Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0606

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu EK Nr. …/… par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai  /* COM/2006/0606 galīgā redakcija - COD 2006/0193 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 13.10.2006COM(2006) 606 galīgā redakcija2006/0193 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu EK Nr. …/… par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |( Priekšlikuma pamatojums un mērķi Priekšlikuma mērķis ir grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. …/… par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai, lai panāktu regulas atbilstību Padomes Lēmumam 2006/512/EK, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. |( Vispārīgais konteksts Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmums 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, tika grozīts ar Padomes 2006. gada 17. jūlija Lēmumu 2006/512/EK. Ar šo lēmumu tika izveidota jauna komitoloģijas procedūra – „regulatīva kontroles procedūra”. Grozītā Lēmuma 1999/468/EK 2. panta 2. punkta teksts ir šāds: „Ja pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. panta noteikto procedūru, paredzēts pieņemt vispārējus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šā akta elementus, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, šādus pasākumus pieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru.” Jaunie noteikumi ir piemērojami no grozošā lēmuma spēkā stāšanās dienas (2006. gada 23. jūlijs). Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. …/… par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai, lai panāktu regulas atbilstību Padomes Lēmumam 2006/512/EK, ar kuru groza Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Jautājuma steidzamības dēļ Parlamentam un Padomei priekšlikums jāpieņem līdz 2006. gada decembrim. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |( Ierosināto pasākumu kopsavilkums Šā priekšlikuma mērķis ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. …/… par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai ieviest atsauci uz jauno regulatīvo kontroles procedūru visos gadījumos, kad Komisija ir pilnvarota pieņemt kvazilikumdošanas pasākumus Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, 2. panta nozīmē; šis lēmums grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK. |( Juridiskais pamats EK Līguma 95. pants |( Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |( Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda iemesla dēļ. |Priekšlikums aprobežojas ar tikai grozījumiem, kas vajadzīgi, lai pielāgotu regulu jaunajam komitologijas lēmumam. |( Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātie instrumenti: regula. |Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Priekšlikums attiecas uz spēkā esošas regulas grozījumiem. |IETEKME UZ BUDžETU |Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |1.  2006/0193 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu EK Nr. …/… par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikaiEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[4],tā kā:(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. …/…[5] noteikts, ka regulatīvā procedūra, kas izveidota ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[6], ir jāpiemēro, pieņemot īstenošanas pasākumus saistībā ar minēto regulu.(2) Lēmumu 1999/468/EK grozīja ar Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, kas izmantojama, pieņemot vispārējus īstenošanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.(3) Tāpēc regulatīvā kontroles procedūra jāievēro attiecībā uz vispārējiem pasākumiem, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus Regulas (EK) Nr. …/… elementus.(4) Efektivitātes nolūkā parastie regulatīvajā kontroles procedūrā noteiktie laika ierobežojumi atsevišķos gadījumos ir jāsamazina.(5) Ja steidzamības dēļ nevar ievērot regulatīvajā kontroles procedūrā noteiktos laika ierobežojumus, Komisijai atsevišķos gadījumos jāatļauj piemērot steidzamo procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 6. punktā.(6) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. …/…,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. …/… groza šādi.(1) Regulas 3. panta 3. punkta pirmo daļu groza šādi.a) Vārdkopu „14.panta 2. punktā” aizstāj ar vārdkopu „14. panta 4. punktā”.b) Pievieno šādu otro teikumu:„Steidzamības dēļ Komisija var piemērot 14. panta 5. punktā minēto procedūru”.(2) Regulas 4. panta otrajā daļā, 5. panta 1. punktā, 6. panta 1., 2. un 6. punktā un 7. panta 1. punktā vārdkopu „14. panta 2. punktā” aizstāj ar vārdkopu „14. panta 3. punktā”.(3) Regulas 8. panta 2. punktu groza šādi.a) Vārdkopu „14. panta 2. punktā” aizstāj ar vārdkopu „14. panta 3. punktā”.b) Pievieno šādu otro teikumu:„Steidzamības dēļ Komisija var piemērot 14. panta 5. punktā minēto procedūru”.(4) Regulas 8. panta 5. punktu groza šādi.a) Vārdkopu „14. panta 2. punktā” aizstāj ar vārdkopu „14. panta 3. punktā”.b) Pievieno šādu otro teikumu:„Steidzamības dēļ Komisija var piemērot 14. panta 5. punktā minēto procedūru”.(5) Regulas 14. pantu aizstāj ar šādu tekstu.„14. pants Komitejas procedūra1. Komisijai palīdz Pastāvīgā pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 178/2002 58. panta 1. punktu, turpmāk – „komiteja”.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais periods ir trīs mēneši.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1.–4. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) un e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir attiecīgi divi mēneši, viens mēnesis un divi mēneši.5. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1., 2. un 6. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.”2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […]., […]. lpp.[2] OV C […], […]., […]. lpp.[3] OV C […], […]., […]. lpp.[4] OV C […], […]., […]. lpp.[5] OV L […], […]., […]. lpp.[6] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.4.2016
            COM(2016) 202 final
            2016/0110(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar ko groza Regulu (ES) Nr. 258/2014 par Savienības programmas izveidi, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Vienotais iekšējais tirgus ir viens no Eiropas Savienības lielākajiem sasniegumiem. Integrācija un iekšējā tirgus nevainojama darbība ir nepieciešama, lai sekmīgi īstenotu stratēģiju "Eiropa 2020", panāktu ES ekonomikas ilgtspējīgu izaugsmi ar mērķi pārvarēt finanšu un valstu parāda krīzi, kas aizsākās 2008. gadā.

