               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 467 final
            2021/0261(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 30. protokolā par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā un EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Vienotā tirgus programma)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 30. protokolā par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā un EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 30. protokolā par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā un EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību nolūkā ietvert EEZ EBTA valstu dalību Vienotā tirgus programmā. Tādēļ EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regula (ES) 2021/690, ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) un atceļ Regulas (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, un (ES) Nr. 652/2014
                  1
               .

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 3. punkta nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kuru prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu.

               Vienotā tirgus programmas pamatā ir LESD sadaļas “Tiesību aktu tuvināšana”, “Lauksaimniecība un zivsaimniecība”, “Veselības aizsardzība” un “Rūpniecība” (114. pants, 43. panta 2. punkts un 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts), 173. un 338. pants).

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 114. pants, 43. panta 2. punkts un 168. panta 4. punkta b) apakšpunkts, 173. un 338. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 114. pantam, 43. panta 2. punktam un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktam, 173. un 338. pantam, to lasot saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  EEZ EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 30. protokols par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā un EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0261 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 30. protokolā par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā un EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Vienotā tirgus programma)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, 173. un 338. pantu, to lasot saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par 30. protokola (par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā) un 31. protokola (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības) grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/690
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 30. protokols (par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā) un 31. protokols (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības).

               (5)Tādēļ Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 30. protokolā (par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā) un 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 153, 3.5.2021., 1. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/690 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) un atceļ Regulas (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 un (ES) Nr. 652/2014 (OV L 153, 3.5.2021., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 467 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 30. protokolā par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā un EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Vienotā tirgus programma)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               […],

               ar ko groza EEZ līguma 30. protokolu par īpašiem noteikumiem sadarbības organizēšanai statistikas jomā un EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/690, ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) un atceļ Regulas (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014, un (ES) Nr. 652/2014
                  1
               .

               (2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/690, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kuras sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 30. un 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 30. protokolu groza šādi:

               1)protokola 5. panta 4. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

               “EBTA valstis saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un attiecīgajām finanšu regulām sniedz finansiālu ieguldījumu šajā pantā minētajās darbībās 75 % apmērā.”;

               2)
                     aiz 5. panta (Statistikas programma 2013.–2020. gadam) iekļauj šādu tekstu:

               “6. pants

               Statistikas darbības 2021.–2027. gadam

               1.
                     Šā panta priekšmets ir šāds tiesību akts:

               –32021 R 0690: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/690 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) un atceļ Regulas (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 un (ES) Nr. 652/2014 (OV L 153, 3.5.2021., 1. lpp.).

               2.
                     Konkrētais mērķis f), kas definēts Regulas (ES) 2021/690 3. panta 2. punktā, ir pamatā EEZ statistikas darbībām, kuras veic laikposmā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2027. gada 31. decembrim. Visas galvenās Eiropas statistikas jomas ir uzskatāmas par nozīmīgām EEZ sadarbībā statistikas jomā, un tās ir atvērtas EBTA valstu pilnīgai līdzdalībai.

               3.
                     Īpašu EEZ gada statistikas programmu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam kopīgi izstrādā EBTA Statistikas birojs un Eurostat. EEZ gada statistikas programma balstās uz apakšprogrammu, kas iekļaujas ikgadējā darba programmā, kuru izstrādā Komisija saskaņā ar Regulu (ES) 2021/690, un kas tiek sagatavota līdztekus minētajai darba programmai. Līgumslēdzējas puses apstiprina EEZ gada statistikas programmu saskaņā ar savas iekšējās kārtības noteikumiem.

               4.
                     EBTA valstis saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu un attiecīgajām finanšu regulām sniedz finansiālu ieguldījumu Regulas (ES) 2021/690 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā minētajās statistikas darbībās 75 % apmērā.

               5.
                     Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts attiecīgajā dotācijas līgumā vai dotācijas lēmumā, saskaņā ar tajos izklāstītajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. XX/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.”

