title: Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas attiecībā uz III pielikuma par profesionālo kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu aizstāšanu Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos

text:
|

52011PC0325

	PASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSNolīguma par personu brīvu pārvietošanos III pielikums par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu.Eiropas Kopiena un tās dalībvalstis, no vienas puses, un Šveice, no otras puses, 1999. gadā noslēdza divpusēju nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos, kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā (skatīt OV L 114, 30.4.2002., 6. lpp.). Lai paplašinātu nolīguma darbības jomu, ietverot desmit jaunās dalībvalstis, tika noslēgts protokols, kas stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī (skatīt OV L 89, 28.3.2006.). Lai paplašinātu nolīguma darbības jomu, ietverot Bulgāriju un Rumāniju, tika noslēgts otrs protokols (skatīt OV L 124, 20.5.2009.). Sākotnēji nolīgums tika noslēgts uz septiņiem gadiem, un šis termiņš beidzās 2009. gada 31. maijā. Pēc pozitīvā iznākuma 2009. gada 8. februāra Šveices referendumā šis nolīgums tika pagarināts uz nenoteiktu laiku.Nolīguma 9. pantā un III pielikumā ir izskatīts jautājums par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu. Minētajā pielikumā ir uzskaitīti attiecīgie Kopienas dokumenti, ko piemēro attiecībām ar Šveici. Nolīguma 18. pantā ir noteikts, ka III pielikuma grozījumus pieņem ar Apvienotās komitejas lēmumu. Kopš nolīguma stāšanās spēkā šis pants ir izmantots vienu reizi, kad ES un Šveices Apvienotā komiteja 2004. gada 30. aprīlī pieņēma Lēmumu Nr. 1/2004, ar ko groza III pielikumu (profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana) nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos.Lai ņemtu vērā Kopienas acquis attīstību un jo īpaši grozītās Direktīvas 2005/36/EK pieņemšanu, kā arī nolīguma paplašināšanu attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju un dažas izmaiņas profesionālo kvalifikāciju jomā Šveicē, vēlreiz ir jāatjaunina III pielikums.Kā tiek ņemts vērā acquis , kas pieņemts kopš pēdējiem III pielikuma grozījumiemProfesionālo kvalifikāciju atzīšanas izteiksmē acquis kopš 2004. gada ir ievērojami mainījies, un 2005. gadā tika pieņemta Direktīva 2005/36/EK, kas apvieno 15 iepriekšējās direktīvas un modernizē piemērojamo režīmu attiecībā uz pakalpojumu īslaicīgu sniegšanu. Kopš dokumenta stāšanās spēka šīs direktīvas pielikumi ir grozīti vairākas reizes. Visi šie grozījumi ir iekļauti pievienotajā III pielikuma pārskatītās redakcijas projektā.Šveices Federālā padome 2008. gada 18. jūnijā pieņēma lēmumu par Direktīvas 2005/36/EK īstenošanu. Tomēr attiecībā uz direktīvas II sadaļu („Brīva pakalpojumu sniegšana”) Šveices iestādes ir norādījušas uz nepieciešamību izpildīt konstitucionālās prasības, pirms Šveice uzņemas saistības.Nolīguma paplašināšana attiecībā uz Bulgāriju un RumānijuLai nolīgumu par personu brīvu pārvietošanos paplašinātu attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju, tika noslēgts protokols. Profesionālo kvalifikāciju atzīšanas jomā to piemēros tikai pēc Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanas (skatīt dokumenta 4. panta 2. punktu).Dokumentos, kas minēti pievienotajā III pielikuma projektā, ir iekļauta arī Direktīva 2006/100/EK, ar kuru pēc Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās grozīja Direktīvu 2005/36/EK.Kā tiek ņemtas vērā izmaiņas profesionālo kvalifikāciju jomā ŠveicēŠveice ir pieprasījusi veikt vairākus III pielikuma atjauninājumus. Tā ir informējusi par septiņām profesionālajām kvalifikācijām, kam ir īpaša struktūra un kas ir jāiekļauj Direktīvas 2005/36/EK II pielikumā. Tas attiecas uz tādām profesijām kā optiķis, audiologs, apavu izgatavotājs, ortopēdists, zobu tehniķis, kalnu gids un ziemas sporta veidu instruktors.Attiecībā uz direktīvas 2005/36/EK V pielikuma 1.3. punktu Šveice ir pieprasījusi ņemt vērā farmakoloģijas specialitātes nosaukuma maiņu. Turklāt Šveice ir pieprasījusi, lai šajā pielikumā tiktu iekļauta profesionālā kvalifikācija infekcijas slimību jomā.Tā ir arī paziņojusi par vispārējās aprūpes māsu kvalifikācijas jaunu nosaukumu, kas jāiekļauj Direktīvas 2005/36/EK V pielikuma 2.2. punktā (bakalaura grāds veselības aprūpē).Visbeidzot, Šveice ir pieprasījusi V pielikuma 7.1. punktā iekļaut jaunos diplomus arhitektūras nozarē.Sarunu laikā tika izskatīts jautājums par divu veidu profesionālo kvalifikāciju līdzāspastāvēšanu vispārējās medicīnas jomā, jo tas neatbilst ES acquis . Šveice ir piekritusi atcelt vienu no divām kvalifikācijām un saglabāt tikai vispārējās medicīnas prakses speciālista ( Praktischer Arzt ) kvalifikāciju. Tomēr III pielikums šajā nolūkā nav jāgroza, jo pašreiz šajā pielikumā ir uzskaitīta tieši šī kvalifikācija.To tiesību aktu saraksts, kas jāņem vērā, ir noteikts pašreizējā III pielikuma B iedaļā un ietver dokumentus, kas galvenokārt ir novecojuši, tāpēc tas tika attiecīgi grozīts.2. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIA pielikums: Apvienotās komitejas lēmuma projektsApvienotās komitejas lēmuma projekts ietver četrus pantus.Lēmuma 1. pantā ir paredzēts, ka nolīguma III pielikumu aizstāj ar šim lēmumam pievienoto pielikumu.Lēmuma 2. panta mērķis ir precizēt to, ka Šveice nav tiesīga speciālistiem, kuriem saskaņā ar Direktīvu 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu ir iegūtās tiesības, piemērot kompensācijas pasākumus; šajā pantā ir noteikts, ka Šveice bez ierobežojumiem piemēro iegūtās tiesības, kas noteiktas minētajā direktīvā, saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti šajā lēmumā un tā pielikumā.Lēmuma 3. pantā ir noteikts, ka lēmums ir vienlīdz autentisks visās oficiālajās valodās.Lēmuma 4. pantā ir paredzēti noteikumi par lēmuma spēkā stāšanos un pagaidu piemērošanu.Pielikums: III pielikuma pārskatītā redakcijaA IEDAĻA. TIESĪBU AKTI, UZ KURIEM SNIEGTAS ATSAUCES1.a) Attiecībā uz Direktīvu 2005/36/EK:Ar Direktīvu 2005/36/EK ir pārstrādāts ES satvars profesionālo kvalifikāciju atzīšanas jomā. Ar šo direktīvu no 2007. gada 20. oktobra tika atceltas visas iepriekšējās direktīvas šajā jomā: Direktīvas 77/452/EEK, 77/453/EEK, 78/686/EEK, 78/687/EEK, 78/1026/EEK, 78/1027/EEK, 80/154/EEK, 80/155/EEK, 85/384/EEK, 85/432/EEK, 85/433/EEK, 89/48/EEK, 92/51/EEK, 93/16/EEK un 1999/42/EK. Attiecīgi ir jāatjaunina III pielikums.b) Attiecībā uz Direktīvas 2005/36/EK grozījumiem nolīguma nolūkos:Direktīvā 205/36/EK ir paredzēta iespēja grozīt tās pielikumus saskaņā ar komitoloģijas procedūru. Pielikumos ir ietverti saraksti ar diplomiem, kas tiek automātiski atzīti, apmācības kursiem, uz kuriem attiecas īpaši noteikumi un minimālie apmācības nosacījumi, ka arī zināšanu un prasmju prasības attiecībā uz ārstiem, vispārējās aprūpes māsām, zobārstiem, veterinārārstiem, vecmātēm, farmaceitiem un arhitektiem. Attiecīgo izmaiņu nosacījumi ir noteikti vairākos direktīvas pantos, kas ir uzskaitīti A iedaļā un kas atsaucas