               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 10.12.2021
            COM(2021) 785 final
            2021/0413(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis ir priekšlikums lēmumam, ar ko nosaka nostāju, kas Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijas (NPFC) 2022.–2027. gada sanāksmēs Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā

               Konvencija par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā (NPFC konvencija), izveidojot NPFC, tiecas nodrošināt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu konvencijas apgabalā. Konvencija stājās spēkā 2015. gada 19. jūlijā.

               Savienība ir NPFC puse un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2022/XX/ES
                  1
                ir konvenciju ratificējusi.

               2.2.NPFC

               Ar NPFC konvenciju tika izveidota NPFC, kuras uzdevums ir pārvaldīt un saglabāt zvejas resursus konvencijas apgabalā. NPFC pieņem pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tās kompetencē ietilpstošo zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu.

               Savienībai kā NPFC loceklei ir līdzdalības tiesības un balsstiesības. NPFC lēmumus parasti pieņem vienprātīgi; tomēr tā var pieņemt lēmumus ar trīs ceturtdaļu balsu vairākumu, izņemot gadījumus, kad NPFC konvencijā skaidri prasīta vienprātība.

               2.3.NPFC lēmumi

               NPFC ir pilnvaras pieņemt saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumus attiecībā uz tās kompetencē ietilpstošajām zvejniecībām, un līgumslēdzējām pusēm tie ir saistoši.

               Saskaņā ar NPFC konvencijas 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu pasākumi stājas spēkā 90 dienas pēc tam, kad NPFC par tiem ir paziņojusi līgumslēdzējām pusēm.

               Ja kāds NPFC loceklis vismaz divu nedēļu laikā pirms datuma, kad lēmums kļūst saistošs, iesniedz iebildumu pret minēto lēmumu, attiecīgais lēmums minētajam loceklim nekļūs saistošs tiktāl, cik pret to celts iebildums. Iebildumus var pamatot tikai ar to, ka lēmums nav saderīgs ar NPFC konvenciju, ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju vai ANO 1995. gada Nolīgumu par zivju krājumiem vai ka lēmums formāli vai faktiski nepamatoti diskriminē locekli, kas izsaka iebildumus.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, tiks noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai.

               Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiks pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.

               Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī NPFC specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               NPFC ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, NPFC konvenciju.

               Akti, kurus NPFC ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti saskaņā ar NPFC konvencijas 8. pantu ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām un var būtiski ietekmēt tādu ES tiesību aktu saturu kā:

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
                  3
               ;

               ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
                  4
               ;

               ·Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
                  5
               .

               Paredzētie akti nepapildina un negroza NPFC konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja minētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Šim lēmumam jāaizstāj Lēmums 9784/17.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0413 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 2022. gada februāra Lēmumu 2022/XX/ES
                  6
                Savienība ir noslēgusi Konvenciju par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā (NPFC konvencija), ar kuru izveidota Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisija (NPFC).

               (2)NPFC ir atbildīga par NPFC konvencijas mērķu sasniegšanai vajadzīgo saglabāšanas un pārvaldības pasākumu pieņemšanu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.

               (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
                  7
               , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir ekoloģiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto īpatņu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā nosaka, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.

               (4)Kā norādīts ES Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
                  8
                un Padomes secinājumos par šo kopīgo paziņojumu
                  9
               , centrālais Savienības darbības aspekts šajos forumos ir tādu pasākumu veicināšana, kas atbalsta un stiprina reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) efektivitāti un vajadzības gadījumā uzlabo to pārvaldību.

               (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
                  10
                ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas 2022.–2027. gadā Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā, jo NPFC pieņemtie saglabāšanas un izpildes panākšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
                  11
               , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
                  12
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
                  13
               .

               (7)Ņemot vērā NPFC konvencijas apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms NPFC sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2022.–2027. gada periodā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijas (NPFC) sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.

               2. pants

               Savienības nostāju, kas jāieņem NPFC sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.

               3. pants

               I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz NPFC gadskārtējai sanāksmei 2028. gadā.

               4. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2022/XX/ES (2022. gada februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā (OV L , , ). [Pievienošanās lēmums gaidāms 2022. gada februāra vidū; šis pilnvarojums tiks pieņemts pēc pievienošanās.]

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

                     (5)

                        OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.

                     (6)

                        Padomes Lēmums 2022/XX/ES (2022. gada februāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā apstiprinātu Konvenciju par atklātās jūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna ziemeļu daļā (OV L , , . lpp.). [Pievienošanās lēmums gaidāms 2022. gada februārī]

                     (7)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 (2013. gada 11. decembris) par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).

                     (8)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (9)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (10)

                        COM(2018) 28 final, 16.1.2018.

                     (11)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).

                     (12)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 (2017. gada 12. decembris) par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 10.12.2021
            COM(2021) 785 final

            PIELIKUMI
            dokumentam
            priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā

               I PIELIKUMS

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijā (NPFC)

               1.PRINCIPI

               NPFC satvarā Savienība:

               a) rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt ekosistēmiskas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem un, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju un turklāt ņemot vērā arī patērētāju intereses, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām;

               b) tiecas NPFC pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka NPFC pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar NPFC konvencijas mērķiem;

               c) nodrošina, ka NPFC pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;

               d) veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) paraugpraksi attiecīgajā apgabalā;

               e) tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;

               f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;

               g) ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
                  1
               ;

               h) tiecas Savienības flotei NPFC konvencijas apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;

               i) darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
                  2
               , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
                  3
                un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina NPFC rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu);

               j) pēc vajadzības veicina RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām to pilnvarojuma satvarā;

               k)veicina mehānismus, kas izmantojami sadarbībai starp RZPO, kuru pārziņā nav tunzivju, un kas ir līdzīgi Kobes procesam, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO.

               2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI

               Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt NPFC šādu pasākumu pieņemšanā:

               a) konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver NPFC reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, un kas ļautu pakāpeniski pieaugošā veidā sasniegt maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;

               b) nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi konvencijas apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide;

               c) konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību NPFC pieņemtajiem pasākumiem;

               d) pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi NPFC konvencijas apgabalā, kas ir saskaņā ar NPFC konvenciju un FAO Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;

               e)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un palīdzēt šādus zvejas rīkus identificēt un atgūt;

               f)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;

               g) pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;

               h)vajadzības gadījumā – vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā reģionā;

               i) papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz NPFC apakšstruktūru un darba grupu ieteikumiem.

               II PIELIKUMS

               Kārtība, kādā ik gadu precizējama nostāja, kas Savienībai jāieņem

               Klusā okeāna ziemeļu daļas zvejniecības komisijas sanāksmēs

               Pirms katras NPFC sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Eiropas Komisijai.

               Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Eiropas Komisija pietiekami laicīgi pirms katras NPFC sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām apspriešanai un apstiprināšanai nosūta rakstisku dokumentu, kurā izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.

               Ja NPFC sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.12.2021
            COM(2021) 807 final
            2021/0417(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit piektajā sesijā jāpauž Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas 65. sesijā jāieņem Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti ANO 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un ANO 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām. Ir paredzēts, ka Narkotisko vielu komisijas 65. sesija notiks 2022. gada 14.–18. martā.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.ANO 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām

               Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu (“Konvencija par narkotiskajām vielām”)
                  1
               , mērķis ir starptautiski saskaņotas rīcības ceļā apkarot narkomāniju. Pastāv divi iejaukšanās un kontroles veidi, kas viens otru papildina. Pirmkārt, tās nolūks ir ierobežot narkotisko vielu glabāšanu, lietošanu, tirdzniecību, izplatīšanu, importu, eksportu, izgatavošanu un ražošanu, atļaujot to tikai medicīniskiem un zinātniskiem mērķiem. Otrkārt, starptautiskas sadarbības ietvaros, kuras nolūks ir kavēt un atturēt narkotiku tirgotājus, tiks apkarota nelikumīga narkotiku tirdzniecība.

               Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1971. gada Konvenciju par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”)
                  2
                ir izveidota starptautiska sistēma psihotropo vielu kontrolei. Tas tika darīts, reaģējot uz narkotisko vielu dažādošanos un izplatīšanos, un ar to tika ieviesti kontroles pasākumi attiecībā uz virkni sintētisku narkotisko vielu atbilstīgi to potenciālam novest pie narkomānijas, no vienas puses, un to ārstnieciskajai vērtībai, no otras puses.

               Visas ES dalībvalstis ir iepriekš minēto konvenciju puses, bet Savienība nav.

               2.2.Narkotisko vielu komisija

               Narkotisko vielu komisija (CND) ir ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes (ECOSOC) komisija, un tās funkcijas un pilnvaras citstarp ir izklāstītas abās konvencijās. Tajā ietilpst 53 ANO dalībvalstis, ko ievēlējusi ECOSOC. 2022. gada martā 11 dalībvalstis
                  3
                kļūs par CND loceklēm ar tiesībām balsot. Savienībai Narkotisko vielu komisijā ir novērotājas statuss.

               2.3.Plānotais Narkotisko vielu komisijas akts

               CND, pamatojoties uz ieteikumiem, ko tai sniedz Pasaules Veselības organizācija (PVO), kuru konsultē tās Ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos, regulāri groza vielu sarakstu, kas pievienots konvencijām.

               PVO 2021. gada 18. novembrī ieteica ANO ģenerālsekretāram
                  4
                konvenciju sarakstos iekļaut 3 vielas, ko bija kritiski izvērtējusi PVO Ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos.

               CND savā 65. sesijā, kas notiks Vīnē 2022. gada 14.–18. martā, tiek aicināta pieņemt lēmumus par šo vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti konvencijām.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē Savienības tiesību aktu narkotiku kontroles jomā darbības jomu visās dalībvalstīs. Padomes 2004. gada 25. oktobra Pamatlēmuma 2004/757/TI, ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā
                  5
                (“Pamatlēmums”), 1. panta 1. punktā noteikts, ka Pamatlēmumā “narkotiskā viela” ir viela, uz kuru attiecas Konvencija par narkotiskajām vielām vai Konvencija par psihotropajām vielām, un ikviena no Pamatlēmuma pielikumā uzskaitītajām vielām. Tāpēc Pamatlēmums attiecas uz vielām, kas uzskaitītas sarakstos, kuri pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti minētajām konvencijām, tieši ietekmē ES kopīgos noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 2. panta nozīmē. Tas nav atkarīgs no tā, vai Savienībā attiecīgajai vielai jau ir noteikti kontroles pasākumi
                  6
               .

               Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs intensīvi uzrauga
                  7
                minētās trīs vielas (brorfīnu, metonitazēnu un eutilonu), attiecībā uz kurām PVO ieteikusi starptautisku kontroli.

               Komisijas priekšlikumā Savienības kopējai nostājai ierosināts atbalstīt PVO ieteikumus, jo tie atbilst pašreizējām zinātnes atziņām. Attiecībā uz šīm jaunajām psihoaktīvajām vielām šo vielu iekļaušanu konvenciju sarakstos pamato arī informācija, kas pieejama Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra Eiropas jauno narkotisko vielu datubāzē.

               Ir nepieciešams, lai Padome noteiktu Savienības nostāju CND sanāksmei, kad CND tiek aicināta pieņemt lēmumu par vielu iekļaušanu sarakstā. Dalībvalstīm, kas būs CND locekles 2022. gada martā, šajā komisijā kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, būtu jāpauž šī nostāja, ņemot vērā ierobežojumus, kuri saistīti ar Savienības novērotājas statusu. Lai arī Savienība nav šo konvenciju dalībniece, tai tomēr ir ekskluzīva kompetence šajā jomā.

               Tādēļ Komisija iesniedz Savienības nostājas priekšlikumu, kas dalībvalstīm, kuras 2022. gada martā būs CND locekles, jāpauž Eiropas Savienības vārdā CND 65. sesijā par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām. Šī ir septītā reize, kad Komisija iesniedz šādu Savienības nostājas priekšlikumu
                  8
               . Padome ir apstiprinājusi Savienības nostājas
                  9
               , un tas ir ļāvis Eiropas Savienībai iepriekšējās CND sanāksmēs paust vienotu viedokli par vielu iekļaušanu starptautiskajos sarakstos, jo dalībvalstis, kuras ir CND locekles, balsojumā ir atbalstījušas to, ka saskaņā ar ieņemto Savienības nostāju vielas iekļauj sarakstos
                  10
               .

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  11
               . Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  12
               .

               CND ir “ar nolīgumu izveidota struktūra” minētā panta nozīmē, jo tā ir struktūra, kuru ir izveidojusi Apvienoto Nāciju Organizācijas institūcija ECOSOC un kurai ir uzticēti konkrēti uzdevumi saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām.

               CND lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstā ir “lēmumi ar juridiskām sekām” LESD 218. panta 9. punkta nozīmē. Saskaņā ar Konvenciju par narkotiskajām vielām un Konvenciju par psihotropajām vielām CND lēmumi automātiski kļūst saistoši, ja viena no pusēm noteiktajā termiņā lēmumu nav nosūtījusi pārskatīšanai ECOSOC
                  13
               . ECOSOC lēmumi šajā jautājumā ir galīgi. Arī CND lēmumiem par vielu iekļaušanu sarakstos ir juridiskas sekas attiecībā uz ES tiesību sistēmu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ņemot vērā to, ka tie spēj būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti, Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI. Izmaiņas konvenciju sarakstos tieši ietekmē šā ES tiesību instrumenta darbības jomu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja.

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību.

               Tādējādi ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 83. panta 1. punkts, kas nelikumīgu narkotiku tirdzniecību nosaka par vienu no noziegumiem ar pārrobežu dimensiju un pilnvaro Eiropas Parlamentu un Padomi paredzēt noteikumu minimumu noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai nelikumīgas narkotiku tirdzniecības jomā.

               4.3.Valstu atšķirīgās nostājas

               Dānijai ir saistošs Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI, kuru piemēro līdz 2018. gada 21. novembrim un kura 1. pantā ir noteikts, ka “narkotiskā viela” ir ikviena no vielām, uz kurām attiecas vai nu Konvencija par narkotiskajām vielām, vai Konvencija par psihotropajām vielām.

               Tā kā CND lēmumi par vielu iekļaušanu sarakstos ietekmē tos kopīgos noteikumus narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā, kuri ir saistoši Dānijai, tad Dānija piedalās tā Padomes lēmuma pieņemšanā, ar ko nosaka nostāju, kura jāieņem Savienības vārdā, pieņemot šādus lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstā.

               Īrijai ir saistošs Pamatlēmums, un tāpēc Īrija piedalās tā Padomes lēmuma pieņemšanā, ar ko nosaka nostāju, kura jāieņem Savienības vārdā, pieņemot šādus lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstā.

               4.4.Secinājumi

               Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 83. panta 1. punkts saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē budžetu.