               2. pants

               EEZ līguma 31. protokola 7. pantā aiz 5. punkta iekļauj šādu punktu:

               “5.a32021 R 0690: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/690 (2021. gada 28. aprīlis), ar ko izveido iekšējā tirgus, uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspējas, augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības jomas un Eiropas statistikas programmu (vienotā tirgus programma) un atceļ Regulas (ES) Nr. 99/2013, (ES) Nr. 1287/2013, (ES) Nr. 254/2014 un (ES) Nr. 652/2014 (OV L 153, 3.5.2021., 1. lpp.).

               EBTA valstis piedalās vispārīgo mērķu un konkrēto mērķu sasniegšanā saskaņā ar 3. panta 2. punkta a) apakšpunktu, b) apakšpunktu, c) apakšpunkta ii) punktu un d) apakšpunktu.

               Tās piedalās un sniedz finansiālu ieguldījumu statistikas darbībās, kas definētas Regulas (ES) 2021/690 3. panta 2. punkta f) apakšpunktā, saskaņā ar 30. protokolā paredzētajiem nosacījumiem.

               Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts attiecīgajā dotācijas līgumā vai dotācijas lēmumā, saskaņā ar tajos izklāstītajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. XX/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.

               EBTA valstis nepiedalās darbībās, kas saistītas ar muitas un nodokļu rīcībpolitikas pilnveidi, un nesniedz finansiālu ieguldījumu tajās.

               Norvēģija nepiedalās un nesniedz finansiālu ieguldījumu konkrētā mērķa sasniegšanā saskaņā ar 3. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punktu.”

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                     […]

                     (1)

                        OV L 153, 3.5.2021., 1. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 474 final
            2021/0268(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Erasmus+)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Nolīgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) par grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību nolūkā ietvert EEZ EBTA valstu dalību programmā Erasmus+. EEZ līgumā tādējādi jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/817 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013
                  1
               .

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku arī piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 3. punkta nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kuru prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu.

               “Erasmus+” pamatā ir LESD sadaļa “Izglītība, arodmācības, jaunatne un sports” (165. un 166. pants).

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 165. un 166. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 165. un 166. pantam, to lasot saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  EEZ EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0268 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Erasmus+)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 165. un 166. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par EEZ līguma 31. protokola, kurā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/817
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 189, 28.5.2021., 1.–33. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/817 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 1.–33. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 474 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (Erasmus+)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               […],

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/817 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013
                  1
               .

               (2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) 2021/817, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kuras sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 4. pantu groza šādi:

               1.aiz 2.p punkta iekļauj šādu punktu:

               “2.qEBTA valstis no 2021. gada 1. janvāra piedalās šādā Eiropas programmā:

               -32021 R 0817: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/817 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās Erasmus+ un atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 1. lpp.).

                  Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts attiecīgajā dotācijas nolīgumā vai dotācijas lēmumā, ievērojot tajos izklāstītos nosacījumus, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.”

               2.panta 3. punkta tekstu aizstāj ar šādu:

               “EBTA valstis saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu finansiāli atbalsta programmas un darbības, kas minētas 1., 2., 2.a, 2.b, 2.c, 2.d, 2.e, 2.f, 2.g, 2.h, 2.i, 2.j, 2.k, 2.l, 2.m, 2.n, 2.o, 2.p un 2.q punktā.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 189, 28.5.2021., 1.–33. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 475 final
            2021/0269(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā  par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Programma "Digitālā Eiropa")
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu.  Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību nolūkā ietvert EEZ EBTA valstu dalību programmā "Digitālā Eiropa". Tādēļ EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240
                  1
               .

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku arī piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 3. punkta nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu.

               Regula (ES) 2021/694, ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa”, balstās uz LESD sadaļām “Eiropas komunikāciju tīkli” un “Rūpniecība” (172. pants un 173. panta 3. punkts).

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 172. pants un 173. panta 3. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 172. pantam un 173. panta 3. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  EEZ EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0269 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā
                   par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Programma "Digitālā Eiropa")

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu un 173. panta 3. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums") stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par EEZ līguma 31. protokola, kurā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2021/694
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2021
            COM(2021) 475 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā  par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Programma "Digitālā Eiropa")

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               (...),

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240
                  1
               .

