               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.7.2016
            COM(2016) 442 final
            2016/0204(APP)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras daudzgadu nostādnes laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Padome 2007. gada 15. februārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 168/2007 (turpmāk – „regula”)
                     1
                  , ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru (turpmāk – „aģentūra”). Aģentūra darbību uzsāka 2007. gada 1. martā.

                  Aģentūras mērķis ir sniegt palīdzību un īpašās zināšanas pamattiesību jomā attiecīgajām Savienības un tās dalībvalstu iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, īstenojot Savienības tiesību aktus, tādējādi sniedzot tām atbalstu pasākumu veikšanā vai darbības virzienu noteikšanā to attiecīgajās kompetences jomās, lai pilnībā ievērotu pamattiesības. Aģentūrai uzticētie uzdevumi ir noteikti regulas 4. pantā un ir saistīti ar uzticamas un salīdzināmas informācijas un datu vākšanu, analīzi un izplatīšanu, metožu un standartu izstrādi, lai uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un uzticamību Eiropas līmenī un lai Savienības iestādēm un dalībvalstīm formulētu secinājumus un atzinumus par konkrētiem tematiskiem jautājumiem. Aģentūra arī veicina sabiedrības izpratni par pamattiesībām un izplata informāciju par savu darbu. Aģentūra veic savus uzdevumus Savienības tiesību aktu darbības jomu ietvaros. Savā darbībā aģentūra atsaucas uz pamattiesībām, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā. Aģentūra nav likumdevēja vai standartu noteikšanas struktūra. Aģentūra nav pilnvarota nodarboties ar jautājumiem par Savienības aktu likumību un dalībvalstu saistību izpildi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tā veic noderīgu un nozīmīgu darbu, sniedzot datus, palīdzību un zināšanas par pamattiesību jautājumiem, lai atbalstītu uz faktiem balstītas politikas veidošanu visā ES, tādējādi arī veicinot pamattiesību kultūras attīstību Eiropas Savienībā.

                  Saskaņā ar regulas 5. pantu aģentūras darbības tematiskās jomas nosaka piecu gadu daudzgadu nostādnēs. Aģentūra veic savus uzdevumus tematiskajās jomās, kas noteiktas šajās nostādnēs. Daudzgadu nostādnes nav darba programma. Aģentūras darba programmas valde pieņem katru gadu daudzgadu nostādnēs noteiktajās tematiskajās jomās pēc tam, kad Komisija ir sniegusi atzinumu. Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta c) un d) apakšpunktu aģentūra var darboties ārpus šīm tematiskajām jomām, ja to ļauj tās finanšu un cilvēku resursi.

                  Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot aģentūras daudzgadu nostādnes laikposmam no 2018. līdz 2022. gadam, kā paredzēts regulas 5. pantā. Pašlaik spēkā esošo daudzgadu nostādņu (laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam) termiņš beidzas 2017. gada beigās.

                  Aģentūras piecu gadu daudzgadu nostādnēm jābalstās uz vairākiem elementiem, kas noteikti regulas 5. pantā, piemēram:

                  (i) gatavojot savu priekšlikumu, Komisija apspriežas ar valdi;

                  (ii) daudzgadu nostādnēm ir jāatbilst Savienības prioritātēm, pienācīgi ņemot vērā politiku, kas izriet no Eiropas Parlamenta rezolūcijām un Padomes secinājumiem pamattiesību jomā;

                  (iii) daudzgadu nostādnēs pienācīgi jāņem vērā aģentūras finanšu un cilvēku resursi;

                  (iv) daudzgadu nostādnēs jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tās papildina citu pamattiesību jomā darbojošos Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju ieguldījumu;

                  (v) daudzgadu nostādnēs starp tematiskajām jomām jāiekļauj cīņa pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību.

                  Gatavojot šo priekšlikumu, Komisija ir ņēmusi vērā arī šādus apsvērumus:

                  (i) nepieciešamību nodrošināt, ka aģentūras darbs tiek koncentrēts uz būtiskām jomām, ņemot vērā tās finanšu un cilvēku resursus;

                  (ii) nepieciešamību nodrošināt nepārtrauktību aģentūras darbā, jo īpaši ņemot vērā, cik aģentūrai ir svarīgi gadu gaitā veikt atbilstīgu, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu datu piegādi;

                  (iii) aģentūras veiktās apspriedes un aģentūras iekšējos un ārējos novērtējumus.

                  Ierosinātie temati

                  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija ierosina ievērot aģentūras valdes atzinumu, kurā tiek ierosināts apstiprināt iepriekšējās tematiskās jomas, vienlaikus novēršot to, ka nav iekļauta tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, un pievienojot atsauci uz policijas sadarbību. Turklāt ar romu integrāciju saistītā temata ietvaros tiktu stiprināti sociālās iekļaušanas aspekti. Tādējādi aģentūras daudzgadu nostādņu ierosinātās tematiskās jomas 2018.–2022. gadam ir šādas (alfabētiskā secībā):

                  a)
                        bērnu tiesības;

                  b)
                        informācijas sabiedrība un jo īpaši privātās dzīves neaizskaramība un personas datu aizsardzība;

                  c)
                        līdztiesība un diskriminācijas aizliegums;

                  d)
                        migrācija, robežas, patvērums un bēgļu un migrantu integrācija;

                  e)
                        rasisms, ksenofobija un ar to saistītā neiecietība;

                  f)
                        romu integrācija un sociālā iekļaušana;

                  g)
                         tiesu iestāžu pieejamība un noziedzīgos nodarījumos cietušie;

                  h)
                         tiesu iestāžu un policijas sadarbība.

                   •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem šajā politikas jomā un citām Savienības politikas jomām

               Pašreizējās daudzgadu nostādnes (2013.–2017. gadam) tika noteiktas ar Padomes 2013. gada 11. marta Lēmumu Nr. 252/2013/ES
                  2
               . Šā lēmuma 2. pantā ir norādītas šādas tematiskās jomas:

               a)
                     tiesu iestāžu pieejamība;

               b)
                     noziedzīgos nodarījumos cietušie;

               c)
                     informācijas sabiedrība un jo īpaši privātās dzīves neaizskaramība un personas datu aizsardzība;

               d)
                     romu integrācija;

               e)
                     tiesu iestāžu sadarbība, izņemot krimināllietās;

               f)
                     bērnu tiesības;

               g)
                     diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību pie nacionālās minoritātes, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ;

               h)
                     imigrācija un migrantu integrācija, vīzas un robežkontrole, un patvērums;

               i)
                     rasisms, ksenofobija un ar to saistītā neiecietība.

                  Šis priekšlikums nākamajam piecu gadu periodam apstiprina to tematisko jomu atbilstību, kuras aģentūrai noteiktas laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. Neviens temats netiek atcelts. Esošo tematu apstiprināšana nodrošinās nepārtrauktību un konsekvenci aģentūras darbā. Tas ļaus aģentūrai turpināt iesākto darbu un atkārtoti veikt liela mēroga pētījumus šajās jomās, lai uzlabotu salīdzināmību un apzinātu tendences. Tas arī ļaus aģentūrai uzlabot uzticamību, objektivitāti, atbilstību un salīdzināmību attiecībā uz šajās jomās jau savāktajiem datiem un datiem, kas vēl jāvāc. Tas ļaus aģentūrai attīstīt un pilnveidot savas zināšanas šajās jomās.

               5. panta 2. punkta c) apakšpunktā ir paredzēts, ka daudzgadu nostādnēm ir jābūt saskaņā ar Savienības prioritātēm, pienācīgi ņemot vērā politiku, kas izriet no Eiropas Parlamenta rezolūcijām un Padomes secinājumiem pamattiesību jomā. Jautājumi, kas saistīti ar pamattiesībām un pēdējos gados ir bijuši iekļauti Eiropas Parlamenta rezolūcijās
                  3
                un Padomes secinājumos
                  4
               , lielā mērā apstiprina to tematu atbilstību, kas ierosinātas daudzgadu nostādnēm 2018.–2022. gadam. Tie norāda arī uz to, ka ir atbilstīgi iekļaut policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.

               Turklāt rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība joprojām ir galvenais temats aģentūras darbā saskaņā ar priekšlikumu, kas ir saskaņā ar regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu un ar nepieciešamību atbalstīt Komisiju un dalībvalstis ar informāciju un zināšanām, lai īstenotu Padomes Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm
                  5
               .

