               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.9.2020
            COM(2020) 585 final
            2020/0272(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā attiecībā uz paredzēto klasifikācijas viedokļu, klasifikācijas lēmumu, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumu vai citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju pieņemšanu un ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums papildina Padomei 2020. gada 21. augustā iesniegto lēmuma projektu (COM(2020) 427), ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas (HSK) 66. sesijā 2020. gada septembrī.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Starptautiskā konvencija par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu

               Starptautiskās konvencijas par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu mērķis ir atvieglot starptautisko tirdzniecību un statistikas vākšanu, salīdzināšanu un analīzi, it īpaši attiecībā uz starptautisko tirdzniecību. Tajā kā pielikums ir iekļauta HS nomenklatūra, kas ir starptautiska saskaņota sistēma, kura ļauj iesaistītajām valstīm muitas vajadzībām klasificēt tirgotās preces uz kopīga pamata. HS nomenklatūra ietver preču aprakstu, kas sastāv no pozīcijām un apakšpozīcijām un to attiecīgajiem ciparu kodiem, balstoties uz sešciparu kodu sistēmu. HS nomenklatūru pārskata reizi piecos gados
                  1
               . To piemēro vairāk nekā 190 administrācijas visā pasaulē; līdz ar to vairāk nekā 98 % no visām pasaulē pārdotajām precēm ir klasificētas saskaņā ar to.

               Nolīgums stājās spēkā 1988. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība un visas dalībvalstis ir nolīguma puses
                  2
               .

               2.2.Pasaules Muitas organizācija (PMO)

               Pasaules Muitas organizācija (PMO), kuru 1952. gadā izveidoja kā Muitas sadarbības padomi, ir neatkarīga starpvaldību struktūra, kuras uzdevums ir uzlabot muitas administrāciju efektivitāti un lietderību. Tā pārstāv 183 muitas administrācijas visā pasaulē. PMO pārvaldības struktūra ir padome. Kamēr nav stājušies spēkā grozījumi Muitas sadarbības padomes izveides konvencijā, Savienība pagaidu kārtā īsteno dalībai līdzvērtīgas tiesības un pienākumus PMO.

               PMO pārvaldības struktūra ir PMO padome, kurai, pildot savas funkcijas, ar kompetenci un prasmēm palīdz sekretariāts un vairākas tehniskās un padomdevējas komitejas.

               Harmonizētās sistēmas komiteja (HSK) ir tehniska komiteja, kas atbild par sagatavošanas darbu saistībā ar HS konvenciju. HSK galvenie uzdevumi ir šādi:

               ·sagatavot skaidrojumus, klasifikācijas viedokļus vai citus padomus kā vadlīnijas Harmonizētās sistēmas interpretācijai un īstenot citas funkcijas saistībā ar Harmonizēto sistēmu, ko PMO padome vai līgumslēdzējas puses var uzskatīt par vajadzīgām;

               ·sagatavot ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas tiesību aktu interpretācijā un piemērošanā – tostarp risinot klasificēšanas strīdus starp līgumslēdzējām pusēm – tādējādi atvieglojot tirdzniecību;

               ·ierosināt Harmonizētās sistēmas grozījumus un atjauninājumus, lai atspoguļotu tehnoloģiju attīstību un tirdzniecības modeļu izmaiņas, kā arī citas harmonizētās sistēmas lietotāju vajadzības;

               ·veicināt Harmonizētās sistēmas plašu piemērošanu un izskatīt ar to saistītus vispārīgus un politikas jautājumus.

               Savienībai un tās dalībvalstīm HSK ir tikai viena balss visām kopā. Jautājumos, uz kuriem attiecas šis pamatlēmums, HSK lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu.

               Saskaņā ar HS konvencijas 8. panta 2. punktu skaidrojumus, klasificēšanas viedokļus, citus padomus par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā, kas sagatavoti HSK sesijas laikā, uzskata par PMO padomes apstiprinātiem, ja ne vēlāk kā otrā mēneša beigās pēc tā mēneša, kad ir beigusies sesija, kurā tie pieņemti, neviena no HS konvencijas līgumslēdzējām pusēm nav informējusi PMO ģenerālsekretāru, ka tā pieprasa šāda jautājuma nodošanu PMO padomei izskatīšanai.

               2.3.Paredzētie akti

               Saskaņā ar HS konvencijas 6. panta 2. punktu HSK parasti tiekas divas reizes gadā. Praksē HSK sanāksmes notiek martā un septembrī.

               Ierosinātais lēmums attiecas uz šādiem tiesību aktiem, kurus HSK izskata un provizoriski pieņem pēc PMO padomes apstiprinājuma, izmantojot “klusēšanas procedūru”:

               a)skaidrojumi, kas precizē HS nomenklatūras piezīmju, pozīciju un apakšpozīciju interpretāciju;

               b)klasifikācijas viedokļi, kas atspoguļo HSK pieņemtos lēmumus par konkrētu produktu klasifikāciju;

               c)citi padomi un ieteikumi attiecībā uz preču klasifikāciju HS nomenklatūrā, piemēram, klasifikācijas lēmumi vai citi HSK pieņemti norādījumi.

               Saskaņā ar 34. panta 7. punkta a) apakšpunkta iii) punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu
                  3
               , dalībvalstu muitas dienesti atceļ savus lēmumus, kuri attiecas uz saistošo izziņu par tarifu (SIT lēmumus), ja tie vairs neatbilst HS nomenklatūras interpretācijai, kas izriet no klasifikācijas lēmumiem, klasifikācijas atzinumiem (viedokļiem) vai HS nomenklatūras paskaidrojumu (skaidrojumu) grozījumiem, no dienas, kad Komisijas paziņojums publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               3.1.Praktiski ierobežojumi ES nostāju sagatavošanā un pieņemšanā

               PMO Harmonizētās sistēmas komiteja katrā no savām divām ikgadējām sesijām pieņem klasifikācijas viedokļus, klasifikācijas lēmumus, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu (HS skaidrojumu) grozījumus vai citus padomus par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju.

               No praktiskā viedokļa raugoties, Savienībai parasti nav pietiekami daudz laika, lai pirms katras HSK sanāksmes formāli pieņemtu nostāju saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu. Tāpēc Komisija ir iesniegusi priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PMO HS jautājumos
                  4
               , un tas pašlaik tiek izskatīts Padomē.

               Tomēr PMO sekretariāts informēja, ka Covid-19 pandēmijas dēļ 2020. gada septembra sanāksme notiks rakstiskās diskusijās tiešsaistē.

               Lai gan šīs sanāksmes darba kārtība vēl nebija pieejama un vēl nebija zināms, kā tiks organizētas diskusijas un kāds būs to formāts, bija gaidāms, ka septembra sanāksmes darba kārtībā, visticamāk, tiks iekļauti iepriekšējās sanāksmes (2020. gada marta HSK 65. sesija) darba kārtības punkti, kuru PMO atcēla globālās pandēmijas dēļ. Šajā nolūkā tika sagatavots un Padomei nosūtīts pirmais Padomes lēmuma projekts (COM(2020) 427).