               2021/0417 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit piektajā sesijā jāpauž Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 83. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) 1961. gada Vienotā konvencija par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu
                  14
                (“Konvencija par narkotiskajām vielām”), stājās spēkā 1975. gada 8. augustā.

               (2)Ievērojot Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. pantu, Narkotisko vielu komisija var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos. Izmaiņas sarakstos tā var veikt tikai saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ieteikumiem, taču tā var arī nolemt, ka PVO ieteiktās izmaiņas neveiks.

               (3)ANO 1971. gada Konvencija par psihotropajām vielām (“Konvencija par psihotropajām vielām”)
                  15
                stājās spēkā 1976. gada 16. augustā.

               (4)Ievērojot Konvencijas par psihotropajām vielām 2. pantu, Narkotisko vielu komisija, pamatojoties uz PVO ieteikumiem, var lemt par vielu iekļaušanu minētās konvencijas sarakstos vai svītrošanu no tiem. Tai ir plaša rīcības brīvība ņemt vērā ekonomiskos, sociālos, juridiskos, administratīvos un citus faktorus, taču tā nevar rīkoties patvaļīgi.

               (5)Izmaiņas abu konvenciju sarakstos tieši ietekmē narkotisko vielu kontroles sfērā pieņemto Savienības tiesību aktu darbības jomu. Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI
                  16
                attiecas uz vielām, kas uzskaitītas minēto konvenciju sarakstos. Tātad jebkādas izmaiņas sarakstos, kas pievienoti minētajām konvencijām, tieši ietekmē Savienības kopīgos noteikumus un maina to darbības jomu Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 2. panta nozīmē.

               (6)Narkotisko vielu komisijai tās sešdesmit piektajā sesijā, kas plānota 2022. gada 14.–18. martā Vīnē, jāpieņem lēmumi par 3 jaunu vielu iekļaušanu iepriekš minēto konvenciju sarakstos.

               (7)Savienība nav Konvencijas par narkotiskajām vielām un Konvencijas par psihotropajām vielām dalībniece. Tai ir novērotājas statuss bez balsstiesībām Narkotisko vielu komisijā, kuras locekles ar tiesībām balsot 2022. gada martā būs vienpadsmit dalībvalstis
                  17
               . Tāpēc ir nepieciešams, lai Padome pilnvarotu dalībvalstis paust Savienības nostāju par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Konvencijai par narkotiskajām vielām un Konvencijai par psihotropajām vielām, jo lēmumi par jaunu vielu iekļaušanu konvenciju sarakstos ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               (8)PVO ir ieteikusi iekļaut divas jaunas vielas Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā un vienu jaunu vielu Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā
                  18
               .

               (9)Visas vielas, ko ir izvērtējusi PVO ekspertu komiteja narkotiku atkarības jautājumos (“ekspertu komiteja”) un ko PVO ir ieteikusi iekļaut sarakstos, Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs uzrauga kā jaunas psihoaktīvas vielas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1920/2006
                  19
                noteikumiem.

               (10)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka brorfīns (ķīmiskais nosaukums: 1-{1-[1-(4-bromofenil)etil]piperidīn-4-il}-1,3-dihidro-2H-benzimidazol-2-ons) ir sintētisks opioīds, kas līdzīgs citiem sintētiskiem opioīdiem, piemēram, morfīnam un fentanilam. Brorfīnu iespējams pārveidot par bezitramīdu, kas ir opioīds, kurš iekļauts Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Brorfīnam nav ārstniecisku pielietojumu, un par to nav saņemta zāļu tirdzniecības atļauja. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka brorfīnu lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tas var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic brorfīnu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (11)Brorfīns ir konstatēts 4 dalībvalstīs, un vismaz 3 dalībvalstīs tam ir noteikti kontroles pasākumi. Tas tiek saistīts ar vienu intoksikācijas gadījumu, un pašlaik to intensīvi uzrauga Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs.

               (12)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut brorfīnu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (13)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka metonitazēns (ķīmiskais nosaukums: N,N-dietil-2-[(4-metoksifenil)metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etānamins) ir sintētisks opioīds, kas pēc struktūras ir līdzīgs izotonitazēnam un etonitazēnam, kuri abi ir iekļauti Vienotās konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā. Metonitazēns ir pētīts preklīnisko pētījumu stadijā tā analgētiskās iedarbības noteikšanai, taču nav zināms, ka tam būtu kāds ārstniecisks pielietojums. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka metonitazēnu lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tas var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic metonitazēnu iekļaut Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (14)Metonitazēns ir konstatēts 3 dalībvalstīs, un vismaz 3 dalībvalstīs tam ir noteikti kontroles pasākumi. Tas tiek saistīts ar vienu nāves gadījumu, un pašlaik to intensīvi uzrauga Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs.

               (15)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut metonitazēnu Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā.

               (16)Novērtējums, ko veikusi ekspertu komiteja, liecina, ka eutilons (ķīmiskais nosaukums: 1-(1,3-benzodioksol-5-il)-2-(etilamīn)butān-1-ons) ir sintētisks katinons, kam ir ķīmiska struktūra un farmakoloģiska līdzība ar amfetamīniem un katinoniem, kuriem jau tagad piemēro starptautisku kontroli. Radniecīgie katinoni, piemēram, metilons un N-etilnorpentilons, ir iekļauti 1971. gada Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā. Nav zināms, ka eutilonam būtu kāds ārstniecisks pielietojums, un par to nav saņemta zāļu tirdzniecības atļauja. Pastāv pietiekami pierādījumi, ka eutilonu lieto vai var lietot nelabvēlīgi un ka tas var kļūt par sabiedrības veselības un sociālu problēmu, tāpēc ir pamatoti šai vielai piemērot starptautisku kontroli. Tādējādi PVO ieteic eutilonu iekļaut Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (17)Eutilons ir konstatēts 20 dalībvalstīs, un vismaz 2 dalībvalstīs tam ir noteikti kontroles pasākumi. Tas tiek saistīts ar vienu intoksikācijas gadījumu un ir konstatēts trijos bioloģiskajos paraugos, kas saistīti ar nopietniem nevēlamiem notikumiem. Eutilonu pašlaik intensīvi uzrauga Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs.

               (18)Tāpēc dalībvalstīm būtu jāieņem nostāja iekļaut eutilonu Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.

               (19)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Narkotisko vielu komisijā, jo lēmumi par 3 vielu iekļaušanu dažādos sarakstos varēs būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, Pamatlēmumu 2004/757/TI.

               (20)Savienības nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               (21)Pamatlēmums 2004/757/TI ir saistošs Dānijai, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.

               (22)Pamatlēmums 2004/757/TI ir saistošs Īrijai, un tādēļ tā piedalās šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Narkotisko vielu komisijas sešdesmit piektajā sesijā 2022. gada 14.–18. martā, kad minētā struktūra tiek sasaukta, lai pieņemtu lēmumus par vielu iekļaušanu sarakstos, kas pievienoti Apvienoto Nāciju Organizācijas 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un Apvienoto Nāciju Organizācijas 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

               2. pants

               Lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž dalībvalstis, kas ir Narkotisko vielu komisijas locekles.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 978. sēj., Nr. 14152.

                     (2)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1019. sēj., Nr. 14956.

                     (3)

                        Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Nīderlande, Polija, Slovēnija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

                     (4)

                        https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5.

                     (5)

                        OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp., kas grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. novembra Direktīvu (ES) 2017/2103, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI, lai narkotiskās vielas definīcijā iekļautu jaunas psihoaktīvas vielas, un atceļ Padomes Lēmumu 2005/387/TI (OV L 305, 21.11.2017., 12. lpp.).