uz procedūrām un komiteju, kas paredzēta direktīvas 58. pantā. Tā kā Šveice nepiedalās šajā komitejā, ir noteikts, ka minētos pantus līgumslēdzēju pušu starpā nepiemēro. Tā paša iemesla dēļ ir noteikts, ka arī 61. pantu līgumslēdzēju pušu starpā nepiemēro. Saskaņā ar šo pantu iepriekš minētā komiteja piedalās Komisijas lēmumu pieņemšanā, lai īpašos apstākļos dalībvalstīm ļautu uz ierobežotu laiku atkāpties no direktīvas.c) Attiecībā uz tekstu, kas jāpievieno II pielikuma 1. punktam:Šajā tekstā ir uzskaitīti pieci Šveices apmācību kursi vidējā medicīniskā personāla un bērnu aprūpes apmācību jomā, kā arī sniegts to īss apraksts. Tie ir jāpievieno II pielikuma 1. punktam, lai tos varētu atzīt par „apmācību ar īpašu struktūru” Direktīvas 2005/36/EK 11. panta nozīmē. Atzīšanas procedūrā šādai apmācībai tiek dota priekšroka, ja tai ir noteikts līmenis 11. panta nozīmē.d) Attiecībā uz tekstu, kas jāpievieno II pielikuma 4. punktam:Šajā tekstā ir uzskaitīti divi Šveices apmācību kursi tehnikas nozarē, kā arī sniegts to īss apraksts. Tie ir jāpievieno II pielikuma 4. punktam, lai tos varētu atzīt par „apmācību ar īpašu struktūru” Direktīvas 2005/36/EK 11. panta nozīmē. Atzīšanas procedūrā šādai apmācībai tiek dota priekšroka, ja tai ir noteikts līmenis 11. panta nozīmē.e) līdz o) Attiecībā uz tekstu, kas jāpievieno V pielikumam:A iedaļas e) –o) punkti attiecas uz Šveices ārstu un specializēto ārstu kvalifikāciju, apmācību kursu nosaukumiem specializētajā medicīnā, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, specializēto zobārstu, veterinārārstu, vecmāšu, farmaceitu un arhitektu kvalifikāciju. Tie ir jāpievieno V pielikumam, lai tiktu automātiski atzīti visās dalībvalstīs.p) Attiecībā uz tekstu, kas jāpievieno VI pielikumam:Šajā tekstā ir uzskaitītas kvalifikācijas arhitektūras jomā. Tās jāpievieno VI pielikumam, lai varētu piemērot iegūtās tiesības saskaņā ar direktīvu.2. un 3.Attiecībā uz Direktīvām 77/249/EEK un 98/5/EKNolīguma nolūkos minētās divas direktīvas par pakalpojumu sniegšanu un advokātu reģistrēšanu tiek grozītas, šīs direktīvas attiecīgajos pantos pievienojot Šveices profesionālos nosaukumus attiecībā uz advokāta profesiju. Šie grozījumi ir nepieciešami, jo tie ļauj minētās direktīvas attiecināt uz Šveices kvalifikācijām.4. un 5.Attiecībā uz Direktīvām 74/556/EEK un 74/557/EEK:Nolīguma nolūkos minētās divas direktīvas par darbībām ar toksiskiem produktiem, to tirdzniecību un izplatīšanu tiek grozītas, lai paplašinātu direktīvu darbības jomu, iekļaujot tajā Šveici.6. Attiecībā uz Direktīvu 86/653/EEKNolīguma nolūkos minētā direktīva par pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem tiek grozīta, lai ņemtu vērā to, ka Šveice nav ES dalībvalsts.B IEDAĻA. TIESĪBU AKTI, KO LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES PIEŅEM ZINĀŠANAIŠī iedaļa ietver Komisijas ieteikumu par veselības aprūpes personāla apmācību ar vēzi saistītu slimību jomā.B pielikums: deklarācija.3. IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikums neietekmē ES budžetu.4. IZVĒLES ELEMENTIKomisijas dienesti 2007., 2008., 2009. un 2010. gadā izskatīja Šveices prasības un tehniskā līmenī tos apsprieda ar dalībvalstu ekspertiem komitejas vai ar Direktīvu 2005/36/EK izveidotās koordinatoru grupas ietvaros. Šīs prasības, kas atbilst Direktīvas 2005/36/EK nosacījumiem, ir atzītas par pieņemamām.2011/0143 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar nostāju, kas attiecībā uz III pielikuma par profesionālo kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu aizstāšanu Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanosEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu saistībā ar 46., 53. un 62. pantu,ņemot vērā Padomes un attiecībā uz nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību arī Komisijas 2002. gada 4. aprīļa Lēmumu 2002/309/EK, Euratom par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju[1] un jo īpaši tā 2. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (turpmāk „Nolīgums”) stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.2.  Nolīguma 18. pants paredz, ka Apvienotā komiteja ar lēmumu var pieņemt Nolīguma grozījumus, inter alia , grozījumus Nolīguma III pielikumā par profesionālo kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu.3.  Lai nodrošinātu ES tiesību aktu saskaņotu un pareizu piemērošanu un izvairītos no administratīviem un iespējamiem juridiskiem sarežģījumiem, Nolīguma III pielikums jāgroza, iekļaujot jaunus ES tiesību aktus, kas Nolīgumā pašlaik nav minēti.4.  Tādēļ skaidrības un lietderības labad būtu jākonsolidē III pielikums,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNostāja, kas Savienībai jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 14. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, pamatojas uz Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šā lēmuma A pielikumā.2. pantsAr šo tiek apstiprināts šā lēmuma B pielikumā pievienotais paziņojums, un Eiropas Savienības vārdā to iesniedz Apvienotajā komitejā, kad tā pieņem 1. pantā minēto lēmumu.3. pantsApvienotās komitejas lēmumu un paziņojumu, kas minēti attiecīgi 1. un 2. pantā, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsA PIELIKUMSProjektsES UN ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS PAR PERSONU BRĪVU PĀRVIETOŠANOS LĒMUMS Nr. …/2011(2011. gada …..),ar ko aizstāj III pielikumu par profesionālo kvalifikāciju savstarpējo atzīšanuAPVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā 1999. gada 21. jūnija Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos (turpmāk „Nolīgums”) un jo īpaši tā 14. un 18. pantu,ņemot vērā 2008. gada 27. maija protokolu, kas pievienots Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz Bulgārijas Republikas un Rumānijas piedalīšanos kā līgumslēdzējām pusēm un jo īpaši tā 4. panta 2. punktu,tā kā:5.  Nolīgums tika parakstīts 1999. gada 21. jūnijā un stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā.6.  Jaunākie grozījumi III pielikumā tika izdarīti ar ES un Šveices Apvienotās komitejas 2004. gada 30. aprīļa Lēmumu 1/2004[2], tādēļ šis pielikums būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības jaunos tiesību aktus, kas pieņemti kopš 2004. gada, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK[3].7.  III pielikums būtu jāpielāgo saistībā ar jaunu valstu pievienošanos Eiropas Savienībai, kas notika 2007. gada 1. janvārī.8.  Tādēļ skaidrības un lietderības labad III pielikums būtu jākonsolidē juridiski saistošā versijā.9.  Saskaņā ar Padomes Direktīvu 93/16/EEK un Direktīvu 2005/36/EK Šveice attiecībā uz vispārējās prakses ārstiem paredz vienu profesionālo kvalifikāciju un vienu profesionālo nosaukumu, kas visiem šiem ārstiem (jau strādājošiem un turpmākiem vispārējās prakses ārstiem) būs vienāds.10.  