               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2016
            COM(2016) 194 final
            2016/0106(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011
            {SWD(2016) 114 final}{SWD(2016) 115 final}{SWD(2016) 116 final}

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Vispārīga informācija

               Komisija 2013. gada februārī iesniedza tiesību aktu priekšlikumu kopumu par viedrobežām, lai modernizētu Šengenas zonas ārējo robežu pārvaldību. Tiesību aktu kopumā ietilpa trīs priekšlikumi: 1) regula par ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu informāciju par to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas laiku un vietu, kuri ieceļo Šengenas zonā, 2) regula par Reģistrēto ceļotāju programmu (RCP), lai trešo valstu valstspiederīgie, kuri ir iepriekš pārbaudīti, varētu izmantot atvieglotas robežpārbaudes pie Savienības ārējās robežas, 3) regula, ar kuru groza Šengenas Robežu kodeksu
                  1
               , lai ņemtu vērā IIS un RCP
                  2
               .

               Tiesību aktu kopuma pirmajā izvērtējumā, kas tika pabeigts 2014. gada februārī, abi likumdevēji pauda tehniska, finansiāla un operatīva rakstura bažas par dažiem sistēmu plānojuma aspektiem. Tomēr vēlamie politikas risinājumi, kas tika ierosināti 2013. gadā (t.i., centralizētas sistēmas, kuru pamatā ir biometriskie dati), netika apšaubīti. Eiropas Parlaments (EP) nodeva priekšlikumu izskatīšanai Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā (LIBE). Komiteja nepieņēma normatīvo rezolūciju par priekšlikumiem.

               Lai sīkāk izvērtētu ierosināto politikas risinājumu tehnisko, organizatorisko un finansiālo ietekmi, Komisija ar abu likumdevēju atbalstu uzsāka tā saukto "koncepcijas pierādīšanu", kuru veido divi posmi:

               Komisijas vadīts tehniskais pētījums par viedrobežām (turpmāk tekstā — "tehniskais pētījums"), kas tika publicēts 2014. gada oktobrī
                  3
               , un

               eu-LISA vadīts pārbaudes posms par dažādu biometrisko identifikatoru izmantošanas ietekmi uz robežkontroles procesiem (turpmāk tekstā – "izmēģinājuma projekts"), par kuru 2015. gada novembrī tika publicēts ziņojums
                  4
               .

               Pamatojoties uz tehniskā pētījuma konstatējumiem, izmēģinājuma projekta rezultātiem, tehniskajām diskusijām ar abiem likumdevējiem un ieinteresētajām personām, kā arī sabiedrisko apspriešanu
                  5
               , Komisija sagatavoja detalizētu ietekmes novērtējumu, kas ir pievienots šim priekšlikumam. Šis ietekmes novērtējums pilnveido ietekmes novērtējumus
                  6
               , kas pievienoti 2013. gada priekšlikumiem, un pievērš galveno uzmanību 2013. gada priekšlikumu elementiem, kuros tika ierosināti grozījumi, jo īpaši a) sistēmas uzbūvei, b) izmantojamajiem biometriskajiem datiem, c) procesa veicinātāju izmantošanai, d) datu uzglabāšanai un e) tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvei.

               Pamatojoties uz šo apjomīgo sagatavošanas darbu, Komisija ir uzskatījusi par nepieciešamu uzlabot un vienkāršot 2013. gada priekšlikumus. Komisija ir nolēmusi:

               –pārskatīt savu 2013. gada priekšlikumu regulai, ar kuru izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS);

               –pārskatīt savu 2013. gada priekšlikumu regulai, ar ko groza Šengenas Robežu kodeksu, lai iekļautu tehniskās izmaiņas, kas izriet no jaunā priekšlikuma regulai, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS);

               –atsaukt savu 2013. gada priekšlikumu regulai par Reģistrēto ceļotāju programmu (RCP).

                ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izveides pamatojums

               Kā paskaidrots ietekmes novērtējumā, ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izveide tiek uzskatīta par nepieciešamu, lai risinātu turpmāk izklāstītās problēmas.

               1. Robežpārbaužu kavēšanās novēršana un robežpārbaužu kvalitātes uzlabošana attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem

               Pasažieru plūsmas pie Eiropas Savienības ārējām robežām pieaug un turpinās palielināties arī nākotnē. Paredzams, ka 2025. gadā regulāru robežšķērsošanas gadījumu kopskaits pieaugs līdz 887 miljoniem, no kuriem aptuveni viena trešdaļa varētu būt trešo valstu valstspiederīgie, kuri ceļo uz Šengenas valstīm īstermiņa apmeklējuma nolūkā. Kamēr "minimālās pārbaudes" tiek piemērotas ES pilsoņiem un personām, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties, trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri šķērso Šengenas zonas ārējās robežas, piemēro "pilnas pārbaudes", kuras pie robežām (gan ieceļojot, gan izceļojot) patlaban veic manuāli.

               Šengenas Robežu kodeksā nav paredzēti noteikumi par ceļotāju pārrobežu pārvietošanās reģistrēšanu, ieceļojot Šengenas zonā un izceļojot no tās. Parasti trešo valstu valstspiederīgajiem ir tiesības ieceļot īstermiņa uzturēšanās nolūkā, nepārsniedzot 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā. Patlaban spiedoga iespiešana ceļošanas dokumentā, norādot ieceļošanas un izceļošanas datumus, ir vienīgais robežsargiem un imigrācijas iestādēm pieejamais veids, kā aprēķināt trešo valstu valstspiederīgo uzturēšanās ilgumu un pārbaudīt, vai kāds nepārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu. Šos spiedogus var būt grūti interpretēt – tie var būt nesalasāmi vai viltojumi. Tāpat konsulātiem, kuriem ir jāapstrādā vīzas pieteikumi, ir grūti noteikt iepriekšējo vīzu likumību, balstoties uz ceļošanas dokumentā jau esošajiem spiedogiem. Rezultātā visa procedūra tiek uzskatīta par pakļautu kļūdu riskam un ne vienmēr tiek sistemātiski īstenota.

               IIS ieviešana nodrošinās:

               –precīzu informāciju, kas pēc pieprasījuma tiek ātri sniegta robežsargiem robežpārbaužu laikā, aizstājot pašreizējo lēno un neuzticamo sistēmu, kurā pasēs manuāli tiek iespiests spiedogs; tas ļaus gan labāk uzraudzīt atļauto uzturēšanos, gan efektīvāk veikt robežpārbaudes;

               –informāciju robežsargiem par ieceļošanas atteikumiem trešo valstu valstspiederīgajiem un ļaus IIS elektroniski pārbaudīt ieceļošanas atteikumus;

               –precīzu informāciju ceļotājiem par viņiem atļautās uzturēšanās maksimālo ilgumu;

               –iespēju veikt trešo valstu valstspiederīgo automatizētas robežpārbaudes robežsargu uzraudzībā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti pārskatītā priekšlikuma par grozījumiem Šengenas Robežu kodeksā 8.d pantā.

               2. "Personu, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu," sistemātiskas un ticamas noteikšanas nodrošināšana

               Neatbilstīgie imigranti ietver gan personas, kuras šķērsojušas robežas neatbilstīgi – parasti neizmantojot oficiālu robežšķērsošanas vietu –, gan tā sauktās "personas, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu": personas, kuras likumīgi ieceļojušas ES oficiālā robežšķērsošanas vietā, bet kuras ir turpinājušas uzturēties pēc tam, kad viņu tiesības to darīt ir beigušās. IIS pievēršas šai neatbilstīgās migrācijas kategorijai. Tā kā trešo valstu valstspiederīgo robežšķērsošanas gadījumi patlaban netiek reģistrēti, nav iespējams izveidot to personu sarakstus, kuras pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu.

               IIS ieviešana:

               –sniegs precīzu informāciju par to, kuras personas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, tādējādi sniedzot atbalstu kontrolei teritorijā un ļaujot efektīvāk aizturēt neatbilstīgos migrantus;

               –atbalstīs neatbilstīgo migrantu identificēšanu; IIS glabājot biometriskos datus par visām personām, uz kurām neattiecas vīzas prasība, un ņemot vērā, ka vīzas turētāju biometriskie dati tiek glabāti VIS, dalībvalstu iestādes varēs identificēt visus teritorijā atklātos neatbilstīgos migrantus bez dokumentiem, kuri ārējo robežu ir šķērsojuši likumīgi; tas savukārt veicinās atgriešanas procesu;

               –sistēmas veikta analīze ļaus izmantot uz pierādījumiem balstītu pieeju. Piemēram, vīzu politikas gadījumā IIS sniegs precīzus datus par to, vai konkrētas valsts valstspiederīgie rada problēmas saistībā ar atļautās uzturēšanās termiņa pārsniegšanu, kas būtu svarīgs elements, lemjot par to, vai attiecībā uz konkrēto trešo valsti noteikt vai atcelt vīzas prasību.

               3. Iekšējās drošības un cīņas pret terorismu un smagiem noziegumiem pastiprināšana.

               Noziedzīgas darbības, piemēram, cilvēku tirdzniecība, cilvēku kontrabanda un nelegālu preču kontrabanda, ir saistītas ar daudzu robežu šķērsošanu, ko atvieglo tas, ka netiek reģistrēti attiecīgo trešo valstu valstspiederīgo robežšķērsošanas gadījumi. Tāpat teroristu organizācijas un radikāli noskaņotas personas var izmantot savā labā to, ka robežšķērsošanas gadījumi netiek reģistrēti. Trešo valstu valstspiederīgo kontrole pie ārējām robežām ietver identitātes pārbaudes un meklēšanu dažādās datubāzēs par zināmām personām vai grupām, kuras apdraud sabiedrisko drošību un kuras būtu vai nu jāaiztur, vai kurām būtu jāliedz ieceļot teritorijā. Taču, ja trešās valsts valstspiederīgais iznīcina savus oficiālos dokumentus pēc ieceļošanas Šengenas zonā, tiesībaizsardzības iestādēm var būt ļoti sarežģīti identificēt minēto personu, ja šī persona tiek turēta aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu vai ir cietusi noziegumā.

               IIS ieviešana:

               –sniegs atbalstu teroristu, noziedznieku, kā arī aizdomās turēto personu un cietušo uzticamai identificēšanai;

               –nodrošinās, ka tiek reģistrēta trešo valstu valstspiederīgo, tostarp par nozieguma izdarīšanu aizdomās turētu personu, ceļošanas vēsture. Tādējādi tas papildinātu Šengenas Informācijas sistēmā pieejamo informāciju.

               Būtiskākās norises kopš 2013. gada

               Sagatavojot šo pārskatīto priekšlikumu, Komisija ņēma vērā arī būtiskākās norises kopš 2013. gada, kas izmainīja politisko, tiesisko un institucionālo vidi salīdzinājumā ar 2013. gadu, kad tika iesniegti sākotnējie viedrobežu priekšlikumi.

               –Sāka pilnībā darboties Vīzu informācijas sistēma. Tās ieviešana dalībvalstu konsulātos visās attiecīgajās trešās valstīs tika pabeigta 2015. gada novembrī. Vīzu turētāju biometrisko datu pārbaude Vīzu informācijas sistēmā pie Šengenas ārējām robežām tagad ir obligāta. Tiesībaizsardzības iestādes arvien vairāk izmanto VIS identifikācijas un izmeklēšanas vajadzībām.

               –Vīzu režīma liberalizācijas dialogi ar Rietumbalkānu valstīm un pie ES austrumu un dienvidaustrumu robežām tika pabeigti vai ir paātrināti, kā rezultātā arvien vairāk palielināsies to ceļotāju īpatsvars, kuri ES ieceļo bez vīzas. Paredzams, ka šī tendence turpināsies arī nākamajos gados.

               –Tika izveidots Iekšējās drošības fonds (ISF-B), kuram tika paredzēts 791 miljoni euro viedrobežu izstrādei, kas izmantojami pēc attiecīgā juridiskā pamata pieņemšanas.

               –Eiropas programmā migrācijas jomā
                  7
                "robežu pārvaldība" tika noteikta kā viena no "četriem pīlāriem labākai migrācijas pārvaldībai". Ārējo robežu nodrošināšana un to efektīvāka pārvaldība nozīmē arī IT sistēmu un tehnoloģiju piedāvāto iespēju labāku izmantošanu. Turklāt Tieslietu un iekšlietu padomes un Eiropadomes sanāksmēs 2015. gada decembrī dalībvalstis uzsvēra nepieciešamību uzlabot kontroli pie ārējām robežām, izmantojot jaunas tehnoloģijas.

               –Straujās norises biometrisko tehnoloģiju jomā pavēra jaunas iespējas ceļotāju "vieglākai" un "ātrākai" reģistrācijai un pārbaudīšanai ne tikai attiecībā uz viņu pirkstu nospiedumiem, bet arī sejas attēliem.

               –Tiesas spriedums par Datu saglabāšanas direktīvu sniedza juridisko skaidrību par nosacījumiem un aizsardzības pasākumiem, kas jāievēro attiecībā uz IIS datu glabāšanu un izmantošanu.

               –Ar abu likumdevēju 2015. gada decembra politisko vienošanos par ES datu aizsardzības noteikumu reformu tiks ieviests moderns datu aizsardzības regulējums visā ES. Eiropas Parlaments un Padome 2016. gada laikā oficiāli pieņems Vispārīgo datu aizsardzības regulu un Datu aizsardzības direktīvu.

               Pārskatītā viedrobežu tiesību aktu kopuma galvenie elementi

               Jaunās ieceļošanas/izceļošanas sistēmas darbības joma ietver robežšķērsošanas gadījumus, ko veic visi tie trešo valstu valstspiederīgie, kuri Šengenas zonu apmeklē īstermiņa uzturēšanās nolūkā (ne vairāk par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā) – gan tie ceļotāji, kuriem vīza ir nepieciešama, gan tie, kuriem vīza nav vajadzīga –, vai laika gaitā – arī tie, kuri Šengenas zonu apmeklē, pamatojoties uz apceļošanas vīzu
                  8
                (līdz vienam gadam).

               ES pilsoņu ģimenes locekļi, kuri izmanto tiesības brīvi pārvietoties, vai tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļi, kam ir tādas pašas tiesības brīvi pārvietoties kā Savienības pilsoņiem, un kuriem vēl nav uzturēšanās atļaujas, būtu jāreģistrē IIS, bet viņiem nepiemēro īstermiņa uzturēšanās noteikumu, un šīs kategorijas pārbaudes veic saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK
                  9
               . Šādus ģimenes locekļus, kuriem ir Direktīvā 2004/38/EK minētā uzturēšanās atļauja, IIS nereģistrē.

               Sistēma vāks datus un reģistrēs ieceļošanas un izceļošanas ierakstus ar mērķi gan atvieglot robežšķērsošanu bona fide ceļotājiem, gan labāk noteikt personas, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu. IIS arī reģistrēs ieceļošanas atteikumus tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ietilpst IIS darbības jomā.

               Galvenās atšķirības starp šo grozīto priekšlikumu un 2013. gada priekšlikumiem ir šādas.

               –Sistēmas uzbūve: ir ierosināta tikai viena sistēma – ieceļošanas/izceļošanas sistēma. Valstu robežu infrastruktūras savienošana ar IIS centrālo sistēmu tiks veikta, izmantojot valsts vienoto saskarni, kas būs identiska visām dalībvalstīm un ļaus izmantot esošās valstu ieceļošanas/izceļošanas sistēmas. Tomēr, datus no centrālās sistēmas nevar iekopēt šajās esošajās valstu IIS.

               –Sadarbspēja starp IIS un VIS tiek nodrošināta, lai panāktu lielāku robežpārbaužu efektivitāti un tempu. Šajā nolūkā tiks izveidots savienojums starp IIS centrālajām sistēmām un VIS, un tieša piekļuve starp tām tiks regulēta īpašiem mērķiem. Tas samazinās personas datu apstrādes dublēšanos saskaņā ar "integrētas privātuma aizsardzības" principu.

               –Biometriskie identifikatori: ja 2013. gada IIS priekšlikumos bija paredzēta paļaušanās uz desmit pirkstu nospiedumiem, tad pārskatītajos IIS priekšlikumos kā biometriskos identifikatorus ir ierosināts kombinēt četru pirkstu nospiedumus un sejas attēlu, kurus ievieš no IIS darbības sākuma. Šāda izvēle ļaus veikt pietiekami precīzas pārbaudes un identifikāciju, ņemot vērā paredzamo IIS apmēru, vienlaikus saglabājot datu apjomu samērīgā līmenī un tajā pašā laikā paātrinot robežkontroli un ļaujot robežšķērsošanas vietās plašāk izmantot pašapkalpošanās sistēmas. Četru pirkstu nospiedumi tiek izmantoti reģistrācijas brīdī, lai pārbaudītu, vai trešās valsts valstspiederīgais jau ir bijis reģistrēts sistēmā, bet sejas attēls ļauj turpmākas ieceļošanas gadījumā ātri un ticami (automātiski) pārbaudīt, ka persona, kurai piemēro robežkontroli, ir tā pati persona, kura jau ir reģistrēta IIS.

               –Personas datu aizsardzība: IIS reģistrēto personas datu apjoms ir ievērojami samazinājies. IIS tiks reģistrētas 26 datu vienības 36 datu vienību vietā. Tiesības piekļūt personas datiem, tos labot un dzēst ir skaidri noteiktas un aizsargātas. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un valstu datu aizsardzības iestādes būs atbildīgas par datu apstrādes uzraudzību.

               –Datu saglabāšanas termiņš: uzglabāto datu saglabāšanas laiks ir pieci gadi. Datu saglabāšanas piecu gadu periods samazina atkārtotas reģistrācijas biežumu un nāks par labu visiem ceļotājiem, vienlaikus ļaujot robežsardzei veikt vajadzīgo riska analīzi, ko paredz Šengenas Robežu kodekss, pirms atļaut ceļotājam ieceļot Šengenas zonā. Attiecībā uz robežsardzi sistemātiska IIS ierakstu dzēšana pēc 181 dienas, kā ierosināts 2013. gadā, būtu likvidējusi visu informāciju par trešās valsts valstspiederīgā ieceļošanas/izceļošanas Šengenas zonā neseno vēsturi, kas ir nepieciešama riska analīzei. Tā būtu regress noderīgas informācijas jomā salīdzinājumā ar to, ko robežsardze izmanto patlaban: spiedogu pārbaude ceļošanas dokumentā daudzos gadījumos sniedz informāciju, kas aptver vairāku gadu laikposmu. Tādējādi ilgāks datu saglabāšanas periods ir nepieciešams, lai ļautu robežsargiem veikt vajadzīgo riska analīzi, ko paredz Šengenas Robežu kodekss, pirms atļaut ceļotājam ieceļot Šengenas zonā. Vīzas pieteikumu apstrādei konsulātos arī ir nepieciešama pieteikuma iesniedzēja ceļošanas vēstures analīze, lai izvērtētu iepriekšējo vīzu izmantojumu un uzturēšanās nosacījumu ievērošanu. Atteikšanās no spiedogu iespiešanas pasēs tiks aizstāta ar datu aplūkojumu IIS. Tādēļ sistēmā pieejamajai ceļošanas vēsturei būtu jāaptver laikposms, kas ir pietiekams vīzas izsniegšanas mērķim.

               Ilgāks datu saglabāšanas periods samazinās atkārtotas reģistrācijas biežumu un nāks par labu visiem ceļotājiem, jo samazināsies robežšķērsošanas vidējais laiks, kā arī gaidīšanas laiks robežšķērsošanas vietās. Pat ja ceļotājs Šengenas zonā ieceļo tikai vienreiz, tas, ka citi IIS sistēmā jau reģistrēti ceļotāji vairs nebūs atkārtoti jāreģistrē, samazinās gaidīšanas laiku pie robežas.

               Ilgāks datu saglabāšanas periods būs nepieciešams arī tāpēc, lai ļautu atvieglot robežšķērsošanu, izmantojot procesa paātrinātājus un pašapkalpošanās sistēmas. Atvieglojumi ir atkarīgi no sistēmā reģistrētajiem datiem. Īss datu saglabāšanas periods samazinātu to ceļotāju grupu, kuri varētu izmantot šādu atvieglojumu, un tādējādi kavētu IIS noteikto mērķi – atvieglot robežšķērsošanu.

               ES pilsoņu ģimenes locekļiem, kuri nav ES pilsoņi un uz kuriem attiecas šīs regulas darbības joma, katru ieceļošanas/izceļošanas ierakstu saglabā ne ilgāk kā vienu gadu pēc pēdējās izceļošanas. Viņu individuālā datne būtu jāglabā piecus gadus, lai ģimenes loceklis varētu izmantot robežšķērsošanas atvieglojumu.

               Attiecībā uz atļautās uzturēšanās termiņa pārsniedzējiem, kuri datu saglabāšanas perioda beigās vēl nav atrasti, pēc valsts lēmuma Šengenas Informācijas sistēmā var izveidot uz IIS datiem balstītu brīdinājumu pirms IIS datu dzēšanas.

               –Robežšķērsošanas atvieglojumi: pieejas atvieglojumiem pamatā ir pašapkalpošanās sistēmu un e-vārtu ieviešana, kas ļaus trešo valstu valstspiederīgajiem uzsākt robežšķērsošanas formalitātes, kuras pabeidzamas, robežsargam pēc pieprasījuma sniedzot papildu informāciju. Šo paātrinātāju izmantošana (ieviesti priekšlikumā, ar kuru groza Šengenas Robežu kodeksu) dalībvalstīm ir fakultatīva, ir pieejama vairumam ceļotāju un neparedz jebkādas jaunas sistēmas izveidi.

               –Turklāt tiks veidots saskaņots juridiskais pamats (arī ieviests grozījumos Šengenas Robežu kodeksā) valsts reģistrēto ceļotāju programmu izveidei, ko brīvprātīgi veic dalībvalstis.

               –Tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve: no darbības uzsākšanas brīža dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam būs piekļuve IIS saskaņā ar striktiem nosacījumiem. IIS ietvers uzticamus datus par to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datumiem, uz kuriem attiecas IIS darbības joma, kam var būt izšķiroša nozīme individuālās tiesībaizsardzības lietās un kam piekļuve būtu jāpiešķir saskaņā ar instrumenta mērķi un ievērojot datu aizsardzības noteikumus.

                  Piekļuve VIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos jau ir pierādījusi savu lietderību. Dalībvalstis ir ziņojušas par gadījumiem, kad cilvēki ir gājuši bojā vardarbīgā nāvē un viņu identificēšana ir bijusi iespējama, izmantojot piekļuvi VIS. Citi paziņotie gadījumi ir saistīti ar cilvēku tirdzniecību, terorismu vai narkotiku tirdzniecību, kuros piekļuve VIS datiem ļāva izmeklētājiem panākt ievērojamu progresu.

               –Izmaksas: 2013. gada priekšlikumos 1,1 miljards euro tika paredzēts kā indikatīva summa IIS un RCP izstrādei. Pārskatītajā priekšlikumā, balstoties uz vienotu IIS sistēmu kā vēlamo risinājumu, tostarp tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi tai, nepieciešamā summa tiek lēsta 480 miljonu euro apmērā.

               Šis pārskatītais priekšlikums regulai, ar ko izveido IIS, ir IIS tiesiskā regulējuma pamatinstruments. Tajā ietverti arī izrietoši grozījumi spēkā esošos ES tiesību aktos (t.i., Regulā (ES) Nr. 1077/2011
                  10
               , Regulā (EK) Nr. 767/2008
                  11
                un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu). Šis papildu priekšlikums grozīt Šengenas robežu kodeksu attiecībā uz sistēmas izmantošanu robežu pārvaldības procesa ietvaros tiek iesniegts līdztekus šim priekšlikumam.

                Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss).

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1931/2006, ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas Konvencijas noteikumus.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula).

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

               Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK.

               2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS

               Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Detalizēts apraksts par apspriešanos ar ieinteresētajām pusēm ir ietverts pievienotā ietekmes novērtējuma 2. pielikumā. Lai sagatavotu pārskatītos viedrobežu priekšlikumus, Komisija 2015. gadā veica mērķtiecīgu apspriešanos ar EDAU 2015. gada 20. marta darbseminārā par pārskatīto viedrobežu priekšlikumu sagatavošanu, ar pilsonisko sabiedrību – 2015. gada 5. maija sanāksmē, ar pārvadātājiem, transporta, tūrisma un infrastruktūras operatoriem – 2015. gada 28. maija sanāksmē, ar Pamattiesību aģentūru – divās sanāksmēs 2015. gada 22. jūnijā un 23. jūlijā. Turklāt Komisija 2015. gada 9. jūlijā organizēja tikšanos ar dalībvalstu tiesībaizsardzības jomas darbiniekiem, bet 2015. gada 24. septembrī un 2015. gada 26. oktobrī – divas tehniskas sanāksmes ar dalībvalstu ekspertiem.

               Sabiedriskajā apspriešanā, kas notika no 2015. gada 29. jūlija līdz 29. oktobrim, tika apkopoti privātpersonu, organizāciju, pārvadātāju un publisko pārvaldes iestāžu viedokļi (sabiedriskās apspriešanas rezultāti ir sīkāk izskaidroti ietekmes novērtējuma 2. pielikumā).

               Eiropas Parlamenta LIBE komiteja 2015. gada 23. un 24. februārī rīkoja starpparlamentāru komiteju ar valstu parlamentiem par viedrobežām.

               Ietekmes novērtējums

               Pirmais ietekmes novērtējums
                  12
                tika veikts 2008. gadā, gatavojot Komisijas paziņojumu par šo tematu, bet otrais tika pabeigts 2012. gadā
                  13
               , gatavojot 2013. gada priekšlikumus.

               Trešais ietekmes novērtējums tika pabeigts 2016. gadā. Ņemot vērā tehnisko pētījumu, ziņojumu par izmēģinājuma projektu, apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm rezultātus un diskusijas Padomē un Eiropas Parlamentā, ietekmes novērtējumā tika analizēti galvenie īstenošanas risinājumi un risinājumu variācijas gan attiecībā uz IIS, gan RCP. Vēlamie risinājumi, kas izriet no ietekmes novērtējuma, ir tieši atspoguļoti galvenajās izmaiņās, kas iekļautas pašreizējā priekšlikumā salīdzinājumā ar 2013. gada priekšlikumiem (skatīt I punktu "Pārskatītā priekšlikuma galvenie elementi").

               Regulējuma kontroles padome (RKP) pārskatīja ietekmes novērtējuma projektu un 2016. gada 22. janvārī sniedza pozitīvu atzinumu.

               3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Ierosināto darbību kopsavilkums

               Jādefinē IIS mērķi, funkcijas un pienākumi. Turklāt nepieciešams pilnvarot Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) izstrādāt sistēmu un pārvaldīt tās darbību. Pašreizējā pārskatītā priekšlikuma sīks izskaidrojums pa pantiem ir pieejams atsevišķā Komisijas dienestu darba dokumentā.

               Ir jāpieņem no šā priekšlikuma izrietoši grozījumi Regulā (ES) Nr. 1077/2011, Regulā (EK) Nr. 767/2008 un (Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu), kā minēts 1. punktā.

               Juridiskais pamats

               Pašreizējā pārskatītajā priekšlikumā par šīs regulas juridisko pamatu tiek izmantots Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts. LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts ir atbilstīgs juridiskais pamats, lai turpmāk noteiktu pasākumus attiecībā uz dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu un izstrādātu standartus un procedūras, kas dalībvalstīm jāievēro, veicot personu pārbaudes pie šādām robežām. 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts ir IIS izveides juridiskais pamats. Turklāt pārskatītais priekšlikums balstās uz 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu kā juridisko pamatu, lai atļautu piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos, un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai piekļuvi atļautu Eiropolam, abos gadījumos saskaņā ar stingriem nosacījumiem. Šie abi juridiskie pamati attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola piekļuvi IIS datiem paredz to pašu parasto likumdošanas procedūru, kas piemērojama saskaņā ar 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu.

               Subsidiaritātes princips

               Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu Savienībai ir tiesības pieņemt pasākumus attiecībā uz personu pārbaudēm un dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību. Pašreizējos ES noteikumus par dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu nepieciešams grozīt, lai ņemtu vērā to, ka pašlaik nav uzticamu līdzekļu, lai uzraudzītu to trešo valstu valstspiederīgo pārvietošanos, kuriem ir atļauta īstermiņa uzturēšanās, ņemot vērā pašreizējo sarežģīto un laikietilpīgo spiedoga iespiešanas pienākumu, kas nav pietiekams, lai dalībvalstu iestādes, veicot ceļotāja pārbaudi pie robežas vai pārbaudes valstu teritorijā, varētu izvērtēt atļautās uzturēšanās termiņu, kā arī valstu sistēmu ļoti niecīgo noderīgumu šādu mērķu sasniegšanā zonā bez iekšējās robežkontroles.

               Lai uzlabotu migrācijas pārvaldības efektivitāti, vajadzētu būt pieejamai informācijai par tām personām, kurām atteikta ieceļošana ES teritorijā, tām, kas atrodas ES teritorijā un kas ievēro maksimālo atļautās īstermiņa uzturēšanās termiņu – 90 dienas 180 dienu laikposmā, par atļautās uzturēšanās termiņu pārsniedzošo ceļotāju valstspiederību un piederību grupai (kurai vīza nav vajadzīga/vīza ir vajadzīga), un kura vajadzīga izlases kārtībā teritorijā veiktu pārbaužu atbalstam, lai atklātu personas, kas uzturas neatbilstīgi.

               Ir nepieciešams kopīgs režīms, lai izveidotu saskaņotus noteikumus par ieceļošanas atteikumu, pārrobežu pārvietošanās reģistrēšanu un atļautās īstermiņa uzturēšanās uzraudzību Šengenas zonā kopumā.

               Tādējādi dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt šo priekšlikuma mērķi.

               2013. gada IIS priekšlikuma pārskatīšana ir nepieciešama arī tāpēc, lai ļautu tiesībaizsardzības iestādēm piekļūt IIS datiem nolūkā apkarot terorismu un smagus noziegumus un lai nodrošinātu augsta līmeņa iekšējo drošību. Šo mērķi dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt, jo šādu grozījumu var ierosināt tikai Komisija.

               Proporcionalitātes princips

               Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikts, ka Savienības rīcība ir samērīga ar Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Šīs ES rīcības izvēlētajam veidam jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas efektīvāk. Ar ierosināto iniciatīvu tiek turpmāk pilnveidots Šengenas acquis, lai nodrošinātu, ka kopīgi noteikumi pie ārējām robežām tiek piemēroti vienādi visās dalībvalstīs, kuras ir atcēlušas robežkontroli pie iekšējām robežām. Tā izveido instrumentu, kas sniegs Eiropas Savienībai informāciju par to, cik trešo valstu valstspiederīgo ieceļo ES teritorijā un izceļo no tās, kam ir neatsverama nozīme ilgtspējīgas un uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanā migrācijas un vīzu jomā. Tā arī nodrošina piekļuvi IIS tiesībaizsardzības iestādēm, kas ir veids, kā savlaicīgi, precīzi, droši un rentabli noteikt tos no vīzas prasības atbrīvotos valstspiederīgos, kuri tiek turēti aizdomās par terorismu vai smaga nozieguma izdarīšanu (vai ir cietušie tajos), un ļaut šīm iestādēm iepazīties gan ar vīzas turētāja ceļošanas vēsturi, gan ar tādu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas vēsturi, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības un kuri tiek turēti aizdomās par šādu noziegumu izdarīšanu (vai ir cietušie tajos).

