               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.6.2017
            COM(2017) 336 final
            2017/0139(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā atjaunošanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Brazīlijas Federatīvās Republikas un Eiropas Kopienas Nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā
                     1
                   ("nolīgums") stājās spēkā 2007. gada 7. augustā. Nolīguma XII panta 2. punktā noteikts, ka “nolīgums sākotnēji ir spēkā piecus gadus, un to var atjaunot ar savstarpēju nolīgumu starp Pusēm pēc novērtēšanas katra sekojošā atjaunošanas laikposma priekšpēdējā gadā." Nolīgums pēdējoreiz tika atjaunots 2012. gadā un paliek spēkā līdz 2017. gada 7. augustam, ja puses to nepagarina uz nākamiem pieciem gadiem.

                  Kopš nolīguma pēdējās atjaunošanas (ar Lēmumu 2012/646/ES
                     2
                  ) Brazīlija ir ievērojami progresējusi zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas (ZTI) politikā, un tas palīdzējis tai institucionāli nostiprināt ZTI sistēmu. Te minami arī cilvēkresursu apjoma un kvalifikācijas un pētniecības un izstrādes infrastruktūras uzlabojumi. Brazīlija joprojām ir lauksaimniecības, kā arī tropu un infekcijas slimību izpētes avangardā. Tā ir pasaules līmenī informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, nanotehnoloģiju un enerģētikas jomās, un tajā ir mājvieta dažām slavenākajām Latīņamerikas augstskolām. Šīs pētniecības jomas Eiropas Savienību interesē. Brazīlijas un ES saikne zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā ir izaugusi intensīvā sadarbībā ES un dalībvalstu līmenī.

                  Komisijas veiktā izvērtējumā skaidri redzams, ka nolīgums ir svarīgs pamats ES un Brazīlijas sadarbības atvieglināšanai kopīgajās zinātnes un tehnoloģiju prioritārajās jomās un dod abpusēju labumu. Tā kā Brazīlijas potenciāls būt par partneri pētniecībā un inovācijā turpina augt, tā jāuztver par stratēģisku ES partneri Latīņamerikā. Galvenie sadarbības instrumenti ir ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammas. 7. pamatprogrammā (2007–2013) Brazīlija neasociēto trešo valstu vidū bija 6. aktīvākā un "Apvārsnī 2020" līdz šim bijusi 5. aktīvākā. ES un Brazīlijas pētnieku sadarbība citastarp ir devusi tādus rezultātus kā izstrādātās jaunās zāles pret Čagasa slimību (jau reģistrētas Pārtikas un zāļu pārvaldē klīniskiem izmēģinājumiem) un jauna biomasas priekšapstrādes procesa izstrāde otrās paaudzes bioetanolam (kas ļauj ierīkot pirmo komerciālo otrās paaudzes bioetanola ražotni Eiropā).

                  Tādēļ Eiropas interesēs ir Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā pagarināt uz jaunu piecu gadu laikposmu.

                  Vēlēšanos pagarināt nolīgumu puses apstiprināja 2016. gada 14. novembra un 2017. gada 5. janvāra vēstuļu apmaiņā.

                  Ar Brazīlijas pusi ir apspriests, ka atjaunotais nolīgums pēc būtības būs identisks ar pašreizējo, un par to arī panākta vienošanās.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Iniciatīva ir pilnīgi saderīga ar ES starptautiskās sadarbības stratēģiju pētniecībā un inovācijā
                     3
                  . ES stratēģijā ir skaidri norādīts, kāda ir zinātnes un tehnoloģiju nolīgumu nozīme daudzgadu ceļvežu izveidē sadarbībai ar ārpussavienības valstīm. Ar šo atjaunināmo nolīgumu tiek arī īstenota ES starptautiskās sadarbības stratēģija pētniecībā un inovācijā, kas aicina padarīt ES pētniecības un inovācijas vidi starptautiskāku un atklātāku.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  ES globālā ārpolitikas un drošības politikas stratēģija apstiprina, ka sadarbība pētniecībā ir svarīgs ES ārlietu politikas aspekts, un sadarbību pētniecībā, sevišķi ar Latīņamerikas valstīm, uzskata par sociālekonomisko saišu būtisku stiprinātāju.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               ES pilnvaras darboties starptautiskajā arēnā pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā balstās uz LESD 186. pantu. Priekšlikuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Šī iniciatīva neietilpst REFIT programmā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Vajadzīgi tikai cilvēkresursi un administratīvie resursi; tie izklāstīti tiesību akta finanšu pārskatā.

               Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija aicina Padomi:

               -
                     Savienības vārdā un ar Eiropas Parlamenta piekrišanu apstiprināt Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā atjaunošanu vēl uz pieciem gadiem pēc piecu gadu laikposma paiešanas (t. i., 08.08.2017.–07.08.2022.);

               -
                     pilnvarot Padomes priekšsēdētāju norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas paziņot Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai, ka Savienība ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras, lai šis atjaunotais nolīgums varētu stāties spēkā.