Ņemot vērā to, ka starp pusēm ir jānodrošina Direktīvas 2005/36/EK efektīva piemērošana, Komisija turpinās cieši sadarboties ar Šveici un jo īpaši nodrošinās piemērotu konsultēšanos ar Šveices ekspertiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsNolīguma par profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu III pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.2. pantsŠveice bez ierobežojumiem piemēro iegūtās tiesības, kas noteiktas Direktīvā 2005/36/EK, saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti šajā lēmumā un tā pielikumā.3. pantsŠis lēmums ir sagatavots angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un tā teksts visās šajās valodās ir vienlīdz autentisks.4. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tam, kad Šveices Konfederācija paziņojusi, ka tā pabeigusi savas iekšējās procedūras saistībā ar Direktīvas 2005/36/EK II sadaļas transponēšanu valsts tiesību aktos.Šo lēmumu piemēro pagaidu kārtā no otrā mēneša pirmās dienas pēc tā pieņemšanas, izņemot Direktīvas 2005/36/EK II sadaļu, ko piemēro no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.Gadījumā, ja pirmajā daļā minētais paziņojums nav iesniegts līdz 2012. gada 31. oktobrim, šis lēmums zaudē spēku.Briselē, 2011. gada ……..Apvienotās komitejas vārdā –priekšsēdētājs sekretāriPIELIKUMS„III pielikumsProfesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana(Diplomi, sertifikāti un citi kvalifikāciju apliecinoši dokumenti)1. Līgumslēdzējas puses piekrīt profesionālo kvalifikāciju savstarpējās atzīšanas jomā savstarpēji piemērot Eiropas Savienības tiesību aktus un paziņojumus, kas minēti šā pielikuma A iedaļā, saskaņā ar nolīguma darbības jomu.2. Ja nav noteikts citādi, uzskata, ka jēdziens „dalībvalsts(-is)”, kas ietverts šā pielikuma A iedaļā minētajos tiesību aktos, papildus valstīm, uz kurām attiecas attiecīgie Eiropas Savienības tiesību akti, attiecas arī uz Šveici.3. Piemērojot šā pielikuma noteikumus, līgumslēdzējas puses pieņem zināšanai šā pielikuma B iedaļā minētos Eiropas Savienības tiesību aktus.A IEDAĻA. TIESĪBU AKTI, UZ KURIEM SNIEGTAS ATSAUCES1.a. 32005 L 0036: Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.),kurā grozījumi ieviesti ar:-  Padomes 2006. gada 20. novembra Direktīvu 2006/100/EK, ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.),-  Komisijas 2007. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 1430/2007, ar ko groza II un III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 320, 6.12.2007., 3. lpp.),-  Komisijas 2008. gada 31. jūlija Regulu (EK) Nr. 755/2008, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 205, 1.8.2008., 10. lpp.),-  Komisijas 2009. gada 6. aprīļa Regulu (EK) Nr. 279/2009, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 93, 7.4.2009., 11. lpp.),-  paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 332, 30.12.2006., 35. lpp.),-  paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 148, 24.6.2006., 34. lpp.),-  paziņojumu par arhitektu kvalifikāciju apliecinošu dokumentu nosaukumiem (OV C 3, 6.1.2006., 12. lpp.),-  Komisijas paziņojumu — Specializētās zobārstniecības speciālistu kvalifikāciju apliecinošo dokumentu nosaukumi (OV C 165, 19.7.2007., 18. lpp.),-  Komisijas paziņojumu — Specializēto ārstu un vispārējās prakses ārstu oficiālo kvalifikāciju apliecinošo dokumentu nosaukumu paziņošana (OV C 165, 19.7.2007., 13. lpp.),-  Komisijas paziņojumu — Informācija par ārstu, vispārējās aprūpes māsu, zobārstu, vecmāšu un arhitektu kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem (OV C 137, 4.6.2008., 8. lpp.),-  Komisijas paziņojumu — Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem — Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 322, 17.12.2008., 3. lpp.),-  Komisijas paziņojumu – Direktīvas 2005/36/EK I pielikuma 3. panta 2. punkta nosacījumiem atbilstošo profesionālo asociāciju vai organizāciju saraksts (OV C 111, 15.5.2009., 1. lpp.),-  Komisijas paziņojumu — Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem — Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 114, 19.5.2009., 1. lpp.),-  Komisijas paziņojumu — Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem — Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 279, 19.11.2009., 1. lpp.),-  Komisijas paziņojumu — Informācija par kvalifikāciju apliecinošiem dokumentiem — Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (V pielikums) (OV C 129, 19.5.2010., 3. lpp.),-  labojumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 271, 16.10.2007., 18. lpp.),-  labojumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvā 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 93, 4.4.2008., 28. lpp.).b. Saskaņā ar šo nolīgumu Direktīvu 2005/36/EK pielāgo šādi.1. Līgumslēdzēju pušu starpā nepiemēro procedūras, kas noteiktas šādos direktīvas pantos:-  3. panta 2. punkta trešā daļa – procedūra direktīvas I pielikuma atjaunināšanai,-  11. panta c) punkta ii) apakšpunkta pēdējais teikums – procedūra direktīvas II pielikuma atjaunināšanai,-  13. panta 2. punkta trešā daļa – procedūra direktīvas III pielikuma atjaunināšanai,-  14. panta 2. punkta otrā un trešā daļa — procedūra gadījumā, ja piemēro atkāpi no prasības dot migrantam tiesības izvēlēties starp adaptācijas periodu un zināšanu pārbaudi,-  15. panta 2. un 5. punkts — procedūra, lai pieņemtu vai atsauktu kopīgās platformas,-  20. pants — procedūra, lai grozītu direktīvas IV pielikumu,-  21. panta 6. punkta otrā daļa — procedūra, lai atjauninātu zināšanas un prasmes,-  21. panta 7. punkts — procedūra, lai atjauninātu direktīvas V pielikumu,-  25. panta 5. punkts — procedūra, lai atjauninātu specializēto ārstu apmācības minimālos periodus,-  26. panta 2. punkts — procedūra, lai iekļautu jaunas specialitātes medicīnas jomā,-  31. panta 2. punkta otrā daļa — procedūra, lai atjauninātu vispārējās aprūpes māsu apmācību,-  34. panta 2. punkta otrā daļa — procedūra, lai atjauninātu zobārstu apmācību,-  35. panta 2. punkta trešā daļa — procedūra, lai atjauninātu specializēto zobārstu apmācības minimālos periodus,-  38. panta 1. punkta otrā daļa — procedūra, lai atjauninātu veterinārārstu apmācību,-  40. panta 1. punkta trešā daļa — procedūra, lai atjauninātu vecmāšu apmācību,-  44. panta 2. punkta otrā daļa — procedūra, lai atjauninātu farmaceitu apmācību ,-  46. panta 2. punkts — procedūra, lai atjauninātu arhitektu zināšanas un prasmes,-  61. pants – atkāpes klauzula.2. Direktīvas 56. panta 3. un 4. punktu īsteno šādi:Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai.3. Direktīvas 57. panta pēdējo daļu īsteno šādi.Šveices norīkots koordinators informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai.4. Direktīvas 63. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz tiesību aktu un paziņojumiem, kas minēti 1.a punkta piektajā daļā. Direktīvas 58. un 64. pantu nepiemēro.c. II pielikuma 1. punktam pievieno šādu tekstu:Šveicē:-  Opticien diplômé, diplomierter Augenoptiker, ottico diplomato (optiķis, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 17 gadi, no kuriem vismaz 9 gadi ir pamatizglītības ieguve, 4 gadi — profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko 4 gadu mācekļa prakse vai darba prakse, no kuriem 2 gadus var apgūt pilna laika privātās izglītības apmācību, un visbeidzot — nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam pielāgot kontaktlēcas vai veikt redzes pārbaudi vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.