               Priekšlikums, kura ieceri virza "integrētas privātuma aizsardzības" principi, ir proporcionāls attiecībā uz tiesībām uz personas datu aizsardzību, jo tas neparedz vākt un glabāt vairāk datu un uz ilgāku laiku nekā tas ir absolūti nepieciešams, lai sistēma varētu darboties un pildīt savus mērķus. Turklāt tiks paredzēti un ieviesti visi aizsardzības pasākumi un mehānismi, kas vajadzīgi, lai efektīvi aizsargātu ceļotāju pamattiesības, jo īpaši viņu tiesības uz privātās dzīves un personas datu aizsardzību.

               Lai sistēma darbotos, nebūs vajadzīgi papildu procesi vai saskaņošana ES līmenī; tādējādi paredzamais pasākums ir proporcionāls, jo tas ES mēroga rīcības ziņā nepārsniedz nepieciešamo, lai sasniegtu nospraustos mērķus.

               Vēlamais risinājums ir proporcionāls arī izmaksu ziņā, ņemot vērā to, kāds ieguvums no sistēmas būs visām dalībvalstīm attiecībā uz kopīgās ārējās robežas pārvaldību un virzību uz kopīgu ES migrācijas politiku.

               Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.

               Juridiskā instrumenta izvēle

               Ierosinātais juridiskais instruments: regula.

               Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda/-u iemesla/-u dēļ:

               ar šo priekšlikumu tiks izveidota centralizēta sistēma, ar kuras starpniecību dalībvalstis sadarbosies cita ar citu, tādēļ ir nepieciešama kopīga arhitektūra un darbības noteikumi. Turklāt tajā tiks paredzēti noteikumi par robežpārbaudēm pie ārējām robežām un par piekļuvi sistēmai, tostarp tiesībaizsardzības nolūkos, kas ir vienādi visām dalībvalstīm. Tādējādi par juridisko instrumentu var izvēlēties vienīgi regulu.

               Pamattiesības

               Ierosinātā regula ietekmē pamattiesības, jo īpaši tiesības uz cieņu (ES Pamattiesību hartas 1. pants); verdzības un piespiedu darba aizliegumu (Hartas 5. pants); tiesības uz brīvību un drošību (Hartas 6. pants), privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (Hartas 7. pants), personas datu aizsardzību (Hartas 8. pants), patvēruma tiesības (Hartas 18. pants) un aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā (Hartas 19. pants), diskriminācijas aizliegumu (Hartas 21. pants), bērnu tiesības (Hartas 24. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību (Hartas 47. pants).

               IIS ieviešana pozitīvi ietekmē verdzības un piespiedu darba aizliegumu, kā arī tiesības uz brīvību un drošību. Labāka un precīzāka to trešo valstu valstspiederīgo identificēšana (izmantojot biometriskos datus), kuri šķērso Šengenas zonas ārējo robežu, palīdz atklāt identitātes viltošanu, cilvēku tirdzniecību (jo īpaši nepilngadīgo gadījumā) un pārrobežu noziedzību, un tādējādi sekmē Šengenas zonā atrodošos pilsoņu drošības uzlabošanu.

               Attiecībā uz tiesībām uz personas datu aizsardzību priekšlikumā ir ietverti aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datiem, īpaši piekļuvi tiem, kura būtu stingri jāattiecina vienīgi uz šīs regulas mērķi un ar regulu izraudzītajām kompetentajām iestādēm. Aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datiem ietver arī piekļuves tiesības un tiesības uz datu labošanu vai dzēšanu. Datu saglabāšanas perioda ierobežojums, kas minēts šā paskaidrojuma raksta 1. nodaļā iepriekš, arī palīdz nodrošināt cieņu pret personas datiem kā pamattiesībām.

               Priekšlikums paredz piekļuvi IIS, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ar mērķi identificēt tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri šķērso ārējās robežas, un ar mērķi piekļūt datiem par šo personu ceļošanas vēsturi. Kā paredzēts Hartas 52. panta 1. punktā, jebkādam tiesību uz personas datu aizsardzību ierobežojumam jābūt atbilstīgam paredzētā mērķa sasniegšanai un tas nedrīkst pārsniegt šā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta 2. punktā arī atzīts, ka publiskas pārvaldes iestādes iejaukšanos indivīda tiesībās uz privātumu var pamatot ar nepieciešamību nodrošināt valsts drošības intereses, sabiedrisko drošību vai nozieguma novēršanu, kā tas ir minēts pašreizējā priekšlikumā. Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi
                  14
                arī to, ka cīņa pret terorismu un smagiem noziegumiem, jo īpaši cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu, ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu sabiedrības drošību, un tās efektivitāte var būt lielā mērā atkarīga no mūsdienīgu izmeklēšanas metožu izmantošanas, un tādējādi piekļuvi personas datiem, kas piešķirta šiem konkrētajiem mērķiem, varētu attaisnot, ja tā tiek uzskatīta par nepieciešamu.

               Priekšlikums paredz piekļuvi IIS, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ar mērķi identificēt tos trešo valstu valstspiederīgos, kuri šķērso ārējās robežas, un ar mērķi piekļūt datiem par šo personu ceļošanas vēsturi. Piekļuvei IIS identifikācijas nolūkos vajadzētu būt iespējamai tikai tad, ja iepriekš ir veikta nesekmīga meklēšana valstu datubāzēs un – gadījumā, kad meklēšana notiek pēc pirkstu nospiedumiem, – ja iepriekš ir veikta meklēšana automātiskajā pirkstu nospiedumu pārbaudes sistēmā saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI. Kaut gan VIS ir atrodami dati par vīzu turētājiem, nevienā citā ES datubāzē nav pieejami ne dati par valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, ne dati par pārvietošanās maršrutiem.

               Piekļuvi IIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos var piešķirt tikai tam, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu noziedzīgus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā definēts Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI par terorisma apkarošanu un Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi, un tikai tad, ja tas ir nepieciešams konkrētajā lietā. Turklāt izraudzītās tiesībaizsardzības iestādes var pieprasīt piekļuvi IIS datiem tikai tad, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt attiecīgo noziedzīgo nodarījumu. Šādus pieprasījumus pārbauda izraudzītā tiesībaizsardzības iestāde, lai pārbaudītu, vai ir izpildīti stingrie nosacījumi attiecībā uz piekļuves pieprasīšanu IIS tiesībaizsardzības nolūkos.

               Turklāt priekšlikumā arī paredzēti stingri datu drošības pasākumi, lai nodrošinātu apstrādāto personas datu drošību, un paredzēta uzraudzība apstrādes darbībām, ko veic neatkarīgas publiskās datu aizsardzības iestādes, un dokumentācija par visām veiktajām meklēšanām. Priekšlikumā arī teikts, ka uz visu personas datu apstrādi, ko veic tiesībaizsardzības iestādes IIS pēc šo datu iegūšanas, attiecas Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI.

               Priekšlikums paredz stingrus noteikumus attiecībā uz piekļuvi IIS sistēmai un vajadzīgos aizsardzības pasākumus. Tajā ir paredzētas arī personu tiesības piekļūt datiem, labot, dzēst datus un pārsūdzēt, jo īpaši tiesības uz tiesisko aizsardzību, un publisko neatkarīgo iestāžu veikto apstrādes darbību uzraudzība. Tādējādi priekšlikums pilnībā atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, jo īpaši attiecībā uz tiesībām uz personas datu aizsardzību, un atbilst arī LESD 16. pantam, ar kuru ikvienam tiek garantētas tiesības uz viņu personas datu aizsardzību.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               2013. gada IIS priekšlikumā tika minēta atsauce uz Komisijas priekšlikumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS), kas ietvēra priekšlikumu Iekšējās drošības fondam 2014.–2020. gadā atvēlēt 4,6 miljardus euro. 2013. gada IIS priekšlikumā 1,1 miljards euro bija paredzēts kā indikatīva summa IIS un RCP izstrādei, pieņemot, ka izstrādes izmaksas sāksies no 2015. gada. Šī summa tika aprēķināta, pamatojoties uz divu atsevišķu sistēmu izstrādes un darbības pārvaldību un 3 gadu ilgu izstrādi, un 4 gadu ilgu darbību.

               Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulas (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2000/EK (IDF Robežu regula), 5. panta 5. punkta b) apakšpunktā paredzēts, ka 791 miljons euro būtu jāpiešķir uz pašreizējām un/vai jaunām sistēmām balstītu IT sistēmu izstrādei migrācijas plūsmu pārvaldībai pie ārējām robežām. 791 miljons euro atbilda 3 izstrādes gadiem (2017.–2019. gads, ieskaitot) ar dažām sagatavošanas darbībām, kas paredzētas jau 2016. gadā, un darbības sākumu 2020. gadā.

               Pēc tehniskā pētījuma un ietekmes novērtējuma pašreizējais priekšlikums ir balstīts uz vēlamo risinājumu – vienotu IIS sistēmu –, un nepieciešamā summa ir aplēsta 480 miljonu euro apmērā, kurā tiek ņemts vērā arī tiesībaizsardzības iestāžu piekļuves mērķis. Tādējādi priekšlikums par IDF Robežu regulas grozīšanu ir iekļauts šajā priekšlikumā, lai to pielāgotu jaunajai samazinātajai summai.

               Šis finansiālais atbalsts segtu ne tikai centrālo komponentu izmaksas visā DFS periodā (288 miljoni euro ES līmenī, gan izstrādes, gan darbības izmaksas, izmantojot netiešu pārvaldību), bet arī dalībvalstīs pastāvošo valstu robežu infrastruktūru integrēšanas izmaksas IIS, izmantojot valstu vienotās saskarnes (NUI) (120 miljoni euro – izmantojot tiešo pārvaldību). Finansiāls atbalsts valstu integrācijas izmaksām nodrošinātu to, ka sarežģītie ekonomiskie apstākļi valstīs neapdraud vai nekavē projektus. Izstrādes posmā (2017.–2019. gads) Komisija kopsummā 52,7 miljonus euro (izmantojot tiešo pārvaldību) atvēlēs izdevumiem, kas saistīti ar darbībām dalībvalstīs.

               Kad jaunā sistēma sāktu darboties, turpmāko darbības izmaksu atbalstam dalībvalstīs varētu izmantot šo valstu programmas IDF ietvaros (dalītā pārvaldība). Summa 20 miljonu euro apmērā ir rezervēta šim mērķim kopējā finansējuma – 480 miljonu euro – ietvaros. Tas ietvers darbības atbalstu vienam gadam.

               Piemērotais izmaksu modelis ir izskaidrots ietekmes novērtējuma 6. pielikumā – IIS izmaksu modelis.

               5.PAPILDU INFORMĀCIJA

               Līdzdalība

               Šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis, jo tas attiecas uz ārējo robežu šķērsošanu. Tāpēc ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem un nolīgumiem ar asociētajām valstīm.

               Dānija. Saskaņā ar 1. un 2. pantu (22.) Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), Dānija nepiedalās tādu Padomes pasākumu pieņemšanā, kas paredzēti LESD Trešās daļas V sadaļā.

               Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

               Apvienotā Karaliste un Īrija. Saskaņā ar 4. un 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2008/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās ne Regulā (ES) Nr. 2016/399 (Šengenas Robežu kodekss), ne jebkurā citā no tiesiskajiem instrumentiem, ko parasti dēvē par "Šengenas acquis", t.i., tiesiskajos instrumentos, ar kuriem tiek organizēta un atbalstīta kontroles atcelšana pie iekšējām robežām, un papildu pasākumos attiecībā uz kontroli pie ārējām robežām.

               Šī regula pilnveido šo acquis un tāpēc Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tām nav saistoša un nav jāpiemēro.

               Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā C-482/08, Apvienotā Karaliste pret Padomi, ECLI:EU:C:2010:631, apstāklis, ka šajā regulā 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts ir minēti kā juridiskais pamats līdztekus LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktam, neietekmē iepriekš minēto secinājumu, jo piekļuve tiesībaizsardzības vajadzībām ir saistīta ar ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izveidi.

               Islande un Norvēģija. Procedūras, kas noteiktas Asociācijas nolīgumā, ko noslēgusi Padome un Islandes Republika, un Norvēģijas Karaliste par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir piemērojamas, jo šis priekšlikums papildina Šengenas acquis, kā paredzēts minētā nolīguma A pielikumā
                  15
               .

               Šveice. Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  16
               .

               Lihtenšteina. Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā Protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  17
               .

               Horvātija, Kipra, Bulgārija un Rumānija. Šī regula, ar ko izveido IIS, aizstāj pienākumu iespiest spiedogu trešo valstu valstspiederīgo pasē. Šo noteikumu dalībvalstīm, kas pievienojas, bija jāpiemēro no brīža, kad tās pievienojās Eiropas Savienībai.

               2016/0106 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  18
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  19
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Komisijas 2008. gada 13. februāra paziņojumā "Sagatavojot nākamos soļus robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā"
                  20
                ir izklāstīta nepieciešamība Eiropas integrētās robežu pārvaldības stratēģijas ietvaros izveidot ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), kurā elektroniski reģistrē to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas laiku un vietu, kam ir atļauta īstermiņa uzturēšanās Šengenas zonā, un kurā aprēķina viņu atļautās uzturēšanās ilgumu.

               (2)Eiropadome 2008. gada 19. un 20. jūnijā uzsvēra to, cik svarīgi ir turpināt darbu pie ES integrētas robežu pārvaldības stratēģijas izstrādes, tostarp labāk izmantojot modernās tehnoloģijas, lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību.

               (3)Komisijas 2009. gada 10. jūnija paziņojumā "Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs" tiek atbalstīta elektroniskas sistēmas izveide, lai reģistrētu ieceļošanu dalībvalstu teritorijā un izceļošanu no tās, šķērsojot ārējās robežas, nolūkā panākt, ka piekļuve šai teritorijai tiek pārvaldīta efektīvāk.

               (4)Eiropadome 2011. gada 23. un 24. jūnijā aicināja strauji virzīt uz priekšu darbu pie "viedrobežām". Komisija 2011. gada 25. oktobrī publicēja paziņojumu "Viedrobežas – risinājumi un turpmākā rīcība".

               (5)Eiropadome 2014. gada jūnijā pieņemtajās stratēģiskajās pamatnostādnēs uzsvēra, ka, "[t]ā kā Šengenas zona dod iespēju ceļot bez iekšējo robežu kontroles un cilvēku skaits, kas ceļo uz Eiropas Savienību, arvien pieaug, ir nepieciešams efektīvi pārvaldīt ES kopējās ārējās robežas, lai nodrošinātu spēcīgu aizsardzību. Vienlaikus Savienībai ir jāizmanto visi tās rīcībā esošie instrumenti, lai dalībvalstīm palīdzētu pildīt šo uzdevumu. Tādēļ: izmaksu ziņā efektīvā veidā būtu jāmodernizē ārējo robežu integrēta pārvaldība, lai nodrošinātu robežu viedu pārvaldību inter alia ar ieceļošanas/izceļošanas sistēmu, un jāizmanto jaunās Lielapjoma IT sistēmu aģentūras (eu-LISA) atbalsts."

               (6)Komisijas 2015. gada 13. maija paziņojumā "Eiropas programma migrācijas jomā" tika minēts, ka "[j]auns posms sāksies ar "viedrobežu" iniciatīvu, kuras mērķis ir palielināt robežpārejas punktu efektivitāti un atvieglinātu robežas šķērsošanu trešo valstu ceļotājiem, no kuriem absolūtais vairākums ir labticīgi ceļotāji, vienlaikus pastiprinot cīņu pret nelikumīgu migrāciju, veidojot reģistru, kurā, pilnībā ievērojot proporcionalitāti, apkopos informāciju par visiem gadījumiem, kad trešo valstu valstspiederīgie šķērso robežas."

               (7)Nepieciešams precizēt ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) mērķus un tās tehnisko arhitektūru, paredzēt noteikumus par tās darbību, izmantošanu un noteikt pienākumus, sistēmā ievadāmo datu kategorijas, datu ievadīšanas mērķus, ievadīšanas kritērijus, iestādes, kam ir tiesības piekļūt datiem un turpmākus noteikumus par datu apstrādi un personas datu aizsardzību.

               (8)IIS būtu jāpiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir atļauta īstermiņa uzturēšanās Šengenas zonā. Tā būtu jāpiemēro arī trešo valstu valstspiederīgajiem, kam atteikta ieceļošana īstermiņa uzturēšanās nolūkā.

               (9)IIS mērķim vajadzētu būt ārējo robežu pārvaldības uzlabošanai, neatbilstīgās imigrācijas novēršanai un migrācijas plūsmu pārvaldības atvieglošanai. IIS jo īpaši un attiecīgā gadījumā būtu jāveicina to personu identificēšana, kuras neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par uzturēšanās ilgumu dalībvalstu teritorijā.

               (10)Lai sasniegtu minētos mērķus, IIS būtu jāapstrādā burtciparu un biometriskie dati (pirkstu nospiedumi un sejas attēls). Biometrisko datu izmantošana, neraugoties uz tās ietekmi uz ceļotāju privātumu, ir pamatota divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, biometriskie dati ir uzticama metode, lai identificētu trešo valstu valstspiederīgos dalībvalstu teritorijā bez ceļošanas dokumentiem vai citiem identifikācijas līdzekļiem, kas ir neatbilstīgo migrantu parastā rīcības taktika. Otrkārt, biometriskie dati sniedz uzticamāku atbilsmi starp likumīgo ceļotāju ieceļošanas un izceļošanas datiem. Ja sejas attēlus izmanto kopā ar pirkstu nospiedumu datiem, tas ļauj samazināt reģistrēto pirkstu nospiedumu skaitu, vienlaikus ļaujot identificēšanas precizitātes ziņā panākt tādu pašu rezultātu.

               (11)Ja fiziski iespējams, tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, IIS būtu jāreģistrē četru pirkstu nospiedumi, lai ļautu veikt precīzu pārbaudi un identifikāciju (nodrošinot, ka trešās valsts valstspiederīgais jau nav reģistrēts ar citu identitāti vai ar citu ceļošanas dokumentu) un garantētu, ka visos apstākļos ir pieejami pietiekami dati. Vīzu turētāju pirkstu nospiedumi tiks pārbaudīti Vīzu informācijas sistēmā. (VIS), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2004/512/EK
                  21
               . To trešo valstu valstspiederīgo, kuriem vīza nav nepieciešama, un trešo valstu valstspiederīgo, kuri ir vīzas turētāji, sejas attēls būtu jāreģistrē IIS un tas būtu jāizmanto kā galvenais biometriskais identifikators, lai pārbaudītu to trešo valstu valstspiederīgo identitāti, kuri iepriekš ir bijuši reģistrēti IIS, un tik ilgi, kamēr viņu individuālā datne nav dzēsta. Alternatīvi minētā pārbaude būtu jāveic, izmantojot pirkstu nospiedumus.

               (12)IIS būtu jāsastāv no centrālās sistēmas, kura ekspluatēs biometrisko un burtciparu datu datorizētu centrālo datubāzi, valsts vienotās saskarnes katrā dalībvalstī, droša sakaru kanāla starp IIS centrālo sistēmu un VIS centrālo sistēmu un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo sistēmu un valstu vienotajām saskarnēm. Katrai dalībvalstij būtu jāpievieno savas valsts robežu infrastruktūras valsts vienotajai saskarnei.

               (13)Sadarbspēja starp IIS un VIS būtu jānodrošina, izmantojot tiešu sakaru kanālu starp centrālajām sistēmām, lai robežkontroles iestādes, kuras izmanto IIS, varētu aplūkot datus VIS nolūkā izgūt ar vīzām saistītus datus ar mērķi izveidot vai atjaunināt individuālu datni; lai robežkontroles iestādes varētu pārbaudīt vīzas derīguma termiņu un vīzas turētāja identitāti ar pirkstu nospiedumu palīdzību tieši Vīzu informācijas sistēmā pie ārējām robežām un lai robežkontroles iestādes, izmantojot pirkstu nospiedumus, varētu VIS verificēt to trešo valstu valstspiederīgo identitāti, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības. Sadarbspējai būtu arī jāļauj robežkontroles iestādēm, kuras izmanto VIS, tieši no VIS aplūkot datus IIS nolūkā izskatīt vīzas pieteikumus un lēmumus saistībā ar šiem pieteikumiem un jāļauj vīzu iestādēm atjaunināt ar vīzām saistītos datus IIS gadījumā, ja vīza tiek anulēta, atsaukta vai pagarināta. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008/EC
                  22
                būtu attiecīgi jāgroza.

               (14)Šajā regulā būtu jādefinē dalībvalstu iestādes, kurām var atļaut piekļūt IIS, lai ievadītu, grozītu, dzēstu vai aplūkotu datus IIS konkrētiem nolūkiem un tādā apmērā, kāds nepieciešams viņu uzdevumu pildīšanai.

               (15)Jebkurai IIS datu apstrādei vajadzētu būt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem un nepieciešamai, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savus pienākumus. Izmantojot IIS, kompetentajām iestādēm būtu jānodrošina tas, ka tiek ievērota tās personas, par kuru datus pieprasa, cilvēka cieņa un integritāte, un tās nedrīkstētu diskriminēt personas, pamatojoties uz dzimumu, ādas krāsu, etnisko vai sociālo izcelsmi, ģenētiskajām īpatnībām, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskiem vai jebkuriem citiem uzskatiem, piederību pie nacionālās minoritātes, īpašumu, izcelsmi, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju.

               (16)Cīņā pret teroristu nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem ir ļoti svarīgi, lai tiesībaizsardzības iestādēm būtu pēc iespējas jaunāka informācija, lai tās varētu veikt savus uzdevumus. Piekļuve VIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos jau ir pierādījusi savu noderīgumu tādu personu identificēšanā, kuras gājušas bojā vardarbīgā nāvē, vai kā palīgs izmeklētājiem panākt ievērojamu progresu lietās, kas saistītas ar cilvēku tirdzniecību, terorismu vai narkotiku tirdzniecību. Piekļuve IIS iekļautajai informācijai ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI
                  23
               , vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI
                  24
               . IIS ģenerētos datus var izmantot kā identitātes pārbaudes līdzekli gan gadījumos, kad trešās valsts valstspiederīgais ir iznīcinājis savus dokumentus, gan gadījumos, kad tiesībaizsardzības iestādes izmeklē noziegumu, izmantojot pirkstu nospiedumus vai sejas attēlu, un vēlas noteikt identitāti. To var izmantot arī kā kriminālizlūkošanas līdzekli, lai veidotu pierādījumus, izsekojot tādas personas ceļojumu maršrutus, kura tiek turēta aizdomās par nozieguma izdarīšanu vai ir noziegumā cietusī. Tāpēc datiem IIS vajadzētu būt pieejamiem dalībvalstu izraudzītajām iestādēm un Eiropas Policijas birojam ("Eiropols"), ievērojot šajā regulā izklāstītos nosacījumus.

               (17)Turklāt Eiropolam ir būtiska loma attiecībā uz dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, visā Savienībā atbalstot noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu. Tādēļ arī Eiropolam vajadzētu būt piekļuvei IIS saistībā ar savu uzdevumu veikšanu un saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI
                  25
               .

               (18)Piekļuve IIS nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ir iejaukšanās personu, kuru personas dati tiek apstrādāti IIS, pamattiesībās uz personas privātās dzīves neaizskaramību un uz personas datu aizsardzību. Jebkura šāda iejaukšanās jāveic saskaņā ar tiesību aktiem, kuri jānoformulē pietiekami precīzi, lai fiziskas personas varētu pielāgot savu rīcību, kuriem jāaizsargā fiziskas personas pret patvaļu un kuros pietiekami skaidri jānorāda, kāds ir kompetentajām iestādēm piešķirto pilnvaru apjoms un to īstenošanas veids. Demokrātiskā sabiedrībā jebkuram iejaukšanās gadījumam jābūt nepieciešamam, lai aizsargātu likumīgas un samērīgas intereses, un tam jābūt samērīgam attiecībā pret likumīgo mērķi, kas jāsasniedz.

               (19)Datu salīdzināšana, balstoties uz latentiem pirkstu nospiedumiem, kas ir tie pirkstu nospiedumi, kurus var atrast noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā, ir būtiska policijas sadarbības jomā. Gadījumos, kad ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka noziedzīga nodarījuma izdarītājs vai cietusī persona var būt reģistrēta IIS, iespējai salīdzināt latentos pirkstu nospiedumus ar IIS uzglabātajiem daktiloskopiskajiem datiem būtu jānodrošina dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm ļoti vērtīgs instruments teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā, kad, piemēram, vienīgie pierādījumi nozieguma vietā ir latentie pirkstu nospiedumi.

               (20)Ir jāizraugās dalībvalstu kompetentās iestādes, kā arī centrālais piekļuves punkts, ar kura starpniecību tiek iesniegti pieprasījumi par piekļuvi IIS datiem, un jāizveido saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kuras ir pilnvarotas pieprasīt šādu piekļuvi ar konkrētu mērķi novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.

               (21)Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām pieprasījumi par piekļuvi centrālajā sistēmā uzglabātajiem datiem būtu jāiesniedz centrālajam piekļuves punktam, un šādi pieprasījumi būtu jāpamato. Izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kam ir atļauts pieprasīt piekļuvi IIS datiem, nebūtu jādarbojas kā verificējošajai iestādei. Centrālajiem piekļuves punktiem būtu jārīkojas neatkarīgi no izraudzītajām iestādēm un vajadzētu būt atbildīgiem par šajā regulā noteikto piekļuves nosacījumu stingras ievērošanas nodrošināšanu neatkarīgā veidā. Ārkārtas steidzamības gadījumos, ja ir nepieciešams piekļūt agrīnā posmā, reaģējot uz konkrētiem un faktiskiem draudiem saistībā ar teroristu nodarījumiem vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, centrālajam piekļuves punktam būtu jāspēj apstrādāt pieprasījumu tūlīt un pārbaude jāveic tikai pēc tam.

               (22)Lai aizsargātu personas datus un lai izslēgtu sistemātisku meklēšanu, IIS datu apstrāde būtu jāveic tikai atsevišķos gadījumos un tikai tad, kad tas ir nepieciešams teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai vai izmeklēšanai. Izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa piekļuve IIS datiem vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.

               (23)Turklāt piekļuve IIS, lai identificētu nezināmas personas, ko tur aizdomās par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, nodarījuma izdarītājus vai šādos nodarījumos cietušos, būtu jāatļauj tikai ar nosacījumu, ka, veicot meklēšanu dalībvalsts pirkstu nospiedumu datubāzēs un visu dalībvalstu automātiskajās pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2008/615/TI
                  26

               , tās rezultātā netiek noteikta datu subjekta identitāte. Turklāt piekļuve IIS, lai aplūkotu ieceļošanas/izceļošanas ierakstus par zināmu personu, būtu pienācīgi jāpamato.

               (24)Lai efektīvi salīdzinātu personas datus un apmainītos ar tiem, dalībvalstīm vajadzētu pilnībā īstenot un izmantot pašreizējos starptautiskos nolīgumus, kā arī spēkā esošos Savienības tiesību aktus par personas datu apmaiņu, jo īpaši Lēmumu 2008/615/TI.

               (25)Personas dati, kas atrodas IIS, būtu jāuzglabā ne ilgāk, kā vajadzīgs IIS nolūkiem. Robežu pārvaldības vajadzībām ir lietderīgi datus, kas saistīti ar trešo valstu valstspiederīgajiem, glabāt piecus gadus, lai izvairītos no tā, ka trešo valstu valstspiederīgajiem atkārtoti jāreģistrējas IIS pirms minētā laikposma beigām. Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK
                  27
                vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kuriem nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas, ir lietderīgi glabāt katru saistīto ieceļošanas/izceļošanas ierakstu ne ilgāk kā vienu gadu pēc pēdējās izceļošanas.

               (26)Piecu gadu ilgs datu saglabāšanas periods ir nepieciešams, lai ļautu robežsargiem veikt vajadzīgo riska analīzi, ko paredz Šengenas Robežu kodekss, pirms atļaut ceļotājam ieceļot Šengenas zonā. Vīzas pieteikumu apstrādei konsulātos arī ir nepieciešama pieteikuma iesniedzēja ceļošanas vēstures analīze, lai izvērtētu iepriekšējo vīzu izmantojumu un uzturēšanās nosacījumu ievērošanu. Atteikšanās no spiedogu iespiešanas pasēs tiks aizstāta ar datu aplūkojumu IIS. Tādēļ sistēmā pieejamajai ceļošanas vēsturei būtu jāaptver laikposms, kas ir pietiekams vīzas izsniegšanas mērķim. Piecu gadu ilgs datu saglabāšanas periods samazinās atkārtotas reģistrācijas biežumu un nāks par labu visiem ceļotājiem, jo samazināsies robežšķērsošanas vidējais laiks, kā arī gaidīšanas laiks robežšķērsošanas vietās. Pat ja ceļotājs Šengenas zonā ieceļo tikai vienreiz, tas, ka citi IIS sistēmā jau reģistrēti ceļotāji vairs nebūs atkārtoti jāreģistrē, samazinās gaidīšanas laiku pie robežas. Šis datu saglabāšanas periods būs nepieciešams arī tāpēc, lai ļautu atvieglot robežšķērsošanu, izmantojot procesa paātrinātājus un pašapkalpošanās sistēmas. Šādi atvieglojumi ir atkarīgi no sistēmā reģistrētajiem datiem. Īsāks datu saglabāšanas periods negatīvi ietekmētu robežkontroles ilgumu. Īsāks datu saglabāšanas periods arī samazinātu to ceļotāju grupu, kuri varētu izmantot šādu atvieglojumu, un tādējādi kavētu IIS noteikto mērķi – atvieglot robežšķērsošanu.

               (27)Tas pats piecu gadu saglabāšanas periods būtu nepieciešams attiecībā uz datiem par personām, kuras nav izceļojušas no dalībvalstu teritorijas atļautās uzturēšanās periodā, lai atbalstītu identifikācijas un atgriešanas procesu, un par personām, kam atteikta ieceļošana īstermiņa uzturēšanās nolūkā {vai uz apceļošanas vīzas pamata}. Pēc pieciem gadiem dati būtu jādzēš, ja vien nav iemesla tos dzēst agrāk.

               (28)Būtu jāparedz precīzi noteikumi attiecībā uz atbildību saistībā ar IIS izstrādi un darbību un dalībvalstu atbildību saistībā ar pievienošanos IIS. Par centralizētas IIS izstrādi un darbības pārvaldību saskaņā ar šo regulu atbildīgai vajadzētu būt Aģentūrai lielapjoma informācijas sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011
                  28
               , un attiecīgie Regulas (ES) Nr. 1077/2011 noteikumi būtu atbilstoši jāgroza.

               (29)Būtu jāparedz noteikumi attiecībā uz dalībvalstu atbildību saistībā ar kaitējumu, kas nodarīts, pārkāpjot šo regulu.

               (30)Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK
                  29
                piemēro personas datu apstrādei, ko dalībvalstis veic, piemērojot šo regulu, ja vien šādu apstrādi dalībvalstu izraudzītās vai verificējošās iestādes neveic teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos.

               (31)Uz personas datu apstrādi, ko dalībvalstu iestādes saskaņā ar šo regulu veic teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos, būtu jāattiecina dalībvalstu tiesību aktos noteiktais personas datu aizsardzības standarts, kas ir saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI
                  30

               .

               (32)Personas datus, ko dalībvalstis iegūst saskaņā ar šo regulu, nedrīkst nodot vai darīt pieejamus trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai kādai privātai struktūrai, kas izveidota Savienībā vai ārpus tās, izņemot tad, ja tas ir nepieciešams individuālās lietās, lai palīdzētu identificēt trešās valsts valstspiederīgo saistībā ar viņa/viņas atgriešanu, un tiek piemēroti stingri nosacījumi.

               (33)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001
                  31
                ir piemērojama Savienības iestāžu vai struktūru darbībām, ko tās veic, pildot savus uzdevumus kā atbildīgās par IIS darbības pārvaldību.

