZ | — | — | — |DE | — | — | — |EL | — | — | — |ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |CY | — | — | — |LT | — | — | — |LU | — | — | — |HU | — | — | — |MT | — | — | — |AT | — | — | — |PT | — | — | — |RO | — | — | — |SI | — | 1 050 | 1 050 |SK | — | — | — |UK | 160 | 160 | 160 |XX PIELIKUMS ATBILSTĪBAS TABULA, KAS MINĒTA 325. PANTA 3. PUNKTĀRegula (EK) Nr. 1234/2007 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants | 2. pants |3. pants | 3. pants |4. pants | — |5. pants | 4. un 5. pants |6. pants | 6. pants |7. pants | 7. pants |8. pants | 8. pants |9. pants | 9. pants |10. pants | 10. pants |11. pants | 11. pants |12. pants | 12. pants |13. pants | 13. pants |14. pants | — |15. pants | — |16. pants | — |17. pants | — |18. panta 1. līdz 4. punkts | 14. pants |18. panta 5. punkts | — |19. pants | — |20. pants | — |21. pants | — |22. pants | — |23. pants | — |24. pants | — |25. pants | 15. pants |26. pants | 16. pants |27. pants | 17. pants |28. pants | 20. pants |29. pants | 21. pants |30. pants | — |31. pants | 22. pants |32. pants | 23. pants |33. pants | 24. pants |34. pants | 25. pants |35. pants | — |36. pants | — |37. pants | 26. pants |38. pants | 27. pants |39. pants | 28. pants |40. pants | 29. pants |41. pants | 30. pants |42. pants | 34. pants |43. panta a) līdz f), i), j) un l) punkts | 31., 32. un 33. pants |43. panta k) punkts | 30. panta 1. punkts |43. panta g) un h) punkts | 80. pants |43. panta m) punkts | 35. un 36. pants |44. pants | 37. pants |45. pants | 38. pants |46. pants | 39. pants |47. pants | 40. pants |48. pants | 41. pants |49. pants | 42. pants |50. pants | 43. pants |51. pants | 44. pants |52. pants | 45. pants |52.a pants | — |53. pants | 46. pants |54. pants | 47. un 48. pants |55. pants | 49. pants |56. pants | 50. pants |57. pants | 51. pants |58. pants | — |59. panta 1. punkta pirmais teikums | 52. pants |59. panta 1. punkta otrais teikums un 2. punkts | — |60. panta 1. līdz 3. punkts | 53. pants |60. panta 4. punkts | — |61. pants | 54. pants |62. pants | 55. pants |63. pants | 56. pants |64. pants | 57. pants |65. pants | 58. pants |66. panta 1. punkts | 59. panta 1. punkts |66. panta 2. punkts | 59. panta 2. punkts |66. panta 3. punkts | 59. panta 3. punkts |66. panta 4. punkts | — |66. panta 5. punkts | 59. panta 4. punkts |59. panta 5. punkts |67. pants | 60. pants |68. pants | 61. pants |69. pants | 62. panta 1. un 2. punkts |62. panta 3. punkts |70. panta 1. punkts līdz 5. punkta pirmā daļa | 63. pants |70. panta 5. punkta pēdējā daļa | — |71. pants | 64. pants |72. pants | 65. pants |73. pants | 66. pants |74. pants | 67. pants |75. pants | 68. pants |76. pants | 69. pants |77. pants | 70. pants |78. pants | 71. pants |79. pants | 72. pants |80. pants | 73. panta 1. punkts |81. pants | 74. pants |82. panta pirmā daļa | 75. pants |82. panta otrā daļa | 81. panta i) punkts |83. panta 1. līdz 3. punkts | 76. pants |83. panta 4. punkts | 81. panta d) punkts |84. pants | 77. pants |84.a pants | [325. panta 2. punkts] |85. panta a), b) un c) punkts | 78. un 79. pants |85. panta d) punkts | — |80. pants |81. pants |85.a pants | 82. pants |85.b pants | 83. pants |85.c pants | 84. pants |85.d pants | 85. pants |85.e pants | 86. un 87. pants |85.f pants | 88. pants |85.g pants | 89. pants |85.h pants | 90. pants |85.i pants | 91. pants |85.j pants | 92. pants |85.k pants | 93. pants |85.l pants | 94. pants |85.m pants | 95. pants |85.n pants | 96. un 97. pants |85.o līdz 85.x pants | [325. panta 2. punkts] |86. līdz 90. pants | [325. panta 2. punkts] |91. līdz 95. pants | [325. panta 2. punkts] |95.a pants | [325. panta 2. punkts] |96. pants | — |97. pants | 99. pants |98. pants | 100. pants |99. pants | 101., 103. un 104. pants |100. pants | 102., 103. un 104. pants |101. pants | — |102. pants | 108., 109. un 110. pants |102.a pants | 111., 112. un 113. pants |103. pants | 114., 115. un 116. pants |103.a pants | 117., 118. un 119. pants |103.b pants | 120. pants |103.c pants | 121. pants |103.d pants | 122. pants |103.e pants | 123. pants |103.f pants | 124. pants |103.g pants | 125. pants |103.ga