               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.6.2019
            COM(2019) 296 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            2019/0141(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no tarifa likmes kvotas, kas paredzēta 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 617/2009 Eiropas Savienība ir atvērusi ikgadēju tarifa likmes kvotu
                     1
                   augstas kvalitātes liellopu gaļai (“tarifa likmes kvota”) saskaņā ar Saprašanās memorandu starp Eiropas Komisiju un Amerikas Savienotajām Valstīm un ar tā pārskatīto redakciju, proti, 2013. gada 21. oktobra pārskatīto Saprašanās memorandu ar Amerikas Savienotajām Valstīm par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem
                     2
                  . Pārskatīto saprašanās memorandu Savienība un Amerikas Savienotās Valstis 2014. gada 14. aprīlī darīja zināmu PTO Strīdu izšķiršanas padomei, un šajā memorandā ir izklāstīts ceļvedis, kura mērķis ir atrisināt PTO strīdu EK – Pasākumi attiecībā uz gaļu un gaļas produktiem (hormoni) (DS26) (“EK strīds par hormoniem”).

                  2016. gada decembrī Amerikas Savienotās Valstis veica pasākumus, kuru mērķis bija atjaunot paaugstinātus nodokļus dažiem ES produktiem sakarā ar strīdu lietā DS26. Nodokļu atjaunošanas procedūra tika uzsākta pēc ASV liellopu gaļas nozares pieprasījuma, jo tā pauda ar tarifa likmes kvotas īstenošanu saistītas bažas.

                  Lai novērstu paaugstinātu nodokļu atjaunošanu dažiem ES produktiem, Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis par pārskatītā saprašanās memoranda darbību rīkoja apspriedes atbilstīgi tā IV panta 1. punkta b) apakšpunktam, un to laikā Amerikas Savienotās Valstis prasīja tām iedalīt daļu no tarifa likmes kvotas, kas atvērta saskaņā ar pārskatīto saprašanās memorandu.

                  Savienības interesēs ir iedalīt Amerikas Savienotajām Valstīm daļu no tarifa likmes kvotas, jo tad abas puses varētu PTO strīdam lietā DS26 panākt abpusēji pieņemamu risinājumu, kas paziņojams PTO Strīdu izšķiršanas padomei.

                  2018. gada 19. oktobrī Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā ar Amerikas Savienotajām Valstīm sākt sarunas par tarifa likmes kvotas darbību, kuru mērķis bija Amerikas Savienotajām Valstīm iedalīt daļu no tarifa likmes kvotas, lai rastu galīgu risinājumu PTO strīdam lietā DS26. Šīs sarunas noslēdzās sekmīgi.

                  Turklāt Padome pilnvaroja Komisiju, ciktāl nepieciešams, censties no citām nozīmīgām piegādātājvalstīm, uz kurām attiecas tarifa likmes kvota, atbilstoši piemērojamajiem PTO noteikumiem saņemt piekrišanu minētās tarifa likmes kvotas sadalījumam pa valstīm. Lai panāktu atbilstību GATT XIII panta 2. punktam gadījumos, kad tarifa kvota tiek sadalīta starp piegādātājvalstīm, pusei, kas tarifa kvotu sadala, būtu jātiecas panākt visu nozīmīgo piegādātāju piekrišanu tarifa kvotas daļu sadalījumam. Lai nodrošinātu, ka tarifa likmes kvotas sadalījums pa valstīm atbilst ES saistībām PTO, ES ir jātiecas saņemt piekrišanu no citiem nozīmīgiem piegādātājiem, uz kuriem attiecas tarifa likmes kvota (Austrālija, Urugvaja un Argentīna). Tāpēc Komisija centās panākt nozīmīgo piegādātājvalstu piekrišanu un ar 2019. gada 10., 20. un 31. maija apstiprinājuma vēstulēm saņēma minēto valstu rakstisku piekrišanu Amerikas Savienotajām Valstīm iedalītajai tarifa likmes kvotas daļai.

               •Saskanība ar esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā

               Neattiecas.

               •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

               Neattiecas.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               LESD 207. panta 3. punkts un 207. panta 4. punkta pirmā daļa, lasīta saistībā ar 218. panta 5. punktu.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Neattiecas, jo kopējā tirdzniecības politika ir Savienības ekskluzīvā kompetencē (LESD 3. panta 1. punkta e) apakšpunkts).

               •Proporcionalitāte

               Neattiecas.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Starptautisks nolīgums ir piemērots instruments, ar ko Amerikas Savienotajām Valstīm iedalīt tarifa likmes kvotas daļu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

               Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

               Neattiecas.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Neattiecas.

               •Pamattiesības

               Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Nav.

               2019/0141 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no tarifa likmes kvotas, kas paredzēta 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu, lasītu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 617/2009
                  3
                Eiropas Savienība ir atvērusi ikgadēju tarifa likmes kvotu augstas kvalitātes liellopu gaļai (“tarifa likmes kvota”).

               (2)2018. gada 19. oktobrī Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā ar Amerikas Savienotajām Valstīm sākt sarunas par tarifa likmes kvotas darbību, arī par tarifa likmes kvotas sadalījumu pa valstīm, ar mērķi galīgi atrisināt PTO strīdu lietā DS26 (EK – Pasākumi attiecībā uz gaļu un gaļas produktiem (hormoni)).

               (3)Šīs sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm tika sekmīgi noslēgtas 2019. gada 27. februārī.

               (4)Turklāt Padome ir pilnvarojusi Komisiju, ciktāl nepieciešams, censties no citām nozīmīgajām piegādātājvalstīm, uz kurām attiecas tarifa likmes kvota, atbilstoši piemērojamajiem PTO noteikumiem saņemt piekrišanu minētās tarifa likmes kvotas sadalījumam pa valstīm.

               (5)Citas nozīmīgās piegādātājvalstis ir rakstiski apstiprinājušas, ka piekrīt minētajam tarifa likmes kvotas sadalījumam pa valstīm.

               (6)Tāpēc iepriekš minētais nolīgums būtu Savienības vārdā jāparaksta, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā, ņemot vērā turpmāk minētā nolīguma noslēgšanu, tiek apstiprināta tāda nolīguma starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību parakstīšana, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa likmes kvotas, kas minēta pārskatītajā Saprašanās memorandā starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem (2014)
                  4
               .

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas tiesīgas Savienības vārdā parakstīt nolīgumu.

               .

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 617/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam (OV L 182, 15.7.2009., 1. lpp.).

                     (2)

                        OV L 27, 30.1.2014., 2. lpp.

                     (3)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 617/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam (OV L 182, 15.7.2009., 1. lpp.).

                     (4)

                        Nolīguma teksts tiks publicēts kopā ar lēmumu par tā noslēgšanu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.6.2019
            COM(2019) 296 final/2 – DOWNGRADED on 16.7.2019
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no tarifa likmes kvotas, kas paredzēta 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 617/2009 par autonomas tarifu kvotas atvēršanu augstas kvalitātes liellopu gaļas importam

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMS STARP

               AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM

               UN EIROPAS SAVIENĪBU,
               AR KURU AMERIKAS SAVIENOTAJĀM VALSTĪM IEDALA DAĻU NO AUGSTAS KVALITĀTES LIELLOPU GAĻAS TARIFA LIKMES KVOTAS, KAS MINĒTA

               PĀRSKATĪTAJĀ SAPRAŠANĀS MEMORANDĀ
               PAR TĀDAS LIELLOPU GAĻAS IMPORTU, KAS IEGŪTA NO DZĪVNIEKIEM, KURIEM NAV IZĒDINĀTI DAŽI AUGŠANU VEICINOŠI HORMONI, UN PAR PAAUGSTINĀTIEM NODOKĻIEM, KO AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS PIEMĒRO DAŽIEM EIROPAS SAVIENĪBAS PRODUKTIEM (2014)

               Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība, kas ir Puses pārskatītajam 2013. gada 21. oktobra Saprašanās memorandam starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem (turpmāk “2014. gada saprašanās memorands”), ir vienojušās šādi.

               1. pants

               Mērķi

               Šā Nolīguma mērķi ir:

               1.iedalīt Amerikas Savienotajām Valstīm daļu no augstas kvalitātes liellopu gaļas autonomās tarifa likmes kvotas (“tarifa likmes kvota”), kuras apmērs ir 45 000 tonnu (produktu svars) un kura minēta 2014. gada saprašanās memoranda II panta 4. punktā, II panta 5. punktā un VI pantā, un

               2.papildināt vai grozīt dažas Pušu tiesības un pienākumus, kas minēti 2014. gada saprašanās memoranda III, IV, V, VII un VIII pantā.