               Tā kā kapitāla tirgi ir globāli, finanšu pārskatu un revīzijas noteikumu saskaņošana pasaules līmenī ir būtiska, lai nodrošinātu kapitāla tirgu netraucētu darbību, kā arī lai ES īstenotu integrētu finanšu pakalpojumu tirgu. Tā vietā, lai ieviestu savu finanšu pārskatu standartu kopumu, ES 2002. gadā, pieņemot Regulu 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (SGS regula), nolēma īstenot starptautiski saskaņotus grāmatvedības standartus, tā sauktos Starptautiskos finanšu pārskatu standartus (SFPS), kurus izstrādājusi Starptautisko Grāmatvedības standartu padome (SGSP).

               Tā kā aizvien vairāk valstu plāno pieņemt un patlaban pieņem SFPS, ES ir jāpauž vienota nostāja. Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupa (EFRAG), kas ir Eiropas Komisijas tehniskais konsultants grāmatvedības lietās, ir pamazām uzņēmusies lomu sniegt iepriekšēju, tehnisku un ticamu informāciju Starptautisko grāmatvedības standartu padomei (SGSP) standartu noteikšanas procesa vajadzībām.

               Gan starptautisko standartu noteicējorganizācijai, gan organizācijai, kas pārstāv Eiropas intereses, ir jābūt neatkarīgām, ar pietiekamām darbības spējām un īpašajām zināšanām, lai sagatavotu kvalitatīvus standartus un dotu ieguldījumu sagatavošanas procesā, un tām jābūt stabilam finanšu nodrošinājumam, lai tās spētu ilgtermiņā īstenot savus uzdevumus, kas saistīti ar sabiedrības interesēm.

               Šajā nolūkā 2009. gadā Eiropas Parlaments un Padome izveidoja Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā
                  1
               . Šo programmu pagarināja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Regulu (ES) Nr. 258/2014 ("finansēšanas regula"). Pagarinātās programmas saņēmēji ir SFPS fonds, EFRAG un Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB).

               Ar finansēšanas regulu pagarināja SFPS fonda un PIOB finansējumu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Ņemot vērā nenoteiktību saistībā ar ievērojamu pārvaldības reformu, ko organizācija veica 2014. gadā, likumdevēji nolēma ierobežot tās finansēšanas periodu līdz 2016. gada beigām un aicināja Komisiju, ja nepieciešams, iesniegt tiesību akta priekšlikumu, lai turpinātu finansēt EFRAG pēc 2016. gada 31. decembra. Tajā pašā laikā EFRAG pārvaldības reforma tika sekmīgi īstenota 2014. gada 31. oktobrī. Līdz ar to šīs regulas mērķis ir pagarināt Savienības EFRAG līdzfinansēšanu uz laikposmu no 2017. līdz 2020. gadam saskaņā ar Savienības programmu, kas izveidota ar finansēšanas regulu.

               1.1.EFRAG

               EFRAG tika izveidota 2001. gadā kā privāta organizācija, lai nodrošinātu Komisijai tehniskās zināšanas finanšu pārskatu jautājumos. Sākotnēji EFRAG galvenokārt konsultēja Komisiju par to, vai starptautisks grāmatvedības standarts, ko paredzēts pieņemt Savienībā, atbilst apstiprināšanas tehniskajiem kritērijiem
                  2
               . EFRAG pamazām ir uzņēmusies lomu proaktīvi ietekmēt SGSP tās standartu noteikšanas darbā. Tā sniedz ieguldījumu, sagatavojot komentāru vēstules par standartu projektiem, un ieguldījumu agrīnā posmā, publicējot apspriešanās dokumentus par aktuāliem grāmatvedības jautājumiem.

               Sākotnēji pārstāvniecība un balsstiesības EFRAG pārvaldības struktūrās (piemēram, Ģenerālajā asamblejā un Uzraudzības padomē) bija piesaistītas finansiālajam ieguldījumam EFRAG budžetā. Struktūra, kas ir atbildīga par galveno tehnisko darbu, proti, TEG (tehnisko ekspertu grupa), vienmēr ir bijusi neatkarīga.

               Komisija 2013. gada 12. novembrī publicēja par iekšējo tirgu un pakalpojumiem atbildīgā komisāra īpašā padomdevēja Philippe Maystadt ziņojumu, kurā viņš izklāstījis iespējamās EFRAG pārvaldības reformas, kuras vērstas uz to, lai nostiprinātu Savienības ieguldījumu starptautisko grāmatvedības standartu izstrādē. Philippe Maystadt sniegtos ieteikumus plašā mērā atbalstīja ECOFIN padome 2014. gada 15. novembrī. Arī Eiropas Parlaments un Padome uzskatīja, ka minētā reforma ir jāīsteno laikus, lai sasniegtu ar 2014. gada finansēšanas regulu izveidotās līdzfinansēšanas programmas noteiktos mērķus.