               2017/0139 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā atjaunošanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Ar Lēmumu 2005/781/EK
                  4
                Padome apstiprināja Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (“nolīgums”) noslēgšanu.

               (2)Nolīgums saskaņā ar tā XII pantu stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai ir rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas iekšējās procedūras, kas nepieciešamas, lai nolīgums stātos spēkā. Nolīgums sākotnēji ir spēkā piecus gadus, un to pēc pušu vienošanās var atjaunot pēc novērtēšanas katra kārtējā atjaunotā laikposma priekšpēdējā gadā.

               (3)Padome ar Lēmumu 2012/646/ES
                  5
                apstiprināja nolīguma atjaunošanu uz turpmāku piecu gadu laikposmu.

               (4)Interesi nolīgumu pagarināt vēl uz pieciem gadiem puses apstiprināja 2016. gada 14. novembra un 2017. gada 5. janvāra vēstuļu apmaiņā.

               (5)Ar Lisabonas Līguma stāšanos spēkā 2009. gada 1. decembrī Eiropas Kopienas aizstājēja un pēctece ir Eiropas Savienība.

               (6)Nolīguma pagarināšana ir jāapstiprina Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Eiropas Savienības vārdā tiek apstiprināts, ka Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā ir pagarināts vēl uz pieciem gadiem.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kam ir pilnvaras Savienības vārdā saskaņā ar nolīguma XII panta 2. punktu paziņot Brazīlijas Federatīvās Republikas valdībai, ka Savienība ir pabeigusi vajadzīgās iekšējās procedūras, lai šis atjaunotais nolīgums varētu stāties spēkā, un paziņo Brazīlijai:

               "Tā kā 2009. gada 1. decembrī stājās spēkā Lisabonas līgums, Eiropas Kopienas aizstājēja un pēctece ir Eiropas Savienība, kas no minētās dienas izlieto visas Eiropas Kopienas tiesības un pilda visus tās pienākumus. Tādēļ nolīguma tekstā atsauces uz "Eiropas Kopienu" jāsaprot kā atsauces uz "Eiropas Savienību"."

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķi

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums "Padomes Lēmums par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā atjaunošanu".

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  6

                  Politikas stratēģija un koordinēšana, it īpaši starp ģenerāldirektorātiem RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT un MOVE.

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību
                  7

               ☑ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķi

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar šo priekšlikumu/iniciatīvu

                  Šī iniciatīva ļaus abām pusēm uzlabot un padarīt intensīvāku sadarbību kopīgo zinātnisko un tehnoloģisko interešu jomās.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr. ..

                  Lēmumam jāļauj pusēm paplašināt sadarbību un attīstīt stratēģiskāku partnerību, paplašinot pastāvošās sadarbības mērogu un apjomu, risinot galvenās kopīgās sabiedrības problēmas un veicinot savstarpēju piekļūšanu programmām un finansējumam. Attiecīgos gadījumos tas arī ļaus paplašināt reģionu sadarbību.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

               1.4.3.Paredzamie rezultāti un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Šis lēmums dos iespēju Brazīlijai un Eiropas Savienībai gūt abpusēju labumu no zinātnes un tehnikas sasniegumiem, kas panākti ar izpēti to attiecīgajās pētniecības programmās, un notiekošajiem sadarbības pasākumiem. Tas ļaus dalīties specifiskās zināšanās un nodot pieredzi, sniedzot labumu abu pušu zinātnei, rūpniecībai un cilvēkiem.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Komisija regulāri uzraudzīs visas atbilstoši nolīgumam īstenotās darbības, ieskaitot sadarbības pasākumus. Izvērtējot citu starpā tiks aplūkoti šādi punkti:

                  a) sadarbības rādītāji — analīze par Brazīlijas subjektu dalību ES finansētajās programmās pēc skaita un veida (piem., priekšlikumu skaits, parakstīto dotācijas līgumu skaits, galvenās sadarbības saites, galvenie temati; radītais iznākums) un otrādi (kur vien dati pieejami);

                  b) darbības rādītāji — ES pamatprogrammās piedalošos Brazīlijas subjektu dalības sekmes salīdzinot ar citām ārpussavienības zemēm un dalībvalstīm / pētniecības pamatprogrammas asociētajām valstīm; dalības kvalitātes analīze (piem., programmā piedalošos augstākā ranga augstskolu skaits, kopīgo pētniecības projektu radīto patentu un publikāciju skaits);