               Turklāt, turpinot koncentrēties uz līdztiesību un nediskrimināciju, bērnu tiesībām, migrāciju un patvērumu, personas datu aizsardzību, tiesu pieejamību, cietušā tiesībām un tiesu iestāžu sadarbību, arī turpmāk tiks sniegts atbalsts ES tiesību aktu un politikas īstenošanai citās svarīgās pamattiesību jomās
                  6
               . Arī romu integrācija arvien ir būtiska prioritāte un joma, kurā aģentūrai vēl ir daudz ko paveikt. Šajā sakarā sociālās iekļaušanas nozīmes uzsvēršana, kā to ierosinājusi aģentūras valde, ir ciešā saskaņā ar ES attīstību šajā jomā
                  7
               .

               Visbeidzot, saskaņā ar regulas 5. panta 2. punktu priekšlikumā iekļauj noteikumus, kas nodrošinātu to, ka tiek papildināts citu pamattiesību jomā darbojošos Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī Eiropas Padomes un citu starptautisko organizāciju
                  8
                ieguldījums. Svarīgākās Savienības aģentūras un struktūras, kas saistītas ar šo priekšlikumu: Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EPAB)
                  9
               , Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX)
                  10
               , Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE)
                  11
               , Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU)
                  12
               , Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA)
                  13
               , Eiropas Savienības Tiesu iestāžu sadarbības vienība (EUROJUST)
                  14
               , Eiropas Policijas birojs (Eiropols)
                  15
               , Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL)
                  16
               , Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (EUROFOUND)
                  17
                un Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)
                  18
               .

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Lēmuma, ar ko nosaka daudzgadu nostādnes laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam, juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 352. pants. Tas bija arī juridiskais pamats lēmumam, ar ko noteica daudzgadu nostādnes laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam.

               Jāatzīmē, ka pirmo daudzgadu nostādņu laikposmam no 2007. gada līdz 2012. gadam juridiskais pamats bija Aģentūras regulas (Padomes Regula Nr. 168/2007) 5. panta 1. punkts. Tomēr šo juridisko pamatu vairs nevar izmantot, jo tas ir sekundārs juridiskais pamats, kā izriet no Eiropas Savienības Tiesas sprieduma lietā C-133/06
                  19
               . Daudzgadu nostādņu priekšlikumu juridiskajam pamatam vajadzētu būt Līguma tiesību normai. Ja nav citas (konkrētākas) tiesību normas, juridiskajam pamatam vajadzētu būt kādai normai Aģentūras regulā, kura tika pieņemta, pamatojoties uz toreizējā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 308. pantu. Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā minētais pants grozītā redakcijā kļuvis par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 352. pantu.

               •Subsidiaritāte

               Aģentūras regulas 5. panta 1. punktā paredzēts, ka aģentūras daudzgadu nostādnes reizi piecos gados pieņem Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. Tāpēc tā ir atkārtojama un obligāta ES iniciatīva, kas ļauj apstiprināt vai atjaunināt tematiskās jomas, uz kurām aģentūrai vajadzētu koncentrēt savu darbu nākamajā piecu gadu periodā.

               •Proporcionalitāte

               Šis priekšlikums ir proporcionāls, jo tajā ņemts vērā gan regulā noteiktais formāts, gan apjoms. Tāpēc Komisijai nav plašas rīcības brīvības. Jāatzīmē arī, ka aģentūra tika izveidota, lai tā kļūtu par struktūru, kura vāktu atbilstīgu, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju un datus par pamattiesību jautājumiem Eiropas līmenī nolūkā novērst zināšanu trūkumu jomās, uz kurām attiecas daudzgadu nostādnes. Pašlaik nav pieejams mazāk apgrūtinošs veids, kā apkopot un centralizēt salīdzināmu informāciju saistībā ar pamattiesībām no visām dalībvalstīm, lai Eiropas Savienībā veicinātu pieredzē balstītu politiku pamattiesību jomā. To apstiprināja aģentūras ārējais novērtējums, kas tika veikts 2012. gadā
                  20
               .

               •Instrumenta izvēle

               Izmantojamā instrumenta izvēle nav paredzēta. Regulas 5. pantā paredzēts, ka daudzgadu nostādnes pieņem Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu.

               Saskaņā ar LESD 352. pantu, kas ir priekšlikuma juridiskais pamats, Padome vienprātīgi pieņem lēmumu par Komisijas priekšlikumu pēc tam, kad saņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu.

               3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, IEINTERESĒTO PERSONU APSPRIEŠANĀS UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post novērtējums

                  Kā paredzēts 30. panta 4. punktā, ārējais novērtējums tika veikts 2012. gadā
                     21
                  . Tas sniedza labvēlīgu novērtējumu par aģentūras palīdzības un speciālo zināšanu atbilstību. Jauns ārējais novērtējums tiks veikts 2017. gadā, un tiks vērtēts progress un sasniegumi, kas panākti kopš pēdējā novērtējuma. Tas attieksies uz veidu, kādā aģentūra īstenojusi savu darba programmu, ievērojot daudzgadu nostādnes laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam (skatīt arī 5. iedaļu attiecībā uz citu uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtību).

               •Ieinteresēto personu apspriešanās un īpašo zināšanu apkopošana un izmantošana

                  Regula paredz, ka Komisija, sagatavojot priekšlikumu par daudzgadu nostādnēm, apspriežas ar aģentūras valdi. Komisija lūdza aģentūras valdi tās 2015. gada 19.–20. maija sanāksmē sagatavot pamatu atzinumam, kas jāiesniedz Komisijai 2016. gada sākumā. Atzinums, kurā sniegts valdes atzinums par spēkā esošo daudzgadu nostādņu pārskatīšanu, Komisijai tika iesniegts 2016. gada 1. martā
                     22
                  . Atzinuma pamatā ir diskusijas, kas notika valdes 2015. gada septembra sanāksmē, mērķtiecīga apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kas notika 2015. gada septembrī, ieinteresēto personu sanāksme, kas notika 2015. gada novembrī, aģentūras Zinātniskās komitejas atzinums un vidusposma pārskats par aģentūras darbību no 2013. gada līdz 2015. gadam
                     23
                  . Komisija arī apspriedās ar aģentūras valdi tās 2016. gada 19.–20. maija sanāksmē.

                  Vidusposma pārskatā par aģentūras darbību no 2013. līdz 2015. gadam ir iekļauts secinājums par spēkā esošo daudzgadu nostādņu tematisko mērķu atbilstību un nepieciešamību turpināt attīstīt aģentūras zināšanas un apkopot datus šajās jomās. Šis secinājums tika izdarīts, pamatojoties uz informāciju no uzskaites ziņojumiem, kuros novērtēti sasniegumi katrā tematiskajā jomā un veikta sākotnēja analīze par sasniegto ietekmi dažādās tematiskajās jomās.

                  Mērķtiecīga apspriešanās ar ieinteresētajām personām
                     24
                   tika balstīta uz aptauju par daudzgadu nostādnēm un to pārskatīšanu. Tajā 86 % no visiem respondentiem atzina, ka spēkā esošo daudzgadu nostādņu temati joprojām ir atbilstīgi un būtu jāsaglabā aģentūras jaunajās daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam. Tas tika apstiprināts 2015. novembra ieinteresēto personu sanāksmē, Zinātniskās komitejas atzinumā un aģentūras valdes atzinumā, kas tika sniegts 2016. gada 1. martā.

               •Ietekmes novērtējums

               Regulas 5. pants paredz, ka aģentūras darbības tematiskās jomas ir jānosaka piecu gadu daudzgadu nostādnēs, ko pieņem Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Pašlaik spēkā esošo daudzgadu nostādņu (2013.–2017. gads) termiņš beidzas 2017. gadā. Tādējādi priekšlikums par jaunām daudzgadu nostādnēm saskaņā ar regulu ir obligāts, atkārtojami veicams uzdevums. Tas nav pēc izvēles veicams uzdevums. Turklāt iepriekšējo daudzgadu nostādņu temati arvien ir būtiski. Viens no tiem noteikti ir cīņa pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību, kā noteikts regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Tādējādi nav plašas rīcības brīvības arī attiecībā uz tematiem.

               Daudzgadu nostādnes nerada ietekmi uz budžetu (skatīt 4. punktu).