               2. pants

               Kvotas sadalījums

               1.Eiropas Savienība iedala Amerikas Savienotajām Valstīm 35 000 tonnu no 1. pantā minētās tarifa likmes kvotas 45 000 tonnu apmērā. Atlikušo daudzumu 10 000 tonnu apmērā dara pieejamu visām citām valstīm. Sadalījumu pakāpeniski septiņu gadu laikā (“īstenošanas periods”) ievieš šādi:

                        Amerikas Savienotās Valstis

                        Visas citas valstis

                        1. gads

                        18 500 tonnu

                        26 500 tonnu

                        2. gads

                        23 000 tonnu

                        22 000 tonnu

                        3. gads

                        25 400 tonnu

                        19 600 tonnu

                        4. gads

                        27 800 tonnu

                        17 200 tonnu

                        5. gads

                        30 200 tonnu

                        14 800 tonnu

                        6. gads

                        32 600 tonnu

                        12 400 tonnu

                        7. gads un turpmākie gadi

                        35 000 tonnu

                        10 000 tonnu

               2.Noteiktības labad uz Amerikas Savienotajām Valstīm iedalīto tarifa likmes kvotas daļu attiecas galvenie pienākumi, kas noteikti 2014. gada saprašanās memoranda II panta 1. punktā, to vidū kvotas tarifa likme nulles (0) % apmērā.

               3.Ikgadējo tarifa likmes kvotas apjomu vienmērīgi sadala starp četriem ceturksni ilgiem apakšperiodiem. Kvotas gads sākas 1. jūlijā un beidzas 30. jūnijā.

               Ja šis Nolīgums stājas spēkā citā dienā, nevis 1. jūlijā, īstenošanas perioda 1. gads sākas kvotas gada nākamā apakšperioda pirmajā dienā un ilgst četrus secīgus apakšperiodus
                  1
               . Visus attiecīgajā kvotas gadā neizmantotos daudzumus no iepriekšējiem apakšperiodiem 1. gada pirmajā dienā pieskaita īstenošanas perioda 1. gada pirmajā apakšperiodā pieejamajiem daudzumiem. Šos daudzumus Amerikas Savienotajām Valstīm un visām citām valstīm iedalītajiem daudzumiem pieskaita proporcionāli to daļai no tarifa likmes kvotas kopējā apjoma.

               3. pants

               Kvotas pārvaldība

               Augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa likmes kvotas daļu, kas iedalīta Amerikas Savienotajām Valstīm, pārvalda Eiropas Savienība, kas ievēro rindas kārtības principu. Eiropas Savienība dara visu, lai ASV iedalīto tarifa likmes kvotas daļu pārvaldītu tā, lai importētāji to varētu izmantot pilnībā. Šis pants aizstāj 2014. gada saprašanās memoranda III pantu.

               4. pants

               EK strīds par hormoniem

               1.Procedūru, kas 2016. gada decembrī uzsākta atbilstīgi grozītā 1974. gada Tirdzniecības likuma 306. panta c) punktam, Amerikas Savienoto Valstu tirdzniecības pārstāvis noslēdz ar apņemšanos neatsākt darbību, ar ko īsteno ar WT/DS26/21 doto atļauju. Amerikas Savienotās Valstis savu apņemšanos publicē ne vēlāk kā dienā, kad stājas spēkā 2. pantā noteiktais kvotas sadalījums pa valstīm 1. gadā.

               2.Īstenošanas periodā, kas minēts 2. panta 1. punktā, pārskatīšanas periodā, kas minēts 4. panta 3. punktā, un līdz 4. panta 3. punktā minētā abpusēji pieņemamā risinājuma paziņošanai:

               (a)Puses nepieprasa saskaņā ar PTO Vienošanās par noteikumiem un procedūrām, kas reglamentē strīdu izšķiršanu (“VSI”), 21. panta 5. punktu izveidot komisiju strīdā “Eiropas Kopienas – Pasākumi attiecībā uz gaļu un gaļas produktiem (hormoni)” (WT/DS26) (“EK strīds par hormoniem”);

               (b)Amerikas Savienotās Valstis neaptur tarifa koncesiju un saistīto pienākumu piemērošanu Eiropas Savienībai, ko Pasaules Tirdzniecības organizācijas Strīdu izšķiršanas padome EK strīdā par hormoniem atļāvusi apturēt pēc Amerikas Savienoto Valstu regresa uz Vienošanās par strīdu izšķiršanu 22. panta 7. punkta pamata (WT/DS26/21).

               3.Ne vēlāk kā desmit (10) gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā ASV un ES tiekas, lai tarifa likmes kvotas darbību pārskatītu nolūkā panākt abpusēji pieņemamu risinājumu, kuru pārskatīšanas beigās saskaņā ar VSI 3. panta 6. punktu paziņo PTO Strīdu izšķiršanas padomei. Pārskatīšanu pabeidz ne vēlāk kā 11 gadus pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā. Šis noteikums aizstāj 2014. gada saprašanās memoranda IV pantu.

               4.Ja Puses 11 gadu laikā pēc šā Nolīguma stāšanās spēkā šādu abpusēji pieņemamu risinājumu PTO Strīdu izšķiršanas padomei nepaziņo, ikviena Puse var izbeigt Nolīgumu saskaņā ar 6. panta 1. punktu.

               5. pants

               Pārbaudes uz vietas

               Komisija drīkst lūgt Amerikas Savienoto Valstu valdībai pilnvarot Komisijas pārstāvjus veikt pārbaudes uz vietas Amerikas Savienotajās Valstīs, ja šādas pārbaudes uz vietas tiek veiktas, nediskriminējot citu valstu piegādātājus. Minētās pārbaudes veic kopīgi ar Amerikas Savienoto Valstu kompetentajām iestādēm.

               6. pants

               Izstāšanās un ietekme

               1.Ikviena Puse drīkst izstāties no šā Nolīguma, par to rakstiski paziņojot otrai Pusei. Šo Nolīgumu izbeidz sešus mēnešus pēc dienas, kad otra Puse saņēmusi minēto paziņojumu. Izstāšanās no šā Nolīguma nav uzskatāma par izstāšanos no 2014. gada saprašanās memoranda, ja vien Puses skaidri nedeklarē šādu nodomu.

               2.Izstāšanās no 2014. gada saprašanās memoranda saskaņā ar tā V panta 4. punktu nozīmē izstāšanos no šā Nolīguma. Galvenos pienākumus, kas minēti 2014. gada saprašanās memoranda II pantā, Puses ievēro vēl sešus mēnešus no dienas, kad iesniegts V panta 4. punktā minētais paziņojums par izstāšanos.

               3.Ja paziņojums par abpusēji pieņemamu risinājumu saskaņā ar 4. panta 3. punktu PTO Strīdu izšķiršanas padomei nav sniegts, nekas šajā Nolīgumā nav interpretējams kā tāds, kas maina vienas vai otras Puses attiecīgās tiesības vai pienākumus, kas VSI noteikti sakarā ar EK strīdu par hormoniem.

               4.Nekas šajā Nolīgumā nav interpretējams kā tāds, kas personām piešķir tiesības vai uzliek pienākumus, izņemot Pušu starpā noteiktās tiesības un pienākumus, ne arī kā tāds, kas atļauj uz šo Nolīgumu tieši atsaukties tiesās un Pušu iekšējās tiesību sistēmās.

               5.Šis Nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā pēc dienas, kad abas Puses ir viena otrai paziņojušas par to iekšējo procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību 2. pantā un 4. panta 1. punktā noteiktajiem Pušu pienākumiem.

               TO APLIECINOT, attiecīgo valdību pienācīgi pilnvarotās personas ir parakstījušas šo Nolīgumu.

               SAGATAVOTS <VIETA> < DATUMS > divos eksemplāros angļu valodā, kas ir Nolīguma autentiskā teksta valoda.

