				|

		52013PC0095

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar kuru izveido Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas /* COM/2013/095 final - 2013/0057 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Savā 2008. gada
13. februāra paziņojumā „Sagatavojot nākamos
soļus robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā”[1] Komisija ierosināja
izveidot ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS). Šāda
sistēma pamatā balstās uz elektronisku reģistru, kurā
tiek reģistrēti visu trešo valstu valstspiederīgo, kuri ielaisti
īstermiņa uzturēšanās nolūkā, ieceļošanas un
izceļošanas datumi un vietas.
Šo priekšlikumu apstiprināja Stokholmas
programmā[2],
par kuru Eiropadome vienojās 2009. gada decembrī.
Pēc Eiropadomes 2011. gada 23. un
24. jūnija sanāksmes, kurā tika prasīts ātri
virzīt uz priekšu viedrobežu tiesību aktu kopumu, t.i., darbu pie
Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) un Reģistrēto
ceļotāju programmas (RCP) tiesību aktu priekšlikumiem[3], Komisija 2011. gada
25. oktobrī publicēja paziņojumu[4] par IIS un RCP īstenošanas
iespējamiem risinājumiem.
Šis priekšlikums tiek iesniegts kopā ar
priekšlikumu izveidot Reģistrēto ceļotāju programmu un
priekšlikumu izdarīt grozījumus Kopienas Kodeksā par
noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār
robežām (Šengenas Robežu kodeksā)[5]
saistībā ar abu jauno sistēmu darbību. Ietekmes
novērtējums tiek sniegts par katru sistēmu.
·      Vispārīgais konteksts
Saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu
ES pilsoņi un citas personas, kas bauda brīvas
pārvietošanās tiesības saskaņā ar Savienības
tiesību aktiem (piemēram, ES pilsoņu ģimenes locekļi),
šķērsojot ārējās robežas, gan ieceļojot, gan
izceļojot, ir pakļauti minimuma pārbaudei, kas sastāv no
ceļošanas dokumenta verifikācijas, lai pārliecinātos par
personas identitāti. Taču, ieceļojot visiem pārējiem
trešo valstu valstspiederīgajiem, ir jāveic rūpīga
pārbaude, kurā pārbauda viņu uzturēšanās
mērķi, vai viņiem ir pietiekami iztikas līdzekļi,
kā arī veic meklēšanu Šengenas informācijas
sistēmā (SIS) un valstu datubāzēs.
Šengenas Robežu kodeksā nav noteikumu par
ceļotāju pārrobežu pārvietošanās
reģistrēšanu. Pašlaik spiedoga iespiešana ceļošanas
dokumentā ir vienīgais veids, kā norādīt
ieceļošanas un izceļošanas datumus, kurus robežsargi un
imigrācijas iestādes var izmantot, lai aprēķinātu
trešās valsts valstspiederīgā uzturēšanās ilgumu
Šengenas zonā, kurš nedrīkst pārsniegt 90 dienas
180 dienu periodā. Citi pasākumi un līdzekļi, kas ir
pieejami robežšķērsošanas vietās, piemēram datubāzes (SIS
un Vīzu informācijas sistēma – VIS), kurās dati
obligāti jāaplūko, personai ieceļojot, taču
izceļojot – ne, nav paredzētas robežšķērsošanu
reģistrēšanai un nevar pildīt šādu funkciju. VIS galvenais
nolūks ir dot iespēju pārbaudīt vīzas pieteikuma
vēsturi un, personai ieceļojot, pārbaudīt, vai persona, kas
pie robežas uzrāda vīzu, ir tā pati persona, kurai vīza ir
izsniegta.
Pašlaik nav elektronisku līdzekļu,
lai pārbaudītu vai, kur un kad trešās valsts
valstspiederīgais ir ieceļojis Šengenas zonā vai izceļojis
no tās. Grūtības saistībā ar trešo valstu
valstspiederīgo atļautas uzturēšanās uzraudzību rada
arī spiedogu izmantošana un to kvalitāte (piemēram,
lasāmība, uzturēšanās aprēķināšanas ilgais
process, daļēja un pilnīga viltošana).
Minēto iemeslu dēļ pašlaik nav
saskanīga ES mēroga reģistra par ceļotāju
ieceļošanu Šengenas zonā un izceļošanu no tās, un
tādējādi dalībvalstīm nav uzticamu līdzekļu,
lai noteiktu, vai trešās valsts valstspiederīgais ir pārsniedzis
atļauto uzturēšanās ilgumu. Trīspadsmit
dalībvalstīm[6]
ir pašām savas ieceļošanas/izceļošanas sistēmas, kurās
tiek vākti ceļotāju burtciparu dati. Visas
13 dalībvalstis atļauj piekļuvi robežpārvaldības,
kā arī tiesībaizsardzības nolūkos. Ja persona
likumīgi izceļo no tās pašas dalībvalsts, caur kuru tā
ieceļoja, minētās sistēmas konstatē atļautā
uzturēšanās termiņa pārsniegšanu. Atskaitot minēto,
nav iespēju izmantot šādas sistēmas, lai atklātu personas,
kas pārsniegušas atļauto uzturēšanās termiņu, jo
ieceļošanas un izceļošanas ierakstus nevar salīdzināt, ja
persona izceļo no Šengenas zonas caur citu dalībvalsti nekā
tā dalībvalsts, caur kuru viņa ieceļoja un kurā viņas
ieceļošana tika reģistrēta.
Tāpat nepastāv arī uzticami
dati par to, cik nelikumīgo imigrantu pašlaik uzturas ES. Piesardzīgas
aplēses par nelikumīgo imigrantu skaitu ES svārstās
robežās no 1,9 līdz 3,8 miljoniem. Valda vispārīga
vienprātība, ka nepārprotams vairākums nelikumīgo
imigrantu ir tā sauktie atļautā uzturēšanās termiņa
pārsniedzēji, proti, personas, kuras ir likumīgi
ieceļojušas īstermiņa uzturēšanās nolūkā un
kurām vajadzības gadījumā ir bijusi derīga vīza,
bet kuras pēc tam ir palikušas ES pēc viņām
atļautā uzturēšanās termiņa beigām. Attiecībā
uz nelikumīgo migrantu aizturēšanu[7]
2010. gadā ES kopumā (ES-27) tika aizturētas
505 220 personas, kas, salīdzinot ar iepriekš
minētajām aplēsēm, liecina, ka aizturēta tiek vien
neliela daļa personu, kas pārsniedz atļauto
uzturēšanās termiņu.
Ja trešo valstu valstspiederīgie pēc
ieceļošanas Šengenas zonā iznīcina savus dokumentus, ir
ļoti svarīgi, lai iestādēm būtu piekļuve
uzticamai informācijai, lai noteiktu šādu personu identitāti.
Šim priekšlikumam pievienotais tiesību
akta finanšu pārskats ir balstīts uz pētījumu par IIS un
RCP izmaksām, ko veicis ārējs līgumdarba veicējs.
Šā priekšlikuma Eiropas Parlamenta un
Padomes regulai mērķi ir šādi:
–
radīt IIS un izveidot juridisku pamatu
tehniskās sistēmas izstrādei un īstenošanai;
–
noteikt IIS izmantošanas mērķi,
kārtību un pienākumus saistībā ar to;
–
uzticēt Aģentūrai lielapjoma IT
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības,
drošības un tiesiskuma telpā[8]
(Aģentūrai) centrālās sistēmas izstrādi un
darbības pārvaldību.
Šī regula ir IIS tiesiskā
regulējuma pamatinstruments. Lai papildinātu minēto tiesisko
regulējumu, vienlaikus ar šo priekšlikumu tiek iesniegts priekšlikums
grozīt Šengenas Robežu kodeksu attiecībā uz sistēmas
izmantošanu robežu pārvaldības procesa ietvaros.
IIS nolūks būs uzlabot
ārējo robežu pārvaldību un cīņu pret
nelikumīgo migrāciju, nodrošinot sistēmu, kura
·      aprēķina katra ceļotāja atļauto
uzturēšanās termiņu; tostarp, ja ceļotājs ir bieži
apmeklējis Šengenas zonu, paredzēts, personai ieceļojot,
ātri un precīzi aprēķināt, cik dienas ir atlikušas no
maksimāli atļautajām 90 dienām 180 dienu periodā; bet,
personai izceļojot, pārbaudīt, vai ceļotājs ir
ievērojis atļauto uzturēšanās termiņu; un
teritorijā, attiecībā uz pārbaužu veikšanu trešo valstu
valstspiederīgajiem, lai pārbaudītu viņu
uzturēšanās likumību;
·      palīdz identificēt personas, kas, iespējams, neatbilst
vai vairs neatbilst nosacījumiem attiecībā uz ieceļošanu
vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā; tas jo īpaši
attiecas uz personām, par kurām teritorijā veikto pārbaužu
laikā tiek konstatēts, ka tām nav ceļošanas dokumentu vai
kādu citu identifikācijas līdzekļu;
·      sniedz atbalstu trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un
izceļošanas reižu analīzei; tas jo īpaši ietver skaidras ainas
apzināšanos par ceļošanas plūsmām pie ārējām
robežām un to personu skaitu, kas pārsniedz atļauto
uzturēšanās termiņu, dalot, piemēram, pēc
ceļotāju valstspiederības.
Sistēmas paredzētā ietekme tiek
sīkāk novērtēta un izklāstīta ietekmes
novērtējumā, un to var apkopot šādi:
·      precīzas informācijas ātra sniegšana robežsargiem
robežpārbaužu laikā, aizstājot pašreizējo lēno un
neuzticamo sistēmu, kurā pasēs manuāli tiek iespiests
spiedogs; tas ļaus gan labāk uzraudzīt atļauto
uzturēšanos, gan efektīvāk veikt robežpārbaudes;
·      precīzas informācijas sniegšana ceļotājiem par
viņiem atļautās uzturēšanās maksimālo ilgumu;
·      precīzas informācijas sniegšana par to, kuras personas
pārsniedz atļautās uzturēšanās termiņu,
tādējādi sniedzot atbalstu kontrolei teritorijā un
nelikumīgo migrantu aizturēšanai;
·      atbalsts nelikumīgo migrantu identificēšanai; IIS
glabājot biometriskos datus par visām personām, uz kurām
neattiecas vīzas prasība, un ņemot vērā, ka vīzas
turētāju biometriskie dati tiek glabāti VIS, dalībvalstu
iestādes varēs identificēt visus teritorijā atklātos
nelikumīgos migrantus bez dokumentiem, kuri ārējo robežu ir
šķērsojuši likumīgi; tas savukārt veicinās atgriešanas
procesu;
·      sistēmas veiktā analīze ļaus īstenot uz
pierādījumiem balstītu pieeju, piemēram, vīzu
politikai, jo IIS sniegs precīzus datus par to, vai konkrētas valsts
valstspiederīgie rada problēmas saistībā ar
atļautā uzturēšanās termiņa pārsniegšanu, kas
būtu svarīgs elements, lemjot par to, vai attiecībā uz
konkrēto trešo valsti noteikt vai attiecīgā gadījumā
atcelt vīzas prasību;
·      atceļot spiedogu manuālu iespiešanu pasēs robežpārbaudes
laikā, kļūs iespējams nodrošināt pilnībā
automatizētu robežkontroli attiecībā uz dažiem trešo valstu
valstspiederīgajiem saskaņā ar nosacījumiem, kas
paredzēti Reģistrēto ceļotāju programmas
priekšlikumā, kurš tiek iesniegts vienlaikus ar šo priekšlikumu.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK)
Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas
reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas
Robežu kodekss).
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.
1931/2006, ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie
dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza
Šengenas Konvencijas noteikumus.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK)
Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu
apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar
īstermiņa vīzām (VIS regula).
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr.
810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES)
Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības,
drošības un tiesiskuma telpā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Tā ir aprakstīta pievienotajā
ietekmes novērtējumā.