               PMO mainīja HSK sanāksmes datumus un darba kārtību – tā notiks virtuāli no 28.09. gada līdz 30.10. un galvenokārt aptvers virtuālās PMO pārskatīšanas apakškomitejas darbu, kas noslēdzās 21. augustā, un dažus punktus, kuri jau iekļauti Padomei nosūtītajā pirmajā lēmuma projektā, savukārt visi pārējie šajā pirmajā lēmuma projektā iekļautie punkti tiek pārcelti uz nākamo HSK sanāksmi. Ņemot vērā to jautājumu skaitu, par kuriem HSK tiks lūgta pieņemt lēmumu šajā sanāksmē, un to saistošās juridiskās sekas attiecībā uz Savienības tiesību aktiem, tiek uzskatīts, ka ir nepieciešams otrs Padomes lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, kas papildina pirmo un kur nosaka Savienības nostāju par jautājumiem, par kuriem HSK tiks aicināta pieņemt lēmumu (t. i., skaidrojumi, norādījumi vai citi padomi par Harmonizētās sistēmas interpretāciju).

               3.2.Priekšlikuma mērķis un saturs

               Pieņemamie HSK lēmumi var būtiski ietekmēt Savienības tiesību saturu, proti, Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu un tai pievienoto kombinēto nomenklatūru (KN). Lēmumi par klasifikāciju, klasifikācijas viedokļi vai HS nomenklatūras skaidrojumu grozījumi tiek izmantoti, lai pamatotu klasifikāciju, kas paredzēta Komisijas īstenošanas regulās par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā, KN skaidrojumos un dalībvalstu muitas dienestu pieņemtajos lēmumos par klasifikāciju. Dalībvalstu muitas dienestiem ir jāatceļ savi klasifikācijas lēmumi, ja tie vairs neatbilst HS nomenklatūras interpretācijai, kas izriet no šiem klasifikācijas lēmumiem, klasifikācijas viedokļiem vai HS skaidrojumu grozījumiem.

               Tāpēc ir lietderīgi, ka saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, tiek pieņemts Padomes lēmums, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem PMO.

               Šādas nostājas nosaka, ņemot vērā HS konvencijā noteiktos vispārīgos kritērijus (HS interpretācijas vispārīgie noteikumi) un preču objektīvās īpašības un pazīmes.

               Ierosinātās nostājas mērķis ir paust Savienības nostāju attiecībā uz preču klasifikāciju HS nomenklatūrā. Tās mērķis arī ir paust nostāju attiecībā uz HSK sagatavotajiem klasifikācijas viedokļiem un HS skaidrojumiem.

               Muitas ekspertu grupā 2020. gada 2.–7. septembrī notika apspriešanās ar dalībvalstu tehniskajiem ekspertiem. Muitas ekspertu grupas secinājumi atbilst Padomes lēmuma priekšlikuma projekta pielikumā izklāstītajām ierosinātajām nostājām.

               Ierosinātā ES nostāja atbilst arī iedibinātajai muitas politikai un Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai, saskaņā ar ko, importējot preces, tās klasificē pēc to objektīvajām īpašībām un pazīmēm.

               Ierosinātā nostāja ir nepieciešama, lai ES varētu paust savu nostāju nākamajā HSK sanāksmē.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  5
               .

               Tāpēc LESD 218. panta 9. punkts ir procesuālais juridiskais pamats ierosinātajam lēmumam, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem PMO attiecībā uz skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu vai citu padomu pieņemšanu kas kalpo kā norādījumi HS interpretācijai saskaņā ar HS konvenciju.

               4.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Harmonizētās sistēmas komiteja un PMO padome ir struktūras, kas izveidotas ar nolīgumu, proti, ar Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu.

               Akti, kurus HSK ir aicināta sagatavot, ir akti ar juridiskām sekām. Paredzētie akti, tiklīdz tos ir apstiprinājusi PMO padome, var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu, proti: Padomes Regulas (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu I pielikumu. Tas ir tāpēc, ka Savienības Muitas kodeksa
                  6
                34. panta 7. punkta a) apakšpunkta iii) punktā ir noteikts: “Muitas dienesti atceļ SIT
                  7
                lēmumus [..], ja tie vairs neatbilst [..] interpretācijai, kas izriet no [..] klasifikācijas lēmumiem, klasifikācijas atzinumiem (viedokļiem) vai grozījumiem paskaidrojumos (skaidrojumos) attiecībā uz preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizētās sistēmas nomenklatūru, ko pieņēmusi” HS komiteja. Turklāt šādi HSK sagatavotie lēmumi par klasifikāciju, klasifikācijas viedokļi vai HS nomenklatūras skaidrojumu grozījumi tiek izmantoti, lai pamatotu klasifikāciju, kas paredzēta Komisijas īstenošanas regulās par preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā (KN), KN skaidrojumos un dalībvalstu muitas dienestu pieņemtajos lēmumos par klasifikāciju. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.3.Materiālais juridiskais pamats

               4.3.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.3.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Tā kā paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo muitas tarifu, ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 31. pants, 43. panta 2. punkts un 207. panta 4. punkts.

               4.4.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 31. pantam, 43. panta 2. punktam un 207. panta 4. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Ietekme uz budžetu

               Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Nav.

               2020/0272 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā attiecībā uz paredzēto klasifikācijas viedokļu, klasifikācijas lēmumu, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumu vai citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju pieņemšanu un ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu, 43. panta 2. punktu un LESD 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Lēmumu 87/369/EEK
                  8
                Savienība apstiprināja Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu
                  9
                (HS konvencija), ar ko izveidoja Harmonizētās sistēmas komiteju (HSK).

               (2)Saskaņā ar HS konvencijas 7. panta 1. punkta b) un c) apakšpunktu HSK ir atbildīga arī par to, lai tiktu sagatavoti skaidrojumi, klasifikācijas viedokļi, citi padomi par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumi par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā un piemērošanā.

               (3)Sagaidāms, ka Harmonizētās sistēmas komiteja savā septembra sesijā pieņems klasifikācijas viedokļus, klasifikācijas lēmumus, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumus vai citus padomus par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju.

               (4)Ir būtiski atgādināt, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas iedibināto judikatūru, juridiskās noteiktības labad un lai atvieglotu pārbaudes, galvenais preču klasifikācijas kritērijs muitas vajadzībām parasti ir objektīvi raksturojošas īpašības un pazīmes, kas noteiktas attiecīgās muitas nomenklatūras pozīcijas tekstā, kā arī attiecīgās sadaļas un nodaļas piezīmēs.

               (5)Ņemot vērā klasifikācijas viedokļus, klasifikācijas lēmumus, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumus vai citus padomus par Harmonizētās sistēmas interpretāciju un ieteikumus par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, jo pēc klasifikācijas viedokļu, konkrētu klasifikācijas lēmumu un HS skaidrojumu grozījumu pieņemšanas tie tiks publicēti Komisijas paziņojumā atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 9. oktobra Regulas (ES) Nr. 952/2013 34. panta 7. punkta a) apakšpunkta iii) punktam un kļūs piemērojami visās dalībvalstīs. Nostāja tiks pausta Harmonizētās sistēmas komitejā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā, par skaidrojumu, klasifikācijas viedokļu vai citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju apstiprināšanu un ieteikumu apstiprināšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju apstiprināšanu, ir izklāstīta pielikumā.