               Komisija 2014. gada jūlijā iesniedza ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei
                  3
                par progresu, kas panākts, īstenojot EFRAG reformu, kuras nonāca pie pozitīva secinājuma par līdz šim paveikto.

               Minētā reforma ietvēra EFRAG statūtu un EFRAG iekšējo noteikumu būtisku pārskatīšanu, lai ieviestu jaunu pārvaldības struktūru, kas palielināja EFRAG leģitimitāti un pārstāvību. Pārskatītos EFRAG statūtus un EFRAG iekšējos noteikumus apstiprināja 2014. gada 16. jūnijā, un tie stājās spēkā 2014. gada 31. oktobrī. Tajā pašā dienā EFRAG paplašināja savu dalībnieku skaitu
                  4
               , un jaunā pārvaldības struktūra sāka darboties 2014. gada novembrī.

               Reformas rezultātā tika izveidota jauna EFRAG valde, tās jaunā lēmumu pieņemšanas struktūra, kurā līdzsvaroti pārstāvētas publiskās un privātās intereses. EFRAG valde pieņem visus lēmumus pēc vienprātības principa, ņemot vērā EFRAG paredzētajā kārtībā gūtos rezultātus. Komisija, Eiropas Uzraudzības iestādes un Eiropas Centrālā banka ir piedalījušās valdes apspriedēs kā novērotājas. Valdes priekšsēdētāju izvirza Komisija pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Padomi. Patlaban viens no valdes locekļiem pilda priekšsēdētāja pienākumus, līdz tiks pabeigta oficiālā iecelšanas procedūra. Komisija nodrošina, ka Grāmatvedību regulējošā komiteja sniedz ieguldījumu EFRAG vai lūdz konkrētus novērtējumus, ja tas ir nepieciešams. Tā rezultātā EFRAG patlaban ir labi aprīkota, lai stiprinātu savu nostāju leģitimitāti un sniegtu būtisku ieguldījumu mērķī, kas paredz vienotu Eiropas nostāju.

               Lai saglabātu vadošo lomu, nodrošinot, ka Savienības vajadzības un intereses tiek pienācīgi ņemtas vērā jauno standartu izstrādes posmā, kā arī lai sniegtu Komisijai kvalitatīvu ieteikumu par jaunu vai grozīto standartu apstiprināšanu, EFRAG ir nepieciešams stabils, ilgtermiņa un daudzveidīgs finansējums, lai tā būtu ticama un neatkarīga un varētu sagatavot augstākās kvalitātes dokumentus, nodarbinot vislabākos ekspertus.

               Saskaņā ar finansēšanas regulu EFRAG tika piešķirta summa EUR 9 303 000 apmērā laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam. Ar pašreizējo regulu ierosināts EFRAG piešķirt papildu summu EUR 13 831 000 apmērā uz laikposmu no 2017. līdz 2020. gadam. Šī summa atbilst EFRAG finansējuma summai konkrētajam laikposmam Komisijas 2012. gada 19. decembra priekšlikumā attiecībā uz spēkā esošo finansēšanas regulu. Lai nodrošinātu EFRAG darbības nepārtrauktību, ir nepieciešams saglabāt ES līdzfinansējumu, ņemot vērā to, ka tas veido aptuveni 60 % no EFRAG budžeta.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               2.1.Juridiskais pamats

               Juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pants.

               Atbilstoši Komisijas likumdošanas politikai, kas pieņemta daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, šīs finansēšanas programmas priekšlikums ir regula.

               2.2.Subsidiaritātes princips

               Savienības programma sniedz iespēju līdzfinansēt tādu noteiktu struktūru darbību, kuru mērķis ir vispārējas Savienības nozīmes vai Savienības mēroga jautājumi finanšu pārskatu un revīzijas jomā. Priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu, jo atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 5. pantam tā mērķus nevar pietiekamā mērā sasniegt, darbojoties atsevišķu dalībvalstu līmenī, un sava mēroga un ietekmes dēļ šie mērķi ir labāk sasniedzami Savienības mērogā.

               2.3.Proporcionalitātes princips

               Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Kā novērtēts ex ante novērtējumā, kas pievienots Komisijas 2012. gada 19. decembra priekšlikumam par spēkā esošo finansēšanas regulu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi tās mērķu sasniegšanai. Savienības finansējums ir paredzēts skaidri noteiktam un ierobežotam svarīgāko organizāciju skaitam finanšu pakalpojumu jomā. Pašreizējā institucionālajā struktūrā jaunā finansēšanas sistēma nodrošinās stabilu, daudzveidīgu, pienācīgu un atbilstīgu finansējumu, ļaujot attiecīgajām struktūrām neatkarīgi un efektīvi pildīt savus uzdevumus, kas saistīti ar Savienības vai tās sabiedriskajām interesēm. Finanšu atbalstu piešķirs saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 1268/2012 par to, kā jāpiemēro Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               Ex ante novērtējumā
                  5
               , kas pievienots Komisijas 2012. gada 19. decembra priekšlikumam par spēkā esošo finansēšanas regulu, tika izvērtētas dažādas iespējamās alternatīvas EFRAG. Ar regulu izveidotās programmas mērķi bija nodrošināt stabilu, daudzveidīgu, pienācīgu un atbilstīgu finansējumu un ļaut EFRAG neatkarīgi un efektīvi pildīt savas funkcijas. Tika secināts, ka Savienības līdzfinansējums ir visefektīvākais risinājums. Šis novērtējums ir joprojām derīgs pēc EFRAG pārvaldības reformas, kas tika īstenota 2014. gadā.