·      Ietekmes novērtējums
Pirmais ietekmes novērtējums[9] tika veikts
2008. gadā, gatavojot Komisijas paziņojumu par šo tematu, bet
otrais tika pabeigts 2012. gadā[10].
Pirmajā novērtējumā tika analizēti politikas
risinājumi un to paredzamā ietekme, un tika secināts, ka
būtu jāveido IIS.
Pēc apspriešanās un
iepriekšējas caurlūkošanas pēdējā minētajā
ietekmes novērtējumā tika analizēti īstenošanas
galvenie iespējamie risinājumi.
Dažādu risinājumu un
apakšrisinājumu analīze liecināja, ka vēlamajam
risinājumam attiecībā uz IIS vajadzētu būt šādam.
IIS tiks izstrādāta kā
centralizēta sistēma, kura sastāv gan no burtciparu, gan
biometriskiem datiem. Datu glabāšanas laiks parastos gadījumos
būtu seši mēneši, bet atļautā uzturēšanās
termiņa pārsniegšanas gadījumā – pieci gadi.
Uz biometrisko datu izmantošanu attiektos
trīs gadus ilgs pārejas periods, lai dalībvalstis varētu
pielāgot procesus robežšķērsošanas vietās.
Pēc divu gadu perioda IIS būtu
jāizvērtē, un šajā kontekstā Komisija īpaši
izvērtētu iespēju paredzēt piekļuvi sistēmai
tiesībaizsardzības nolūkos, kā arī datu
glabāšanas laiku, ņemot vērā arī pieredzi, kas
saistībā ar šādu piekļuvi gūta VIS. Vajadzības
gadījumā izvērtējumam tiktu pievienots Komisijas
priekšlikums izdarīt grozījumus regulā, lai noteiktu šādas
piekļuves nosacījumus. Minētie nosacījumi būtu stingri
jānosaka, lai nodrošinātu precīzu datu aizsardzības
režīmu, un tos varētu izstrādāt, par paraugu ņemot VIS
tiesiskajā regulējumā paredzētos nosacījumus.
Ietekmes novērtējuma padome (IAB)
pārskatīja ietekmes novērtējuma projektu un sniedza savu
atzinumu 2012. gada 14. martā un 2012. gada
8. jūnijā (par pārskatīto redakciju). Ziņojuma
pārskatītajā redakcijā tika ņemti vērā
ieteikumi uzlabojumiem. Konkrēti, tika veiktas šādas izmaiņas: ir
sniegta papildu informācija par apspriešanos ar ieinteresētajām
personām; ir pārskatīts un vienkāršots
vispārējais pamatojums; problēmu definīcijas ir
izvērstākas un sīkākas gan attiecībā uz
nelikumīgās migrācijas vispārīgo problēmu, gan
konkrētām īstenošanas problēmām; ir paplašināts
pamatscenārijs, lai labāk aprakstītu notikumu gaitu, ja ES
neveiktu turpmāku rīcību; risinājumi ir
pārstrukturēti un vienkāršoti; risinājumu
novērtējums ir uzlabots un veikts loģiskāk, parādot,
kuri risinājumi ir saistīti un kuri ne; ir plašāk izskaidrota
izmaksu aprēķina metode; vēlamā risinājuma
analīze un apraksts ir pārskatīts un tiešāk sasaistīts
ar datiem, kas būs pieejami turpmāk.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·      Ierosināto darbību kopsavilkums
Jādefinē IIS mērķis,
funkcijas un pienākumi. Turklāt nepieciešams pilnvarot
Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības
pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma
telpā izstrādāt sistēmu un pārvaldīt tās
darbību. Priekšlikuma sīks izskaidrojums pa pantiem ir pieejams
atsevišķā Komisijas dienestu darba dokumentā.
·      Juridiskais pamats
Šīs regulas juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pants un
77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts. Līguma 77. panta
2. punkta b) un d) apakšpunkts ir atbilstīgs juridiskais pamats, lai
turpmāk noteiktu pasākumus attiecībā uz dalībvalstu
ārējo robežu šķērsošanu un izstrādātu standartus
un procedūras, kas dalībvalstīm jāievēro, veicot
personu pārbaudes pie šādām robežām. Līguma
74. pants ir atbilstīgs juridiskais pamats IIS izveidei un
uzturēšanai un informācijas apmaiņas procedūrām starp
dalībvalstīm, nodrošinot sadarbību starp dalībvalstu
attiecīgajām iestādēm, kā arī starp
minētajām iestādēm un Komisiju jomās, uz kurām
attiecas Līguma V sadaļa.
·      Subsidiaritātes princips
Saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 77. panta 2. punkta b) apakšpunktu
Savienībai ir tiesības pieņemt pasākumus
attiecībā uz personu pārbaudēm un dalībvalstu
ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību. Pašreizējos
ES noteikumus par dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu
nepieciešams grozīt, lai ņemtu vērā to, ka pašlaik nav
uzticamu līdzekļu, lai uzraudzītu to trešo valstu
valstspiederīgo pārvietošanos, kuri ir uzņemti
īstermiņa uzturēšanās nolūkā, ņemot
vērā pašreizējo sarežģīto un laikietilpīgo
spiedoga iespiešanas pienākumu, kas nav pietiekams, lai dalībvalstu
iestādes, veicot ceļotāja pārbaudi pie robežas vai
pārbaudes valstu teritorijā, varētu izvērtēt
atļauto uzturēšanās termiņu, kā arī valstu
sistēmu ļoti niecīgo noderīgumu šādu mērķu
sasniegšanā zonā bez iekšējās robežkontroles.
Lai uzlabotu migrācijas
pārvaldības efektivitāti, vajadzētu būt pieejamai
informācijai par to, kas atrodas ES teritorijā un kas ievēro
maksimāli atļauto īstermiņa uzturēšanās termiņu
– 90 dienas 180 dienu laikā, par atļauto uzturēšanās
termiņu pārsniedzošo ceļotāju valstspiederību un
piederību grupai (kurai vīza nav vajadzīga/vīza ir
vajadzīga), un kura vajadzīga izlases kārtībā
teritorijā veiktu pārbaužu atbalstam, lai atklātu personas, kas
uzturas nelikumīgi.
Ir nepieciešams kopīgs režīms, lai
izveidotu saskaņotus noteikumus par pārrobežu pārvietošanās
reģistrēšanu un atļautās uzturēšanās
uzraudzību Šengenas zonā kopumā.
Tādējādi dalībvalstis,
rīkojoties atsevišķi, nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma
mērķus.
·      Proporcionalitātes princips
Līguma par Eiropas Savienību
5. pantā noteikts, ka Savienības rīcība ir
samērīga ar Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Šīs
ES rīcības izvēlētajam veidam jārada iespēja
sasniegt priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas
efektīvāk. Ar ierosināto iniciatīvu tiek turpmāk
pilnveidots Šengenas acquis, lai nodrošinātu, ka kopīgi
noteikumi pie ārējām robežām tiek piemēroti
vienādi visās Šengenas dalībvalstīs. Tā izveido
instrumentu, kas sniegs Eiropas Savienībai informāciju par to, cik
trešo valstu valstspiederīgo ieceļo ES teritorijā un izceļo
no tās, kam ir neatsverama nozīme ilgtspējīgas un uz
pierādījumiem balstītas politikas veidošanā migrācijas
un vīzu jomā. Turklāt tā ir proporcionāla
attiecībā uz personas datu aizsardzību, jo tā neprasa
vākt un glabāt vairāk datu un uz ilgāku laiku nekā tas
ir absolūti nepieciešams, lai sistēma varētu darboties un
pildīt savus mērķus. Tā ir proporcionāla arī
izmaksu ziņā, ņemot vērā to, kāds ieguvums no
sistēmas būs visām dalībvalstīm attiecībā uz
kopīgās ārējās robežas pārvaldību un
virzību uz kopīgu ES migrācijas politiku.
Tādējādi priekšlikums ir
saskaņā ar proporcionalitātes principu.
·      Juridiskā instrumenta izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda/-u iemesla/-u dēļ.
Ar šo priekšlikumu tiks izveidota
centralizēta sistēma, ar kuras starpniecību dalībvalstis
sadarbosies cita ar citu, tādēļ ir nepieciešama kopīga
arhitektūra un darbības noteikumi. Turklāt tajā tiks
paredzēti noteikumi par robežpārbaudēm pie ārējām
robežām, kas visās dalībvalstīs ir vienādas. Tādējādi
par juridisko instrumentu var izvēlēties vienīgi regulu.
·      Pamattiesības
Ierosinātā regula ietekmē
pamattiesības, jo īpaši tiesības uz personas datu
aizsardzību (ES Pamattiesību hartas 8. pants), tiesības uz
brīvību un drošību (Hartas 6. pants), privātās un
ģimenes dzīves neaizskaramību (Hartas 7. pants),
patvēruma tiesības (Hartas 18. pants) un aizsardzību
pārvietošanas, izraidīšanas un izdošanas gadījumā (Hartas
19. pants).
Priekšlikumā ir ietverti aizsardzības
pasākumi attiecībā uz personas datiem, īpaši piekļuvi
tiem, kura būtu stingri jāattiecina vienīgi uz šīs regulas
mērķi un ar regulu norīkotajām kompetentajām
iestādēm. Aizsardzības pasākumi attiecībā uz
personas datiem ietver arī piekļuves tiesības un tiesības
uz datu labošanu vai dzēšanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Komisijas
priekšlikums nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (MFF) ietver
priekšlikumu Iekšējās drošības fondam 2014.–2020. gadā
atvēlēt 4,6 miljardus euro. Priekšlikumā 1,1 miljards
euro ir paredzēts kā indikatīva summa IIS un RCP izstrādei,
pieņemot, ka izstrādes izmaksas sāksies no 2015. gada[11].
Šis finansiālais atbalsts aptvertu ne
tikai centrālo komponentu izmaksas visā MFF periodā (ES
līmenī, gan izstrādes, gan darbības izmaksas), bet arī
abu minēto sistēmu dalībvalstu komponentu izstrādes
izmaksas pieejamo resursu robežās. Finansiāls atbalsts valstu
izstrādes izmaksām nodrošinātu to, ka sarežģītie
ekonomiskie apstākļi valstīs neapdraud vai nekavē
projektus. Tas ietver 146 miljonus euro valsts līmeņa
izmaksās saistībā ar IT sistēmu izvietošanu, gala
lietotāju aprīkojuma izvietošanas telpām un operatoru biroju
telpām. Tas ietver arī 341 miljonu euro valsts līmeņa
izmaksām saistībā ar uzturēšanu, piemēram,
datoraprīkojuma un programmatūras licencēm.
Kad jaunās
sistēmas sāktu darboties, turpmāko darbības izmaksu
atbalstam dalībvalstīs varētu izmantot valstu programmas. Tiek
ierosināts, ka dalībvalstis var izmantot 50 %
piešķīrumu no valsts programmām, lai atbalstītu to IT
sistēmu darbības izmaksas, kuras tiek izmantotas, lai
pārvaldītu migrācijas plūsmas pār Savienības
ārējām robežām. Šajās izmaksās var ietvert VIS, SIS
un šajā laikā izveidoto jauno sistēmu pārvaldības
izmaksas, personāla izmaksas, apkalpošanas izmaksas, drošu telpu īres
izmaksas utt. Tādējādi turpmākais instruments
vajadzības gadījumā nodrošinātu finansējuma
nepārtrauktību.
5.           PAPILDU INFORMĀCIJA
·      Līdzdalība
Šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis,
jo tas attiecas uz ārējo robežu šķērsošanu. Tāpēc
ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar
dažādajiem protokoliem un nolīgumiem ar asociētajām
valstīm.
Dānija. Saskaņā
ar 1. un 2. pantu (22.) Protokolā par Dānijas nostāju, kas
pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par
Eiropas Savienības darbību (LESD), Dānija nepiedalās
tādu Padomes pasākumu pieņemšanā, kas paredzēti LESD
Trešās daļas V sadaļā.
Tā kā šī regula pilnveido
Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā
protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir
pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu
ieviesīs savos tiesību aktos.