               Amerikas Savienoto Valstu vārdā –

                     Eiropas Savienības vārdā –

                     (1)

                        Lielākas skaidrības labad: ja šis Nolīgums stājas spēkā kvotas gada n apakšperioda sākumā, tad 1. gada apjomu dara pieejamu četros secīgos apakšperiodos, sākot ar attiecīgā kvotas gada n apakšperiodu un beidzot ar nākamā kvotas gada n–1 apakšperiodu, un šis apjoms tiek vienādi sadalīts starp minētajiem apakšperiodiem. 2. gadā un turpmāk apjomus dara pieejamus četros secīgos apakšperiodos, sākot ar nākamā kvotas gada n apakšperiodu, un šie apjomi tiek vienādi sadalīti starp minētajiem apakšperiodiem.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.9.2019
            COM(2019) 416 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomē saistībā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas pārskatīšanu attiecībā uz standartiem un ieteicamo praksi pasažieru datu reģistra datu jomā

               PIELIKUMS

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomē saistībā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas pārskatīšanu attiecībā uz standartiem un ieteicamo praksi pasažieru datu reģistra datu jomā

               Vispārīgie principi

               Saistībā ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) darbībām, kas saistītas ar Čikāgas konvencijas 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas pārskatīšanu attiecībā uz standartu un ieteicamās prakses izstrādi pasažieru datu reģistra (PDR) datu jomā, dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs:

               (a)rīkojas saskaņā ar Savienības PDR politikas satvarā izvirzītajiem mērķiem, proti, nodrošināt drošību, aizsargāt cilvēku dzīvību un drošību un nodrošināt pamattiesību, jo īpaši tiesību uz privātumu un persondatu aizsardzību, pilnīgu ievērošanu;

               (b)veicina visu ICAO līgumslēdzēju valstu informētību par Savienības standartiem un principiem, kas saistīti ar PDR datu nosūtīšanu un noteikti attiecīgajos Savienības tiesību aktos un Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā;

               (c)veicina daudzpusēju ar pamattiesībām saskanīgu risinājumu izstrādi attiecībā uz aviokompāniju veiktu PDR datu nosūtīšanu tiesībaizsardzības iestādēm, lai nodrošinātu juridisko noteiktību, pamattiesību ievērošanu un racionalizētu gaisa pārvadātājiem uzliktos pienākumus;

               (d)veicina PDR datu apmaiņu un šādu datu apstrādes rezultātu apmaiņu ICAO līgumslēdzēju valstu starpā, kad tas tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem, pilnībā ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības;

               (e)turpina atbalstīt ICAO PDR datu vākšanas, izmantošanas, apstrādes un aizsardzības standartu izstrādē saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2017. gada 21. decembra Rezolūciju 2396 (2017);

               (f)turpina atbalstīt PDR datu vākšanas, apstrādes un analizēšanas spēju attīstību visās ICAO līgumslēdzējās valstīs, veicinot ICAO standartu un ieteicamās prakses īstenošanu, un turpina nodrošināt, ka visas to kompetentās valsts iestādes, izmantojot PDR datus un apmainoties ar tiem nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un ar tiem saistītus ceļojumus, pilnībā ievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības, kā noteikts Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2017. gada 21. decembra Rezolūcijā Nr. 2396 (2017);

               (g)veicina tādas vides izveidi, kurā starptautiskais gaisa transports var attīstīties atvērtā, liberalizētā un globālā tirgū un turpināt augt, nemazinot drošību, un vienlaikus nodrošina attiecīgo aizsardzības pasākumu ieviešanu.

               Orientējoši norādījumi

               Dalībvalstīm, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, jāatbalsta šādu standartu un principu iekļaušana jebkuros turpmākos attiecībā uz PDR datiem pieņemtos ICAO standartos un ieteicamajā praksē.

               1.Attiecībā uz PDR datu nosūtīšanas kārtību

               (a)Nosūtīšanas metode: lai nodrošinātu pārvadātāju sistēmās iekļauto persondatu aizsardzību un to, ka tiek saglabāta kontrole pār minētajām sistēmām, dati būtu jānosūta, izmantojot vienīgi “push” sistēmu.

               (b)Pārraides protokols: būtu jāveicina tādu piemērotu, drošu un atvērtu standarta protokolu izmantošana PDR datu nosūtīšanai, kuri ietilpst starptautiski atzītu atsauces protokolu klāstā, ar mērķi pakāpeniski palielināt to izmantošanu un galu galā aizstāt komercstandartus.

               (c)Datu nosūtīšanas periodiskums: PDR datu nosūtīšanas periodiskums un nosūtīšanas termiņi nedrīkstētu radīt nepamatotu slogu pārvadātājiem, un tos nosaka, nepārsniedzot to, kas ir obligāti vajadzīgs, lai nodrošinātu tiesībaizsardzību un robežu drošību nolūkā apkarot terorismu un smagus noziegumus.

               (d)Pārvadātājiem nav pienākuma vākt papildu datus: nevajadzētu pieprasīt pārvadātājiem papildu to vāktajiem PDR datiem vākt vēl citus datus vai vākt konkrēta veida datus, bet gan pieprasīt tikai, lai tie nosūta tos datus, ko tie jau vāc savas darījumdarbības ietvaros.

               2.Attiecībā uz PDR datu apstrādi

               (a)Nosūtīšanas un apstrādes termiņš: nodrošinot atbilstošu attiecīgo personu privātuma aizsardzību, PDR datus var darīt pieejamus krietnu laiku pirms lidmašīnas ielidošanas vai izlidošanas, tādējādi sniedzot iestādēm vairāk laika apstrādāt un analizēt datus un vajadzības gadījumā īstenot pasākumus.

               (b)Salīdzināšana ar iepriekš noteiktiem kritērijiem un datubāzēm: iestādēm PDR dati būtu jāapstrādā, izmantojot uz pierādījumiem balstītus kritērijus un datubāzes, kuras attiecas uz terorisma un smagu noziegumu apkarošanu.

               3.Attiecībā uz persondatu aizsardzību

               (a)Datu apstrādes likumība, godīgums un pārredzamība: ir vajadzīgs izstrādāt likumīgu pamatu persondatu apstrādei, lai personas tiktu informētas par riskiem, garantijām un tiesībām saistībā ar viņu personas datu apstrādi un par to, kā tās var izmantot savas tiesības attiecībā uz datu apstrādi.

               (b)Datu izmantošanas mērķa ierobežojums: vajadzētu skaidri noteikt, kādiem nolūkiem iestādes drīkst izmantot PDR datus, un tiem nevajadzētu pārsniegt to, kas nepieciešams izvirzīto mērķu sasniegšanai, jo īpaši attiecībā uz tiesībaizsardzību un robežu drošību ar mērķi apkarot terorismu un smagus noziegumus.

               (c)PDR datu apjoms: būtu skaidri jānosaka un sīki jāuzskaita tie PDR datu elementi, kurus aviokompānijām ir pienākums nosūtīt. Šis saraksts būtu jāstandartizē, lai nodrošinātu, ka nosūtāmo datu apjoms tiek samazināts līdz minimumam, vienlaikus novēršot tādu sensitīvu datu apstrādi, kuri cita starpā atklāj informāciju par personas rasi vai etnisko izcelsmi, politiskajiem uzskatiem, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, veselības stāvokli, dzimumdzīvi vai seksuālo orientāciju.

               (d)PDR datu izmantošana: būtu jānosaka, ka PDR datu turpmāka apstrāde atļauta tikai to sākotnējās nosūtīšanas nolūkam un tiek veikta, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ievērojot materiāltiesiskus un procesuālus nosacījumus, kuri ir atbilstīgi persondatu nosūtīšanai piemērojamajām prasībām.

               (e)PDR datu automatizēta apstrāde: automatizētās apstrādes pamatā būtu jābūt iepriekš noteiktiem objektīviem, nediskriminējošiem un uzticamiem kritērijiem, un lēmumus, kas rada nevēlamas tiesiskas sekas vai nopietni skar kādu personu, nevajadzētu pieņemt, pamatojoties vienīgi uz datu automatizēto apstrādi.

               (f)Datu saglabāšana: PDR datu saglabāšanas periods būtu jāierobežo, un tas nedrīkst būt ilgāks par sākotnējā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. Būtu jānodrošina, ka dati tiek dzēsti saskaņā ar izcelsmes valsts juridiskajām prasībām. Saglabāšanas perioda beigās PDR dati būtu jādzēš vai būtu jāveic to anonimizācija.

               (g)PDR datu izpaušana pilnvarotām iestādēm: izpaust PDR datus tālāk citām valsts iestādēm tajā pašā valstī vai citām ICAO līgumslēdzējām valstīm atļauts atsevišķos gadījumos un tikai tad, ja saņēmēja iestāde veic ar terorisma vai smagu starptautisku noziegumu apkarošanu saistītus uzdevumus un nodrošina tādu pašu aizsardzību, kādu nodrošina datus izpaudošā iestāde.

               (h)Datu drošība: jāveic atbilstīgi PDR datu drošības, konfidencialitātes un integritātes aizsardzības pasākumi.

               (i)Pārredzamība un informēšana: nepieciešamu un samērīgu ierobežojumu piemērošanas gadījumā personas būtu jāinformē par to PDR datu apstrādi un par tām piešķirtajām tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

               (j)Piekļuve, labošana un dzēšana: nepieciešamu un samērīgu ierobežojumu piemērošanas gadījumā personām būtu jābūt tiesībām piekļūt saviem PDR datiem un tiesībām labot savus PDR datus.