               2. pants

               Par nelielām tehniskām izmaiņām 1. pantā minētajā nostājā Savienības pārstāvji var vienoties bez turpmāka Padomes lēmuma.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Kopš ieviešanas 1988. gadā HS nomenklatūra ir pārskatīta sešas reizes. Šīs izmaiņas stājās spēkā 1996., 2002., 2007., 2012. un 2017. gadā. Sestā pārskatīšana stāsies spēkā 2022. gadā.

                     (2)

                        Padomes Lēmums 87/369 (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.).

                     (3)

                        OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.

                     (4)

                        COM(2020)196

                     (5)

                        Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61. līdz 64. punkts.

                     (6)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.)

                     (7)

                        Saistošā izziņa par tarifu: klasifikācijas lēmumi, kurus muitas administrācijas iepriekš nosūta uzņēmējiem, lai nodrošinātu juridisko noteiktību attiecībā uz klasifikāciju un tarifa režīmu, ko piemēro importējamām vai eksportējamām precēm.

                     (8)

                        Padomes Lēmums 87/369/EEK (1987. gada 7. aprīlis) par noslēgto Starptautisko konvenciju par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu un tās grozījumu protokolu (

                     OV L 198, 20.7.1987., 1. lpp.

                  ).

                     (9)

                        OV L 198, 20.7.1987., 3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.9.2020
            COM(2020) 585 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Muitas organizācijas Harmonizētās sistēmas komitejas 66. sesijā attiecībā uz paredzēto klasifikācijas viedokļu, klasifikācijas lēmumu, Harmonizētās sistēmas skaidrojumu grozījumu vai citu padomu par Harmonizētās sistēmas interpretāciju pieņemšanu un ieteikumu pieņemšanu par vienveidības nodrošināšanu Harmonizētās sistēmas interpretācijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas konvenciju

               PIELIKUMS

               Šis pielikums papildina Padomes Lēmuma... pielikumu.

               II.2. Atbilstības tabulu izstrāde starp Harmonizētās sistēmas 2017. un 2022. gada versijām (dok. NC2704, NC2749 un NC2753)

               Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijām 4407.13 un 4407.14 (jaukta E-P-B (egles, priedes un baltegles) un hemlokegles un baltegles (rietumu hemlokegles un baltegles) izcelsme) Savienība atbalsta atbilstības, ko PMO sekretariāts ierosinājis dokumenta NC2753 20. punktā.

               Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 4418.83 (I sijas) Savienība atbalsta atbilstības, ko Japāna ierosinājusi dokumenta NC2753 14. punktā.

               Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 7019.71 (plīvuri/plāni stikla šķiedras šķiedrojumi) Savienība norāda, ka vienīgais pārvietojums no HS2017 būtu no apakšpozīcijas 7019.32.

               Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijām 8462.62 un 8462.63 (veidkalšanas mašīnas) Savienība atbalsta to, ka tiek saglabātas visas HS2017 minētās apakšpozīcijas, kuras ierosināts pārvietot, tostarp kvadrātiekavās esošās apakšpozīcijas.

               Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 8519.81 (telefonu automātiskie atbildētāji) Savienība atbalsta PMO sekretariāta priekšlikumu dokumenta NC2704 26. punktā.

               Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 8539.51 (LED) Savienība atbalsta PMO sekretariāta secinājumu tā paša dokumenta 24. punktā.

               Attiecībā uz atbilstības tabulu jaunajai apakšpozīcijai 8541.51 (uz pusvadītājiem balstīti pārveidotāji) Savienība norāda, ka HS2017 versijā to daļas netiek klasificētas atsevišķi. Tāpēc papildu pārvietojumi nav vajadzīgi.

               Attiecībā uz atbilstības tabulu apakšpozīcijai 88.06 (bezpilota gaisa kuģi) Savienība atbalsta i) variantu dokumenta NC2704 25. punktā.

               Visbeidzot, Savienība atbalsta dažu redakcionālu kļūdu labošanu I un II korelācijas tabulas projektā, kā izklāstīts dokumenta NC2753 pielikumā.

               III.4.
                     Dažu kolekciju un kolekciju priekšmetu, kas izraisa interesi no numismātikas viedokļa, klasifikācija 2022. gada HS (sekretariāta pieprasījums) (Dok. NC2711, NC2754)

               Savienība HS2022 klasificētu šos trīs ražojumus jaunajā apakšpozīcijā 9705.31. Savienība atzīmē, ka gan Kanāda, gan PMO sekretariāts atbalsta Savienības priekšlikumu no HS skaidrojumu par pozīciju 97.05 jaunās (A) daļas 4. punkta otrās rindkopas svītrot norādi “coins generally known in the trade as ‘ancients’ or ‘ancient coins’” (“monētas, kas nozarē plaši pazīstamas kā “senas” vai “senas monētas””).

               III.5.
                     3 D printeru kasetņu klasifikācija 2022. gada HS (sekretariāta pieprasījums) (Dok. NC2712, NC2755)

               Savienība atbalsta priekšlikumu grozīt HS skaidrojumus, kuros noteikts, ka 3D printeru kasetnes ar elektroniskiem komponentiem vai mehāniskiem mehānismiem būtu jāklasificē kā 3D printeru daļas.

               Savienība klasificētu gan dokumentos NC2712, gan NC2755 uzrādītos ražojumus HS2022 pozīcijā 84.85 kā 3D printeru daļas, ņemot vērā savienošanai ar 3D printeri paredzēto elektronisko komponentu klātbūtni.

               III.7
                     HS pārskatīšanas apakškomitejas 57. sesijas ziņojums (Dok. NR1434)

               III.8.
                     Jautājumi, par kuriem jāpieņem lēmums. (Dok. NC2709)

               (a)C/4. un D/8. pielikums. Skaidrojumu grozījumi (HS-2022) (VI iedaļa)

               (b)C/5., D/9. un D/22. pielikums. Skaidrojumu grozījumi (HS-2022) (VII iedaļa)

               (c)C/8. un D/12. pielikums. Skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XIII iedaļa)

               (d)C/13. un D/17. pielikums. Skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XX iedaļa)

               (e)C/14. un D/18. pielikums. Iespējami grozījumi skaidrojumos attiecībā uz konkrētām atrakciju parka iekārtām (ASV priekšlikums)

               Savienība piekrīt visiem dokumentos ierosinātajiem grozījumiem.

               (f)C/1. un D/5. pielikums. Iespējami grozījumi skaidrojumos par pozīciju 15.09 attiecībā uz citādām neapstrādātām olīveļļām un pozīciju 15.15 attiecībā uz mikrobu tauku un eļļu piemēriem

               Attiecībā uz HS skaidrojumiem par pozīciju 15.09 Savienība atbalsta ES priekšlikumu (2. variants) un jauno Kanādas priekšlikumu (3. variants). (D) punkta 2. apakšpunktā Savienība atbalsta vārda “or” (“vai”) lietošanu vārdu “and/or” (“un/vai”) vietā (2. variants).