Apvienotā Karaliste un Īrija. Saskaņā ar 4. un 5. pantu Protokolā par
Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības
sistēmā un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu
2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes
lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu
īstenošanā, un Padomes 2002. gada 28. februāra
Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu
Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Apvienotā Karaliste
un Īrija nepiedalās Regulā (EK) Nr. 562/2006 (Šengenas
Robežu kodekss). Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās
šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tām nav saistoša
un nav jāpiemēro.
Islande un Norvēģija. Procedūras, kas noteiktas Asociācijas nolīgumā, ko
noslēgusi Padome un Islandes Republika, un Norvēģijas Karaliste
par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir
piemērojamas, jo šis priekšlikums papildina Šengenas acquis,
kā paredzēts minētā nolīguma A pielikumā[12].
Šveice. Šī
regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma
nozīmē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas
Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas
asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā,
piemērošanā un pilnveidošanā[13].
Lihtenšteina. Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus tā
Protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību,
Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par
Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas
Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices
Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[14].
Kipra, Bulgārija un Rumānija. Šī regula, ar kuru izveido IIS, aizstāj
attiecīgo pienākumu pārbaudīt trešo valstu
valstspiederīgo uzturēšanās ilgumu un iespiest spiedogu
pasē. Šos noteikumus
dalībvalstīm, kas pievienojas, bija jāpiemēro no
brīža, kad tās pievienojās Eiropas Savienībai.
2013/0057 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ,
ar kuru izveido
Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu
to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas
datus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu
ārējās robežas
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu un
77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu[15],
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[16],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[17],
pēc apspriešanās ar Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Komisijas 2008. gada 13. februāra
paziņojumā „Sagatavojot nākamos soļus robežu
pārvaldībai Eiropas Savienībā”[18] ir izklāstīta
nepieciešamība Eiropas integrētās robežu pārvaldības
stratēģijas ietvaros izveidot Ieceļošanas/izceļošanas
sistēmu, kurā elektroniski reģistrē to trešo valstu
valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas laiku un vietu, kas
ir īstermiņa uzturēšanās nolūkā uzņemti
Šengenas zonā, un kurā aprēķina viņu
atļautās uzturēšanās ilgumu.
(2)
Eiropadome 2008. gada 19. un
20. jūnijā uzsvēra to, cik svarīgi ir turpināt
darbu pie ES integrētas robežu pārvaldības stratēģijas
izstrādes, tostarp labāk izmantojot modernās tehnoloģijas,
lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību.
(3)
Komisijas 2009. gada 10. jūnija
paziņojumā „Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa
pilsoņu interesēs” tiek atbalstīta elektroniskas sistēmas
izveide, lai reģistrētu ieceļošanu dalībvalstu
teritorijā un izceļošanu no tās, šķērsojot
ārējās robežas, nolūkā panākt, ka piekļuve
šai teritorijai tiek pārvaldīta efektīvāk.
(4)
Eiropadome 2011. gada 23. un
24. jūnijā aicināja strauji virzīt uz priekšu darbu
pie „viedrobežām”. Komisija 2011. gada 25. oktobrī
publicēja paziņojumu „Viedrobežas – risinājumi un
turpmākā rīcība”.
(5)
Nepieciešams precizēt
Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) mērķus un
tās tehnisko arhitektūru, paredzēt noteikumus par tās
darbību un izmantošanu un noteikt pienākumus, sistēmā ievadāmo
datu kategorijas, datu ievadīšanas mērķus, ievadīšanas
kritērijus, iestādes, kam ir tiesības piekļūt datiem,
brīdinājumu sasaisti un turpmākus noteikumus par datu
apstrādi un personas datu aizsardzību.
(6)
IIS nebūtu jāpiemēro tiem trešo
valstu valstspiederīgajiem, kuri ir Savienības pilsoņu
ģimenes locekļi un kuriem ir uzturēšanās atļauja, kas
noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/38/EK
(2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un
viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi
pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā[19], vai Šengenas Robežu
kodeksā minētā uzturēšanās atļauja, jo viņu
uzturēšanās termiņš nav ierobežots līdz 90 dienām
180 dienu laikā.
(7)
IIS mērķim vajadzētu būt
robežkontroles stiprināšanai, nelegālās imigrācijas
novēršanai un migrācijas plūsmu pārvaldības
atvieglošanai. IIS jo īpaši būtu jāveicina to personu
identificēšana, kuras, iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst
nosacījumiem par ieceļošanu vai uzturēšanos dalībvalstu
teritorijā.
(8)
Lai sasniegtu minētos mērķus, IIS
būtu jāapstrādā burtciparu dati un – pēc pārejas
perioda – pirkstu nospiedumi. Pirkstu nospiedumu izmantošanas radītā
ietekme uz ceļotāju privātumu ir pamatota divu iemeslu
dēļ. Pirkstu nospiedumi ir uzticama metode, lai identificētu
personas, par kurām tiek konstatēts, ka tās atrodas
dalībvalstu teritorijā bez ceļošanas dokumentiem vai citiem
identifikācijas līdzekļiem, kā parasti rīkojas
nelikumīgie migranti. Pirkstu nospiedumi arī sniedz uzticamāku
atbilsmi starp likumīgo ceļotāju ieceļošanas un
izceļošanas datiem.
(9)
IIS būtu jāreģistrē desmit
pirkstu nospiedumi, ja tas ir fiziski iespējams, lai varētu
precīzi veikt verifikāciju un identifikāciju un garantētu,
ka visos apstākļos ir pieejami pietiekami dati.
(10)
Uz pirkstu nospiedumu izmantošanu būtu
jāattiecina pārejas periods, lai dalībvalstis varētu
pielāgot robežpārbaudes procesu un darbu ar pasažieru
plūsmām, lai novērstu gaidīšanas laika pieaugumu pie
robežas.
(11)
Sistēmas tehniskajai attīstībai
būtu jāsniedz iespēja sistēmai piekļūt
tiesībaizsardzības nolūkos, ja šī regula turpmāk tiktu
grozīta, lai atļautu šādu piekļuvi.
(12)
Par centralizētas IIS izstrādi un
darbības pārvaldību atbildīgai vajadzētu būt
Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības
pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā,
kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1077/2011
(2011. gada 25. oktobris)[20].
Šādai sistēmai būtu jāsastāv no centrālās
vienības, rezerves centrālās vienības, vienotām
saskarnēm katrā dalībvalstī un komunikācijas
infrastruktūras starp centrālo IIS un tīkla ieejas punktiem. Dalībvalstīm
būtu jābūt atbildīgām par savu valsts sistēmu
izstrādi un darbības pārvaldību.
(13)
Lai panāktu sinerģiju un izmaksu
efektivitāti, IIS būtu, cik iespējams, jāīsteno
paralēli ar Reģistrēto ceļotāju programmu, ko izveido
saskaņā ar Regulu COM(2013) 97 final.
(14)
Šajā regulā būtu jādefinē
dalībvalstu iestādes, kurām var atļaut piekļūt
IIS, lai ievadītu, grozītu, dzēstu vai aplūkotu datus IIS
konkrētiem nolūkiem un tādā apmērā, kāds
nepieciešams viņu uzdevumu pildīšanai.
(15)
Jebkurai IIS datu apstrādei vajadzētu
būt samērīgai ar izvirzītajiem mērķiem un
nepieciešamai, lai kompetentās iestādes varētu pildīt savus
pienākumus. Izmantojot IIS, kompetentajām iestādēm
būtu jānodrošina tas, ka tiek ievērota tās personas, par
kuru datus pieprasa, cilvēka cieņa un integritāte, un tās
nedrīkstētu diskriminēt personas, pamatojoties uz dzimumu, rasi
vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību, invaliditāti, vecumu
vai seksuālo orientāciju.
(16)
Personas dati, kas atrodas IIS, būtu
jāuzglabā ne ilgāk, kā vajadzīgs IIS nolūkiem. Ir
lietderīgi datus glabāt sešus mēnešus, jo tas ir minimuma
periods, kāds nepieciešams, lai aprēķinātu
uzturēšanās termiņu. Ilgāks periods, kas nepārsniedz piecus
gadus, būtu nepieciešams attiecībā uz personām, kuras
atļautās uzturēšanās periodā nav izceļojušas no
dalībvalstu teritorijas. Pēc pieciem gadiem dati būtu
jādzēš, ja vien nav iemesla tos dzēst agrāk.
(17)
Būtu jāparedz precīzi noteikumi
attiecībā uz atbildību saistībā ar IIS izstrādi
un darbību, uz dalībvalstu atbildību saistībā ar
valsts sistēmām un uz valsts iestāžu piekļuvi datiem.
(18)
Būtu jāparedz noteikumi
attiecībā uz dalībvalstu atbildību saistībā ar
kaitējumu, kas nodarīts, pārkāpjot šo regulu. Komisijas
atbildību par kaitējuma nodarīšanu nosaka Līguma 340. panta
otrā daļa.
(19)
Personas datu apstrādei, ko veic
dalībvalstis, piemērojot šo regulu, ir piemērojama Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada
24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas
datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[21].
(20)
Savienības iestādēm un struktūrām,
kad tās pilda pienākumus saistībā ar IIS darbības
pārvaldību, ir piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula
(EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisku personu
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas
iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu
apriti[22].

(21)
Dalībvalstu veiktās personas datu
apstrādes likumība būtu jāuzrauga neatkarīgām
uzraudzības iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 28. pantu, savukārt Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājam, kas izveidots ar Regulu (EK)
Nr. 45/2001, būtu jāuzrauga Savienības iestāžu un
struktūru darbība saistībā ar personas datu apstrādi. Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājam un uzraudzības
iestādēm, uzraugot IIS, būtu savā starpā
jāsadarbojas.
(22)
Šajā regulā tiek ievērotas
pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības
Pamattiesību hartā, jo īpaši personas datu aizsardzība (ES
Pamattiesību hartas 8. pants), tiesības uz brīvību un
drošību (Hartas 6. pants), privātās un ģimenes
dzīves neaizskaramība (Hartas 7. pants), patvēruma
tiesības (Hartas 18. pants), aizsardzība pārvietošanas,
izraidīšanas un izdošanas gadījumā (Hartas 19. pants),
tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību (Hartas
47. pants), un tā ir jāpiemēro saskaņā ar
minētajām tiesībām un principiem.
(23)
Lai efektīvi uzraudzītu šīs regulas
piemērošanu, regulāri jāveic novērtēšana. Būtu
sīkāk jāizvērtē nosacījumi, ar kādiem
atļauj piekļūt sistēmā glabātajiem datiem
tiesībaizsardzības nolūkos un trešām valstīm un
glabā datus uz dažādiem periodiem, lai novērtētu, vai
sistēma var visefektīvāk dot ieguldījumu
cīņā pret teroristu nodarījumiem un citiem smagiem
noziedzīgiem nodarījumiem, un ja var, tad kā. Ņemot
vērā personas datu lielo skaitu IIS un nepieciešamību
pilnībā ievērot to personu privātās dzīves
neaizskaramību, kuru personas datus apstrādā IIS, šis
novērtējums būtu jāveic divus gadus pēc darbību
sākšanas, un tajā būtu jāņem vērā VIS
īstenošanas rezultāti.
(24)
Dalībvalstīm būtu jāpieņem
noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas attiecībā uz
šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un būtu
jānodrošina, ka tās tiek īstenotas.
(25)
Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas
īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu
jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu
jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko
nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[23].
(26)
Kopīgas IIS izveidi zonas bez
iekšējām robežām mērogā un kopīgu pienākumu,
nosacījumu un procedūru noteikšanu saistībā ar datu
izmantošanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās
dalībvalstīs, un ierosinātās darbības mēroga un
seku dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto
subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā
pantā noteikto proporcionalitātes principu regulā paredz
vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā
mērķa sasniegšanai.
(27)
Saskaņā ar 1. un 2. pantu
22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam
par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības
darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas
pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav
jāpiemēro. Tā kā šī
regula pamatojas uz Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar
minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad
Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo
regulu ieviesīs savos valsts tiesību aktos.