                  c) savāktie dati par sadarbības pasākumiem un saitēm, kas neietilpst attiecīgajās pētniecības finansēšanas programmās, un tādu pasākumu kā dalība daudzpusējās iniciatīvās un darba grupās ietekmes novērtējums.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Šis lēmums ļaus abām pusēm turpināt uzlabot un intensificēt sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomās, kurās ieguvējas ir abas puses.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Brazīlijas un ES un tās dalībvalstu sadarbība pētniecībā un inovācijā pēdējos gados pastāvīgi aug. ES iesaistīšanās ļauj pasākumus paplašināt un izvērst visu dalībvalstu labā. Nolīguma atjaunošana ļaus ES vieglāk piekļūt Brazīlijas zinātniskajai informācijai un iesaistīties lielākā skaitā sadarbības pasākumu, tā radot vēl citas zināšanu un tehnoloģiju apmaiņas. Tas arī ļaus Eiropas uzņēmumiem vieglāk iekļūt Brazīlijas tirgū.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes sniegtās atziņas

                  Spriežot pēc līdzšinējās sadarbības pieredzes zinātnes un tehnoloģiju jomā, ir abpusēji lietderīgi pētniecībā turpināt sadarbību ar Brazīliju, kas ir Savienības stratēģiskā partnere pētniecībā un inovācijā.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Nolīguma ar Brazīliju atjaunošana ir uzskatāma par pilnīgi saskanīgu ar pētniecības un inovācijas starptautiskās sadarbības vispārējo politisko satvaru (COM(2012) 497).

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☑ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –☑
                     Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 08.08.2017.–07.08.2022.

               –☑
                     Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar sākumposmu GGGG.–GGGG.,

               –seko normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  8

               ☑ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finansiālas garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finansiālas garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  […]

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Brazīlijas dalība pamatprogrammā tiek regulāri uzraudzīta ar nolīguma VI pantu izveidotās Kopīgās koordinācijas komitejas sanāksmēs.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Sanāksmes un divpusējie kontakti notiek regulāri, nodrošinot sistemātisku dalīšanos informācijas un kontrolē. Kontroles sistēmā riski nav konstatēti.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Ja pamatprogrammas īstenošanai būs nepieciešams izmantot ārējus darba izpildītājus vai piešķirt finanšu līdzekļus trešām personām, Komisija attiecīgā gadījumā veiks finanšu revīzijas, jo īpaši tad, ja tai būs pamats apšaubīt paveiktā vai pasākumu pārskatos aprakstītā darba faktiskumu.

                  Savienība veiks finanšu revīzijas vai nu pašu darbinieku spēkiem, vai pieaicinot saskaņā ar revidējamās puses tiesību aktiem atzītus grāmatvedības ekspertus. Savienība izvēlēsies ekspertus pēc saviem ieskatiem, izvairoties no interešu konflikta riska, uz ko tai var norādīt revidējamā persona. Turklāt, veicot pētniecības pasākumus, Komisija nodrošinās to, ka Savienības finanšu intereses aizsargās efektīvas pārbaudes un pārkāpumu atklāšanas gadījumā — preventīvi un proporcionāli pasākumi un sodi.

                  Lai panāktu šo mērķi, visos līgumos, kas tiek izmantoti pamatprogrammas īstenošanai, tiks iekļauti noteikumi par pārbaudēm, pasākumiem un sodiem, atsaucoties uz Regulām Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 un Nr. 1073/99.

                  Konkrēti, līgumos jāparedz šādi noteikumi:

                  - īpašu līguma pantu iekļaušana, lai aizsargātu ES finansiālās intereses, veicot pārbaudes un kontrolējot veikto darbu;

                  - administratīvo pārbaužu veikšana kā daļa no krāpšanas apkarošanas pasākumiem atbilstīgi Regulām Nr. 2185/96, Nr. 1073/1999 un Nr. 1074/1999;

                  - administratīvo sodu piemērošana par visiem līgumu īstenošanā tīši vai netīši izdarītiem pārkāpumiem atbilstīgi Pamatregulai Nr. 2988/95, tostarp iekļaušana melnajā sarakstā;

                  - tas, ka pārkāpumu un krāpšanas gadījumā visiem iekasēšanas rīkojumiem jābūt izpildāmiem atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 299. pantam.

                  Bez tam Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāta atbildīgais personāls īstenos sadarbības zinātnisko un budžetāro aspektu kārtējo pārbaužu programmu. Pētniecības un inovācijas ĢD Iekšējās revīzijas nodaļa veiks iekšējo revīziju, un Eiropas Savienības Revīzijas palāta veiks pārbaudes objektos.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr.
                        [Izdevumu kategorija…...…]

                        Dif./nedif.
                           9

                        no EBTA valstīm
                           10

                        no kandidātvalstīm
                           11

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1a

                        08.01.05

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

               ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr. […][Izdevumu kategorija………………………………………]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot

                  administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu

                (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāielādē CISNET starpdienestu konsultāciju vajadzībām.]

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija:

                        Nr.