               (34)Dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumība būtu jāuzrauga neatkarīgām uzraudzības iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. pantu, savukārt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, būtu jāuzrauga Savienības iestāžu un struktūru darbība saistībā ar personas datu apstrādi. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un uzraudzības iestādēm, uzraugot IIS, būtu savā starpā jāsadarbojas.

               (35)Valstu uzraudzības iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar Padomes Pamatlēmuma 2008/977/TI 25. pantu, būtu jāuzrauga tiesībaizsardzības nolūkos veiktas personas datu apstrādes likumība, ko veic dalībvalstis, un valstu uzraudzības iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar Lēmuma 2009/371/TI 33. pantu, būtu jāuzrauga Eiropola veikto datu apstrādes darbību likumība.

               (36)"(...) Ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu, un tas sniedza atzinumu ...

               (37)Priekšlikums paredz stingrus noteikumus attiecībā uz piekļuvi IIS sistēmai un vajadzīgos aizsardzības pasākumus. Tajā ir paredzētas arī personu tiesības piekļūt datiem, labot, dzēst datus un pārsūdzēt, jo īpaši tiesības uz tiesisko aizsardzību, un publisko neatkarīgo iestāžu veikto apstrādes darbību uzraudzība. Tādējādi šī regula respektē pamattiesības un ievēro principus, kas ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz cieņu (Hartas 1. pants); verdzības un piespiedu darba aizliegumu (Hartas 5. pants); tiesības uz brīvību un drošību (Hartas 6. pants), privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (Hartas 7. pants), personas datu aizsardzību (Hartas 8. pants), diskriminācijas aizliegumu (Hartas 21. pants), bērnu tiesības (Hartas 24. pants), vecāka gadagājuma cilvēku tiesības (Hartas 25. pants), invalīdu tiesības (Hartas 26. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību (Hartas 47. pants).

               (38)Lai efektīvi uzraudzītu šīs regulas piemērošanu, regulāri jāveic novērtēšana. Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un būtu jānodrošina, ka tās tiek īstenotas.

               (39)Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
                  32
               .

               (40)Kopīgas IIS izveidi un kopīgu pienākumu, nosacījumu un procedūru noteikšanu saistībā ar datu izmantošanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un ierosinātās darbības mēroga un seku dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

               (41)Pēc ieceļošanas/izceļošanas sistēmas darbības uzsākšanas būtu jāgroza Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu, 20. panta 2. punkts, jo tas nav saderīgs ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu tāpēc, ka kopējā vīzu politika nevar būt balstīta uz dalībvalstu noslēgtu divpusēju nolīgumu par vīzu režīma atcelšanu esību vai neesību, un trešo valstu valstspiederīgo atļautās uzturēšanās ilgums nedrīkst būt atkarīgs no šādu divpusēju nolīgumu skaita un satura. Turklāt ieceļošanas/izceļošanas sistēma nevarētu ņemt vērā un aprēķināt atļautās uzturēšanās ilgumu bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri izmanto šādus nolīgumus, un tie būtu jāizslēdz no sistēmas.

               (42)IIS prognozētās izmaksas ir mazākas par budžetu, kas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 515/2014
                  33
                piešķirts viedrobežām. Attiecīgi pēc šīs regulas pieņemšanas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunktu Komisijai, izmantojot deleģēto aktu, būtu jāpārdala summa, kas patlaban piešķirta tādu IT sistēmu izstrādei, kas sniedz atbalstu migrācijas plūsmu pārvaldībai pāri ārējām robežām.

               (43)Ar šo regulu, ar ko izveido IIS, aizstāj pienākumu iespiest spiedogu trešo valstu valstspiederīgo pasēs, kas attiecas uz visām dalībvalstīm, kuras pievienojas. Aprēķinot atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā, nebūtu jāņem vērā uzturēšanās dalībvalstīs, kuras vēl pilnībā nepiemēro Šengenas acquis saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem. Šādām dalībvalstīm būtu jāreģistrē IIS trešo valstu valstspiederīgo uzturēšanās, bet automātiskais kalkulators sistēmā to nedrīkst aprēķināt to kā daļu no atļautās uzturēšanās ilguma.

               (44)Šī regula neskar Direktīvas 2004/38/EK piemērošanu.

               (45)Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos.

               (46)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  34
               ; tādējādi Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, kā arī šī regula tai nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (47)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  35
               ; tādējādi Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

               (48)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana
                  36
               , kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK
                  37
                1. panta A punktā.

               (49)Attiecībā uz Šveici – saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana
                  38
               , kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK
                  39
                3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI
                  40
                3. pantu.

               (50)Attiecībā uz Lihtenšteinu – saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā
                  41
                šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES
                  42
                3. pantu un Padomes Lēmuma 2011/349/ES
                  43
                3. pantu.

               (51)Šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts attiecīgi 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā un 2011. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. NODAĻA
                  Vispārīgi noteikumi

               1. pants
                  Priekšmets

               1.Ar šo regulu tiek izveidota "ieceļošanas/izceļošanas sistēma" (IIS), lai reģistrētu un glabātu informāciju par to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datumu, laiku un vietu, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, lai aprēķinātu viņu uzturēšanās ilgumu un ģenerētu brīdinājumu dalībvalstīm, kad ir beigušies atļautās uzturēšanās periodi, kā arī lai reģistrētu ieceļošanas atteikuma datumu, laiku un vietu tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kam atteikta ieceļošana īstermiņa uzturēšanās nolūkā {vai uz apceļošanas vīzas pamata}, kā arī tās dalībvalsts iestādi, kura ieceļošanu atteikusi, un atteikuma iemeslus.

               2.Šīs regulas IV nodaļā paredz arī nosacījumus, saskaņā ar kuriem izraudzītās dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) var iegūt piekļuvi ieceļošanas/izceļošanas sistēmai (IIS) datu aplūkošanas nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.

               2. pants
                  Darbības joma

               1.Šo regulu piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem dalībvalstu teritorijā atļauta īstermiņa uzturēšanās {vai uzturēšanās uz apceļošanas vīzas pamata} un kuriem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, tiek piemērotas robežpārbaudes saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399. To piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kuriem nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas, šādām personām ieceļojot dalībvalstu teritorijā un izceļojot no tās.

               2.Šo regulu piemēro arī trešo valstu valstspiederīgajiem, kam ieceļošana dalībvalstu teritorijā īstermiņa uzturēšanās nolūkā {vai uz apceļošanas vīzas pamata} ir atteikta saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 14. pantu.

               3.Šo regulu nepiemēro:

               (a)Savienības pilsoņa ģimenes locekļiem, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK un kuriem ir uzturēšanās atļauja saskaņā ar šo direktīvu;

               (b)to trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kam saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir tiesības brīvi pārvietoties, un kuriem ir uzturēšanās atļauja saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK;

               (c)Regulas (ES) 2016/399 2. panta 16. punktā minēto uzturēšanās atļauju turētājiem, izņemot tos, uz kuriem attiecas šā punkta a) un b) apakšpunkti;

               (d)ilgtermiņa vīzu turētājiem;

               (e)Andoras, Monako un Sanmarīno valstspiederīgajiem;

               (f)personām vai personu kategorijām, kas ir atbrīvotas no vai gūst labumu no robežšķērsošanas atvieglojumiem, kā minēts Regulas (ES) 2016/399 6.a panta 3. punkta d), e) un f) apakšpunktā.

               Šo regulu nepiemēro pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem ģimenes locekļiem arī tad, ja viņi nepavada Savienības pilsoni vai trešās valsts valstspiederīgo, kam ir tiesības brīvi pārvietoties, vai neieceļo kopā ar viņu.

               4.Šīs regulas noteikumus par uzturēšanās ilguma aprēķināšanu un brīdinājumu ģenerēšanu dalībvalstīm, kad ir beigušies atļautās uzturēšanās periodi, nepiemēro tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kuriem nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas.

               3. pants
                  Definīcijas

               1.Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

               (1)"ārējās robežas" ir ārējās robežas, kā definēts Regulas (ES) 2016/399 2. panta 2. punktā;

               (2)"robežkontroles iestādes" ir kompetentās iestādes, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir norīkotas veikt personu pārbaudes robežšķērsošanas vietās pie ārējās robežas saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399;

               (3)"imigrācijas iestādes" ir kompetentās iestādes, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir norīkotas izvērtēt trešo valstu valstspiederīgo uzturēšanās nosacījumus dalībvalstu teritorijā un pieņemt ar to saistītos lēmumus;

               (4)"vīzu iestādes" ir kompetentās iestādes, tostarp centrālās vīzu iestādes un iestādes, kas atbildīgas par vīzu izsniegšanu pie ārējās robežas, kuras katrā dalībvalstī ir atbildīgas par vīzas pieteikumu izskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par vīzu pieteikumiem, kā arī par lēmumu pieņemšanu par to, vai anulēt, atsaukt vai pagarināt vīzu;

               (5)"trešās valsts valstspiederīgais" ir jebkura persona, kas nav Savienības pilsonis Līguma 20. panta nozīmē, izņemot personas, kuras izmanto tiesības brīvi pārvietoties, kas ir līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām saskaņā ar nolīgumiem starp Savienību vai Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un trešām valstīm, no otras puses;

               (6)"ceļošanas dokuments" ir pase vai cits līdzvērtīgs dokuments, kas ļauj tā turētājam šķērsot ārējās robežas un kam var piestiprināt vīzu;

               (7)"īstermiņa uzturēšanās" ir uzturēšanās dalībvalstu teritorijā, kuras ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu periodā;

               (8)"īstermiņa uzturēšanās vīza" ir dalībvalsts izsniegta atļauja, ņemot vērā plānotu uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, kuras ilgums nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu periodā;

               (9)"apceļošanas vīza" ir dalībvalsts izsniegta atļauja plānoti uzturēties divu vai vairāku dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas pārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu laikposmā, ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs neplāno uzturēties vienā un tajā pašā dalībvalstī ilgāk par 90 dienām jebkurā 180 dienu laikposmā;

               (10)"pārvadātāji" ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas profesionāli nodarbojas ar personu pārvadājumiem;

               (11)"atbildīgā dalībvalsts" ir dalībvalsts, kas ir ievadījusi datus IIS;

               (12)"pārbaude" ir datu kopumu salīdzināšana, lai apstiprinātu identitāti (pārbaude "viens pret vienu");

               (13)"identifikācija" ir personas identitātes noteikšana, meklējot datubāzē un salīdzinot ar daudziem datu kopumiem (pārbaude "viens pret daudziem");

               (14)"burtciparu dati" ir dati, ko veido burti, cipari, īpašas zīmes, atstarpe un pieturzīmes;

               (15)"pirkstu nospiedumu dati" ir dati, kas attiecas uz labās rokas rādītājpirksta, vidējā pirksta, zeltneša un mazā pirkstiņa, ja tādi ir, un pretējā gadījumā – no kreisās rokas, pirkstu nospiedumiem, vai latenti pirkstu nospiedumi;

               (16)"sejas attēls" ir sejas digitālie attēli ar pietiekamu attēla izšķirtspēju un kvalitāti, lai tos varētu izmantot automatizētai biometrisko datu salīdzināšanai;

               (17)"biometriskie dati" ir pirkstu nospiedumu dati un sejas attēls;

               (18)"persona, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu" ir trešās valsts valstspiederīgais, kas neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem attiecībā uz īstermiņa uzturēšanās ilgumu dalībvalstu teritorijā;

               (19)"eu-LISA" ir Eiropas Aģentūra lielapjoma informācijas sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011;

               (20)"Frontex" ir Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004;

               (21)"uzraudzības iestāde" ir uzraudzības iestādes, kas izveidotas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. pantu;

               (22)"valsts uzraudzības iestāde" saistībā ar tiesībaizsardzības nolūkiem ir uzraudzības iestādes, kas izveidotas saskaņā ar Padomes Pamatlēmuma 2008/977/TI 25. pantu;

               (23)"valsts uzraudzības struktūra" ir uzraudzības struktūras, kas izveidotas saskaņā ar Lēmuma 2009/371/TI 33. pantu;

               (24)"IIS dati" ir visi dati, kas tiek uzglabāti centrālajā sistēmā saskaņā ar 13., 14., 15., 16., 17. un 18. pantu;

               (25)"tiesībaizsardzība" ir teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana vai izmeklēšana;

               (26)"teroristu nodarījumi" ir valsts tiesību aktos minētie nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi tiem nodarījumiem, kuri minēti Pamatlēmuma 2002/475/TI 1. līdz 4. pantā;

               (27)"smagi noziedzīgi nodarījumi" ir noziedzīgi nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi noziedzīgiem nodarījumiem, kas minēti Pamatlēmuma 2002/584/TI 2. panta 2. punktā, ja tie ir sodāmi saskaņā ar valsts tiesību aktiem ar brīvības atņemšanu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi.

               2.Direktīvas 95/46/EK 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme, ciktāl personas datu apstrādi dalībvalstu iestādes veic šīs regulas 5. panta paredzētajā nolūkā.

               3.Pamatlēmuma 2008/977/EK 2. pantā definētajiem terminiem šajā regulā ir tā pati nozīme, ciktāl personas datu apstrādi dalībvalstu iestādes veic tiesībaizsardzības nolūkos.

               4. pants
                  IIS izveide

               Aģentūra lielapjoma informācijas sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ("eu-LISA") izstrādā IIS un nodrošina tās darbības pārvaldību, tostarp 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 15. pantā minētās biometrisko datu apstrādes funkcijas.

               5. pants

               IIS mērķis

               Reģistrējot un glabājot datus par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datumu, laiku un vietu un ieceļošanas atteikumiem pie ārējām robežām un nodrošinot piekļuvi dalībvalstīm šiem datiem, IIS:

               (a)uzlabo robežpārbaužu efektivitāti, aprēķinot un uzraugot atļautās uzturēšanās ilgumu trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas brīdī, kuriem atļauta īstermiņa uzturēšanās {vai uzturēšanās uz apceļošanas vīzas pamata};

               (b)palīdz identificēt personas, kas neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem attiecībā uz ieceļošanu vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā;

               (c)ļauj noteikt un atklāt personas, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu (arī teritorijā), un dod iespēju dalībvalstu valsts iestādēm veikt atbilstošus pasākumus, tostarp palielināt atgriešanas iespējas;

               (d)ļauj IIS elektroniski pārbaudīt ieceļošanas atteikumus;

               (e)atbrīvo robežkontroles resursus no pārbaužu veikšanas, kuras var automatizēt, un dod iespēju labāk koncentrēties uz trešo valstu valstspiederīgo izvērtēšanu;

               (f)dod iespēju konsulātiem piekļūt informācijai par iepriekšējo vīzu likumīgu izmantošanu;

               (g)informē trešo valstu valstspiederīgos par viņu atļautās uzturēšanās ilgumu;

               (h)apkopo statistiku par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un izceļošanu, ieceļošanas atteikumiem un atļautās uzturēšanās termiņa pārsniegšanu, lai uzlabotu atļautās uzturēšanās termiņa pārsniegšanas riska novērtējumu un atbalstītu uz pierādījumiem balstītas Savienības migrācijas politikas veidošanu;

               (i)apkaro identitātes viltošanu;

               (j)palīdz teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā un izmeklēšanā;

               (k)ļauj identificēt un aizturēt terorismā, noziedzīgu nodarījumu izdarīšanā aizdomās turētās personas, kā arī cietušos, kas šķērso ārējās robežas;

               (l)izmeklēšanas vajadzībām saistībā ar terorismu vai smagiem noziegumiem ļauj sniegt informāciju par terorismā, noziedzīgu nodarījumu izdarīšanā aizdomās turēto personu, kā arī cietušo, ceļošanas vēsturi.

               6. pants

               IIS tehniskā arhitektūra

               1.IIS veido

               (a)centrālā sistēma;

               (b)valsts vienotā saskarne (National Uniform Interface – NUI) katrā dalībvalstī, kas ir balstīta uz kopīgām tehniskajām specifikācijām un ir identiska visām dalībvalstīm, ļaujot savienot centrālo sistēmu ar valstu robežu infrastruktūru dalībvalstīs;

               (c)drošs sakaru kanāls starp IIS centrālo sistēmu un VIS centrālo sistēmu;

               (d)komunikācijas infrastruktūra starp centrālo sistēmu un valstu vienotajām saskarnēm.

               2.
                     IIS centrālo sistēmu mitina eu-LISA divos tehniskajos centros. Tā nodrošina šajā regulā paredzētās funkcijas atbilstīgi pieejamības, kvalitātes un ātruma nosacījumiem saskaņā ar 34. panta 3. punktu.

               3.
                     Neskarot Komisijas Lēmumu 2008/602/EK
                  44
               , daži IIS komunikācijas infrastruktūras aparatūras un programmatūras komponenti tiek koplietoti ar VIS komunikācijas infrastruktūru, kas minēta Lēmuma 2004/512/EK 1. panta 2. punktā. Papildus pastāvošajam VIS virtuālajam privātajam tīklam izveido atsevišķu virtuālu privāto tīklu, kas paredzēts IIS, lai nodrošinātu VIS un IIS datu loģisku nošķiršanu.

               7. pants
                  Sadarbspēja ar VIS

               1.eu-LISA izveido drošu sakaru kanālu starp IIS centrālo sistēmu un VIS centrālo sistēmu, lai nodrošinātu sadarbspēju starp IIS un VIS. Tieša saziņa starp sistēmām ir iespējama tikai tad, ja tas ir paredzēts gan šajā regulā, gan Regulā (EK) Nr. 767/2008.

               2.Sadarbspējas prasība ļauj robežkontroles iestādēm, kuras izmanto IIS, aplūkot datus VIS no IIS, lai:

               (a)izgūtu un importētu ar vīzām saistītus datus tieši no VIS nolūkā izveidot vai atjaunināt vīzas turētāja personas datni IIS saskaņā ar šīs regulas 13., 14. un 16. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 18.a pantu;

               (b)izgūtu un importētu ar vīzām saistītus datus tieši no VIS nolūkā atjaunināt IIS, ja vīza ir anulēta, atsaukta vai pagarināta saskaņā ar šīs regulas 17. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 13., 14. un 18.a pantu;

               (c)pārbaudītu vīzas īstumu un derīgumu vai to, vai nosacījumi ieceļošanai dalībvalstu teritorijā saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 6. pantu ir izpildīti atbilstīgi šīs regulas 21. pantam un Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. panta 2. punktam;

               (d)pārbaudītu pie ārējām robežām, vai no vīzas prasības atbrīvots trešās valsts valstspiederīgais ir iepriekš reģistrēts VIS saskaņā ar šīs regulas 21. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 19.a pantu;

               (e)ja vīzas turētāja identitāti nevar pārbaudīt IIS – pie ārējām robežām, izmantojot pirkstu nospiedumus, vīzas turētāja identitāti pārbaudītu VIS saskaņā ar šīs regulas 21. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. panta 6. punktu.

               3.Sadarbspējas prasība ļauj vīzu iestādēm, kuras izmanto VIS, aplūkot datus IIS no VIS, lai:

               (a)izskatītu vīzas pieteikumus un pieņemtu lēmumus saistībā ar šiem pieteikumiem saskaņā ar šīs regulas 22. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 15. panta 4. punktu;

               (b)atjauninātu ar vīzām saistītos datus IIS, ja vīza ir anulēta, atsaukta vai pagarināta saskaņā ar šīs regulas 17. pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 13. un 14. pantu.

               8. pants
                  Piekļuve IIS datu ievadīšanai, grozīšanai, dzēšanai un aplūkošanai

               1.Piekļuvi IIS, lai ievadītu, grozītu, dzēstu un aplūkotu 13., 14., 15., 16., 17. un 18. pantā minētos datus, paredz vienīgi to katras dalībvalsts iestāžu pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem, kuras ir kompetentas 21. līdz 32. pantā noteiktajiem mērķiem. Minētā piekļuve ir ierobežota tiktāl, cik tas ir nepieciešams uzdevumu pildīšanai saskaņā ar šo mērķi un ir samērīgi ar izvirzītajiem mērķiem.

               2.Katra dalībvalsts norīko kompetentās valsts iestādes, tostarp robežkontroles, vīzu un imigrācijas iestādes. Pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve IIS, lai tajā ievadītu, grozītu, dzēstu vai aplūkotu datus. Katra dalībvalsts sarakstu ar šīm iestādēm nekavējoties paziņo eu-LISA. Šajā sarakstā norāda nolūku, kādā katra iestāde piekļūst datiem IIS.

               Trīs mēnešos pēc tam, kad IIS ir sākusi darboties saskaņā ar 60. pantu, Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē konsolidētu šo iestāžu sarakstu. Ja sarakstā ir grozījumi, eu-LISA reizi gadā publicē atjauninātu konsolidētu sarakstu.

               9. pants
                  Vispārējie principi

               1.Katra kompetentā iestāde, kas ir pilnvarota piekļūt IIS, nodrošina, ka IIS izmantošana ir nepieciešama, atbilstīga un samērīga.

               2.Katra kompetentā iestāde nodrošina, ka IIS izmantošanā tā nediskriminē trešo valstu valstspiederīgos, pamatojoties uz dzimumu, rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti, vecumu vai dzimumorientāciju, un ka tā pilnībā ievēro personas cilvēka cieņu un integritāti. Īpašu uzmanību pievērš bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un invalīdu īpašajai situācijai. Jo īpaši, kad tiek saglabāti dati par bērnu, bērna interesēm jābūt galvenajai prioritātei.

               10. pants
                  Automātiskais kalkulators un pienākums informēt trešo valstu valstspiederīgos par atlikušo atļautās uzturēšanās laiku

               1.IIS ietver automātisku kalkulatoru, kas norāda maksimālo atļautās uzturēšanās termiņu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 6. panta 1. punktu trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri reģistrēti IIS un kuriem atļauta īstermiņa uzturēšanās {vai uzturēšanās uz apceļošanas vīzas pamata}.

               Kalkulatoru nepiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kuriem nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas.

               2.Automātiskais kalkulators

               a)informē kompetentās iestādes par atļautās uzturēšanās ilgumu, personai ieceļojot, un par to, vai iepriekš ir izmantots vienreizējas ieceļošanas vai divreizējas ieceļošanas vīzu atļauto ieceļošanas reižu skaits;

               b)personai izceļojot, identificē trešo valstu valstspiederīgos, kuri ir pārsnieguši atļautās uzturēšanās termiņu.

               3.Robežkontroles iestādes informē trešās valsts valstspiederīgo par atļautās uzturēšanās maksimālo dienu skaitu, kurā ņem vērā vīzas {vai apceļošanas vīzas} atļauto ieceļošanas reižu skaitu un uzturēšanās ilgumu, saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 8. panta 9. punktu.

               4.Aprēķinot atļautās uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā, nebūtu jāņem vērā uzturēšanās dalībvalstīs, kuras vēl pilnībā nepiemēro Šengenas acquis saskaņā ar to attiecīgajiem Pievienošanās aktiem. Minētās dalībvalstis trešo valstu valstspiederīgo uzturēšanos reģistrē IIS. Taču automātiskais kalkulators sistēmā kā daļu no atļautās uzturēšanās ilguma neaprēķina uzturēšanos dalībvalstīs, kuras vēl pilnībā nepiemēro Šengenas acquis.

               11. pants
                  Informācijas mehānisms

               1.IIS ietver mehānismu, kas automātiski identificē, kuros ieceļošanas/izceļošanas ierakstos nav izceļošanas datu tūlīt pēc atļautās uzturēšanās termiņa beigšanās, un identificē ierakstus, kuros maksimālais atļautās uzturēšanās termiņš ir pārsniegts.

               2.Sistēmas ģenerēts saraksts, kurā ir ietverti 14. un 15. pantā minētie dati par visām identificētajām personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, ir pieejams izraudzītajām kompetentajām valstu iestādēm.

               12. pants
                  Tīmekļa pakalpojums

               1.
                     Lai trešo valstu valstspiederīgie jebkurā brīdī varētu pārbaudīt atlikušo atļautās uzturēšanās ilgumu, droša interneta piekļuve tīmekļa pakalpojumam, kuru mitina eu-LISA divos tehniskajos centros, ļauj minētajiem trešo valstu valstspiederīgajiem sniegt vajadzīgos datus saskaņā ar 14. panta 1. punkta b) apakšpunktu kopā ar paredzamās ieceļošanas un izceļošanas datumiem. Pamatojoties uz minēto, tīmekļa pakalpojums viņiem sniedz "OK"/"NOT OK" atbildi. Tīmekļa pakalpojumam izmanto atsevišķu lasāmrežīma datubāzi, kuru katru dienu atjaunina, izmantojot minimālās nepieciešamās IIS datu apakškopas vienvirziena ieguvi.

               2.
                     Pārvadātāji var izmantot drošu interneta piekļuvi 1. punktā minētajam tīmekļa pakalpojumam, lai pārbaudītu, vai trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir vienreizējas vai divreizējas ieceļošanas vīza, šo vīzu jau ir izmantojuši. Pārvadātājs sniedz datus, kas uzskaitīti 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Pamatojoties uz minēto, tīmekļa pakalpojums sniedz pārvadātājiem "OK"/"NOT OK" atbildi. Pārvadātāji var uzglabāt nosūtīto informāciju un saņemto atbildi.

               3.
                     Sīki izstrādātus noteikumus par tīmekļa pakalpojuma darbības nosacījumiem un datu aizsardzības un drošības noteikumus, kas piemērojami tīmekļa pakalpojumam, pieņem saskaņā ar 61. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               II NODAĻA
                   Datu ievadīšana un izmantošana, ko veic robežkontroles iestādes

               13. pants
                  Procedūras datu ievadīšanai IIS

               1.
                     Robežkontroles iestādes saskaņā ar 21. pantu pārbauda, vai attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgo IIS ir izveidota iepriekšēja personas datne, kā arī viņa identitāti. Ja trešās valsts valstspiederīgais izmanto pašapkalpošanās sistēmu datu priekšreģistrācijai vai robežpārbaužu veikšanai [vai šī pašapkalpošanās sistēma nebūtu jādefinē vai jāizskaidro?], pārbaudi var veikt, izmantojot pašapkalpošanās sistēmu.

               2.Ja ir izveidota iepriekšēja personas datne, robežkontroles iestāde vajadzības gadījumā atjaunina personas datnes datus, ievada ieceļošanas/izceļošanas ierakstu par katru ieceļošanu un izceļošanu saskaņā ar 14. un 15. pantu vai attiecīgā gadījumā ieceļošanas atteikuma ierakstu saskaņā ar 16. pantu. Šo ierakstu piesaista attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā personas datnei. Attiecīgā gadījumā 17. panta 1. punktā minētos datus pievieno attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā personas datnei, bet 17. panta 3. un 4. punktā minētos datus pievieno ieceļošanas/izceļošanas ierakstam. Dažādie ceļošanas dokumenti un identitātes, ko likumīgi izmanto trešās valsts valstspiederīgais, tiek pievienoti trešās valsts valstspiederīgā personas datnei. Ja ir reģistrēta iepriekšēja datne un trešās valsts valstspiederīgais iesniedz ceļošanas dokumentu, kas atšķiras no tā dokumenta, kas reģistrēts iepriekš, atjaunina arī 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētos datus, ja ir iespējams elektroniski iegūt sejas attēlu, kas ierakstīts jaunajā ceļošanas dokumenta mikroshēmā.

               3.
                     Ja ir nepieciešams izveidot vai atjaunināt vīzas turētāja personas datnes datus, robežkontroles iestādes var izgūt un importēt 14. panta 1. punkta d), e) un g) apakšpunktā paredzētos datus tieši no VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 18.a pantu.

               4.
                     Ja trešās valsts valstspiederīgais IIS iepriekš nav reģistrēts, robežkontroles iestāde izveido šīs personas datni, attiecīgā gadījumā ievadot 14., 15. un 16. pantā minētos datus.

               5.
                     Ja trešās valsts valstspiederīgais izmanto pašapkalpošanās sistēmu datu priekšreģistrācijai, piemēro Regulas (ES) 2016/399 8.c pantu. Šādā gadījumā trešās valsts valstspiederīgais var priekšreģistrēt personas datnes datus vai attiecīgā gadījumā datus, kas jāatjaunina. Šos datus apstiprina robežsargs pēc tam, kad saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 pieņemts lēmums atļaut vai atteikt ieceļošanu. Šā panta 1. punktā minēto pārbaudi veic, izmantojot pašapkalpošanās sistēmu. Datus, kas minēti 14. panta 1. punkta d), e) un g) apakšpunktā, var tieši izgūt un pārnest no VIS.

               6.
                     Ja trešās valsts valstspiederīgais izmanto pašapkalpošanās sistēmu robežpārbaužu veikšanai, piemēro Regulas (ES) 2016/399 8.d pantu. Šādā gadījumā šā panta 1. punktā minēto pārbaudi veic, izmantojot pašapkalpošanās sistēmu.

               7.
                     Ja trešās valsts valstspiederīgais izmanto e-vārtus ārējās robežas šķērsošanai, piemēro Regulas (ES) 2016/399 8.d pantu. Šādā gadījumā atbilstīgā ieceļošanas/izceļošanas ieraksta reģistrēšanu un šā ieraksta piesaisti attiecīgajai personas datnei veic, izmantojot e-vārtus.

               8.
                     Ja ir jāizveido personas datne vai jāatjaunina 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā minētais sejas attēls, sejas attēlu var iegūt tikai elektroniski no elektroniskiem mašīnlasāmiem ceļošanas dokumentiem (eMRTD) un iekļaut personas datnē, kur ir pārbaudīts, ka eMRTD mikroshēmā ierakstītais sejas attēls atbilst attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā faktiskajam sejas attēlam.

               14. pants
                  Vīzas turētāju personas dati

               1.Robežkontroles iestāde izveido trešās valsts valstspiederīgā, kurš ir vīzas turētājs, personas datni, ievadot šādus datus:

               a)uzvārds, vārds(-i), dzimšanas datums, valstspiederība vai valstspiederības, dzimums;

               b)ceļošanas dokumenta vai dokumentu veids, numurs un izdevējas valsts trīs burtu kods;

               c)ceļošanas dokumenta(-u) derīguma termiņš;

               d)īstermiņa vīzas uzlīmes numurs, tostarp izdevējas dalībvalsts trīs burtu kods, vīzas veids, vīzā atļautā maksimālā uzturēšanās termiņa beigu datums, kas jāatjaunina katrā ieceļošanas reizē, un vīzas derīguma termiņš, ja tāds ir;

               e)pirmoreiz ieceļojot ar īstermiņa vīzu, ieceļošanas reižu skaits un atļautās uzturēšanās termiņš, kā norādīts uz vīzas uzlīmes;

               f) sejas attēls, kas, ja iespējams, iegūts elektroniski no eMRTD, bet, ja tas nav iespējams – iegūts, nofotografējot personu;

               g)apceļošanas vīzas uzlīmes numurs, vīzas veids un derīguma termiņš, ja tāds ir.

               2.Trešās valsts valstspiederīgajam, kas ir vīzas turētājs, katru reizi ieceļojot, ieceļošanas/izceļošanas ierakstā ievada turpmāk minētos datus. Šo ierakstu piesaista minētā trešās valsts valstspiederīgā personas datnei, izmantojot atsauces numuru, ko rada IIS šīs datnes izveidošanas brīdī:

               a)ieceļošanas datums un laiks;

               b)robežšķērsošanas vieta un iestāde, kas atļāva ieceļot.

               3.Personai katru reizi izceļojot, ieceļošanas/izceļošanas ierakstā, kurš piesaistīts trešās valsts valstspiederīgā, kurš ir vīzas turētājs, personas datnei, ievada šādus datus:

               a)izceļošanas datums un laiks;

               b)izceļošanas robežšķērsošanas vieta.