(28)
Šī regula ir to Šengenas acquis
noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste
nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
(2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un
Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties
dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[24]; tādēļ
Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā,
un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav
jāpiemēro.
(29)
Šī regula ir to Šengenas acquis
noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās
saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28.
februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis
noteikumu īstenošanā[25];
tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas
pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un
nav jāpiemēro.
(30)
Attiecībā uz Islandi un
Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts
starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un
Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[26], šī regula ir to Šengenas
acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta
1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK
(1999. gada 17. maijs) par dažiem pasākumiem minētā
nolīguma piemērošanai[27].
(31)
Attiecībā uz Šveici – saskaņā
ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices
Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[28], šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana,
kuri attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (1999. gada
17. maijs) 1. panta A punktā, to lasot saistībā
ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK 3. pantu[29].
(32)
Attiecībā uz Lihtenšteinu –
saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu,
Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas
Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas
Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas
asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā,
piemērošanā un pilnveidošanā[30],
šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri
attiecas uz jomu, kas minēta Lēmuma 1999/437/EK (1999. gada
17. maijs) 1. panta A punktā, to lasot saistībā
ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES 3. pantu[31],
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. NODAĻA
Vispārīgi noteikumi
1. pants
Priekšmets
Ar šo izveido sistēmu, kas tiek
dēvēta par „Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu” (IIS),
lai reģistrētu un uzglabātu informāciju par to trešo valstu
valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas laiku un vietu, kuri
šķērso ārējās robežas un tiek uzņemti
dalībvalstu teritorijā īstermiņa uzturēšanās
nolūkā, aprēķinātu viņu uzturēšanās
ilgumu un ģenerētu brīdinājumus dalībvalstīm
pēc tam, kad atļautie uzturēšanās termiņi ir beigušies.
2. pants
IIS izveide
1.           IIS ir
6. pantā noteiktā struktūra.
2.           Ar šo
Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības
pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma
telpā (turpmāk – Aģentūra) tiek uzticēti uzdevumi
izstrādāt IIS un pārvaldīt tās darbību, tostarp 12. pantā
minētās biometrisko datu apstrādes funkcijas.
3. pants
Darbības joma
1.           Šo
regulu piemēro visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas
īstermiņa uzturēšanās nolūkā tiek uzņemti
dalībvalstu teritorijā un kuriem, šķērsojot
dalībvalstu ārējās robežas, saskaņā ar Šengenas
Robežu kodeksu tiek veiktas robežpārbaudes.
2.           Šo
regulu nepiemēro, ja ārējo robežu šķērso
a)      Savienības pilsoņa ģimenes
locekļi, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK un kuriem ir
šajā direktīvā minētā uzturēšanās
atļauja;
b)      trešo valstu valstspiederīgo
ģimenes locekļi, kuriem saskaņā ar Savienības
tiesībām ir tiesības brīvi pārvietoties un kuriem ir
Direktīvā 2004/38/EK minētā uzturēšanās atļauja.
Šo regulu nepiemēro a) un
b) apakšpunktā minētajiem ģimenes locekļiem arī
tad, ja viņi nepavada Savienības pilsoni vai trešās valsts
valstspiederīgo, kuram ir tiesības brīvi pārvietoties, vai
neieceļo kopā ar viņu;
c)      Šengenas Robežu kodeksa 2. panta
15. punkta minēto uzturēšanās atļauju
turētāji;
d)      Andoras, Monako un Sanmarīno
valstspiederīgie.
4. pants
Mērķis
IIS mērķis ir uzlabot
ārējo robežu pārvaldību un cīņu pret
nelikumīgo imigrāciju, īstenot integrētu robežu
pārvaldības politiku, sadarbību un apspriešanos starp robežas
iestādēm un imigrācijas iestādēm
tādējādi, ka dalībvalstis sniedz piekļuvi
informācijai par to, kad un kur trešo valstu valstspiederīgie ir
ieceļojuši un izceļojuši, šķērsojot ārējo robežu,
un atvieglo ar to saistīto lēmumu pieņemšanu, lai
–
stiprinātu pārbaudes
ārējās robežas robežšķērsošanas vietās un
apkarotu nelikumīgo imigrāciju;
–
aprēķinātu trešo valstu
valstspiederīgo, kuri uzņemti īstermiņa
uzturēšanās nolūkā, atļautās
uzturēšanās ilgumu un uzraudzītu minēto
aprēķināšanu;
–
palīdzētu identificēt personas, kas,
iespējams, neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem
attiecībā uz ieceļošanu vai uzturēšanos dalībvalstu
teritorijā;
–
ļautu dalībvalstu valsts
iestādēm identificēt personas, kas pārsniedz atļauto
uzturēšanās termiņu, un veikt atbilstošus pasākumus;
–
analīzes nolūkā vāktu
statistikas datus par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un
izceļošanu.
5. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro šādas
definīcijas:
(1)
„ārējās robežas” ir
ārējās robežas, kā definēts Šengenas Robežu kodeksa
2. panta 2. punktā;
(2)
„robežas iestādes” ir kompetentās
iestādes, kuras saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir
norīkotas veikt personu pārbaudes robežšķērsošanas
vietās pie ārējās robežas saskaņā ar Šengenas
Robežu kodeksu;
(3)
„imigrācijas iestādes” ir
kompetentās iestādes, kuras saskaņā ar valsts tiesību
aktiem ir norīkotas izvērtēt trešo valstu valstspiederīgo
uzturēšanās nosacījumus dalībvalstu teritorijā un
pieņemt ar to saistītos lēmumus;
(4)
„vīzu iestādes” ir iestādes, kuras
katrā dalībvalstī ir atbildīgas par vīzas pieteikumu
izskatīšanu un lēmumu pieņemšanu par tiem vai par lēmumiem
anulēt, atcelt vai pagarināt vīzas, tostarp tās ir
centrālās vīzu iestādes un iestādes, kas ir
atbildīgas par vīzu izsniegšanu pie robežas saskaņā ar
Vīzu kodeksu[32];
(5)
„trešās valsts valstspiederīgais” ir
persona, kas nav Savienības pilsonis Līguma 20. panta
nozīmē, izņemot personas, kurām saskaņā ar
nolīgumiem starp Savienību vai Savienību un tās
dalībvalstīm, no vienas puses, un trešām valstīm, no otras
puses, ir tiesības brīvi pārvietoties, kas ir
līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām;
(6)
„ceļošanas dokuments” ir pase vai cits
līdzvērtīgs dokuments, kas ļauj tā turētājam
šķērsot ārējās robežas un kam var piestiprināt
vīzu;
(7)
„īstermiņa uzturēšanās” ir
uzturēšanās dalībvalstu teritorijā, kuras ilgums
nepārsniedz 90 dienas jebkurā 180 dienu periodā;
(8)
„atbildīgā dalībvalsts” ir
dalībvalsts, kas ir ievadījusi datus IIS;
(9)
„verifikācija” ir datu kopumu
salīdzināšana, lai apstiprinātu identitāti (pārbaude
„viens pret vienu”);
(10)
„identifikācija” ir personas identitātes
noteikšana, meklējot datubāzē un salīdzinot ar daudziem
datu kopumiem (pārbaude „viens pret daudziem”);
(11)
„burtciparu dati” ir dati, ko veido burti, cipari,
īpašas zīmes, atstarpe un pieturzīmes;
(12)
„biometriskie dati” ir pirkstu nospiedumi;
(13)
„persona, kas pārsniedz atļauto
uzturēšanās termiņu” ir trešās valsts valstspiederīgais,
kas neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem attiecībā uz
īstermiņa uzturēšanās ilgumu dalībvalstu
teritorijā;
(14)
„Aģentūra” ir aģentūra, kas
izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011[33];
(15)
„Frontex” ir Eiropas Aģentūra
operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības
dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Regulu
(EK) Nr. 2007/2004[34];
(16)
„uzraudzības iestāde” ir uzraudzības
iestāde, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK
28. pantu;
(17)
„darbības pārvaldība” ir visi
uzdevumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu lielapjoma IT sistēmu
darbību, tostarp atbildība par to izmantoto komunikācijas
infrastruktūru;
(18)
„izstrāde” ir visi uzdevumi, kas nepieciešami,
lai radītu lielapjoma IT sistēmu, tostarp komunikācijas
infrastruktūru, ko tā izmanto.
6. pants
IIS tehniskā arhitektūra
IIS veido
(a)
centrāla sistēma, kas ietver
centrālo vienību un rezerves centrālo vienību, kura
spēj nodrošināt visas centrālās vienības funkcijas
sistēmas darbības traucējumu gadījumā;
(b)
valsts sistēma, kas ietver nepieciešamo
aparatūru, programmatūru un valsts komunikācijas
infrastruktūru, lai saslēgtu 7. panta 2. punktā
noteikto kompetento iestāžu galalietotāju ierīces ar tīkla
ieejas punktiem katrā dalībvalstī;
(c)
vienota saskarne katrā dalībvalstī,
kas ir balstīta uz kopīgām tehniskajām specifikācijām
un ir identiska visām dalībvalstīm;
(d)
tīkla ieejas punkti, kas ir daļa no
vienotās saskarnes un ir valstu piekļuves punkti, kas savieno katras
dalībvalsts valsts sistēmu ar centrālo sistēmu un
(e)
komunikācijas infrastruktūra starp
centrālo sistēmu un tīkla ieejas punktiem.
7. pants
Piekļuve datu ievadīšanai, grozīšanai, dzēšanai un
aplūkošanai
1.           Saskaņā
ar 4. pantu piekļuvi IIS, lai saskaņā ar šo regulu
ievadītu, grozītu, dzēstu un aplūkotu 11. un
12. pantā minētos datus, paredz vienīgi to katras dalībvalsts
iestāžu pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem, kuras ir
kompetentas 15. līdz 22. pantā noteiktajiem
mērķiem, tiktāl, cik tas ir nepieciešams uzdevumu
pildīšanai saskaņā ar šo mērķi un ir
samērīgi ar izvirzītajiem mērķiem.
2.           Katra
dalībvalsts norīko kompetentās iestādes, tostarp robežas,
vīzu un imigrācijas iestādes, kuru pienācīgi
pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve IIS, lai tajā ievadītu,
grozītu, dzēstu vai aplūkotu datus. Katra dalībvalsts
nekavējoties paziņo Aģentūrai šo iestāžu sarakstu. Šajā
sarakstā norāda nolūku, kurā katra iestāde drīkst
piekļūt datiem IIS.
Trīs mēnešos pēc tam, kad IIS ir
sākusi darboties saskaņā ar 41. pantu, Aģentūra
konsolidētu sarakstu publicē Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī. Ja sarakstā ir
grozījumi, Aģentūra vienu reizi gadā publicē
atjauninātu konsolidētu sarakstu.
8. pants
Vispārējie principi
1.           Katra
kompetentā iestāde, kurai saskaņā ar šo regulu ir
atļauts piekļūt IIS, nodrošina, ka IIS izmantošana ir
nepieciešama, atbilstīga un samērīga ar kompetento iestāžu
uzdevumu pildīšanu.
2.           Katra
kompetentā iestāde nodrošina, ka IIS izmantošanā tā
nediskriminē trešo valstu valstspiederīgos, pamatojoties uz dzimumu,
rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību, invaliditāti,
vecumu vai seksuālo orientāciju, un ka tā pilnībā
ievēro personas cilvēka cieņu un integritāti.
9. pants
Automātiskais kalkulators
IIS ir iestrādāts automatizēts
mehānisms, kas norāda katra IIS reģistrētā trešās
valsts valstspiederīgā maksimāli atļauto
uzturēšanās termiņu saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa
5. panta 1. punktu.
Automātiskais kalkulators
a)           personai ieceļojot,
informē kompetentās iestādes un trešās valsts
valstspiederīgo par atļauto uzturēšanās termiņu;
b)           personai izceļojot,
identificē trešo valstu valstspiederīgos, kuri ir pārsnieguši
atļauto uzturēšanās termiņu.