               (k)Tiesiskās aizsardzības līdzekļi: gadījumos, kad personas uzskata, ka ir pārkāptas viņu tiesības uz privātumu un datu aizsardzību, tām vajadzētu būt tiesībām uz efektīviem administratīvās un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

               (l)Uzraudzība un pārskatatbildība: PDR datus izmantojošām iestādēm būtu jāatskaitās neatkarīgai valsts iestādei, kurai ir efektīvas izmeklēšanas un izpildes pilnvaras un kurai būtu jāveic minēto iestāžu uzraudzība un būtu jābūt spējīgai pildīt savus uzdevumus brīvi no jebkādas, jo īpaši tiesībaizsardzības iestāžu ietekmes.

               4.Attiecībā uz PDR iekļautas informācijas apmaiņu tiesībaizsardzības iestāžu starpā

               (a)Informācijas apmaiņas veicināšana: nolūkā uzlabot starptautisko sadarbību terorisma un smagu noziegumu novēršanā, atklāšanā, izmeklēšanā un saukšanā pie atbildības par tiem būtu jāveicina PDR datu apmaiņa starp dažādu ICAO līgumslēdzēju valstu tiesībaizsardzības iestādēm atsevišķos gadījumos.

               (b)Informācijas apmaiņas drošums: informācijas apmaiņai būtu jānotiek, izmantojot piemērotus kanālus, kas nodrošina atbilstošu datu drošību, un pilnībā ievērojot starptautisko un valstu tiesisko regulējumu persondatu aizsardzības jomā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.9.2019
            COM(2019) 416 final
            2019/0195(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomē saistībā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas pārskatīšanu attiecībā uz standartiem un ieteicamo praksi pasažieru datu reģistra datu jomā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) struktūrās saistībā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”) 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas grozījumiem, kuru mērķis ir izklāstīt jaunus ICAO standartus attiecībā uz pasažieru datu reģistra (PDR) datiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”)

               Čikāgas konvencijas mērķis ir regulēt starptautisko gaisa transportu. Tā stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī, un ar to tika izveidota Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija (ICAO).

               Visas ES dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas puses.

               2.2.Starptautiskā civilās aviācijas organizācija

               ICAO ir specializēta Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūra. ICAO uzdevumi ir izstrādāt starptautiskās aeronavigācijas principus un metodes un veicināt starptautiskā aviotransporta plānošanu un attīstību.

               ICAO padome ir ICAO pastāvīga struktūra, un tās sastāvā ir 36 līgumslēdzējas valstis, kuras ICAO asambleja ievēlējusi uz trīs gadiem. 2016.–2019. gada periodā ICAO padomē ir pārstāvētas septiņas ES dalībvalstis.

               Čikāgas konvencijas 54. pantā uzskaitītajos ICAO padomes obligātajos pienākumos ietilpst starptautisku standartu un ieteicamās prakses pieņemšana, ko noformē kā Čikāgas konvencijas pielikumus.

               ICAO padome sasauc arī asambleju, kas ir ICAO suverēna struktūra. ICAO asamblejas sanāksmes notiek ne retāk kā reizi trijos gados, un tajās tiek noteikts organizācijas politiskais virziens nākamajiem trīs gadiem. ICAO asamblejas 40. sesija notiks Monreālā (Kanāda) no 2019. gada 24. septembra līdz 2019. gada 4. oktobrim.

               2.3. Paredzētais ICAO akts

               Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 54. panta 1) punktu ICAO padomei jāpieņem standarti un ieteicamā prakse. Standarti un ieteicamā prakse attiecībā uz PDR ir iekļauti Čikāgas konvencijas 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas A un D daļā. Tos papildina papildu norādījumi, jo īpaši ICAO dokuments Nr. 9944, kurā ir izklāstītas pamatnostādnes par pasažieru datu reģistra (PDR) datiem
                  1
               . PDR dati ir pasažieru persondati, kurus pretstatā citiem ar ceļošanu saistītiem datiem, piemēram, iepriekšējai pasažieru informācijai, kas tiek vākti pēc valdību pasūtījuma, aviokompānijas vāc savas darījumdarbības nolūkiem.

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes 2017. gada 21. decembrī pieņemtajā Rezolūcijā 2396 noteikts, ka ANO dalībvalstīm “ICAO standartu un ieteicamās prakses īstenošanas nolūkā ir jāattīsta spēja vākt, apstrādāt un analizēt pasažieru datu reģistra (PDR) datus un jānodrošina, ka visas to kompetentās valsts iestādes, izmantojot PDR datus un apmainoties ar tiem, pilnībā ievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības”. Turklāt minētajā rezolūcijā ICAO tiek mudināta sadarboties ar ANO dalībvalstīm nolūkā noteikt PDR datu vākšanas, izmantošanas, apstrādes un aizsardzības standartu
                  2
               .

               Šajā kontekstā Eiropas Savienības Padome 2019. gada 18. jūlijā apstiprināja informatīvu dokumentu par standartiem un principiem, kas attiecas uz pasažieru datu reģistra (PDR) datu vākšanu, izmantošanu, apstrādi un aizsardzību, kuru paredzēts iesniegt ICAO asamblejā. Šis informatīvais dokuments ir iesniegts apspriešanai Eiropas Civilās aviācijas konferencē (ECAC).

               ICAO Gaisa transporta komiteja (GTK) 2019. gada martā izveidoja Pārvadājumu atvieglošanas pasākumu komisijas darba grupu, kuras uzdevums ir izskatīt priekšlikumus par standartiem un ieteicamo praksi attiecībā uz PDR datu vākšanu, izmantošanu, apstrādi un aizsardzību saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2396 (2017). Minētā darba grupa ir pilnvarota: a) pārskatīt pašreizējos Čikāgas konvencijas 9. pielikuma 9. nodaļā ietvertos standartus un ieteicamo praksi attiecībā uz PDR, b) ņemot vērā Drošības Padomes lēmumu un apsvērumus, noteikt, vai tie jāpapildina ar papildu standartiem un ieteicamo praksi un/vai papildu norādījumiem un c) vajadzības gadījumā izstrādāt jaunus noteikumus (standartus, ieteicamo praksi un/vai papildu norādījumus) par PDR datu vākšanu, izmantošanu, apstrādi un aizsardzību.

               Diskusijas par pārskatītajiem ICAO standartiem un ieteicamo praksi attiecībā uz PDR joprojām ir agrīnā posmā. Kad paredzētie standarti būs pieņemti, tie būs saistoši visiem ICAO dalībniekiem, ieskaitot visas ES dalībvalstis, saskaņā ar Čikāgas konvenciju un ievērojot tajā paredzētos ierobežojumus. Čikāgas konvencijas 38. pantā noteikts, ka līgumslēdzējām valstīm, ja tās plāno atkāpties no standarta, par to jāziņo ICAO saskaņā ar mehānismu atšķirību paziņošanai.

               2.4.ES tiesiskais regulējums

               PDR datu apstrāde ir nozīmīgs ES kopīgās atbildes reakcijas uz terorismu un smagiem noziegumiem instruments un drošības savienības pamatelements. Ir pierādījies, ka PDR datu apstrādei, kuras gaitā tiek identificēti un izsekoti aizdomīgi ceļojumu maršruti nolūkā savākt pierādījumus un attiecīgā gadījumā atrast smagu noziegumu izdarītājus un to līdzzinātājus, kā arī atklāt noziedznieku tīklus, ir būtiska nozīme teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanā, atklāšanā, izmeklēšanā un saukšanā pie atbildības par tiem.

               Eiropas Parlaments un Padome 2016. gada 27. aprīlī pieņēma Direktīvu (ES) 2016/681 par pasažieru datu reģistra (PDR) datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem
                  3
               . Minētajā direktīvā paredzēts, ka valstu iestādes var iegūt tiešu piekļuvi aviokompāniju rīcībā esošajai būtiskajai informācijai, pilnībā ievērojot tiesības uz datu aizsardzību. Ar to visām dalībvalstīm ir nodrošināts svarīgs instruments terorisma un smagu noziegumu, tai skaitā narkotiku un cilvēku tirdzniecības un bērnu seksuālas izmantošanas, novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai. Termiņš, līdz kuram dalībvalstīm šī direktīva bija jātransponē to tiesību aktos, bija 2018. gada 25. maijs
                  4
               .

               Lai atvieglotu gaisa pārvadātāju pievienošanos dalībvalstu pasažieru informācijas nodaļām, kuras ir atbildīgas par PDR datu vākšanu un apstrādi, Eiropas Komisija 2017. gada 28. aprīlī pieņēma Īstenošanas lēmumu par kopīgiem protokoliem un datu formātiem, kas gaisa pārvadātājiem jāizmanto, nosūtot pasažieru informācijas nodaļām PDR datus
                  5
               . Minēto Īstenošanas lēmumu sāka piemērot 2018. gada aprīlī.