                     (6)

                        Sk. Pamatlēmuma pielikumu.

                     (7)

                        Plašāku informāciju par intensīvās uzraudzības ietekmi skatīt šādā tīmekļa vietnē:
                  https://www.emcdda.europa.eu/system/files/publications/12213/downloads/Guidance%20Note%206-%20Intensive%20monitoring.pdf
                  .

                     (8)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final; COM(2019) 624 final; COM(2020) 659 final un COM(2020) 814 final.

                     (9)

                        Ieņemtas Padomē attiecīgi 2017. gada 7. martā, 2018. gada 27. februārī, 2019. gada 5. martā, 2020. gada 11. februārī, 2020. gada 17. novembrī un 2021. gada 8. martā.

                     (10)

                        Ar vienu izņēmumu, attiecībā uz kuru patlaban notiek pārkāpuma procedūra.

                     (11)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (12)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (13)

                        Konvencijas par narkotiskajām vielām 3. panta 7. punkts; Konvencijas par psihotropajām vielām 2. panta 7. punkts.

                     (14)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 978. sēj., Nr. 14152.

                     (15)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas līgumu krājums, 1019. sēj., Nr. 14956.

                     (16)

                        Padomes Pamatlēmums 2004/757/TI (2004. gada 25. oktobris), ar ko paredz minimuma noteikumus par noziedzīgu darbību pazīmēm un sodiem narkotisko vielu nelikumīgas tirdzniecības jomā (OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.).

                     (17)

                        Austrija, Beļģija, Francija, Itālija, Nīderlande, Polija, Slovēnija, Spānija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

                     (18)

                        https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5.

                     (19)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1920/2006 (2006. gada 12. decembris) par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (OV L 376, 27.12.2006., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 16.12.2021
            COM(2021) 807 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Narkotisko vielu komisijas sešdesmit piektajā sesijā jāpauž Eiropas Savienības vārdā par vielu iekļaušanu sarakstos, kuri pievienoti 1961. gada Vienotajai konvencijai par narkotiskajām vielām, kas grozīta ar 1972. gada protokolu, un 1971. gada Konvencijai par psihotropajām vielām

               PIELIKUMS

               Nostāja, kas dalībvalstīm, kuras ir Narkotisko vielu komisijas locekles, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs attiecībā uz izmaiņām vielu kontroles darbības jomā, jāpauž Narkotisko vielu komisijas sešdesmit piektajā sesijā, kas plānota 2022. gada 14.–18. martā:

               (1)brorfīns ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā;

               (2)metonitazēns ir jāiekļauj Konvencijas par narkotiskajām vielām I sarakstā;

               (3)eutilons ir jāiekļauj Konvencijas par psihotropajām vielām II sarakstā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.12.2021
            COM(2021) 834 final
            2021/0440(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju vārdā atceļ Padomes Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Tā kā situācija Burundi saistībā ar gatavošanos parlamenta un prezidenta vēlēšanām 2015. gada jūnijā un jūlijā pasliktinājās, Eiropas Savienība uzskatīja, ka Burundi Republika nav ievērojusi svarīgākos elementus, kas noteikti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma
                     1
                   9. pantā attiecībā uz cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu.

                  Pēc 2015. gada 8. decembrī Briselē notikušajām apspriedēm saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu Eiropas Savienība ņēma vērā Burundi valdības sniegtās atbildes un apņemšanos nodrošināt skaidrojumus attiecībā uz uzdotajiem jautājumiem un paātrināt dažas tiesvedības tiesā. Tomēr Eiropas Savienība uzskatīja, ka paustajās nostājās netika vispusīgi risināts jautājums par to, ka nav ievēroti svarīgākie elementi tās partnerattiecībās ar Burundi Republiku. Minētās nostājas arī nenodrošināja apmierinošu reaģēšanu uz Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2015. gada 17. oktobrī un 13. novembrī pieņemtajiem lēmumiem, jo īpaši vajadzību ātri sākt patiesu un iekļaujošu dialogu, kura pamatā ir Arušas nolīguma ievērošana.

                  2015. gada 13. novembrī ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/394 tika pabeigtas apspriedes un veikti atbilstoši pasākumi, kā norādīts minētā lēmuma pielikumā
                     2
                  . Tie ietvēra tāda finanšu atbalsta vai līdzekļu pārskaitīšanas (tostarp budžeta atbalsta) apturēšanu, kas sniedz tiešu labumu Burundi administrācijai vai iestādēm.

               Kopš 2020. gada mierīgās politiskās pārejas, kuras rezultātā tika ievēlēts prezidents Ndayishimiye un iecelta jauna valdība, ES ir novērojusi pozitīvu virzību, par ko liecina:

               ·konstruktīva iesaistīšanās politiskajā dialogā ar Burundi saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 8. pantu;

               ·valdības centieni atbalstīt mieru un stabilitāti, pasākumi labas pārvaldības uzlabošanai, plašsaziņas līdzekļu brīvība; deklarācijas par cilvēktiesībām, tiesiskumu un cīņu pret nesodāmību;

               ·vienošanās par ceļvedi (“Feuille de route”), kurā, reaģējot uz Padomes Lēmumu (ES) 2016/394, ietvertas Burundi valdības saistības cilvēktiesību jomā; taisnīgums un tiesiskums; uzskatu un preses brīvība; laba pārvaldība; miers, drošība un demokrātija; uzņēmējdarbības vide; vide un bioloģiskā daudzveidība;

               ·liels skaits bēgļu, kas brīvprātīgi atgriežas Burundi;

               ·sadarbības atsākšana ar starptautisko kopienu un kaimiņvalstīm.

                  Ņemot vērā minētos panākumus un saistības, misijas vadītāji savā 2021. gada 19. maija ziņojumā pauda viedokli, ka Padomes Lēmuma (ES) 2016/394 pielikumā minētie atbilstošie pasākumi ir zaudējuši nozīmi, un tāpēc ieteica, ka tie būtu jāatceļ.

                  Tomēr politiskajā dialogā, kas izveidots ar Burundi saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 8. pantu, jāturpina izskatīt šādus jautājumus:

               ·labas pārvaldības, tiesiskuma, cilvēktiesību, uzņēmējdarbības vides uzlabošana, kas ir ilgtspējīgai attīstībai vajadzīgais pamats;

               ·politiski ieslodzīto atbrīvošana, opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības locekļu atgriešanās; politiskās telpas atvēršana un nomierināšana, lai panāktu izlīgumu;

               ·pastāvīgi centieni stiprināt plašsaziņas līdzekļu brīvību;

               ·patvaļīgu aizturēšanu samazināšana; attiecīgo iestāžu labāka kontrole pār politiski saistītiem vardarbīgiem grupējumiem (“Imbonerakure”) un dažu Valsts izlūkdienesta (SNR) darbību pārskatatbildības un pārredzamības uzlabošana; tiesu sistēmas reforma, valsts nošķiršana no partijām;

               ·pilsoniskās sabiedrības / NVO neatkarības ievērošana.

                  Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir atcelt Padomes Lēmumu (ES) 2016/394, kā rezultātā tiks atcelti atbilstošie pasākumi, kas noteikti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantā minēto apspriežu secinājumos.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šis priekšlikums ir saskanīgs ar šādiem pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā:

               ·jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”, 2017. gada 8. jūnijs
                  3
               ;

               ·Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju;

               ·kopīgu paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku”, 2020. gada 9. marts
                  4
               ;

               ·ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam
                  5
               ;

               ·ES Stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju, 2012
                  6
               ;

               ·ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu III, 2020. gada 25. novembris
                  7
               .