10. pants
Informācijas mehānisms
1.           IIS
ietver mehānismu, kas automātiski identificē, kuros
ieceļošanas/izceļošanas ierakstos nav izceļošanas datu
tūlīt pēc atļautā uzturēšanās termiņa
beigšanās, un identificē ierakstus, kuros maksimālais
atļautais uzturēšanās termiņš ir pārsniegts.
2.           Sistēmas
ģenerēts saraksts, kurā ir ietverti 11. pantā
minētie dati par visām identificētajām personām, kas
pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, ir pieejams
norīkotajām kompetentajām valstu iestādēm.
II NODAĻA
 Datu ievadīšana un izmantošana, ko veic robežas iestādes
11. pants
Vīzas turētāju personas dati
1.           Ja
trešās valsts valstspiederīgais iepriekš nav reģistrēts IIS
un ja saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu ir pieņemts lēmums
atļaut vīzas turētājam ieceļot, robežas iestāde
izveido personas individuālu datni, ievadot šādus datus:
a)           uzvārds, uzvārds dzimšanas
brīdī (bijušais(-ie) uzvārds(-i)); vārds(-i); dzimšanas
datums, dzimšanas vieta, dzimšanas valsts, valstspiederība vai valstspiederības
un dzimums;
b)           ceļošanas dokumenta vai
dokumentu veids un numurs, izdevējiestāde un izsniegšanas datums;
c)           izdevējas valsts trīs
burtu kods un ceļošanas dokumenta/-u derīguma termiņš;
d)           vīzas uzlīmes numurs,
tostarp izdevējas valsts trīs burtu kods, un vīzas derīguma
termiņš, ja to piemēro;
e)           pirmoreiz ieceļojot ar
vīzu, ieceļošanas reižu skaits un atļautais
uzturēšanās termiņš, kā norādīts uz vīzas
uzlīmes;
f)            ja to piemēro,
informācija, ka personai ir atļauta piekļuve
Reģistrēto ceļotāju programmai saskaņā ar Regulu COM(2013)
97 final, unikāls identifikatora numurs un dalības statuss.
2.           Katru
reizi, kad minētā persona ieceļo,
ieceļošanas/izceļošanas ierakstā, ko piesaista minētās
personas individuālajai datnei, izmantojot individuālo atsauces numuru,
kuru, minēto datni izveidojot, ģenerēja IIS, ievada šādus
datus:
a)           ieceļošanas datums un laiks;
b)           ieceļošanas dalībvalsts,
robežšķērsošanas vieta un iestāde, kas atļāva
ieceļot;
c)           aprēķināts
atļautās/-o uzturēšanās/-os dienu skaits un
atļautās uzturēšanās pēdējā diena.
3.           Personai izceļojot, ieceļošanas/izceļošanas
ierakstā, kurš piesaistīts minētās personas
individuālajai datnei, ievada šādus datus:
a)           izceļošanas
datums un laiks;
b)           izceļošanas
dalībvalsts un robežšķērsošanas vieta.
12. pants
To trešo valstu valstspiederīgo personas dati, uz kuriem neattiecas
vīzas prasība
1.           Ja trešās valsts
valstspiederīgais iepriekš nav reģistrēts IIS un ja
saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu ir pieņemts lēmums
atļaut ieceļot trešās valsts valstspiederīgajam, kas ir
atbrīvots no vīzas prasības, robežas iestāde izveido
personas individuālu datni un ievada minētās personas
individuālajā datnē desmit pirkstu nospiedumus papildus datiem,
kas minēti 11. pantā, izņemot informāciju, kas
minēta 11. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktā.
2.           Juridisku iemeslu dēļ
bērnus, kas jaunāki par 12 gadiem, atbrīvo no prasības
nodot pirkstu nospiedumus.
3.           Personas, no kurām ir fiziski
neiespējami iegūt pirkstu nospiedumus, faktisku iemeslu dēļ
atbrīvo no prasības nodot pirkstu nospiedumus.
Tomēr, ja pirkstu nospiedumu iegūšana
nav iespējama uz laiku, personai prasa nodot pirkstu nospiedumus
nākamajā ieceļošanas reizē. Robežas iestādēm ir
tiesības pieprasīt sīkākus paskaidrojumus par to,
kādēļ uz laiku nav iespējams iegūt pirkstu nospiedumus.
Dalībvalstis nodrošina, ka ir
atbilstīgas procedūras, kas gadījumos, kad rodas
grūtības iegūt pirkstu nospiedumus, nodrošina cieņpilnu
attieksmi pret personu.
4.           Ja attiecīgā persona
saskaņā ar 2. vai 3. punktu ir juridisku vai faktisku
iemeslu dēļ atbrīvota no prasības nodot pirkstu
nospiedumus, konkrētajos datu laukos izdara atzīmi „nepiemēro”.
Sistēma ļauj atšķirt gadījumus, kuros pirkstu nospiedumu
nodošana netiek prasīta juridisku iemeslu dēļ, no
gadījumiem, kad tos nevar nodot faktisku iemeslu dēļ.
5.           Trīs gadus pēc IIS
darbības uzsākšanas reģistrē tikai 1. punktā
minētos burtciparu datus.
13. pants
Datu ievadīšanas procedūras robežšķērsošanas vietās,
ja datne ir reģistrēta iepriekš
Ja datne ir reģistrēta iepriekš,
robežas iestāde vajadzības gadījumā atjaunina datnes datus,
saskaņā ar 11. un 12. pantu ievada
ieceļošanas/izceļošanas ierakstu par katru ieceļošanu un
izceļošanu un minēto ierakstu piesaista attiecīgās personas
individuālajai datnei.
14. pants
Pievienojamie dati, ja dokuments, kas apliecina tiesības
uzturēties, tiek atsaukts vai pagarināts
1.           Ja ir
pieņemts lēmums atsaukt dokumentu, kas apliecina tiesības
uzturēties, vai pagarināt atļautās uzturēšanās
termiņu, kompetentā iestāde, kas ir pieņēmusi
lēmumu, ieceļošanas/izceļošanas ierakstam pievieno šādus
datus:
a)           informāciju par statusu,
norādot, ka dokuments, kas apliecina tiesības uzturēties, ir
atcelts vai ka atļautās uzturēšanās termiņš ir
pagarināts;
b)           iestādi, kura atsauca
dokumentu, kas apliecina tiesības uzturēties, vai pagarināja
atļautās uzturēšanās termiņu;
c)           lēmuma atsaukt dokumentu, kas
apliecina tiesības uzturēties, vai pagarināt atļautās
uzturēšanās termiņu vieta un datums;
d)           dokumenta, kas apliecina
tiesības uzturēties, jaunais termiņš.
2.           Ieceļošanas/izceļošanas
ierakstā norāda dokumenta, kas apliecina tiesības
uzturēties, atsaukšanas pamatojumu, kas ir
a)           pamatojums, kādēļ
personu izraida;
b)           visi citi lēmumi, kurus
dalībvalsts kompetentās iestādes pieņēmušas
saskaņā ar valsts tiesību aktiem un uz kuru pamata trešās
valsts valstspiederīgais, kas neatbilst vai vairs neatbilst
nosacījumiem attiecībā uz ieceļošanu vai uzturēšanos
dalībvalstu teritorijā, tiek izraidīts vai atstāj valsti.
3.           Ieceļošanas/izceļošanas
ierakstā norāda atļautās uzturēšanās termiņa
pagarināšanas pamatojumu.
4.           Ja
persona ir atstājusi dalībvalstu teritoriju vai ir no tās
izraidīta saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktā
minēto lēmumu, kompetentā iestāde saskaņā ar
13. pantu ievada datus ieceļošanas/izceļošanas ierakstā
attiecībā uz konkrēto ieceļošanu.
15. pants
Datu izmantošana verifikācijai pie ārējām robežām
1.           Robežas
iestādēm ir piekļuve IIS, lai aplūkotu datus tādā
apmērā, kādā dati nepieciešami robežkontroles uzdevumu
pildīšanai.
2.           Šā
panta 1. punktā minētajos nolūkos robežas
iestādēm ir piekļuve, lai veiktu meklēšanu pēc
11. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem datiem
apvienojumā ar dažiem vai visiem turpmāk minētajiem datiem:
–
dati, kas minēti 11. panta 1. punkta
b) apakšpunktā;
–
dati, kas minēti 11. panta 1. punkta
c) apakšpunktā;
–
11. panta 1. punkta
d) apakšpunktā minētās vīzas uzlīmes numurs;
–
dati, kas minēti 11. panta 2. punkta
a) apakšpunktā;
–
ieceļošanas vai izceļošanas
dalībvalsts un robežšķērsošanas vieta;
–
dati, kas minēti 12. pantā.
III NODAĻA
Datu ievadīšana un IIS izmantošana, ko veic citas iestādes
16. pants
IIS izmantošana, izskatot vīzas pieteikumu un lai pieņemtu
lēmumu par to
1.           Vīzu
iestādes aplūko IIS iekļauto informāciju, izskatot
vīzas pieteikumus un lai pieņemtu ar minētajiem pieteikumiem
saistītos lēmumus, tostarp lēmumus par to, vai anulēt vai
atsaukt izsniegto vīzu, vai pagarināt tās derīguma
termiņu, saskaņā ar attiecīgajiem Vīzu kodeksa
noteikumiem.
2.           Šā
panta 1. punktā minētajos nolūkos vīzu iestādei
nodrošina piekļuvi meklēšanai pēc viena vai vairākiem no
šādiem datiem:
a)           dati, kas minēti 11. panta
1. punkta a), b) un c) apakšpunktā;
b)           vīzas uzlīmes numurs,
tostarp 11. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētais
izdevējas dalībvalsts trīs burtu kods;
c)           dati, kas minēti
12. pantā.
3.           Ja,
meklējot pēc 2. punktā minētajiem datiem, noskaidrojas, ka
IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo,
vīzu iestādēm nodrošina piekļuvi vienīgi, lai
1. punktā minētajos nolūkos aplūkotu datus
minētās personas individuālajā datnē un tai
piesaistītajos ieceļošanas/izceļošanas ierakstos.
17. pants
IIS izmantošana, izskatot pieteikumus piekļuvei RCP
1.           Regulas COM(2013) 97 final, 4. pantā
minētās kompetentās iestādes aplūko IIS, lai
izskatītu RCP pieteikumus un pieņemtu lēmumus par
minētajiem pieteikumiem, tostarp lēmumus par to, vai anulēt vai
atsaukt piekļuvi RCP, vai pagarināt tās derīguma
termiņu, saskaņā ar attiecīgajiem minētās regulas
noteikumiem.
2.           Šā
panta 1. punktā minētajos nolūkos kompetentajai
iestādei nodrošina piekļuvi meklēšanai pēc viena vai
vairākiem datiem, kas minēti 11. panta 1. punkta a), b) un
c) apakšpunktā.
3.           Ja, meklējot pēc
2. punktā minētajiem datiem, noskaidrojas, ka IIS ir
reģistrēti dati par trešās valsts valstspiederīgo,
kompetentajai iestādei nodrošina piekļuvi vienīgi, lai
1. punktā minētajos nolūkos aplūkotu datus
minētās personas individuālajā datnē un tai
piesaistītajos ieceļošanas/izceļošanas ierakstos.
18. pants
Piekļuve datiem, lai veiktu verifikāciju dalībvalstu
teritorijā
1.           Nolūkā
verificēt trešās valsts valstspiederīgā identitāti
un/vai to, vai tiek izpildīti ieceļošanas vai uzturēšanās
nosacījumi dalībvalstu teritorijā, dalībvalstu
kompetentajām iestādēm ir piekļuve meklēšanai pēc
personas pirkstu nospiedumiem datos, kas minēti 11. panta
1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, kopā ar
12. pantā minētajiem pirkstu nospiedumiem.