               Attiecībā uz HS skaidrojumiem par pozīciju 15.15 Savienība atbalsta izteiciena “single cell organism” (“vienas šūnas organisms”) izmantošanu (1. variants) un vārda “or” (“vai”) lietošanu vārdu “and/or” (“un/vai”) vietā (2. variants). Piemērā a) un b) Savienība atbalsta izteiciena “obtained from” (“iegūts no”) izmantošanu (2. variants).

               (g)C/3. un D/7. pielikums. Iespējami grozījumi skaidrojumos attiecībā uz “placebos” (“placebo”) un “double-blinded clinical trial kits” (“dubulti maskētiem klīnisko izmēģinājumu komplektiem”) pozīcijā 30.06 (Austrālijas pieprasījums)

               Attiecībā uz teikumu “The placebos of this heading also include [control vaccines] [controlled vaccines] [vaccines which are used as control substances and] that have been licensed for use in recognized clinical trials.” (“Šīs pozīcijas placebo ietver arī [kontroles vakcīnas], [kontrolētas vakcīnas] [vakcīnas, kuras izmanto kā kontroles vielas un] kuras ir licencētas izmantošanai atzītos klīniskos izmēģinājumos”) Savienība neatbalsta šā teikuma pievienošanu HS skaidrojumu par pozīciju 30.06 tekstam 12. punktā, jo nav skaidrs, kāda veida vielas tajā aprakstītas. Ja citas Līgumslēdzējas puses nolemj to pievienot, Savienība atbalsta “vaccines which are used as control substances” (“vakcīnas, kuras izmanto kā kontroles vielas”) (3. variants) vai, ja ir vajadzīga elastība, “control vaccines” (“kontroles vakcīnas”) (1. variants).

               Attiecībā uz teikumu “[Active ingredients to be trialled can include herbal medicinal products [for therapeutic or prophylactic uses].]” (“[Aktīvās vielas, ko paredzēts izmēģināt, var ietvert augu izcelsmes zāles [terapeitiskai vai profilaktiskai lietošanai].] Savienība saglabā elastību attiecībā uz tā pievienošanu tekstam, bet neatbalsta atvērtu piemēru sarakstu, kā to ierosinājusi ASV delegācija.

               (h)C/6. un D/10. pielikums. Skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (IX iedaļa)

               Savienība atbalsta priekšlikumu pievienot apakšpozīcijām 4412.41, 4412.42 un 4412.49 apakšpozīciju skaidrojumus. Savienība pieprasa sīkāk analizēt un uzlabot ierosināto tekstu, lai tas atbilstu pašreizējai klasificēšanas praksei Savienībā (piemērs ir finiera orientācija).

               (i)C/7. un D/11. pielikums. Skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XI un XII iedaļa)

               Savienība atbalsta “paraseismic wall covering” (“pret zemestrīcēm noturīga sienu seguma”) un “geotextiles” (“ģeotekstilmateriālu”) pievienošanu elektronisko tekstilizstrādājumu piemēru sarakstam. Tekstā par “geotextiles” (“ģeotekstilmateriāliem”) Savienība atbalsta Savienības iepriekš ierosināto tekstu “a sensor made of fibres or at least being fully integrated in the fibres” (“sensors, kas izgatavots no šķiedrām vai vismaz pilnībā integrēts šķiedrās”) (2. variants).

               Savienība atbalsta HSK apstiprināto tekstu provizorisku pieņemšanu.

               (j)C/12. un D/16. pielikums. Skaidrojumu grozījumi, kas izriet no 2019. gada 28. jūnija ieteikuma atbilstīgi 16. pantam (XVII iedaļa)

               Savienība atbalsta HS skaidrojumu par pozīciju 88.06 3. rindkopas papildināšanu ar atsauci uz pastāvīgi integrētām kamerām ar nosacījumu, ka klasifikācijas viedoklis, kurā drons ar integrētu kameru klasificēts pozīcijā 85.25, tiek pārskatīts un saskaņots ar HS2022 un HS skaidrojumiem.

               Saistībā ar HS skaidrojumu par pozīciju 88.06 4. rindkopu Savienība atbalsta Ķīnas priekšlikumu ar Savienības ieviestajiem papildu tehniskajiem kritērijiem (otrais variants).

               (k)C/15. un D/19. pielikums. Iespējams grozījums skaidrojumos par 97. nodaļu attiecībā uz konkrētiem kultūras priekšmetiem (ASV priekšlikums)

               Savienība neatbalsta kā piemēru minēto preču sarakstu, jo tās ir ļoti specifiskas un ierobežotas, lai paskaidrotu to ražojumu tvērumu, kuri klasificējami apakšpozīcijā 9705.10.

               Savienība arī atzīmē, ka sniegtās definīcijas un piemēri nedotu skaidrību par to, kā klasificēt, piemēram, “tradicionālos nacionālos tērpus” vai “vecos automobiļus”.

               (l)C/16. un D/20. pielikums. VIN skaidrojumu grozījums (HS 2022)

               Savienība atbalsta PMO sekretariāta sākotnējo priekšlikumu (1. variants, izmantojot jēdzienu “merely”(“tikai”), bet saglabājot elastību attiecībā uz frāzi “not further worked than” (“nav tālāk apstrādāts kā”)) un lūdz saskaņot tekstus angļu un franču valodā.

               III.9.
                     Iespējams grozījums skaidrojumā par pozīciju 71.04 attiecībā uz sintētiskajiem dimantiem (Kimberli procesa priekšlikums) (Dok. NC2757)

               Savienība piekrīt ierosinātajām izmaiņām jaunajā trešajā rindkopā attiecībā uz pozīciju 71.04 un jauna 3) punkta izveidei apakšpozīciju skaidrojumos par apakšpozīciju 7104.91.

               III.10.
                     Mikroelektromehāniskusistēmu (MEMS) elementa klasifikācija HS 2022 (sekretariāta priekšlikums)

               Savienība klasificētu šo ražojumu pozīcijā 85.41.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.9.2020
            COM(2020) 576 final
            2020/0263(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz Samoa Neatkarīgās Valsts un Zālamana Salu pievienošanos, un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Pievienotais Padomes lēmuma priekšlikums ir tiesību instruments, kas vajadzīgs, lai saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu parakstītu un provizoriski piemērotu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses.

               Padome 2002. gada 12. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu.

               Savienība 2009. gada 30. jūlijā parakstīja Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses
                  1
                (“Partnerattiecību pagaidu nolīgums”), ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam.

               Nolīguma mērķis ir:

               a)dot iespēju Klusā okeāna valstīm izmantot priekšrocības, ko sniedz labāka piekļuve tirgum, kuru piedāvā ES;

               b)veicināt Klusā okeāna valstu ilgtspējīgu attīstību un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā;

               c)balstoties uz kopējām interesēm, izveidot brīvās tirdzniecības zonu starp pusēm, pakāpeniski liberalizējot tirdzniecību veidā, kas saderīgs ar piemērojamiem PTO noteikumiem un asimetrijas principu, un ņemot vērā Klusā okeāna valstu konkrētās vajadzības un jaudas ierobežojumus saistību līmeņu un laika ziņā;

               d)izstrādāt atbilstīgus domstarpību izšķiršanas pasākumus un

               e)izstrādāt atbilstīgus institucionālos pasākumus.