               Ex ante novērtējumā tika secināts, ka programma attiecībā uz EFRAG līdz šim ir sasniegusi noteiktos mērķus un ka finansēšanu būtu jāturpina. Kā paskaidrots iepriekš, EFRAG pārvaldības reforma tika veiksmīgi īstenota 2014. gadā, ievērojot Philippe Maystadt ziņojumā sniegtos ieteikumus. Komisija savā 2015. gada 17. septembra ziņojumā
                  6
                Eiropas Parlamentam un Padomei labvēlīgi novērtēja EFRAG darbības pēc reformas. Komisija savā ziņojumā apstiprināja, ka EFRAG savos novērtējumos par apstiprināšanu ir ņēmusi vērā to, vai SFPS bija atbilstīgi visiem SGS regulas tehniskajiem kritērijiem. Pēc savas pārvaldības reformas EFRAG ir stiprinājusi savu novērtējuma darbības jomu par to, vai jaunās vai ierosinātās finanšu pārskatu prasības sniedz sabiedrisko labumu. Komisija arī atzinīgi novērtēja EFRAG vēlmi turpmāk attīstīt savas spējas attiecībā uz standartu ietekmes analīzi, tostarp makroekonomikas ietekmi, piemēram, visu kaitīgo ietekmi uz finanšu stabilitāti vai ekonomikas attīstību ES.

               Līdz ar to ir lietderīgi ierosināt turpināt finansēt EFRAG laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam, lai sasniegtu Savienības programmas ilgtermiņa mērķus atbalstīt konkrētas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā. Sīkāka informācija ir pieejama Komisijas dienestu ex ante novērtējumā, kas pievienots Komisijas 2012. gada 19. decembra priekšlikumam par spēkā esošo finansēšanas regulu (COM(2012)782 galīgā redakcija).

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ar ierosināto EFRAG finansēšanas regulas pagarinājumu laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam palielinās programmas kopbudžetu, lai atbalstītu konkrētas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā, no EUR 43,176 miljoniem līdz aptuveni EUR 57 miljoniem.

                  Tā rezultātā no Savienības budžeta būs jāpiešķir papildu summa EUR 13,831 miljonu apmērā.

               2016/0110 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar ko groza Regulu (ES) Nr. 258/2014 par Savienības programmas izveidi, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  7
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 258/2014
                  8
               , Starptautisko Finanšu pārskatu standartu fonds (SFPS fonds, kas ir Starptautisko Grāmatvedības standartu komitejas fonda (IASCF) juridiskais pēctecis, un Sabiedrības interešu uzraudzības padome (PIOB) līdz 2020. gada 31. decembrim saņem Savienības līdzfinansējumu darbības piešķīrumu veidā.

               (2)Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupa (EFRAG), pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 258/2014, līdz 2016. gada 31. decembrim saņem Savienības līdzfinansējumu darbības piešķīrumu veidā.

               (3)Komisija 2013. gada 12. novembrī publicēja par iekšējo tirgu un pakalpojumiem atbildīgā komisāra īpašā padomdevēja Philippe Maystadt ziņojumu (“īpašā padomdevēja ziņojums”), kurā viņš izklāstījis iespējamās EFRAG pārvaldības reformas, kuras vērstas uz to, lai nostiprinātu Savienības ieguldījumu starptautisko grāmatvedības standartu izstrādē.

               (4)Komisija cieši uzraudzīja EFRAG pārvaldības reformas īstenošanu un pienācīgi informēja Eiropas Parlamentu un Padomi par šīs īstenošanas gaitu. Komisija konstatēja, ka EFRAG ir veiksmīgi īstenojusi īpašā padomdevēja ziņojuma secinājumus, ieviešot jaunu pārvaldības struktūru, kas palielināja EFRAG leģitimitāti un pārstāvību. Līdz ar to ir lietderīgi turpināt finansēt EFRAG laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam, lai sasniegtu Savienības programmas ilgtermiņa mērķus atbalstīt konkrētas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā.

               (5)Tādēļ Regula (ES) Nr. 258/2014 būtu attiecīgi jāgroza.

               (6)Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķi, proti, palielināt Savienības programmas budžetu laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam, lai atbalstītu to, ka EFRAG darbības, kas palīdz sasniegt Savienības politikas mērķus saistībā ar finanšu pārskatiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulu (ES) Nr. 258/2014 groza šādi:

               1) regulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

               "i) EFRAG;";

               2) regulas 6. pantu groza šādi:

               a) 1. punktu aizstāj ar šādu:

               "1. Finansējums programmas īstenošanai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam pēc pašreizējām cenām ir EUR 57 007 000.";

               b) 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               "a) EFRAG: EUR 23 134 000;".