                  ES sadarbības pamatā ir 2030. gada programma un IAM, Parīzes nolīgums un Adisabebas rīcības programma.

                  Priekšlikums ļaus pilnīgi īstenot to noteikumus, jo nodrošinās sadarbību ar Burundi valdību un vienlaikus radīs iespēju izmantot atjaunoto pastāvīgo politisko dialogu, lai turpinātu uzraudzīt to jautājumu risināšanu, kuri raisa bažas.

                •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Priekšlikums ir saskanīgs ar Komisijas prioritātēm laikposmam no 2019. gada līdz 2024. gadam, jo tās attiecas uz ārējām darbībām, proti, zaļo kursu, digitālo pārkārtošanos un datu tehnoloģijām, aliansēm ilgtspējīgai izaugsmei un pienācīgām darbvietām, labāku migrācijas vadību un pārvaldību, partnerību migrācijas jomā un pārvaldību, mieru un drošību. Tas ir saskanīgs arī ar 2016. gada Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas globālo stratēģiju.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Ņemot vērā ierosinātā pasākuma mērķi, saturu un kontekstu, materiālais juridiskais pamats ir Iekšējā nolīguma starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, 3. pants saistībā ar šā nolīguma (turpmāk “iekšējais nolīgums”) pielikuma 3. punkta otro daļu
                     8
                  .

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Atbilstīgi iekšējā nolīguma 3. pantam dalībvalstu nostāju ĀKK un EK nolīguma 96. panta īstenošanai, ja šī nostāja skar jautājumus, kas ir to kompetencē, pieņem Padome pielikumā izklāstītajā kārtībā. Saskaņā ar iekšējā nolīguma pielikuma 3. punktu šie pasākumi paliek spēkā līdz brīdim, kad Padome pēc Komisijas priekšlikuma, vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, pieņem lēmumu, ar ko groza vai atceļ iepriekš pieņemtos pasākumus, daļējas atcelšanas gadījumā rīkojoties saskaņā ar kvalificētu balsu vairākumu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Neattiecas.

               •Apspriedes ar ieinteresētajām personām

                  Šis priekšlikums ir ierosināts, ņemot vērā iepriekš minēto ziņojumu, ko sniedza ES misijas Burundi vadītāji un kas tika apspriests Āfrikas jautājumu darba grupā (COAFR) 2021. gada 25. maijā un Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas jautājumu darba grupā (ĀKK jautājumu darba grupa) 2021. gada 28. maijā. COAFR delegāti atzinīgi vērtēja pozitīvās norises un pauda atbalstu atbilstošo pasākumu atcelšanai, vienlaikus uzsverot, ka ir svarīgi nepārtraukt Burundi valdības mudināšanu turpināt progresu cilvēktiesību, tiesiskuma un pārvaldības jomā. ĀKK jautājumu darba grupas delegāti pauda atbalstu COAFR diskusijas iznākumam un uzsvēra, ka ir svarīgi saglabāt priekšrocības, piemērojot individuālas sankcijas, lai veicinātu turpmāku progresu.

               •Ietekmes novērtējums

                  Paredzams, ka atbilstošo pasākumu atcelšana radīs uzticēšanos starp ES un Burundi un normalizēs attiecības; tas varētu veicināt pozitīvo spēku stiprināšanu Burundi varas struktūrās, nodrošināt politisko dialogu par jutīgiem tematiem, palielināt ES ietekmi un stiprināt ES pozīciju Burundi saistībā ar citiem pasaules mēroga dalībniekiem.

                  Atbilstošo pasākumu atcelšana ļaus izmantot sviras efektu, ko nodrošina daudzgadu indikatīvā plānošana laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam, lai veicinātu uzlabojumus cilvēktiesību, tiesiskuma un pārvaldības jomā.

               •Pamattiesības

               Papildus tam tiks turpināti ierobežojoši pasākumi, kas vērsti pret personām, vienībām vai struktūrām, kuras grauj demokrātiju vai kavē politiska risinājuma meklēšanu Burundi, saskaņā ar Padomes Lēmumu 2015/1763
                  9
               .

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Priekšlikums neietekmē budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

                  Lai gan šis priekšlikums paredz atcelt atbilstošos pasākumus, kas uzskaitīti Padomes Lēmuma (ES) 2016/394 pielikumā, ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/1763 joprojām ir spēkā un turpmākajos mēnešos tiks pārskatīti, kā paredzēts minētajā lēmumā.

               COAFR delegāti ierosināja diskusiju par ANO Izmeklēšanas komisijas Burundi jautājumā nākotni. Pēc šīs diskusijas, lai nostiprinātu Izmeklēšanas komisijas paveikto, ANO Cilvēktiesību padome, pamatojoties uz ES rosinātu rezolūciju
                  10
               , nolēma piešķirt valsts uzraudzības pilnvaras īpašam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā Burundi.

               2021/0440 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju vārdā atceļ Padomes Lēmumu (ES) 2016/394 par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu un jo īpaši tā 3. pantu, un pielikumu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Apspriežu procedūra ar Burundi Republiku saskaņā ar 96. pantu Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū
                  11
               , ar grozījumiem
                  12
               ,
                  13
                un piemērošanas perioda pagarinājumu
                  14
               , tika izbeigta ar Padomes Lēmumu (ES) 2016/394
                  15
                un, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu un vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, tika veikti atbilstoši pasākumi, kas norādīti minētā lēmuma pielikumā.

               (2)Kopumā mierīgā politiskā pāreja, ko nodrošināja 2020. gada maija vispārējās vēlēšanas, pavēra jaunas cerības iedzīvotājiem un iespējas Burundi un tās attiecībām ar partneriem.

               (3)Kopš tā laika Savienība ir atzinīgi novērtējusi Burundi valdības panāktās pozitīvās norises attiecībā uz cilvēktiesībām, labu pārvaldību un tiesiskumu, kā arī saistības, ko tā uzņēmusies savā ceļvedī (“Feuille de route”), lai šajās jomās gūtu turpmākus uzlabojumus.

               (4)Tika izveidota valdība, kas apņēmusies īstenot reformas, kuras vajadzīgas valsts attīstībai un stabilitātei, un sasniegti daudzsološi panākumi Lēmumā (ES) 2016/394 noteikto saistību īstenošanā.

               (5)Saskaņā ar Komisijas novērtējumu un vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, secināts, ka vairs nav spēkā Lēmuma (ES) 2016/394 pieņemšanas iemesli, kas tajā izklāstīti. Tādējādi minētais lēmums dalībvalstu vārdā — jautājumos, kas ir to kompetencē, — būtu jāatceļ.

               (6)Joprojām saglabājas problēmas cilvēktiesību, labas pārvaldības un tiesiskuma jomā, un Burundi iestādēm ir jāpanāk turpmāks progress, tostarp jāīsteno ceļvedis un jāturpina pašreizējais politiskais dialogs.

               (7)Burundi joprojām ir nestabila, un ievēlētajām iestādēm ir vajadzīgs starptautisku partneru atbalsts, lai īstenotu valsts reformu un attīstības programmas.