               (2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/694, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri iedibināti ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 2. panta 5. punktam pievieno šādu ievilkumu:

               “-32021 R 0694: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

               Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                     […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                     […]

                     (1)

                        OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.8.2021
            COM(2021) 472 final
            2021/0266(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Šengenas acquis noteikumu piemērošanu Šengenas Informācijas sistēmas jomā Kipras Republikā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saskaņā ar 3. panta 1. un 2. punktu 2003. gada Aktā par pievienošanos Eiropas Savienībai
                  1
                atsevišķi Šengenas acquis noteikumi Kiprā ir piemērojami jau no pievienošanās dienas, bet citus noteikumus piemēro vienīgi saskaņā ar attiecīgu Padomes lēmumu, ko pieņem pēc tam, kad ir konstatēts, ka ir izpildīti nosacījumi, kas vajadzīgi visu šā acquis daļu piemērošanai. Šādu pārbaudi veic atbilstīgi spēkā esošajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām.

               Minētās Šengenas izvērtēšanas procedūras paredzētas Padomes Regulā (ES) Nr. 1053/2013, ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu
                  2
               . Kipra 2019. gada 28. maijā paziņoja par gatavību un apņemšanos piemērot visas Šengenas acquis daļas un veikt Šengenas izvērtēšanu, iespēju robežās ņemot vērā Kipras īpašos apstākļus, kas atzīti 2003. gada Pievienošanās akta 10. protokolā. Saskaņā ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1053/2013 Komisija 2019. gada 15. oktobrī grozīja gada
                  3
                un daudzgadu izvērtēšanas programmas
                  4
               , lai tajās iekļautu 2019. un 2020. gada izvērtējumu par Kipru. Šengenas izvērtēšanas ģeogrāfiskajā darbības jomā Kiprā ir ņemti vērā Kipras īpašie apstākļi.

               Šengenas izvērtēšanu Šengenas Informācijas sistēmas jomā var veikt tikai tad, kad Kiprā ir sākusi darboties Šengenas Informācijas sistēma. Tāpēc Padomei ir jāpieņem lēmums par Šengenas acquis noteikumu īstenošanu Šengenas Informācijas sistēmas jomā Kiprā.

               Padome šādu lēmumu var pieņemt tikai pēc tam, kad Kipra ir īstenojusi nepieciešamos tehniskos un juridiskos priekšnosacījumus, tostarp saistībā ar datu aizsardzību, Šengenas Informācijas sistēmas datu apstrādi un apmaiņu ar papildinformāciju. Attiecīgi Šengenas izvērtēšana nolūkā pārbaudīt datu aizsardzības līmeni Kiprā tika veikta 2019. gada novembrī. Pēc tam, kad Šengenas komiteja
                  5
                2020. gada 5. novembra sēdē pieņēma pozitīvu atzinumu, Komisija ar Komisijas Īstenošanas lēmumu
                  6
                pieņēma izvērtēšanas ziņojumu, kurā apstiprināja, ka ir ievērots pietiekams datu aizsardzības līmenis.

               Tikmēr apmeklējumu uz vietas darba grupas ir veikušas Šengenas izvērtēšanu Kiprā citās Šengenas acquis jomās, proti, atgriešanas jomā (2020. gada novembrī), policijas sadarbības jomā (2021. gada februārī) un ārējo robežu jomā (2021. gada februārī).

               Turklāt Šengenas Informācijas sistēmas II padomdevēju grupa
                  7
               , pamatojoties uz testu kopsavilkuma ziņojuma rezultātiem (2020-377), ko sniegusi Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, 2020. gada 3. decembrī apstiprināja, ka tehniskā ziņā Kipras valsts sistēma ir gatava integrācijai Šengenas Informācijas sistēmā un tās valsts sistēma atbilst paredzētajam mērķim.