               2. pants

               Stāšanās spēkā

               Šī regula stājas spēkā  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikums, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK.

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  9

                  Politikas joma: Finanšu stabilitāte, finanšu pakalpojumi un kapitāla tirgu savienība

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  10

               ⌧ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Programmai būtu jāveicina arī stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošana, stiprinot finanšu pakalpojumu un kapitāla vienoto tirgu, kā arī stratēģijas ārējās dimensijas īstenošana. Sagaidāms, ka tā palīdzēs nodrošināt uzņēmumu grāmatvedības salīdzināmību un pārredzamību visā Savienībā un palīdzēs apzināt Savienības vajadzības saistībā ar finanšu pārskatu standartu saskaņošanu pasaules mērogā.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis: uzlabot apstākļus iekšējā tirgus darbībai, atbalstot starptautisko finanšu pārskatu standartu pārskatāmu un neatkarīgu izstrādi.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  12 Finanšu pakalpojumi un kapitāla tirgi

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Palielināt EFRAG finansiālo neatkarību.

                  Nodrošināt EFRAG nepieciešamos resursus, lai tā varētu veikt savus uzdevumus, kas saistīti ar Eiropas sabiedrības interesēm.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Apmērs, kādā ES varētu ietekmēt SFPF izstrādi.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  EFRAG neatkarības (arī šķietamās neatkarības) palielināšana, lai tā pietiekami labi varētu veikt savus uzdevumus, kas saistīti ar sabiedrības interesēm.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Programmas galvenais mērķis ir uzlabot apstākļus iekšējā tirgus efektīvai darbībai, atbalstot starptautisko finanšu pārskatu pārskatāmu un neatkarīgu izstrādi. Šajā ziņā programmas mērķis ir nodrošināt uzņēmumu grāmatvedības salīdzināmību un pārskatāmību visā ES un pasaulē.

                  Turklāt ir būtiski, lai Eiropa standartu izstrādē nodrošinātu ievērojamu, pamatotu un neatkarīgu iepriekšēju ieguldījumu. Par šādām darbībām ir atbildīga EFRAG.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Patlaban īstenotā finansēšana līdz šim ir attaisnojusi cerības.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Nepiemēro.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ⌧ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –⌧
                     ⌧ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 01.01.2017.–31.12.2020.

               –⌧
                     ⌧ Finansiālā ietekme no 2017. līdz 2020. gadam

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  11

               ⌧ Komisijas īstenota tieša pārvaldība:

               –⌧ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ◻ ko veic izpildaģentūras.

               ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ◻ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  EFRAG: Progresa ziņojums un galīgais ziņojums, kā noteikts dotāciju nolīgumā, gada pārskats par EFRAG darbībām, kā pieprasīts finansēšanas regulā, Komisijas dienestu dalība EFRAG valdes sanāksmēs.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Pastāv risks, ka darbības mērķi netiks sasniegti (ja finansējuma saņēmēju vispārējo darbību/īpašu darbību rezultātu kvalitāte neatbildīs gada priekšlikumā aprakstītajiem sākotnējiem mērķiem).

                  Pastāv risks, ka varētu tikt apdraudētas ES finansiālās intereses/reputācija, ja Komisijas dienestiem neizdodas atklāt neattiecināmus izdevumus.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  – Saņēmējiem jāiesniedz gada pārskats saskaņā ar katras programmas konkrētajiem mērķiem un atbilstīgi pamatnostādnēm 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam.

                  – Atbildīgās operatīvā vienība FISMA ģenerāldirektorātā regulāri sazinās ar saņēmējiem un it īpaši piedalās visās EFRAG komitejās.

                  ES finansiālo interešu apdraudējuma risks.

                  – Piešķīrumu saistību un maksājumu kontrolei FISMA ĢD izmanto pastiprinātu finanšu ķēdi, un tā ietver attiecīgu pamatojošu dokumentu, tostarp starpziņojumu un nobeiguma ziņojumu, grāmatvedības revīziju un īpašu, ĢD pieprasītu dokumentu dokumentāras pārbaudes. Šīs kontroles dokumentē ar kontrolsarakstiem, kurus sistemātiski aizpilda visas attiecīgajos finanšu darījumos iesaistītās personas (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO), tostarp kontroles, ko īsteno ĢD finanšu nodaļa, kas nodarbojas ar finanšu un juridiskiem jautājumiem, lai apstiprinātu apmaksu.

                  – ĢD finanšu nodaļa sistemātiski veic katra finansējuma saņēmēja pārbaudes uz vietas, rūpīgi pārbaudot darījumu izlasi nolūkā novērtēt finansējuma saņēmēja finanšu un iekšējās kontroles sistēmu un sniegt AO papildu apliecinājumu, ka ES finansiālās intereses ir pietiekami aizsargātas.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Maksimālajam kļūdu procentam nevajadzētu pārsniegt 2 %.

                  Šādu pārbaužu izmaksas būtu aptuveni 0,5 pilnslodzes ekvivalents jeb EUR 66 000 gadā.

                  Pārbaudes ļautu maksimāli pārliecināties, ka 100 % no gadā piešķirtajiem līdzekļiem tiek tērēti atbilstīgi un ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principu.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Nostiprinātas finanšu ķēdes gan ar darbības, gan ar finanšu ex ante pārbaudi.