               4.Ja tūlīt pēc atļautās uzturēšanās termiņa beigām nav datu par izceļošanu, sistēma ieceļošanas/izceļošanas ierakstu norāda ar atzīmi vai karogu, un trešās valsts valstspiederīgā, kas ir vīzas turētājs un identificēts kā persona, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, datus ievada 11. pantā minētajā sarakstā.

               5.
                     Lai izveidotu trešās valsts valstspiederīgā, kas ir vīzas turētājs, personas datni, robežkontroles iestāde var izgūt un importēt 1. punkta d), e) un g) apakšpunktā paredzētos datus tieši no VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 18.a pantu.

               15. pants
                  To trešo valstu valstspiederīgo personas dati, uz kuriem neattiecas vīzas prasība

               1.Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, robežkontroles iestāde viņu personas datnē ievada datus, kas paredzēti 14. panta 1. punkta a), b), c) un f) apakšpunktā. Turklāt tā personas datnē ievada četru pirkstu – rādītājpirksta, vidējā pirksta, zeltneša un mazā pirkstiņa – nospiedumus no labās rokas, bet, ja tas nav iespējams, – to pašu kreisās rokas pirkstu nospiedumus, saskaņā ar specifikācijām attiecībā uz izšķirtspēju un pirkstu nospiedumu izmantošanu, kuras Komisija pieņēmusi saskaņā ar 61. panta 2. punktu. Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, piemēro 14. panta 2. līdz 4. punktu.

               2.Juridisku iemeslu dēļ bērnus, kas jaunāki par 12 gadiem, atbrīvo no prasības nodot pirkstu nospiedumus.

               3.Personas, no kurām ir fiziski neiespējami iegūt pirkstu nospiedumus, faktisku iemeslu dēļ atbrīvo no prasības nodot pirkstu nospiedumus.

               Tomēr, ja pirkstu nospiedumu fiziska iegūšana nav iespējama uz laiku, personai prasa nodot pirkstu nospiedumus nākamajā ieceļošanas reizē. Robežkontroles iestādēm ir tiesības pieprasīt sīkākus paskaidrojumus par to, kādēļ uz laiku nav iespējams iegūt pirkstu nospiedumus.

               Dalībvalstis nodrošina, ka ir atbilstīgas procedūras, kas gadījumos, kad rodas grūtības iegūt pirkstu nospiedumus, nodrošina cieņpilnu attieksmi pret personu.

               4.Ja attiecīgā persona saskaņā ar 2. vai 3. punktu ir juridisku vai faktisku iemeslu dēļ atbrīvota no prasības nodot pirkstu nospiedumus, konkrētajos datu laukos izdara atzīmi "nepiemēro". Sistēma ļauj nošķirt gadījumus, kuros pirkstu nospiedumu nodošana netiek prasīta juridisku iemeslu dēļ, no gadījumiem, kad tos nevar nodot faktisku iemeslu dēļ.

               16. pantsTo trešo valstu valstspiederīgo personas dati, kuriem atteikta ieceļošana

               1.Ja robežkontroles iestāde ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 14. pantu un tās V pielikumu trešās valsts valstspiederīgajam, kas minēts šīs regulas 2. panta 2. punktā, atteikt ieceļošanu dalībvalstu teritorijā un ja par šo trešās valsts valstspiederīgo IIS nav reģistrēta iepriekšēja datne, robežkontroles iestāde izveido personas datni, kurā tā ievada datus, kas paredzēti saskaņā ar 14. panta 1. punktu, ja trešās valsts valstspiederīgais ir vīzas turētājs, un datus, kas paredzēti saskaņā ar 15. panta 1. punktu, ja trešās valsts valstspiederīgais ir atbrīvots no vīzas prasības.

               2.Lai izveidotu trešo valstu valstspiederīgo, kas ir vīzas turētāji, personas datni, kompetentā robežkontroles iestāde tieši no VIS var izgūt un importēt IIS 14. panta 1. punkta d), e) un g) apakšpunktā paredzētos datus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 18.a pantu.

               3.Attiecībā gan uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir vīzas turētāji, gan tiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības atsevišķā ieceļošanas atteikuma ierakstā ievada šādus datus:

               a) ieceļošanas atteikuma datums un laiks,

               b) robežšķērsošanas vieta,

               c) iestāde, kura atteikusi ieceļošanu,

               d) burts(-i), kas atbilst ieceļošanas atteikuma iemeslam(-iem) saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 V pielikuma B daļu.

               4.Ja IIS jau pastāv iepriekšēja datne, 2. punktā paredzētos datus pievieno pastāvošajai datnei.

               17. pantsPievienojamie dati, ja atļauja uzturēties tiek atsaukta, anulēta vai pagarināta

               1.Ja ir pieņemts lēmums atsaukt vai anulēt atļauju uzturēties vai vīzu, vai pagarināt uzturēšanās atļaujas vai vīzas termiņu, kompetentā iestāde, kas ir pieņēmusi lēmumu, ieceļošanas/izceļošanas ierakstam pievieno šādus datus:

               a)informāciju par statusu, norādot, ka atļauja uzturēties vai vīza ir atcelta vai anulēta vai ka atļautās uzturēšanās vai vīzas termiņš ir pagarināts;

               b)tās iestādes identitāti, kura atsauca vai anulēja atļauju uzturēties vai vīzu, vai pagarināja atļautās uzturēšanās vai vīzas termiņu;

               c)lēmuma atsaukt vai anulēt atļaujas uzturēties vai vīzu, vai pagarināt atļautās uzturēšanās vai vīzas termiņu vietu un datumu;

               d)jaunās vīzas uzlīmes numuru, tostarp izdevējas valsts trīs burtu kodu;

               e)atļautās uzturēšanās ilguma pagarinājuma laiku;

               f)atļaujas uzturēties vai vīzas jauno termiņu.

               2.Ja pieņemts lēmums anulēt, atsaukt vai pagarināt vīzu, vīzu iestāde, kura pieņēmusi šo lēmumu, nekavējoties no VIS izgūst un importē šā panta 1. punktā paredzētos datus tieši IIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 13. un 14. pantu.

               3.Ieceļošanas/izceļošanas ierakstā norāda atļaujas uzturēties atsaukšanas pamatojumu, kas ir:

               a)pamatojums, kādēļ personu izraida;

               b)visi citi lēmumi, kurus dalībvalsts kompetentās iestādes pieņēmušas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un uz kuru pamata trešās valsts valstspiederīgais, kas neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem attiecībā uz ieceļošanu vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, tiek izraidīts vai atstāj valsti.

               4.Ieceļošanas/izceļošanas ierakstā norāda atļautās uzturēšanās termiņa pagarināšanas pamatojumu.

               5.Ja persona ir atstājusi dalībvalstu teritoriju vai ir no tās izraidīta saskaņā ar 3. punktā minēto lēmumu, kompetentā iestāde saskaņā ar 13. panta 2. punktu ievada datus ieceļošanas/izceļošanas ierakstā attiecībā uz konkrēto ieceļošanu.

               18. pants
                  Dati, kas jāpievieno, ja tiek atspēkots pieņēmums, ka trešās valsts valstspiederīgais neatbilst uzturēšanās ilguma nosacījumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 12. pantu

               Neskarot 20. pantu, ja trešās valsts valstspiederīgais, kurš atrodas dalībvalsts teritorijā, nav reģistrēts IIS vai ja trešās valsts valstspiederīgā ieceļošanas/izceļošanas ierakstā nav izceļošanas datuma pēc tam, kad ir beidzies atļautās uzturēšanās termiņš, kompetentās iestādes var pieņemt, ka trešās valsts valstspiederīgais neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem attiecībā uz uzturēšanās ilgumu dalībvalstu teritorijā.

               Minētajā gadījumā piemēro Regulas (ES) 2016/399 12. pantu un, ja minēto pieņēmumu atspēko ar pierādījumu, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais ir ievērojis nosacījumus saistībā ar īstermiņa uzturēšanās nosacījumu, kompetentās iestādes vajadzības gadījumā IIS izveido personas datni par šo trešās valsts valstspiederīgo vai atjaunina jaunāko ieceļošanas/izceļošanas ierakstu, ievadot trūkstošos datus atbilstīgi 14. un 15. pantam, vai dzēš esošo datni gadījumos, kad ir piemērojams 32. pants.

               19. pants
                  Alternatīvās procedūras gadījumā, ja tehniski nav iespējams ievadīt datus vai IIS nedarbojas

               Ja tehniski nav iespējams ievadīt datus centrālajā sistēmā vai ja centrālā sistēma nedarbojas, 14., 15., 16., 17. un 18. pantā minētos datus uz laiku uzglabā valsts vienotajā saskarnē, kā paredzēts 6. pantā. Ja tas nav iespējams, datus uz laiku uzglabā uz vietas. Abos gadījumos datus ievada IIS centrālajā sistēmā, tiklīdz tas ir kļuvis tehniski iespējams vai ir atjaunota darbība. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus un ievieš nepieciešamo infrastruktūru, aprīkojumu un resursus, lai nodrošinātu, ka šādu lokālu pagaidu glabāšanu var veikt jebkurā laikā un attiecībā uz jebkuru šo valstu robežšķērsošanas vietu.

               20. pants
                  Pārejas posms un pārejas posma pasākumi

               1.Sešus mēnešus pēc tam, kad IIS ir sākusi darboties, lai pārbaudītu, ka trešās valsts valstspiederīgais nav pārsniedzis vienreizējas vai divreizējas vīzas atļauto ieceļošanas reižu skaitu, un lai pie ieceļošanas un izceļošanas pārbaudītu, ka trešo valstu valstspiederīgie, kuri ieceļo īstermiņa uzturēšanās nolūkā, nav pārsnieguši maksimālo atļautās uzturēšanās laiku, kompetentās robežkontroles iestādes ņem vērā uzturēšanās reizes dalībvalstu teritorijā 180 dienu laikā pirms ieceļošas vai izceļošanas, papildus IIS reģistrētajiem ieceļošanas/izceļošanas datiem pārbaudot spiedogus ceļošanas dokumentos.

               2.Ja trešās valsts valstspiederīgais ir ieceļojis dalībvalstu teritorijā un vēl nav izceļojis no tās, pirms IIS ir sākusi savu darbību, tad, trešās valsts valstspiederīgajam izceļojot, izveido personas datni un minētās ieceļošanas datumu, kā ar spiedogu norādīts pasē, ievada ieceļošanas/izceļošanas ierakstā saskaņā ar 14. panta 2. punktu. Šo noteikumu neierobežo ar sešu mēnešu periodu pēc IIS darbībās sākšanas, kā minēts 1. punktā. Neatbilstības gadījumā starp ieceļošanas spiedogu un IIS reģistrētajiem datiem spiedogs ir noteicošais.

               21. pants
                  Datu izmantošana pārbaudei pie ārējām robežām

               1.Robežkontroles iestādēm ir piekļuve IIS, lai pārbaudītu trešās valsts valstspiederīgā identitāti un iepriekšējo reģistrāciju, vajadzības gadījumā atjauninātu IIS reģistrētos datus un aplūkotu datus, ciktāl tas nepieciešams robežkontroles uzdevumu veikšanai.

               2.Saskaņā ar 1. punktu robežkontroles iestādes var piekļūt, lai veiktu meklēšanu ar datiem, kas minēti 14. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā.

               Turklāt attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas vīzas prasība ārējo robežu šķērsošanai, robežkontroles iestādes var sākt meklēšanu VIS tieši no IIS, izmantojot tos pašus burtciparu datus, lai aplūkotu datus VIS nolūkā veikt pārbaudi pie ārējām robežām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. pantu.

               Ja, meklējot IIS pēc šiem datiem, noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo, robežkontroles iestādes salīdzina trešās valsts valstspiederīgā faktisko sejas attēlu ar 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto sejas attēlu. Ja robežšķērsošanas vietā nav tehnoloģijas faktisko sejas attēlu izmantošanai, robežkontroles iestādes attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, pāriet pie pirkstu nospiedumu pārbaudes IIS, bet attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir vīzas turētāji, pāriet pie pirkstu nospiedumu pārbaudes tieši VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. pantu. Lai pārbaudītu vīzu turētāju pirkstu nospiedumus VIS, robežkontroles iestādes var uzsākt meklēšanu VIS tieši no IIS, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. panta 6. punktā.

               Ja sejas attēla pārbaude nav izdevusies, pārbaudi veic, izmantojot pirkstu nospiedumus, un otrādi.

               3.Ja, meklējot pēc 2. punktā paredzētajiem datiem, noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo, kompetentajai iestādei nodrošina piekļuvi, lai aplūkotu datus minētā trešās valsts valstspiederīgā personas datnē un tai piesaistītajā(-os) ieceļošanas/izceļošanas ierakstā(-os).

               4.Ja, meklējot pēc 2. punktā paredzētajiem burtciparu datiem, noskaidrojas, ka trešās valsts valstspiederīgā dati nav reģistrēti IIS, ja trešās valsts valstspiederīgā pārbaude saskaņā ar šā panta 2. punktu nav izdevusies vai ja pastāv šaubas par trešās valsts valstspiederīgā identitāti, robežkontroles iestādēm nodrošina piekļuvi datiem identifikācijas veikšanai saskaņā ar 25. pantu.

               Papildus piemēro šādus noteikumus:

               (a)attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas vīzas prasība ārējo robežu šķērsošanai – ja, meklējot VIS pēc Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. panta 1. punktā minētajiem datiem, noskaidrojas, ka trešās valsts valstspiederīgais ir reģistrēts VIS, pirkstu nospiedumu pārbaudi VIS veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. panta 5. punktu. Šajā nolūkā kompetentā iestāde var uzsākt meklēšanu no IIS uz VIS, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. panta 6. punktā. Apstākļos, kad personas pārbaude saskaņā ar šā panta 2. punktu nav izdevusies, robežkontroles iestādes piekļūst VIS datiem, lai veiktu identifikāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 20. pantu;

               (b)attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem neattiecas vīzas prasība ārējo robežu šķērsošanai un kuri nav atrodami IIS pēc identifikācijas mēģinājuma saskaņā ar 25. pantu, aplūko datus VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 19.a pantu. Kompetentā iestāde var uzsākt meklēšanu no IIS uz VIS, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 767/2008 19.a pantā.

               5.Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuru dati jau ir reģistrēti IIS, bet kuru personas datni IIS ir izveidojusi dalībvalsts, kas saskaņā ar tās Pievienošanās aktu nepiemēro Regulu (EK) Nr. 767/2006, robežkontroles iestādes aplūko VIS datus atbilstīgi šā panta 4. punkta a) vai b) apakšpunktam tad, ja pirmo reizi pēc personas datnes izveidošanas trešās valsts valstspiederīgais ir iecerējis šķērsot tādas dalībvalsts ārējās robežas, kurai piemēro Regulu (EK) Nr. 767/2008.

               III NODAĻA
                  Datu ievadīšana un IIS izmantošana, ko veic citas iestādes

               22. pants
                  IIS izmantošana, izskatot vīzas pieteikumu un lai pieņemtu lēmumu par to

               1.Vīzu iestādes aplūko datus IIS, lai izskatītu vīzas pieteikumus un pieņemtu ar minētajiem pieteikumiem saistītos lēmumus, tostarp lēmumus anulēt, atsaukt izsniegtu vīzu vai pagarināt tās derīguma termiņu, saskaņā ar attiecīgajiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EC) Nr. 810/2009
                  45
                noteikumiem.

               2.Vīzu iestādei nodrošina piekļuvi meklēšanai IIS tieši no VIS pēc viena vai vairākiem šādiem datiem:

               a)dati, kas minēti 14. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;

               b)vīzas uzlīmes numurs, tostarp 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais izdevējas dalībvalsts trīs burtu kods;

               c)biometriskie dati, kas minēti 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 15. pantā.

               3.Ja, meklējot pēc 2. punktā paredzētajiem datiem, noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo, vīzu iestādēm nodrošina piekļuvi, lai aplūkotu datus minētā trešās valsts valstspiederīgā personas datnē un tai piesaistītajos ieceļošanas/izceļošanas ierakstos.

               23. pants
                  IIS izmantošana, izskatot pieteikumus piekļuvei valstu atvieglojumu programmām

               1.Regulas (ES) 2016/399 8.e pantā minētās kompetentās iestādes aplūko datus IIS, lai izskatītu pieteikumus par piekļuvi valsts atvieglojumu programmām, kas minētas konkrētajā pantā attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu, un lai pieņemtu lēmumus saistībā ar minētajiem pieteikumiem, tostarp lēmumus atteikt, atsaukt piekļuvi valsts atvieglojumu programmām vai pagarināt piekļuves derīguma termiņu saskaņā ar minēto pantu.

               2.Kompetentajai iestādei nodrošina piekļuvi meklēšanai pēc viena vai vairākiem datiem, kas minēti 14. panta 1. punkta a), b), c) un f) apakšpunktā.

               3.Ja, meklējot pēc 2. punktā paredzētajiem datiem, noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo, kompetentajai iestādei nodrošina piekļuvi, lai aplūkotu datus minētā trešās valsts valstspiederīgā personas datnē un tai piesaistītajos ieceļošanas/izceļošanas ierakstos.

               24. pants
                  Piekļuve datiem, lai veiktu pārbaudes dalībvalstu teritorijā

               1.Nolūkā pārbaudīt trešās valsts valstspiederīgā identitāti un/vai to, vai ir izpildīti ieceļošanas vai uzturēšanās nosacījumi dalībvalsts teritorijā, dalībvalstu iestādēm, kuru kompetencē ir veikt pārbaudes dalībvalstu teritorijā par to, vai ir izpildīti ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgās uzturēšanās nosacījumi dalībvalstu teritorijā, nodrošina piekļuvi meklēšanai, izmantojot 14. panta 1. punkta a) , b) un c) apakšpunktā minētos datus.

               Ja meklējot noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo, kompetentās iestādes salīdzina trešās valsts valstspiederīgā faktisko sejas attēlu ar 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto sejas attēlu. Ja nav tehnoloģijas dzīvo sejas attēlu izmantošanai, kompetentās iestādes attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, pāriet pie pirkstu nospiedumu pārbaudes IIS, bet attiecībā uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir vīzas turētāji, – pārbaudes VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 19. pantu.

               2.Ja, meklējot pēc 1. punktā paredzētajiem datiem, noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo, kompetentajai iestādei nodrošina piekļuvi, lai aplūkotu datus minētā valstspiederīgā personas datnē un tai piesaistītajā(-os) ieceļošanas/izceļošanas ierakstā(-os).

               3.Ja, meklējot pēc 2. punktā paredzētajiem datiem, noskaidrojas, ka trešās valsts valstspiederīgā dati nav reģistrēti IIS, ja trešās valsts valstspiederīgā pārbaude nav izdevusies vai ja pastāv šaubas par trešās valsts valstspiederīgā identitāti, robežkontroles iestādēm nodrošina piekļuvi datiem identifikācijas veikšanai saskaņā ar 25. pantu.

               25. pants
                  Piekļuve datiem, lai veiktu identifikāciju

               1.Vienīgi nolūkā identificēt jebkuru trešās valsts valstspiederīgo, kurš, iespējams, ir iepriekš reģistrēts IIS ar citu identitātes informāciju vai kurš neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstu teritorijā, iestādēm, kuru kompetencē ir veikt pārbaudes ārējās robežšķērsošanas vietās saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 vai dalībvalstu teritorijā attiecībā uz to, vai ir izpildīti ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgās uzturēšanās nosacījumi dalībvalstu teritorijā, nodrošina piekļuvi meklēšanai pēc attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā biometriskajiem datiem, kas minēti 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 15. panta 1. punktā.

               Ja, meklējot pēc 14. panta 1. punkta f) apakšpunktā un 15. panta 1. punktā minētajiem datiem, noskaidrojas, ka dati par minēto trešās valsts valstspiederīgo nav reģistrēti IIS, piekļuvi datiem identifikācijas nolūkā veic VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 20. pantu. Pie ārējām robežām, pirms veikt jebkādu identificēšanu, izmantojot VIS, kompetentās iestādes vispirms piekļūst VIS saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 18. pantu vai 19.a pantu.

               Ja minētā trešās valsts valstspiederīgā pirkstu nospiedumi nav izmantojami vai ja meklēšana pēc pirkstu nospiedumiem un sejas attēla neizdodas, meklēšanu veic pēc 14. panta 1. punkta a) un/vai b) apakšpunktā minētajiem datiem.

               2.Ja, meklējot pēc 1. punktā paredzētajiem datiem, noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo, kompetentajai iestādei nodrošina piekļuvi, lai aplūkotu datus personas datnē un tai piesaistītajos ieceļošanas/izceļošanas ierakstos.

               IV NODAĻA.

               Procedūra un nosacījumi piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos

               26. pants

               Dalībvalstu izraudzītās tiesībaizsardzības iestādes

               1.Dalībvalstis izraugās tiesībaizsardzības iestādes, kurām ir tiesības aplūkot IIS uzglabātos datus nolūkā novērst, atklāt un izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus.

               2.Katrai dalībvalstij ir izraudzīto iestāžu saraksts. Katra dalībvalsts deklarācijā paziņo eu-LISA un Komisijai par savām izraudzītajām iestādēm un var jebkurā laikā grozīt vai aizstāt savu deklarāciju ar citu deklarāciju. Deklarācijas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3.Katra dalībvalsts izraugās centrālo piekļuves punktu, kuram ir piekļuve IIS. Centrālais piekļuves punkts ir dalībvalsts iestāde, kura ir atbildīga par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai izmeklēšanu. Centrālais piekļuves punkts pārbauda, ka ir izpildīti 29. pantā paredzētie nosacījumi piekļuves IIS pieprasīšanai.

               Izraudzītā iestāde un centrālais piekļuves punkts var būt vienas organizācijas daļa, ja tas atļauts valsts tiesību aktos, taču centrālais piekļuves punkts, pildot šajā regulā paredzētos uzdevumus, rīkojas neatkarīgi. Centrālais piekļuves punkts ir nošķirts no izraudzītajām iestādēm un nesaņem no tām norādījumus par pārbaudes iznākumu.

               Dalībvalstis var izraudzīties vairāk nekā vienu centrālo piekļuves punktu, lai atspoguļotu valsts organizatorisko un administratīvo struktūru saskaņā ar konstitucionālajām vai juridiskajām prasībām.

               4.Katra dalībvalsts deklarācijā paziņo eu-LISA un Komisijai par savu(-iem) centrālo(-ajiem) piekļuves punktu(-iem) un var jebkurā laikā grozīt vai aizstāt savu deklarāciju ar citu deklarāciju. Deklarācijas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               5.Valsts līmenī katrai dalībvalstij ir saraksts ar izraudzīto iestāžu operatīvajām vienībām, kurām ir atļauja pieprasīt piekļuvi IIS uzglabātajiem datiem, izmantojot centrālo(-os) piekļuves punktu(-us).

               6.Tikai pienācīgi pilnvarotiem centrālā(-o) piekļuves punkta(-u) darbiniekiem ir atļauts piekļūt IIS saskaņā ar 28. un 29. pantu.

               27. pants

               Eiropols

               1.Eiropols izraugās iestādi, kas ir pilnvarota pieprasīt piekļuvi IIS, izmantojot tās izraudzīto centrālo piekļuves punktu, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Izraudzītā iestāde ir Eiropola operatīvā vienība.

               2.Eiropols izraugās specializētu vienību ar pienācīgi pilnvarotām Eiropola amatpersonām kā centrālo piekļuves punktu. Centrālais piekļuves punkts pārbauda, ka ir izpildīti 30. pantā paredzētie nosacījumi piekļuves IIS pieprasīšanai.

               Centrālais piekļuves punkts, veicot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu, rīkojas neatkarīgi un nesaņem norādījumus no 1. punktā minētās izraudzītās iestādes attiecībā uz pārbaudes rezultātu.

               28. pants
                  Procedūra piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos

               1.Operatīvās vienības, kas minētas 26. panta 5. punktā, iesniedz centrālajiem piekļuves punktiem, kas minēti 26. panta 3. punktā, pamatotu elektronisku pieprasījumu par piekļuvi IIS glabātajiem datiem. Kad centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) saņem piekļuves pieprasījumu, tas (tie) pārbauda, vai ir izpildīti 29. pantā minētie piekļuves nosacījumi. Ja piekļuves nosacījumi ir izpildīti, centrālā(-o) piekļuves punkta(-u) pienācīgi pilnvaroti darbinieki apstrādā pieprasījumus. IIS datus, kuriem ir piekļūts, nosūta 26. panta 5. punktā minētajām operatīvajām vienībām tā, lai neapdraudētu datu drošību.

               2.Steidzamā izņēmuma gadījumā, ja ir nepieciešams novērst tūlītējus draudus, kas saistīti ar teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, centrālais(-ie) piekļuves punkts(-i) apstrādā pieprasījumu nekavējoties un tikai ex post pārbauda, vai ir izpildīti visi 29. panta nosacījumi, tostarp, vai faktiski pastāvēja steidzams izņēmuma gadījums. Ex post pārbaudi veic bez liekas kavēšanās pēc pieprasījuma apstrādes.

               3.Ja ex-post pārbaudē tiek secināts, ka piekļuve IIS datiem nav bijusi pamatota, visas iestādes, kuras ir piekļuvušas šādiem datiem, dzēš no IIS iegūto informāciju un informē centrālos piekļuves punktus par šādu dzēšanu.

               29. pants
                  Nosacījumi dalībvalstu izraudzīto iestāžu piekļuvei IIS datiem

               1.Izraudzītās iestādes var piekļūt IIS datu aplūkošanai, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

               a)piekļuve datu aplūkošanai ir nepieciešama, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, tādējādi padarot meklēšanu datubāzē par samērīgu, ja pastāv svarīgi ar sabiedrības drošību saistīti apsvērumi;

               b)piekļuve datu aplūkošanai ir vajadzīga konkrētā lietā;

               c) pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka datu aplūkošana IIS var būtiski palīdzēt novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, jo īpaši, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu aizdomās turētais, nodarījuma izdarītājs vai nodarījumā cietušais ietilpst kādā no kategorijām, uz kuru attiecas šī regula.

               2.Piekļuve IIS kā kriminālnoziedznieku identifikācijas līdzeklim, lai identificētu nezināmu personu, ko tur aizdomās par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, nodarījuma izdarītāju vai iespējamu cietušo, ir atļauta, ja ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi un šādi papildu nosacījumi:

               a)valstu datubāzēs nesekmīgi ir veikta iepriekšēja meklēšana;

               b)ja meklēšana tiek veikta pēc pirkstu nospiedumiem – nesekmīgi ir veikta iepriekšēja meklēšana to pārējo dalībvalstu automātiskajā pirkstu nospiedumu pārbaudes sistēmā saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI, kurās pirkstu nospiedumu salīdzināšana ir tehniski pieejama.

               Taču šāda iepriekšēja meklēšana nav jāveic, ja ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka salīdzināšanas ar pārējo dalībvalstu sistēmām rezultātā datu subjekta identitāte netiktu pārbaudīta. Minētos pamatotus iemeslus norāda elektroniskajā pieprasījumā veikt salīdzināšanu ar IIS datiem, kuru izraudzītā iestāde ir nosūtījusi centrālajam(-iem) piekļuves punktam(-iem).

               Tā kā trešo valstu valstspiederīgo, kuri ir vīzas turētāji, pirkstu nospiedumi tiek glabāti tikai VIS, pieprasījumu aplūkot VIS datus par to pašu datu subjektu var iesniegt līdztekus pieprasījumam aplūkot datus IIS saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Lēmumā 2008/633/TI, ar nosacījumu, ka saskaņā ar pirmās daļas a) un b) apakšpunktu veiktās meklēšanas rezultātā datu subjekta identitāte netika pārbaudīta.

               3.Piekļuve IIS kā kriminālizlūkošanas līdzeklim, lai aplūkotu zināmas personas, ko tur aizdomās par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, nodarījuma izdarītāja vai iespējamā cietušā ceļošanas vēsturi vai uzturēšanās periodus Šengenas zonā, ir atļauta, ja ir izpildīti 1. punktā minētie nosacījumi un ja pastāv pienācīgi pamatota nepieciešamība aplūkot attiecīgās personas ieceļošanas/izceļošanas ierakstus.

               4.Aplūkojums IIS identifikācijas nolūkā ietver tikai meklēšanu pieteikuma datnē pēc jebkuriem no turpmāk minētajiem IIS datiem:

               a)pirkstu nospiedumi (tostarp latentie) attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības;

               b)sejas attēls.

               Aplūkojums IIS, ja ir bijis trāpījums, nodrošina piekļuvi jebkuriem citiem datiem, kas iegūti no personas datnes, kā minēts 14. panta 1. punktā un 15. panta 1. punktā.

               5.Aplūkojums IIS attiecībā uz attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas vēsturi ietver tikai meklēšanu pēc jebkuriem no turpmāk minētajiem IIS datiem personas datnē vai ieceļošanas/izceļošanas ierakstos:

               a)uzvārds(-i); vārds(-i); dzimšanas datums, valstspiederība vai valstspiederības un dzimums;

               b)ceļošanas dokumenta vai dokumentu veids un numurs, izdevējas valsts trīs burtu kods un ceļošanas dokumenta derīguma termiņš;

               c)vīzas uzlīmes numurs un vīzas derīguma termiņš;

               d)pirkstu nospiedumi (tostarp latentie);

               e)sejas attēls;

               f)ieceļošanas datums un laiks, ieceļošanu atļāvusī iestāde un ieceļošanas robežšķērsošanas vieta;

               g) izceļošanas datums un laiks un izceļošanas robežšķērsošanas vieta;

               Aplūkojums IIS, ja ir bijis trāpījums, ļauj piekļūt šajā punktā minētajiem datiem, kā arī jebkuriem citiem datiem, kas iegūti no personas datnes un ieceļošanas/izceļošanas ierakstiem, tostarp datiem, kas ievadīti attiecībā uz atļaujas uzturēties atsaukšanu vai pagarināšanu saskaņā ar 17. pantu.

               30. pants

               Procedūra un nosacījumi Eiropola piekļuvei IIS datiem

               1.Eiropolam ir piekļuve datu aplūkošanai IIS, ja ir izpildīti visi minētie nosacījumi:

               a)datu aplūkošana ir vajadzīga tam, lai atbalstītu un stiprinātu dalībvalstu rīcību Eiropola pilnvaru jomā ietilpstošu teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā, tādējādi padarot meklēšanu datubāzē par samērīgu, ja pastāv svarīgi ar sabiedrības drošību saistīti apsvērumi;

               b)aplūkošana ir vajadzīga konkrētā lietā;

               c)pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka datu aplūkošana var būtiski palīdzēt novērst, atklāt vai izmeklēt kādu no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem, jo īpaši, ja ir pamatotas aizdomas par to, ka par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu aizdomās turētais, nodarījuma izdarītājs vai nodarījumā cietušais ietilpst kādā no kategorijām, uz kuru attiecas šī regula.

               2.Attiecīgi piemēro 29. panta 2. līdz 5. punktā paredzētos nosacījumus.

               3.Eiropola izraudzītā iestāde var iesniegt pamatotu elektronisku pieprasījumu aplūkot visus IIS glabātos datus vai īpašu datu kopumu Eiropola centrālajam piekļuves punktam, kas minēts 27. pantā. Kad Eiropola centrālais piekļuves punkts saņem piekļuves pieprasījumu, tas pārbauda, vai ir izpildīti 1. punktā minētie piekļuves nosacījumi. Ja visi piekļuves nosacījumi ir izpildīti, centrālā(-o) piekļuves punkta(-u) pienācīgi pilnvarotie darbinieki apstrādā pieprasījumus. IIS datus, kuriem ir piekļūts, nosūta 27. panta 1. punktā minētajām operatīvajām vienībām tā, lai neapdraudētu datu drošību.