               Pašlaik spēkā ir divi starptautiski nolīgumi starp ES un trešām valstīm (proti, Austrāliju
                  6
                un Amerikas Savienotajām Valstīm
                  7
               ) par PDR datu apstrādi un nosūtīšanu. ES Tiesa 2017. gada 26. jūlijā pieņēma atzinumu
                  8
                par paredzēto nolīgumu starp ES un Kanādu, kas parakstīts 2014. gada 25. jūnijā. Tiesa nolēma, ka nolīgumu tādu, kāds tas paredzēts, nevar noslēgt, jo daži no tā noteikumiem nav saderīgi ar ES atzītajām pamattiesībām uz privātumu un persondatu aizsardzību. Konkrētāk, Tiesa noteica papildu juridiskās prasības attiecībā uz neatkarīgas iestādes veiktu uzraudzību, sensitīviem datiem, PDR datu automatizētu apstrādi, PDR datu apstrādes nolūkiem un PDR datu saglabāšanu, izmantošanu, izpaušanu un tālāku nosūtīšanu. Pēc tam, kad Komisija 2017. gada decembrī bija saņēmusi Padomes atļauju, 2018. gada jūnijā tika atsāktas sarunas ar Kanādu par PDR. 2019. gada 17. un 18. jūlijā Monreālā notikušajā 17. ES un Kanādas samitā ES un Kanāda pauda gandarījumu par minēto sarunu noslēgšanu. Lai gan Kanāda norādīja, ka vēl ir jāpārbauda nolīguma likumība, puses, ievērojot minēto pārbaudi, apņēmās noslēgt nolīgumu pēc iespējas drīz, tādējādi atzīstot tā nozīmīgumu drošības uzlabošanā, vienlaikus nodrošinot privātumu un persondatu aizsardzību.

               Arvien vairāk trešo valstu vāc PDR datus no gaisa pārvadātājiem, un vairākas no tām pēdējo gadu laikā ir vērsušās Komisijā, lai paustu savu ieinteresētību ar ES noslēgt starptautisku nolīgumu par pasažieru datu reģistru. Tā kā nav juridiska pamata, gaisa pārvadātāji saskaras ar tiesību normu kolīziju un riskē ar to, ka tiem tiks piemēroti naudas sodi un citas sankcijas. Vienlaikus PDR direktīvas īstenošanas nolūkā ES dalībvalstis trešo valstu gaisa pārvadātājiem pieprasa nosūtīt PDR datus dalībvalstu pasažieru informācijas nodaļām. Vairākas trešās valstis, atsaucoties uz savstarpības trūkumu, ir atteikušās nosūtīt šādus datus, savukārt citas ir draudējušas ar datu nesūtīšanu, tādējādi apdraudot ES PDR mehānisma efektivitāti.

               Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienības ekskluzīvā kompetencē ir “noslēgt starptautisku nolīgumu [..] tiktāl, ciktāl līguma slēgšana ietekmē Savienības kopīgos noteikumus vai maina to darbības jomu”. Starptautisks līgums var ietekmēt kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu, ja joma, uz kuru attiecas nolīgums, pārklājas ar Savienības tiesību aktu darbības jomu vai tā lielā mērā ietilpst Savienības tiesību aktu darbības jomā. Turklāt, lai novērtētu, vai uz jomu lielā mērā attiecas kopīgi noteikumi, jāņem vērā ne tikai šobrīd piemērojamie attiecīgās jomas Savienības tiesību akti, bet arī to turpmāka attīstība, ciktāl tā ir paredzama tādas analīzes veikšanas brīdī.

               Ņemot vērā iepriekš minētos kopīgos noteikumus un plānoto pārskatīšanu, kas paredzēta Direktīvas 2016/681
                  9
                19. pantā, var secināt, ka jautājumi, uz kuriem attiecas priekšlikums, ir Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Ņemot vērā šā jautājuma nozīmīgumu ES iekšējā un ārējā politikā un iepriekš minēto, ir jānosaka Savienības nostāja attiecībā uz PDR datu nosūtīšanu notiekošā (daudzpusējā) darba ICAO līmenī vajadzībām. Jo īpaši ES būtu jācenšas panākt, ka ICAO jaunajos PDR standartos tiek iestrādāti PDR datu nosūtīšanas un apstrādes kārtības un persondatu aizsardzības pamatprincipi, kuri jānosaka kopējā nostājā. Šajā sakarā ir svarīgi diskusijas par šādiem jauniem PDR standartiem ICAO virzīt tādā veidā, kas ir saderīgs ar ES tiesisko regulējumu un attiecīgo Tiesas judikatūru, jo īpaši attiecībā uz pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību.

               Savienības nostāja, kas ir nozīmīga gan attiecībā uz ICAO padomes galīgo lēmumu, gan uz sagatavošanas diskusijām citās ICAO struktūrās, ir noteikta saskaņā ar piemērojamo ES tiesisko regulējumu datu aizsardzības un PDR jomā, proti, Regulu (ES) 2016/679, Direktīvu (ES) 2016/680 un Direktīvu (ES) 2016/681, kā arī Līgumu un Pamattiesību hartu atbilstīgi to interpretācijai attiecīgajā Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā, jo īpaši Tiesas Atzinumā 1/15.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras locekle vai nolīguma puse
                  10
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  11
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ICAO padome ir ar nolīgumu, proti, Čikāgas konvenciju, izveidota struktūra.

               Jebkurš grozījums Čikāgas konvencijas 9. pielikuma 9. nodaļā, ko saskaņā ar Konvencijas 54. panta l) punktu pieņēmusi ICAO padome, būs akts ar juridiskām sekām. Šāds grozījums var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, jo īpaši Direktīvu (ES) 2016/681, kā arī starptautiskos nolīgumus PDR jomā, kuri jau ir vai tikai tiks noslēgti starp ES un trešām valstīm.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Ja ar paredzēto aktu vienlaikus vēlas sasniegt vairākus mērķus vai tam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots citam, saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta mērķi un komponenti attiecas uz datu aizsardzību un policijas sadarbību. Šie paredzētā akta elementi ir nesaraujami saistīti un nav pakārtoti cits citam.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 16. panta 2. punkts un 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 16. panta 2. punktam un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2019/0195 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomē saistībā ar Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas pārskatīšanu attiecībā uz standartiem un ieteicamo praksi pasažieru datu reģistra datu jomā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. pantu 2. punktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”), kas regulē starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to tika izveidota Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (“ICAO”).

               (2)Dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas līgumslēdzējas valstis un ICAO locekles, savukārt Savienībai ir novērotājas statuss konkrētās ICAO struktūrās, tai skaitā asamblejā un citās tehniskās struktūrās.

               (3)Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 54. panta l) punktu ICAO padome var pieņemt starptautiskus standartus un ieteicamo praksi.

               (4)Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padome savā 2017. gada 21. decembrī pieņemtajā Rezolūcijā 2396 (2017) noteica, ka ANO dalībvalstīm ICAO standartu un ieteicamās prakses īstenošanas nolūkā ir jāattīsta spēja vākt, apstrādāt un analizēt pasažieru datu reģistra (PDR) datus un jānodrošina, ka visas to kompetentās valsts iestādes, izmantojot PDR datus un apmainoties ar tiem nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un ar tiem saistītus ceļojumus, pilnībā ievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības
                  12
               .

               (5)Turklāt Rezolūcijā 2396 (2017) ICAO tika mudināta sadarboties ar ANO dalībvalstīm nolūkā noteikt PDR datu vākšanas, izmantošanas, apstrādes un aizsardzības standartu.

               (6)Standarti un ieteicamā prakse attiecībā uz PDR ir iekļauti Čikāgas konvencijas 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas A un D daļā. Tos papildina papildu norādījumi, jo īpaši ICAO dokuments Nr. 9944, kurā ir izklāstītas pamatnostādnes par pasažieru datu reģistra (PDR) datiem.

               (7)ICAO Gaisa transporta komiteja (GTK) 2019. gada martā izveidoja darba grupu, kuras sastāvā ir eksperti no tām valstīm, kas ir ICAO Pārvadājumu atvieglošanas pasākumu komisijas locekles, un kuras uzdevums ir izskatīt priekšlikumus par jauniem starptautiskajiem standartiem un ieteicamo praksi attiecībā uz PDR datu vākšanu, izmantošanu, apstrādi un aizsardzību saskaņā ar Rezolūciju 2396 (2017). Minētajā darba grupā ir pārstāvētas vairākas Savienības dalībvalstis. Komisija darba grupā piedalās kā novērotāja. Paredzams, ka darba grupa savu galīgo ziņojumu ICAO GTK iesniegs 2019. gada oktobrī.