                  Regulāra līdzekļu saņēmēju grāmatojumu, gada pārskatu un revīzijas apliecinājumu analīze.

                  Regulāras revīzijas uz vietas, lai pārbaudītu budžeta sistēmas un kontroles.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumuveids

                        Iemaksas

                        Nr.
                        Apraksts

                        Dif./nedif.
                           12

                        no EBTA valstīm
                           13

                        no kandidātvalstīm
                           14

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1

                        12 02 03

                        Standarti finanšu pārskatu un revīzijas jomā
                           15

                        Dif.

                         NĒ

                        NĒ

                        NĒ

                        NĒ

               No jauna veidojamās budžeta pozīcijas: nepiemēro

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        1

                        Gudra un iekļaujoša izaugsme

                        FISMA ĢD

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        2021

                        KOPĀ

                        •Darbības apropriācijas

                        12 02 03 Standarti finanšu pārskatu un revīzijas jomā

                        Saistības

                        1.

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksājumi

                        2.

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           16

                        Budžeta pozīcijas numurs – nepiemēro

                        3.

                        KOPĀ FISMA ĢD
                        apropriācijas

                        Saistības

                        =1

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksājumi

                        =2

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        •KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        4.

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksājumi

                        5.

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

                        •KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        6.

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas: nepiemēro

                        •KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        4.

                        Maksājumi

                        5.

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        6.

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1. līdz 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”
                           17

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        2021. gads

                        KOPĀ

                        FISMA ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        •Pārējie administratīvie izdevumi

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        FISMA ĢD KOPĀ

                        Apropriācijas

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        gadsN
                           18

                        gadsN+1

                        gadsN+2

                        gadsN+3

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas

                        Saistības

                        3,356

                        3,423

                        3,491

                        3,561

                        0

                        13,831

                        Maksājumi

                        2,517

                        3,406

                        3,474

                        3,544

                        0,890

                        13,831

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –◻
                     ◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –⌧
                     ⌧ Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: nepiemēro (darbības piešķīrumi)

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –⌧Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas, kas jau ir ietvertas 2014. gada finansēšanas regulas tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā (laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam).

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot cilvēkresursus, kas jau ir ietverti 2014. gada finansēšanas regulas tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā:

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻
                     ◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

               –◻
                     ◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Kopā

                        EFRAG ar pašu kapitālu un no trešām personām saņemtajiem līdzekļiem

                        (finansējuma saņēmējs līdzfinansē vidēji 40 %)

                        5,593

                        5,705

                        5,818

                        5,935

                        23,051

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

                        5,593

                        5,705

                        5,818

                        5,935

                        23,051

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     ◻pašu resursus

               –◻
                     ◻dažādus ieņēmumus

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 716/2009/EK (2009. gada 16. septembris), ar ko izveido Kopienas programmu īpašu pasākumu atbalstam finanšu pakalpojumu, finanšu pārskatu un revīzijas jomā (OV L 253, 25.9.2009., 8. lpp.).

                     (2)
                  EFRAG ir organizācija, kas minēta SGS regulas 10. apsvērumā.

                     (3)

                     http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2014/EN/1-2014-396-EN-F1-1.Pdf

                     (4)
                  Patlaban EFRAG ir sešpadsmit dalībnieki: Eiropas ieinteresēto personu organizācijas: BUSINSESSEUROPE, EACB, EBF, EFAA, EFFAS, ESBG, FEE un Insurance Europe; valstu organizācijas: Dānija, Francija, Vācija, Itālija, Nīderlande, Luksemburga, Zviedrija un Apvienotā Karaliste.

                     (5)
                  SWD(2012) 444 galīgā redakcija.

                     (6)
                  Ziņojums par SFPS fonda, EFRAG un PIOB darbībām 2014. gadā - COM (2015) 461

                     http://ec.europa.eu/finance/company-reporting/docs/reports/20150917-com-2015-461-final_en.pdf

                     (7)
                  OV C , , lpp. .

                     (8)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 258/2014 (2014. gada 3. aprīlis), ar ko izveido Savienības programmu, lai atbalstītu īpašas darbības finanšu pārskatu un revīzijas jomā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 716/2009/EK (OV L 105, 8.4.2014., 1. lpp.)

                     (9)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (10)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.

                     (11)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (12)
                  Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. – nediferencētās apropriācijas.

                     (13)
                  EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (14)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (15)
                  Budžeta pozīcija ir indikatīva un var būt grozīta saskaņā ar ikgadējo procedūru.

                     (16)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (17)
                  Nav nepieciešamas jaunas administratīvās apropriācijas, jo 2014. gada finansēšanas regulas tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā jau ir ietvertas visas administratīvās apropriācijas laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam.