               4.Informāciju, ko Eiropols ieguvis, aplūkojot IIS datus, var apstrādāt tikai tad, ja šādas informācijas izcelsmes dalībvalsts ir devusi tam atļauju. Minēto atļauju saņem ar attiecīgās dalībvalsts Eiropola valsts nodaļas starpniecību.

               V NODAĻA
                  Datu saglabāšana un grozīšana

               31. pants
                  Datu saglabāšanas ilgums

               1.Katru ieceļošanas/izceļošanas ierakstu vai ieceļošanas atteikuma ieraksta, kas ir piesaistīts personas datnei, glabā piecus gadus attiecīgi pēc izceļošanas ieraksta vai ieceļošanas atteikuma ieraksta datuma.

               2. Katru personas datni kopā ar tai piesaistīto(-ajiem) ieceļošanas/izceļošanas ierakstu(-iem) IIS glabā piecus gadus un vienu dienu pēc pēdējā izceļošanas ieraksta datuma, ja piecu gadu laikā pēc šā pēdējā izceļošanas ieraksta vai ieceļošanas atteikuma ieraksta datuma nav veikts ieceļošanas ieraksts.

               3.Ja pēc atļautās uzturēšanās termiņa beigām nav veikts izceļošanas ieraksts, datus glabā piecus gadus pēc atļautās uzturēšanās pēdējās dienas. Trīs mēnešu pirms paredzētās datu dzēšanas IIS automātiski informē dalībvalstis par personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, lai dalībvalstis varētu pieņemt attiecīgos pasākumus.

               4.
                     Atkāpjoties no 2. un 3. punkta, ieceļošanas/izceļošanas ierakstu(-us), ko izveido trešo valstu valstspiederīgie, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi un uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kuriem nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas, glabā IIS ne ilgāk kā vienu gadu pēc pēdējā izceļošanas ieraksta.

               5.
                     Beidzoties 1. un 2. punktā minētajam saglabāšanas periodam, šādus datus automātiski dzēš no centrālās sistēmas.

               32. pants
                  Datu grozīšana un datu dzēšana pirms noteiktā laika

               1.Atbildīgajai dalībvalstij ir tiesības grozīt datus, ko tā ievadījusi IIS, labojot vai dzēšot šādus datus.

               2.Ja atbildīgajai dalībvalstij ir pierādījumi, kas liecina, ka IIS reģistrētie dati neatbilst faktiem vai ka dati IIS ir apstrādāti pretrunā šai direktīvai, dalībvalsts pārbauda attiecīgos datus un, ja vajadzīgs, nekavējoties groza vai dzēš tos no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā identificēto personu saraksta. To var darīt arī pēc attiecīgās personas lūguma saskaņā ar 46. pantu.

               3.Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, ja dalībvalstij, kas nav atbildīgā dalībvalsts, ir pierādījumi, kuri liecina, ka IIS reģistrētie dati neatbilst faktiem vai ka dati IIS ir apstrādāti pretrunā šai direktīvai, dalībvalsts pārbauda attiecīgos datus un – ja to ir iespējams darīt, nekonsultējoties ar atbildīgo dalībvalsti – vajadzības gadījumā nekavējoties groza vai dzēš tos no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā identificēto personu saraksta. Pretējā gadījumā dalībvalsts 14 dienu laikā sazinās ar atbildīgās dalībvalsts iestādēm, un atbildīgā dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu pareizību un to apstrādes likumību. To var darīt arī pēc attiecīgās personas lūguma saskaņā ar 46. pantu.

               4.Ja atbildīgajai dalībvalstij vai dalībvalstij, kas nav atbildīgā dalībvalsts, ir pierādījumi, kuri liecina, ka IIS reģistrētie ar vīzu saistītie dati neatbilst faktiem vai ka šādi dati IIS ir apstrādāti pretrunā šai direktīvai, tās vispirms pārbauda šo datu pareizību VIS un vajadzības gadījumā groza tos IIS. Ja VIS reģistrētie dati ir tādi paši kā IIS, tās, izmantojot VIS infrastruktūru saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 24. panta 2. punktu, nekavējoties informē dalībvalsti, kura atbild par šo datu ievadīšanu VIS. Dalībvalsts, kas atbild par datu ievadīšanu VIS, pārbauda attiecīgos datus un vajadzības gadījumā nekavējoties tos izlabo vai dzēš no VIS un informē atbildīgo dalībvalsti vai dalībvalsti, kurai ir iesniegts pieprasījums un kura vajadzības gadījumā nekavējoties groza vai dzēš datus no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā saraksta ar identificētajām personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu.

               5.Datus par 11. pantā minētajām identificētajām personām nekavējoties dzēš no attiecīgajā pantā minētā saraksta un izlabo IIS, ja trešās valsts valstspiederīgais saskaņā ar atbildīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurai iesniegts pieprasījums, sniedz pierādījums, ka viņš bija spiests pārsniegt uzturēšanās atļauto ilgumu neparedzētu un nopietnu iemeslu dēļ, ka viņš ir ieguvis likumīgas tiesības uzturēties vai ka ir pieļauta kļūda. Trešās valsts valstspiederīgajam ir pieejama efektīva tiesiskā aizsardzība, lai panāktu, ka dati tiek grozīti.

               6.Ja trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis dalībvalsts valstspiederību vai nonācis 2. panta 3. punkta darbības jomā pirms 31. pantā minētā perioda beigām, personas datni un ierakstus, kas tai piesaistīti saskaņā ar 14. un 15. pantu, no IIS, kā arī attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā identificēto personu saraksta, nekavējoties dzēš:

               a) dalībvalsts, kuras valstspiederību viņš ir ieguvis, vai

               b) dalībvalsts, kura ir izsniegusi uzturēšanās atļauju.

               Ja trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis Andoras, Monako vai Sanmarīno valstspiederību, viņš informē tās nākamās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā viņš ieceļo pēc šīm izmaiņām. Šī dalībvalsts nekavējoties dzēš šo personu datus no IIS. Trešās valsts valstspiederīgajam ir pieejama efektīva tiesību aizsardzība, lai panāktu, ka dati tiek dzēsti.

               7.Centrālā sistēma nekavējoties informē visas dalībvalstis par datu dzēšanu no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. pantā minētā identificēto personu saraksta.

               VI NODAĻA
                  Izstrāde, darbība un pienākumi

               33. pants
                  Īstenošanas pasākumu pieņemšana, ko Komisija veic pirms izstrādes

               Komisija pieņem šādus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai izstrādātu un tehniski īstenotu centrālo sistēmu, valstu vienotās saskarnes un komunikācijas infrastruktūru, jo īpaši pasākumus saistībā ar:

               (a)specifikācijām pirkstu nospiedumu izšķirtspējai un izmantošanai biometriskai pārbaudei un identifikācijai IIS;

               (b)datu ievadīšanu saskaņā ar 14., 15., 16., 17. un 18. pantu;

               (c) piekļuvi datiem saskaņā ar 21. līdz 30. pantu;

               (d)datu grozīšanu, dzēšanu un dzēšanu pirms noteiktā laika saskaņā ar 32. pantu;

               (e)ierakstu glabāšanu un piekļuvi tiem saskaņā ar 41. pantu;

               (f)veiktspējas prasībām;

               (g)12. pantā minētā tīmekļa pakalpojuma specifikācijām un nosacījumiem;

               (h)44. panta 3. punktā minēto kopējo bukletu;

               (i)44. panta 3. punktā minētās tīmekļa vietnes specifikācijām un nosacījumiem;

               (j)7. pantā minētās sadarbspējas izveidi un augsta līmeņa izstrādi;

               (k)57. panta 2. punktā minētā centrālā repozitorija specifikācijām un nosacījumiem.

               Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 61. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               Lai pieņemtu pasākumus, kas noteikti j) apakšpunktā norādītajai sadarbspējas izveidei un augsta līmeņa izstrādei, komiteja, kas izveidota ar šīs regulas 61. pantu, konsultējas ar VIS komiteju, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 49. pantu.

               34. pants
                  Izstrāde un darbības pārvaldība

               1.eu-LISA atbild par centrālās sistēmas, valsts vienoto saskarņu, komunikācijas infrastruktūras izstrādi un drošā sakaru kanāla izstrādi starp IIS centrālo sistēmu un VIS centrālo sistēmu. Tā arī atbild par 12. pantā minētā tīmekļa pakalpojuma izstrādi saskaņā ar specifikācijām un nosacījumiem, kuri pieņemti saskaņā ar 61. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               eu-LISA definē plānojumu sistēmas fiziskajai arhitektūrai, tostarp tās komunikācijas infrastruktūrai, kā arī tehniskās specifikācijas un to attīstību attiecībā uz centrālo sistēmu, vienotajām saskarnēm, drošo sakaru kanālu starp IIS centrālo sistēmu un VIS centrālo sistēmu, un komunikācijas infrastruktūru, kuru, ņemot vērā Komisijas labvēlīgu atzinumu, pieņem valde. eu-LISA arī ievieš visus nepieciešamos pielāgojumus VIS, kas izriet no sadarbspējas izveides ar IIS, kā arī no 55. pantā minēto Regulas (EK) Nr. 767/2008 grozījumu īstenošanas.

               eu-LISA izstrādā un īsteno valsts centrālo sistēmu, valstu vienotās saskarnes, drošo sakaru kanālu starp IIS centrālo sistēmu un VIS centrālo sistēmu, un komunikāciju infrastruktūru cik vien drīz iespējams pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam, kad Komisija ir pieņēmusi 33. panta paredzētos pasākumus.

               Izstrāde sastāv no tehnisko specifikāciju izstrādes un ieviešanas, testēšanas un projekta vispārējās koordinācijas.

               2.
                     Plānošanas un izstrādes posmā izveido Programmu vadības valdi, kurā ietilpst ne vairāk kā 10 dalībnieki. Tās sastāvā ir astoņi dalībnieki, kurus ieceļ eu-LISA valde no savu dalībnieku vidus, 62. pantā minētās IIS padomdevēju grupas priekšsēdētājs un viens Komisijas iecelts dalībnieks. eu-LISA valdes ieceltos dalībniekus ievēl tikai no tām dalībvalstīm, kam saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir pilnībā saistoši leģislatīvie instrumenti, ar ko reglamentē visu to lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantošanu, kuras pārvalda eu-LISA, un kuras piedalīsies IIS. Programmu vadības valde tiekas reizi mēnesī. Tā nodrošina IIS plānošanas un izstrādes posma adekvātu pārvaldību un nodrošina konsekvenci starp centrālajiem un valstu IIS projektiem. Programmu vadības valde katru mēnesi valdei iesniedz rakstiskus ziņojumus par projekta progresu. Tai nav lēmumu pieņemšanas pilnvaru, nedz arī pilnvaru pārstāvēt valdes dalībniekus.

                  Valde nosaka Programmu vadības valdes reglamentu, kurā jo īpaši iekļauj noteikumus par:

               a) priekšsēdētāju;

               b) sanāksmju vietām;

               c) sanāksmju sagatavošanu;

               d) ekspertu pielaidi sanāksmēm;

               e) saziņas plāniem, kas nodrošina pilnu informāciju atbūtnē esošiem valdes dalībniekiem, kuri nepiedalās.

               Priekšsēdētāja vietu ieņem prezidentvalsts ar nosacījumu, ka tai saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir pilnībā saistoši leģislatīvie instrumenti, ar ko reglamentē visu to lielapjoma IT sistēmu izstrādi, izveidi, darbību un izmantošanu, kuras pārvalda eu-LISA, vai – ja šis nosacījums nav izpildīts – tā dalībvalsts, kura būs nākamā prezidentvalsts un kura atbilst minētajam nosacījumam.

               Visus ceļošanas un uzturēšanās izdevumus, kas rodas Programmu vadības valdes dalībniekiem, sedz Aģentūra, un eu-LISA reglamenta 10. pantu piemēro mutatis mutandis. Programmu vadības valdes sekretariātu nodrošina eu-LISA.

               Plānošanas un izstrādes posmā 62. pantā minētā IIS padomdevēju grupas sastāvā ietilpst valstu IIS projektu vadītāji. Tā sanāk vismaz reizi mēnesī līdz IIS darbības sākumam. Pēc katras sanāksmes tā ziņo Programmu vadības valdei. Tā nodrošina tehnisko zinātību, lai sniegtu atbalstu Programmu vadības valdes uzdevumu veikšanā, un seko līdzi dalībvalstu gatavības situācijai.

               3.eu-LISA atbild par centrālās sistēmas, drošā sakaru kanāla starp IIS centrālo sistēmu un VIS centrālo sistēmu, kā arī valstu vienoto saskarņu darbības pārvaldību. Tā sadarbībā ar dalībvalstīm vienmēr nodrošina labāko pieejamo tehnoloģiju, pamatojoties uz izmaksu lietderīguma analīzi. eu-LISA atbild arī par komunikācijas infrastruktūras starp centrālo sistēmu un valstu vienotajām saskarnēm darbības pārvaldību un par 12. pantā minēto tīmekļa pakalpojumu.

               IIS darbības pārvaldība ir visi tie uzdevumi, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu IIS darbību saskaņā ar šo regulu, it īpaši uzturēšanas darbi un tehniska pielāgošana, kas vajadzīga, lai sistēmas darbības kvalitāte būtu apmierinošā līmenī, it īpaši attiecībā uz reakcijas laiku, kas robežšķērsošanas vietām vajadzīgs, lai veiktu meklēšanu centrālajā datubāzē, saskaņā ar tehniskajām specifikācijām.

               4.Neskarot 17. pantu Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos, eu-LISA piemēro attiecīgus noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes prasības visiem saviem darbiniekiem, kam jāstrādā ar IIS datiem. Šis pienākums ir spēkā arī tad, kad šie darbinieki vairs nav attiecīgajā amatā vai darbā, vai pēc tam, kad viņi ir izbeiguši darbības.

               35. pants
                  Dalībvalstu pienākumi

               1.Katra dalībvalsts ir atbildīga par:

               a)esošās valsts robežu infrastruktūras integrāciju un savienošanu ar valsts vienoto saskarni;

               b)esošās valsts robežu infrastruktūras organizāciju, pārvaldību, darbību un uzturēšanu un tās savienošanu ar IIS 5. panta, izņemot j), k) un l) apakšpunktu, nolūkā;

               c)centrālo piekļuves punktu organizāciju un to savienošanu ar valsts vienoto saskarni tiesībaizsardzības nolūkā;

               d)kompetento valsts iestāžu pienācīgi pilnvarotu darbinieku piekļuves IIS pārvaldību un organizēšanu saskaņā ar šo regulu un šo darbinieku un viņu profilu izveidi un regulāru atjaunināšanu.

               2.Katra dalībvalsts izraugās valsts iestādi, kura 8. pantā minētajām kompetentajām iestādēm nodrošina piekļuvi IIS. Katra dalībvalsts pievieno minēto valsts iestādi valsts vienotajai saskarnei. Katra dalībvalsts un Eiropols pievieno savus attiecīgi 26. un 27. pantā minētos centrālos piekļuves punktus valsts vienotajai saskarnei.

               3.Katra dalībvalsts izmanto automatizētas datu apstrādes procedūras.

               4.Pirms iestāžu darbiniekiem, kuriem ir tiesības piekļūt IIS, tiek atļauts apstrādāt IIS glabātos datus, viņus atbilstīgi apmāca jo īpaši par datu drošību un datu aizsardzības noteikumiem un par attiecīgajām pamattiesībām.

               36. pants
                  Atbildība par datu izmantošanu

               1.Saistībā ar personas datu apstrādi IIS katra dalībvalsts norīko iestādi, kas ir uzskatāma par personas datu apstrādātāju saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 2. panta d) punktu un kam ir galvenā atbildība par šīs dalībvalsts veikto datu apstrādi. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai par šo iestādi.

               Katra dalībvalsts nodrošina to, ka IIS reģistrētos datus apstrādā likumīgi, un it īpaši to, ka tikai pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve datiem, lai pildītu savus uzdevumus. Atbildīgā dalībvalsts it īpaši nodrošina to, ka:

               a)datus vāc likumīgi un pilnībā ievērojot trešās valsts valstspiederīgā cilvēka cieņu;

               b)datus IIS reģistrē likumīgi;

               c)dati, kad tos pārsūta uz IIS, ir pareizi un atjaunināti.

               2.eu-LISA nodrošina to, ka IIS darbojas saskaņā ar šo regulu un īstenošanas aktiem, kas minēti 33. pantā. Proti, eu-LISA:

               a)veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu centrālās sistēmas un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo sistēmu un valstu vienotajām saskarnēm drošību, neskarot katras dalībvalsts atbildību;

               b)nodrošina to, ka tikai pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve datiem, kurus apstrādā IIS.

               3.eu-LISA informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, kā arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju par pasākumiem, kurus tā saskaņā ar 2. punktu veic IIS darbības sākšanai.

               37. pants
                  Datu glabāšana valstu datnēs un valstu ieceļošanas/izceļošanas sistēmās

               1.Dalībvalsts var glabāt burtciparu datus, kurus šī dalībvalsts ievadījusi IIS, saskaņā ar IIS mērķiem savās valsts datnēs un valsts ieceļošanas/izceļošanas sistēmā, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus.

               2.Datus valsts datnēs vai valsts ieceļošanas/izceļošanas sistēmās nedrīkst glabāt ilgāk nekā tie tiek glabāti IIS.

               3.Datu izmantošanu, kura neatbilst 1. punktam, uzskata par nelikumīgu izmantošanu atbilstīgi katras dalībvalsts tiesību aktiem, kā arī Savienības tiesību aktiem.

               4.Šo pantu nevar uzskatīt par prasību veikt IIS tehnisku pielāgošanu. Dalībvalstis datus saskaņā ar šo pantu var glabāt, pašas sedzot izmaksas, uzņemoties risku un izmantojot savus tehniskos līdzekļus.

               38. pants
                  Datu nodošana trešām valstīm, starptautiskām organizācijām un privātām personām

               1.IIS glabātos datus nepārsūta vai nedara pieejamus trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai kādai privātai struktūrai.

               2.Atkāpjoties no 1. punkta, datus, kas minēti 14. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā un 15. panta 1. punktā, var atsevišķos gadījumos pārsūtīt vai darīt pieejamus trešai valstij vai starptautiskai organizācijai, kas uzskaitītas pielikumā, ja tas vajadzīgs trešo valstu valstspiederīgo identitātes apliecināšanai atgriešanas nolūkā, tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

               a)Komisija ir pieņēmusi lēmumu par personas datu pienācīgu aizsardzību attiecīgajā trešā valstī saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu vai starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti ir spēkā atpakaļuzņemšanas nolīgums, vai piemēro Direktīvas 95/46/EK 26. panta 1. punkta d) apakšpunktu;

               b)trešā valsts vai starptautiskā organizācija piekrīt datus izmantot tikai tādā nolūkā, kādā tie tika sniegti;

               c)dati tiek pārsūtīti vai darīti pieejami saskaņā ar attiecīgajām Savienības tiesību aktu noteikumiem, it īpaši atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, un tās dalībvalsts tiesību aktu noteikumiem, kura datus pārsūta vai dara pieejamus, tostarp uz datu drošību un datu aizsardzību attiecīgajām tiesību normām;

               d)dalībvalsts, kura datus ievadījusi IIS, ir sniegusi piekrišanu.

               3.Personas datu pārsūtīšana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām saskaņā ar 2. punktu neskar starptautiskās aizsardzības pieprasītāju un saņēmēju tiesības, jo īpaši attiecībā uz neizraidīšanu.

               4.
                     Personas datus, ko dalībvalsts vai Eiropols iegūst no centrālās sistēmas tiesībaizsardzības nolūkā, nenosūta vai nedara pieejamus nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātai struktūrai, kas izveidota Savienībā vai ārpus tās. Aizliegums tiek piemērots arī tad, ja minētos datus turpina apstrādāt valsts līmenī vai starp dalībvalstīm Pamatlēmuma 2008/977/TI 2. panta b) punkta nozīmē.

               39. pants
                  Datu drošība

               1.Atbildīgā dalībvalsts nodrošina datu drošību pirms to nosūtīšanas uz valsts vienoto saskarni un to pārraides laikā. Katra dalībvalsts nodrošina no IIS saņemto datu drošību.

               2.Katra dalībvalsts attiecībā uz savu valsts robežu infrastruktūru pieņem vajadzīgos pasākumus, tostarp drošības plānu un plānu darbības nepārtrauktībai un datu atgūšanai ārkārtas situācijās, lai

               a)fiziski aizsargātu datus, tostarp izstrādājot ārkārtas rīcības plānus kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;

               b)liegtu nepiederošām personām piekļuvi valsts iekārtām, kurās dalībvalsts veic darbības saskaņā ar IIS mērķi;

               c)nepieļautu to neatļautu nolasīšanu, kopēšanu, sagrozīšanu vai izņemšanu no datu nesējiem;

               d)liegtu datu nesankcionētu ievadīšanu un glabāto personas datu nesankcionētu pārbaudi, grozīšanu vai dzēšanu;

               e)novērstu datu nesankcionētu apstrādi IIS, kā arī IIS apstrādātu datu nesankcionētu grozīšanu vai dzēšanu;

               f)nodrošinātu, ka personām, kas ir pilnvarotas piekļūt IIS, ir piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības, izmantojot tikai individuālas lietotāju identitātes un konfidenciālus piekļuves režīmus;

               g)nodrošinātu, ka visas iestādes, kurām ir IIS piekļuves tiesības, izveido profilus, kuros aprakstītas to personu funkcijas un pienākumi, kurām ir atļauts ievadīt, grozīt, dzēst, aplūkot un meklēt datus, un pēc 49. pantā minēto valsts uzraudzības iestāžu un 52. panta 2. punktā minēto valsts uzraudzības iestāžu pieprasījuma nekavējoties darīt tām pieejamus šos profilus;

               h)nodrošinātu to, ka var pārbaudīt un noteikt, kurām struktūrām personas datus var pārsūtīt, izmantojot datu pārraides ierīces;

               i)nodrošinātu iespēju pārbaudīt un noteikt, kādi dati ir apstrādāti IIS, kad, kas un kādam mērķim tos ir apstrādājis;

               j)nodrošinātu, jo īpaši ar pienācīgu šifrēšanas paņēmienu palīdzību, ka laikā, kad personu datus pārraida uz IIS vai no tās, vai datu nesēju transportēšanas laikā tos nevar neatļauti nolasīt, kopēt, pārveidot vai dzēst;

               k)uzraudzītu šajā punktā minēto drošības pasākumu efektivitāti un veiktu vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar iekšējo uzraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai.

               3.Attiecībā uz IIS darbību eu-LISA veic vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu 2. punktā izklāstītos mērķus, tostarp pieņem drošības plānu un plānu darbības nepārtrauktībai un datu atgūšanai ārkārtas situācijās.

               40. pants
                  Atbildība

               1.Jebkurai personai vai dalībvalstij, kam nodarīts kaitējums sakarā ar nelikumīgu datu apstrādi vai citas ar šīs regulas nosacījumiem nesavienojamas rīcības rezultātā, ir tiesības saņemt kompensāciju par šo kaitējumu no tās dalībvalsts, kura ir atbildīga par kaitējuma nodarīšanu. Attiecīgo dalībvalsti pilnībā vai daļēji atbrīvo no atbildības, ja tā pierāda, ka nav atbildīga par notikumu, kas izraisījis šo kaitējumu.

               2.Ja sakarā ar to, ka kāda dalībvalsts nav ievērojusi pienākumus saskaņā ar šo regulu, nodarīts kaitējums IIS, minētā dalībvalsts ir atbildīga par šādu kaitējumu, izņemot gadījumu, kad un ciktāl eu-LISA vai cita dalībvalsts, kas piedalās IIS, nav veikusi saprātīgus pasākumus, lai kaitējumu novērstu vai mazinātu tā sekas.

               3.Pret dalībvalsti vērstas prasības par kompensāciju par kaitējumu, kā minēts 1. un 2. punktā, reglamentē atbildētājas dalībvalsts tiesību aktu noteikumi.

               41. pants
                  Ierakstu glabāšana

               1.eu-LISA glabā ierakstus par visām IIS veiktajām datu apstrādes darbībām. Šajos ierakstos norāda 8. pantā minētās piekļuves nolūku, datumu un laiku, 14. līdz 17. pantā minēto pārsūtītos datus, 21. līdz 25. pantā minētajai meklēšanai izmantotos datus un tās iestādes nosaukumu, kas ievada vai izgūst datus. Turklāt katra dalībvalsts reģistrē darbiniekus, kas ir pienācīgi pilnvaroti ievadīt vai izgūt datus.

               2.Attiecībā uz 7. pantā minēto saziņu reģistrē katru datu apstrādes darbību, kas veikta IIS un VIS, saskaņā ar šo pantu un Regulas (EK) Nr. 767/2008 34. pantu. eu-LISA nodrošina jo īpaši to, ka tiek saglabāti attiecīgie ieraksti par minētajām datu apstrādes darbībām, ja kompetentās iestādes sāk datu apstrādes darbību tieši no vienas sistēmas uz otru.

               3.Šādus ierakstus drīkst izmantot tikai datu aizsardzības uzraudzībai saistībā ar datu apstrādes pieļaujamību, kā arī, lai nodrošinātu datu drošību. Šos ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un ierakstus dzēš vienu gadu pēc tam, kad beidzies 31. pantā minētais saglabāšanas termiņš, ja vien tie nav nepieciešami jau iesāktās uzraudzības procedūrās.

               42. pants
                  Pašuzraudzība

               Dalībvalstis nodrošina, ka katra iestāde, kurai ir tiesības piekļūt IIS datiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un vajadzības gadījumā sadarbojas ar uzraudzības iestādi.

               43. pants
                  Sankcijas

               Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka IIS ievadīto datu izmantošana pretrunā šai regulai ir sodāma saskaņā ar valsts tiesību aktiem, tostarp ar administratīviem sodiem un kriminālsodiem, kas ir iedarbīgi, samērīgi un atturoši.

               VII NODAĻA
                  Tiesības un uzraudzība saistībā ar datu aizsardzību

               44. pants
                  Tiesības uz informāciju

               1.Neskarot Direktīvas 95/46/EK 10. pantā noteiktās tiesības uz informāciju, trešo valstu valstspiederīgos, kuru dati ir reģistrēti IIS, atbildīgā dalībvalsts rakstiski informē par sekojošo:

               a)paskaidrojumu, izmantojot skaidru un vienkāršu valodu, par to, ka dalībvalstis un Eiropols tiesībaizsardzības nolūkos var piekļūt IIS;

               b)no vīzas prasības atbrīvoto trešo valstu valstspiederīgo pienākumu nodot pirkstu nospiedumus;

               c)visu trešo valstu valstspiederīgo, kurus reģistrē IIS, pienākumu fiksēt viņu sejas attēlu;

               d)to, ka datu vākšana ir obligāti vajadzīga, lai varētu izskatīt ieceļošanas nosacījumus;

               e)personas tiesībām piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, par tiesībām pieprasīt labot nepareizos datus par viņu vai dzēst nelikumīgi apstrādātus datus par viņu, tostarp par tiesībām saņemt informāciju par procedūrām šo tiesību izmantošanai un valsts uzraudzības iestāžu vai attiecīgā gadījumā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja kontaktinformāciju, kas izskata sūdzības saistībā ar personas datu aizsardzību.

               2.
                     Šā panta 1. punktā paredzēto informāciju sniedz brīdī, kad tiek izveidota personas datne par attiecīgo personu saskaņā ar 14., 15. vai 16. pantu.

               3.
                     Komisija saskaņā ar 61. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru sagatavo un izveido kopēju bukletu un tīmekļa vietni, kuros iekļauta vismaz šā panta 1. punktā minētā informācija. Buklets un tīmekļa vietnes saturs ir skaidrs un vienkāršs un pieejams tādā valodas versijā, kādu attiecīgā persona saprot vai par kuru ir pamats pieņemt, ka viņa to saprot.

                  Buklets un tīmekļa vietne ir veidoti tā, lai dalībvalstis tos varētu papildināt ar dalībvalstij specifisku papildu informāciju. Minētajai dalībvalstij specifiskajā informācijā ietver informāciju vismaz par datu subjekta tiesībām un iespēju saņemt attiecīgās valsts uzraudzības iestāžu palīdzību, kā arī personas datu apstrādātāja biroja un valsts uzraudzības iestāžu kontaktinformāciju.

               45. pants
                  Informācijas kampaņa

               Komisija sadarbībā ar valstu uzraudzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju līdz ar IIS darbības sākšanu veic arī informācijas kampaņu, lai sabiedrību informētu par IIS mērķiem, glabātajiem datiem, iestādēm, kam ir piekļuves tiesības, un personu tiesībām.

               46. pants
                  Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības

               1.Neskarot Direktīvas 95/46/EK 12. pantu, jebkuram trešās valsts valstspiederīgajam ir tiesības iegūt IIS reģistrētos datus, kas uz viņu attiecas, un informāciju par dalībvalsti, kura tos nosūtījusi uz IIS.

               2.Ja pieprasījumu labot vai dzēst datus iesniedz citai dalībvalstij, nevis atbildīgajai dalībvalstij, tās dalībvalsts iestādes, kurām pieprasījums iesniegts, pārbauda datu precizitāti un datu apstrādes likumību IIS viena mēneša laikā, ja šo pārbaudi var veikt bez apspriešanās ar atbildīgo dalībvalsti. Pretējā gadījumā dalībvalsts, kas nav atbildīgā dalībvalsts, 14 dienu laikā sazinās ar atbildīgās dalībvalsts iestādēm, un atbildīgā dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu pareizību un to apstrādes likumību.

               3.Ja noskaidrojas, ka IIS reģistrētie dati neatbilst faktiem vai ir reģistrēti nelikumīgi, atbildīgā dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurai ir iesniegts pieprasījums, datus labo vai dzēš saskaņā ar 32. pantu. Atbildīgā dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurai ir iesniegts pieprasījums, attiecīgajai personai nekavējoties rakstiski apstiprina to, ka ir veikti pasākumi, lai labotu vai dzēstu datus, kas uz viņu attiecas.

               Ja ar vīzu saistītie dati, kuri reģistrēti IIS, neatbilst faktiem vai ir reģistrēti nelikumīgi, atbildīgā dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kurai ir iesniegts pieprasījums, vispirms pārbauda šo datu pareizību VIS un, ja vajadzīgs, groza tos IIS. Ja VIS reģistrētie dati ir tādi paši kā IIS, atbildīgā dalībvalsts vai dalībvalsts, kurai ir iesniegts pieprasījums, 14 dienu laikā sazinās ar tās dalībvalsts iestādēm, kura šos datus ievadījusi VIS. Dalībvalsts, kas atbild par datu ievadīšanu VIS, viena mēneša laikā pārbauda ar vīzu saistīto datu pareizību un to apstrādes IIS likumību un informē atbildīgo dalībvalsti vai dalībvalsti, kurai ir iesniegts pieprasījums un kura vajadzības gadījumā nekavējoties groza vai dzēš datus no IIS un attiecīgā gadījumā no 11. panta 2. punktā minētā saraksta ar identificētajām personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu.

               4.Ja atbildīgā dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kam ir iesniegts pieprasījums, nepiekrīt tam, ka IIS reģistrētie dati neatbilst faktiem vai reģistrēti nelikumīgi, šī dalībvalsts pieņem administratīvu lēmumu, kurā attiecīgajai personai nekavējoties rakstiski paskaidrots, kāpēc valsts atsakās labot vai dzēst datus, kas uz attiecas personu.