-  Audioprothésiste avec brevet fédéral, Hörgeräte-Akustiker mit eidg. Fachausweis, audioprotesista con attestato professionale federale (dzirdes aparātu pielāgotājs, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācībām)Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 15 gadi, no kuriem vismaz 9 gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz 3 gadi — profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko 3 gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot — nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.-  Bottier-orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädie-Schuhmacher, calzolaio ortopedico diplomato (ortopēdisko apavu izgatavotājs, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 17 gadi, no kuriem vismaz 9 gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz 4 gadi — profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko 4 gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot — nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.-  Technicien dentiste, maître, Zahntechikermeister, odontotecnico, maestro (zobu tehniķis, kas ieguvis federālo augstākās profesionālās izglītības un apmācības diplomu)Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 18 gadi, no kuriem vismaz 9 gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz 4 gadi — profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko 5 gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot — nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.-  Orthopédiste diplômé, diplomierter Orthopädist/Bandagist, ortopedista diplomato (protēzists, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 18 gadi, no kuriem vismaz 9 gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz 4 gadi — profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, kam seko 5 gadu mācekļa prakse vai darba prakse, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot — nokārtots profesionālās augstākās izglītības eksāmens. Tas ļauj diploma turētājam strādāt šajā profesijā vai nu neatkarīgi, vai arī darbinieka statusā.d. II pielikuma 4. punktam pievieno šādu tekstu:Šveicē:-  Guide de montagne avec brevet fédéral, Bergführer mit eifg. Fachausweis, guida alpina con attestato professionale federale (kalnu gids, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 13 gadi, no kuriem vismaz 9 gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz 4 gadi — profesionālās izglītības ieguve kvalificēta speciālista uzraudzībā, tostarp privātās izglītības apmācība, un visbeidzot — nokārtots profesionālais eksāmens. Tas ļauj sertifikāta turētājam neatkarīgi strādāt šajā profesijā.-  Professeur de sports de neige avec brevet fédéral, Schneesportlehrer mit eidg. Fachausweis, Maestro di sport sulla neve con attestato professionale fédérale (ziemas sporta veidu pasniedzējs, kas ieguvis federālo speciālista sertifikātu par augstāko profesionālo izglītību un apmācību)Nepieciešama izglītība, kuras kopējais apmācību ilgums ir vismaz 15 gadi, no kuriem vismaz 9 gadi ir pamatizglītības ieguve, vismaz 4 gadi — profesionālās izglītības ieguve un apmācība, ko daļēji nodrošina darbavieta un daļēji profesionāla iestāde, vai 4 gadu darba pieredze, kam seko 2 gadu izglītība un mācekļa pieredze, un visbeidzot — nokārtots profesionālais eksāmens. Tas ļauj sertifikāta turētājam neatkarīgi strādāt šajā profesijā.e. V pielikuma 1.1. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |Šveice | Eidgenössisches Arztdiplom Diplôme fédéral de médecin Diploma federale di medico | Eidgenössisches Departement des Innern Département fédéral de l'intérieur Dipartimento federale dell'interno | 2002. gada 1. jūnijs |f. V pielikuma 1.2. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |Šveicē | Diplom als Facharzt Diplôme de médecin spécialiste Diploma di medico specialista | Eidgenössisches Departement des Innern und Verbindung der Schweizer Ärztinnen und Ärzte Département fédéral de l'intérieur et Fédération des médecins suisses Dipartimento federale dell'interno e Federazione dei medici svizzeri | 2002. gada 1. jūnijs |g. V pielikuma 1.3. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Nosaukums |Anestezioloģija Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |Šveice | Anästhesiologie Anesthésiologie Anestesiologia |Valsts | Diploma nosaukums |Vispārējā ķirurģija Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |Šveice | Chirurgie Chirurgie Chirurgia |Valsts | Nosaukums |Neiroķirurģija Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |Šveice | Neurochirurgie Neurochirurgie Neurochirurgia |Valsts | Nosaukums |Dzemdniecība un ginekoloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Gynäkologie und Geburtshilfe Gynécologie et obstétrique Ginecologia e ostetricia |Valsts | Nosaukums |Vispārējā (internā) medicīna Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |Šveice | Innere Medizin Médecine interne Medicina interna |Valsts | Nosaukums |Oftalmoloģija Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |Šveice | Ophthalmologie Ophtalmologie Oftalmologia |Valsts | Nosaukums |Otorinolaringoloģija Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |Šveice | Oto-Rhino-Laryngologie Oto-rhino-laryngologie Otorinolaringoiatria |Valsts | Nosaukums |Pediatrija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Kinder- und Jugendmedizin Pédiatrie Pediatria |Valsts | Nosaukums |Pulmonoloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Pneumologie Pneumologie Pneumologia |Valsts | Nosaukums |Uroloģija Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |Šveice | Urologie Urologie Urologia |Valsts | Nosaukums |Ortopēdija Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |Šveice | Orthopädische Chirurgie und Traumatologie des Bewegungsapparates Chirurgie orthopédique et traumatologie de l’appareil locomoteur Chirurgia ortopedica e traumatologia del sistema motorio |Valsts | Nosaukums |Patoloģiskā anatomija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Pathologie Pathologie Patologia |Valsts | Nosaukums |Neiroloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Neurologie Neurologie Neurologia |Valsts | Nosaukums |Psihiatrija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Psychiatrie und Psychotherapie Psychiatrie et psychothérapie Psichiatria e psicoterapia |Valsts | Nosaukums |Diagnostiskā radioloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Radiologie Radiologie Radiologia |Valsts | Nosaukums |Radioterapija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Radio-Onkologie/Strahlentherapie Radio-oncologie/radiothérapie Radio-oncologia/radioterapia |Valsts | Nosaukums |Plastiskā ķirurģija Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |Šveice | Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie Chirurgie plastique, reconstructive et esthétique Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica |Valsts | Nosaukums |Torakālā ķirurģija Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |Šveice | Herz- und thorakale Gefässchirurgie Chirurgie cardiaque et vasculaire thoracique Chirurgia del cuore e dei vasi toracici |Valsts | Nosaukums |Bērnu ķirurģija Minimālais apmācību ilgums: 5 gadi |Šveice | Kinderchirurgie Chirurgie pédiatrique Chirurgia pediatrica |Valsts | Nosaukums |Kardioloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Kardiologie Cardiologie Cardiologia |Valsts | Nosaukums |Gastroenteroloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Gastroenterologie Gastroentérologie Gastroenterologia |Valsts | Nosaukums |Reimatoloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Rheumatologie Rhumatologie Reumatologia |Valsts | Nosaukums |Hematoloģija Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |Šveice | Hämatologie Hématologie Ematologia |Valsts | Nosaukums |Endokrinoloģija Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |Šveice | Endokrinologie-Diabetologie Endocrinologie-diabétologie Endocrinologia-diabetologia |Valsts | Nosaukums |Fizioterapija Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |Šveice | Physikalische Medizin und Rehabilitation Médecine physique et réadaptation Medicina fisica e riabilitazione |Valsts | Nosaukums |Dermatoloģija un veneroloģija Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |Šveice | Dermatologie und Venerologie Dermatologie et vénéréologie Dermatologia e venerologia |Valsts | Nosaukums |Tropu medicīna Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Tropen- und Reisemedizin Médecine tropicale et médecine des voyages Medicina tropicale e medicina di viaggio |Valsts | Nosaukums |Bērnu psihiatrija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Kinder - und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie Psychiatrie et psychothérapie d’enfants et d’adolescents Psichiatria e psicoterapia infantile e dell’adolescenza |Valsts | Nosaukums |Nefroloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Nephrologie Néphrologie Nefralogia |Valsts | Nosaukums |Infekcijas slimības Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Infektiologie Infectiologie Malattie infettive |Valsts | Nosaukums |Sabiedrības medicīna Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Prävention und Gesundheitswesen Prévention et santé publique Prevenzione e salute pubblica |Valsts | Nosaukums |Farmakoloģija Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Klinische Pharmakologie und Toxikologie Pharmacologie et toxicologie cliniques Farmacologia e tossicologia cliniche |Valsts | Nosaukums |Arodmedicīna Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Arbeitsmedizin Médecine du travail Medicina del lavoro |Valsts | Nosaukums |Alergoloģija Minimālais apmācību ilgums: 3 gadi |Šveice | Allergologie und klinische Immunologie Allergologie et immunologie clinique Allergologia e immunologia clinica |Valsts | Nosaukums |Kodolmedicīna Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Nuklearmedizin Médecine nucléaire Medicina nucleare |Valsts | Diploma nosaukums |Zobu, mutes dobuma, sejas un žokļu ķirurģija (ārsta un zobārsta pamatapmācība) Minimālais apmācību ilgums: 4 gadi |Šveice | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie Chirurgie orale et maxillo-faciale Chirurgia oro-maxillo-facciale |h. V pielikuma 1.4. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |Šveice | Diplom als praktischer Arzt/praktische Ärztin Diplôme de médecin praticien Diploma di medico generico | Médecin praticien Praktischer Arzt Medico generico | 2002. gada 1. jūnijs |i. V pielikuma 2.2. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |Šveice | 1. Diplomierte Pflegefachfrau, diplomierter Pflegefachmann Infirmière diplômée et infirmier diplômé Infermiera diplomata e infermiere diplomato | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Pflegefachfrau, Pflegefachmann Infirmière, infirmier Infermiera, infermiere | 2002. gada 1. jūnijs |2. Bakalaura grāds veselības aprūpē | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Pflegefachfrau, Pflegefachmann Infirmière, infirmier Infermiera, infermiere | [Apvienotās komitejas lēmuma datums] |j. V pielikuma 3.2. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |Šveice | Eidgenössisches Zahnarztdiplom Diplôme fédéral de médecin-dentiste Diploma federale di medico-dentista | Eidgenössisches Departement des Innern Département fédéral de l’intérieur Dipartimento federale dell’interno | Zahnarzt Médecin-dentiste Medico-dentista | 2002. gada 1. jūnijs |k. V pielikuma 3.3. punktam pievieno šādu tekstu:Ortodontija |Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |Šveice | Diplom für Kieferorthopädie Diplôme fédéral d’orthodontiste Diploma di ortodontista | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 2002. gada 1. jūnijs |Orālā ķirurģija |Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Atsauces datums |Šveice | Diplom für Oralchirurgie Diplôme fédéral de chirurgie orale Diploma di chirurgia orale | Eidgenössisches Departement des Innern und Schweizerische Zahnärzte-Gesellschaft Département fédéral de l’intérieur et Société Suisse d’Odonto-stomatologie Dipartimento federale dell’interno e Società Svizzera di Odontologia e Stomatologia | 2004. gada 30. aprīlis |l. V pielikuma 4.2. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |Šveice | Eidgenössisches Tierarztdiplom Diplôme fédéral de vétérinaire Diploma federale di veterinario | Eidgenössisches Departement des Innern Département fédéral de l’intérieur Dipartimento federale dell’interno | 2002. gada 1. jūnijs |m. V pielikuma 5.2. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Profesionālais nosaukums | Atsauces datums |Šveice | Diplomierte Hebamme Sage-femme diplômée Levatrice diplomata | Schulen, die staatlich anerkannte Bildungsgänge durchführen Ecoles qui proposent des filières de formation reconnues par l'État Scuole che propongono dei cicli di formazione riconosciuti dallo Stato | Hebamme Sage-femme Levatrice | 2002. gada 1. jūnijs |n. V pielikuma 6.2. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces datums |Šveice | Eidgenössisches Apothekerdiplom Diplôme fédéral de pharmacien Diploma federale di farmacista | Eidgenössisches Departement des Innern Département fédéral de l’intérieur Dipartimento federale dell’interno | 2002. gada 1. jūnijs |o. V pielikuma 7.1. punktam pievieno šādu tekstu:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Iestāde, kas piešķir kvalifikāciju apliecinošo dokumentu | Kvalifikāciju apliecinošajam dokumentam pievienotais sertifikāts | Atsauces akadēmiskais gads |Šveice | Diploma di architettura (Arch. Dipl. USI) | Accademia di Architettura dell'Università della Svizzera Italiana | 1996.-1997. |Master of Arts BFH / HES-SO en architecture, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | - | 2007.-2008. |Master of Arts BFH / HES-SO in Architektur, Master of Arts BFH / HES-SO in Architecture | Haute école spécialisée de Suisse occidentale (HES-SO) together with Berner Fachhochschule (BFH) | 2007.