               Tāpēc Padome tagad var noteikt datumu, no kura Kiprā piemēro Šengenas acquis Šengenas Informācijas sistēmas jomā. Līdz ar šā lēmuma stāšanos spēkā vajadzētu būt nodrošinātai iespējai pārsūtīt Šengenas Informācijas sistēmas datus Kiprai. Minēto datu izmantošanai Kiprā būtu jānodrošina Komisijai iespēja saskaņā ar Šengenas izvērtēšanas procedūrām pārbaudīt, vai noteikumi, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu, tiek piemēroti pareizi.

               Daži Šengenas Informācijas sistēmas izmantošanas ierobežojumi Kiprā tiks noteikti līdz laikam, kad Padome būs pieņēmusi lēmumu par Šengenas acquis pilnīgu piemērošanu Kiprā un kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām. Šādu lēmumu pieņem tikai tad, kad ir konstatēts, ka Kiprā ir izpildīti nosacījumi, kas vajadzīgi visu acquis attiecīgo daļu piemērošanai saskaņā ar Pievienošanās akta 3. panta 2. punktu.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šā priekšlikuma mērķis ir Šengenas Informācijas sistēmas jomā spēkā esošo noteikumu īstenošana Kiprā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis priekšlikums ir saistīts ar Šengenas acquis noteikumiem datu aizsardzības un policijas sadarbības jomā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               2003. gada Akta par pievienošanos Eiropas Savienībai 3. panta 2. punkts.

                •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkts paredz, ka tie Šengenas acquis noteikumi, kas nav minēti akta 3. panta 1. punktā, Kiprai ir piemērojami vienīgi saskaņā ar attiecīgu Padomes lēmumu.

               •Proporcionalitāte

               Padomes Regulas (ES) Nr. 1053/2013 15. panta 2. punktā ir atspoguļotas Padomes konkrētās pilnvaras, kas nepieciešamas, lai savstarpēji izvērtētu, kā tiek īstenota Savienības politika brīvības, drošības un tiesiskuma jomā.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1053/2013 14. panta 5. punktu un 21. panta 2. punktu dalībvalstis Šengenas komitejas 2020. gada 9. jūlija sanāksmē sniedza pozitīvu atzinumu par izvērtēšanas ziņojumu datu aizsardzības jomā. Ziņojums tika pieņemts 2020. gada 5. novembrī.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Izvērtēšanas procesā tika ņemts vērā tas, vai, piemērojot Šengenas acquis, tiek aizsargātas pamattiesības.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Neattiecas.

               5.CITI ELEMENTI

               Neattiecas.

               2021/0266 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Šengenas acquis noteikumu piemērošanu Šengenas Informācijas sistēmas jomā Kipras Republikā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 3. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  8
               ,

               tā kā:

               (1)2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkts paredz, ka tie Šengenas acquis noteikumi, kas nav minēti šā akta 3. panta 1. punktā, Kiprai ir piemērojami vienīgi saskaņā ar attiecīgu Padomes lēmumu, ko pieņem pēc tam, kad atbilstīgi spēkā esošajām Šengenas izvērtēšanas procedūrām ir konstatēts, ka Kiprā ir izpildīti visi nosacījumi, kas vajadzīgi visu acquis attiecīgo daļu piemērošanai, tostarp, ka ir efektīvi piemērotas visas Šengenas normas saskaņā ar pieņemtiem kopējiem standartiem un pamatprincipiem.

               (2)Piemērojamās Šengenas izvērtēšanas procedūras ir noteiktas Padomes Regulā (ES) Nr. 1053/2013
                  9
               . Tomēr šādā izvērtēšanā jāņem vērā Kipras īpašie apstākļi, kas atzīti 2003. gada Pievienošanās akta 10. protokolā. Turklāt Kipra savā gatavības deklarācijā atkārtoti pauda apņemšanos pēc izvērtēšanas pabeigšanas regulāri veikt turpmāku Šengenas izvērtēšanu par tiem Šengenas acquis aspektiem, kurus Padome līdz minētajam laikam piemēros.