               Labāka regulējuma nostādņu instrumentu kopums skaidri nosaka, ka ietekmes novērtējums ir nepieciešams tikai tad, ja ES rīcības gaidāmā ekonomikas, vides vai sociālā ietekme, iespējams, ir ievērojama, kas nav attiecināms uz daudzgadu nostādnēm. Instrumentu kopums arī norāda, ka ietekmes novērtējums nav nepieciešams “ja Komisijai ir maza pieejamā izvēle vai tās nav vispār (piemēram, kad Komisija īsteno iepriekšējos politikas lēmumus, uz kuriem attiecas ietekmes novērtējums)”
                  25
               . Tas attiecas uz daudzgadu nostādnēm, kā paredzēts regulā, uz kuru attiecās ietekmes novērtējums saistībā ar daudzgadu nostādņu pienākumu, tādējādi Komisijai nav citas iespējas, kā vien ik pēc pieciem gadiem sagatavot priekšlikumu par daudzgadu nostādnēm.

               Saskaņā ar nostādņu prasībām ietekmes novērtējuma un tā pamatojuma neesība priekšlikuma ceļvedī tiek atzīmēta kā neveikta darbība.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Šis priekšlikums tieši neietekmē ES budžetu. Daudzgadu nostādnes nosaka tematiskās robežas, kurās aģentūrai ir jāveic savi uzdevumi. Aģentūra izstrādās projektus atbilstoši nostādnēs ierosinātajām jomām un cilvēku un finanšu resursiem, kas paredzēti aģentūras gada budžetā, ko apstiprinājusi budžeta iestāde. Tas tiks sīki izklāstīts aģentūras plānošanas dokumentos.

               5.CITI ELEMENTI

               •Ieviešanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Ievērojot regulas 12. panta 6. Punktu, aģentūras valde pieņem aģentūras darba programmu saskaņā ar daudzgadu nostādnēm pēc tam, kad Komisija un Zinātniskā komiteja ir sniegusi savu atzinumu. Tas veicina aģentūras darbības atbilstību daudzgadu nostādnēm.

               Turklāt aģentūra izveido savu stratēģisko plānu par laikposmu, uz kuru attiecas daudzgadu nostādnes, izklāstot savus mērķus un gaidāmos rezultātus katrā no tematiskajām jomām. Tas sniedz norādes plānošanas dokumentu sagatavošanā.

               Aģentūra publicē gada pārskatu par savām darbībām saskaņā ar regulas 4. panta 1. punkta g) apakšpunktu un regulāri veic iekšējos novērtējumus par savu darbu, pamatojoties uz daudzgadu nostādnēm, stratēģisko plānu un tās plānošanas dokumentiem. Vidusposma pārskats tika veikts 2015. gada novembrī, aptverot laikposmu no 2013. līdz 2015. gadam
                  26
               . Tā pamatā bija uzskaites ziņojumi par katru no tematiskajām jomām, uz kurām attiecas daudzgadu nostādnes, un tika minēti galvenie sasniegumi. Tajā arī sniedza provizorisku ietekmes analīzi par mērķiem un sagaidāmajiem rezultātiem, kuri tika paredzēti aģentūras stratēģiskajā plānā laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam
                  27
                attiecībā uz katru tematisko jomu. Valde to apsprieda 2015. gada septembra sanāksmē. Uzskaites veikšana un vidusposma pārskats veicināja arī pārdomas par tematiskajām jomām attiecībā uz aģentūras daudzgadu nostādnēm laikposmam no 2018. līdz 2022. gadam.

               Turklāt, kā minēts 3. punktā, ārējais novērtējums tika veikts 2012. gadā
                  28
               . Jauns ārējais novērtējums tiks veikts 2017. gadā.

               •Sīkāks skaidrojums par priekšlikuma konkrētiem noteikumiem

                  -
                        Tiesu iestāžu pieejamība un noziedzīgos nodarījumos cietušie: šīs ir bijušas tās tematiskās jomas, uz ko aģentūra koncentrējusi savu uzmanību jau saskaņā ar daudzgadu nostādnēm laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam. Tās ir cieši saistītas, jo bruģē iedzīvotāju ceļu uz efektīvu taisnīgumu. Tādēļ tās var pārgrupēt, lai arī varētu vienkāršot daudzgadu nostādnes. Stokholmas programmā ir uzsvērta nepieciešamība nodrošināt labāku piekļuvi tiesu iestādēm ES un uzlabot atbalstu noziedzīgos nodarījumos cietušiem ES. Savā paziņojumā par ES Tieslietu programmu laikposmam līdz 2020. gadam
                     29
                   Komisija norādīja, ka ir svarīgi veicināt vienlīdzīgu tiesu iestāžu pieejamību dalībvalstīs un nodrošināt ātrus, drošus un uzticamus līdzekļus, tostarp ārpustiesas risinājumu izmantošanu. Tajā arī uzsvērti ES centieni, lai tiktu ievērotas noziedzīgos nodarījumos cietušo tiesības
                     30
                   un tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību. Eiropadome 2014. gada 27. jūnija secinājumos, kuros noteiktas stratēģiskās pamatnostādnes brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, uzsvēra nepieciešamību vēl vairāk vienkāršot tiesu iestāžu pieejamību, veicināt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus un stiprināt noziedzīgos nodarījumos cietušo aizsardzību. Tika pausts aicinājums mobilizēt aģentūras īpašās zināšanas šajā saistībā. Aģentūra pēdējos gados pakāpeniski attīstījusi savas īpašās zināšanas šajā jomā. Tā, piemēram, ir publicējusi ziņojumu par noziedzīgos nodarījumos cietušajiem ES
                     31
                  , ziņojumu par smagu darbaspēka ekspluatāciju
                     32
                   un liela mēroga apsekojumus, kas ietver jautājumus par respondentu kā noziedzīgos nodarījumos cietušo pieredzi (Eiropas Savienības minoritāšu un diskriminācijas apsekojumu, apsekojumu par LGBT personām, apsekojumu par ebreju izcelsmes cilvēku pieredzi un antisemītisma izpausmēm, apsekojumus par vardarbību pret sievietēm)
                     33
                  . Turklāt aģentūra ir sagatavojusi vispārējus ziņojumus par tiesu iestāžu pieejamību, tostarp attiecībā uz īpašām mērķa grupām un situācijām (piemēram, patvēruma meklētājiem, saistībā ar datu aizsardzību, attiecībā uz bērniem, kā arī brīvību veikt uzņēmējdarbību), darīti pieejami tiešsaistes norādījumi Clarity online guidance, kuros sniegtas ziņas par to, kur vērsties, lai saņemtu tiesisko aizsardzību (tos plānots pirms 2016. gada beigām iekļaut e-tiesiskuma stratēģijā), un pašlaik tiek izstrādāta rokasgrāmata par tiesu iestāžu pieejamību Eiropā
                     34
                  . Lai ļautu aģentūrai turpināt darbu un pilnveidot savas īpašās zināšanas šajās jomās, ka arī  veidotuzticamu un salīdzināmu datu apkopojumu, šīs tematiskās jomas būtu jāapstiprina daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2018. līdz 2022. gadam. Tas arī ir skaidri atklājies aģentūras iekšējos novērtējumos un sabiedriskajā apspriešanā, ko aģentūra uzsāka 2015. gada rudenī, - lielākā daļa respondentu tajā norādīja, ka šīm jomām arī turpmāk būtu jāvelta uzmanība. Aģentūras valde atbalsta turpmāku uzmanības koncentrēšanu uz šīm jomām.