-2008. |Master of Arts FHNW in Architektur | Fachhochschule Nordwestschweiz FHNW | - | 2007.-2008. |Master of Arts FHZ in Architektur | Fachhochschule Zentralschweiz (FHZ) | - | 2007.-2008. |Master of Arts ZFH in Architektur | Zürcher Fachhochschule (ZFH), Zürcher Hochschule für Angewandte Wissenschaften (ZHAW), Departement Architektur, Gestaltung und Bauingenieurwesen | - | 2007.-2008. |“Master of Science MSc in Architecture”, “Architecte (arch. dipl. EPF)” | Ecole Polytechnique Fédérale deLausanne | 2007.-2008. |Master of Science ETH in Architektur”, “MSc ETH Arch” | Eidgenössische Technische Hochschule Zurich | 2007.-2008. |p. VI pielikumu papildina šādi:Valsts | Kvalifikāciju apliecinošais dokuments | Atsauces akadēmiskais gads |Šveice | 1. Dipl. Arch. ETH, arch. dipl. EPF, arch. dipl. PF | 2004./2005. |2. Architecte diplômé EAUG | 2004./2005. |3. Architekt REG A Architecte REG A Architetto REG A | 2004./2005. |2.a. 377 L 0249 : Padomes 1977. gada 22. marta Direktīva 77/249/EEK par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 78, 26.3.1977., 17. lpp.),kurā grozījumi ieviesti ar:-  1 79 H: aktu par Grieķijas Republikas pievienošanās Eiropas Kopienām nosacījumiem un Līgumu pielāgojumiem (OV L 291, 19.11.1979., 91. lpp.),-  1 85 I: aktu par Spānijas Karalistes un Portugāles Republikas pievienošanās Eiropas Kopienām nosacījumiem (OV L 302, 15.11.1985., 160. lpp.),-  Padomes Lēmumu 95/1/EK, Euratom , EOTK, ar ko pielāgo dokumentus par jaunu dalībvalstu pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.),-  Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās līgumu un aktu par pievienošanās nosacījumiem (OV L 236, 23.9.2003., 17 un 33. lpp.),-  Padomes 2006. gada 20. novembra Direktīvu 2006/100/EK, ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.).b. Saskaņā ar šo nolīgumu direktīvu pielāgo šādi.1. Direktīvas 1. panta 2. punktam pievieno šādu tekstu:Šveice:Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, FürsprechAvocatAvvocato.2. Direktīvas 8. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz tiesību aktu, kas minēts 2.a punktā.3.a. 398 L 0005 : Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/5/EK par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēšanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija (OV L 77, 14.3.1998., 36. lpp.),kurā grozījumi ieviesti ar:-  Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās līgumu un aktu par pievienošanās nosacījumiem (OV L 236, 23.9.2003., 17 un 33. lpp.),-  Padomes 2006. gada 20. novembra Direktīvu 2006/100/EK, ar ko pielāgo dažas direktīvas personu pārvietošanās brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 141. lpp.).b. Saskaņā ar šo nolīgumu direktīvu pielāgo šādi:1. Direktīvas 1. panta 2. punkta a) apakšpunktā pievieno šādu tekstu:Šveice:Advokat, Rechtsanwalt, Anwalt, Fürsprecher, FürsprechAvocatAvvocato.2. Direktīvas 16. un 17. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz tiesību aktu, kas minēts 3.a punktā.3. Direktīvas 14. pantu īsteno šādi:Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai.4.a. 374 L 0556 : Padomes 1974. gada 4. jūnija Direktīva 74/556/EEK, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par pagaidu pasākumiem attiecībā uz darbībām ar toksiskiem produktiem, to tirdzniecību un izplatīšanu, kā arī attiecībā uz darbībām saistībā ar šādu produktu profesionālu izmantošanu, tostarp starpniecību (OV L 307, 18.11.1974., 1. lpp.).b. Saskaņā ar šo nolīgumu direktīvu pielāgo šādi.1. Direktīvas 4. panta 3. punktu īsteno šādi:Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai.2. Direktīvas 7. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz tiesību aktu, kas minēts 4.a punktā.5.a. 374 L 0557: Padomes 1974. gada 4. jūnija Direktīva 74/557/EEK par to, kā nodrošināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību attiecībā uz pašnodarbinātu personu un starpnieku darbību toksisku produktu tirdzniecībā un izplatīšanā (OV L 307, 18.11.1974., 5. lpp.),b. kurā grozījumi izdarīti ar:-  Padomes Lēmumu 95/1/EK, Euratom , EOTK, ar ko pielāgo dokumentus par jaunu dalībvalstu pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L 1, 1.1.1995., 1. lpp.),-  Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās līgumu un aktu par pievienošanās nosacījumiem (OV L 236, 23.9.2003., 17 un 33. lpp.),-  Padomes 2006. gada 20. novembra Direktīvu 2006/101/EK, ar ko pielāgo Direktīvas 73/239/EEK, 74/557/EEK un 2002/83/EK pakalpojumu sniegšanas brīvības jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 238. lpp.).c. Saskaņā ar šo nolīgumu direktīvu pielāgo šādi.1. Šveicē:Visi produkti un toksiskas vielas, kas noteiktas likumā par indīgajām vielām (federālo likumu klasificēts sarakts (CC) 813.1) un jo īpaši ar to saistītajos rīkojumos (CC 813) un videi indīgas vielas (CC 814.812.31, 814.812.32 un 814.812.33)2. Direktīvas 7. panta 5. punktu īsteno šādi:Komisija informē dalībvalstis par Šveices norīkotajām kompetentajām iestādēm un koordinatoru, tiklīdz Šveice ir informējusi Komisiju un nosūtījusi kopiju Apvienotajai komitejai.3. Direktīvas 8. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz tiesību aktu, kas minēts 5.a punktā.6.a. 386 L 0653: Padomes 1986. gada 18. decembra Direktīva 86/653/EEK par dalībvalstu tiesību aktu koordinēšanu attiecībā uz pašnodarbinātiem tirdzniecības pārstāvjiem (OV L 382, 31.12.1986., 17. lpp.).b. Saskaņā ar šo nolīgumu direktīvu pielāgo šādi:Direktīvas 22. pantu nepiemēro. Tomēr Šveices norīkotais koordinators saskaņā ar Direktīvas 2005/36/EK 56. pantu informē Komisiju, kopiju nosūtot Apvienotajai komitejai, par tiesību aktiem, kuri pieņemti, pamatojoties uz tiesību aktu, kas minēts 6.a punktā.B IEDAĻA. TIESĪBU AKTI, KO LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES ŅEM VĒRĀLīgumslēdzējas puses ņem vērā šādus tiesību aktus:7. 389 X 0601 : Komisijas 1989. gada 8. novembra Ieteikums 89/601/EEK par veselības aprūpes personāla apmācību ar vēzi saistītos jautājumos (OV L 346, 27.11.1989., 1. lpp.).”B PIELIKUMSEIROPAS SAVIENīBAS PADOMES DEKLARāCIJAsaistībā ar deklarāciju par Šveices dalību komitejāsKoordinatoru grupa augstākās izglītības diplomu savstarpējai atzīšanai, kas minēta trešajā ievilkumā deklarācijā par Šveices dalību komitejās (OV L 114, 30.4.2002., 72. lpp.), ir aizstāta ar koordinatoru grupu profesionālo kvalifikāciju atzīšanai, kas izveidota ar Komisijas 2007. gada 19. marta Lēmumu 2007/172/EK par koordinatoru grupas izveidošanu profesionālo kvalifikāciju atzīšanai (OV L 79, 20.3.2007., 38. lpp.).[1] OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.[2] OV L 352, 27.11.2004., 129. lpp.[3] OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 7.8.2017
            COM(2017) 416 final
            2017/0187(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kāda Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē saistībā ar plānoto lēmumu par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu vēl par diviem gadiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.1992. gada Starptautiskais cukura nolīgums