               (8)ICAO asamblejas 40. sesija notiks no 2019. gada 24. septembra līdz 2019. gada 4. oktobrim. Asamblejā tiks noteikts ICAO politiskais virziens turpmākajiem gadiem, tai skaitā, iespējams, attiecībā uz jaunu standartu un ieteicamās prakses pieņemšanu PDR jomā.

               (9)Padome 2019. gada 18. jūlijā apstiprināja informatīvu dokumentu par standartiem un principiem, kas attiecas uz pasažieru datu reģistra (PDR) datu vākšanu, izmantošanu, apstrādi un aizsardzību, kuru paredzēts iesniegt ICAO asamblejā. Šis informatīvais dokuments ir iesniegts apspriešanai Eiropas Civilās aviācijas konferencē (ECAC).

               (10)Dokumentā izklāstīta Savienības nostāja attiecībā uz pamatprincipu ievērošanu, kas palīdzētu nodrošināt, ka, apstrādājot PDR datus terorisma un smagu noziegumu apkarošanas nolūkos, tiek ievērotas konstitucionālās un regulatīvās prasības attiecībā uz pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību. ICAO tiek aicināta iekļaut šādus principus visos turpmākajos standartos attiecībā uz PDR, kā arī (pārskatītajās) ICAO pamatnostādnēs par PDR (dok. Nr. 9944).

               (11)Savienība ir pieņēmusi kopīgus noteikumus par PDR datiem, proti, Direktīvu (ES) 2016/681
                  13
               , kuras darbības joma lielā mērā pārklājas ar to jomu, uz kuru jāattiecas paredzētajiem standartiem un ieteicamajai praksei. Tas jo īpaši ietver visaptverošu noteikumu kopumu, kuru mērķis ir aizsargāt pamattiesības uz privātumu un persondatu aizsardzību saistībā ar gaisa pārvadātāju veikto PDR datu nosūtīšanu dalībvalstīm nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus un smagus noziegumus un saukt pie atbildības par tiem.

               (12)Pašlaik spēkā ir divi starptautiski nolīgumi starp ES un trešām valstīm (proti, Austrāliju
                  14
                un Amerikas Savienotajām Valstīm
                  15
               ) par PDR datu apstrādi un nosūtīšanu. ES Tiesa 2017. gada 26. jūlijā pieņēma atzinumu
                  16
                par paredzēto nolīgumu starp ES un Kanādu, kas parakstīts 2014. gada 25. jūnijā.

               (13)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO padomē un sagatavošanas/tehniskajās struktūrās, jo jebkādi turpmākie standarti un ieteicamā prakse PDR datu jomā, jo īpaši ICAO padomes pieņemti Čikāgas konvencijas 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļas grozījumi, var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu, proti, jo īpaši Direktīvu (ES) 2016/681 un esošos starptautiskos nolīgumus par PDR.

               (14)Pielikumā izklāstītā Savienības nostāja ir noteikta saskaņā ar piemērojamo Savienības tiesisko regulējumu datu aizsardzības un PDR datu jomā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 2016/679
                  17
               , Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/680
                  18
                un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/681, kā arī Līgumu un Pamattiesību hartu atbilstīgi to interpretācijai attiecīgajā Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā, jo īpaši Tiesas Atzinumā 1/15.

               (15)Savienības nostāja, rīkojoties kopīgi, jāpauž tām Savienības dalībvalstīm, kuras ir ICAO padomes locekles,

               (16)[Saskaņā ar 3. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir paziņojušas, ka vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.]

                  VAI

                  [Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tām šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.]

                  VAI

                  [Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.]

                  [Saskaņā ar 3. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Īrija (... vēstulē) ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.]

                  VAI

                  [Saskaņā ar 3. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste (... vēstulē) ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šā lēmuma pieņemšanā un piemērošanā.]

                  [Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 21) par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.]

               (17)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (“ICAO”) padomē attiecībā uz standartu un ieteicamās prakses pieņemšanu pasažieru datu reģistra datu jomā, jo īpaši, pārskatot Čikāgas konvencijas 9. pielikuma (“Pārvadājumu atvieglošanas pasākumi”) 9. nodaļu, ir izklāstīta pielikumā.

               2. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, rīkojoties kopīgi, pauž Savienības dalībvalstis, kas ir ICAO padomes locekles.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ICAO, dok. Nr. 9944 “Guidelines on Passenger Name Record (PNR) Data”, pirmais izdevums – 2010. gads.

                     (2)

                        Drošības Padomes Rezolūcija 2396 (2017) par draudiem starptautiskajam mieram un drošībai, ko rada ārvalstu kaujinieki teroristi, kuri atgriežas.

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/681 (2016. gada 27. aprīlis) par pasažieru datu reģistra (PDR) datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (OV L 119, 4.5.2016., 132.–149. lpp.).

                     (4)

                        Saistībā ar aktuālo situāciju attiecībā uz PDR direktīvas īstenošanu skatīt Deviņpadsmito progresa ziņojumu virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību (COM(2019) 353 final, 24.7.2019.).

                     (5)

                        Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/759 (2017. gada 28. aprīlis) par kopīgiem protokoliem un datu formātiem, kas gaisa pārvadātājiem jāizmanto, nosūtot pasažieru informācijas nodaļām PDR datus (C/2017/2743, OV L 113, 29.4.2017., 48–51. lpp.).

                     (6)

                        OV L 186, 14.7.2012., 4.–16. lpp.

                     (7)

                        OV L 215, 8.11.2012., 5.–14. lpp.

                     (8)

                        Tiesas (virspalāta) 2017. gada 26. jūlija Atzinums 1/15, ECLI:EU:C:2017:592.

                     (9)

                        Minētajā pantā noteikts, ka “Komisija līdz 2020. gada 25. maijam pārskata visus šīs direktīvas elementus”. Vajadzības gadījumā tai jāierosina grozījumi (4. punkts).

                     (10)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (11)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (12)

                        S/RES/2396(2017), 2017. gada 21. decembris.

                     (13)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/681 (2016. gada 27. aprīlis) par pasažieru datu reģistra (PDR) datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (OV L 119, 4.5.2016., 132. lpp.).

                     (14)

                        OV L 186, 14.7.2012., 4.–16. lpp.

                     (15)

                        OV L 215, 8.11.2012., 5.–14. lpp.

                     (16)

                        Tiesas (virspalāta) 2017. gada 26. jūlija Atzinums 1/15, ECLI:EU:C:2017:592.

                     (17)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz persondatu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

                     (18)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.2.2020
            COM(2020) 42 final
            2020/0020(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 un 152, attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 3, 6 un 16, attiecībā uz priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.5, kā arī attiecībā uz priekšlikumiem par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA PRIEKŠMETS

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem kādā no pastāvīgajām darba grupām Apvienoto Nāciju Organizācijas iestāžu sistēmā, proti, Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules forumā (29. panta darba grupā jeb WP.29), saistībā ar to, ka šī darba grupa paredzējusi pieņemt izmaiņas esošos ANO noteikumos (saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu) vai ANO vispārējos tehniskajos noteikumos (ANO VTN saskaņā ar Paralēlo nolīgumu) un vienā rezolūcijā saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.1958. gada nolīgums un 1998. gada nolīgums

               Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīguma vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) un Nolīguma par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) mērķis ir izstrādāt harmonizētas prasības, kas paredzētas, lai novērstu tehniskos šķēršļus mehānisko transportlīdzekļu tirdzniecībā starp ANO EEK līgumslēdzējām pusēm un nodrošinātu, ka šādi transportlīdzekļi nodrošina augstu drošības un vides aizsardzības līmeni. Nolīgumi ES stājās spēkā attiecīgi 1998. gada 24. martā un 2000. gada 15. februārī. Tos abus pārvalda ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules forums (29. panta darba grupa jeb WP.29).

               Eiropas Savienība ir šo nolīgumu
                  1
                puse.

               2.2. Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules forums – 29. panta darba grupa jeb WP.29

               WP.29 piedāvā unikālu sistēmu pasaules mērogā harmonizētiem transportlīdzekļu noteikumiem. WP.29 ir pastāvīga darba grupa, kura darbojas ANO iestāžu sistēmā un kurai ir īpašas pilnvaras un reglaments. Tā darbojas kā globāls forums, kurā var risināt atklātas diskusijas par mehānisko transportlīdzekļu noteikumiem un kurā apspriež Pārskatītā 1958. gada nolīguma un Paralēlā nolīguma īstenošanu. Pilnvērtīgi piedalīties WP.29 darbībās un kļūt par WP.29 pārvaldīto transportlīdzekļu nolīgumu līgumslēdzēju pusi var jebkura ANO dalībvalsts un jebkura reģionāla ekonomikas integrācijas organizācija, ko izveidojušas valstis, kas ir ANO dalībnieces.