               (3)Šengenas izvērtēšana attiecībā uz datu aizsardzību Kiprā tika veikta 2019. gada novembrī. Izvērtēšanas ziņojumā, kas pieņemts ar Komisijas Īstenošanas lēmumu C(2020)8150 saskaņā ar 14. panta 5. punktu Regulā (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), tika apstiprināts, ka Kiprā ir izpildīti nosacījumi, kas vajadzīgi Šengenas acquis piemērošanai attiecībā uz datu aizsardzību.

               (4)Saskaņā ar Komisijas Īstenošanas lēmuma (ES) 2015/450
                  10
                1. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai Kipras valsts sistēma tehniskajā ziņā ir gatava integrācijai Šengenas Informācijas sistēmā.

               (5)Tā kā Kipra ir izpildījusi tehniskos un juridiskos priekšnosacījumus, kas nepieciešami Šengenas Informācijas sistēmas datu apstrādei un apmaiņai ar papildinformāciju, Padome tagad var noteikt datumu, no kura Kiprā piemēro Šengenas acquis attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu.

               (6)Minētajam lēmumam būtu jānodrošina iespēja pārsūtīt Šengenas Informācijas sistēmas datus Kiprai. Konkrētā minēto datu izmantošana Komisijai nodrošinātu iespēju pārbaudīt, vai tiek pareizi piemēroti Šengenas acquis noteikumi attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu Kiprā. Pēc tam, kad ir konstatēts, ka Kiprā ir izpildīti nosacījumi, kas vajadzīgi Šengenas acquis visu daļu piemērošanai, Padomei būtu jāpieņem lēmums par to, vai atcelt kontroli pie iekšējām robežām.

               (7)Būtu jāpieņem atsevišķs Padomes lēmums, ar ko nosaka dienu, kad atceļ kontroli pie iekšējām robežām ar Kipru. Līdz minētajā lēmumā noteiktajai dienai Kiprā būtu jāpiemēro daži Šengenas Informācijas sistēmas izmantošanas ierobežojumi.

               (8)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šis lēmums ir to Šengenas acquis
                  11
                noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK
                  12
                1. panta G punktā.

               (9)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis lēmums ir to Šengenas acquis
                  13
                noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
                  14
                3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI
                  15
                3. pantu.

               (10)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šis lēmums ir to Šengenas acquis
                  16
                noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/349/ES
                  17
                3. pantu un Padomes Lēmuma 2011/350/ES
                  18
                3. pantu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus, no […]* [datumu norāda Padome] Šengenas acquis noteikumus attiecībā uz Šengenas Informācijas sistēmu, kas noteikti pielikumā, piemēro Kipras Republikai tās attiecībās ar:

               (a)Beļģijas Karalisti, Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku, Čehijas Republiku, Dānijas Karalisti, Vācijas Federatīvo Republiku, Igaunijas Republiku, Grieķijas Republiku, Spānijas Karalisti, Francijas Republiku, Itālijas Republiku, Latvijas Republiku, Lietuvas Republiku, Luksemburgas Lielhercogisti, Ungāriju, Maltas Republiku, Nīderlandes Karalisti, Austrijas Republiku, Polijas Republiku, Portugāles Republiku, Rumāniju, Slovēnijas Republiku, Slovākijas Republiku, Somijas Republiku un Zviedrijas Karalisti;

               (b)Īriju attiecībā uz Padomes Lēmumā 2007/533/TI
                  19
                minētajiem noteikumiem;

               (c)Islandes Republiku, Norvēģijas Karalisti, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti.

               2.No […]* [datumu norāda Padome] saskaņā ar Lēmumu 2007/533/TI un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1987/2006
                  20
                Kiprai var darīt pieejamus šādus brīdinājumus, papildinformāciju un papildu datus:

               (a)minētā lēmuma 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā un minētās regulas 3. panta a) punktā definētos brīdinājumus;

               (b)minētā lēmuma 3. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktā un minētās regulas 3. panta b) un c) punktā definēto papildinformāciju un papildu datus, kuri ir saistīti ar minētajiem brīdinājumiem.