2.           Ja,
meklējot pēc 1. punktā minētajiem datiem,
noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par trešās valsts
valstspiederīgo, kompetentajai iestādei nodrošina piekļuvi
vienīgi, lai 1. punktā minētajos nolūkos aplūkotu
datus minētās personas individuālajā datnē un tai
piesaistītajā/-os ieceļošanas/izceļošanas
ierakstā/-os.
19. pants
Piekļuve datiem, lai veiktu identifikāciju
1.           Iestādēm,
kuras ir kompetentas veikt pārbaudes ārējās robežas
šķērsošanas vietās saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu,
vai dalībvalstu teritorijā par to, vai tiek izpildīti
nosacījumi attiecībā uz ieceļošanu, uzturēšanos vai
pastāvīgu uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, ir
piekļuve meklēšanai pēc personas pirkstu nospiedumiem
vienīgi nolūkā identificēt personas, kuras, iespējams,
neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem attiecībā uz
ieceļošanu, uzturēšanos vai pastāvīgu uzturēšanos
dalībvalstu teritorijā.
2.           Ja,
meklējot pēc 1. punktā minētajiem datiem,
noskaidrojas, ka IIS ir reģistrēti dati par personu, kompetentajai
iestādei nodrošina piekļuvi vienīgi, lai 1. punktā
minētajos nolūkos aplūkotu datus minētās personas
individuālajā datnē un tai piesaistītajā/-ajos
ieceļošanas/izceļošanas ierakstā/-os.
IV NODAĻA
Datu glabāšana un grozīšana
20. pants
 Datu glabāšanas ilgums
1.           Katru
ieceļošanas/izceļošanas ierakstu glabā ne ilgāk kā
181 dienu.
2.           Katru
individuālo datni kopā ar tai piesaistīto/-ajiem
ieceļošanas/izceļošanas ierakstu/-iem IIS glabā ne ilgāk
kā 91 dienu pēc pēdējā izceļošanas ieraksta,
ja 90 dienu laikā pēc pēdējā izceļošanas
ieraksta nav veikts ieceļošanas ieraksts.
3.           Atkāpjoties
no 1. punkta, ja pēc atļautās uzturēšanās
termiņa beigām nav veikts izceļošanas ieraksts, datus glabā
ne ilgāk kā piecus gadus pēc atļautās uzturēšanās
pēdējās dienas.
21. pants
Datu grozīšana
1.           Dalībvalstu
kompetentajām iestādēm, kas norīkotas saskaņā ar
7. pantu, ir tiesības grozīt IIS ievadītos datus, labojot
vai dzēšot šādus datus saskaņā ar šo regulu.
2.           Informāciju
par 10. panta 2. punktā minētajām personām
dzēš nekavējoties, ja trešās valsts valstspiederīgais
uzrāda pierādījumu atbilstīgi atbildīgās
dalībvalsts tiesībām, ka viņš bija spiests pārsniegt
atļauto uzturēšanās termiņu neparedzamu un nopietnu iemeslu
dēļ, ka viņš ir ieguvis likumīgas tiesības
uzturēties vai ka ir pieļauta kļūda. Trešās valsts valstspiederīgajam ir pieejama efektīva
tiesību aizsardzība, lai panāktu, ka dati tiek grozīti.
22. pants
Datu dzēšana pirms noteiktā laika
Ja pirms 20. pantā minētā
termiņa beigām trešās valsts valstspiederīgais ir ieguvis
dalībvalsts valstspiederību vai uz viņu sāk attiekties
3. panta 2. punktā noteiktā atkāpe, tā
dalībvalsts, kuras valstspiederību viņš ieguvis, vai tā
dalībvalsts, kura izdevusi uzturēšanās atļauju,
nekavējoties dzēš no IIS individuālo datni un ierakstus, kas ir
tai piesaistīti saskaņā ar 11. un 12. pantu. Trešās
valsts valstspiederīgajam ir pieejama efektīva tiesību
aizsardzība, lai panāktu, ka dati tiek dzēsti.
V NODAĻA
Izstrāde, darbība un pienākumi
23. pants
Īstenošanas pasākumu pieņemšana, ko Komisija veic pirms
izstrādes
              Komisija
pieņem šādus pasākumus, kas ir nepieciešami, lai
izstrādātu un tehniski īstenotu centrālo sistēmu,
vienotās saskarnes un komunikācijas infrastruktūru, tostarp
specifikācijas attiecībā uz
(a)
pirkstu nospiedumu izšķirtspēju un
pirkstu nospiedumu izmantošanu biometriskai verifikācijai IIS;
(b)
sistēmas, tostarp tās komunikācijas
infrastruktūras, fiziskās arhitektūras projektēšanu;
(c)
datu ievadīšanu saskaņā ar
11. un 12. pantu;
(d)
piekļuvi datiem saskaņā ar 15. līdz
19. pantu;
(e)
datu glabāšanu, grozīšanu, dzēšanu
un dzēšanu pirms noteiktā laika saskaņā ar 21. un
22. pantu;
(f)
ierakstu glabāšanu un piekļuvi tiem
saskaņā ar 30. pantu;
(g)
veiktspējas prasībām.
Minētos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 42. pantā minēto procedūru.
Tehniskās specifikācijas un to
attīstību attiecībā uz centrālo vienību, rezerves
centrālo vienību, vienotām saskarnēm un komunikācijas
infrastruktūru nosaka Aģentūra pēc Komisijas
labvēlīga atzinuma saņemšanas.
24. pants
Izstrāde un darbības pārvaldība
1.           Aģentūra
ir atbildīga par centrālās vienības, rezerves
centrālās vienības, vienoto saskarņu, tostarp tīkla
ieejas punktu, un komunikācijas infrastruktūras izstrādi.
Aģentūra izstrādā un ievieš
centrālo vienību, rezerves centrālo vienību, vienotās
saskarnes un komunikācijas infrastruktūru cik drīz vien
iespējams pēc tam, kad ir stājusies spēkā šī
regula un Komisija ir pieņēmusi 23. panta 1. punktā
paredzētos pasākumus.
Izstrāde sastāv no tehnisko
specifikāciju izstrādes un ieviešanas, testēšanas un projekta
vispārējās koordinācijas.
2.           Aģentūra
ir atbildīga par centrālās vienības, rezerves
centrālās vienības un vienoto saskarņu darbības
pārvaldību. Tā
sadarbībā ar dalībvalstīm vienmēr nodrošina
labāko pieejamo tehnoloģiju, pamatojoties uz izmaksu lietderīguma
analīzi.
Aģentūra ir atbildīga arī par
komunikācijas infrastruktūras starp centrālo sistēmu un
tīkla ieejas punktiem darbības pārvaldību.
IIS darbības pārvaldība ir visi
uzdevumi, kas vajadzīgi, lai 24 stundas diennaktī 7 dienas
nedēļā nodrošinātu IIS darbību saskaņā ar šo
regulu, it īpaši uzturēšanas darbi un tehniska pielāgošana, kas
vajadzīga, lai sistēmas darbības kvalitāte būtu
apmierinošā līmenī, it īpaši attiecībā uz laiku,
kas robežšķērsošanas vietām vajadzīgs, lai veiktu
meklēšanu centrālajā datubāzē, un šim laikam
jābūt pēc iespējas īsākam.
3.           Neskarot
17. pantu Eiropas Savienības Civildienesta noteikumos,
Aģentūra piemēro attiecīgus noteikumus par dienesta
noslēpumu vai citas līdzvērtīgas konfidencialitātes
prasības visiem saviem darbiniekiem, kam jāstrādā ar IIS
datiem. Šis pienākums ir
spēkā arī tad, kad šie darbinieki vairs nav
attiecīgajā amatā vai darbā, vai pēc tam, kad
viņi ir izbeiguši darbības.
25. pants
Valstu pienākumi
1.           Katra
dalībvalsts ir atbildīga par
a)           valsts sistēmas izstrādi
un saslēgšanu ar IIS;
b)           valsts sistēmas
organizēšanu, pārvaldību, darbību un uzturēšanu; un
c)           kompetento valsts iestāžu
pienācīgi pilnvarotu darbinieku piekļuves IIS
pārvaldību un organizēšanu saskaņā ar šo regulu un šo
darbinieku un viņu profilu izveidi un regulāru atjaunināšanu.
2.           Katra
dalībvalsts norīko valsts iestādi, kas nodrošina
7. pantā minētajām kompetentajām iestādēm
piekļuvi IIS, un pieslēdz minēto valsts iestādi tīkla
ieejas punktam.
3.           Katra
dalībvalsts ievēro automatizētas datu apstrādes
procedūras.
4.           Pirms iestāžu darbiniekiem,
kuriem ir tiesības piekļūt IIS, tiek atļauts
apstrādāt IIS glabātos datus, viņus atbilstīgi
apmāca par datu drošību un datu aizsardzības noteikumiem.
5.           Valsts sistēmas, kā
arī valsts saskarnes uzturēšanas radītās izmaksas sedz no
Savienības budžeta.
26. pants
Atbildība par datu izmantošanu
1.           Katra
dalībvalsts nodrošina to, ka IIS reģistrētos datus
apstrādā likumīgi, un it īpaši to, ka tikai
pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve datiem, lai pildītu
savus uzdevumus saskaņā ar šīs regulas 15. līdz
19. pantu. Atbildīgā
dalībvalsts it īpaši nodrošina to, ka
a)           datus vāc likumīgi;
b)           datus IIS reģistrē
likumīgi;
c)           dati, kad tos pārsūta uz
IIS, ir pareizi un atjaunināti.
2.           Aģentūra
nodrošina to, ka IIS darbojas saskaņā ar šo regulu un
īstenošanas aktiem, kas minēti 23. pantā.
Aģentūra jo īpaši
a)           veic vajadzīgos pasākumus,
lai nodrošinātu centrālās sistēmas un komunikācijas
infrastruktūras starp centrālo sistēmu un tīkla ieejas
punktiem drošību, neskarot katras dalībvalsts atbildību;
b)           nodrošina to, ka tikai
pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve datiem, kurus
apstrādā IIS, lai saskaņā ar šo regulu pildītu
Aģentūras uzdevumus.
3.           Aģentūra
informē Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par pasākumiem, kurus
tā veic saskaņā ar 2. punktu, lai sāktu IIS
darbību.
27. pants
Datu nodošana trešām valstīm, starptautiskām
organizācijām un privātām personām
1.           IIS
glabātos datus nepārsūta vai nedara pieejamus trešai valstij,
starptautiskai organizācijai vai kādai privātai personai.
2.           Atkāpjoties
no 1. punkta, datus, kas minēti 11. panta 1. punkta a), b)
un c) apakšpunktā un 12. panta 1. punktā, var
pārsūtīt vai darīt pieejamus trešai valstij vai
starptautiskai organizācijai, kas uzskaitītas pielikumā, ja tas
konkrētos gadījumos vajadzīgs trešo valstu valstspiederīgo
identitātes apliecināšanai, tostarp atgriešanas nolūkā,
tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)           Komisija ir pieņēmusi lēmumu par personas datu
pienācīgu aizsardzību attiecīgajā trešā
valstī saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 25. panta
6. punktu vai starp Kopienu un attiecīgo trešo valsti ir
spēkā atpakaļuzņemšanas nolīgums, vai ir
piemērojams Direktīvas 95/46/EK 26. panta 1. punkta
d) apakšpunkts;
b)           trešā valsts vai starptautiskā organizācija piekrīt
datus izmantot tikai tādā nolūkā, kādā tie tika
sniegti;
c)           dati tiek pārsūtīti vai darīti pieejami
saskaņā ar attiecīgajām Savienības tiesību
normām, it īpaši atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, un
tās dalībvalsts tiesību normām, kura datus
pārsūta vai dara pieejamus, tostarp uz datu drošību un datu
aizsardzību attiecīgajām tiesību normām; un
d)           dalībvalsts, kura datus ievadījusi IIS, ir sniegusi
piekrišanu.
3.           Personas
datu pārsūtīšana trešām valstīm vai
starptautiskām organizācijām saskaņā ar 2. punktu
neskar bēgļu un to personu tiesības, kuras pieprasa
starptautisku aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz
neizraidīšanu.