               ANO EEK WP.29 sanāksmes notiek trīs reizes gadā, t. i., martā, jūnijā un novembrī. Lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, katrā sanāksmes sesijā var pieņemt jaunus ANO noteikumus, jaunus ANO vispārējos tehniskos noteikumus (ANO VTN), izmaiņas spēkā esošajos ANO noteikumos un rezolūcijās saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu un izmaiņas spēkā esošajos ANO VTN un rezolūcijās saskaņā ar Paralēlo nolīgumu. Pirms katras WP.29 sanāksmes šīs izmaiņas vispirms apspriež tehniskā līmenī īpaši izveidotās WP.29 palīgstruktūrās.

               Pēc tam notiek balsojums WP.29 līmenī (t. i., ar klātesošo līgumslēdzēju pušu kvalificētu balsu vairākumu par priekšlikumiem saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu un ar klātesošo līgumslēdzēju pušu vienprātīgu balsojumu par priekšlikumiem saskaņā ar Paralēlo nolīgumu).

               Nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā attiecībā uz jaunajiem noteikumiem un VTN, to grozījumiem, papildinājumiem un labojumiem, nosaka pirms katras WP.29 sanāksmes ar Padomes lēmumu, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2.3. Paredzētais WP.29 akts

               2020. gada 10.–12. martā WP.29 savā 180. sesijā varētu pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 un 152, priekšlikumus par izmaiņām vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 3, 6 un 16, priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.5, kā arī priekšlikumus par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP).

               .

               3. SAVIENĪBAS VĀRDĀ IEŅEMAMĀ NOSTĀJA

               WP.29 sistēma stiprina transportlīdzekļu standartu starptautisko harmonizāciju. Šā mērķa sasniegšanā būtiska nozīme ir 1958. gada nolīgumam, jo ES ražotāji var darboties atbilstoši vienotam tipa apstiprināšanas noteikumu kopumam, zinot, ka līgumslēdzējas puses atzīs ražojumus par atbilstīgiem savas valsts tiesību aktiem. Uz šīs shēmas pamata, piemēram, ar Regulu (EK) Nr. 661/2009 par mehānisko transportlīdzekļu vispārīgo drošumu ir atceltas vairāk nekā 50 ES direktīvas, kas ir aizstātas ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar 1958. gada nolīgumu.

               Līdzīga pieeja ir izmantota saistībā ar Direktīvu 2007/46/EK, ar kuru dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas ir aizstātas ar Savienības apstiprināšanas procedūru un ir izveidota harmonizēta sistēma, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu ANO noteikumus iekļāva ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā alternatīvas Savienības tiesību aktiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas Savienības tiesību aktos ES tipa apstiprināšanas sistēmā aizvien vairāk tiek iestrādāti ANO noteikumi.

               Kad WP.29 ir pieņēmusi priekšlikumus par izmaiņām ANO noteikumos vai jaunus ANO noteikumus un ANO EEK izpildsekretārs šos aktus ir paziņojis līgumslēdzējām pusēm, tad pēc sešiem mēnešiem, ja līgumslēdzējas puses, kas veido bloķējošo mazākumu, nav izteikušas iebildumus, akti var stāties spēkā un tikt transponēti katras līgumslēdzējas puses piemērojamos valsts noteikumos. Eiropas Savienībā transponēšanu uzskata par pabeigtu pēc tam, kad šie akti publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Tāpēc ir jānosaka Savienības nostāja šādos jautājumos:

               –priekšlikumi izdarīt izmaņas ANO Noteikumos Nr. 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 un 152;

               –priekšlikumi izdarīt izmaiņas Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 3, 6 un 16;

               –priekšlikumi par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.5 un

               –priekšlikumi atļaut izstrādāt grozījumu VTN Nr. 6 un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP),

               kas iesniegti balsošanai WP.29 2020. gada marta sanāksmē, kas notiks 2020. gada 10.–12. martā.

               Savienībai minētie tiesību akti būtu jāatbalsta, jo tie pilnībā atbilst Savienības iekšējā tirgus politikai attiecībā uz autobūves nozari un ir saskanīgi ar Savienības transporta, klimata un enerģētikas politiku. Minētajiem aktiem ir ļoti pozitīva ietekme uz ES autobūves nozares konkurētspēju un starptautisko tirdzniecību. Pozitīvs balsojums par šiem tiesību aktiem veicinās tehnoloģisko progresu, sniegs apjomradītus ietaupījumus, novērsīs iekšējā tirgus sadrumstalotību un nodrošinās vienādus vides un drošības standartus visā Savienībā.

               Šim priekšlikumam neatkarīgu ekspertu atzinums nav vajadzīgs. Tomēr šo priekšlikumu izskatīs Mehānisko transportlīdzekļu tehniskā komiteja.

               4.JURIDISKAIS PAMATS

               4.1.
                     Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.
                     Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.
                     Piemērošana konkrētajā gadījumā

               WP.29 ir struktūra, kurā ANO EEK līgumslēdzējas puses apspriež Pārskatītā 1958. gada nolīguma un Paralēlā nolīguma īstenošanu.

               Akti, kurus WP.29 tiek aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām.

               ANO noteikumi paredzētajā aktā Savienībai būs saistoši, un tie var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas jomā. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK
                  3
                dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja harmonizētu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāja ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš Direktīvas 2007/46/EK pieņemšanas ANO noteikumi Savienības tiesību aktos tiek iestrādāti arvien lielākā mērā.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.
                     Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.
                     Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2. Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz tiesību aktu tuvināšanu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 114. pants.

               4.3.
                     Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 114. pants sasaistē ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2020/0020 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 un 152, attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 3, 6 un 16, attiecībā uz priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.5, kā arī attiecībā uz priekšlikumiem par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 97/836/EK
                  4
                Savienība pievienojās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (turpmāk “Pārskatītais 1958. gada nolīgums”). Pārskatītais 1958. gada nolīgums stājās spēkā 1998. gada 24. martā.

               (2)Ar Padomes Lēmumu 2000/125/EK
                  5
                Savienība pievienojās Nolīgumam par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”). Paralēlais nolīgums stājās spēkā 2000. gada 15. februārī.

               (3)Saskaņā ar Pārskatītā 1958. gada nolīguma 1. pantu un Paralēlā nolīguma 6. pantu ANO EEK Transportlīdzekļu noteikumu harmonizācijas Pasaules forums (29. panta darba grupa jeb WP.29) attiecīgā gadījumā var pieņemt priekšlikumus par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 un 152, priekšlikumus par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 3, 6 un 16, priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.5, kā arī priekšlikumus par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP).

               (4)Pasaules foruma 180. sesijā, kas notiks 2020. gada 10.–12. martā, WP.29 pieņems minētos aktus attiecībā uz administratīvajiem noteikumiem un vienotām tehniskajām prasībām riteņu transportlīdzekļu, aprīkojuma un detaļu, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, apstiprināšanai un vispārējiem tehniskajiem noteikumiem.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem WP.29 attiecībā uz ANO noteikumu priekšlikumu pieņemšanu, jo ANO noteikumi Savienībai būs saistoši un var būtiski ietekmēt Savienības tiesību aktu saturu transportlīdzekļu tipa apstiprināšanas jomā.

               (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK
                  6
                dalībvalstu apstiprināšanas sistēmas aizstāja ar Savienības apstiprināšanas procedūru un izveidoja harmonizētu sistēmu, kas ietver administratīvus noteikumus un vispārējas tehniskās prasības visiem jaunajiem transportlīdzekļiem, sistēmām, sastāvdaļām un atsevišķām tehniskām vienībām. Ar minēto direktīvu noteikumus, kas pieņemti saskaņā ar Pārskatīto 1958. gada nolīgumu (“ANO noteikumi”), iestrādāja ES tipa apstiprināšanas sistēmā vai nu kā tipa apstiprināšanas prasības, vai kā Savienības tiesību aktu alternatīvas. Kopš Direktīvas 2007/46/EK pieņemšanas ANO noteikumi Savienības tiesību aktos tiek iestrādāti arvien lielākā mērā.

               (7)Ņemot vērā pieredzi un tehnikas sasniegumus, ir jāgroza vai jāpapildina prasības attiecībā uz dažiem elementiem vai rādītājiem, uz kuriem attiecas ANO Noteikumi Nr. 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 un 152. Turklāt jāgroza daži ANO Vispārējo tehnisko noteikumu (VTN) Nr. 3, 6 un 16 noteikumi. Visbeidzot, jāpieņem grozījumi Konsolidētajā rezolūcijā R.E.5 un atļaujas izstrādāt grozījumu VTN Nr. 6 un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP).