pants | 128. pants |103.h panta a) līdz i) punkts | 126. un 127. pants |103.h panta f) punkts | 129. un 130. pants |103.i pants | 131. pants |103.j pants | 132. pants |103.k pants | 133. pants |103.l pants | 134. pants |103.m pants | 135. pants |103.n pants | 136. pants |103.o pants | 137. pants |103.p pants | 138. pants |103.q pants | 139. pants |103.r pants | 140. pants |103.s pants | 141. pants |103.t pants | 142. pants |103.u pants | 143. pants |103.v pants | 144. pants |103.w līdz 103.y pants | [325. panta 2. punkts] |103.z pants | 145. pants |103.za pants | 146. un 147. pants |104. pants | - |105. pants | 148. pants |106. pants | 149. pants |107. pants | 150. pants |108. pants | 151. pants |109. pants | 152. pants |110. pants | 153. un 154. pants |111. pants | 155. panta 1., 2. un 4. punkts |[Padomes Regula (EEK) Nr. 922/72] | 155. panta 3. punkts |112. pants | 156. un 157. pants |113. panta 1. punkts | 162. panta 1. un 2. punkts un 172. panta d) punkts |113. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 162. panta 3. punkts |113. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 162. panta 2. punkts |113. panta 3. punkta pirmā daļa | 161. pants |113. panta 3. punkta otrā daļa | 171. pants |113.a pants | [325. panta 2. punkts] |113.b panta 1. punkts | 163. panta 1. punkts saistībā ar XII pielikuma I daļu |113.b panta 2. punkts | XII pielikuma I daļas II iedaļas 4. punkts |113.c pants | 98. pants |113.d panta 1. punkta pirmā daļa | 163. panta 2. punkts |113.d panta 1. punkta otrā daļa | XII pielikuma II daļas 1. punkta piektā daļa |113.d panta 2. punkts | 163. panta 3. punkts |113.d panta 3. punkts | 167. pants |114. pants | [325. panta 2. punkts] |115. pants | [325. panta 2. punkts] |116. pants | [325. panta 2. punkts] |117. panta 1. līdz 4. punkts | [325. panta 2. punkts] |117. panta 5. punkts 118. pants | 162. panta 1. punkts 163. panta 2. punkts saistībā ar XII pielikuma VII daļas pirmo un otro daļu |118.a pants | 173. pants |118.b pants | 174. pants |118.c pants | 175. pants |118.d pants | 176. pants |118.e pants | 177. pants |118.f pants | 178. pants |118.g pants | 179. pants |118.h pants | 180. pants |118.i pants | 181. pants |118.j pants | 182. pants |118.k pants | 183. pants |118.l pants | 184. pants |118.m pants | 185. pants |118.n pants | 186. pants |118.o pants | 187. pants |118.p pants | 188. pants |118.q pants | 189. pants |118.r pants | 190. pants |118.s pants | 191. pants |118.t pants | 192. pants |118.u pants | 196. pants |118.v pants | 197. pants |118.w pants | 201. pants |118.x pants | 202. pants |118.y pants | 203. pants |118.z pants | 204. pants |118.za pants | 205. pants |118.zb pants | 206. pants |119. pants | 105. panta 1. punkts |120. pants | 162. panta 2. punkta e) un g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |120.a pants | 166. pants |120.b pants | - |120.c pants | 165. panta 2. punkts |120.d pants | 168. panta 2. punkts |120.e panta 1. punkts | 162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |120.e panta 2. punkts | 168. panta 3. punkts |120.f pants | 165. panta 3. punkts |120.g pants | 165. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts |121. panta a) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts |121. panta a) punkta ii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta a) punkta iii) apakšpunkts | 161. un 169. pants |121. panta a) punkta iv) apakšpunkts | 163. panta 2. punkts un 172. panta d) punkts |121. panta b) punkta i) apakšpunkts | 172. panta b) un c) punkts |121. panta b) punkta ii) apakšpunkts | 163. panta 3. punkts un 172. panta b) un c) punkts |121. panta c) punkta i) apakšpunkts | 172. panta b) un c) punkts |121. panta c) punkta ii) apakšpunkts | 172. panta d) punkts |121. panta c) punkta iii) apakšpunkts | 172. panta d) punkts |121. panta c) punkta iv) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta u) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta d) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta d) punkta ii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta k) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta d) punkta iii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta e) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta d) punkta iv) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta b) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta d) punkta v) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta d) punkta vi) apakšpunkts | 179. pants un 172. panta i) punkts |121. panta d) punkta vii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta e) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta e) punkta ii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta e) punkta iii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta b) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta e) punkta iv) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) un p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta e) punkta v) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d), g) un i) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta e) punkta vi) apakšpunkts | 162. panta 1. punkts un 2. punkta s) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta e) punkta vii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta m) un n) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta f) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta f) punkta ii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta f) punkta iii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) apakšpunkts, 169. pants un 172. panta d) punkts |121. panta f) punkta iv) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta f) punkta v) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta o) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta f) punkta vi) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta u) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta f) punkta vii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta g) punkts | 162. panta 2. punkta e) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta h) punkts | 172. panta d) punkts |121. panta i) punkts | 106. un 107. pants |121. panta j) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta j) punkta ii) apakšpunkts | 169. pants un 172. panta d) punkts |121. panta k) punkts | 193., 194. un 195. pants |121. panta l) punkts | 198., 199. un 200. pants |121. panta m) punkts | 207. un 208. pants |121. panta 2. punkts | 162. panta 3. punkts un 172. panta b) un c) punkts |121. panta 3. punkts | 162. panta 2. punkta g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |121. panta 4. punkta a) apakšpunkts | - |121. panta 4. punkta b) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts |121. panta 4. punkta c) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts |121. panta 4. punkta d) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta h) apakšpunkts |121. panta 4. punkta e) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta f) apakšpunkts |121. panta 4. punkta f) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta g) apakšpunkts |121. panta 4. punkta g) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta s) apakšpunkts |122. pants | 209. pants |209. panta a) punkta iv) apakšpunkts |123. pants | 210. panta 1., 2. un 3. punkts |210. panta 4. punkts |124. pants | 211. pants |125. pants | 212. pants |125.a pants | 213. pants |125.b pants | 214. pants |125.c pants | 215. pants |125.d pants | 216. pants |125.e pants | 217. pants |125.f pants | 218. pants |125.g pants | 219. pants |125.h pants | 220. pants |125.i pants | 221. pants |125.j pants | 222. pants |125.k pants | 223. pants |125.l pants | 224. pants |125.m pants | 225. pants |125.n pants | 226. pants |125.o pants | 227. pants |126. pants | 228. pants |229. pants |127. pants | 230. pants |128. pants | 231. pants |129. pants | 232. pants |130. pants | 233. pants |131. pants | 234. pants |132. pants | 235. pants |133. pants | 236. pants |133.a pants | 237. pants |134. pants | 238. un 239. pants |135. pants | 240. pants |136. pants | 241. pants |137. pants | 242. pants |138. pants | 243. pants |139. pants | 244. pants |140. pants | 245. pants |140.a pants | 246. pants |141. pants | 247. pants |142. pants | 