               3.No [...]* [datumu norāda Padome] Kipra var ievadīt brīdinājumus un papildu datus Šengenas Informācijas sistēmā, izmantot Šengenas Informācijas sistēmas datus un apmainīties ar papildinformāciju, ievērojot 4. punktu.

               4.Līdz dienai, kad atceļ kontroli pie Kipras iekšējām robežām, Kiprai:

               (a)nav pienākuma atteikt ieceļošanu vai uzturēšanos savā teritorijā trešo valstu valstspiederīgajiem, par kuriem cita dalībvalsts izdevusi brīdinājumu nolūkā aizliegt ieceļošanu vai uzturēšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. pantu;

               (b)tā neievada brīdinājumus un papildu datus Šengenas Informācijas sistēmā, kā arī neapmainās ar papildinformāciju par trešo valstu valstspiederīgajiem nolūkā aizliegt ieceļošanu vai uzturēšanos saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 24. pantu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 236, 23.9.2003., 33. lpp.

                     (2)

                        OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.

                     (3)

                        C(2019) 7326.

                     (4)

                        C(2019) 7278.

                     (5)

                        Komiteja tika izveidota ar Padomes Regulas (ES) Nr. 1053/2013 21. pantu.

                     (6)

                        C(2020) 8150.

                     (7)

                        Šengenas Informācijas sistēmas II padomdevēju grupa tika izveidota, lai Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) valdei nodrošinātu zinātību saistībā ar Šengenas Informācijas sistēmas II centrālo sistēmu. Padomdevēju grupu veido dalībvalstu un Komisijas pārstāvji. Procedūras padomdevēju grupu darbībai un sadarbībai valde ir noteikusi eu-LISA reglamentā.

                     (8)

                        OV C [...], [...], [...]. lpp.

                     (9)

                        Padomes Regula (ES) Nr. 1053/2013 (2013. gada 7. oktobris), ar ko izveido izvērtēšanas un uzraudzības mehānismu, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, un ar ko atceļ Izpildu komitejas lēmumu (1998. gada 16. septembris), ar ko izveido Šengenas izvērtēšanas un īstenošanas pastāvīgo komiteju (OV L 295, 6.11.2013., 27. lpp.).

                     (10)

                        Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/450 (2015. gada 16. marts), ar ko nosaka testēšanas prasības dalībvalstīm, kuras integrējas otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmā (SIS II) vai būtiski maina savas tieši saistītās valsts sistēmas (OV L 74, 18.3.2015., 31. lpp.).

                     (11)

                        OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (12)

                        Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

                     (13)

                        OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

                     (14)

                        Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

                     (15)

                        Padomes Lēmums 2008/149/TI (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.).

                     (16)

                        OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

                     (17)

                        Padomes Lēmums 2011/349/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un policijas sadarbību (OV L 160, 18.6.2011., 1. lpp.).

                     (18)

                        Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

                     (19)

                        Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.).

                     (20)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.8.2021
            COM(2021) 472 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par Šengenas acquis noteikumu piemērošanu Šengenas Informācijas sistēmas jomā Kipras Republikā

               PIELIKUMS

               To Šengenas acquis noteikumu saraksts, kuri attiecas uz 1. panta 1. punktā minēto Šengenas Informācijas sistēmu:

               1.Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1986/2006 (2006. gada 20. decembris) par dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izsniegšanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmai (SIS II)
                  1
               ;

               2.Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu
                  2
               ;

               3.Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu
                  3
               .

                     (1)

                        OV L 381, 28.12.2006., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.

                     (3)

                        OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.8.2021
            COM(2021) 471 final
            2021/0265(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Programma “Radošā Eiropa”)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu.  Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību nolūkā ietvert EEZ EBTA valstu dalību programmā “Radošā Eiropa”. Tādēļ EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013
                  1
               .

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku arī piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu.

               “Programma “Radošā Eiropa”” balstās uz LESD sadaļām “Kultūra” un “Rūpniecība” (167. un 173. pants).

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 167. un 173. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 167. un 173. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  EEZ EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību konkrētās jomās, kas neietilpst četrās brīvībās, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0265 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Programma “Radošā Eiropa”)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 167. un 173. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums") stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par EEZ līguma 31. protokola, kurā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2021/818
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.8.2021
            COM(2021) 471 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Programma “Radošā Eiropa”)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               (...),

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013
                  1
               .