               (8)Eiropas Savienībai un dalībvalstīm kopā ar citiem starptautiskiem partneriem būtu jāatbalsta valsts iestāžu pašreizējie centieni stabilizēt un konsolidēt demokrātiskās iestādes, veicināt cilvēktiesības, labu pārvaldību un tiesiskumu un īstenot saistības, kas pieņemtas ceļvedī, lai šajās jomās panāktu turpmākus uzlabojumus,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Dalībvalstu vārdā atceļ Lēmumu (ES) 2016/394 jautājumos, kas ir to kompetencē.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.). ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums tika grozīts ar nolīgumu, kas parakstīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kas parakstīts 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp). ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma piemērošanas periods tika pagarināts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2019. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (OV L 001, 3.1.2020., 3. lpp.), kas grozīts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020 (OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.) un ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2021. gada 26. novembra Lēmumu Nr. 3/2021 (OV L 441, 9.12.2021., 3. lpp.), līdz 2022. gada 30. jūnijam vai līdz jaunā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma spēkā stāšanās brīdim vai provizoriskai piemērošanai atkarībā no tā, kas notiek vispirms.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/394 (2016. gada 14. marts) par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu (OV L 73, 18.3.2016., 90. lpp.).

                     (3)

                        Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums “Jaunais Eiropas Konsenss par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne”” (OV C 210, 30.6.2017., 1. lpp.).

                     (4)

                        Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ceļā uz visaptverošu stratēģiju ar Āfriku”, (JOIN(2020) 4 final).

                     (5)

                        Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā” (JOIN(2020) 5 final).

                     (6)

                        ES Stratēģiskais satvars un ES rīcības plāns (COUNCIL 11855/12).

                     (7)

                        Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns III — vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā (JOIN(2020 17 final).

                     (8)

                        Iekšējais nolīgums starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kas jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.).

                     (9)

                        Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1763 (2015. gada 1. oktobris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Burundi (OV L 257, 2.10.2015., 37. lpp.).

                     (10)

                        Cilvēktiesību padome, Cilvēktiesību stāvoklis Burundi, A/HRC/48/16.

                     (11)

                        OV 2000 L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

                     (12)

                        Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas noslēgts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.). ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums tika grozīts ar nolīgumu, kas parakstīts 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kas parakstīts 2010. gada 22. jūnijā Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp). ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma piemērošanas periods tika pagarināts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2019. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu (OV L 420001, 3.1.2020., 3. lpp.), kas grozīts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2020. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 2/2020 (OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.) un ĀKK un ES Vēstnieku komitejas 2021. gada 26. novembra Lēmumu Nr. 3/2021 (OV L 441, 9.12.2021., 3. lpp.), līdz 2022. gada 30. jūnijam vai līdz jaunā ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma spēkā stāšanās brīdim vai provizoriskai piemērošanai atkarībā no tā, kas notiek vispirms.

                     (13)

                        Nolīgums, ar kuru otro reizi groza Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

                     (14)

                        ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmums Nr. 3/2019 (2019. gada 17. decembris) pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2020/2] (OV L 1, 3.1.2020., 3. lpp.), kas grozīts ar ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 2/2020 (2020. gada 4. decembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2020/2052] (OV L 420, 14.12.2020., 32. lpp.) un ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2021 (2021. gada 26. novembris) grozīt ĀKK un ES Vēstnieku komitejas Lēmumu Nr. 3/2019 pieņemt pārejas posma pasākumus, ievērojot ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 95. panta 4. punktu [2021/2175] (OV L 441, 9.12.2021., 3. lpp.).

                     (15)

                        Padomes Lēmums (ES) 2016/394 (2016. gada 14. marts) par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu (OV L 73, 18.3.2016., 90. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.12.2021
            COM(2021) 570 final
            2021/0430(CNS)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Covid-19 pandēmija ir izraisījusi dziļāko ekonomikas lejupslīdi Eiropas Savienībā pēdējo desmitgažu laikā
                  1
               , kam sekoja ātra un apņēmīga politikas reakcija gan valstu, gan ES līmenī. Visas dalībvalstis papildus saviem “automātiskajiem stabilizatoriem” ir pieņēmušas ārkārtas diskrecionāros pasākumus, lai atbalstītu saimniecisko darbību un mazinātu sociālo ietekmi.

               ES arī veica vēl nepieredzētus pasākumus, lai pārvarētu krīzi. ES daudzgadu finanšu shēma līdz ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (NextGenerationEU) ir lielākā stimulu pakete, kas jebkad finansēta no ES budžeta, un tās kopējā summa ir 1,8 triljoni EUR 2018. gada cenās. Padome 2020. gada 14. decembrī ar Eiropas Parlamenta atbalstu oficiāli apstiprināja NextGenerationEU
                  2
               , un tā ietvaros tiks izmantoti 750 miljardi EUR (2018. gada cenās), kas piesaistīti kapitāla tirgos, lai ierobežotā laikposmā finansētu konkrētas atveseļošanas un noturības darbības nolūkā veicināt ekonomikas izaugsmi un investēt noturībā un zaļākā un digitālā nākotnē.

               Ir vajadzīgi pietiekami ieņēmumi, lai segtu NextGenerationEU aizņēmumu finansēšanas izmaksas, kas sadalītas pa trim desmitgadēm. Pamatsummas atmaksu var sākt pirms daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam beigām, ja summas, kas nav izmantotas procentu maksājumiem, ir mazākas, nekā plānots, un ja tiek ieviesti jauni pašu resursi
                  3
               , un tā ir jāpabeidz līdz 2058. gada beigām
                  4
               .

               2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā
                  5
                Eiropas Parlaments, Padome un Komisija norādīja, ka ar izdevumiem no Savienības budžeta, kas saistīti ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta atmaksu, nevajadzētu izraisīt daudzgadu finanšu shēmas programmu izdevumu vai ieguldījumu instrumentu nepamatotu samazināšanu. Saskaņā ar minēto iestāžu nolīgumu turklāt ir vēlams mazināt NKI pašu resursu palielinājumus dalībvalstīm. Minētās trīs iestādes vienojās, ka tās “strādās pie tā, lai ieviestu pietiekami daudz jaunu pašu resursu nolūkā segt summu, kas atbilst gaidāmajiem izdevumiem saistībā ar atmaksu”
                  6
               . Komisija apņēmās 2021. gadā iesniegt priekšlikumus par jauniem pašu resursiem, kas būtu ieviešami, vēlākais, 2023. gada 1. janvārī
                  7
               .

               2.GROZĪJUMU PRIEKŠLIKUMA SATURS

               Komisija ierosina ieviest jaunus pašu resursus, kas nodrošinātu ES nepieciešamos resursus, jo īpaši ņemot vērā jaunos budžeta izdevumus NextGenerationEU aizņēmumu finansēšanas izmaksu atmaksāšanai un Sociālajam klimata fondam
                  8
               .

               Grozītajā priekšlikumā ir noteikts, ka 25 % no lielākās daļas ieņēmumu, kas gūti no emisiju kvotu tirdzniecības izsolēm, tiks nodoti ES budžetā. Tas ietver ieņēmumus no pašreizējās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas stacionārām iekārtām un aviācijai, par ko tiktu izsolītas papildu kvotas, kā arī tās attiecināšanu uz jūras transportu un atsevišķas emisiju tirdzniecības ieviešanu autotransportam un ēkām saskaņā ar priekšlikumu grozīt Direktīvu 2003/87/EK
                  9
               .

               Tas neattiecas uz Eiropas Investīciju bankas izsolītajām kvotām Inovāciju fondam un Modernizācijas fonda sākotnējo piešķīrumu. Lai saglabātu neitralitāti, pašu resursu tvērums ietver arī kvotas, kas principā paredzētas dalībvalstu veiktajām izsolēm, kuras, pamatojoties uz dalībvalstu rīcības brīvību, tiek bez maksas nodotas elektroenerģijas nozarei, tiek izmantotas, lai nodrošinātu atbilstību kopīgo centienu nozarēs, vai kuras izsola Eiropas Investīciju banka Modernizācijas fonda vajadzībām.