                        [...][Izdevumu kategorija…...…]

                        ĢD: <RTD>

                        Gads
                        2017
                           12

                        Gads
                        2018

                        Gads
                        2019

                        Gads
                        2020

                        Gads
                        2021

                        Gads
                        2022

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        1

                        Maksājumi

                        2

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        1a

                        Maksājumi

                        2a

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           13

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        08.01.05.

                        3

                        Apropriācijas KOPĀ ĢD

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        4

                        Maksājumi

                        5

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        6

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        4

                        Maksājumi

                        5

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no piešķīruma konkrētām programmām

                        6

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads
                        2017
                           14

                        Gads
                        2018

                        Gads
                        2019

                        Gads
                        2020

                        Gads
                        2021

                        Gads

                        2022

                        KOPĀ

                        ĢD: <…….>

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

                        KOPĀ ĢD <….>

                        Apropriācijas

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads
                        2017
                           15

                        Gads
                        2018

                        Gads
                        2019

                        Gads
                        2020

                        Gads

                        2021

                        Gads

                        2022

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        0,027

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,042

                        0,345

                        Maksājumi

                        0,027

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,042

                        0,345

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādi:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        Gads
                        N

                        Gads
                        N+1

                        Gads
                        N+2

                        Gads
                        N+3

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           16

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           17
                        …

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādi:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads
                        2017
                           18

                        Gads
                        2018

                        Gads
                        2019

                        Gads
                        2020

                        Gads
                        2021

                        Gads
                        2022

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        0,003

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,008

                        0,005

                        0,04

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           19

                        Cilvēkresursi

                        0,024

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,061

                        0,037

                        0,305

                        Pārējie administratīvie
                        izdevumi

                        Starpsumma –
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

                        0,027

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,069

                        0,042

                        0,345

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādi:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        Gads
                        2017

                        Gads
                        2018

                        Gads

                        2019

                        Gads

                        2020

                        Gads 2021

                        Gads 2022

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        08 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        0,2

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,3

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)
                           20

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           21

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        0,2

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        0,3

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts:

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Apvienotās komitejas sanāksmju sagatavošana un rīkošana, kas paredzētas nolīguma VI pantā, kā arī nolīguma darbības un īstenošanas vēlākā uzraudzīšana.

                        Aprēķini veikti proporcionāli nolīguma darbības ilgumam.

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, un norādīt attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

               –◻
                     Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, un norādīt attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –☑ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Gads
                        N

                        Gads
                        N+1

                        Gads
                        N+2

                        Gads
                        N+3

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansētāju

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –◻
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           22

                        Gads
                        N

                        Gads
                        N+1

                        Gads
                        N+2

                        Gads
                        N+3

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        ………….. pants

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgās izdevumu pozīcijas.

               Norādīt, pēc kādas metodes aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)
                  OV L 295, 11.11.2005., 38. lpp.

                     (2)
                  Padomes 2012. gada 10. oktobra Lēmums par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (OV L 287, 18.10.2012., 4. lpp.).

                     (3)

                     Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja

                  , COM(2012) 497.

                     (4)
                  Padomes 2005. gada 6. jūnija Lēmums 2005/781/EK par Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku (OV L 295, 11.11.2005., 37. lpp.).

                     (5)
                  Padomes 2012. gada 10. oktobra Lēmums par to, lai atjaunotu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Brazīlijas Federatīvo Republiku par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā (OV L 287, 18.10.2012., 4. lpp.).

                     (6)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (7)
                  Norādīts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā.

                     (8)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (9)
                  Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (10)
                  EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (11)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (12)
                  2017. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (13)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (14)
                  2017. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (15)
                  2017. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (16)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (17)
                  Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.

                     (18)
                  2017. ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (19)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (20)
                  CA – līgumdarbinieki, LA – vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūras darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (21)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).

                     (22)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2015
            COM(2015) 433 final
            2015/0196(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001
                  1
                izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. Regula (EK) Nr. 539/2001 tiek piemērota visās dalībvalstīs, izņemot Īriju un Apvienoto Karalisti.

               Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014
                  2
                grozīja Regulu (EK) Nr. 539/2001, pārceļot 19 valstis uz II pielikumu, kurā ir uzskaitītas tās trešās valstis, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no vīzas prasības. Minētās 19 valstis ir Apvienotie Arābu Emirāti, Austrumtimora, Dominika, Grenāda, Kiribati, Kolumbija, Māršala salas, Mikronēzija, Nauru, Palau, Peru, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Zālamana salas, Tonga, Trinidāda un Tobāgo, Tuvalu un Vanuatu. Atsaucei uz katru no II pielikumā minētajām valstīm ir pievienota zemsvītras piezīme, kurā norādīts, ka “atbrīvojumu no vīzu prasības piemēro no dienas, kad stājas spēkā ar Eiropas Savienību noslēgts nolīgums par atbrīvojumu no vīzu prasības”.