               1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma (“nolīgums”) mērķis ir nodrošināt ciešāku starptautisko sadarbību cukura un ar cukuru saistītos jautājumos visā pasaulē, izveidot forumu starpvaldību apspriedēm par cukuru un par veidiem, kā uzlabot pasaules cukura nozares ekonomiku, atvieglot tirdzniecību, vācot un sniedzot informāciju par pasaules cukura un citu saldinātāju tirgu, un veicināt lielāku pieprasījumu pēc cukura, jo īpaši netradicionāliem lietojumiem. Nolīgums stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība ir nolīguma
                  1
                puse.

               2.2.Starptautiskā Cukura padome

               Starptautiskā Cukura padome ir struktūra, kas atbild par visu nolīguma normu izpildei vajadzīgo funkciju veikšanu. Tā pieņem noteikumus un normas, tostarp padomes un tās komiteju reglamentu un organizācijas noteikumus par finansēm un personālu. Padome kārto vajadzīgo uzskaiti un publicē gada ziņojumu un citu informāciju, ja to uzskata par lietderīgu.

               Nolīguma locekļiem kopā ir 2000 balsu. Katram nolīguma loceklim ir konkrēts balsu skaits, ko katru gadu koriģē pēc nolīgumā noteiktiem kritērijiem. Visus padomes lēmumus principā pieņem vienprātīgi, ja vien nolīgumā nav noteikts citādi. Ja vienprātību nav iespējams panākt, lēmumus pieņem ar vienkāršu balsu vairākumu, ja vien nolīgumā nav paredzēts kvalificēts balsu vairākums.

               2.3.Plānotais Starptautiskās Cukura padomes akts

               Pēc 2017. gada 22. jūnijā notikušās 51. sesijas Starptautiskajai Cukura padomei ir jāpieņem lēmums par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu vēl par 2 gadiem (“plānotais akts”). Lēmums tiks pieņemts rakstiskā procedūrā.

               Plānotais akts pusēm būs saistošs saskaņā ar nolīguma 45. panta 2. punktu, kurā noteikts: “Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pagarināt šā nolīguma termiņu pēc 1995. gada 31. decembra uz secīgiem periodiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem. Ikviens loceklis, kas šādai nolīguma pagarināšanai nepiekrīt, par to rakstiski informē padomi un no pagarinājuma perioda sākuma pārtrauc būt šā nolīguma puse.”