               5.Atbildīgā dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā dalībvalsts, kam ir iesniegts pieprasījums, attiecīgajai personai arī sniedz informāciju, kurā paskaidroti pasākumi, ko šī persona var veikt, ja tā neatzīst paskaidrojumu par lēmumu saskaņā ar 5. punktu. Tas ietver informāciju par to, kā iesniegt sūdzību vai celt prasību minētās dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās, kā arī informāciju par palīdzību, tostarp no uzraudzības iestādēm, kas ir pieejama saskaņā ar minētās dalībvalsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un procedūrām.

               6.
                     Visos pieprasījumos, kas iesniegti saskaņā ar 1. un 2. punktu, ir visa vajadzīgā informācija, lai identificētu attiecīgo personu, pirkstu nospiedumus ieskaitot. Minēto informāciju izmanto vienīgi tam, lai varētu īstenot tiesības, kas minētas 1. un 2. punktā, un pēc tam nekavējoties dzēš.

               7.
                     Ja persona saskaņā ar 2. punktu pieprasa datus, kas uz viņu attiecas, kompetentā iestāde veic uzskaiti rakstiska dokumenta veidā par to, ka šāds pieprasījums ir veikts, kā tas ticis risināts un kura iestāde to ir risinājusi, un nekavējoties dara valsts uzraudzības iestādēm pieejamu minēto dokumentu.

               47. pants
                  Sadarbība, lai nodrošinātu tiesības uz datu aizsardzību

               1.Dalībvalstu kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai tiktu īstenotas 46. panta 3., 4. un 5. punktā paredzētās tiesības.

               2.Katrā dalībvalstī uzraudzības iestāde pēc pieprasījuma palīdz ieinteresētajai personai un sniedz tai konsultācijas saistībā ar šīs personas tiesību aizsardzību attiecībā uz tādu datu labošanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas, saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. panta 4. punktu.

               Lai sasniegtu minētos mērķus, atbildīgās dalībvalsts uzraudzības iestāde, kas pārsūtījusi datus, un to dalībvalstu uzraudzības iestādes, kurām pieprasījums iesniegts, savstarpēji sadarbojas.

               48. pants
                  Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

               1.Katrā dalībvalstī jebkurai personai ir tiesības iesniegt sūdzību vai celt prasību tās dalībvalsts kompetentajās iestādēs vai tiesās, kurā attiecīgā persona saņem atteikumu saistībā ar tiesībām piekļūt datiem vai saistībā ar tiesībām uz to datu labošanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas, kā paredzēts 46. pantā.

               2.Uzraudzības iestāžu palīdzība ir pieejama visā procesa laikā.

               49. pants
                  Valsts uzraudzības iestādes īstenotā uzraudzība

               1.Katra dalībvalsts nodrošina, ka valsts uzraudzības iestāde vai iestādes, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. panta 1. punktu, uzrauga 13. līdz 19. pantā minētās personas datu apstrādes, ko veic attiecīgā dalībvalsts, tostarp datu pārsūtīšanas uz IIS un saņemšana no tās, likumību.

               2.Uzraudzības iestāde nodrošina, ka vismaz reizi četros gados tiek veikta valsts sistēmā notikušo datu apstrādes darbību revīzija saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas standartiem.

               3.Dalībvalstis nodrošina uzraudzības iestādēm pietiekamus resursus, lai pildītu ar šo regulu uzticētos uzdevumus.

               4.Saistībā ar personas datu apstrādi IIS katra dalībvalsts norīko iestādi, kas ir uzskatāma par personas datu apstrādātāju saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 2. panta d) punktu un kam ir galvenā atbildība par šīs dalībvalsts veikto datu apstrādi. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai par šo iestādi.

               5.Katra dalībvalsts sniedz jebkādu informāciju, ko pieprasījušas uzraudzības iestādes, un jo īpaši tā sniedz minētajām iestādēm informāciju par darbībām, kas veiktas saskaņā ar 35. pantu, 36. panta 1. punktu un 39. pantu. Katra dalībvalsts piešķir uzraudzības iestādēm piekļuvi to ierakstiem saskaņā ar 30. pantu un ļauj tām jebkurā laikā piekļūt visām ar IIS saistītajām telpām.

               50. pants
                  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja īstenotā uzraudzība

               1.Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka eu-LISA veiktā personas datu apstrāde saistībā ar IIS notiek saskaņā ar šo regulu.

               2.Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka vismaz reizi četros gados tiek veikta Aģentūras veikto personas datu apstrādes darbību revīzija saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas standartiem. Ziņojumu par minēto revīziju nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, eu-LISA, Komisijai un valsts uzraudzības iestādēm. Pirms ziņojuma pieņemšanas eu-LISA dod iespēju izteikt savus apsvērumus.

               3.eu-LISA sniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam pieprasīto informāciju, nodrošina piekļuvi visiem dokumentiem un ierakstiem, kas minēti 41. pantā, kā arī nodrošina piekļuvi jebkurā laikā visām savām telpām.

               51. pants
                  Sadarbība starp valstu uzraudzības iestādēm
                  un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju

               1.Valstu uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs aktīvi sadarbojas saskaņā ar saviem pienākumiem un nodrošina koordinētu IIS un valstu sistēmu uzraudzību.

               2.Tās pēc vajadzības veic attiecīgas informācijas apmaiņu, savstarpēji palīdz veikt revīzijas un pārbaudes, izskata šīs regulas interpretācijas vai piemērošanas grūtības, izvērtē problēmas saistībā ar neatkarīgu uzraudzību vai datu subjektu tiesību īstenošanu, sagatavo saskaņotus priekšlikumus, meklējot kopīgus risinājumus visām problēmām, un veicina izpratni par datu aizsardzības tiesībām.

               3.Uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs šajā nolūkā tiekas vismaz divas reizes gadā. Minēto sanāksmju izmaksas sedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Reglamentu pieņem pirmajā sanāksmē. Turpmākās darba metodes izstrādā kopīgi pēc vajadzības.

               4.Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un eu-LISA reizi divos gados nosūta kopīgu pārskatu par darbībām. Šajā pārskatā iekļauj nodaļu par katru dalībvalsti, ko sagatavo attiecīgās dalībvalsts uzraudzības iestāde.

               52. pants
                  Personas datu aizsardzība tiesībaizsardzības iestāžu piekļuves vajadzībām

               1.Ikviena dalībvalsts nodrošina, ka noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Pamatlēmumu 2008/977/TI, tiek piemēroti arī attiecībā uz piekļuvi IIS, ko veic to valsts iestādes saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

               2.Saskaņā ar Pamatlēmumu 2008/977/TI izraudzītās valstu uzraudzības iestādes uzrauga, lai dalībvalstu piekļuve personas datiem šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajos nolūkos, tostarp personas datu pārsūtīšana uz IIS un saņemšana no tās, būtu likumīga.

               3.Eiropola veiktā personas datu apstrāde notiek atbilstīgi Lēmumam 2009/371/TI, un to uzrauga neatkarīgs, ārējs datu aizsardzības uzraudzītājs. Personas datu apstrādei, ko Eiropols veic saskaņā ar šo regulu, piemēro minētā lēmuma 30., 31. un 32. pantu. Neatkarīgais, ārējais datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka netiek pārkāptas trešās valsts valstspiederīgā tiesības.

               4.Personas datus, kuriem 1. panta 2. punktā izklāstītajā nolūkā piekļūts IIS, apstrādā vienīgi nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt konkrētu lietu, saistībā ar kuru dalībvalsts vai Eiropols ir pieprasījis datus.

               5.Centrālā sistēma, izraudzītās iestādes, centrālie piekļuves punkti un Eiropols glabā ierakstus par meklēšanu, kas veikta nolūkā ļaut valsts datu aizsardzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam uzraudzīt datu apstrādes atbilstību Savienības datu aizsardzības noteikumiem. Personas datus, kas meklēti citos nolūkos, un ierakstus par veikto meklēšanu pēc viena mēneša izdzēš no visām valstu un Eiropola datnēm, ja vien attiecīgajai dalībvalstij vai Eiropolam šie dati un ieraksti nav nepieciešami saistībā ar konkrētu kriminālizmeklēšanu, kura tobrīd norisinās un kuras vajadzībām attiecīgā dalībvalsts vai Eiropols ir pieprasījis šos datus.

               53. pants

               Reģistrēšana un dokumentēšana

               1.Katra dalībvalsts un Eiropols nodrošina, ka visas datu apstrādes darbības saistībā ar piekļuves pieprasījumiem IIS datiem 1. panta 2. punktā izklāstītajos nolūkos tiek reģistrētas vai dokumentētas ar mērķi pārbaudīt, vai pieprasījums atbilst nosacījumiem, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību, datu integritāti un drošību, un lai varētu veikt pašuzraudzību.

               2.Ierakstā vai dokumentācijā sniedz šādu informāciju:

               a)piekļuves IIS datiem pieprasījuma konkrētais mērķis, tostarp norāde par attiecīgo teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, savukārt Eiropols norāda piekļuves pieprasījuma konkrēto mērķi;

               b)norādītie pamatotie iemesli, lai neveiktu salīdzināšanu ar citām dalībvalstīm atbilstīgi Lēmumam 2008/615/TI un saskaņā ar šīs regulas 29. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

               c)atsauce uz valsts datni;

               d)datums un precīzs laiks, kad valsts piekļuves punkts centrālajai sistēmai ir nosūtījis piekļuves pieprasījumu;

               f)vajadzības gadījumā 28. panta 2. punktā minētās steidzamās procedūras izmantošana un lēmums, kas pieņemts attiecībā uz ex-post pārbaudi;

               g)salīdzināšanas mērķiem izmantotie dati;

               h)saskaņā ar valsts noteikumiem vai Lēmumu Nr. 2009/371/TI tās amatpersonas atšķirības zīme, kura veica meklēšanu, un tās amatpersonas pazīšanas zīme, kas lika datus meklēt vai iesniegt.

               3.Reģistrus un dokumentāciju izmanto tikai, lai uzraudzītu datu apstrādes likumību saistībā ar datu aizsardzību un lai nodrošinātu datu integritāti un drošību. Šīs regulas 64. pantā minētajai uzraudzībai un novērtēšanai drīkst izmantot tikai ierakstus, kas neietver personas datus. Kompetentajām valsts uzraudzības iestādēm, kuras ir atbildīgas par to, lai pārbaudītu, vai pieprasījums atbilst nosacījumiem, un lai uzraudzītu datu apstrādes likumību un datu integritāti un drošību, pēc to pieprasījuma nodrošina piekļuvi minētajiem ierakstiem, lai tās varētu pildīt savus uzdevumus.

               VIII NODAĻA

               Grozījumi citos Savienības instrumentos

               54. pants
                  Grozījumi Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu

               Konvencijas par Šengenas nolīguma īstenošanu 20. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               "2. Šā panta 1. punkts neietekmē katras līgumslēdzējas puses tiesības izņēmuma situācijās pagarināt ārvalstnieka uzturēšanos tās teritorijā ilgāk par 90 dienām."

               55. pants
                  Grozījumi Regulā (EK) Nr. 767/2008 attiecībā uz Vīzu informācijas sistēmu

               Regulu (ES) Nr. 767/2008 groza šādi:

               1) regulas 13. pantam pievieno šādu punktu:

               "3. Ja ir pieņemts lēmums anulēt vai atsaukt izsniegtu vīzu, vīzu iestāde, kura pieņēmusi šo lēmumu, nekavējoties izgūst un eksportē no VIS uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS) datus, kas uzskaitīti 17. panta 1. punktā [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. XXX, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos]*.";

               ___________

               * Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. XXX, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu, lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos (OV [...], [...], [...]. lpp.) [pilns nosaukums + OV atsauce]

               ___________

               2) regulas 14. pantam pievieno šādu punktu:

               "3. Vīzu iestāde, kura pieņēmusi lēmumu pagarināt izsniegtas vīzas derīguma termiņu un/vai uzturēšanās ilgumu, nekavējoties izgūst un eksportē no VIS uz IIS datus, kas uzskaitīti [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 17. panta 1. punktā.";

               3) regulas 15. pantu groza šādi:

               a) panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem:

               "b) uzvārds, vārds(-i); dzimšanas datums, valstspiederība; dzimums;

               c) ceļošanas dokumenta veids un numurs; ceļošanas dokumenta izdevējas valsts trīs burtu kods un ceļošanas dokumenta derīguma termiņš;"

               b) pantam pievieno šādus punktus:

               "4. Nolūkā aplūkot datus IIS, lai izskatītu vīzas pieteikumus un pieņemtu lēmumu par tiem saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 22. pantu, kompetentajai vīzu iestādei nodrošina piekļuvi meklēšanai IIS tieši no VIS pēc viena vai vairākiem no attiecīgajā pantā minētajiem datiem.

               5. Apstākļos, kad meklēšanā pēc 2. punktā paredzētajiem datiem noskaidrojas, ka trešās valsts valstspiederīgā dati nav reģistrēti VIS vai kad pastāv šaubas par trešās valsts valstspiederīgā identitāti, kompetentajai vīzu iestādei nodrošina piekļuvi datiem identifikācijas veikšanai saskaņā ar 20. pantu."

               4) regulas III nodaļā pievieno jaunu 17.a pantu:

               "17.a pants

               Sadarbspēja ar IIS

               1. No IIS darbības sākuma, kā minēts [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 60. panta 1. punktā, izveido sadarbspēju starp IIS un VIS, lai nodrošinātu robežpārbaužu lielāku efektivitāti un tempu. Šajā saistībā eu-LISA izveido drošu sakaru kanālu starp IIS centrālo sistēmu un VIS centrālo sistēmu, lai nodrošinātu sadarbspēju starp IIS un VIS. Tieša saziņa starp sistēmām ir iespējama tikai tad, ja tas ir paredzēts gan šajā regulā, gan Regulā (EK) Nr. 767/2008.

               2. Sadarbspējas prasība ļauj vīzu iestādēm, kuras izmanto VIS, aplūkot datus IIS no VIS, lai:

               (a)aplūkotu IIS datus, izskatot vīzas pieteikumus vai pieņemot lēmumus par tiem, kā minēts [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 22. pantā un šīs regulas 15. panta 4. punktā;

               (b)ar vīzām saistītos datus izgūtu un eksportētu tieši no VIS uz IIS, ja vīza ir anulēta, atsaukta vai pagarināta saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 17. pantu un šīs regulas 13. un 14. pantu.

               3. Sadarbspējas prasība ļauj robežkontroles iestādēm, kuras izmanto IIS, aplūkot datus VIS no IIS, lai:

               (a)izgūtu un importētu ar vīzām saistītus datus tieši no VIS uz IIS nolūkā izveidot vai atjaunināt vīzas turētāja personas datni IIS saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 13., 14. un 16. pantu un šīs regulas 18.a pantu;

               (b)izgūtu un importētu ar vīzām saistītos datus tieši no VIS, ja vīza ir anulēta, atsaukta vai pagarināta saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 17. pantu un šīs regulas 13. un 14. pantu;

               (c)pārbaudītu pie ārējām robežām vīzas īstumu un derīgumu un/vai to, vai nosacījumi ieceļošanai dalībvalstu teritorijā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 2016/399 6. pantu ir izpildīti, kā minēts šīs regulas 18. panta 2. punktā;

               (d)pārbaudītu pie ārējām robežām, vai trešo valstu valstspiederīgie, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības un kuriem IIS nav reģistrēta personas datne, ir iepriekš reģistrēti VIS saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 21. pantu un šīs regulas 19.a pantu;

               (e)ja vīzas turētāja identitāti nevar pārbaudīt IIS – pie ārējām robežām, izmantojot pirkstu nospiedumus, vīzas turētāja identitāti pārbaudītu VIS saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 21. panta 2. punktu un 21. panta 4. punktu un šīs regulas 18. panta 6. punktu.

               4. Saskaņā [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 33. pantu Komisija pieņem pasākumus, kas vajadzīgi sadarbspējas izveidei un augsta līmeņa izstrādei saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 34. pantu. Lai izveidotu sadarbspēju ar IIS, vadības iestāde izstrādā vajadzīgos uzlabojumus un/vai pielāgojumus Centrālajā vīzu informācijas sistēmā, valsts saskarnē katrā dalībvalstī un komunikāciju infrastruktūrā starp Centrālo vīzu informācijas sistēmu un valstu saskarnēm. Valstu infrastruktūras pielāgo un/vai izstrādā dalībvalstis.

               5) regulas 18. pantu aizstāj ar šādu:

               "18. pants Piekļuve datiem, lai veiktu pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās

               1. Tikai nolūkā pārbaudīt vīzas turētāju identitāti, vīzas īstumu, vīzas pagaidu un teritoriālo derīgumu un vīzas statusu, un/vai to, vai ir izpildīti nosacījumi ieceļošanai dalībvalstu teritorijā saskaņā ar Regulas (ES) 2016/399 6. pantu, kompetentajām iestādēm, lai veiktu pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399, ir piekļuve meklēšanas veikšanai, izmantojot šādus datus:

               (a)uzvārds, vārds(-i), dzimšanas datums, valstspiederība, dzimums, ceļošanas dokumenta veids un numurs, ceļošanas dokumenta izdevējas valsts trīs burtu kods un ceļošanas dokumenta derīguma termiņš;

               (b)vai vīzas uzlīmes numurs.

               2. Tikai 1. punktā minētajos nolūkos, ja ir uzsākta meklēšana IIS saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 21. panta 2. punktu vai 21. panta 4. punktu, kompetentā robežkontroles iestāde var uzsākt meklēšanu VIS tieši no IIS, izmantojot datus, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā.

               3. Ja meklēšanā pēc 1. punktā minētajiem datiem noskaidrojas, ka VIS glabā datus par vienu vai vairākām izsniegtām vai pagarinātām vīzām, kuru termiņš ir derīgs un kuras ir teritoriāli derīgas robežšķērsošanai, kompetentajai robežkontroles iestādei nodrošina piekļuvi vienīgi 1. punktā minētajos nolūkos aplūkot šādus datus attiecīgajā pieteikuma datnē un tai piesaistītajās pieteikuma datnēs saskaņā ar 8. panta 4. punktu:

               (a)informāciju par statusu un datus no pieteikuma veidlapas, kā minēts 9. panta 2. un 4. punktā;

               (b)fotogrāfijas;

               (c)datus, kas ievadīti attiecībā uz vīzām, kuras izsniegtas, anulētas, atsauktas vai kuru derīguma termiņi ir pagarināti, kā minēts 10., 13. un 14. pantā.

               Turklāt tiem vīzu turētājiem, par kuriem konkrēti dati nav jāsniedz juridisku iemeslu dēļ vai tos faktisku iemeslu dēļ nevar sniegt, kompetentā robežkontroles iestāde saņem paziņojumu saistībā ar konkrēto(-ajiem) datu lauku(-iem), kurus atzīmē ar "nav piemērojams".

               4. Ja meklēšanā pēc 1. punktā minētajiem datiem noskaidrojas, ka dati par personu ir reģistrēti VIS, bet reģistrētā(-s) vīza(-s) nav derīga(-s), kompetentajai robežkontroles iestādei nodrošina piekļuvi vienīgi 1. punktā minētajos nolūkos aplūkot datus pieteikuma datnē(-s) un tai piesaistītajās pieteikuma datnēs saskaņā ar 8. panta 4. punktu:

               (a)informāciju par statusu un datus no pieteikuma veidlapas, kā minēts 9. panta 2. un 4. punktā;

               (b)fotogrāfijas;

               (c)datus, kas ievadīti attiecībā uz vīzām, kuras izsniegtas, anulētas, atsauktas vai kuru derīguma termiņi ir pagarināti, kā minēts 10., 13. un 14. pantā.

               5. Papildus aplūkojumam, kas veikts saskaņā ar 1. punktu, kompetentā robežkontroles iestāde pārbauda personas identitāti VIS, ja meklēšanā pēc 1. punktā uzskaitītajiem datiem noskaidrojas, ka dati par šo personu ir reģistrēti VIS un ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

               (a)personas identitāti nav iespējams pārbaudīt IIS saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 21. panta 2. punktu, ja

               i) vīzas turētājs vēl nav reģistrēts IIS;

               ii) robežšķērsošanas punktā nav pieejama tehnoloģija faktisko sejas attēlu izmantošanai un tāpēc vīzas turētāja identitāti nav iespējams pārbaudīt IIS;

               iii) pastāv šaubas par vīzas turētāja identitāti;

               iv) vīzas turētāja identitāti nav iespējams pārbaudīt IIS jebkādu citu iemeslu dēļ;

               (b)personas identitāti ir iespējams pārbaudīt IIS, bet pirmo reizi pēc personas datnes izveidošanas minētā persona plāno šķērsot tādas dalībvalsts ārējās robežas, kurā piemēro šo regulu.

               Robežkontroles iestādes pārbauda vīzas turētāja pirkstu nospiedumus, salīdzinot ar VIS reģistrētajiem pirkstu nospiedumiem. Attiecībā uz vīzu turētājiem, kuru pirkstu nospiedumus nevar izmantot, 1. punktā minēto meklēšanu veic, izmantojot tikai šā panta 1. punktā paredzētos burtciparu datus.

               6. Nolūkā pārbaudīt pirkstu nospiedumus VIS, kā paredzēts 5. punktā, kompetentā iestāde var no IIS uzsākt meklēšanu uz VIS.

               7. Apstākļos, kad vīzas turētāja vai vīzas pārbaude nav izdevusies vai kad ir šaubas par vīzas turētāja identitāti, par vīzas un/vai ceļošanas dokumenta īstumu, pienācīgi pilnvarotiem šo kompetento iestāžu darbiniekiem ir piekļuve datiem atbilstīgi 20. panta 1. un 2. punktam.";

               6) iekļauj šādu 18.a pantu:

               "18.a pants

               VIS datu izguve, lai izveidotu vai atjauninātu vīzas turētāja individuālo datni IIS

               1. Vienīgi nolūkā izveidot vai atjaunināt vīzas turētāja personas datni IIS saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 13. panta 2. punktu un 14. un 16. pantu kompetentajai robežkontroles iestādei nodrošina piekļuvi to datu izgūšanai no VIS un importēšanai uz IIS, kuri tiek glabāti VIS un ir uzskaitīti [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 14. panta 1. punkta d), e) un g) apakšpunktā.";

               7) iekļauj šādu 19.a pantu:

               "19.a pants

               VIS izmantošana pirms individuālu datņu izveides IIS par tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, kā noteikts [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 10. pantā

               1. Lai pārbaudītu, vai persona ir iepriekš reģistrēta VIS, iestādes, kuru kompetencē ir veikt pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399, aplūko VIS datus:

               (a)pirms personas datnes izveides IIS par tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, kā noteikts [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 15. pantā;

               (b)attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības un kuru personas datni IIS ir izveidojusi dalībvalsts, kam šī regula nav piemērojama, – ja pirmo reizi pēc personas datnes izveides persona plāno šķērsot tādas dalībvalsts ārējās robežas, kurā šī regula ir piemērojama.

               2. Šā panta 1. punkta nolūkā, ja piemēro [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 21. panta 4. punktu un minētās regulas 25. pantā minētajā meklēšanā noskaidrojas, ka dati par personu nav reģistrēti IIS, vai ja piemēro [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 21. panta 5. punktu, kompetentajai robežkontroles iestādei ir piekļuve, lai veiktu meklēšanu, izmantojot šādus datus: uzvārds, vārds(-i), dzimšanas datums, valstspiederība, dzimums, ceļošanas dokumenta veids un numurs, ceļošanas dokumenta izdevējas valsts trīs burtu kods un ceļošanas dokumenta derīguma termiņš.

               3. Tikai 1. punktā minētajos nolūkos saistībā ar meklēšanu, kas uzsākta IIS saskaņā ar [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 21. panta 4. punktu, vai gadījumos, kad ir piemērojams [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 21. panta 5. punkts, kompetentā robežkontroles iestāde var uzsākt meklēšanu VIS tieši no IIS, izmantojot burtciparu datus, kas paredzēti 2. punktā.

               4. Ja meklēšanā pēc 2. punktā minētajiem datiem noskaidrojas, ka dati par personu ir reģistrēti VIS, kompetentajai robežkontroles iestādei nodrošina piekļuvi vienīgi 1. punktā minētajos nolūkos aplūkot šādus datus attiecīgajā(-s) pieteikuma datnē(-s) un tai (tām) piesaistītajās pieteikuma datnēs saskaņā ar 8. panta 4. punktu:

               (a)informāciju par statusu un datus no pieteikuma veidlapas, kā minēts 9. panta 2. un 4. punktā;

               (b)fotogrāfijas;

               (c)datus, kas ievadīti attiecībā uz vīzām, kuras izsniegtas, anulētas, atsauktas vai kuru derīguma termiņi ir pagarināti, kā minēts 10., 13. un 14. pantā.

               5. Turklāt, ja meklēšanā pēc 2. punktā minētajiem datiem noskaidrojas, ka dati par personu ir reģistrēti VIS, kompetentā robežkontroles iestāde pārbauda šīs personas pirkstu nospiedumus salīdzinājumā ar VIS reģistrētajiem pirkstu nospiedumiem. Kompetentā robežkontroles iestāde var sākt šādu pārbaudi no IIS. Attiecībā uz personām, kuru pirkstu nospiedumus nevar izmantot, meklēšanu veic, izmantojot tikai šā panta 2. punktā paredzētos burtciparu datus.

               6. Apstākļos, kad 2. un/vai 5. punktā paredzētā pārbaude nav izdevusies vai kad ir šaubas par personas identitāti vai par ceļošanas dokumenta īstumu, pienācīgi pilnvarotiem šo kompetento iestāžu darbiniekiem ir piekļuve datiem atbilstīgi 20. panta 1. un 2. punktam. Kompetentā robežkontroles iestāde šīs regulas 20. pantā minēto identifikāciju var sākt no IIS.";

               8) regulas 20. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               "1. Iestādēm, kuras ir kompetentas veikt pārbaudes ārējās robežas šķērsošanas vietās saskaņā ar Regulu (ES) 2016/399 vai dalībvalstu teritorijā attiecībā uz to, vai ir izpildīti nosacījumi par ieceļošanu, uzturēšanos vai pastāvīgu uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, ir piekļuve meklēšanai pēc personas pirkstu nospiedumiem vienīgi ar nolūku identificēt personas, kas, iespējams, ir iepriekš reģistrētas VIS vai kas, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst ieceļošanas, uzturēšanās vai pastāvīgas uzturēšanās nosacījumiem dalībvalstu teritorijā.";

               9) regulas 26. pantā iekļauj šādu punktu:

               "3.a [Sešus mēnešus pēc Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas stāšanās spēkā] pārvaldības iestāde ir atbildīga par šā panta 3. punktā minētajiem uzdevumiem.";

               10) regulas 34. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               "1. Katra dalībvalsts un vadības iestāde reģistrē visas datu apstrādes darbības VIS. Reģistros atzīmē piekļuves nolūku, kas minēts 6. panta 1. punktā un no 15. līdz 22. pantam, piekļuves datumu un laiku, pārraidīto datu veidu, kas minēts 9. līdz 14. pantā, pārbaudēm izmantoto datu veidu, kas minēts 15. panta 2. punktā, 17. pantā, 18. panta 1. punktā, 18. panta 5. punktā, 19. panta 1. punktā, 19.a panta 2. punktā, 19.a panta 5. punktā, 20. panta 1. punktā, 21. panta 1. punktā un 22. panta 1. punktā, un tās iestādes nosaukumu, kas datus ir ievadījusi vai izguvusi. Turklāt katra dalībvalsts reģistrē darbiniekus, kas ir pienācīgi pilnvaroti ievadīt vai izgūt datus.

               1.a Attiecībā uz darbībām, kas uzskaitītas 17.a pantā, reģistrē katru datu apstrādes darbību, kura veikta VIS un IIS, saskaņā ar šo pantu un [Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) regulas] 41. pantu."

               56. pants
                  Grozījumi Regulā (ES) Nr. 1077/2011

               Regulu (ES) Nr. 1077/2011 groza šādi:

               1) regulas 1. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

               "2. Aģentūra ir atbildīga par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II), Vīzu informācijas sistēmas, Eurodac un ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) darbības pārvaldību.";

               2) aiz 5. panta pievieno jaunu 5.a pantu:

               "5.a pants

               Ar IIS saistītie uzdevumi

               Attiecībā uz IIS Aģentūra veic:

               a) uzdevumus, kas tai uzticēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes X.X.X Regulu (ES) Nr. XXX/20XX, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu, lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos;

               b) uzdevumus saistībā ar mācībām, kā tehniski izmantot IIS. ";

               3) regulas 7. pantu groza šādi:

               a) panta 5. un 6. punktu aizstāj ar šādiem:

               "5. Ar komunikāciju infrastruktūras darbības pārvaldību saistītos uzdevumus var uzticēt ārējām privātām vienībām vai struktūrām, ievērojot Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. Tādā gadījumā tīkla operatoram ir saistoši 4. punktā minētie drošības pasākumi, un tam nekādā veidā nav piekļuves ne SIS II, VIS, Eurodac vai IIS darbības datiem, ne arī ar SIS II saistītajai SIRENE informācijas apmaiņai.

               6. Neskarot spēkā esošos līgumus attiecībā uz SIS II, VIS, Eurodac un IIS tīklu, kodēšanas atslēgu pārvaldība paliek aģentūras kompetencē, un šo pienākumu nenodod ārējām privātā sektora struktūrām.";

               4) regulas 8. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               "1. Aģentūra pārrauga SIS II, VIS, Eurodac, IIS un citu lielapjoma informācijas sistēmu darbības pārvaldībai svarīgas pētniecības norisi.";

               5) regulas 12. panta 1. punktu groza šādi:

               a) aiz s) apakšpunkta pievieno jaunu sa) apakšpunktu:

               "sa) pieņem ziņojumus par IIS izstrādi saskaņā ar XXX Regulas (ES) XX/XX 64. panta 2. punktu;"

               a) punkta t) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               "t) pieņem ziņojumus par SIS II tehnisko darbību attiecīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 50. panta 4. punktu un Lēmuma 2007/533/TI 66. panta 4. punktu, par VIS – saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 767/2008 50. panta 3. punktu un Lēmuma 2008/633/TI 17. panta 3. punktu, un par IIS – saskaņā ar XXX Regulas (ES) XX/XX 64. panta 4. punktu;"

               b) punkta v) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               " v) izsaka apsvērumus par Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja revīzijas ziņojumiem, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1987/2006 45. panta 2. punktu, Regulas (EK) Nr. 767/2008 42. panta 2. punktu, Regulas (ES) Nr. 603/2013 31. panta 2. punktu un XXX Regulas (ES) XX/XX 50. panta 2. punktu un nodrošina atbilstošu turpmāku rīcību pēc minētās revīzijas;"

               b) aiz x) apakšpunkta pievieno jaunu xa) apakšpunktu:

               "xa) publicē statistikas datus saistībā ar IIS saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXXX/XX 57. pantu;"

               c) aiz z) apakšpunkta pievieno jaunu za) apakšpunktu:

               "za) nodrošina kompetento iestāžu saraksta gadskārtēju publikāciju saskaņā ar Regulas (ES) Nr. XXXX/XX 8. panta 2. punktu;"

               6) regulas 15. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

               "4. Eiropols un Eurojust drīkst piedalīties valdes sanāksmēs novērotāja statusā, ja darba kārtībā ir jautājums par SIS II saistībā ar Lēmuma 2007/533/TI piemērošanu. Eiropols drīkst novērotāja statusā piedalīties valdes sanāksmēs arī tad, ja darba kārtībā ir jautājums par VIS saistībā ar Lēmuma 2008/633/TI piemērošanu vai ja darba kārtībā ir jautājums par Eurodac saistībā ar Regulas (ES) Nr. 603/2013 piemērošanu, vai ja darba kārtībā ir jautājums par IIS saistībā ar XXX Regulas (ES) XX/XX piemērošanu.";

               7) regulas 17. panta 5. punkta

               g) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               "g) neskarot Civildienesta noteikumu 17. pantu, nosaka konfidencialitātes prasības, lai ievērotu Regulas (EK) Nr. 1987/2006 17. pantu, Lēmuma 2007/533/TI 17. pantu, Regulas (EK) Nr. 767/2008 26. panta 9. punktu, Regulas (ES) Nr. 603/2013 4. panta 4. punktu un [XXX Regulas (ES) XX/XX] 34. panta 4. punktu.";

               8) regulas 19. pantu groza šādi:

               a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               "1. Turpmāk uzskaitītās padomdevēju grupas nodrošina valdei zinātību par lielapjoma IT sistēmām un jo īpaši saistībā ar gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu:

               a) SIS II padomdevēju grupa;

               b) VIS padomdevēju grupa;

               c) Eurodac padomdevēju grupa;

               d) IIS padomdevēju grupa.";

               b) panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

               "Eiropols un Eurojust var iecelt katrs savu pārstāvi SIS II padomdevēju grupā. Eiropols var iecelt vienu pārstāvi arī VIS padomdevēju grupā, Eurodac padomdevēju grupā un IIS padomdevēju grupā.".