               Regula (ES) Nr. 509/2014 tika pieņemta 2014. gada 20. maijā un stājās spēkā 2014. gada 9. jūnijā. Komisija 2014. gada jūlijā iesniedza Padomei ieteikumu pilnvarot Komisiju sākt sarunas par nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu ar katru no šādām 17 valstīm: Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Austrumtimoru, Dominiku, Grenādu, Kiribati, Māršala salām, Mikronēziju, Nauru, Palau, Sentlūsiju, Sentvinsentu un Grenadīnām, Samoa, Zālamana salām, Tongu, Trinidādu un Tobāgo, Tuvalu un Vanuatu
                  3
               . Padome 2014. gada 9. oktobrī izdeva Komisijai adresētas sarunu norādes.

               Pirmie nolīgumi par vīzu režīma atcelšanu tika parakstīti 2015. gada 6. maijā (Apvienotie Arābu Emirāti), 2015. gada 26. maijā (Austrumtimora) un 2015. gada 28. maijā (Dominika, Grenāda, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Samoa, Trinidāda un Tobāgo, Vanuatu) un tos provizoriski piemēro no parakstīšanas dienas līdz dienai, kad tie stājas spēkā.

               Sarunas par nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu ar Tongu tika sāktas Briselē 2014. gada 19. novembrī. Šīs sanāksmes laikā varēja izskatīt visu teksta projektu un tika panākta vienošanās par visiem aspektiem. Pēc turpmākās neoficiālās vairākkārtējās apmaiņas ar informāciju galvenie sarunu vedēji šo nolīgumu parafēja vēstuļu apmaiņas veidā 2015. gada 29. maijā (Tonga) un 2015. gada 10. jūnijā (Savienība). Dalībvalstis tika informētas Padomes Vīzu jautājumu darba grupas sanāksmē 2015. gada 15. jūnijā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS

               No Savienības puses nolīguma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta a) apakšpunkts saistībā ar tā 218. pantu.

               Pievienotais priekšlikums ir juridiskais instruments nolīguma noslēgšanai. Padome pieņems lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu pēc tam, kad nolīgumu Savienības vārdā parakstīs Padomes prezidentūras iecelta persona un no Eiropas Parlamenta būs saņemta piekrišana saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta.

               3.SARUNU REZULTĀTI

               Komisija uzskata, ka ir sasniegti Padomes sarunu norādēs noteiktie mērķi un nolīguma par vīzu režīma atcelšanu projekts ir Savienībai pieņemams.

               Tā galīgo saturu var apkopot šādi.

               Mērķis

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Tongas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem ES pilsoņiem, nolīgumā ir iekļauts noteikums, kas paredz, ka Tonga var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām Eiropas Savienības dalībvalstīm un Savienība arī var apturēt vai izbeigt nolīguma darbību tikai attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Apvienotās Karalistes un Īrijas īpašā situācija ir atspoguļota preambulā.

               Darbības joma

               Vīzu režīma atcelšana attiecas uz visām personu kategorijām (parasto, diplomātisko, dienesta/oficiālo un īpašo pasu turētājiem), kas ceļo jebkādos nolūkos, izņemot nolūkā veikt algotu darbu. Attiecībā uz pēdējo minēto kategoriju katrai dalībvalstij un arī Tongai ir rīcības brīvība piemērot vīzas prasību otras līgumslēdzējas puses pilsoņiem saskaņā ar piemērojamiem Savienības vai valsts tiesību aktiem. Lai nodrošinātu saskaņotu īstenošanu, nolīgumam ir pievienota kopīga deklarācija par to personu kategorijas interpretāciju, kuras ceļo nolūkā veikt algotu darbu.

               Uzturēšanās ilgums

               Nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Eiropas Savienības pilsoņiem un Tongas pilsoņiem, kas ceļo uz otras līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Kopīga deklarācija par to, kā interpretēt šo 90 dienu laikposmu jebkurā 180 dienu ilgā periodā, ir pievienota nolīgumam.

               Nolīgumā ņemta vērā to dalībvalstu situācija, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā. Kamēr tās vēl neietilpst Šengenas zonā bez iekšējām robežām, vīzu atcelšana dod Tongas pilsoņiem tiesības katras šādas dalībvalsts (šobrīd Bulgārija, Horvātija, Kipra un Rumānija) teritorijā uzturēties 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā neatkarīgi no laikposma, kas aprēķināts attiecībā uz visu Šengenas zonu.

               Teritoriālā piemērošana

               Nolīgumā ir iekļauti noteikumi par tā teritoriālo piemērošanu – Francijas un Nīderlandes gadījumā vīzu atcelšana dotu tiesības Tongas pilsoņiem uzturēties tikai šo dalībvalstu Eiropas teritorijās.