                     (18)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0217

Priekšlikums Padomes regula, ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām  /* COM/2008/0217 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 25.4.2008COM(2008) 217 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiSaskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 4. pantu starpposma korekcija algām un pensijām atbilstoši Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktam tiek veikta, pamatojoties uz Eurostat sniegto informāciju, ja periodā no jūnija līdz decembrim ir būtiski mainījusies dzīves dārdzība, un ņemot vērā pirktspējas izmaiņu prognozi tekošā gada pārskata perioda laikā.Komisija nosūta priekšlikumus Padomei ne vēlāk kā aprīļa otrajā pusē.-  Vispārīga informācijaSaskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 6. pantu pielāgojumus veic visām vietām (ieskaitot Briseli), ja jutīguma robeža tiek sasniegta Briselē. Ja Briselē jutīguma robeža netiek sasniegta, koriģē tikai to vietu korekcijas koeficientus, kur minētā robeža ir pārsniegta.Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 7. pantu korekcijas lielums ir Briseles starptautiskais indekss, ko vajadzības gadījumā reizina ar pusi no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir negatīvs.Ar specifisko rādītāju mēra dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu neto atalgojuma izmaiņas, neskaitot inflāciju. Eurostat ir aprēķinājis šo rādītāju, pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas XI pielikuma 1. panta 4. punktā minētās astoņas dalībvalstis.Ar Briseles starptautisko indeksu mēra Eiropas Kopienas ierēdņu dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Eurostat ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto informāciju.Korekcijas koeficienti ir attiecība starp attiecīgo ekonomisko paritāti un Civildienesta noteikumu 63. pantā noteikto maiņas kursu, ko reizina ar korekcijas vērtību, ja korekcijas robeža Briselē netiek sasniegta.Algu ekonomiskā paritāte rāda algu pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām darba vietām. Eurostat ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem.Pensiju ekonomiskā paritāte rāda pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju un citām dzīvesvietām. Eurostat ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāŠis priekšlikums ir papildinājums priekšlikumam, ko iesniedz katru gadu, lai pielāgotu algas un pensijas.-  Atbilstība citām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiemNepiemēro.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārīgs raksturojumsPriekšlikuma elementi ir saskaņoti ar personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām procedūrām.Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāPriekšlikumā ņemti vērā to pušu atzinumi, ar kurām notikusi apspriešanās.-  Ekspertu atzinumi un to izmantošanaNeatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.-  Ietekmes novērtējums- Priekšlikumā paredzēts pielāgot algas un pensijas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.- Spēkā esošie tiesību akti nepieļauj alternatīvu iespēju.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsSaskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 4. pantu ierosinātā pasākuma mērķis ir algu pielāgošana vietās, kurās ir būtiski mainījusies dzīves dārdzība.Dzīves dārdzības izmaiņas Briselē, ko aprēķina, izmantojot Briseles starptautisko indeksu periodam no iepriekšējā gada jūnija līdz decembrim, ir 1,5 % .Dzīves dārdzības attīstību atsauces periodā ārpus Beļģijas un Luksemburgas mēra ar netiešiem indeksiem, ko aprēķina Eurostat . Šie indeksi atbilst Briseles starptautiskā indeksa un ekonomiskās paritātes izmaiņu reizinājumam.Jutīguma robeža ir procentu likme, kas ir 7 % divpadsmit mēnešu periodam (3,5% sešu mēnešu periodam).Netiešais indekss, ko piemēro algām, jutīguma robežu pārsniedz šādās valstīs vai vietās:-  Bulgārija 6,5 %;-  Igaunija 5,6%;-  Latvija 5,9 %;-  Lietuva 9,1 %;-  Rumānija 3,8 %.Netiešais indekss, ko piemēro pensijām, jutīguma robežu pārsniedz šādās valstīs vai vietās:-  Bulgārija 6,3 %;-  Igaunija 4,5 %;-  Latvija 5,4 %;-  Lietuva 6,0 %;-  Rumānija 3,9 %.Starpposma korekcija ir Briseles starptautiskais indekss, ko vajadzības gadījumā reizina ar pusi no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir negatīvs.Prognozētais specifiskais rādītājs ir -1,1 % , un tādējādi starpposma korekcija ir 1,0 % .Korekcijas koeficienti ir attiecība starp attiecīgo ekonomisko paritāti un maiņas kursu, ko reizina ar starpposma korekciju, ja korekcijas robeža Briselē netiek sasniegta.Šie korekcijas koeficenti stājas spēkā 1. janvārī. Taču valstīs vai vietās, kur netiešais indekss ir lielāks par 6,3 %, tie stājas spēkā 16. novembrī. Valstīs vai vietās, kur netiešais indekss ir lielāks par 12,6 %, tie stājas spēkā 1. novembrī.Līdz ar to no 2007. gada 16. novembra korekcijas koeficients, ko piemēro algām valstīs vai vietās, kurās ir pārsniegta jutīguma robeža, ir:-  Bulgārija 69,7;-  Lietuva 77,4.Līdz ar to no 2008. gada 1. janvāra korekcijas koeficienti, ko piemēro algām valstīs vai vietās, kurās ir pārsniegta jutīguma robeža, ir:-  Igaunija 83,6;-  Latvija 83,6;-  Rumānija 78,8.Līdz ar to korekcijas koeficienti, ko piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem uz valstīm vai vietām, kurās ir pārsniegta jutīguma robeža, ir:-  Bulgārija 61,4;-  Igaunija 80,8;-  Latvija 78,8;-  Lietuva 71,5;-  Rumānija 72,9.Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. panta 1. punkta otro daļu minimālais pensijām piemērojamais korekcijas koeficients ir 100. Tādējādi korekcijas koeficentus, ko piemēro pensijām, nemaina.-  Juridiskais pamatsJuridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un jo īpaši to XI pielikums.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ.- Civildienesta noteikumu XI pielikumā paredzēta Padomes regula.- Finansiālais slogs izriet tieši no Civildienesta noteikumos paredzētās korekcijas metodes piemērošanas.-  Instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regula.Citi instrumenti būtu neatbilstīgi šāda iemesla dēļ.- Civildienesta noteikumu XI pielikumā paredzēta Padomes regula.IETEKME UZ BUDžETUAlgu un pensiju pielāgošanas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem un ieņēmumiem ir izklāstīta pielikumā finanšu pārskatā.PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijāmEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību un jo īpaši tā 13. pantu,ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas paredzēta Padomes Regulā (EEK, Euratom , EOTK) Nr. 259/68[1], un jo īpaši Civildienesta noteikumu 63. pantu, 64. pantu, 65. panta 2. punktu un 82. pantu un VII, XI un XIII pielikumu, kā arī Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu, 64. un 92. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Laikā no jūnija līdz decembrim Bulgārijā, Igaunijā, Latvijā, Lietuvā un Rumānijā bija būtisks dzīves dārdzības pieaugums, un tāpēc korekcijas koeficienti, ko piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, ir jākoriģē,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsNo 2007. gada 16. novembra saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu turpmāk minētajās valstīs un vietās nodarbinātu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam piemēro šādus korekcijas koeficientus:-  Bulgārija 69,7;-  Lietuva 77,4.2. pantsNo 2008. gada 1. janvāra saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu turpmāk minētajās valstīs un vietās nodarbinātu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam piemēro šādus korekcijas koeficientus:-  Igaunija 83,6;-  Latvija 83,6;-  Rumānija 78,8.3. pantsNo nākamā mēneša pirmās dienas pēc šīs regulas publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī korekcijas koeficienti, ko saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 3. punktu piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem, ir šādi:-  Bulgārija 61,4;-  Igaunija 80,8;-  Latvija 78,8;-  Lietuva 71,5;-  Rumānija 72,9.4. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPADOMES REGULA (EK, EURATOM ), ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgā(-s) politikas joma(-s) un saistītā(-s) darbība(-s):iespējams, attiecas uz visām jomām un darbībām.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuIzdevumi: XX.01.01.01 Komisija un 11. nodaļa Citas iestādes.Ieņēmumi: 400 – Nodokļu ieņēmumi no ierēdņu, citu darbinieku un personu, kas saņem pensijas, algām un pabalstiem; 404 – Ieņēmumi no īpašiem maksājumiem no ierēdņu un citu nodarbinātu personu algām; 410 - Darbinieku iemaksas pensiju programmā.3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsNenoteikts3.3. Budžeta informācijaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |XX.01.01.01. un 11. nodaļa | Neobligātie izdevumi | Nedif.[2] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. [5] |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[3] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a |Maksājumu apropriācijas (MA) | b |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[4] |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c |Maksājumu apropriācijas | b+c |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[5] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | Nav pieejams |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e |Kopējās orientējošās izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | Nav pieejams |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,207 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | 0,192 | Nav pieejams |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu līdzfinansējums vai līdzfinansējums no citām struktūrām (norādīt konkrēti), nākamajā tabulā jānorāda paredzamā līdzfinansējuma apjoms (ja paredzams līdzfinansējums no vairākām struktūrām, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |…………………… | f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[6] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu))4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumusX Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (līdz 1 zīmei aiz komata)Pirms darbības [gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasCivildienesta noteikumos noteikts pienākums.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaNepiemēro.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un saistītie rādītāji uz darbības jomām balstītas vadības ( ABM ) kontekstāNepiemēro.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizētiX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija: PMO( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes:6. PĀRRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Pārraudzības sistēmaNepiemēro.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsNepiemēro.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma/retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Nepiemēro.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un biežumsNovērtēšana ceturtā gada beigās, sākot no 2004. gada jūlija.7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMINepiemēro.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi finansiālo izmaksu izteiksmēSaistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[9] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[10] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls[11], ko finansē atbilstoši XX 01 04./05. pantam |KOPĀ |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi8.2.3. Cilvēkresursu avoti (ar likumu noteiktie)( Amata vietas, kas pašreiz iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas, kas iepriekš iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP)/provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru n gadam( Amata vietas, kas pieprasāmas, veicot nākamā gada stratēģisko plānošanu un sastādot provizorisko budžeta projektu( Amata vietas, kas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas, kas nepieciešamas n gadā, bet kas nav paredzētas attiecīgā gada stratēģiskajā plānošanā/provizoriskajā budžeta projektā8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi ( XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi )miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Kopējais tehniskais un administratīvais atbalsts |8.2.5. Cilvēkresursu finansiālās izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāmiljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) |Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[13] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultācijas |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3 Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |[1] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2104/2005 (OV L 337, 22.12.2005., 7. lpp.).[2] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā — nedif.).[3] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[4] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[5] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[6] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[7] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[8] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[9] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[10] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[11] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[12] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[13] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.