28. pants
Datu drošība
1.           Atbildīgā
dalībvalsts nodrošina datu drošību pirms to nosūtīšanas uz
tīkla ieejas punktu un to pārsūtīšanas laikā. Katra dalībvalsts nodrošina no IIS
saņemto datu drošību.
2.           Katra
dalībvalsts attiecībā uz savu valsts sistēmu veic
vajadzīgos pasākumus, tostarp pieņem drošības plānu,
lai
a)           fiziski aizsargātu datus,
tostarp, izstrādājot ārkārtas rīcības plānus
kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;
b)           liegtu nepiederošām
personām piekļuvi valsts iekārtām, kurās
dalībvalsts veic darbības saskaņā ar IIS mērķi
(piekļuves kontrole iekārtām);
c)           novērstu datu
nesankcionētu nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu
nesēju izņemšanu (datu nesēju kontrole);
d)           novērstu datu
nesankcionētu ievadīšanu, kā arī liegtu glabāto
personas datu nesankcionētu apskati, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas
kontrole);
e)           novērstu datu
nesankcionētu apstrādi IIS, kā arī IIS apstrādātu
datu nesankcionētu grozīšanu vai dzēšanu (datu ievades
kontrole);
f)            nodrošinātu, ka personām,
kas ir pilnvarotas piekļūt IIS, ir piekļuve tikai tiem datiem,
uz kuriem attiecas viņu piekļuves tiesības, izmantojot tikai
individuālas lietotāju identitātes un konfidenciālus
piekļuves režīmus (datu piekļuves kontrole);
g)           nodrošinātu to, ka visas
iestādes, kurām ir tiesības piekļūt IIS,
izstrādā profilus, kuros aprakstītas to personu funkcijas un
pienākumi, kas ir pilnvarotas ievadīt, grozīt, dzēst,
aplūkot un meklēt datus, un pēc uzraudzības iestāžu
lūguma nekavējoties dara tām pieejamus šos profilus (personālie
profili);
h)           nodrošinātu to, ka var
verificēt un noteikt, kurām iestādēm personas datus var
pārsūtīt, izmantojot datu pārraides ierīces (datu
pārraides kontrole);
i)            nodrošinātu iespēju
verificēt un noteikt, kādi dati ir apstrādāti IIS, kad, kas
un kādam mērķim tos ir apstrādājis (datu
reģistrēšanas kontrole);
j)            nodrošinātu to, ka personas
datu pārsūtīšanas uz IIS vai no tās vai datu nesēju
transportēšanas laikā nav iespējama personas datu
nesankcionēta nolasīšana, kopēšana, grozīšana vai
dzēšana, to jo īpaši nodrošinot ar attiecīgiem šifrēšanas
paņēmieniem (transportēšanas kontrole);
k)           uzraudzītu šajā
punktā minēto drošības pasākumu efektivitāti un veiktu
vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar
iekšējo uzraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai
(paškontrole).
3.           Aģentūra
veic nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu mērķus, kas
2. punktā noteikti attiecībā uz IIS darbību, tostarp
drošības plāna pieņemšanu.
29. pants
Atbildība
1.           Katra
persona vai katra dalībvalsts, kam nodarīts kaitējums
sakarā ar kādu nelikumīgu datu apstrādes darbību vai
kādu darbību, kas nesaskan ar šajā regulā
paredzētajiem noteikumiem, ir tiesīga saņemt kompensāciju
no dalībvalsts, kas atbild par nodarīto kaitējumu. Minēto valsti pa daļai vai pilnīgi
atbrīvo no šādas atbildības, ja tā pierāda, ka nav
atbildīga par faktu, kas izraisījis kaitējumu.
2.           Ja
sakarā ar to, ka kāda dalībvalsts nav ievērojusi
pienākumus saskaņā ar šo regulu, nodarīts kaitējums,
minētā dalībvalsts ir atbildīga par šādu
kaitējumu, izņemot gadījumu, kad un ciktāl
Aģentūra vai cita dalībvalsts, kas piedalās IIS, nav
veikusi saprātīgus pasākumus, lai kaitējumu novērstu
vai mazinātu tā sekas.
3.           Pret
dalībvalsti vērstas prasības par kompensāciju par
kaitējumu, kā minēts 1. un 2. punktā, reglamentē
atbildētājas dalībvalsts tiesību aktu noteikumi.
30. pants
Datu apstrādes darbību reģistrēšana
1.           Katra
dalībvalsts un Aģentūra reģistrē visas datu
apstrādes darbības IIS. Šajos
ierakstos norāda 7. pantā minētās piekļuves
nolūku, datumu un laiku, 11. līdz 14. pantā minēto
pārsūtīto datu veidu, 15. līdz 19. pantā
minētajai meklēšanai izmantoto datu veidu un tās iestādes
nosaukumu, kas ievada vai iegūst datus. Turklāt katra dalībvalsts veic uzskaiti par darbiniekiem, kam
ir attiecīgās pilnvaras ievadīt vai iegūt datus.
2.           Šādus
ierakstus drīkst izmantot tikai datu aizsardzības uzraudzībai
saistībā ar datu apstrādes pieļaujamību, kā
arī, lai nodrošinātu datu drošību. Ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem pasākumiem, lai tiem
nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un ierakstus dzēš vienu gadu
pēc tam, kad beidzies 20. pantā minētais glabāšanas
termiņš, ja vien tie nav nepieciešami jau iesāktās
uzraudzības procedūrās.
31. pants
Pašuzraudzība
Dalībvalstis nodrošina, ka katra
iestāde, kurai ir tiesības piekļūt IIS datiem, veic
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai
regulai, un vajadzības gadījumā sadarbojas ar uzraudzības
iestādi.
32. pants
Sankcijas
Dalībvalstis veic vajadzīgos
pasākumus, lai nodrošinātu, ka IIS ievadīto datu
ļaunprātīga izmantošana ir sodāma saskaņā ar
valsts tiesību aktiem, tostarp ar administratīvām sankcijām
un/vai kriminālsodiem, kas ir iedarbīgi, samērīgi un
atturoši.
VI NODAĻA
Tiesības un uzraudzība saistībā ar datu aizsardzību
33. pants
Tiesības uz informāciju
1.           Personas,
kuru dati ir reģistrēti IIS, atbildīgā dalībvalsts
informē par
a)           37. panta 4. punktā
minētā personas datu apstrādātāja identitāti;
b)           datu apstrādes IIS nolūku;
c)           datu saņēmēju
kategorijām;
d)           datu uzglabāšanas termiņu;
e)           to, ka datu vākšana ir
obligāti vajadzīga, lai varētu izskatīt ieceļošanas
nosacījumus;
f)            to, ka personai ir tiesības
piekļūt datiem, kas uz viņu attiecas, un tiesības
pieprasīt labot nepareizus datus, kas uz viņu attiecas, vai
dzēst nelikumīgi apstrādātus datus, kas uz viņu
attiecas, tostarp tiesības saņemt informāciju par
procedūrām šo tiesību izmantošanai un valsts uzraudzības
iestāžu vai, ja tas ir attiecīgi, Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāja kontaktinformāciju, kam jāizskata
sūdzības saistībā ar personas datu aizsardzību.
2.           Informāciju,
kas minēta 1. punktā, sniedz rakstveidā.
34. pants
Piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības
1.           Neskarot
pienākumu sniegt citu informāciju atbilstoši Direktīvas 95/46/EK
12. panta a) punktam, jebkurai personai ir tiesības iegūt
informāciju par IIS reģistrētajiem datiem, kas uz viņu
attiecas, un par to, kura dalībvalsts nosūtījusi datus uz IIS. Šādu piekļuvi datiem var piešķirt
tikai dalībvalsts. Katra
dalībvalsts reģistrē ikvienu šādas piekļuves
pieprasījumu.
2.           Jebkurai
personai ir tiesības pieprasīt, lai labo datus, kas attiecas uz
viņu un kas ir nepareizi, un lai dzēš datus, ja tie
reģistrēti nelikumīgi. Atbildīgā dalībvalsts nekavējoties labo vai
dzēš attiecīgos datus saskaņā ar šīs valsts
normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un procedūrām.
3.           Ja
2. punktā paredzēto pieprasījumu iesniedz citai
dalībvalstij, nevis atbildīgajai dalībvalstij, tās
dalībvalsts iestādes, kurām pieprasījums iesniegts,
14 dienu laikā sazinās ar atbildīgās dalībvalsts
iestādēm. Atbildīgā
dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu pareizību
un to, vai dati IIS ir apstrādāti likumīgi.
4.           Ja
noskaidrojas, ka IIS reģistrētie dati ir nepareizi vai ir
reģistrēti nelikumīgi, atbildīgā dalībvalsts
datus labo vai dzēš saskaņā ar 21. pantu. Atbildīgā
dalībvalsts attiecīgajai personai nekavējoties rakstiski
apstiprina to, ka ir veikti pasākumi, lai labotu vai dzēstu datus,
kas uz viņu attiecas.
5.           Ja
atbildīgā dalībvalsts nepiekrīt tam, ka IIS
reģistrētie dati ir nepareizi vai ir reģistrēti
nelikumīgi, tā attiecīgajai personai nekavējoties rakstiski
paskaidro, kāpēc tā atsakās labot vai dzēst datus, kas
uz viņu attiecas.
6.           Atbildīgā
dalībvalsts turklāt informē attiecīgo personu par to,
kā tai rīkoties gadījumā, ja tā nepiekrīt
sniegtajam paskaidrojumam. Tas ietver
informāciju par to, kā iesniegt sūdzību vai celt
prasību minētās dalībvalsts kompetentajās
iestādēs vai tiesās, kā arī informāciju par
palīdzību, tostarp no uzraudzības iestādēm, kas ir
pieejama saskaņā ar minētās dalībvalsts
normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un procedūrām.
35. pants
Sadarbība, lai nodrošinātu tiesības uz datu aizsardzību
1.           Dalībvalstis
aktīvi sadarbojas, lai aizsargātu tiesības, kas paredzētas
34. pantā.
2.           Katrā
dalībvalstī uzraudzības iestāde pēc pieprasījuma
palīdz attiecīgajai personai un sniedz tai konsultācijas
saistībā ar šīs personas tiesību īstenošanu attiecībā
uz tādu datu labošanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas,
saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 28. panta 4. punktu.
3.           Atbildīgās
dalībvalsts uzraudzības iestāde, kas pārsūtījusi
datus, un to dalībvalstu uzraudzības iestādes, kurās
pieprasījums iesniegts, šajā nolūkā sadarbojas.
36. pants
Tiesību aizsardzības līdzekļi
1.           Katrā
dalībvalstī jebkurai personai ir tiesības iesniegt
sūdzību vai celt prasību tās dalībvalsts
kompetentajās iestādēs vai tiesās, kurā
attiecīgā persona saņem atteikumu saistībā ar tiesībām
piekļūt datiem vai saistībā ar tiesībām uz to
datu labošanu vai dzēšanu, kas uz viņu attiecas, kā
paredzēts 35. pantā.
2.           Uzraudzības
iestāžu palīdzība ir pieejama visā procesa laikā.
37. pants
Uzraudzības iestādes veiktā uzraudzība
1.           Uzraudzības
iestāde uzrauga, vai ir likumīga 11. līdz
14. pantā minētā personas datu apstrāde, ko veic
attiecīgā dalībvalsts, tostarp datu pārsūtīšana
uz IIS un saņemšana no tās.
2.           Uzraudzības
iestāde nodrošina, ka vismaz reizi četros gados tiek veikta valsts
sistēmā notikušo datu apstrādes darbību revīzija
saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem revīzijas
standartiem.
3.           Dalībvalstis
nodrošina uzraudzības iestādēm pietiekamus resursus, lai
pildītu ar šo regulu uzticētos uzdevumus.