               Deklarācijas

               Papildus iepriekš minētajām kopīgajām deklarācijām nolīgumam pievieno vēl divas kopīgās deklarācijas:

               –par Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā;

               –par informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām un par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

               4.SECINĀJUMS

               Ņemot vērā iepriekšminētos rezultātus, Komisija ierosina Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas apstiprināt nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu starp Eiropas Savienību un Tongu.

               2015/0196 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Komisija Eiropas Savienības vārdā ir risinājusi sarunas ar Tongas Karalisti (turpmāk “Tonga”) par nolīgumu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu (turpmāk “nolīgums”).

               (2)Šis nolīgums saskaņā ar Padomes Lēmumu .../.../ES [...] Eiropas Savienības vārdā tika parakstīts 2015. gada [...] un tiek provizoriski piemērots no dienas, kas seko minētajam datumam, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu nākotnē.

               (3)Nolīgums būtu jāapstiprina.

               (4)Nolīguma pārvaldei ar šo nolīgumu izveido Apvienoto komiteju, kas pieņem savu reglamentu. Ir lietderīgi paredzēt vienkāršotu procedūru Savienības nostājas noteikšanai šajā gadījumā.

               (5)Saskaņā ar Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Nolīgums starp Eiropas Savienību un Tongu par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs sniedz nolīguma 8. panta 1. punktā minēto paziņojumu
                  4
               .

               3. pants

               Komisija, kurai palīdz dalībvalstu eksperti, pārstāv Savienību Apvienotajā ekspertu komitejā, kas izveidota ar nolīguma 6. pantu.

               4. pants

               Apspriedusies ar īpašu Padomes ieceltu komiteju, Komisija ieņem Savienības nostāju Apvienotajā ekspertu komitejā attiecībā uz komitejas reglamenta pieņemšanu, kā tas paredzēts saskaņā ar nolīguma 6. panta 4. punktu.

               5. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (3)
                  COM (2014) 467, 17.7.2014.

                     (4)
                  Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.9.2015
            COM(2015) 433 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums – Padomes lēmums
            par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               PIELIKUMS

               dokumentam

               Priekšlikums – Padomes lēmums

               par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un Tongas Karalisti par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu

               EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība” vai “ES”, un

               TONGAS KARALISTE, turpmāk “Tonga”,

               turpmāk kopā “Līgumslēdzējas puses”,

               NOLŪKĀ vēl vairāk pilnveidot draudzīgās attiecības starp Līgumslēdzējām pusēm un vēloties atvieglot ceļošanu, nodrošinot bezvīzu ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos saviem pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 509/2014 (2014. gada 15. maijs), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas
                  1
               , inter alia 19 trešās valstis, tostarp Tongu, pārceļot uz to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņi ir atbrīvoti no īstermiņa uzturēšanās vīzas prasības dalībvalstīs,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Regulas (ES) Nr. 509/2014 1. pantā paredzēts, ka attiecībā uz minētajām 19 valstīm atbrīvojums no vīzas prasības ir piemērojams tikai no dienas, kad stājas spēkā nolīgums par vīzu atbrīvojumiem, kas jānoslēdz ar Savienību,

               VĒLOTIES nodrošināt vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā pret visiem ES pilsoņiem,

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka šis nolīgums neattiecas uz personām, kas ceļo nolūkā veikt algotu darbu savas īstermiņa uzturēšanās laikā, un tādējādi minētajai personu kategorijai turpina piemērot attiecīgās Savienības un dalībvalstu tiesību normas un Tongas tiesību aktus par vīzas prasību vai atbrīvojumu no tās, kā arī par piekļuvi nodarbinātībai,

               ŅEMOT VĒRĀ Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienoto Protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Protokolu par Šengenas acquis, kas iekļauts Eiropas Savienības sistēmā, un apstiprinot, ka šā nolīguma noteikumi neattiecas uz Apvienoto Karalisti un Īriju,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI

               1. PANTS

               Mērķis

               Šis nolīgums paredz bezvīzu ceļošanu Savienības pilsoņiem un Tongas pilsoņiem, kas ceļo uz otras Līgumslēdzējas puses teritoriju, ne vairāk kā uz 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2. PANTS

               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               a)
                     “dalībvalsts” ir jebkura Savienības dalībvalsts, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju;

               b)
                     “Savienības pilsonis” ir dalībvalsts pilsonis atbilstīgi a) punktā sniegtajai definīcijai;

               c)
                     “Tongas pilsonis” ir jebkura persona, kurai ir Tongas pilsonība;

               d)
                     “Šengenas zona” ir zona bez iekšējām robežām, kas aptver to dalībvalstu teritorijas atbilstoši a) punkta definīcijai, kurās Šengenas acquis tiek piemērots pilnībā.

               3. PANTS

               Piemērošanas joma

               1.
                     Savienības pilsoņi, kuriem ir derīga dalībvalsts izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, Tongas teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 1. punktā.