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (turpmāk “nolīgums”) Kopiena noslēdza ar Lēmumu 92/580/EEK, un tas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī uz trīs gadu periodu līdz 1995. gada 31. decembrim. Kopš tā laika nolīguma termiņš ir ticis regulāri pagarināts par turpmākiem divu gadu periodiem. Pēdējo reizi nolīguma termiņu ar Starptautiskās Cukura padomes lēmumu pagarināja 2015. gada jūnijā, un tas būs spēkā līdz 2017. gada 31. decembrim. Eiropas Savienības interesēs ir vēlreiz pagarināt nolīguma termiņu ilgākais par diviem gadiem.

               Nolīguma termiņa pagarināšana nozīmē, ka ES turpinās veikt ieguldījumu nolīguma administratīvajā budžetā, un tai ir juridiskas sekas. Minētais ieguldījums ir paredzēts ES budžeta pozīcijā 05 06 01 (Starptautiskie nolīgumi par lauksaimniecību).

               Šā priekšlikuma mērķis ir lūgt Padomi pilnvarot Komisiju Savienības vārdā rakstiski informēt Starptautisko Cukura padomi par to, ka Savienība atbalsta nolīguma termiņa pagarināšanu ilgākais līdz 2019. gada 31. decembrim.

               Tā kā nolīguma termiņa pagarināšana rada juridiskas sekas Savienībai, ir vajadzīga Savienības nostāja.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Starptautiskā Cukura padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu.

               Akts, kuru Starptautiskā Cukura padome ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Plānotais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar nolīguma 45. panta 2. punktu.

               Plānotais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tātad ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumiem, kurus pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir plānotajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja plānotajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tātad ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2017/0187 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)1992. gada Starptautiskais cukura nolīgums (“nolīgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu 92/580/EEK
                  3
               , un tas stājās spēkā 1993. gada 1. janvārī uz trīs gadu periodu līdz 1995. gada 31. decembrim. Kopš tā laika nolīguma termiņš ir ticis regulāri pagarināts par turpmākiem divu gadu periodiem. Pēdējo reizi to ar Starptautiskās Cukura padomes lēmumu pagarināja 2015. gada jūnijā
                  4
               , un tas ir spēkā līdz 2017. gada 31. decembrim.

               (2)Nolīguma 45. panta 2. punktā noteikts, ka Starptautiskā Cukura padome “ar kvalificētu balsu vairākumu var pagarināt šā nolīguma termiņu pēc 1995. gada 31. decembra uz secīgiem periodiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem. Ikviens loceklis, kas šādai nolīguma pagarināšanai nepiekrīt, par to rakstiski informē padomi un no pagarinājuma perioda sākuma pārtrauc būt šā nolīguma puse.”

               (3)Pēc 2017. gada 22. jūnijā notikušās 51. sesijas Starptautiskajai Cukura padomei ir jāpieņem lēmums par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu vēl par 2 gadiem (“plānotais akts”). Lēmums tiks pieņemts rakstiskā procedūrā.

               (4)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē, jo nolīguma termiņa pagarinājums būs Savienībai saistošs.

               (5)Eiropas Savienības interesēs ir vēlreiz pagarināt nolīguma termiņu ilgākais par diviem gadiem.

               (6)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 1. punktu Savienība Starptautiskajā Cukura padomē ir jāpārstāv Komisijai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Rakstiskā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem pēc Starptautiskās Cukura padomes 51. sesijas, ir šāda:

               pilnvarot Komisiju ieņemt nostāju par labu 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa turpmākai pagarināšanai ilgākais par diviem gadiem.

                2. pants

               Pēc Starptautiskās Cukura padomes akta pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                        FINANŠU PĀRSKATS

                        Fin Stat/17/MK/ig/

                        rev1_3163147

                        agri.ddg3.g.4(2017)3127013

                        6.221.2017.1

                        DATUMS: 11.07.2017.

                        1.

                        BUDŽETA POZĪCIJA

                        05 06. nodaļa – POLITIKAS JOMAS “LAUKSAIMNIECĪBA UN LAUKU ATTĪSTĪBA” STARPTAUTISKIE ASPEKTI

                        05 06 01 – Starptautiskie nolīgumi par lauksaimniecību

                        APROPRIĀCIJAS

                        B2017: EUR 8 105 849

                        BP2018: EUR 7 228 000

                        2.

                        NOSAUKUMS
                           Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma termiņa pagarināšanu

                        3.

                        JURIDISKAIS PAMATS: Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pants saistībā ar 218. panta 9. punktu.

                        4.

                        MĒRĶI

                        Pagarināt spēkā esošā Starptautiskā cukura nolīguma termiņu vēl par diviem gadiem (1.1.2018.–31.12.2019.). (2017. gadā ietekmes nav)

                        5.

                        FINANSIĀLĀ IETEKME

                        12 MĒNEŠU PERIODS

                           (milj. EUR)

                        KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS

                        2017

                        (milj. EUR)

                        NĀKAMAIS FINANŠU GADS

                        2018 (milj. EUR)

                        5.0.

                        IZDEVUMI

                        -
                              KO SEDZ NO ES BUDŽETA
                           (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES PASĀKUMI)

                        -
                              VALSTU IESTĀDES

                        -
                              CITI

                           0,49

                        5.1.

                        IEŅĒMUMI

                        -
                              ES PAŠU RESURSI
                           (NODEVAS/MUITAS NODOKĻI)

                        -
                              VALSTS

                        2019

                        (milj. EUR)

                        5.0.1.

                        PAREDZAMIE IZDEVUMI

                        0,57

                        5.1.1.

                        PAREDZAMIE IEŅĒMUMI

                        5.2.

                        APRĒĶINA METODE: aplēsts, balstoties uz pieņēmumu par ES balsu skaitu (mainās katru gadu), par paredzamo summu, kas būs jāmaksā par vienu balsi (GBP).

                        6.0.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ?

                        JĀ NĒ

                        6.1.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS?

                        6.2.

                        VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS?

                        6.3.

                        VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS?

                        JĀ NĒ

                        Faktiski samaksātā summa var mainīties atkarībā no galīgā balsu skaita, kas tiek piešķirts ES, no maksājamās summas par vienu balsi (GBP) un no EUR/GBP maiņas kursa.

                     (1)
                  Padomes 1992. gada 13. novembra Lēmums 92/580/EEK (OV L 379, 23.12.1992., 15. lpp.).

                     (2)
                  Lieta C-399/12, Vācija/Padome (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)
                  OV L 379, 23.12.1992., 15. lpp.

                     (4)
                  OV L 234, 8.9.2015., 6. lpp.