248. pants |143. pants | 249. un 250. pants |144. pants | 251. pants |145. pants | 254. panta 1. punkta a) apakšpunkts |146. pants | 252. pants |147. pants | - |148. pants | 253., 254. un 255. pants |149. pants | 256. pants |150. pants | 257. pants |151. pants | 258. pants |152. pants | 259. pants |153. panta 1., 2. un 3. punkts | 260. pants |153. panta 4. punkts | - |154. pants | - |155. pants | - |156. pants | 261. un 262. pants |157. pants | 263. pants |158. pants | 264. pants |158.a pants | 170. un 172. pants |159. pants | 265. pants |160. pants | 266. pants |161. pants | 267., 268., 269. un 270. pants |162. pants | 271. pants |163. pants | 272. pants |164. panta 1. un 2. punkts | 273. pants |164. panta 3. un 4. punkts | [Regulas 43. panta 3. punkts] |165. pants | [Regulas 43. panta 3. punkts] |166. pants | [Regulas 43. panta 3. punkts] |167. pants | 274. pants |168. pants | 275. pants |169. pants | 276. pants |170. pants | 277. un 278. pants |171. pants | 279. pants |172. pants | 280. pants |173. pants | 281. pants |174. pants | 282. pants |175. pants | 283. pants |176. pants | 284. pants |176.a pants | 285. pants |177. pants | 286. pants |287. pants |178. pants | 288. pants |179. pants | 289. pants |180. pants | 290. pants |181. pants | 291. panta 1. punkts |182. panta 1. punkts | 292. pants |182. panta 2. punkts | - |182. panta 3. punkts | 293. pants |182. panta 4. punkts | 294. pants |182. panta 5. punkts | 295. pants |182. panta 6. punkts | 296. pants |182. panta 7. punkts | 291. panta 2. punkts |182.a pants | 297. pants |183. pants | 309. pants |310. pants |311. pants |184. pants | 302. panta 1. līdz 7. punkts |302. panta 8. punkts |185. pants | 303. pants |185.a pants | 304. pants |185.b pants | 305. pants |185.c pants | 306. pants |185.d pants | 307. pants |186. pants | 298. pants |187. pants | 299. pants |188. pants | 300. un 301. pants |188.a panta 1., 2., 5., 6. un 7. punkts | 302. pants |188.a panta 3. un 4. punkts | [325. panta 2. punkts] |189. pants | 312. pants |190. pants | 313. pants |190.a pants | 314. pants |191. pants | 315. pants |192. pants | 316. pants |193. pants | 317. pants |194. pants | 318. pants |194.a pants | 319. pants |320. pants |321. pants |322. pants |195. pants | 323. pants |196. pants | 324. pants |197. pants | — |198. pants | — |199. pants | — |200. pants | — |201. pants | 325. pants |326. pants |202. pants | — |203. pants | — |203.a pants | 327. pants |203.b pants | 328. pants |204. pants | 329. pants |I pielikums | I pielikums |II pielikums | II pielikums |III pielikums | III pielikums |IV pielikums | IV pielikums |V pielikums | V pielikums |VI pielikums | VI pielikums |VII pielikums | - |VIIa pielikums | - |VIIb pielikums | - |VIIc pielikums | - |VIII pielikums | VII pielikums |IX pielikums | VIII pielikums |X pielikums | IX pielikums |Xa pielikums | - - |Xb pielikums | X pielikums |Xc pielikums | XIX pielikums |Xd pielikums | - |Xe pielikums | - |XI pielikums | - |XI pielikums |XIa pielikuma I daļa | XII pielikuma I daļas I punkta pirmā daļa |XIa pielikuma II daļas pirmā daļa | XII pielikuma I daļas I punkta otrā daļa |XIa pielikuma II daļas otrā daļa | - |XIa pielikuma III daļas 1. punkts | XII pielikuma pirmā daļa |XIa pielikuma III daļas 2. punkts | XII pielikuma II daļas 1. punkts |XIa pielikuma III daļas 3. punkts | XII pielikuma II daļas 2. punkts |XIa pielikuma III daļas 4. punkts | XII pielikuma II daļas 3. punkts |XIa pielikuma IV līdz IX daļa | [325. panta 2. punkts] |XIb pielikums | XII pielikuma II daļa |XIb pielikuma papildinājums | XII pielikuma II daļas papildinājums |XII pielikuma I daļa | - |XII pielikuma II daļas 1. punkts | XII pielikuma III daļas 1. punkts |XII pielikuma II daļas 2. punkts | XII pielikuma III daļas 2. punkts |XII pielikuma II daļas 3. punkts | XII pielikuma III daļas 3. punkts |XII pielikuma II daļas 4. punkts | XII pielikuma III daļas 4. punkts |XII pielikuma III daļas 1. punkts | XII pielikuma III daļas 5. punkts |XII pielikuma III daļas 2. punkts | XII pielikuma III daļas 6. punkts |XII pielikuma IV daļas 1. punkts XII pielikuma IV daļas 2. punkts | 172. panta b) un