               IX NODAĻA
                  Nobeiguma noteikumi

               57. pants
                  Datu izmantošana pārskatiem un statistikai

               1.Dalībvalstu kompetento iestāžu, Komisijas, eu-LISA un Frontex attiecīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve, lai tikai pārskatu un statistikas nolūkos un bez atļaujas veikt individuālu identificēšanu aplūkotu šādus datus:

               a)informācija par statusu;

               b)trešās valsts valstspiederīgā valstspiederība, dzimums un dzimšanas datums;

               c)ieceļošanas datums un robežšķērsošanas vieta, ieceļojot dalībvalstī, un izceļošanas datums un robežšķērsošanas vieta, izceļojot no dalībvalsts;

               d)ceļošanas dokumenta veids un izdevējas valsts trīs burtu kods;

               e)personu, kas minētas 11. pantā un kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, skaits, viņu valstspiederība un ieceļošanas robežšķērsošanas vieta;

               f)dati, kas ievadīti attiecībā ar uzturēšanās atļaujas atsaukšanu vai tās derīguma termiņa pagarināšanu;

               g)tās dalībvalsts trīs burtu kods, kura izsniegusi īstermiņa vīzu, {vai apceļošanas vīzu} ja piemērojams;

               h)to personu skaits, kuras saskaņā ar 15. panta 2. un 3. punktu ir atbrīvotas no prasības nodot pirkstu nospiedumus;

               i)to trešo valstu valstspiederīgo skaits, kuriem atteikta ieceļošana, to trešo valstu valstspiederīgo valstspiederība, kuriem atteikta ieceļošana, un robežas veids (sauszemes, gaisa telpas vai jūras robeža) un robežšķērsošanas vieta, kurā ieceļošana atteikta.

               2.Šā panta 1. punkta nolūkā eu-LISA savās tehniskajos centros izveido, ievieš un mitina centrālu repozitoriju, kurā ietverti 1. punktā minētie dati, kas neļautu identificēt personas, bet ļautu 1. punktā uzskaitītajām iestādēm iegūt pielāgojamus pārskatus un statistiku par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un izceļošanu, ieceļošanas atteikumiem un atļautās uzturēšanās termiņa pārsniegšanu, lai uzlabotu atļautās uzturēšanās termiņa pārsniegšanas riska novērtējumu, uzlabotu robežpārbaužu efektivitāti, palīdzētu konsulātiem apstrādāt vīzas pieteikumus un atbalstītu uz pierādījumiem balstītas Savienības migrācijas politikas veidošanu. Repozitorijā ietver arī ikdienas statistiku par 4. punktā minētajiem datiem. Piekļuvi centrālajam repozitorijam piešķir, izmantojot drošu piekļuvi caur S-TESTA ar kontrolētu piekļuvi un īpašiem lietotāju profiliem tikai pārskatu un statistikas vajadzībām.

               Sīki izstrādātus noteikumus par centrālā repozitorija darbību un datu aizsardzības un drošības noteikumus, kas piemērojami repozitorijam, pieņem saskaņā ar 61. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

               3.
                     Procedūras, kuras eu-LISA ieviesusi, lai uzraudzītu IIS izstrādi un funkcionēšanu, kā minēts 64. panta 1. punktā, ietver iespēju sagatavot regulārus statistikas datus, lai nodrošinātu minēto uzraudzību.

               4.Katru ceturksni eu-LISA publicē statistikas datus par IIS, īpaši norādot skaitu, valstspiederību un ieceļošanas robežšķērsošanas vietu personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, par tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem atteikta ieceļošana, tostarp atteikuma iemeslus, un tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuru uzturēšanās atļaujas ir atsauktas vai pagarinātas, kā arī to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri ir atbrīvoti no prasības nodot pirkstu nospiedumus.

               5.Katra gada beigās statistikas datus apkopo ceturkšņa statistikas formātā par attiecīgo gadu. Statistikā ietver datu sadalījumu par katru dalībvalsti.

               6.Pēc Komisijas pieprasījuma eu-LISA sniedz tai statistikas datus par konkrētiem aspektiem, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, kā arī statistikas datus saskaņā ar 3. punktu.

                  58. pants
                  Izmaksas

               1.Izdevumus, kas saistīti ar centrālās sistēmas, komunikācijas infrastruktūras un valsts vienotās saskarnes izveidi un darbību, sedz no Savienības vispārējā budžeta.

               2.Izmaksas, kas saistītas ar pastāvošās valsts robežu infrastruktūras integrāciju un savienojumu ar valsts vienoto saskarni, kā arī valsts vienotās saskarnes mitināšanu, sedz no Savienības vispārējā budžeta.

               Netiek iekļautas šādas izmaksas:

               a)dalībvalstu projektu vadības birojs (sanāksmes, komandējumi, biroji);

               b)valstu sistēmu mitināšana (telpas, īstenošana, elektroenerģija, dzesēšana);

               c)valstu sistēmu ekspluatācija (operatori un atbalsta līgumi);

               d)pašreizējās robežkontroles un policijas sistēmu pielāgošana valstu ieceļošanas/izceļošanas sistēmām;

               e)valstu ieceļošanas/izceļošanas sistēmu projektu pārvaldība;

               f)valstu komunikāciju tīklu plānošana, izstrāde, ieviešana, ekspluatācija un uzturēšana;

               g)automatizētās robežkontroles sistēmas, pašapkalpošanās sistēmas un e-vārti.

               3.Izdevumus, kas rodas centrālajiem piekļuves punktiem, un izdevumus, kas paredzēti to savienošanai ar valsts vienoto saskarni, sedz katra dalībvalsts.

               4.Katra dalībvalsts un Eiropols par saviem līdzekļiem izveido un uztur tehnisko infrastruktūru, kas vajadzīga, lai īstenotu 5. panta 2. punktu, un ir atbildīgi par izmaksām, kas saistītas ar piekļuvi IIS, lai īstenotu minēto mērķi.

               59. pants
                  Paziņojumi

               1.Dalībvalstis paziņo Komisijai par iestādi, kas uzskatāma par 49. pantā minēto personas datu apstrādātāju.

               2.Dalībvalstis paziņo eu-LISA par 8. pantā minētajām kompetentajām iestādēm, kurām ir piekļuve, lai ievadītu, grozītu, dzēstu, aplūkotu vai meklētu datus.

               3.Dalībvalstis paziņo Komisijai par to izraudzītajām iestādēm un to centrālajiem piekļuves punktiem, kas minēti 26. pantā, un nekavējoties paziņo par jebkādām izmaiņām šajā informācijā.

               4.Eiropols paziņo Komisijai par tā izraudzīto iestādi un tā centrālo piekļuves punktu, kas minēts 27. pantā, un nekavējoties paziņo par jebkādām izmaiņām šajā informācijā.

               5.eu-LISA paziņo Komisijai par 60. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā testa sekmīgu pabeigšanu.

               6.Komisija saskaņā ar 1. punktu paziņoto informāciju dara pieejamu dalībvalstīm un sabiedrībai, izmantojot pastāvīgi atjaunināmu publisku tīmekļa vietni.

               60. pants
                  Darbības sākums

               1.Komisija nosaka dienu, no kuras IIS sāk darbu, pēc tam, kad ir izpildīti šādi nosacījumi:

               a)ir pieņemti 33. pantā minētie pasākumi;

               b)eu-LISA ir paziņojusi, ka ir sekmīgi pabeigts visaptverošs IIS tests, ko eu-LISA veic, sadarbojoties ar dalībvalstīm;

               c)dalībvalstis ir validējušas tehnisko un juridisko kārtību, lai 14. līdz 18. pantā minētos datus vāktu un pārsūtītu uz IIS, un ir par minēto kārtību paziņojušas Komisijai;

               d)dalībvalstis ir pabeigušas paziņojumus Komisijai, kas minēti 59. panta 1. un 3. punktā.

               2.Komisija informē Eiropas Parlamentu un Padomi par testa rezultātiem, kas veikts saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu.

               3.Šā panta 1. punktā minēto Komisijas lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī.

               4.
                     Dalībvalstis un Eiropols sāk izmantot IIS no dienas, ko Komisija nosaka saskaņā ar 1. punktu.

               61. pants
                  Komitejas procedūra

               1.Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

               2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

               62. pants
                  Padomdevēju grupa

               eu-LISA izveido padomdevēju grupu, kura tai nodrošina zinātību, kas saistīta ar IIS, īpaši attiecībā uz gada darba programmas un gada darbības pārskata sagatavošanu.

               63. pants
                  Apmācība

               eu-LISA veic uzdevumus, kas saistīti ar apmācības sniegšanu par IIS tehnisko izmantošanu.

               64. pants
                  Uzraudzība un vērtēšana

               1.eu-LISA nodrošina, ka ir ieviestas procedūras, lai uzraudzītu IIS izstrādi, ņemot vērā ar plānošanu un izmaksām saistītos mērķus, un lai uzraudzītu IIS darbību, ņemot vērā ar pakalpojuma tehniskajiem rezultātiem, rentabilitāti, drošību un kvalitāti saistītos mērķus.

               2.Līdz [sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā – Publikāciju birojs tiek lūgts aizstāt ar faktisko datumu] un turpmāk ik pēc sešiem mēnešiem IIS izstrādes laikā eu-LISA iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par stāvokli centrālās sistēmas, vienoto saskarņu un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo sistēmu un vienotajām saskarnēm izstrādē. Tiklīdz izstrāde ir pabeigta, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu, kurā sīki izskaidrots, kā tika sasniegti mērķi, jo īpaši saistībā ar plānošanu un izmaksām, kā arī pamatotas jebkādas atšķirības.

               3.Tehniskās uzturēšanas nolūkos eu-LISA ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas attiecas uz datu apstrādes darbībām, kuras veiktas IIS.

               4.Divus gadus pēc IIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc diviem gadiem eu-LISA iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par IIS tehnisko darbību, tostarp attiecībā uz tās drošību.

               5.Trīs gadus pēc IIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija sagatavo IIS vispārēju novērtējumu. Šajā vispārējā novērtējumā ietver analīzi par sasniegtajiem rezultātiem, tos salīdzinot ar mērķiem, un ietekmi uz pamattiesībām, kā arī izvērtējumu par pamatojuma turpmāku derīgumu, regulas piemērošanu, IIS drošību un jebkādu ietekmi uz turpmākām darbībām, un sniedz jebkādus nepieciešamos ieteikumus. Komisija novērtējuma ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

               6.Dalībvalstis un Eiropols sniedz eu-LISA un Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 4. un 5. punktā minētos ziņojumus, saskaņā ar kvantitatīvajiem rādītājiem, kurus iepriekš noteikusi Komisija un/vai eu-LISA. Informācija neapdraud darba metodes, un tajā nav ietverta informācija, kas atklāj izraudzīto iestāžu avotus, darbiniekus vai izmeklēšanas.

               7.eu-LISA sniedz Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 5. punktā minētos vispārējos novērtējumus.

               8.
                     Ievērojot valstu tiesību aktus par konfidenciālas informācijas publicēšanu, katra dalībvalsts un Eiropols sagatavo gada ziņojumus par to, cik efektīva ir bijusi piekļuve IIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un šajos ziņojumos tiek ietverta informācija un statistika par:

               (a)
                     konkrēto datu meklēšanas mērķi (identificēšanai vai ieceļošanas/izceļošanas ierakstiem), tostarp teroristu vai smaga noziedzīga nodarījuma veidu;

               (b)
                     pamatotajiem iemesliem, kas norādīti saistībā ar pamatotajām aizdomām, ka šī regula attiecas uz aizdomās turēto personu, nodarījuma izdarītāju vai cietušo;

               (c)
                     norādītajiem pamatotajiem iemesliem, lai neveiktu meklēšanu citu dalībvalstu automātiskajās pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmās atbilstīgi Lēmumam 2008/615/TI un saskaņā ar 29. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

               (d)
                     pieprasījumu skaitu piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos;

               (e)
                     to lietu skaitu un veidu, kurās ir bijusi sekmīga identificēšana;

               (f)
                     informāciju par to, cik bieži bija vajadzīgi un tika izmantoti ārkārtas steidzamības gadījumi, tostarp par gadījumiem, kad centrālā piekļuves punkta veiktajā ex post pārbaudē netika atzīts, ka šāds ārkārtas steidzamības gadījums pastāvēja.

               Dalībvalstu un Eiropola gada ziņojumus nosūta Komisijai līdz katra nākamā gada 30. jūnijam.

               65. pants
                  Stāšanās spēkā un piemērojamība

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (kodificēta redakcija), OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.

                     (2)
                  COM(2013) 95 FINAL, COM(2013) 97 FINAL un COM(2013) 96 FINAL.

                     (3)
                  Tehniskais pētījums par viedrobežām, Eiropas Komisija, DG HOME, 2014. gads.

                     http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/smart-borders/index_en.htm

                     (4)
                  Nobeiguma ziņojums par Viedrobežu izmēģinājuma projektu, eu-LISA, 2015. gada decembris.

                     http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/smart-borders/index_en.htm

                     (5)

                     http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-is-new/public-consultation/2015/consulting_0030_en.htm

                     (6)
                  SWD(2013)47 final un SWD(2013)50 final.

                     (7)
                  COM(2015) 240 final.

                     (8)

                        Ja tiktu izveidota apceļošanas vīza saskaņā ar Komisijas iesniegto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido apceļošanas vīzu un groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu, un groza Regulu (EK) Nr. 562/2006 un Regulu (EK) Nr. 767/2008 [COM (2014) 163 final].

                     (9)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK,

                     (10)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā.

                     (11)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula).

                     (12)
                  SEC (2008) 153.

                     (13)
                  SWD (2013) 47.

                     (14)
                  EST 2014. gada 8. aprīļa spriedums apvienotajās lietās C-293/12 un C-594/12, Digital Rights Ireland Ltd. un citi, EU:C:2014:238, 51. punkts.

                     (15)
                  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (16)
                  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

                     (17)
                  OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.

                     (18)
                  OV C [...], [...], […]. lpp.

                     (19)
                  OV C [...], [...], […]. lpp.

                     (20)
                  COM (2008) 69 galīgā redakcija.

                     (21)
                  Padomes Lēmums 2004/512/EK (2004. gada 8. jūnijs), ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS) (OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.).

                     (22)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.).

                     (23)
                  Padomes Pamatlēmums 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.).

                     (24)
                  Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.).

                     (25)
                  Padomes Lēmums 2009/371/TI (2009. gada 6. aprīlis), ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu) (OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.).

                     (26)
                  Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

                     (27)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).

                     (28)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.).

                     (29)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

                     (30)
                  Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.)

                     (31)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.).

                     (32)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

                     (33)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK (OV L 150, 20.5.2014., 143. lpp.).

                     (34)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (35)
                  Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

                     (36)
                  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

                     (37)
                  Padomes Lēmums 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē (OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.).

                     (38)
                  OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.

                     (39)

                        Padomes Lēmums 2008/146/EK (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Kopienas vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.).

                     (40)
                  Padomes Lēmums 2008/149/TI (2008. gada 28. janvāris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā (OV L 53, 27.2.2008., 50. lpp.).

                     (41)
                  OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.

                     (42)

                        Padomes Lēmums 2011/350/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā saistībā ar kontroles atcelšanu pie iekšējām robežām un personu pārvietošanos (OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.).

                     (43)
                  Padomes Lēmums 2011/349/ES (2011. gada 7. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo īpaši saistībā ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un policijas sadarbību (OV L 160, 18.6.2011., 1. lpp.).

                     (44)
                  Komisijas Lēmums 2008/602/EK (2008. gada 17. jūnijs) par valsts saskarņu un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo VIS un valsts saskarnēm uzbūvi un tām piemērojamām prasībām izveides posmā (OV L 194, 23.7.2008., 3. lpp.).

                     (45)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss), (OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2016
            COM(2016) 194 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            PriekšlikumsEiropas Parlamenta un Padomes Regula,
            ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011
            {SWD(2016) 114 final}{SWD(2016) 115 final}{SWD(2016) 116 final}

               I PIELIKUMS
               Regulas 38. panta 2. punktā minēto starptautisko organizāciju saraksts

               1.
                     ANO organizācijas (piemēram, UNHCR)

               2.
                     Starptautiskā Migrācijas organizācija (SMO).

               3.
                     Starptautiskā Sarkanā Krusta komiteja.

               II PIELIKUMS

               Tiesību akta priekšlikuma

               finanšu pārskats

               Regula, ar ko izveido ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmu

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Pārskatīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, un Regulu (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula).

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  1

                  Politikas joma: Iekšlietu joma (18. sadaļa)

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ⌧ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  2

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  - Robežu pārvaldība – dzīvību glābšana un ārējo robežu nodrošināšana

                  Efektīvāka ES robežu pārvaldība nozīmē arī IT sistēmu un tehnoloģiju piedāvāto iespēju labāku izmantošanu. Viedrobežu iniciatīva palielinās robežšķērsošanas efektivitāti, atvieglinās robežas šķērsošanu trešo valstu ceļotājiem, no kuriem lielais vairums ir labticīgi ceļotāji, vienlaikus pastiprinot cīņu pret neatbilstīgu migrāciju, veidojot reģistru, kurā, pilnībā ievērojot proporcionalitāti, apkopos informāciju par visiem gadījumiem, kad trešo valstu valstspiederīgie šķērso robežas.

                  - Labāka informācijas apmaiņa

                  Robežu pārvaldības kopēji augsti standarti, pilnībā ievērojot tiesiskumu un pamattiesības, ir būtiski, lai novērstu pārrobežu noziedzību un terorismu.

                  Priekšlikums ir daļa no Eiropas Savienības integrētās robežu pārvaldības stratēģijas pastāvīgās pilnveides.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr. 2

                  Atbalstīt robežu integrētu pārvaldību, cita starpā veicinot robežu pārvaldības pasākumu turpmāku saskaņošanu atbilstīgi kopējiem Savienības standartiem un apmainoties ar informāciju starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Frontex aģentūru, lai nodrošinātu, no vienas puses, ārējo robežu vienādu un augsta līmeņa kontroli un aizsardzību, ieskaitot neatbilstīgās imigrācijas novēršanu, un, no otras puses, ārējo robežu raitu šķērsošanu saskaņā ar Šengenas acquis, vienlaikus garantējot piekļuvi starptautiskajai aizsardzībai personām, kam tā ir vajadzīga, saskaņā ar dalībvalstu līgumos noteiktajām saistībām attiecībā uz cilvēktiesībām, tostarp neizraidīšanas principu.

                  Attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Nodaļa "Drošība un brīvību garantēšana" Iekšējā drošība

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Vispārējie politikas mērķi:

                  1)
                        uzlabot ārējo robežu pārvaldību,

                  2)
                        samazināt neatbilstīgo imigrāciju, pievēršoties atļautās uzturēšanās termiņa pārkāpšanas problēmai,

                  3)
                        sniegt ieguldījumu cīņā pret terorismu un smago noziedzību un nodrošināt augstu iekšējās drošības līmeni.

                  Uzlabotu robežu pārvaldību var novērtēt pēc tās efektivitātes. Robežu pārvaldības efektivitāte ir sasniegta, ja tā atvieglo robežu šķērsošanu leģitīmiem ceļotājiem, vienlaikus novēršot ieceļošanas nosacījumiem neatbilstošu ceļotāju iekļūšanu Šengenas zonā, vai aizturot viņus izceļošanas brīdī. Robežu pārvaldības efektivitāte ir sasniegta, ja robežas šķērsošanas gadījumu skaita pieauguma dēļ nav nepieciešams līdzvērtīgs robežsargu skaita pieaugums.

                  Otrā mērķa izpilde ir atkarīga no pirmā, bet tai nepieciešams arī tas, lai attiecīgās iestādes Šengenas zonas teritorijā izmantotu ieceļošanas/izceļošanas sistēmu. IIS palīdzēs īstenot ES politiku par to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kuri uzturas neatbilstīgi.

                  IIS īstenošana nodrošinās trešo valstu valstspiederīgo labāku identifikāciju un ļaus atklāt cilvēkus, kuri izmanto vairākas personas identitātes. Tas palīdzēs zināmā mērā sasniegt trešo politikas mērķi. Tomēr šo mērķi var pilnībā īstenot tikai tad, ja tiesībaizsardzības iestādēm tiek nodrošināta piekļuve ieceļošanas/izceļošanas sistēmai.

                  Jauna politika jaunās jomās netiks veidota. Priekšlikums ir daļa no Eiropas Savienības integrētās robežu pārvaldības stratēģijas pastāvīgās pilnveides.

                  Konkrētie politikas mērķi

                  Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas un Regulas (ES) 2016/399 (Šengenas Robežu kodekss) grozījumu galvenie politikas mērķi ir:

                  1)
                        stiprināt robežpārbaužu efektivitāti, veicot atļautās uzturēšanās tiesību uzraudzību pie ieceļošanas un izceļošanas;

                  2)
                        noteikt un atklāt personas, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu (arī teritorijā), un dod iespēju dalībvalstu valsts iestādēm veikt atbilstošus pasākumus, tostarp palielināt atgriešanas iespējas;

                  3)
                        atbrīvot robežkontroles resursus no tādu pārbaužu veikšanas, kuras var automatizēt, un dot iespēju labāk koncentrēties uz trešo valstu valstspiederīgo izvērtēšanu;

                  4)
                        atvieglot trešo valstu valstspiederīgajiem ES ārējo robežu šķērsošanu, izmantojot pašapkalpošanās sistēmas un pusautomātiskas vai automātiskas sistēmas, vienlaikus saglabājot pašreizējo drošības līmeni;

                  5)
                        dot iespēju konsulātiem piekļūt informācijai par iepriekšējo vīzu likumīgu izmantošanu;

                  6)
                        informēt trešo valstu valstspiederīgos par viņu atļautās uzturēšanās ilgumu;

                  7)
                        uzlabot novērtējumu par risku, ka personas pārsniegs atļautās uzturēšanās ilgumu;

                  8)
                        atbalstīt uz pierādījumiem balstītu ES migrācijas politikas veidošanu;

                  9)
                        apkarot identitātes viltošanu;

                  10)
                        palīdzēt cīņā pret terorismu un smagiem noziegumiem.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Izstrādes laikā

                  Pēc priekšlikuma projekta apstiprināšanas un tehnisko specifikāciju pieņemšanas eu-LISA izstrādās ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS) un vienoto valsts saskarni (NUI) (atvieglinot dalībvalstu valsts infrastruktūru integrāciju IIS).

                  eu-LISA arī koordinēs vienoto valsts saskarņu integrāciju, ko dalībvalstis īsteno valsts līmenī. Izstrādes posmam ir noteikta detalizēta vispārēja pārvaldība, kā arī prasības ziņot Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

                  Konkrētais mērķis: gatavība ekspluatācijai līdz 2019. gada beigām
                     3
                  .

                  Rādītājs: Lai uzsāktu sistēmas darbību, eu-LISA ir paziņojusi, ka ir sekmīgi pabeigts visaptverošs IIS tests, ko Aģentūra veic kopā ar dalībvalstīm.

                  Kad sistēma ir sākusi darboties

                  eu-LISA nodrošina, ka ir ieviestas sistēmas, lai uzraudzītu ieceļošanas/izceļošanas sistēmas funkcionēšanu saistībā ar mērķiem. Divus gadus pēc sistēmas darbības sākuma un turpmāk ik pēc diviem gadiem eu-LISA iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par sistēmas tehnisko darbību, tostarp tās drošību. Turklāt divus gadus pēc tam, kad ieceļošanas/izceļošanas sistēma ir uzsākusi darbību, un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisijai būtu jāsagatavo sistēmas vispārējs novērtējums. Šajā vispārējā novērtējumā ietver analīzi par sasniegtajiem rezultātiem, tos salīdzinot ar mērķiem, un ietekmi uz pamattiesībām, kā arī izvērtējumu par pamatojuma turpmāku derīgumu, regulas piemērošanu, IIS drošību un jebkādu ietekmi uz turpmākām darbībām, un sniedz jebkādus nepieciešamos ieteikumus. Komisija novērtējuma ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

                  Minētajam novērtējumam īpaši svarīgi būtu rādītāji saistībā ar to personu skaitu, kuras pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, un datiem par robežšķērsošanas laiku (attiecībā uz pēdējo minēto informācija tiktu vākta arī, balstoties uz VIS pieredzi), kā arī padziļināta analīze par atļaujas piekļūt datiem tiesībaizsardzības nolūkos ietekmi. Komisijai novērtējuma ziņojumi būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

                  Konkrētais mērķis: stiprināt robežpārbaužu efektivitāti, veicot atļautās uzturēšanās tiesību uzraudzību pie ieceļošanas un izceļošanas, un uzlabot atļautās uzturēšanās termiņa pārsniegšanas riska novērtējumu;

                  Rādītājs: apstrādes laiks robežšķērsošanas vietās + visi trešo valstu valstspiederīgie ir informēti par atļautās uzturēšanās ilgumu. Apstrādes laiks robežšķērsošanas vietās tiek mērīts kā laiks starp ceļošanas dokumenta datu nolasīšanas uzsākšanu, kamēr tas tiek reģistrēts IIS, un brīdi, kad tiek reģistrēta ieceļošanas atļauja. Ilgumus reģistrē pastāvīgi un automātiski, un statistiku var sniegt pēc pieprasījuma. Salīdzinājums tiks veikts attiecībā pret pamatscenāriju, kas fiksēts pirms darbības uzsākšanas.

                  Rādītāju, ka visi trešo valstu valstspiederīgie ir informēti par atļautās uzturēšanās ilgumu, var izvērtēt katru gadu, aplūkojot ieviestos procesus un ierīces. Salīdzinājums tiks veikts starp secīgiem gadiem.

                  Konkrētais mērķis: noteikt un atklāt personas, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu (arī teritorijā), un dod iespēju dalībvalstu valsts iestādēm veikt atbilstošus pasākumus, tostarp palielināt atgriešanas iespējas.

                  Rādītājs: to identificēto personu skaits, kuras pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, dalot pēc kategorijām (vīza ir vajadzīga/vīza nav vajadzīga), pēc robežas veidiem (sauszemes, jūras, gaisa), pēc dalībvalstīm, pēc izcelsmes/valstspiederības valstīm, to brīdinājumu skaits, kuru rezultātā personas, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, ir aizturētas, to identificēto personu skaits, kuras pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, kas izriet no IIS reģistrēto datu par personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, analīzes. Statistiku var sagatavot jebkurā brīdī, bet novērtēšanas vajadzībām tā tiktu sagatavota katru gadu. Tendences var analizēt secīgu gadu laikā.

                     Tādu brīdinājumu skaits, kuru rezultātā tiek aizturētas personas, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, tiks iegūts, apkopojot dalībvalstu datus. Kā pirmo rādītāju IIS tomēr var sniegt biometrisko pārbaužu un identifikācijas pieprasījumu skaitu, kurus iesniegušas imigrācijas jomas tiesībaizsardzības iestādes, jo tos var nošķirt no pieprasījumiem citos nolūkos. Tendences var analizēt secīgu gadu laikā.

                  Konkrētais mērķis: atvieglināt ES ārējo robežu robežšķērsošanu trešo valstu valstspiederīgajiem, izmantojot pusautomātisku vai automātisku sistēmu.

                  Rādītājs: vidējais robežšķērsošanas ilgums trešo valstu valstspiederīgajiem pie ES ārējām robežām, ja tiek izmantota pusautomātiskas vai automātiskas sistēmas un procesa paātrinātāji, kas ieviesti attiecīgajās robežšķērsošanas vietās

                  Konkrētais mērķis: atbalstīt uz pierādījumiem balstītu ES migrācijas politikas veidošanu.

                  Rādītājs: statistika par robežšķērsošanu un atļautās uzturēšanās termiņa pārsniegšanu ir pieejama un sniedz sadalījumu pēc valstspiederības un citām īpašībām (piemēram, ceļotāja vecuma, dzimuma un robežšķērsošanas vietas). Statistiku var sagatavot pēc pieprasījuma, bet novērtēšanas vajadzībām tiek izmantota gada statistika. Salīdzinājums tiks veikts starp secīgiem gadiem.

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  1) Robežu šķērsošanas procedūrās trešo valstu valstspiederīgajiem ir jāparedz lielākas automatizācijas iespējas, lai tiktu galā ar ceļotāju plūsmas pieaugumu līdz 2025. gadam par 57 %.

                  2) Trešo valstu valstspiederīgo atļautās uzturēšanās termiņa kontrolei jābūt uzticamai, ātrai, viegli apstrādājamai un sistemātiskai.

                  3) Robežkontroles procesam ir sistemātiski, viegli un uzticami jāziņo par personām, kas pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu, un jāidentificē tās; tiek sagatavota ticama informācija par neatbilstīgo imigrāciju un tā palīdz atgriešanas jomā.

                  4) Tiek pastiprināta cīņa pret starptautisko noziedzību, terorismu un citiem draudiem drošībai.

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Neviena dalībvalsts viena pati nespēj tikt galā ar neatbilstīgo imigrāciju. Persona var ieceļot Šengenas zonā caur tādas dalībvalsts robežšķērsošanas vietu, kurā tiek izmantots valsts mēroga ieceļošanas/izceļošanas datu reģistrs, bet izceļot caur robežšķērsošanas vietu, kurā šāda sistēma netiek izmantota. Tādēļ ES atļautās uzturēšanās termiņu noteikumu ievērošanas uzraudzību nevar veikt dalībvalstis, rīkojoties atsevišķi. Trešo valstu valstspiederīgie, kas ieceļo Šengenas zonā, var brīvi ceļot tajā. Zonā bez iekšējām robežām pasākumi pret neatbilstīgo imigrāciju būtu jāveic kopīgi. To visu ņemot vērā, ES ir labākas iespējas nekā dalībvalstīm veikt atbilstīgus pasākumus.

                  Eiropas programmā migrācijas jomā "robežu pārvaldība" ir noteikta kā viena no "četriem pīlāriem labākai migrācijas pārvaldībai". Ārējo robežu nodrošināšana un to efektīvāka pārvaldība nozīmē arī IT sistēmu un tehnoloģiju piedāvāto iespēju labāku izmantošanu. Trīs esošo ES lielapjoma IT sistēmu (SIS, VIS un Eurodac) izmantošana dod labumu robežu pārvaldībai. Jauns posms sāksies ar ieceļošanas/izceļošanas sistēmas īstenošanu, kuras mērķis ir palielināt robežšķērsošanas efektivitāti un atvieglinātu robežas šķērsošanu trešo valstu ceļotājiem, no kuriem lielais vairākums ir labticīgi ceļotāji, vienlaikus pastiprinot cīņu pret neatbilstīgu migrāciju, veidojot reģistru, kurā, pilnībā ievērojot samērīgumu, apkopota informācija par visiem gadījumiem, kad trešo valstu valstspiederīgie šķērso robežas.