                  -
                        Līdztiesība un diskriminācijas aizliegums: sagaidāms, ka aģentūra turpinās vākt datus par diskrimināciju un līdztiesību. Tā bija galvenā joma daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam, un kā tāda tā arī būtu jāsaglabā. Lai vienkāršotu formulējumu, kas izmantots iepriekšējās daudzgadu nostādnēs, jāatsaucas uz līdztiesību un nediskrimināciju kopumā, nevis jāuzskaita konkrēti diskriminācijas pamati, uz kuriem attiecas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. pants. Jāatzīmē, ka dzimumu līdztiesības jautājumi būtu jārisina, cieši apspriežoties un sadarbojoties ar EIGE, kuram ir īpašas pilnvaras datu vākšanai par dzimumu līdztiesību un diskrimināciju, pamatojoties uz dzimumu. Aģentūra pēdējos gados ir publicējusi vairākus attiecināmus ziņojumus par līdztiesību un nediskrimināciju (attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti
                     35
                  , diskrimināciju seksuālās orientācijas dēļ
                     36
                  , līdztiesības situāciju ES
                     37
                  ). Tās ES minoritāšu un diskriminācijas apsekojums (EU-MIDIS II)
                     38
                   tiks regulāri atkārtots, lai varētu noskaidrot tendences. Turklāt aģentūrai ir īpaša nozīme saistībā ar Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām. Aģentūrai būs svarīgi turpināt darbu saistībā ar līdztiesību un nediskrimināciju, lai veicinātu izpratni par aktuāliem jautājumiem un sniegtu lielāku atbalstu politikas veidošanā šajā jomā. To apstiprina arī aģentūras ieinteresētās personas, kā tas tika apliecināts apspriešanās procesā un kā norādījusi aģentūras valde.

                  -
                        Informācijas sabiedrība un jo īpaši privātās dzīves un personas datu aizsardzība: izstrādājot Digitālo programmu Eiropai
                     39
                  , Eiropas Komisija uzsvēra būtisko IKT un jo īpaši interneta nozīmi, “kas ir vitāli svarīga saimnieciskās un sabiedriskās darbības vide uzņēmējdarbībai, darbam, rotaļām, saziņai un brīvai pašizpausmei”. Digitālā vienotā tirgus stratēģija apstiprināja šo pieeju. Šajā stratēģijā īpaša uzmanība pievērsta tās ietekmei uz pamattiesībām uz vārda brīvību un informāciju.

                  Turpmāk būs svarīgi konsolidēt uzticēšanos un drošību attiecībā uz tiešsaisti un nodrošināt piekļuvi daudzveidīgai informācijai, avotiem un viedokļiem. To var panākt, risinot pamattiesību jautājumus kibertelpā, jo īpaši stiprinot politiku, kuras nolūks ir aizsargāt un veicināt plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, sekmēt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, stiprināt privātumu un personas datu aizsardzību un cīnīties pret kibernoziegumiem. ES ir uzņēmusies īpašas iniciatīvas, piemēram, Direktīva par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu
                     40
                  , ES kiberdrošības stratēģijas izstrāde
                     41
                  , ES Kibernoziegumu centra izveidošana Eiropola struktūrā, Direktīva par cilvēku tirdzniecības jautājumu risinājumiem
                     42
                   un jaunais ES tiesiskais regulējums datu aizsardzības jomā
                     43
                  . Pamattiesības tiešsaistē ir arī svarīgs elements interneta pārvaldībā.

                  Aģentūra ir izstrādājusi vairākus pētījumus datu aizsardzības jomā, piemēram, rokasgrāmatu par Eiropas datu aizsardzības judikatūru
                     44
                  , pētījumu par aizsardzības līdzekļiem personām attiecībā uz uzraudzības praksi
                     45
                  , un šobrīd strādā pie pētījuma par ietekmi uz pamattiesībām saistībā ar biometrisko datu izmantošanu
                     46
                  . Ir svarīgi, lai aģentūra pastiprinātu savu kompetenci un apkopotu datus par pamattiesību jautājumiem saistībā ar digitālo pasauli, tostarp plašsaziņas līdzekļu saturu, kā arī ar interneta pārvaldību un aktuālām problēmām, kuras attiecas uz ES tiesību aktu īstenošanu šajā jomā. Aģentūra cieši sadarbosies ar citām ES aģentūrām un dalībniekiem šajās jomās, piemēram, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, Eiropas Datu aizsardzības kolēģiju, ENISA, eu-LISA un Kopīgo pētniecības centru (JRC).

                  -
                        Tiesu iestāžu un policijas sadarbība: paziņojumā par ES Tieslietu programmu laikposmam līdz 2020. gadam
                     47
                   Komisija uzsvēra, ka ir svarīgi uzlabot savstarpējo uzticēšanos, veidojot saites starp dažādām tieslietu un administratīvajām sistēmām dalībvalstīs. Tas attiecas uz civillietām, komerclietām, administratīvajām lietām un krimināllietām un paredz veicināt sadarbību starp tiesu, administratīvajām un tiesībaizsardzības iestādēm, kā arī izstrādāt minimālos standartus visā ES. Ir svarīgi, ka aģentūra varētu atbalstīt savas izpētes un datu iniciatīvas, kuru mērķis ir stiprināt tiesu iestāžu sadarbību. Tāpēc šī tematiskā joma būtu jāsaglabā daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam.

                  Jāatzīmē, ka tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās Padome neiekļāva daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. Tomēr Komisija šo jomu bija iekļāvusi 2011. gada priekšlikumā
                     48
                  . Arī Eiropas Parlaments stingri atbalstīja policijas sadarbības un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās iekļaušanu aģentūras pašreizējās daudzgadu nostādnēs un pauda dziļu nožēlu par Padomes vienošanos šajā saistībā
                     49
                  . Patiešām, kopš stājies spēkā Lisabonas līgums, tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir daļa no ES acquis, un ir sāktas svarīgas ES iniciatīvas šajā jomā, piemēram, darbs, lai izveidotu Eiropas Prokuratūru
                     50
                   un kopējus tiesību aizsardzības standartus attiecībā uz aizdomās turētām un apsūdzētām personām kriminālprocesā
                     51
                  . Eiropadome 2014. gada 27. jūnija secinājumos, kuros noteiktas stratēģiskās pamatnostādnes brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, cita starpā uzsvēra nepieciešamību turpināt centienus stiprināt tiesības attiecībā uz aizdomās turētām un apsūdzētām personām kriminālprocesā. Tika pausts aicinājums mobilizēt aģentūras īpašās zināšanas šajā saistībā. Turklāt Lisabonas līgumā 2014. gada beigas ir noteiktas kā pārejas posma termiņš tiesiskuma jomā. Līdz ar to tika atcelti ierobežojumi attiecībā uz pārskatīšanu tiesā, ko veic Eiropas Savienības Tiesa, un uz Komisiju kā Līguma pārraudzītāju policijas sadarbības un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās jomā. Tādējādi dati un informācija par aktuālo situāciju ir svarīgi, lai Komisija varētu veikt savu uzraudzības uzdevumu. Aģentūras darbs krimināltiesību jomā jau ir izrādījies noderīgs, pamatojoties uz ad hoc pētījumiem, kas veikti pēc Komisijas pieprasījuma (par bērniem kriminālprocesā
                     52
                  , ieslodzīto nodošanu
                     53
                  , tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu un informāciju kriminālprocesā
                     54
                  ). Tam tagad būtu pilnībā jābūt tiesu iestāžu sadarbības tematiskās jomas daļai. To savā atzinumā pārliecinoši atbalstīja aģentūras valde, un tas minēts arī aģentūras ārējā novērtējumā, kas veikts 2012. gadā
                     55
                  .

                  Tas attiecas arī uz policijas sadarbību, kura būtu skaidri jāmin daudzgadu nostādnēs laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam. To, ka ir svarīgi stiprināt policijas sadarbību, jau uzsvēra Eiropadome 2014. gada 27. jūnija secinājumos, un tas vēl jo vairāk kļuva skaidrs pēc teroristu uzbrukumiem, kuri notika ES dalībvalstīs 2015. gadā. Šajā ziņā pamattiesību dimensija ir ļoti svarīga. Tas tika uzsvērts Komisijas paziņojumā par Eiropas programmu par drošību
                     56
                  . Arī šajā jomā aģentūra ir sniegusi vērtīgu atbalstu, pamatojoties uz Komisijas dienestu ad hoc pieprasījumiem. Piemēram, tā izstrādāja dokumentu “Twelve operational fundamental rights considerations for law enforcement when processing Passenger Name Record (PNR) data”, lai palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt piemērotus pamattiesību standartus PDR datu apstrādei. Policijas sadarbība ir arī jāstiprina, ņemot vērā bēgļu krīzi, kas rada cilvēku tirdzniecības un migrantu kontrabandas palielināšanos. Ir svarīgi, lai aģentūra, izmantojot uzticamus un salīdzināmus datus un paraugprakses apkopošanu, varētu atbalstīt iniciatīvas tādās jomās kā, piemēram, cīņa pret migrantu kontrabandu, organizētā noziedzība un terorisms.