               Partnerattiecību pagaidu nolīgums tiek provizoriski piemērots starp Savienību un Papua-Jaungvineju no 2009. gada 20. decembra un starp Savienību un Fidži Republiku –– no 2014. gada 28. jūlija.

               Partnerattiecību pagaidu nolīguma 80. pants paredz, ka nolīgumam var pievienoties citas Klusā okeāna salu valstis, pamatojoties uz iesniegtu 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus piekļuves piedāvājumu. Tādējādi Samoa Neatkarīgā valsts un Zālamana Salas pievienojās Partnerattiecību pagaidu nolīgumam attiecīgi 2018. gada 21. decembrī
                  2
                un 2020. gada 7. maijā
                  3
                un to provizoriski piemēro attiecīgi no 2018. gada 31. decembra un 2020. gada 17. maija. Puses ir sākušas procedūras, kas vajadzīgas, lai Tongas Karaliste, kura apliecināja interesi pievienoties Partnerattiecību pagaidu nolīgumam, tam pievienotos.

               Pēc Samoa un Zālamana Salu pievienošanās Partnerattiecību pagaidu nolīgums ir jāgroza, lai minētās valstis iekļautu Partnerattiecību pagaidu nolīguma pušu sarakstā. Līdzīgi tehniski grozījumi Partnerattiecību pagaidu nolīgumā būs jāizdara ikreiz, kad nolīgumam pievienosies Klusā okeāna salu valsts.

               1.2.EPN Tirdzniecības komiteja

               Ar Partnerattiecību pagaidu nolīguma 68. pantu tiek izveidota Tirdzniecības komiteja, kuras sastāvā ir pušu (ES un Klusā okeāna valstu) pārstāvji.

               Tirdzniecības komiteja risina visus jautājumus, kas nepieciešami Partnerattiecību pagaidu nolīguma īstenošanai. Tirdzniecības komiteja, veicot uzdevumus, var:

               a)izveidot un pārraudzīt jebkādas īpašās komitejas vai struktūras, kas vajadzīgas nolīguma īstenošanai;

               b)sanākt uz sēdi jebkurā laikā, par ko puses vienojas;

               c)izskatīt visus nolīguma jautājumus un, pildot savus uzdevumus, attiecīgi rīkoties, un

               d)pieņemt lēmumus vai sniegt ieteikumus nolīgumā paredzētajos gadījumos.

                  78. pants (“Pārskatīšanas klauzula”) paredz, ka Tirdzniecības komiteja vajadzības gadījumā var pārskatīt nolīgumu, tā īstenošanu, darbību un izpildi un sagatavot pusēm atbilstīgus ieteikumus, lai grozītu to.

               Tirdzniecības komitejas sestās un septītās sanāksmes iznākums

               Partnerattiecību pagaidu nolīguma puses (ES, Papua-Jaungvineja un Fidži) un Samoa Neatkarīgā Valsts, Zālamana Salas un Tonga, kuras piedalījās novērotāja statusā, 2018. gada 24. oktobrī apmainījās viedokļiem par tādu nolīguma tehnisko grozījumu tvērumu un procedūru, kuri nepieciešami pēc kādas valsts pievienošanās.

               Puses paskaidroja, ka grozījumu tvērumā ir tikai Klusā okeāna valsts, kas pievienojas nolīgumam, iekļaušana Partnerattiecību pagaidu nolīguma pušu sarakstā un tās tirgus piekļuves piedāvājuma pievienošana nolīguma II pielikumam (ES puses izcelsmes ražojumiem piemērojamie muitas nodokļi). Attiecībā uz procedūru puses norādīja, ka pašlaik Tirdzniecības komitejai nav dotas pilnvaras ieviest šādus grozījumus (juridiskais pamats, kas atbilst Partnerattiecību pagaidu nolīgumam, nav pietiekams). Puses apmainījās viedokļiem par šādām trim iespējamām procedūrām.

               1. iespējamā procedūra. Apsvērt attiecīgo grozījumu netiešu ieviešanu Partnerattiecību pagaidu nolīgumā sakarā ar kādas valsts pievienošanos (80. pants); tādējādi tos nevajadzēs speciāli ieviest ar īpašu procedūru.

               2. iespējamā procedūra. Tirdzniecības komiteja varētu paziņot, kā pēc kādas valsts pievienošanās Partnerattiecību pagaidu nolīgumu lasa attiecībā uz vajadzīgajiem tehniskajiem grozījumiem. Šāda paziņojuma juridiskais pamats ir 68. panta 4. punkta c) apakšpunkts.

               3. iespējamā procedūra. Puses varētu grozīt Partnerattiecību pagaidu nolīguma 80. pantu, lai piešķirtu Tirdzniecības komitejai pilnvaras pieņemt vajadzīgos lēmumus sakarā ar jaunas valsts pievienošanos.

               Tirdzniecības komiteja piekrita, ka 3. iespējamā procedūra sniegtu juridisko noteiktību, un apņēmās ieteikt pusēm attiecīgi grozīt 80. pantu. Tālab Tirdzniecības komiteja pēc 2019. gada 3.–4. oktobra septītās sanāksmes pieņēma ieteikumu, ievērojot nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā (Padomes Lēmums (ES) 2019/1707 (2019. gada 17. jūnijs), OV L 260, 11.10.2019., 45. lpp.).

               1.3.Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Ar šo priekšlikumu tiek īstenots Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (“ĀKK-ES partnerattiecību nolīgums” jeb “Kotonū nolīgums”)
                  4
               , kas ir Partnerattiecību pagaidu nolīguma juridiskais pamats.

               Citām Klusā okeāna valstīm pievienojoties Partnerattiecību pagaidu nolīgumam, tiek nostiprināts tiesiskais regulējums ES tirdzniecības attiecībām ar partnervalstīm, atvieglota savstarpējā tirdzniecība un iekļaušanās pasaules ekonomikā. Turklāt ar to minētās valstis tiek iekļautas arī kopēju noteikumu un iestāžu režīmā, kas izveidots ar nolīgumu.

               1.4.Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem

               Partnerattiecību pagaidu nolīgums ir tirdzniecības nolīgums, kas sekmē tādas globālās tirdzniecības vienmērīgu attīstību, kura uz valstīm, kuras pievienojas, attiecina asimetrisku tirgus piekļuvi un tām ļauj aizsargāt sensitīvas nozares no liberalizācijas, vienlaikus nodrošinot lielu skaitu aizsardzības pasākumu, kā arī klauzulu jauno nozaru aizsardzībai. Nolīgumā ir ietverti izcelsmes noteikumi, kas atvieglo eksportu no šīm valstīm uz ES. Bez tam nolīgumā ietverti noteikumi par ilgtspējīgu attīstību (3. pants), ar kuriem puses atkārtoti apstiprina, ka ilgtspējīgas attīstības mērķis ir nolīguma noteikumu neatņemama daļa, tas ir saderīgs ar Kotonū nolīguma vispārīgajiem mērķiem un principiem un jo īpaši vispārīgo apņemšanos mazināt un beidzot izskaust nabadzību veidā, kas saderīgs ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Minētie noteikumi veicina attīstības politikas saskaņotības mērķu sasniegšanu un ir saderīgi ar LESD 208. panta 2. punktu.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               2.1.Juridiskais pamats

               Šā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmā daļa saistībā ar tā 218. panta 5. punktu.