               Tongas pilsoņi, kuriem ir derīga Tongas izsniegta parastā, diplomātiskā, dienesta, oficiālā vai īpašā pase, dalībvalstu teritorijā var ieceļot un uzturēties bez vīzas laikposmā, kas noteikts 4. panta 2. punktā.

               2.
                     Šā panta 1. punkts neattiecas uz personām, kas ceļo ar mērķi veikt algotu darbu.

               Attiecībā uz minēto personu kategoriju katra dalībvalsts var izlemt Tongas pilsoņiem piemērot vīzas prasību vai atcelt to saskaņā ar 4. panta 3. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001
                  2
               .

               Attiecībā uz minēto personu kategoriju Tonga var saskaņā ar saviem tiesību aktiem lemt par vīzas prasības piemērošanu vai atcelšanu katras dalībvalsts pilsoņiem atsevišķi.

               3.
                     Šajā nolīgumā paredzēto vīzu režīma atcelšanu piemēro, neskarot Līgumslēdzēju pušu tiesību aktus, kas saistīti ar ieceļošanas un īstermiņa uzturēšanās nosacījumiem. Dalībvalstis un Tonga patur tiesības atteikt ieceļošanu un īstermiņa uzturēšanos savā teritorijā, ja viens vai vairāki no šiem nosacījumiem nav izpildīti.

               4.
                     Vīzu režīma atcelšana ir piemērojama neatkarīgi no transporta veida, kas izmantots Līgumslēdzēju pušu robežu šķērsošanai.

               5.
                     Šajā nolīgumā neaptvertos jautājumus reglamentē Savienības tiesību akti, dalībvalstu tiesību akti un Tongas tiesību akti.

               4. PANTS

               Uzturēšanās ilgums

               1.
                     Savienības pilsoņi var uzturēties Tongas teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               2.
                     Tongas pilsoņi var uzturēties dalībvalstu teritorijā, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Minēto laikposmu aprēķina neatkarīgi no jebkuras uzturēšanās reizes dalībvalstī, kura Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā.

               Tongas pilsoņi var uzturēties katras dalībvalsts teritorijā, kas Šengenas acquis vēl nepiemēro pilnā mērā, uz laiku, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, neatkarīgi no uzturēšanās laika, kas aprēķināts attiecībā uz to dalībvalstu teritoriju, kas pilnībā piemēro Šengenas acquis.

               3.
                     Šis nolīgums neietekmē Tongas un dalībvalstu iespēju pagarināt uzturēšanās laiku vairāk par 90 dienām saskaņā ar to attiecīgajiem valsts tiesību aktiem un Savienības tiesību aktiem.

               5. PANTS

               Teritoriālā piemērošana

               1.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Francijas Republiku piemēro tikai Francijas Republikas Eiropas teritorijā.

               2.
                     Šo nolīgumu attiecībā uz Nīderlandes Karalisti piemēro tikai Nīderlandes Karalistes Eiropas teritorijā.

               6. PANTS

               Apvienotā komiteja nolīguma pārvaldībai

               1.
                     Līgumslēdzējas puses izveido Apvienoto ekspertu komiteju (turpmāk “komiteja”), kurā ir Eiropas Savienības pārstāvji un Tongas pārstāvji. Savienību pārstāv Eiropas Komisija.

               2.
                     Komitejai cita starpā ir šādi uzdevumi:

               a)
                     uzraudzīt šā nolīguma īstenošanu;

               b)
                     ierosināt šā nolīguma grozījumus vai papildinājumus;

               c)
                     risināt domstarpības, kas radušās sakarā ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.

               3.
                     Komiteju sasauc pēc vajadzības, ja to lūdz viena no Līgumslēdzējām pusēm.

               4.
                     Komiteja izstrādā savu reglamentu.

               7. pants

               Šā nolīguma saistība ar pašreizējiem divpusējiem nolīgumiem par vīzu režīma atcelšanu
                  starp dalībvalstīm un Tongu

               Šim nolīgumam ir priekšroka attiecībā pret jebkuriem divpusējiem nolīgumiem vai pasākumiem, kas noslēgti starp atsevišķām dalībvalstīm un Tongu, ciktāl tie aptver jautājumus, kas ietilpst tā piemērošanas jomā.

               8. PANTS

               Nobeiguma noteikumi

               1.
                     Līgumslēdzējas puses šo nolīgumu ratificē vai apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām, un tas stāsies spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad saņemts pēdējais no abiem paziņojumiem, ar kuriem Līgumslēdzējas puses viena otrai paziņo par minēto procedūru pabeigšanu.

               Šo nolīgumu piemēro provizoriski no dienas, kas seko tā parakstīšanas dienai.

               2.
                     Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku, ja vien tas netiek izbeigts saskaņā ar 5. punktu.