                  -
                        Migrācija, robežas, patvērums un bēgļu un migrantu integrācija: sakarā ar straujo patvēruma meklētāju skaita pieaugumu pēdējos gados migrācija ir kļuvusi par būtisku Komisijas prioritāti, kā uzsvēra priekšsēdētājs Junkers runā par stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gada 9. septembrī un par ko liecina Eiropas programmas pieņemšana migrācijas jomā 2015. gada maijā
                     57
                  , kā arī daudzas iniciatīvas, ko Komisija jau ir pieņēmusi vai plāno pieņemt šajā jomā. Šajā saistībā un ņemot vērā pieaugošās migrācijas plūsmas uz ES, darbam, ko veic aģentūra, ir izšķiroša nozīme, lai tiktu uzsvērti aktuālie jautājumi. Aģentūrai būtu jāturpina datu vākšana par šo tematu, cieši sadarbojoties ar citām ES aģentūrām, jo īpaši ar Patvēruma atbalsta biroju un FRONTEX. Aģentūra pēdējos gados jau ir publicējusi vairākus ziņojumus (piemēram, par riskam pakļauto bērnu, kas ir ES pilsoņi, atgriešanu/nodošanu, migrantu sociālo integrāciju un līdzdalību sabiedrībā, alternatīvām patvēruma meklētāju aizturēšanai un personām, kam piemēro atgriešanas procedūras, negatīvajām sekām izslēgšanai no veselības aprūpes – nelegālo migrantu situācija, pamattiesībām uz sauszemes robežām – secinājumi no izvēlētām Eiropas Savienības robežšķērsošanas vietām, legāliem ieceļošanas kanāliem Eiropas Savienībā personām, kam nepieciešama starptautiska aizsardzība, – instrumentu kopums, pamattiesībām lidostās un uz sauszemes robežām, kā arī rokasgrāmatu par Eiropas tiesību aktiem, kas attiecas uz patvērumu, robežām un migrāciju)
                     58
                   un sadarbībā ar FRONTEX ir piedalījusies robežsargiem paredzētos mācību pasākumos par pamattiesībām. Tā arī publicē regulāru datu apkopojumu par pašreizējo migrācijas stāvokli ES
                     59
                  . Attiecībā uz migrantu (tostarp bēgļu) integrāciju aģentūra 2016. un 2017. gadā īstenos divus liela mēroga projektus par migrantu integrāciju. Pirmkārt, ES minoritāšu un diskriminācijas apsekojuma (EU-MIDIS II) otrais cikls, kas ļaus apzināt tendences. Otrkārt, informācijas vākšana par valsts un reģionālo/vietējo politiku attiecībā uz sociālo integrāciju un migrantu līdzdalību sabiedrībā, izmantojot aģentūras pētniecības tīklu FRANET (SIMPS). Šis svarīgais darbs saistībā ar migrantu diskrimināciju un sociālo iekļaušanu būs jāturpina pēc 2018. gada. Ieinteresētās personas lielā mērā atbalsta aģentūras turpmāku darbu migrācijas jautājumu risināšanā. Arī aģentūras valde paudusi aicinājumu turpināt darbu pie šiem jautājumiem.

                  -
                        Rasisms, ksenofobija un ar to saistīta neiecietība: šī tematiskā joma ir jāiekļauj daudzgadu nostādnēs, kā noteikts regulas 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā. Eiropas Savienībā palielinās rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības izpausmju gadījumu skaits, gan tiešsaistē, gan citās dzīves jomās. Problēmu veidošanos rada cīņa pret terorismu un radikalizāciju un situācija migrācijas jomā. ES izmanto vienotu regulējumu rasisma un ksenofobijas apkarošanai
                     60
                  , ko cieši uzrauga Komisija. Komisijas pirmajā ikgadējā kolokvijā par pamattiesībām tika izstrādāts darbību saraksts ar mērķi apkarot naida noziegumus un naida runu un veicināt iekļaujošas tolerances kultūru ES
                     61
                  . Kolokvija laikā tika uzsvērts, ka trūkst uzticamu un salīdzināmu datu par naida noziegumiem. Tāpēc ir svarīgi, lai aģentūra uzmanību koncentrētu uz palīdzību dalībvalstīm gūt panākumus šajā jomā, tostarp izstrādājot vienotu metodoloģiju naida noziegumu reģistrēšanai. Tas būtu jādara sadarbībā ar Eurostat. Turklāt turpmāk būs svarīgi, lai aģentūra regulāri atkārtoti veiktu liela apjoma pētījumus, piemēram, par antisemītismu, lai apzinātu tendences, un datu apkopojumu par naidu, kas vērsts pret musulmaņiem, un atsevišķu datu apkopojumu par ksenofobiju, ņemot vērā migrācijas situāciju.

                  -
                        Bērnu tiesības: bērnu tiesību veicināšana un aizsardzība ir nostiprinātas ES Pamattiesību hartā un ir ES prioritāte. Tā bija viena no būtiskām jomām aģentūras darbā saskaņā ar daudzgadu nostādnēm laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. Aģentūra ir publicējusi plašu pētījumu par bērnu tiesībām, kas saistīts arī ar vairākām citām politikas jomām, piemēram, patvērumu un migrāciju, sociālo integrāciju, taisnīgumu, nediskrimināciju, rasismu un ksenofobiju, vardarbību pret bērniem, bērnu aizsardzību un bērnu labklājību
                     62
                  . Komisija organizē ikgadēju Eiropas forumu par bērna tiesībām
                     63
                   un nesen veikusi pasākumus bērnu aizsardzības sistēmu
                     64
                   un bērnu migrācijas
                     65
                   jomā. Bērnu tiesībām veltīti pētījumi un dati ir būtiski, lai atbalstītu un sniegtu informāciju ES un valstu iniciatīvām. Ir svarīgi, lai bērnu tiesības arī turpmāk laikposmā no 2018. gada līdz 2022. gadam būtu aģentūras uzmanības centrā, lai tā turpinātu vākt datus un laika gaitā noskaidrotu progresu un tendences tādos jautājumos kā bērniem labvēlīga tiesu sistēma un bērni neaizsargātā stāvoklī, izmantojot aģentūras apkopotos rādītājus par bērnu tiesībām. To pārliecinoši atbalstīja aģentūras valde.

                  -
                        Romu integrācija un sociālā iekļaušana: romu integrācija ir viena no ES prioritātēm. Ar ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam aģentūra tika lūgta vākt datus no dalībvalstīm par romu stāvokli attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai, izglītībai, veselības aprūpei un mājokļiem, kā arī sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu uzraudzības metodes, kuras var sniegt salīdzinošu analīzi par romu stāvokli visā Eiropā. Aģentūra pēdējo gadu laikā ir ieguvusi kompetenci datu vākšanā par romu jautājumiem, kā apliecina tās ziņojumi par romu stāvokli 11 dalībvalstīs, par situāciju attiecībā uz romu tautības ES pilsoņiem, kuri pārceļas uz dzīvi citās ES dalībvalstīs, un ES minoritāšu un diskriminācijas apsekojums
                     66
                  . Saglabāt romu jautājumu kā būtisku tematisko prioritāti aicināja ieinteresētās personas, kā to liecina aģentūras veiktās sabiedriskās apspriešanas rezultāti. To skaidri atbalstīja arī aģentūras valde. Tāpēc aģentūrai būtu jāturpina centieni sniegt datus par visām dalībvalstīm, pamatojoties arī uz romu integrācijas rādītājiem, ko aģentūra plāno izstrādāt un ko papildinātu tiešsaistes ziņošanas rīks, kuru izstrādājusi Komisija. Šajā kontekstā sociālā iekļaušana ir pelnījusi uzmanību, ņemot vērā, cik svarīga ir nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana, kas ir viens no ES pieciem mērķiem izaugsmes stratēģijā “Eiropa 2020”. Aģentūras pieredze, vācot informāciju par sociālās iekļaušanas pieredzi attiecībā uz romiem un citām minoritātēm un neaizsargātām iedzīvotāju grupām (izmantojot tādus apsekojumus kā, piemēram, EU-MIDIS – ES minoritāšu un diskriminācijas apsekojums, vai tādus projektus kā, piemēram, SIMPS – informācijas vākšana par valsts un reģionālo/vietējo politiku attiecībā uz sociālo integrāciju un migrantu līdzdalību sabiedrībā) varētu būt noderīga aģentūras turpmākajā darbā, piemēram, saistībā ar nākamo apsekojumu pamattiesību jomā vai, ņemot vērā ES prioritātes saistībā ar turpmāko Eiropas sociālo tiesību pīlāru. Papildināmība un sinerģija būtu jāmeklē sadarbībā ar citiem dalībniekiem, piemēram, EUROFUND vai Eurostat, tādējādi stiprinot jau esošo sadarbību. Jāatzīmē, ka pastiprinātu uzmanību attiecībā uz sociālo iekļaušanu aģentūras daudzgadu nostādnēs rosināja ieinteresētās personas sabiedriskajā apspriešanā, ko aģentūras organizēja 2015. gadā, kā arī aģentūras valde savā atzinumā par nākamām daudzgadu nostādnēm. Uz to aicināja arī Eiropas Parlaments
                     67
                  .