               2.2.Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Saskaņā ar LESD 3. pantu kopējā tirdzniecības politika ir ekskluzīvā Savienības kompetencē.

               2.3.Proporcionalitāte

               Šis priekšlikums ir nepieciešams, lai īstenotu Savienības starptautiskās saistības, kā tās noteiktas ĀKK-ES partnerattiecību nolīgumā, sevišķi, lai noslēgtu jaunu ar PTO saderīgu tirdzniecības vienošanos, kas pakāpeniski likvidētu šķēršļus tirdzniecībai starp pusēm un veicinātu sadarbību ar Klusā okeāna valstīm visās ar tirdzniecību saistītajās jomās.

               2.4.Juridiskā instrumenta izvēle

               Nav cita tiesību instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               3.1.Ietekmes novērtējums

               ES un ĀKK ekonomisko partnerattiecību nolīgumu ilgtspējas ietekmes novērtējums (IIN) tika veikts no 2003. līdz 2007. gadam. Šā projekta darba uzdevumu Eiropas Komisija publicēja 2002. gadā uzaicinājumā uz konkursu. Šā konkursa rezultātā piecu gadu pamatlīguma slēgšanas tiesības 2002. gada augustā tika piešķirtas PwC France. IIN galīgā ziņojuma projekts ieinteresētajām personām Eiropā tika iesniegts ES pilsoniskās sabiedrības dialoga sanāksmē, ko organizēja Eiropas Komisija 2007. gada 23. martā Briselē (Beļģijā).

               3.2.Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Uz nolīguma grozījumu apstiprināšanu neattiecas REFIT procedūras; tā nerada izmaksas Savienības MVU; un tā nerada problēmas digitālās vides jomā.

               3.3.Pamattiesības

                  Šis priekšlikums neietekmē pamattiesību aizsardzību Savienībā.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Ierosinātais lēmums neietekmē ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               5.1.Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

               Priekšlikuma 1. pants apstiprina to, ka Savienības vārdā tiek parakstīts nolīgums, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu.

               2. pants pilnvaro Padomes Ģenerālsekretariātu izveidot tādu pilnvaru instrumentu, kuras vajadzīgas, lai parakstītu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu.

               3. pants precizē, ka nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu, piemēro provizoriski.

               4. pants nosaka šā lēmuma spēkā stāšanās dienu.

               2020/0263 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz Samoa Neatkarīgās Valsts un Zālamana Salu pievienošanos, un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padome 2002. gada 12. jūnijā pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstu grupu
                  5
               .

               (2)Partnerattiecību pagaidu nolīgums starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses
                  6
                (“Partnerattiecību pagaidu nolīgums”), ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam, tika parakstīts Londonā, 2009. gada 30. jūlijā. Partnerattiecību pagaidu nolīgums tiek provizoriski piemērots starp Savienību un Papua-Jaungvineju no 2009. gada 20. decembra un starp Savienību un Fidži –– no 2014. gada 28. jūlija.

               (3)Pagaidu partnerattiecību nolīguma 80. pants paredz citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos. Ar Lēmumu (ES) 2018/1908
                  7
                un Lēmumu (ES) 2020/409
                  8
                Padome apstiprināja attiecīgi Samoa un Zālamana Salu pievienošanos Partnerattiecību pagaidu nolīgumam. Samoa pievienojās Partnerattiecību pagaidu nolīgumam 2018. gada 21. decembrī un to provizoriski piemēro no 2018. gada 31. decembra, un Zālamana Salas pievienojās Partnerattiecību pagaidu nolīgumam 2020. gada 7. maijā un to provizoriski piemēro no 2020. gada 17. maija.

               (4)Pēc Samoa un Zālamana Salu pievienošanās Partnerattiecību pagaidu nolīgums juridiskās noteiktības labad ir jāgroza, lai minētās valstis iekļautu Partnerattiecību pagaidu nolīguma pušu sarakstā. Līdzīgs grozījums Partnerattiecību pagaidu nolīgumā būs jāizdara ikreiz, kad nolīgumam pievienojas cita Klusā okeāna salu valsts.

               (5)Partnerattiecību pagaidu nolīguma 68. pants izveido Tirdzniecības komiteju, kas izskata visus jautājumus, kuri nepieciešami nolīguma īstenošanai. Ir lietderīgi pilnvarot Tirdzniecības komiteju lemt par Partnerattiecību pagaidu nolīguma grozījumiem, kas varētu būt vajadzīgi pēc citas Klusā okeāna salu valsts pievienošanās.

               (6)Ar Lēmumu (ES) 2019/1707
                  9
                Padome lēma par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā attiecībā uz minētajiem grozījumiem, par kuriem tika panākta vienošanās Tirdzniecības komitejas septītajā sanāksmē 2019. gada 4. oktobrī.

               (7)Tādējādi nolīgums, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu, būtu jāparaksta Savienības vārdā, ar noteikumu, ka tas vēlāk tiks noslēgts.

               (8)Tā kā Partnerattiecību pagaidu nolīguma 76. panta 2. punkts paredz tā provizoriska piemērošanu līdz tā spēkā stāšanās dienai, nolīgums, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu, būtu jāpiemēro provizoriski,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināta tā nolīguma parakstīšana, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz Samoa Neatkarīgās Valsts un Zālamana Salu pievienošanos, un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē, ar noteikumu, ka minētais nolīgums tiks noslēgts.

               2.Parakstāmā nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, kas nolīguma sarunu vedēja norādīto personu vai norādītās personas pilnvaro parakstīt nolīgumu, ar noteikumu, kas tas tiek noslēgts.

               3. pants

               Nolīgumu saskaņā ar nolīguma 76. panta 2. punktu piemēro provizoriski no tā parakstīšanas dienas, līdz tas stājas spēkā.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (2009. gada 13. jūlijs) par to, lai parakstītu un provizoriski piemērotu Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 272, 16.10.2009., 1. lpp).

                     (2)

                        OV L 333, 28.12.2018., 1. lpp.

                     (3)

                        OV L 85, 20.3.2020., 1. lpp.

                     (4)

                        OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp. Nolīgums, kas grozīts ar nolīgumu, kurš 2005. gada 25. jūnijā parakstīts Luksemburgā (OV L 209, 11.8.2005., 27. lpp.), un ar nolīgumu, kurš 2010. gada 22. jūnijā parakstīts Vagadugu (OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.).

                     (5)

                        Padomes sniegtās sarunu norādes par ekonomiskās partnerības nolīgumiem ar ĀKK valstīm un reģioniem (9930/02 (DG E II) HH/sg).

                     (6)

                        OV L 272, 16.10.2009., 2. lpp.

                     (7)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/1908 (2018. gada 6. decembris) par Samoa pievienošanos Partnerattiecību pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 333, 28.12.2018., 1. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/409 (2020. gada 17. februāris) par Zālamana Salu pievienošanos Partnerattiecību pagaidu nolīgumam starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses (OV L 85, 20.3.2020., 1. lpp.).