               (2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/818, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri iedibināti ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (5)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2021. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 9. panta 4. punktā pievieno šādu ievilkumu:

               “-32021 R 0818: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (OV L 189, 28.5.2021., 34.-60. lpp.).

               Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                     […]

                     (1)

                        OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.8.2021
            COM(2021) 470 final
            2021/0264(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā  par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM))
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai saistībā ar EEZ līguma darbību. Lēmumus pieņem, ievērojot konsensa principu. Saskaņā ar Lisabonas līgumu par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Ārējās darbības dienests.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               Sagaidāms, ka EEZ Apvienotā komiteja pieņems EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības.

               Paredzētā akta mērķis ir paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību nolūkā ietvert EEZ EBTA valstu dalību Savienības civilās aizsardzības mehānismā (UCPM). Tādēļ EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu
                  1
               .

                  Tā kā Lihtenšteina nav paudusi interesi par dalību Savienības civilās aizsardzības mehānismā (UCPM), EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts attiecas tikai uz Norvēģiju un Islandi.

               Saskaņā ar ES budžeta politiku līdzdalība ES darbībās var notikt tikai tad, ja ir veikta attiecīga finanšu iemaksa. Tomēr maksājumu var veikt tad, kad ir pieņemts šis Padomes lēmuma projekts un EEZ EBTA valstīm ir iesniegts tam sekojošais Eiropas Komisijas sagatavotais ES aicinājums veikt iemaksas.

               Tādēļ, lai aptvertu laikposmu no 2021. gada 1. janvāra līdz attiecīgā maksājuma saņemšanai, Apvienotās komitejas lēmuma projektu ar atpakaļejošu spēku arī piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Lēmuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku neietekmē attiecīgo personu tiesības un pienākumus, un tiek ievērots tiesiskās paļāvības princips.

               Paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto dokumentu.

               Pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats saskan ar EEZ līgumā iekļaujamā ES tiesību akta materiālo juridisko pamatu.

               “Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM)” balstās uz LESD sadaļu “Civilā aizsardzība” (196. pants un 322. panta 1. punkta a) apakšpunkts).

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: LESD 196. pants un 322. panta 1. punkta a) apakšpunkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 196. pantam un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

                  Norvēģija un Islande sniedz finansiālu ieguldījumu Savienības budžetā. Precīza summa tiks noteikta saskaņā ar EEZ līguma noteikumiem, līdzko šis Padomes lēmuma projekts būs pieņemts.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 31. protokols par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0264 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā
                   par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

                  (Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM))

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 196. pantu un 322. panta 1. punkta a) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums") stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā lemt par EEZ līguma 31. protokola, kurā ietverti noteikumi par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, grozīšanu.

               (3)EEZ līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2021/836
                  5
               .

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kura Savienības vārdā ir jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 185, 26.5.2021., 1. lpp.

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6.–8. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 185, 26.5.2021., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.8.2021
            COM(2021) 470 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā  par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības(Savienības civilās aizsardzības mehānisms (UCPM))

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

               Nr. […]

               (...),

               ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu
                  1
               .

               (2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/836, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

               (3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri iedibināti ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

               (4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

               (5)Tādēļ, lai šo paplašināto sadarbību varētu īstenot no 2021. gada 1. janvāra, būtu jāgroza EEZ līguma 31. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma 31. protokola 10. panta 8. punkta d) apakšpunkta ievilkumā (Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1313/2013/ES) pievieno šādu tekstu:

               “-32021 R 0836: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/836 (2021. gada 20. maijs), ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (OV L 185, 26.5.2021., 1.-22. lpp.).

               Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.

               Lihtenšteina tiek atbrīvota no dalības šajā programmā, kā arī no finansiāla ieguldījuma sniegšanas tai.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                  […]

                     (1)

                        OV L 185, 26.5.2021., 1.-22. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]