               Lai novērstu iespējamo sociālo ietekmi saistībā ar emisiju tirdzniecības ieviešanu autotransportam un ēkām, Komisija ir ierosinājusi izveidot Sociālo klimata fondu. Šis fonds sniegs labumu neaizsargātām mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem. Fonda darbības laikā tas tiks finansēts no Savienības budžeta pašu resursiem, tostarp, sākot no 2026. gada, no ieņēmumiem no emisijas kvotu tirdzniecības autotransporta un ēku nozarē. Fonda kopējais finansējums laikposmam no 2025. līdz 2032. gadam būs 72,2 miljardi EUR faktiskajās cenās, kas principā atbilst aptuveni 25 % no gaidāmajiem ieņēmumiem no jaunās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ēkām un autotransportam 2026.–2032. gadā.

               Tiek ierosināts pagaidu solidaritātes korekcijas mehānisms, lai mazinātu uz emisiju tirdzniecību balstīto pašu resursu regresīvo distributīvo ietekmi, ieviešot maksimālo iemaksu dalībvalstīm ar zemākiem ienākumiem un oglekļietilpīgām dalībvalstīm un minimālo iemaksu — dalībvalstīm, kurās parasti ir augstāki ienākumi un zemas oglekļa emisijas. Tas ļaus izvairīties no tā, ka pārejas periodā uz ilgtspējīgāku ekonomiku un sabiedrību dažas dalībvalstis ES budžetā iemaksā nesamērīgi daudz salīdzinājumā ar savas ekonomikas lielumu, un nodrošinās taisnīgas iemaksas no visiem.

               Šajā priekšlikumā noteikts, ka daļa no ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātus, tiks ieskaitīta ES budžetā kā pašu resursi valstu iemaksu veidā.

               Visbeidzot, šis priekšlikums paredz, ka dalībvalstis veiks valstu iemaksas ES budžetā, pamatojoties uz lielāko un ienesīgāko starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļu, kas pārdalīta dalībvalstīm, ja tās ir galamērķa tirgus jurisdikcijas, kurās attiecīgās preces vai pakalpojumi tiek izmantoti vai patērēti, saskaņā ar ESAO/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā izveidotā iekļaujošā satvara vienošanos
                  10
                par starptautiskās nodokļu sistēmas reformu. Lai gan darbs pie Daudzpusējās konvencijas joprojām turpinās starptautiskā līmenī, Komisija ir paziņojusi, ka 2022. gadā tā iesniegs priekšlikumu Padomes direktīvai, kas nodrošinās Daudzpusējās konvencijas par nodokļu uzlikšanas tiesību daļēju pārdali konsekventu īstenošanu.

               3.TIESISKAIS REGULĒJUMS

               3.1.Pašu resursu lēmums

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. panta trešo daļu Padome pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu “var noteikt jaunas pašu resursu kategorijas vai likvidēt esošu kategoriju”. Šis noteikums nepārprotami ļauj grozīt Pašu resursu lēmumu, lai pievienotu jaunus pašu resursus, kā noteikts Iestāžu nolīgumā.

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. panta trešajā daļā noteikto īpašo likumdošanas procedūru Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem pārskatīto lēmumu. Lēmums stāsies spēkā, tiklīdz to būs pieņēmušas dalībvalstis saskaņā ar savām konstitucionālajām prasībām.

               3.2.Īstenošanas tiesību akti

               Vienlaikus Padomei ir jāgroza īstenošanas pasākumi, kas saistīti ar pašu resursu sistēmu, lai nodrošinātu, ka tie joprojām atbilst paredzētajam mērķim. Turklāt ir vajadzīgi jauni noteikumi, kas darītu pieejamus visus jaunos pašu resursus. Nepieciešamos priekšlikumus Komisija iesniegs 2022. gada pirmajā pusē.

               2021/0430 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 311. panta trešo daļu,

               ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

               saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)NextGenerationEU, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094
                  11
               , 2018. gada cenās izmantos 750 miljardus EUR, kas piesaistīti finanšu tirgos kā pagaidu atveseļošanas instruments, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un noturīgu ekonomikas atveseļošanos visā Savienībā un atvieglotu ekonomiskā atbalsta īstenošanu Covid-19 pandēmijas izraisītajā ārkārtas situācijā, kā arī veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

               (2)Līdzekļu, kas izmantojami izdevumiem saskaņā ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu, pamatsummas un attiecīgo procentu atmaksu finansēs no Savienības vispārējā budžeta, tostarp no pietiekamiem ienākumiem no jaunajiem pašu resursiem, kurus ieviesīs pēc 2021. gada. 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā
                  12
                Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzina to, cik būtisks ir Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta konteksts, un norādīja, ka ar izdevumiem no Savienības budžeta, kas saistīti ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta atmaksu, nevajadzētu izraisīt DFS programmu izdevumu vai ieguldījumu instrumentu nepamatotu samazināšanu. Minētajā Iestāžu nolīgumā arī norādīts, ka “turklāt ir vēlams mazināt NKI pašu resursu palielinājumus dalībvalstīm”.

               (3)ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
                  13
               , ir galvenā Savienības klimata politikas daļa. Ņemot vērā emisijas kvotu tirdzniecības ciešo saikni ar Savienības klimata politikas mērķiem, ir lietderīgi daļu no attiecīgajiem ieņēmumiem piešķirt Savienības budžetam.

               (4)Emisijas kvotu tirdzniecības pašu resursi ietver daļu no ieņēmumiem, kas gūti, izsolot kvotas visās nozarēs, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK. Saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842
                  14
                dalībvalstis var nolemt neizsolīt daļu no kopējā Direktīvā 2003/87/EK noteiktā kvotu daudzuma vai nodot un izsolīt to ar minēto direktīvu izveidotajam Modernizācijas fondam. Šīs kvotas būtu arī jāizmanto, lai aprēķinātu pašu resursu summu, pamatojoties uz emisijas kvotu tirdzniecību. Ir lietderīgi izslēgt kvotas Modernizācijas fonda sākotnējam piešķīrumam un kvotas Inovāciju fondam.

               (5)Lai izvairītos no pārmērīgas regresīvas ietekmes uz iemaksām no emisijas kvotu tirdzniecības, tiesīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka maksimālās iemaksas. Laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam dalībvalstis ir tiesīgas, ja nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, ko nosaka pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2020. gadu, ir mazāks par 90 % no ES vidējā rādītāja. Laikposmam no 2028. līdz 2030. gadam būtu jāizmanto nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju 2025. gadā. Maksimālā iemaksa būtu jānosaka, salīdzinot dalībvalstu daļu kopējā pašu resursā, kas pamatojas uz emisiju tirdzniecību (“ETS pašu resursi”), ar šo dalībvalstu daļu Savienības nacionālajā kopienākumā. Minimālā iemaksa būtu jānosaka visām dalībvalstīm, kuru daļa no ETS pašu resursu kopējās summas ir mazāka par 75 % no to daļas Savienības nacionālajā kopienākumā.

               (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX]
                  15
                izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, lai papildinātu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un nodrošinātu Savienības klimata politikas efektivitāti. Ņemot vērā oglekļa ievedkorekcijas mehānisma ciešo saikni ar Savienības klimata politiku, daļa no ieņēmumiem no sertifikātu pārdošanas būtu jāpārskaita Savienības budžetā kā pašu resurss.