                     (9)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/1707 (2019. gada 17. jūnijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Tirdzniecības komitejā, kura izveidota ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz ieteikumu veikt konkrētus grozījumus nolīgumā, lai ņemtu vērā Samoa pievienošanos un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē (OV L 260, 11.10.2019., 45. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.9.2020
            COM(2020) 576 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmums
            par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu nolīgumu, ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz Samoa Neatkarīgās Valsts un Zālamana Salu pievienošanos, un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

               NOLĪGUMS,

               ar ko groza Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, attiecībā uz Samoa Neatkarīgās Valsts un Zālamana Salu pievienošanos, un citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos nākotnē

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               no vienas puses, un

               FIDŽI REPUBLIKA (turpmāk “Fidži”),

               PAPUA-JAUNGVINEJAS NEATKARĪGĀ VALSTS (turpmāk “Papua-Jaungvineja”),

               SAMOA NEATKARĪGĀ VALSTS (turpmāk “Samoa”) un

               ZĀLAMANA SALAS (turpmāk “Zālamana Salas”),

               turpmāk arī “Klusā okeāna valstis”,

               no otras puses,

               ŅEMOT VĒRĀ Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses
                  1
                (“Partnerattiecību pagaidu nolīgums”), kas izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam un kas parakstīts Londonā 2009. gada 30. jūlijā, un ko provizoriski piemēro starp Eiropas Savienību un Papua-Jaungvineju no 2009. gada 20 decembra un starp Eiropas Savienību un Fidži no 2014. gada 28. jūlija;

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Partnerattiecību pagaidu nolīguma 80. pants paredz, ka nolīgumam var pievienoties citas Klusā okeāna salas, pamatojoties uz iesniegtu 1994. gada GATT XXIV pantam atbilstīgu tirgus piekļuves piedāvājumu;

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Samoa un Zālamana Salas pievienojās Partnerattiecību pagaidu nolīgumam attiecīgi 2018. gada 21. decembrī un 2020. gada 7. maijā, deponējot pievienošanās aktu, un tādējādi kļuva par nolīguma Līgumslēdzējām pusēm;

               ŅEMOT VĒRĀ to, ka Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Savienību un Samoa provizoriski piemēro no 2018. gada 31. decembra un starp Eiropas Savienību un Zālamana Salām –– no 2020. gada 17. maija;

               ŅEMOT VĒRĀ ar Partnerattiecību pagaidu nolīgumu izveidotās Tirdzniecības komitejas 2019. gada 4. oktobra ieteikumu par grozījumiem, kas tajā izdarāmi, lai ņemtu vērā Klusā okeāna salu valstu pievienošanos Partnerattiecību pagaidu nolīgumam;

               VĒLREIZ APSTIPRINOT apņemšanos īstenot Partnerattiecību pagaidu nolīgumu un vēloties sadarboties šā nolīguma mērķu sasniegšanai;

               VĒLOTIES atvieglot citu Klusā okeāna salu valstu pievienošanos Partnerattiecību pagaidu nolīgumam un attiecināt uz tām no nolīguma izrietošās priekšrocības,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. pants

               Partnerattiecību pagaidu nolīguma grozījums

               Partnerattiecību pagaidu nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Klusā okeāna valstīm, no otras puses, groza šādi:

               1.nolīguma 70. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1.
                     Šajā nolīgumā “Līgumslēdzējas puses” ir Eiropas Kopiena, turpmāk “EK puse”, no vienas puses, un Papua-Jaungvineja, Fidži Republika, Samoa Neatkarīgā Valsts un Zālamana Salas, turpmāk “Klusā okeāna valstis”, no otras puses.”;

               2.nolīguma 80. pantā pievieno šādu 3. punktu:

               “3.
                     Tirdzniecības komiteja var lemt par visiem nolīguma grozījumiem, kas varētu būt vajadzīgi pēc citas Klusā okeāna salu valsts pievienošanās.”

               2. pants

               Stāšanās spēkā

               1.Šis nolīgums stājas spēkā saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas noteikti Partnerattiecību pagaidu nolīguma 76. panta 1. punktā.

               2.Šo nolīgumu piemēro provizoriski saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas noteikti Partnerattiecību pagaidu nolīguma 76. panta 2. punktā.

               3. pants

               Autentiskie teksti

               Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā un ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās.

               TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo nolīgumu.

               [vieta], [datums].

               Eiropas Savienības vārdā

               Fidži Republikas vārdā

               Papua-Jaungvinejas Neatkarīgās Valsts vārdā

               Samoa Neatkarīgās Valsts vārdā

               Zālamana Salu vārdā

                     (1)

                        OV L 272, 16.10.2009., 2. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.9.2020
            COM(2020) 584 final
            2020/0270(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, kas izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz grozījumu to personu sarakstā, kuras būs šķīrējtiesneši domstarpību izšķiršanas procedūrās

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, kura izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), saistībā ar tāda lēmuma paredzēto pieņemšanu, ar ko groza to personu sarakstu, kuras būs šķīrējtiesneši domstarpību izšķiršanas procedūrās.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Nolīgums

               Nolīguma mērķis ir paplašināt pašreizējo plašo divpusējo sadarbību ekonomikas, tirdzniecības un politikas jomās, kā arī nozaru rīcībpolitikas jomās, tādējādi nodrošinot ilgtermiņa pamatu ES un Armēnijas attiecību turpmākai attīstībai. Pastiprinot politisko dialogu un uzlabojot sadarbību daudzās jomās, nolīgums veido pamatu efektīvākai divpusējai iesaistei ar Armēniju.

               Ar Padomes 2017. gada 20. novembra Lēmumu (ES) 2018/104 tika apstiprināta nolīguma parakstīšana un provizoriska piemērošana saskaņā ar nolīguma 385. pantu. Nolīgumu provizoriski piemēro no 2018. gada 1. jūnija.

               2.2.Partnerības komiteja

               Nolīguma 363. panta 7. punktā ir noteikts, ka Partnerības komiteja tiekas īpašā sastāvā, lai risinātu visus jautājumus, kas saistīti ar nolīguma VI sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi). Saskaņā ar nolīguma 363. panta 1. un 6. punktu Partnerības komiteja palīdz Partnerības padomei pildīt tās pienākumus un veikt tās funkcijas. Tā ir pilnvarota pieņemt lēmumus jomās, kurās Partnerības padome tai ir deleģējusi pilnvaras, un nolīgumā paredzētajos gadījumos. Minētie lēmumi ir saistoši nolīguma Pusēm, un tās veic atbilstīgus pasākumus to īstenošanai.

               2.3.Paredzētais Partnerības komitejas akts

               Nolīguma VI sadaļas 13. nodaļā izklāstītais šķīrējtiesas process paredz, ka gadījumā, ja Puses nav atrisinājušas domstarpības apspriežoties, Puse, kas pieprasījusi rīkot apspriešanos, var pieprasīt izveidot šķīrējtiesu. Nolīguma 339. panta 1. punktā noteikts, ka Partnerības komitejai, pamatojoties uz Pušu sagatavotiem priekšlikumiem, jāizveido vismaz 15 personu saraksts, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem. Sarakstu veido trīs daļas: viena daļa attiecīgi katrai Pusei, bet vēl viena daļa ir to personu saraksts, kuras nav kādas Puses valstspiederīgie un var būt par šķīrējtiesas priekšsēdētāju. Katrā no šīm daļām ietver vismaz piecas personas. Partnerības komiteja nodrošina arī, ka sarakstā vienmēr ir minētais personu skaits.