               2016/0204 (APP)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras daudzgadu nostādnes laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 352. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  68
               ,

               saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Lai Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (“aģentūra”) varētu atbilstīgi veikt savus uzdevumus, Padomei ir jāpieņem daudzgadu nostādnes piecu gadu laikposmam, ar ko nosaka precīzas tematiskās jomas aģentūras darbībai saskaņā ar Padomes 2007. gada 15. februāra Regulu (EK) Nr. 168/2007, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru
                  69
               .

               (2)Pirmās daudzgadu nostādnes Padome pieņēma ar 2008. gada 28. februāra Lēmumu 2008/203/EK, ar ko Regulu (EK) Nr. 168/2007 īsteno attiecībā uz Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras daudzgadu pamatprogrammas pieņemšanu laikposmam no 2007. gada līdz 2012. gadam
                  70
               . Otrās daudzgadu nostādnes Padome pieņēma ar 2013. gada 11. marta Lēmumu 252/2013/ES, ar ko izveido Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras daudzgadu pamatprogrammu
                  71
               .

               (3)Daudzgadu nostādnēs būtu jāiekļauj noteikumi, kas nodrošinātu to, ka tās papildina citu Savienības struktūru, biroju un aģentūru, kā arī ar Eiropas Padomes un citu to starptautisko organizāciju uzdevumus, kuras darbojas pamattiesību jomā. Visnozīmīgākās Savienības aģentūras un struktūras saistībā ar šo daudzgadu pamatprogrammu ir Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EPAB), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 439/2010
                  72
               , Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX), kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004
                  73
               , Eiropas migrācijas tīkls, kas izveidots ar Padomes Lēmumu Nr. 2008/381/EK
                  74
               , Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1922/2006
                  75
               , Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDPS), kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001
                  76
               , Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA), kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 460/2004
                  77
               , EUROJUST – Savienības Tiesu iestāžu sadarbības vienība, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI
                  78
               , Eiropas Policijas birojs (Eiropols), kas izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI
                  79
               , Eiropas Policijas akadēmija (CEPOL), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2005/681/TI
                  80
               , Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (EUROFOUND), kas izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1365/75
                  81
               , un Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA), kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011
                  82
               .

               (4)Aģentūras darbības tematiskajās jomās būtu jāiekļauj cīņa pret rasismu, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību.

               (5)Komisija, sagatavojot šo priekšlikumu, apspriedās ar aģentūras valdi un 2016. gada 1. martā saņēma tās rakstisku atzinumu. Turpmāka apspriešanās ar aģentūras valdi notika tās 2016. gada 19.–20. maija sanāksmē.

               (6)Aģentūra, ja to ļauj tās finanšu un cilvēku resursi, var pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma darboties ārpus daudzgadu nostādnēm noteiktajām tematiskajām jomām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 5. panta 3. punktu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants
               Daudzgadu nostādnes

               1.
                     Ar šo nosaka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (“aģentūra”) daudzgadu nostādnes laikposmam no 2018. gada līdz 2022. gadam.

               2.
                     Aģentūra saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 3. pantu veic Regulas (EK) Nr. 168/2007 4. panta 1. punktā noteiktos uzdevumus tematiskajās jomās, kas noteiktas šā lēmuma 2. pantā.

               2. pants
               Tematiskās jomas

               Šā lēmuma 1. panta 2. punktā minētās tematiskās jomas ir šādas:

               (a)tiesu iestāžu pieejamība un noziedzīgos nodarījumos cietušie;

               (b)līdztiesība un diskriminācijas aizliegums;

               (c)informācijas sabiedrība un jo īpaši privātās dzīves neaizskaramība un personas datu aizsardzība;

               (d)tiesu iestāžu un policijas sadarbība,

               (e)migrācija, robežas, patvērums un bēgļu un migrantu integrācija;

               (f)rasisms, ksenofobija un ar to saistītā neiecietība;

               (g)bērnu tiesības;

               (h)romu integrācija un sociālā iekļaušana.

               3. pants
               Papildināmība un sadarbība ar citām struktūrām

               1.
                     Lai īstenotu daudzgadu nostādnes, aģentūra nodrošina atbilstīgu sadarbību un darbību saskaņošanu ar attiecīgām Savienības struktūrām, birojiem un aģentūrām, dalībvalstīm, starptautiskām organizācijām un pilsonisko sabiedrību saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 168/2007 6., 7., 8. un 10. pantu.

               2.
                     Ar jautājumiem, kas saistīti ar diskrimināciju dzimuma dēļ, aģentūra nodarbojas tikai tad un tikai tādā apmērā, kādā tie attiecas uz tās darbu saistībā ar 2. panta g) apakšpunktu, ņemot vērā, ka datus par dzimumu līdztiesību un diskrimināciju dzimuma dēļ vāc Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts (EIGE)
                  83
               . Aģentūra un EIGE sadarbojas saskaņā ar 2010. gada 22. novembra sadarbības nolīgumu
                  84
               .

               3.
                     Aģentūra sadarbojas ar Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (EUROFOUND)
                  85
                saskaņā ar 2009. gada 8. oktobra sadarbības nolīgumu
                  86
               ; ar Eiropas Aģentūru operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX)
                  87
                saskaņā ar 2010. gada 26. maija sadarbības nolīgumu
                  88
               ; ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EPAB)
                  89
                saskaņā ar 2013. gada 11. jūnija sadarbības nolīgumu
                  90
                un Savienības Tiesu iestāžu sadarbības vienību (EUROJUST)
                  91
                saskaņā ar 2014. gada 3. novembra saprašanās memorandu
                  92
               . Turklāt tā sadarbojas ar Eiropas Policijas biroju (Eiropols)
                  93
               , Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL)
                  94
               , Eiropas migrācijas tīklu
                  95
                un Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (EU-Lisa)
                  96
                saskaņā ar attiecīgiem turpmāk noslēgtiem sadarbības nolīgumiem.

               4.
                     Aģentūra veic savus uzdevumus visās jomās, kas attiecas uz privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību, sniedzot atbalstu Savienības iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, nodrošinot, ka Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras ievēro šīs fizisku personu pamattiesības un brīvības. Tādējādi tā nodrošina papildināmību ar darbu, ko veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU)
                  97
               , Eiropas Datu aizsardzības kolēģija, Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūra (ENISA)
                  98
                un Komisijas Kopīgais pētniecības centrs.

               5.
                     Aģentūra savas darbības saskaņo ar Eiropas Padomes darbībām saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 168/2007 9. pantu un tajā minēto Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Padomi par Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras un Eiropas Padomes sadarbību
                  99
               .

               4. pants
               Stāšanās spēkā

               Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2018. gada 1. janvāra.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 79, 21.3.2013., 1. lpp.