                  ES mēroga ieceļošanas/izceļošanas sistēmas īstenošanas rezultātā cita starpā tiks automatizēti konkrēti uzdevumi un darbības, kas saistītas ar robežkontroli. Šī automatizācija nodrošinās trešo valstu valstspiederīgo atļautās uzturēšanās termiņa vienotu un sistemātisku kontroli.

                  IIS izmantošana kombinācijā ar jaunām iespējām izmantot pašapkalpošanās sistēmas un automātiskus vai pusautomātiskus robežkontroles risinājumus atvieglos robežsargu darbu un palīdzēs viņiem tikt galā ar robežšķērsošanas gadījumu prognozēto pieaugumu. Ceļotājam tas nozīmēs atvieglotu robežšķērsošanu, jo gaidīšanas laiks tiks samazināts un robežpārbaudes būs ātrākas.

                  Kaut gan dalībvalstis var saglabāt savas valsts sistēmas atbilstīgi ar drošību saistītajiem valsts tiesību aktiem, ES ieceļošanas/izceļošanas sistēma ļautu dalībvalstu iestādēm piekļūt datiem par trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri šķērsojuši ES ārējo robežu vienā valstī un izceļojuši caur citu Šengenas valsti.

                  Labāka informācija ES līmenī par trešo valstu valstspiederīgo pārvietošanos pāri robežām izveidotu uz faktiem balstītu pamatu tam, lai pilnveidotu un pielāgotu ES migrācijas politiku, tostarp tās vīzu politiku. Tas palīdzētu noteikt prioritātes attiecībā uz atpakaļuzņemšanas nolīgumiem un nolīgumiem par vīzu režīma atvieglošanu ar trešām valstīm. Tas palīdzētu veidot vienotu izpratni par migrācijas jautājumiem un prioritātēm politikas dialogos ar izcelsmes valstīm un tranzītvalstīm.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Izstrādājot otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu (SIS II) un Vīzu informācijas sistēmu (VIS), tika gūtas šādas atziņas.

                  1) Lai pēc iespējas nodrošinātos pret izmaksu pārsniegšanu un kavēšanos mainīgu prasību dēļ, neviena jauna informācijas sistēma brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, it īpaši, ja tā ir saistīta ar lielapjoma IT sistēmu, netiks izstrādāta, iekams nebūs galīgi pieņemti tās pamatā esošie juridiskie instrumenti, kuros izklāstīts sistēmas mērķis, darbības joma, funkcijas un tehniskā informācija.

                  2) Attiecībā uz SIS II un VIS dalībvalstu valsts līmeņa izstrādi varētu līdzfinansēt Ārējo Robežu fonda (ĀRF) ietvaros, bet tas nebija obligāti. Tādējādi nebija iespējams iegūt pārskatu par to, kāds ir panākumu līmenis tajās valstīs, kuras attiecīgās darbības nebija paredzējušas savā daudzgadu plānošanā vai kurām trūka precizitātes plānošanā. Tāpēc tagad tiek ierosināts, ka Komisija atmaksā visas integrācijas izmaksas, kas dalībvalstīm radušās, lai spētu uzraudzīt valsts līmeņa izstrādes panākumus.

                  3) Nolūkā sekmēt īstenošanas vispārējo koordināciju eu-LISA izstrādās ne tikai centrālo sistēmu, bet arī kopēju valsts vienoto saskarni (NUI), kas visām dalībvalstīm jāizmanto, lai sasaistītu savu pastāvošo valsts robežu IT infrastruktūru.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Šis priekšlikums ir uzskatāms par daļu no Eiropas Savienības integrētās robežu pārvaldības stratēģijas, īpaši Paziņojuma par viedrobežām
                     4
                   turpmāku izstrādi, kā arī būtu jāskata saistībā ar IDF Robežu regulu
                     5
                  , kā daļu no daudzgadu finanšu shēmas un regulas, ar kuru izveido eu-LISA
                     6
                  . Tiesību akta finanšu pārskatā, kas pievienots Komisijas priekšlikumam par Aģentūru
                     7
                  , ir iekļautas esošo IT sistēmu – EURODAC, SIS II un VIS – izmaksas, bet nav iekļautas izmaksas turpmākajām robežpārvaldības sistēmām, kuras Aģentūrai tiesiskajā regulējumā vēl nav uzticētas. Tādēļ IDF Robežu regulā ir paredzēts 791 miljons euro saskaņā ar 5. pantu, lai izstrādātu IT sistēmas, kuru pamatā ir pašreizējās un/vai jaunās sistēmas, kas palīdzētu pārvaldīt migrācijas plūsmas pāri ārējām robežām. Iekšlietu ĢD ir tas Komisijas ģenerāldirektorāts, kas ir atbildīgs par brīvas pārvietošanās telpas izveidi, kurā personas var šķērsot iekšējās robežas bez robežpārbaudēm un kurā ārējās robežas tiek saskaņoti kontrolētas un pārvaldītas ES līmenī. Sistēmas sinerģija ar Vīzu Informācijas sistēmu ir šāda:

                  a) attiecībā uz vīzas turētājiem biometrisko datu salīdzināšanas sistēmu izmantos arī ieceļošanas/izceļošanas sistēmas mērķiem;

                  b) ieceļošanas/izceļošanas sistēma papildinās VIS
                     8
                  . VIS ietver tikai vīzas pieteikumus un izsniegtās vīzas, turpretī IIS attiecībā uz vīzas turētājiem glabās arī konkrētus ieceļošanas un izceļošanas datus, kas saistīti ar izsniegtajām vīzām.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –◻
                     ◻Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]YYYY.–[DD.MM.]YYYY.

               –◻
                     ◻Finansiālā ietekme: YYYY.–YYYY.

               ⌧ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Sagatavošanās periods 2016. gadā

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2017. līdz 2019. gadam,

               –pēc kura 2020. gadā notiek darbība pilnā apmērā.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  9

               ⌧ Komisijas īstenota tieša pārvaldība

               –⌧ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ◻ko veic izpildaģentūras

               ⌧ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ⌧ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –⌧ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

               IDF Robežu regula ir finanšu instruments, kurā ir iekļauts budžets viedrobežu tiesību aktu kopuma īstenošanai.

               Tās 5. pantā ir paredzēts, ka 791 miljons euro tiek izmantoti ar programmu IT sistēmu izveidei, ar kurām palīdz pārvaldīt migrācijas plūsmas pāri ārējām robežām saskaņā ar 15. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

               Attiecībā uz īstenošanas metodēm IDF Robežu regula paredz sekojošo:

               5. panta 4. punkta pēdējā daļā ir noteikts: "Budžeta izpildes metodi(-es) attiecībā uz izstrādes programmu IT sistēmām, kuru pamatā ir pašreizējās un/vai jaunās IT sistēmas, nosaka attiecīgajos Savienības tiesību aktos atbilstīgi to pieņemšanai."

               Regulas 15. pants paredz sekojošo: "Programmu uz pašreizējām un/vai jaunām IT sistēmām balstītu IT sistēmu izstrādei īsteno atbilstīgi to Savienības leģislatīvo aktu pieņemšanai, kuros noteiktas minētās IT sistēmas un šo sistēmu sakaru infrastruktūra, jo īpaši ar mērķi uzlabot robežšķērsošanas plūsmu pārvaldību un kontroli uz ārējām robežām, pastiprinot pārbaudes un vienlaicīgi paātrinot robežšķērsošanu regulāri ceļojošām personām. Attiecīgā gadījumā tiecas panākt sinerģiju ar esošām IT sistēmām, lai izvairītos no dubultiem izdevumiem.

               Šīs regulas 5. panta 5. punkta b) apakšpunktā minētās summas sadalījumu nosaka vai nu attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos, vai arī pēc minēto leģislatīvo aktu pieņemšanas ar deleģēto aktu atbilstīgi 17. pantam."

               Likumdevējs nepārprotami nolēma, ka budžeta īstenošanas metode attiecībā uz viedrobežām IDF Robežu regulā nav definēta un būs jādefinē "attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos", t. i., regulās par IIS un RCP. Attiecībā uz 791 miljona euro sadalījumu likumdevējs izmantoja tādus pašus apsvērumus (iekļaujams "attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos"), bet atstāja iespēju noteikt šo sadalījumu, izmantojot deleģēto aktu pēc tam, kad būs pieņemtas viedrobežu regulas. Tas nozīmē, ka, tā kā īstenošanas metode būtu jādefinē attiecīgajos Savienības leģislatīvajos aktos, izmaksu sadalījumu varētu definēt vēlāk, izmantojot deleģēto aktu, kas pieļautu zināmu elastību gadījumā, ja šajā sadalījumā tiek veiktas izmaiņas.

               Priekšlikumā iecerētās īstenošanas metodes ir šādas.

                  1) Netiešā pārvaldība. Posmā no 2017. līdz 2019. gadam IIS izstrādi veiks eu-LISA. Tas attieksies uz visu projekta sastāvdaļu, t.i., centrālās sistēmas, valsts vienotās saskarnes (NUI) un komunikāciju infrastruktūras starp centrālo sistēmu un NUI, izstrādi. Darbības posmā, kas sāksies 2020. gadā, eu-LISA veiks visas darbības, kas saistītas ar centrālās sistēmas un komunikāciju infrastruktūras uzturēšanu.

                  Sākot ar 2017. gadu, ir paredzēts pārvietot kopsummā 288 miljonus euro no IDF uz eu-LISA budžeta pozīciju, lai segtu šīs darbības.

                  2) Tiešā pārvaldība. Izstrādes posmā (2017.–2019. gads) Komisija izdos kopsummā 120 miljonus euro, lai pārvaldītu dotācijas dalībvalstīm, kas paredzētas NUI integrācijai.

                  3) Dalīta pārvaldība. Izstrādes posmā (2017.–2019. gads) Komisija izdos kopsummā 52,7 miljonus euro par izdevumiem, kas saistīti ar darbībām dalībvalstīs. Darbības posmā, kas sāksies 2020. gadā, ir rezervēta summa 19,7 miljonu euro apmērā, lai dalībvalstīs nodrošinātu vajadzīgo personālu darbam 24 stundas diennaktī 7 dienas nedēļā. Šajā nolūkā būs jāpārskata valstu programmas IDF Robežu un Vīzu [regulu] ietvaros, lai iekļautu jaunās, īpašās darbības. Šāda papildu darbības iekļaušana tiks veikta, izmantojot deleģēto aktu, tiklīdz būs pieņemta viedrobežu regula.

                  Atlikušais budžets no viedrobežu budžeta pozīcijas (Sākotnējais piešķīrums 791 miljona euro apmērā mīnus viedrobežu budžets 480 miljonu euro apmērā = 311 miljoni euro) tiks izmantots atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 515/2014 (IDF Robežu regula) 5. panta 5. punktā noteiktajam.

                        Bloki

                        Izstrādes posms

                        (2017.–2019. gads)

                        Darbības

                        posms

                        (2020. gads)

                        Pārvaldības veids

                        Dalībnieki

                        Tīkls

                        X

                        X

                        Netieša

                        eu-LISA

                        Centrālās sistēmas izstrāde un uzturēšana

                        X

                        X

                        Netieša

                        eu-LISA

                        Valstu vienotās saskarnes (NUI) izstrāde

                        X

                        Netieša

                        eu-LISA

                        NUI integrācija un saistītā pārvalde izstrādes laikā

                        X

                        X

                        Tieša / dalīta

                        COM

                        Valstu sistēmu uzturēšana

                        X

                        dalīta

                        COM

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) uzraudzības un vērtēšanas noteikumi ir paredzēti priekšlikuma 64. pantā.

                  1.
                        eu-LISA nodrošina, ka ir ieviestas procedūras, lai uzraudzītu IIS izstrādi, ņemot vērā ar plānošanu un izmaksām saistītos mērķus, un lai uzraudzītu IIS darbību, ņemot vērā ar pakalpojuma tehniskajiem rezultātiem, rentabilitāti, drošību un kvalitāti saistītos mērķus.

                  2.
                        Sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā un turpmāk ik pēc sešiem mēnešiem IIS izstrādes posmā eu-LISA iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par stāvokli centrālās sistēmas, vienoto saskarņu un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo sistēmu un vienotajām saskarnēm izstrādē. Tiklīdz izstrāde ir pabeigta, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu, kurā sīki izskaidrots, kā tika sasniegti mērķi, jo īpaši saistībā ar plānošanu un izmaksām, kā arī pamatotas jebkādas atšķirības.

                  3.
                        Tehniskās uzturēšanas nolūkos eu-LISA ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas attiecas uz datu apstrādes darbībām, kuras veiktas IIS.

                  4.
                        Divus gadus pēc IIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc diviem gadiem eu-LISA iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par IIS tehnisko darbību, tostarp attiecībā uz tās drošību.

                  5.
                        Trīs gadus pēc IIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija sagatavo IIS vispārēju novērtējumu. Šajā vispārējā novērtējumā ietver analīzi par sasniegtajiem rezultātiem, tos salīdzinot ar mērķiem, un ietekmi uz pamattiesībām, kā arī izvērtējumu par pamatojuma turpmāku derīgumu, regulas piemērošanu, IIS drošību un jebkādu ietekmi uz turpmākām darbībām, un sniedz jebkādus nepieciešamos ieteikumus. Komisija novērtējuma ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.

                  6.
                        Dalībvalstis un Eiropols sniedz eu-LISA un Komisijai informāciju, kas vajadzīga 4. un 5. punktā minēto ziņojumu izstrādei saskaņā ar kvantitatīvajiem rādītājiem, kurus iepriekš noteikusi Komisija un/vai eu-LISA. Informācija neapdraud darba metodes, un tajā nav ietverta informācija, kas atklāj izraudzīto iestāžu avotus, darbiniekus vai izmeklēšanas.

                  7.
                        eu-LISA sniedz Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 5. punktā minētos vispārējos novērtējumus.

                  8.
                        Ievērojot valstu tiesību aktus par konfidenciālas informācijas publicēšanu, katra dalībvalsts un Eiropols sagatavo gada ziņojumus par to, cik efektīva ir bijusi piekļuve IIS datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un šajos ziņojumos tiek ietverta informācija un statistika par:

                     - konkrēto datu meklēšanas mērķi (identificēšanai vai ieceļošanas/izceļošanas ierakstiem), tostarp teroristu nodarījuma vai smaga noziedzīga nodarījuma veidu;

                     - pamatotajiem iemesliem, kas norādīti saistībā ar pamatotajām aizdomām, ka uz aizdomās turēto personu, izdarītāju vai cietušo attiecas šī regula;

                     - norādītajiem pamatotajiem iemesliem, lai neveiktu meklēšanu citu dalībvalstu automātiskajās pirkstu nospiedumu identificēšanas sistēmās atbilstīgi Lēmumam 2008/615/TI un saskaņā ar 29. panta 2. punkta b) apakšpunktu;

                     - pieprasījumu skaitu piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos,

                     - to lietu skaitu un veidu, kurās ir bijusi sekmīga identificēšana, un

                     - informāciju par to, cik bieži bija vajadzīgi un tika izmantoti ārkārtas steidzamības gadījumi, tostarp par gadījumiem, kad centrālā piekļuves punkta veiktajā ex post pārbaudē netika atzīts, ka šāds ārkārtas steidzamības gadījums pastāvēja.

                  Dalībvalstu un Eiropola gada ziņojumus nosūta Komisijai līdz katra nākamā gada 30. jūnijam.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  1) Grūtības saistībā ar sistēmas tehnisko izstrādi

                  Dalībvalstīs ir tehniski atšķirīgas valsts IT sistēmas. Turklāt robežkontroles procesi var atšķirties atkarībā no vietējiem apstākļiem (pieejamas telpas robežšķērsošanas vietā, ceļotāju plūsmas, utt.). IIS nepieciešams integrēt valsts IT arhitektūrā un valsts robežkontroles procesos. Turklāt valstu vienoto saskarņu (NUI) integrācija ir pilnībā jāsaskaņo ar centrālajām prasībām. Šajā jomā ir konstatēti divi galvenie riski:

                  a) risks, ka IIS tehniskos un juridiskos aspektus dalībvalstis varētu īstenot dažādi nepietiekamas koordinācijas dēļ starp centrālo un valstu pusi. Iecerētajai NUI koncepcijai vajadzētu mazināt šo risku.

                  b) risks, ka nebūs konsekvences attiecībā uz šīs turpmākās sistēmas izmantošanu, kas ir atkarīga no tā, kā dalībvalstis ievieš IIS esošajos robežkontroles procesos.

                  2) Grūtības saistībā ar savlaicīgu izstrādi

                  Balstoties uz pieredzi, kāda gūta VIS un SIS II izstrādes laikā, var sagaidīt, ka būtiska nozīme IIS sekmīgā īstenošanā būs sistēmas savlaicīgai izstrādei, kuru veic ārējs līgumdarba veicējs. Kā izcilības centrs lielapjoma IT sistēmu izstrādes un pārvaldības jomā eu-LISA būs atbildīga arī par līgumu piešķiršanu un pārvaldību, īpaši par apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu sistēmas izstrādei. Ar ārēja līgumdarba veicēja izmantošanu šajā izstrādes darbā ir saistīti vairāki riski:

                  a) īpaši risks, ka līgumdarba veicējs nepiešķirs projektam pietiekamus resursus vai ka tas izprojektēs un izstrādās sistēmu, kas neatbildīs jaunākajiem sasniegumiem;

                  b) risks, ka izdevumu samazināšanas nolūkā līgumdarba veicējs pilnībā neievēros administratīvo praksi un metodes darbā ar lielapjoma IT projektiem;

                  c) visbeidzot, nevar pilnībā izslēgt risku, ka līgumdarba veicējs saskarsies ar finansiālām grūtībām, kas nebūs saistītas ar šo projektu.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Paredzēts, ka Aģentūra būs izcilības centrs lielapjoma IT sistēmu izstrādes un pārvaldības jomā. Tā veiks darbības, kas saistītas ar sistēmas centrālās daļas, tostarp vienotu saskarņu dalībvalstīs un tīklu, izstrādi un darbību. Tas ļaus novērst lielāko daļu trūkumu, ar kādiem Komisija saskārās SIS II un VIS izstrādes gaitā.

                  Izstrādes posmā (2017.–2019. gads) visas izstrādes darbības veiks eu-LISA. Tas attieksies uz visu projekta sastāvdaļu izstrādi, t.i., uz centrālās sistēmas, valsts vienotās saskarnes (NUI), tīklu un biroju telpu dalībvalstīs izstrādi. NUI integrācijas izmaksas, kā arī tās, kas saistītas ar sistēmu administrāciju dalībvalstīs izstrādes laikā, pārvaldīs Komisija, izmantojot dotācijas.

                  Darbības posmā, kas sāksies 2020. gadā, eu-LISA būs atbildīga par centrālās sistēmas tehnisko un finansiālo pārvaldību, jo īpaši par līgumu piešķiršanu un pārvaldību, kamēr Komisija pārvaldīs dotācijas dalībvalstīm izdevumiem par valstu sistēmu uzturēšanu, izmantojot IDF Robežu regulu (nacionālās programmas).

                  Lai nepieļautu kavējumus valstu līmenī, pirms izstrādes sākuma tiks paredzēta efektīva pārvaldība visu ieinteresēto personu starpā. Komisija regulas priekšlikumā ir ierosinājusi, ka padomdevēju grupa, kuras sastāvā ir dalībvalstu eksperti, sniedz Aģentūrai zinātību saistībā ar IIS.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  nav pieejams

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un aizsardzības pasākumus.

                  Krāpšanas apkarošanai paredzētie pasākumi ir noteikti Regulas (ES) 1077/2011 35. pantā, kurā noteikts šādi.

                  1. Nolūkā apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999.

                  2. Aģentūra pievienojas Iestāžu nolīgumam par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un nekavējoties pieņem attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem Aģentūras darbiniekiem.

                  3. Lēmumos par finansēšanu un no tiem izrietošos īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri paredz noteikumu, ka vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF var uz vietas pārbaudīt Aģentūras finansējuma saņēmējus un par tā piešķiršanu atbildīgās personas.

                  Saskaņā ar šo noteikumu 2012. gada 28. jūnijā tika pieņemts Eiropas aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā valdes lēmums par noteikumiem iekšējās izmeklēšanas veikšanai sakarā ar krāpšanas, korupcijas un citu Savienības interesēm kaitējošu prettiesisku darbību novēršanu.

                  Tiks piemērota HOME ĢD krāpšanas novēršanas un atklāšanas stratēģija.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu veids

                        Iemaksas

                        3. izdevumu kategorija – Drošība un pilsoniskums

                        Dif./nedif.
                           10

                        no EBTA valstīm
                           11

                        no kandidātvalstīm
                           12

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        JĀ

                        NĒ

                        3.

                        18.020101 – Atbalsts robežas pārvaldībai un kopējai vīzu politikai, lai atvieglotu likumīgu ceļošanu

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        JĀ

                        NĒ

                        3.

                        18.020103 – Jaunu IT sistēmu izveide, lai palīdzētu pārvaldīt migrācijas plūsmas pāri Savienības ārējām robežām

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        JĀ

                        NĒ

                        3.

                        18.0207 – Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA)

                        Dif.

                        NĒ

                        NĒ

                        JĀ

                        NĒ

               No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        3.

                        Drošība un pilsoniskums

                        ĢD: HOME ĢD

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        2021. gads

                        KOPĀ

                        •Darbības apropriācijas

                        18.02.01.03 (Viedrobežas)

                        Saistības

                        (1)

                        40,000

                        40,000

                        40,000

                        120,000

                        Maksājumi

                        (2)

                        28,000

                        28,000

                        28,000

                        36,000

                        120,000

                        18.020101 (Robežas & vīzas)

                        Saistības

                        16,236

                        16,236

                        20,196

                        19,710

                        72,378

                        Maksājumi

                        11,365

                        11,365

                        14,137

                        13,797

                        21,713

                        72,378

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           13

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        (3)

                        KOPĀ HOME ĢD apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        56,236

                        56,236

                        60,196

                        19,710

                        192,378

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        39,365

                        39,365

                        42,137

                        49,797

                        21,713

                        192,378

                        eu-LISA

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        2021. gads

                        KOPĀ

                        1. sadaļa:

                        Saistības

                        (1)

                        1876

                        1876

                        1876

                        4221

                        9849

                        Maksājumi

                        (2)

                        1876

                        1876

                        1876

                        4221

                        9849

                        2. sadaļa:

                        Saistības

                        (1a)

                        Maksājumi

                        (2a)

                        3. sadaļa:

                        Saistības

                        (3a)

                        54,569

                        57,513

                        144,326

                        21,606

                        278,014

                        Maksājumi

                        (3b)

                        38,199

                        40,259

                        101,028

                        15,124

                        83,404

                        278,014

                        KOPĀ eu-LISA apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3a

                        56,445

                        59,389

                        146,202

                        25,827

                        287,863

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3b

                        40,074

                        42,135

                        102,904

                        19,345

                        287,863

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        HOME ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        Budžeta pozīcijas numurs 18.01.

                        0,402

                        0,402

                        0,402

                        0

                        1,206

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        KOPĀ HOME ĢD

                        Apropriācijas

                        0,402

                        0,402

                        0,402

                        0

                        1,206

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistības kopā = maksājumi kopā)

                        0,402

                        0,402

                        0,402

                        0

                        1,206

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads
                           14

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        KOPĀ – daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        112,653

                        115,597

                        206,517

                        45,474

                        480,242

                        Maksājumi

                        112,653

                        115,597

                        206,517

                        45,474

                        480,242

               3.2.1.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.1.1.Paredzamā ietekme uz eu-LISA apropriācijām

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        eu-LISA

                        ⇩

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           15

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           16

                        Centrālās sistēmas izstrāde

                        - Rezultāts

                        Līgumdarba veicējs

                        32,650

                        52,650

                        55,118

                        0

                        140,418

                        - Rezultāts

                        Programmatūra

                        8,051

                        0

                        46,560

                        3,555

                        58,166

                        - Rezultāts

                        Datoraparatūra

                        4,754

                        0

                        22,853

                        0

                        27,607

                        - Rezultāts

                        Administrācija

                        50

                        50

                        1,682

                        0

                        1,782

                        - Rezultāts

                        Citi (birojs)

                        219

                        0

                        0

                        0

                        0,219

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        45,724

                        52,700

                        126,213

                        3,555

                        228,192

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2

                        Centrālās sistēmas uzturēšana

                        - Rezultāts

                        Līgumdarba veicējs

                        0

                        0

                        1,734

                        1,748

                        3,482

                        - Rezultāts

                        Programmatūra

                        1,343

                        1,343

                        9,102

                        9,939

                        21,726

                        - Rezultāts

                        Datoraparatūra

                        569

                        569

                        2,925

                        3,586

                        7,648

                        - Rezultāts

                        Administrācija

                        0

                        0

                        0

                        50

                        50

                        - Rezultāts

                        Citi (birojs)

                        0

                        90

                        90

                        90

                        271

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        1,912

                        2,002

                        13,851

                        15,413

                        33,178

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3

                        Tīkls

                        6,118

                        1,995

                        2,520

                        2,310

                        12,944

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 4

                        Sanāksmes/mācības

                        816

                        816

                        1,741

                        327

                        3,700

                        IZMAKSAS KOPĀ eu-LISA

                        54,570

                        57,513

                        144,325

                        21,605

                        278,013

               3.2.1.2.Paredzamā ietekme uz HOME ĢD apropriācijām

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        HOME ĢD

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           17

                        Rezultāta vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1
                           18

                        Izstrāde dalībvalstīs

                        - Rezultāts

                        Dotācijas dalībvalstīm NUI integrācijai

                        40,000

                        40,000

                        40,000

                        120,000

                        - Rezultāts

                        Atbalsts dalībvalstīm sistēmu administrēšanai

                        16,236

                        16,236

                        20,196

                        52,668

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        56,236

                        56,236

                        60,196

                        172,668

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2

                        Valstu sistēmu uzturēšana

                        - Rezultāts

                        Administrācija

                        19,710

                        19,710

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        19,710

                        19,710

                        IZMAKSAS KOPĀ HOME ĢD

                        56,236

                        56,236

                        60,196

                        19,710

                        192,378

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz eu-LISA cilvēkresursiem

               3.2.2.1.Kopsavilkums

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Ierēdņi (AD kategorija)

                        Ierēdņi (AST kategorija)

                        Līgumdarbinieki

                        Pagaidu darbinieki

                        1 876

                        1 876

                        1 876

                        4 221

                        9 849

                        Valstu norīkotie eksperti

                        KOPĀ

                        1 876

                        1 876

                        1 876

                        4 221

                        9 849

               Darbinieku pieņemšana ir plānota 2017. gada janvārī. Visiem darbiniekiem jābūt pieejamiem 2017. gada sākumā, lai varētu savlaicīgi sākt trīs gadu izstrādes posmu ar mērķi nodrošināt IIS darbības uzsākšanu 2020. gadā. Resursi tiks veltīti projektu un līgumu vadībai, kā arī sistēmas izstrādei un testēšanai. Vairāk informācijas sniegts pielikumā.

                        Amata vietas

                        2017

                        2018

                        2019

                        2020

                        Pamatscenārijs — paziņojums
                           19

                        115

                        113

                        113

                        113

                        Papildu amata vietas

                        14

                        14

                        14

                        14 *

                        Kopā

                        129

                        127

                        127

                        127

               * 14 amata vietas tiek pievienotas eu-LISA štatu sarakstā sistēmas izstrādei. Amata vietu skaits 2020. gadā un turpmākajos gados tiks pārskatīts, gatavojot Eiropas Savienības budžeta projektu 2020. gadam, ņemot vērā īpašās vajadzības, lai sistēma varētu darboties 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā.

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        2017. gads
                           20

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi HOME ĢD

                        0,402

                        0,402

                        0,402

                        0

                        1,206

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        0,402

                        0,402

                        0,402

                        0

                        1,206

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           21

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma –ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        KOPĀ

                        0,402

                        0,402

                        0,402

                        0

                        1,206

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        18 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) – HOME ĢD

                        3

                        3

                        3

                        0

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        •Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
                           22

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           23

                        - galvenā mītne

                        - delegācijas

                        XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        3

                        3

                        3

                        0

               18 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki HOME ĢD

                        Darbinieki nodarbosies ar dotāciju pārvaldību, kas dalībvalstīm piešķirtas saskaņā ar IDF-Robežu fonda gada programmām.

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.

               –◻
                     ◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā.

               –◻
                     ◻Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma.

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –⌧Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –◻
                     ◻Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus

               –⌧
                     ⌧Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     ◻pašu resursus

               –⌧
                     ⌧dažādus ieņēmumus

               EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           24

                        2017. gads

                        2018. gads

                        2019. gads

                        2020. gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        6313. pants

                        4,798

                        6,983

                        8,932

                        6,315

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

                  18.02.01.03 (Viedrobežas) un 18.0207 (eu-LISA)

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                  Budžetā iekļauj Šengenas acquis un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā asociēto valstu iemaksas, kā paredzēts attiecīgajos nolīgumos. Sniegtās aplēses ir vienīgi indikatīvas un balstītas uz jaunākajiem aprēķiniem par ieņēmumiem Šengenas acquis īstenošanai no valstīm (Islande, Norvēģija un Šveice), kas pašlaik katru gadu veic iemaksu Eiropas Savienības vispārējā budžetā (izlietotie maksājumi) par attiecīgo finanšu gadu, kuru aprēķina atbilstoši tās IKP kā procentu no visu piedalošos valstu IKP. Aprēķins ir balstīts uz 2015. gada jūnija skaitļiem, kurus sniedzis EUROSTAT un kas ir būtiski atšķirīgi atkarībā no piedalošos valstu ekonomiskās situācijas.

                     (1)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (2)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.

                     (3)
                  Ar nosacījumu, ka IIS tiesiskais regulējums tiek pieņemts līdz 2016. gada beigām, kas ļautu uzsākt izstrāde 2017. gada sākumā.

                     (4)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei "Viedrobežas – risinājumi un turpmākā rīcība", (COM(2011) 680 galīgā redakcija).

                     (5)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 515/2014 (2014. gada 16. aprīlis), ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK.

                     (6)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. 1. panta 3. punkts: "Aģentūrai var uzticēt atbildību arī par tādu citu lielapjoma IT sistēmu brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kas nav 2. punktā minētās sistēmas, sagatavošanas, izvēršanas un darbības pārvaldību, bet vienīgi tad, ja tas ir paredzēts attiecīgajos leģislatīvajos instrumentos [...]."

                     (7)
                  COM(2010)93, 2010. gada 19. marts.

                     (8)

                        Padomes Lēmums 2008/633/JHA (2008. gada 23. jūnijs) par izraudzīto dalībvalstu iestāžu un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula).

                     (9)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (10)
                  Dif. = diferencētās apropriācijas, nedif. = nediferencētās apropriācijas.

                     (11)
                  EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (12)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (13)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (14)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (15)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (16)
                  Kā norādīts 1.4.2. punktā. “Konkrētais(-ie) mērķis(-i)…”

                     (17)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (18)
                  Kā norādīts 1.4.2. punktā. “Konkrētais(-ie) mērķis(-i)…”

                     (19)
                  COM(2013) 519 final: Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei "Cilvēkresursu un finanšu resursu plānošana decentralizētām aģentūrām 2014.–2020. gadam".

                     (20)
                  N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (21)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās "BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (22)
                  CA – līgumdarbinieki, AL – vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūras darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (23)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).

                     (24)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.