               3.
                     Šo nolīgumu var grozīt, Līgumslēdzējām pusēm rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā pēc tam, kad Līgumslēdzējas puses ir paziņojušas viena otrai par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu.

               4.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var pilnībā vai daļēji apturēt šā nolīguma darbību, jo īpaši sabiedriskās kārtības, valsts drošības aizsardzības vai sabiedrības veselības aizsardzības, nelegālās imigrācijas apsvērumu dēļ vai arī, ja jebkura Līgumslēdzēja puse atjauno vīzas prasību. Lēmumu par darbības apturēšanu otrai Līgumslēdzējai pusei paziņo ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šā lēmuma plānotās stāšanās spēkā. Līgumslēdzēja puse, kas apturējusi šā nolīguma piemērošanu, nekavējoties informē otru Līgumslēdzēju pusi, ja minētās apturēšanas iemesli vairs nepastāv, un minēto apturēšanu atceļ.

               5.
                     Katra Līgumslēdzēja puse var izbeigt šā nolīguma darbību, par to rakstveidā paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku 90 dienas pēc paziņojuma.

               6.
                     Tonga var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām dalībvalstīm.

               7.
                     Savienība var apturēt vai izbeigt šā nolīguma darbību vienīgi attiecībā uz visām tās dalībvalstīm.

               Sagatavots divos eksemplāros bulgāru, spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, angļu, franču, horvātu, itāļu, latviešu, lietuviešu, ungāru, maltiešu, holandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu un zviedru valodā, visi teksti ir vienlīdz autentiski.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI
                  UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un Tonga, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par īstermiņa uzturēšanās vīzu režīma atcelšanu ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR TO PERSONU KATEGORIJAS INTERPRETĀCIJU, KURAS CEĻO AR MĒRĶI VEIKT ALGOTU DARBU
                  ATBILSTOŠI ŠĀ NOLĪGUMA 3. PANTA 2. PUNKTĀ PAREDZĒTAJAM

               Vēloties nodrošināt vienotu interpretāciju, Līgumslēdzējas puses vienojas, ka šajā nolīgumā to personu kategorija, kuras veic algotu darbu, aptver personas, kas otras Līgumslēdzējas puses teritorijā ieceļo nolūkā veikt algotu darbu vai atlīdzinātu darbību kā darbinieks vai pakalpojumu sniedzējs.

               Šajā kategorijā neietilpst:

               –
                     uzņēmēji, t. i., personas, kas ceļo darījumdarbības apspriežu nolūkā (un nav nodarbinātas otras Līgumslēdzējas puses valstī),

               –
                     sportisti vai mākslinieki, kas veic darbību pēc ad hoc principa,

               –
                     žurnālisti, kurus nosūtījuši viņu mītnes valsts plašsaziņas līdzekļi, un

               –
                     uzņēmumu iekšējie praktikanti.

               Šīs deklarācijas īstenošanu uzrauga Apvienotā komiteja atbilstīgi savai kompetencei saskaņā ar šā nolīguma 6. pantu, un tā var ierosināt pielāgojumus, ja tā uzskata tos par vajadzīgiem, pamatojoties uz Līgumslēdzēju pušu pieredzi.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR 90 DIENU LAIKPOSMA INTERPRETĀCIJU
                  JEBKURĀ 180 DIENU LAIKPOSMĀ, KĀ NOTEIKTS ŠĀ NOLĪGUMA 4. PANTĀ

               Līgumslēdzējas puses saprot, ka laiks, kas nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, kā paredzēts šā nolīguma 4. pantā, nozīmē vai nu nepārtrauktu apmeklējumu vai vairākus secīgus apmeklējumus, kuru kopējais ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā.

               Jēdziens “jebkurš” nozīmē, ka tiek piemērots “kustīgs” 180 dienu atsauces laikposms, skaitot atpakaļ katru uzturēšanās dienu pēdējo 180 dienu laikposmā, lai pārbaudītu, vai joprojām tiek izpildīta prasība par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā. Tas inter alia nozīmē, ka pēc nepārtrauktas 90 dienu ilgas prombūtnes var atkal uzturēties uz laiku līdz 90 dienām.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA PAR PILSOŅU INFORMĒŠANU
                  PAR NOLĪGUMU PAR VĪZU REŽĪMA ATCELŠANU

               Ņemot vērā pārskatāmības svarīgumu Eiropas Savienības un Tongas pilsoņiem, Līgumslēdzējas puses vienojas nodrošināt informācijas izplatīšanu pilnā apjomā par nolīguma par vīzu režīma atcelšanu saturu un sekām, kā arī par saistītajiem jautājumiem, piemēram, ieceļošanas nosacījumiem.

               _________________

                     (1)
                  OV L 149, 20.5.2014., 67. lpp.

                     (2)
                  Padomes Regula (EK) Nr. 539/2001 (2001. gada 15. marts), ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.).