               Šķīrējtiesnešiem un priekšsēdētājiem, kurus ierosina Savienība un Armēnijas Republika, nepieciešamas speciālas zināšanas tieslietās, starptautiskajā tirdzniecībā un citos jautājumos, uz ko attiecas nolīguma VI sadaļas noteikumi, un tiem jāatbilst prasībai par neatkarību, kā noteikts nolīguma 339. panta 2. punktā.

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, ar lēmumu, ko 2019. gada 17. oktobrī pieņēma Partnerības komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, tika izveidots šķīrējtiesnešu saraksts. Viens no pieciem šķīrējtiesneša amata kandidātiem no Armēnijas Republikas vairs neatbilst nolīguma 339. panta 2. punktā noteiktajai prasībai par neatkarību.

               Armēnijas Republika ir ierosinājusi jaunu sķīrējtiesneša amata kandidātu, kuram ir speciālas zināšanas tieslietās, starptautiskajā tirdzniecībā un citos jautājumos, uz ko attiecas nolīguma VI sadaļas noteikumi, un kurš, šķietami, atbilst nolīguma 339. panta 2. punktā noteiktajai prasībai par neatkarību.

               Tāpēc paredzētā akta mērķis ir noteikt Savienības nostāju attiecībā uz Partnerības komitejas pieņemtu lēmumu, ar ko groza to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem domstarpību izšķiršanas procedūrās, un no sarakstā iekļautajiem pieciem šķīrējtiesneša amata kandidātiem no Armēnijas Republikas to vienu, kurš vairs neatbilst nolīguma 339. panta 2. punkta nosacījumiem, aizstāj ar Armēnijas Republikas ierosināto jauno kandidātu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Savienības vārdā ieņemamās nostājas mērķis ir grozīt to personu sarakstu, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem domstarpību izšķiršanas procedūrās.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Partnerības komiteja ir ar nolīgumu izveidota struktūra. Partnerības komitejas pieņemtais lēmums būs Pusēm saistošs saskaņā ar nolīguma 363. panta 6. punktu. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz Savienības kopējās tirdzniecības politikas īstenošanas nodrošināšanu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 207. panta 3. punkts un 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 3. punktam un 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2020/0270 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, kas izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz grozījumu to personu sarakstā, kuras būs šķīrējtiesneši domstarpību izšķiršanas procedūrās

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Visaptverošais un pastiprinātais partnerības nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses
                  1
                (“nolīgums”), Savienības vārdā tika parakstīts saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104
                  2
               , un to provizoriski piemēro no 2018. gada 1. jūnija.

               (2)Partnerības komiteja savā 2019. gada 17. oktobra sanāksmē saskaņā ar nolīguma 339. panta 1. punktu izveidoja sarakstu (“šķīrējtiesnešu saraksts”) ar 15 personām, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem.

               (3)Armēnija ir informējusi Savienību, ka viens no tās ierosinātajiem šķīrējtiesnešiem vairs neatbilst nolīguma 339. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un tāpēc viņa vietā sarakstā būtu jāiekļauj cits.

               (4)Lai nodrošinātu provizoriski piemēroto nolīguma noteikumu darbību, Partnerības komitejai ir jāpieņem lēmums grozīt šķīrējtiesnešu sarakstu.

               (5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, jo lēmuma projekts Savienībai būs saistošs,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, kura izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz grozījumu saskaņā ar nolīguma 339. panta 1. un 2. punktu izveidotajā to personu sarakstā, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem, ir Partnerības komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2018/104 (2017. gada 20. novembris) par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (OV L 23, 26.1.2018., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 24.9.2020
            COM(2020) 584 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem Partnerības komitejā, kas izveidota ar Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz grozījumu to personu sarakstā, kuras būs šķīrējtiesneši domstarpību izšķiršanas procedūrās

               PROJEKTS

               ES UN ARMĒNIJAS PARTNERĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. …/…

               (... gada...),

               ar kuru groza šķīrējtiesnešu sarakstu, kas minēts 339. panta 1. punktā Visaptverošajā un pastiprinātajā partnerības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses

               PARTNERĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 339. panta 1. punktu,

               tā kā:

               (1)Partnerības komiteja savā 2019. gada 17. oktobra sanāksmē izveidoja sarakstu (“šķīrējtiesnešu saraksts”) ar 15 personām, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem.

               (2)Ievērojot nolīguma 339. panta 2. punktu, sarakstā būtu jāiekļauj personas, kuras ir neatkarīgas, rīkojas pastāvīgi, nepieņem norādījumus no organizācijām vai valdībām, nav saistītas ar Pušu valdībām un ievēro rīcības kodeksu.

               (3)Armēnija ir informējusi Savienību, ka viens no tās ierosinātajiem šķīrējtiesnešiem vairs neatbilst nolīguma 339. panta 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem un tāpēc ierosina citu personu šā šķīrējtiesneša aizstāšanai.

               (4)Lai nodrošinātu provizoriski piemēroto nolīguma noteikumu darbību, Partnerības komitejai būtu jāgroza šķīrējtiesnešu saraksts.

               (5)Eiropas Savienība piekrīt, ka ierosinātā persona atbilst nolīguma 339. panta 2. punkta nosacījumiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo saskaņā ar nolīguma 339. panta 1. punktu izveidoto sarakstu ar personām, kuras vēlas un spēj būt par šķīrējtiesnešiem, aizstāj ar šā lēmuma pielikumā iekļauto šķīrējtiesnešu sarakstu.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               3. pants

               Šā lēmuma teksts ir sagatavots divos eksemplāros angļu valodā. Katra Puse var nodrošināt tulkojumus tās oficiālajās valodās.

               [Vieta] …,

                        Partnerības komitejas vārdā

                        priekšsēdētājs

                        sekretāri

               PIELIKUMS

               NOLĪGUMA 339. PANTĀ MINĒTAIS ŠĶĪRĒJTIESNEŠU SARAKSTS

               Eiropas Savienības ierosinātie šķīrējtiesneši

               1.Claus-Dieter EHLERMANN

               2.Giorgio SACERDOTI

               3.Jacques BOURGEOIS

               4.Pieter Jan KUIJPER

               5.Ramon TORRENT

               Armēnijas Republikas ierosinātie šķīrējtiesneši

               1.Nora SARGSYAN

               2.Arman SARGSYAN

               3.Arsen TAVADYAN

               4.Levon GEVORGYAN

               5.Mushegh MANUKYAN

               Priekšsēdētāji

               1.William DAVEY (ASV)

               2.Helge SELAND (Norvēģija)

               3.Maryse ROBERT (Kanāda)

               4.Christian HÄBERLI (Šveice)

               5.Merit JANOW (ASV)