c) punkts [325. panta 2. punkts] |XIII pielikuma I daļa XIII pielikuma II daļa | XII pielikuma IV daļas I punkts XII pielikuma IV daļas II punkts |XIII pielikuma III daļa | XII pielikuma IV daļas III punkts |XIII pielikuma IV daļa XIII pielikuma V daļa | 161. pants un 163. panta 2. punkts - |XIII pielikuma VI daļas pirmā daļa | - |XIII pielikuma VI daļas otrā daļa | [325. panta 2. punkts] |XIV pielikuma A daļa | 162. panta 1. punkts, 2. punkta b) un d) apakšpunkts, 169. pants un 172. panta d) punkts |XIV pielikuma B daļas I iedaļas 1. punkts | XII pielikuma V daļas I punkts |XIV pielikuma B daļas I iedaļas 2. un 3. punkts | 162. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts |XIV pielikuma B daļas II iedaļa | XII pielikuma V daļas II punkts |XIV pielikuma B daļas III iedaļa un C daļa | [325. panta 2. punkts] |XV pielikuma I daļas 1. punkts | XII pielikuma VI daļas pirmā daļa |XV pielikuma I daļas 2. punkta pirmā un otrā daļa | XII pielikuma VI daļas otrā un trešā daļa |XV pielikuma I daļas 2. punkta trešā daļa | XII pielikuma VI daļas sestā daļa |XV pielikuma II, III un VI daļa | [325. panta 2. punkts] |XV pielikuma IV daļas 1. punkts | 168. panta 1. punkts |XV pielikuma IV daļas 2. un 3. punkts | [325. panta 2. punkts] |XV pielikuma V daļa XV pielikuma VI daļa | 161. pants un 163. panta 2. punkts [325. panta 2. punkts] |XV pielikuma papildinājums | XII pielikuma VI daļas septītā daļa |XVa pielikums | XIII pielikuma I daļa |XVb pielikums | XIII pielikuma II daļa |XVI pielikums | XII pielikuma VII daļa |XVIa pielikums | XIV pielikums |XVII pielikums | XV pielikums |XVIII pielikums | XVI pielikums |XIX pielikums | - |XX pielikums | XVII pielikums |XXI pielikums | XVIII pielikums |XXII pielikums | - |XX pielikums |[1] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[2] OV C […], […]., […]. lpp.[3] OV C […], […]., […]. lpp.[4] OV C […], […]., […]. lpp.[5] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[6] OV L 106, 5.5.1972., 1. lpp.[7] OV L 30, 31.1.2009., 1. lpp.[8] OV L 76, 19.3.2008., 6. lpp.[9] OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.[10] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.[11] COM(2009) 0234 galīgā redakcija.[12] OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.[13] OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.[14] OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.[15] OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.[16] OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.[17] OV L 243, 6.9.2006., 47. lpp.[18] OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.[19] OV L 143, 16.6.2000., 1. lpp.[20] OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.[21] OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.[22] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.[23] OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.[24] OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.[25] OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.[26] OV L 197, 3.8.2000., 19. lpp.[27] OV L 10, 12.1.2002., 58. lpp.[28] OV L 10, 12.1.2002., 67. lpp.[29] OV L 15, 17.1.2002., 19. lpp.[30] OV L 10, 12.1.2002., 47. lpp.[31] OV L 10, 12.1.2002., 53. lpp.[32] OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.[33] OV L 299, 8.11.2008., 25. lpp.[34] OV L 78, 24.3.2009., 1. lpp.[35] OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.[36] OV L 118, 4.5.2002., 1. lpp.[37] OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp.[38] OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.[39] OV L 247, 21.9.2007., 17. lpp.[40] OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.[41] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.[42] OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.[43] OV L 185, 17.7.2009., 1. lpp.[44] OV L 328, 15.12.2009., 10. lpp.[45] OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.[46] OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.[47] OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.[48] OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.[49] OV L 276, 6.10.1990., 40. lpp.[50] OV L 40, 11.2.1999., 34. lpp.