               (7)Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un G20 Iekļaujošā satvara darba grupa nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā 2021. gada oktobrī panāca vienošanos par to, lai 25 % no lielu starptautisku uzņēmumu atlikušās peļņas virs 10 % rentabilitātes sliekšņa piešķirtu iesaistītajām tirgus jurisdikcijām (“ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanās”). Pašu resurss būtu jāveido tā, ka starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļai, kas pārdalīta dalībvalstīm [saskaņā ar Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali īstenošanu], piemēro vienotu piesaistīšanas likmi.

               (8)Noteikumi par iemaksām no kvotu izsolēm saskaņā ar pašreizējo emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra. Kad Direktīva 2003/87/EK būs grozīta, noteikumi par iemaksām no izsolītajām kvotām saskaņā ar pārskatīto emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu būtu jāpiemēro no pirmās dienas pēc minēto grozījumu transponēšanas termiņa pēdējās dienas. Noteikumi par iemaksām no oglekļa ievedkorekcijas mehānisma būtu jāpiemēro no regulas piemērošanas dienas. [Noteikumi par ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanos stājas spēkā, tiklīdz piemēro Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali īstenošanu un ir stājusies spēkā Daudzpusējā konvencija,]

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Grozījumi Lēmumā (ES, Euratom) 2020/2053

               Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 groza šādi:

               (1)lēmuma 2. pantu groza šādi:

               (a)panta 1. punktam pievieno šādu e) apakšpunktu:

               “e) vienotas likmes 25 % apmērā piemērošana

               (1)ieņēmumiem, ko dalībvalstis guvušas, izsolot kvotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK
                  16
               1 3.d, 10. un 30.d pantu;

               (2)summai, kas aprēķināta, reizinot ikgadējo kvotu apjomu, attiecībā uz kuru attiecīgā dalībvalsts piemēro kādu no šīm iespējām:

               (a)Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantā minēto iespēju piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas;

               (b)iespēju ierobežotā apjomā anulēt kvotas, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842
                  17
               2 6. panta 1. punktā;

               (c)Direktīvas 2003/87/EK 10.d panta 4. punktā minēto kvotu izmantošanu izsolēs Modernizācijas fondam saskaņā ar minētās direktīvas 10.d panta 3. punktu;

               ar to kvotu vidējo svērto cenu, kuras izsola kopējā izsoles platformā tajā gadā, kurā šīs kvotas tiktu izsolītas;”;

               (b)panta 1. punktam pievieno šādu f) apakšpunktu:

               “f) vienotas piesaistīšanas likmes piemērošana, kas vienāda ar 75 % no ieņēmumiem, kuri gūti, pārdodot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX]
                  183 izveidotā oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātus;”;

               (c)panta 1. punktam pievieno šādu g) apakšpunktu:

               “g) vienotas piesaistīšanas likmes 15 % apmērā piemērošana starptautisku uzņēmumu atlikušās peļņas daļai, kas pārdalīta dalībvalstīm saskaņā ar [Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali
                  194.]”;

               (d)iekļauj šādu 2.a punktu:

               “2.a
                     Atkāpjoties no 1. punkta e) apakšpunkta, līdz 2030. finanšu gadam piemēro šādus noteikumus:

               (a)ja dalībvalsts daļa ieņēmumu kopapjomā, ko iegūst, piemērojot 1. punkta e) apakšpunktu, ir mazāka par 75 % no tās daļas Savienības nacionālajā kopienākumā, minētā dalībvalsts dara pieejamu summu, kas vienāda ar 75 % no minētās nacionālā kopienākuma daļas, kuru reizina ar ieņēmumu kopsummu, kas iegūta, piemērojot 1. punkta e) apakšpunktu;

               (b)dalībvalsts daļa ieņēmumu kopapjomā, ko iegūst, piemērojot 1. punkta e) apakšpunktu, nepārsniedz 150 % no minētās dalībvalsts daļas Savienības nacionālajā kopienākumā attiecībā uz dalībvalstīm, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no Savienības vidējā rādītāja, ko mēra pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina, pamatojoties uz 2020. gada rādītājiem 2023.–2027. gadā un uz 2025. gada rādītājiem — 2028.–2030. gadā.

               Nacionālais kopienākums, kas minēts a) un b) apakšpunktā, ir nacionālais kopienākums tirgus cenās, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/516
                  205 1. panta 1. punktā.”

               2. pants

               Stāšanās spēkā un piemērošana

               Padomes ģenerālsekretārs paziņo dalībvalstīm par šo lēmumu.

               Dalībvalstis nekavējoties paziņo Padomes ģenerālsekretāram par to, ka ir pabeigtas šā lēmuma apstiprināšanas procedūras saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām.

               Šis lēmums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad saņemts pēdējais no otrajā daļā minētajiem paziņojumiem.

               Lēmuma 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro no 2023. gada 1. janvāra attiecībā uz ieņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 3.d un 10. pantu un no nākamās dienas pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) [XXX]
                  216, ar kuru groza Direktīvu 2003/87/EK, transponēšanas termiņa pēdējās dienas — attiecībā uz ieņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 30.d pantu.

               Lēmuma 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro no dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) [XXX], ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.

               Lēmuma 1. panta 1. punkta c) apakšpunktu piemēro no

               pirmās dienas, kad sāk piemērot [Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali], vai

               Daudzpusējās konvencijas spēkā stāšanās un piemērošanas dienas atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.

               3. pants

               Adresāti

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Saskaņā ar Eurostat datiem ES iekšzemes kopprodukts 2020. gadā saruka par aptuveni 5,9 %.

                     (2)

                        Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.).

                     (3)

                        Eiropadomes 2020. gada jūlija secinājumu 150. punktā arī norādīts, ka “[i]eņēmumus no jaunajiem pašu resursiem, kas ieviesti pēc 2021. gada, izmantos ar Next Generation EU saistīto aizņēmumu pirmstermiņa atmaksai”.

                     (4)

                        Saskaņā ar 5. panta 2. punktu Padomes Lēmumā (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (“Pašu resursu lēmums”) neatmaksājamā atbalsta atmaksa nedrīkst pārsniegt 29,25 miljardus EUR gadā (2018. gada cenās).

                     (5)

                        Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (OV L 433I, 22.12.2020., 28.–46. lpp.).

                     (6)

                        II pielikuma F. punkts.

                     (7)

                        Komisijas darba programma 2021. gadam, COM(2020) 690 final.

                     (8)

                        Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu (COM(2021) 568 final).

                     (9)

                        Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757 (COM/2021/551 final).

                     (10)

                        Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy (Paziņojums par divu pīlāru risinājumu attiecībā uz tādu nodokļu problēmu novēršanu, kas rodas no ekonomikas digitalizācijas), ESAO/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas projekts, 2021. gada 8. oktobris.

                     (11)

                        Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.).

                     (12)

                        Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju (2020. gada 16. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (OV L 433I, 22.12.2020., 28. lpp.).

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

                     (14)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

                     (15)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) [XXX], ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (OV L [...], [...], [...]. lpp.).

                     (16)
                  1
                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

                     (17)
                  2
                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).

                     (18)
                  3
                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) [XXX], ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.

                     (19)
                  4
                        [Direktīva (ES) XXX, ar ko īsteno ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanos].

                     (20)
                  5
                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/516 (2019. gada 19. marts) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula) (

                     OV L 91, 29.3.2019., 19. lpp.

                  ).

                     (21)
                  6
                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) XXX/XXXX (dd/mm/gg).