                     (3)
                  Eiropas Parlamenta galvenās jaunākās rezolūcijas saistībā ar pamattiesībām:

                     Eiropas Bēgļu fonds, Eiropas Atgriešanās fonds un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fonds

                  , 06.02.2013.;

                      Patērētāju strīdu izšķiršana tiešsaistē

                  , 12.03.2013.;

                     Dzimumu stereotipi Eiropas Savienībā

                  , 12.03.2013.;

                     Cīņa pret rasismu, ksenofobiju un naida noziegumiem

                  , 14.03.2013.;

                     Migrantu integrācija

                  , 14.03.2013.;

                     Vienlīdzīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm

                  , 16.04.2013.;

                     Standartu noteikšana attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Eiropas Savienībā

                  , 21.05.2013.;

                     Krīzes ietekme uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām

                   04.07.2013.;

                     ES kiberdrošības stratēģija

                  , 12.09.2013.;

                     Nepavadīti nepilngadīgie ES

                  , 12.09.2013.;

                     Migrantu plūsmas Vidusjūrā un Lampedūza

                  , 23.10.2013.;

                     Dzimumu līdztiesības aspekti Eiropas pamatsistēmā, kas izveidota stratēģijām attiecībā uz romu integrāciju

                  , 10.12.2013.;

                     Programma “Tiesības un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020

                  . gadam, 10.12.2013.;

                     Sievietes ar invaliditāti

                  , 11.12.2013.;

                     Dalībvalstu stratēģiju īstenošana romu tautības iedzīvotāju integrācijai

                  , 12.12.2013.;

                     Lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu pakļaušana kriminālsodam

                  , 16.01.2014.;

                     Ceļvedis homofobijas un ar dzimumorientāciju un dzimumidentitāti saistītas diskriminācijas apkarošanai

                  , 04.02.2014.;

                     Migrantes bez personu apliecinošiem dokumentiem Eiropas Savienībā

                  , 04.02.2014.;

                     Vardarbība pret sievietēm

                  , 25.02.2014.;

                     Pamattiesības Eiropas Savienībā (2012. gads)

                  , 27.02.2014.;

                     Eiropas apcietināšanas orderis

                   27.02.2014;

                     Nacionālās drošības aģentūras novērošanas programmas ietekme uz ES pilsoņu pamattiesībām

                  , 12.03.2014.;

                     Fizisku personu aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi

                  , 12.03.2014.;

                     Personas datu apstrāde noziedzīgu nodarījumu novēršanai

                  , 12.03.2014.;

                     Tiesu iestāžu darbības novērtējums krimināltiesību jomā un tiesiskums

                  , 12.03.2014.;

                      2013. gada ziņojums par ES pilsonību

                  , 12.03.2014.;

                     Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds

                  , 13.03.2014.;

                     Tīklu un informācijas drošība

                  , 13.03.2014.;

                     Stokholmas programmas termiņa vidusposma pārskatīšana

                  , 02.04.2014.;

                     Reliģiju brīvība un kultūru daudzveidība

                  , 17.04.2014.;

                     Digitālais vienotais tirgus

                  , 27.11.2014.;

                     Stāvoklis Vidusjūrā un vispārēja pieeja migrācijai

                  , 17.12.2014.;

                     2013. gadā ES sasniegtais progress sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā

                  , 10.03.2015.;

                     Cīņa pret bērnu seksuālo izmantošanu internet

                  ā, 11.03.2015.;

                     Starptautiskā romu diena

                  ,15.04.2015.;

                     Eiropas Prokuratūra

                  , 29.04.2015.;

                     ANO Konvencija par personu ar invaliditāti tiesībām

                  , 20.05.2015.;

                     ES stratēģija sieviešu un vīriešu līdztiesībai laikposmam pēc 2015

                  . gada, 09.06.2015.;

                     Eiropas Drošības programma

                  , 09.07.2015.;

                     Pamattiesību stāvoklis Eiropas Savienībā (2013. un 2014. gads)

                  , 08.09.2015.;

                     Migrācija un bēgļi Eiropā

                  , 10.09.2015.;

                     ES pilsoņu elektroniskā masveida novērošana

                  , 29.10.2015.;

                     Nevienlīdzības samazināšana, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai

                  , 24.11.2015.;

                     Kohēzijas politika un marginalizētas iedzīvotāju grupas

                  , 24.11.2015.;

                     Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu kustību veiktās viņu vervēšanas nepieļaušana

                  , 25.11.2015.;

                     Virzība uz Digitālā vienotā tirgus aktu

                  , 19.01.2016.;

                     Kultūru dialoga, kultūras daudzveidības un izglītības loma ES pamatvērtību veicināšanā

                  , 19.01.2016.;

                     Nevainīguma prezumpcija un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā

                  , 20.01.2016.;

                     Procesuālās garantijas bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā

                  , 9.03.2016.

                     (4)
                  Galvenie jaunākie Padomes secinājumi attiecībā uz pamattiesībām:

                     Komisijas 2012. gada ziņojums par hartas piemērošanu

                  , 29.05.2013.;

                     Kiberdrošības stratēģija

                  , 22.07.2013.;

                     ES kiberdrošības stratēģija

                  , 23.10.2013.;

                     Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras novērtējums

                  , 5.-6.12.2013.;

                     Naida noziegumu apkarošana Eiropas Savienībā

                  , 5.12.2013.;

                     Sieviešu stāvokļa un dzimumu līdztiesības uzlabošana

                  , 10.12.2013.;

                     Sociālā situācija Eiropas Savienībā

                  , 12.03.2014.;

                     Komisijas 2013. gada ziņojums par ES Pamattiesību hartas piemērošanu

                  , 21.05.2014.;

                     Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa un daži ar to saistītie horizontālie jautājumi

                  , 16.07.2014.;

                     Bērnu tiesību aizsardzība un veicināšana

                  , 05.12.2014.;

                     Hartas piemērošana

                  , 22.05.2015.;

                     Kiberdiplomātija

                  , 11.02.2015.;

                     Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā

                  , 20.07.2015.;

                     Migrācija

                  , 20.07.2015.;

                     Migrācija

                  , 12.10.2015.

                     (5)
                  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

                     (6)
                  Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp; Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīva 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības, OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.; Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: ES plāns par bērnu tiesībām, COM(2011) 60 galīgā redakcija; Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas programma migrācijas jomā, COM(2015) 240 final; Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Direktīva 2010/64/ES par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā, OV L 280, 26.10.2010., 1. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Direktīva 2013/48/EU par tiesībām uz advokāta palīdzību kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu, un par tiesībām, kamēr atņemta brīvība, sazināties ar trešām personām un konsulārajām iestādēm, OV L 294, 6.11.2013., 1. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Direktīva (ES) 2016/343 par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā, OV L 65, 11.3.2016., 1. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva /2016/800/ES  par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, OV L 132, 21.5.2016., 1. lpp.; Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par pagaidu juridisko palīdzību aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kurām ir atņemta brīvība, un juridisko palīdzību Eiropas apcietināšanas ordera procesā, COM(2013) 824 final; Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI, OV L 119, 4.5.2016., 189. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

                     (7)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam, COM(2011) 173 galīgā redakcija, Padomes 2013. gada 9. decembra Ieteikums par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs, OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.; Komisijas paziņojums: Eiropa 2020: Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, COM(2010) 2020 galīgā redakcija; Eiropas sociālo tiesību pīlāra sabiedriska apspriešana:

                     http://ec.europa.eu/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/towards-european-pillar-social-rights/public_en

                  .

                     (8)
                  Regulas, ar ko izveido aģentūru, 5. panta 2. punkta e) apakšpunkts.

                     (9)
                  Izveidots ar Regulu (ES) Nr. 439/2010, OV L 132, 29.5.2010., 11. lpp.

                     (10)
                  Izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004, OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

                     (11)
                  Izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006, OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

                     (12)
                  Izveidots ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

                     (13)
                  Izveidota ar Regulu (EK) Nr. 460/2004, OV L 077, 13.3.2004., 1. lpp.

                     (14)
                  Izveidota ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI, OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

                     (15)
                  Izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI, OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

                     (16)
                  Izveidota ar Padomes Lēmumu 2005/681/TI, OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.

                     (17)
                  Izveidots ar Regulu (EEK) Nr. 1365/75, OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

                     (18)
                  Izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011, OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.

                     (19)
                  2008. gada 6. maija spriedums lietā C-133/06 Parlaments/Padome, ECR, 2008., I-3189. lpp.

                     (20)
                  Ramboll, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras novērtējums, Nobeiguma ziņojums, 2012. gada novembris, 63. lpp.,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  , 3.4. punkts.

                     (21)
                  Ramboll, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras novērtējums, Nobeiguma ziņojums, 2012. gada novembris, 63. lpp.,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  .

                     (22)

                     http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022

                  .

                     (23)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf

                  .