               (8)WP.29 darba dokuments ECE/TRANS/WP.29/2020/25 attiecas uz priekšlikumu par ANO Noteikumu Nr. 144 (Neatliekamās palīdzības izsaukumu sistēmas) 2. papildinājumu, kas nav gatavs balsošanai WP.29,

               (9)WP.29 darba dokuments ECE/TRANS/WP.29/2020/2 attiecas uz priekšlikumu par ANO Noteikumu Nr. 9 (Trīsriteņu transportlīdzekļu troksnis) 08. sērijas grozījumu 1. papildinājumu. Tā kā Eiropas Savienībā ANO Noteikumu Nr. 9 vienotos noteikumus nepiemēro, Savienības nostāju attiecībā uz priekšlikumu ECE/TRANS/WP.29/2020/2 noteikt nav nepieciešams.

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem WP.29 180. sesijā, kura notiks 2020. gada 10.–12. martā, ir balsojumā šā lēmuma pielikumā uzskaitītos priekšlikumus atbalstīt.

               2. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem WP.29 180. sesijā, kura notiks 2020. gada 10.–12. martā, ir balsot pret priekšlikumu par ANO Noteikumu Nr. 144 (Neatliekamās palīdzības izsaukumu sistēmas) 2. papildinājumu (darba dokuments ECE/TRANS/WP.29/2020/25).

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     priekšsēdētājs

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).Padomes Lēmums 2000/125/EK (2000. gada 31. janvāris) par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums 97/836/EK (1997. gada 27. novembris) par Eiropas Kopienas pievienošanos ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Nolīgumam vienotu tehnisko prasību apstiprināšanai riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos, un par nosacījumiem to apstiprinājumu savstarpējai atzīšanai, kas piešķirti, pamatojoties uz šīm prasībām (“Pārskatītais 1958. gada nolīgums”) (OV L 346, 17.12.1997., 78. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2000/125/EK (2000. gada 31. janvāris) par noslēgto Nolīgumu par vispārēju tehnisko noteikumu apstiprināšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un detaļām, ko var uzstādīt un/vai lietot riteņu transportlīdzekļos (“Paralēlais nolīgums”) (OV L 35, 10.2.2000., 12. lpp.).

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/46/EK (2007. gada 5. septembris), ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (“pamatdirektīva”) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.2.2020
            COM(2020) 42 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecīgajās Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas komitejās attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām ANO Noteikumos Nr. 9, 10, 26, 28, 46, 48, 51, 55, 58, 59, 62, 79, 90, 106, 107, 110, 117, 121, 122, 128, 144, 148, 149, 150, 151 un 152, attiecībā uz priekšlikumiem par izmaiņām Vispārējos tehniskajos noteikumos (VTN) Nr. 3, 6 un 16, attiecībā uz priekšlikumu par grozījumiem Konsolidētajā rezolūcijā R.E.5, kā arī attiecībā uz priekšlikumiem par atļauju izstrādāt VTN Nr. 6 grozījumus un izstrādāt jaunus VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP)

               PIELIKUMS

                        Noteikumi Nr.

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce
                           1

                        10

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 10 (Elektromagnētiskā savietojamība) 06. sērijas grozījumu 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/30

                        26

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 26 (Plašlietojuma vieglo automobiļu
                           ārēji izvirzījumi) 04. sērijas grozījumiem

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/26

                        26

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 26 (Plašlietojuma vieglo automobiļu
                           ārēji izvirzījumi) 03. sērijas grozījumu 4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/15

                        28

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 28 (Skaņas signālierīces) sākotnējās sērijas grozījumu 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/3

                        46

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 46 (Netiešās redzamības ierīces)
                            04. sērijas grozījumu 7. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/16

                        46

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 46 (Netiešās redzamības ierīces)
                           04. sērijas grozījumu 8. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/17

                        48

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 48 (Apgaismes ierīču un gaismas signālierīču uzstādīšana) jauniem 07. sērijas grozījumiem

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/36, WP.29-180-07

                        51

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 51 (M un N kategorijas transportlīdzekļu
                           troksnis) 03. sērijas grozījumu 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/4

                        55

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 55 (Mehāniskās sakabes) 02. sērijas grozījumiem

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/27

                        58

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 58 (Aizmugurējās drošības konstrukcijas)
                           03. sērijas grozījumu 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/19

                        59

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 59 (Rezerves trokšņa slāpēšanas sistēmas)
                           jauniem 03. sērijas grozījumiem

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/7

                        62

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 62 (Mopēdu un motociklu aizsardzība
                           pret aizdzīšanu) 01. sērijas grozījumiem

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/28

                        79

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 79 (Stūres iekārta)
                           03. sērijas grozījumu 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/11

                        90

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 90 (Bremžu sistēmas rezerves daļas) 02. sērijas grozījumu 5. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/8

                        106

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 106 (Lauksaimniecības transportlīdzekļu
                           riepas) sākotnējās sērijas grozījumu 18. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/5

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas
                           transportlīdzekļi) 06. sērijas grozījumu 9. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/12

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas
                           transportlīdzekļi) 07. sērijas grozījumu 4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/13

                        107

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 107 (M2 un M3 kategorijas
                           transportlīdzekļi) 08. sērijas grozījumu 3. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/14

                        110

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 110 (CNG un LNG transportlīdzekļi)
                           04. sērijas grozījumu 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/20

                        110

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 110 (CNG un LNG transportlīdzekļi)
                           04. sērijas grozījumu 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/21

                        117

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 117 (Riepu rites pretestība, rites troksnis un saķere ar slapju virsmu) 02. sērijas grozījumu 11. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/6

                        121

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 121 (Vadības ierīču, signalizatoru un indikatoru apzīmējumi) 01. sērijas grozījumu 4. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/22

                        122

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 122 (Apsildes sistēmas) 6. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/23

                        128

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 128 sākotnējās redakcijas 10. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/31

                        144

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 144 (Neatliekamās palīdzības izsaukumu sistēmas) 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/24

                        144

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 144 (Neatliekamās palīdzības izsaukumu
                           sistēmas) 01. sērijas grozījumiem

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/29

                        148

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 148 par gaismas signālierīcēm (LSD) sākotnējās sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/32

                        149

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 149 par ceļa apgaismes iekārtām (RID) sākotnējās sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/33

                        150

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 150 par atstarojošām ierīcēm (RRD) sākotnējās sērijas 2. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/34

                        151

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. 151 (Aklās zonas informācijas sistēmas (BISIS)) 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/18,  WP.29-180-05

                        152

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. [152] (Uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma (AEBS) M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem) 1. papildinājumu

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/9

                        152

                        Priekšlikums par ANO Noteikumu Nr. [152] (Uzlabota avārijas bremzēšanas sistēma (AEBS) M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem) 01. sērijas grozījumiem

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/10

                        VTN Nr.

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce

                        3

                        Priekšlikums par ANO VTN Nr. 3 (Motociklu bremzēšana) 4. grozījumu

                        Priekšlikums tehniskajam ziņojumam par ANO VTN Nr. 3 (Motociklu bremzēšana) 4. grozījumu

                        Atļauja izstrādāt grozījumus ANO VTN Nr. 3

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/47

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/48

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/47

                        6

                        Priekšlikums par ANO VTN Nr. 6 (Drošības stiklojums) 2. grozījumu

                        Priekšlikums tehniskajam ziņojumam par ANO VTN Nr. 6 (Drošības stiklojums) 2. grozījumu

                        Atļauja izstrādāt grozījumus ANO VTN Nr. 6

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/43

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/44

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/52

                        6

                        Priekšlikums par ANO VTN Nr. 6 (Drošības stiklojums) 3. grozījumu

                        Priekšlikums tehniskajam ziņojumam par ANO VTN Nr. 6 (Drošības stiklojums) 3. grozījumu

                        Atļauja izstrādāt grozījumus ANO VTN Nr. 6

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/45

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/46

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/52

                        16

                        Priekšlikums par ANO VTN Nr. 16 (Riepas) 2. grozījumu

                        Priekšlikums tehniskajam ziņojumam par ANO VTN Nr. 16 (Riepas) 2. grozījumu

                        Atļauja izstrādāt grozījumus ANO VTN Nr. 16

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/41

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/42

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/48/Rev.1

                        Rezolūcija Nr.

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce

                        R.E.5

                        Priekšlikums par 5. grozījumu Konsolidētajā rezolūcijā par gaismas avotu kategoriju kopīgo specifikāciju (R.E.5)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/37

                        Dažādi

                        Darba kārtības punkts

                        Dokumenta atsauce

                        Atļauja izstrādāt grozījumu ANO Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 6 (Drošības stiklojums)

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/55

                        Pārskatīta atļauja izstrādāt jaunus ANO VTN par elektrotransportlīdzekļu jaudas noteikšanu (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/53/Rev.1

                     (1)

                        Visi tabulā minētie dokumenti ir pieejami šeit:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html