                     (24)
                  Aptaujas anketa tika nosūtīta apmēram 500 mērķtiecīgi izraudzītām kontaktpersonām pilsoniskās sabiedrības organizācijās un valstu cilvēktiesību struktūrām (līdztiesības struktūrām, valsts cilvēktiesību iestādēm un tiesībsarga iestādēm). Rezultāti ir pieejami

                     http://fra.europa.eu/en/about-fra/what-we-do/areas-of-work/multi-annual-framework-2018-2022

                  .

                     (25)

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm

                  .

                     (26)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2016-mid-term-review-strategic-plan-2013-2017_en.pdf

                  .

                     (27)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_strategic_plan_en.pdf

                  .

                     (28)
                  Ramboll, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras novērtējums, Nobeiguma ziņojums, 2012. gada novembris, 63. lpp.,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  .

                     (29)
                  COM(2014) 144 final.

                     (30)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI, OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.; Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/80/EK par kompensāciju noziegumos cietušajiem, OV L 261, 6.8.2004., 15. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/99/ES par Eiropas aizsardzības rīkojumu, OV L 338, 21.12.2011., 2. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regula (ES) Nr. 606/2013  par aizsardzības pasākumu savstarpēju atzīšanu civillietās, OV L 181, 29.6.2013., 4. lpp.

                     (31)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2014/victims-crime-eu-extent-and-nature-support-victims

                  .

                     (32)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2015/severe-labour-exploitation-workers-moving-within-or-european-union

                  .

                     (33)

                     http://fra.europa.eu/en/research/surveys

                  .

                     (34)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2014/handbook-access-justice-europe

                  .

                     (35)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/people-disabilities

                  .

                     (36)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/lgbti

                  .

                     (37)

                     http://fra.europa.eu/en/opinion/2013/fra-opinion-situation-equality-european-union-10-years-initial-implementation-equality

                  .

                     (38)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/eu-midis-ii-european-union-minorities-and-discrimination-survey

                  .

                     (39)
                  COM(2010) 245 galīgā redakcija.

                     (40)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI, OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

                     (41)
                  Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa, JOIN/2013/01 final.

                     (42)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 5. aprīļa Direktīva 2011/36/ES par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/629/TI, OV L 101,15.4.2011., 1. lpp.

                     (43)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI, OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula), OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

                     (44)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law

                  .

                     (45)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2014/national-intelligence-authorities-and-surveillance-eu-fundamental-rights-safeguards-and

                  .

                     (46)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2012/handbook-european-data-protection-case-law

                  .

                     (47)
                  COM(2014) 144 final.

                     (48)
                  Komisijas priekšlikums Padomes Lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras daudzgadu nostādnes laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam, COM(2011) 880 galīgā redakcija.

                     (49)
                  2012. gada 12. decembra Rezolūcija P7_TA(2012)0500 par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2010.–2011. gadā, 45. punkts; Ziņotāja sniegts ziņojums par spēkā esošajām daudzgadu nostādnēm:

                     http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2012-0361&language=EN

                  .

                     (50)
                  Priekšlikums Padomes Regulai par Eiropas Prokuratūras izveidi, COM(2013) 534 final.

                     (51)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Direktīva 2010/64/ES par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā, OV L 280, 26.10.2010., 1. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Direktīva 2013/48/ES par tiesībām uz advokāta palīdzību kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu, un par tiesībām, kamēr atņemta brīvība, sazināties ar trešām personām un konsulārajām iestādēm, OV L 294, 6.11.2013., 1. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Direktīva (ES) 2016/343 par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā, OV L 65, 11.3.2016., 1. lpp.; Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīva 2016/800/ES par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, OV L 132, 21.5.2016., 1. lpp.; Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par pagaidu juridisko palīdzību aizdomās turētajām un apsūdzētajām personām, kurām ir atņemta brīvība, un juridisko palīdzību Eiropas apcietināšanas ordera procesā, COM(2013) 824 final.

                     (52)

                     http://fra.europa.eu/en/publication/2015/child-friendly-justice-perspectives-and-experiences-professionals-childrens

                  .

                     (53)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/rehabilitation-and-mutual-recognition-practice-concerning-eu-law-transfer-persons

                  .

                     (54)

                     http://fra.europa.eu/en/project/2015/right-interpretation-and-translation-and-right-information-criminal-proceedings-eu

                  .

                     (55)
                  Ramboll, Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras novērtējums, Nobeiguma ziņojums, 2012. gada novembris, 63. lpp.,

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-external_evaluation-final-report.pdf

                  . Aģentūras 2012. gada ārējā novērtējumā secināts, ka tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās neiekļaušana daudzgadu nostādnēs uzskatāma par nekonsekventu, raugoties no Eiropas iedzīvotāju viedokļa (skatīt vii, 63., 71. un 97. lpp.).

                     (56)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas Drošības programma, COM(2015) 185 final.

                     (57)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: Eiropas programma migrācijas jomā, COM(2015) 240 final.

                     (58)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders

                  .

                     (59)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/asylum-migration-borders/overviews

                  .

                     (60)
                  Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmums 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

                     (61)

                     http://ec.europa.eu/justice/events/colloquium-fundamental-rights-2015/files/fundamental_rights_colloquium_conclusions_en.pdf

                  .

                     (62)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/rights-child

                  .

                     (63)

                     http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/european-forum/index_en.htm

                  .

                     (64)

                     http://ec.europa.eu/justice/fundamental-rights/rights-child/protection-systems/index_en.htm

                  .

                     (65)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pašreizējo situāciju saistībā ar Eiropas programmā migrācijas jomā izvirzīto prioritāro darbību īstenošanu, COM(2016) 85 final, un tā 6. pielikums par notiekošajām darbībām, kas dod ieguldījumu bērnu aizsardzībā migrācijas procesā.

                     (66)

                     http://fra.europa.eu/en/theme/roma

                  .

                     (67)
                  Piemēram, 2011. gada 14. septembra rezolūcija par ES bezpajumtniecības stratēģiju, Eiropas Parlamenta referenta ziņojums par ieteikumu Padomes lēmuma projektam, ar ko nosaka daudzgadu nostādnes laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam.

                     (68)
                  OV C , ,  . lpp.

                     (69)
                  OV L 53, 22.2.2007., 1. lpp.

                     (70)
                  OV L 63, 7.3.2008., 14. lpp.

                     (71)
                  OV L 79, 21.3.2013., 1. lpp.

                     (72)
                  OV L 132, 29.5.2010., 11. lpp.

                     (73)
                  OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

                     (74)
                  OV L 131, 21.5.2008., 7. lpp.

                     (75)
                  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

                     (76)
                  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

                     (77)
                  OV L 077, 13.3.2004., 1. lpp.

                     (78)
                  OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

                     (79)
                  OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

                     (80)
                  OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.

                     (81)
                  OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

                     (82)
                  OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.

                     (83)
                  Izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006, OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

                     (84)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1257-FRA-EIGE-cooperation-agreement_EN.pdf

                  .

                     (85)
                  Izveidots ar Regulu (EEK) Nr. 1365/75, OV L 139, 30.5.1975., 1. lpp.

                     (86)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/1961-eurofound-fra-cooperation-agreement_EN.pdf

                  .

                     (87)
                  Izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004, OV L 349, 25.11.2004., 1. lpp.

                     (88)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/891-Cooperation-Agreement-FRA-Frontex_en.pdf

                  .

                     (89)
                  Izveidots ar Regulu (ES) Nr. 439/2010, OV L 132, 29.5.2010., 11. lpp.

                     (90)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra-easo-cooperation-agreement-.pdf

                  .

                     (91)
                  Izveidota ar Padomes Lēmumu 2002/187/TI, OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp.

                     (92)

                     http://fra.europa.eu/sites/default/files/mou_fra_-_eurojust.pdf

                  .

                     (93)
                  Izveidots ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI, OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.

                     (94)
                  Izveidota ar Padomes Lēmumu 2005/681/TI, OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.

                     (95)
                  Izveidots ar Padomes Lēmumu 2008/381/EK, OV L 131, 21.5.2008., 7. lpp.

                     (96)
                  Izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011, OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.

                     (97)
                  Izveidots ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006, OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

                     (98)
                  Izveidota ar Regulu (EK) Nr. 460/2004, OV L 077, 13.3.2004., 1. lpp.

                     (99)
                  OV L 186, 15.7.2008., 7. lpp.