4.           Saistībā
ar personas datu apstrādi IIS katra dalībvalsts norīko
iestādi, kas ir uzskatāma par personas datu
apstrādātāju saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK
2. panta d) punktu un kam ir galvenā atbildība par šīs
dalībvalsts veikto datu apstrādi. Katra dalībvalsts paziņo Komisijai par šo iestādi.
5.           Katra
dalībvalsts sniedz jebkuru informāciju, ko pieprasījušas
uzraudzības iestādes, un jo īpaši tā sniedz
minētajām iestādēm informāciju par darbībām,
kas veiktas saskaņā ar 28. pantu, un nodrošina tām
piekļuvi saviem 30. pantā minētajiem ierakstiem, un
ļauj tām jebkurā laikā iekļūt visās
savās telpās.
38. pants
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja veiktā
uzraudzība
1.           Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājs pārbauda, vai
Aģentūras veiktā personu datu apstrāde notiek
saskaņā ar šo regulu. Attiecīgi
piemēro pienākumus un pilnvaras, kas minēti Regulas (EK)
Nr. 45/2001 46. un 47. pantā.
2.           Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājs nodrošina, ka vismaz reizi
četros gados tiek veikta Aģentūras veikto personas datu
apstrādes darbību revīzija saskaņā ar attiecīgiem
starptautiskiem revīzijas standartiem. Šādas revīzijas rezultātus nosūta Eiropas
Parlamentam, Padomei, Aģentūrai, Komisijai un uzraudzības
iestādēm. Pirms
ziņojuma pieņemšanas Aģentūrai dod iespēju izteikt
savus apsvērumus.
3.           Aģentūra
sniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam pieprasīto
informāciju, atļauj piekļūt visiem dokumentiem un
ierakstiem, kas minēti 30. pantā, kā arī atļauj
jebkurā laikā piekļūt visām Aģentūras
telpām.
39. pants
Sadarbība starp uzraudzības iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāju
1.           Uzraudzības
iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs katrs
savu attiecīgo pilnvaru robežās aktīvi sadarbojas
saskaņā ar saviem pienākumiem un nodrošina koordinētu IIS
un valstu sistēmu uzraudzību.
2.           Viņi
savu attiecīgo pilnvaru robežās pēc vajadzības veic
attiecīgas informācijas apmaiņu, palīdz viens otram veikt
revīzijas un pārbaudes, izskata šīs regulas interpretācijas
vai piemērošanas grūtības, analizē problēmas
saistībā ar neatkarīgu uzraudzību vai datu subjektu
tiesību īstenošanu, sagatavo saskaņotus priekšlikumus,
meklējot kopīgus risinājumus visām problēmām, un
veicina izpratni par datu aizsardzības tiesībām.
3.           Uzraudzības
iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
šajā nolūkā tiekas vismaz divas reizes gadā. Minēto sanāksmju izmaksas sedz Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājs. Reglamentu pieņem pirmajā sanāksmē. Ja nepieciešams, kopīgi tiek
izstrādātas sīkākas darba metodes.
4.           Eiropas
Parlamentam, Padomei, Komisijai un Aģentūrai reizi divos gados
nosūta kopīgu pārskatu par darbībām. Šajā pārskatā iekļauj
nodaļu par katru dalībvalsti, ko sagatavo attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības iestāde.
VII NODAĻA
Nobeiguma noteikumi
40. pants
Datu izmantošana pārskatiem un statistikai
1.           Dalībvalstu
kompetento iestāžu, Aģentūras un Frontex attiecīgi
pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve, lai vienīgi pārskatu un
statistikas nolūkos bez atļaujas veikt individuālu
identificēšanu aplūkotu šādus datus:
a)           informācija par statusu;
b)           trešās valsts
valstspiederīgā valstspiederība;
c)           ieceļošanas dalībvalsts,
datums un robežšķērsošanas vieta, izceļošanas dalībvalsts,
datums un robežšķērsošanas vieta;
d)           ceļošanas dokumenta veids;
e)           regulas 10. pantā
minēto personu, kas pārsniegušas atļauto uzturēšanās
termiņu, skaits;
f)            dati, kas ievadīti
attiecībā ar uzturēšanās atsaukšanu vai tās
derīguma termiņa pagarināšanu;
g)           attiecīgā
gadījumā – iestāde, kas izsniegusi vīzu;
h)           to personu skaits, kuras
saskaņā ar 12. panta 2. un 3. punktu atbrīvotas no
prasības nodot pirkstu nospiedumus.
41. pants
Darbības sākums
1.           Komisija
nosaka dienu, no kuras IIS sāk darbu, pēc tam, kad ir izpildīti
šādi nosacījumi:
a)           ir pieņemti 23. pantā
minētie pasākumi;
b)           Aģentūra ir
paziņojusi, ka ir sekmīgi pabeigts visaptverošs IIS tests, ko
Aģentūra veic, sadarbojoties ar dalībvalstīm; un
c)           dalībvalstis ir
validējušas tehnisko un juridisko kārtību, lai
11. līdz 14. pantā minētos datus vāktu un
pārsūtītu uz IIS, un ir par minēto kārtību
paziņojušas Komisijai.
2.           Komisija
informē Eiropas Parlamentu par testa rezultātiem, kas veikts
saskaņā ar 1. punkta b) apakšpunktu.
3.           Šā
panta 1. punktā minēto Komisijas lēmumu publicē Oficiālajā
Vēstnesī.
42. pants
Komitejas procedūra
1.           Komisijai
palīdz komiteja. Šī
komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.           Ja ir
atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011
5. pantu.
43. pants
Paziņojumi
1.         Dalībvalstis paziņo
Komisijai par
a)           iestādi, kas uzskatāma par
37. pantā minēto personas datu apstrādātāju;
b)           nepieciešamo tehnisko un juridisko
kārtību, kas minēta 41. pantā.
2.           Dalībvalstis paziņo
Aģentūrai par kompetentajām iestādēm, kurām ir
7. pantā minētā piekļuve, lai ievadītu,
grozītu, dzēstu, aplūkotu vai meklētu datus.
3.           Aģentūra
paziņo Komisijai par 41. panta 1. punkta
b) apakšpunktā minētā testa sekmīgu pabeigšanu.
Komisija saskaņā ar 1. punkta
a) apakšpunktu paziņoto informāciju dara pieejamu
dalībvalstīm un sabiedrībai, izmantojot pastāvīgi
atjauninātu elektronisku publisku reģistru.
44. pants
Padomdevēju grupa
Aģentūra izveido padomdevēju grupu,
kura tai sniedz speciālās zināšanas, kas saistītas ar IIS,
īpaši attiecībā uz gada darba programmas un gada darbības
pārskata sagatavošanu.
45. pants
 Apmācība
Aģentūra veic uzdevumus
saistībā ar apmācību, kas minēta 25. panta
4. punktā.
46. pants
Uzraudzība un vērtēšana
1.           Aģentūra
nodrošina, ka ir izveidotas un darbojas procedūras, ar kuru
palīdzību uzrauga IIS darbības atbilstību tās
mērķiem attiecībā uz tehniskiem rezultātiem, izmaksu
lietderīgumu, drošību un pakalpojumu kvalitāti.
2.           Tehniskās
uzturēšanas nolūkos Aģentūrai ir piekļuve
vajadzīgajai informācijai, kas attiecas uz datu apstrādes
darbībām, kuras veiktas IIS.
3.           Divus
gadus pēc IIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc diviem
gadiem Aģentūra iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai
ziņojumu par IIS tehnisko darbību, tostarp attiecībā uz
drošību.
4.           Divus
gadus pēc IIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc
četriem gadiem Komisija sagatavo IIS vispārēju
novērtējumu. Šajā
vispārējā novērtējumā ietver sasniegto
rezultātu izskatīšanu, tos salīdzinot ar mērķiem,
pamatojuma turpmāka derīguma novērtējumu, regulas
piemērošanu, IIS drošību un jebkādu ietekmi uz
turpmākām darbībām. Komisija novērtējuma ziņojumu nosūta Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.           Pirmajā
novērtējumā īpaši izskata, kādu ieguldījumu
ieceļošanas/izceļošanas sistēma varētu dot
cīņā pret teroristu nodarījumiem un citiem smagiem
noziedzīgiem nodarījumiem, un izskata jautājumu par
tiesībaizsardzības nolūkos īstenotu piekļuvi
sistēmā glabātai informācijai, ja to paredz, ar kādiem
nosacījumiem šādu piekļuvi varētu atļaut, vai groza
datu glabāšanas laiku un vai piekļuvi atļauj trešo valstu
iestādēm, ņemot vērā IIS darbību un VIS
īstenošanas rezultātus.
6.           Dalībvalstis
sniedz Aģentūrai un Komisijai informāciju, kas vajadzīga,
lai izstrādātu 3. un 4. punktā minētos
ziņojumus, saskaņā ar kvantitatīvajiem
rādītājiem, kurus iepriekš noteikusi Komisija un/vai
Aģentūra.
7.           Aģentūra
sniedz Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu
4. un 5. punktā minētos vispārējos
novērtējumus.
47. pants
Stāšanās spēkā un piemērojamība
1.           Šī
regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc
tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
2.           To
piemēro no dienas, kas minēta 41. panta 1. punktā.
3.           Regulas
23. līdz 25. pantu, 28. pantu un 41. līdz
45. pantu piemēro no dienas, kas minēta 1. punktā.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs

Pielikums
Regulas
27. panta 2. punktā minēto starptautisko organizāciju
saraksts
1.         ANO organizācijas
(piemēram, UNHCR)
2.         Starptautiskā Migrācijas
organizācija (SMO)
3.         Starptautiskā Sarkanā
Krusta komiteja
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
              1.6.    Ilgums un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

              2.1.    Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

              2.2.    Pārvaldības un kontroles
sistēma
              2.3.    Krāpšanas un pārkāpumu
apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.    Paredzamā ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām
apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Eiropas
Parlamenta un Padomes Regula, ar kuru izveido Ieceļošanas/izceļošanas
sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu
valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus, kuri
šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās
robežas, ja likumdevēja iestāde pieņem priekšlikumu, ar ko
Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiāla
atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām
(COM(2011)750), un ja likumdevēja iestāde pieņem priekšlikumu
Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
(COM(2011)398), un attiecīgās budžeta pozīcijas izdevumu
maksimālajā summā ir pieejami pietiekami līdzekļi.

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[35]

Politikas
joma: Iekšlietu joma (18. sadaļa)

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

x Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[36]

¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Stokholmas
programmā, par kuru Eiropadome vienojās 2009. gada
decembrī, vēlreiz tika apstiprināts Ieceļošanas/izceļošanas
sistēmas (IIS) potenciāls, ļaujot dalībvalstīm
efektīvi koplietot datus, vienlaikus garantējot datu
aizsardzību. Tādēļ Stokholmas programmas īstenošanas
rīcības plānā tika iekļauts priekšlikums izveidot IIS.
Viedrobežu pasākumu kopuma izstrādes finansēšana ir viena no
Iekšējās drošības fonda (IDF) prioritātēm[37].

1.4.2.
Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

IIS
mērķis ir uzlabot ārējo robežu pārvaldību un
cīņu pret nelikumīgo imigrāciju, lai
reģistrētu
trešo valstu valstspiederīgo, kuri uzņemti īstermiņa
uzturēšanās nolūkā, ieceļošanas un izceļošanas
ierakstus;
aprēķinātu
un uzraudzītu trešo valstu valstspiederīgo, kur uzņemti
īstermiņa uzturēšanās nolūkā, atļautās
uzturēšanās ilgumu;
analīzes
nolūkā vāktu statistikas datus par trešo valstu valstspiederīgo
ieceļošanu un izceļošanu.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Darbības:
Solidaritāte – Ārējās robežas, atgriešanās, vīzu
politika un personu brīva pārvietošanās
(18.02. nodaļa)

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Tā
ģenerēs precīzu informāciju par personām, kas
pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, visām
dalībvalstu iestādēm, tādējādi palīdzot
aizturēt un atgriezt nelikumīgos imigrantus un līdz ar to
kopumā veikt pretpasākumus pret nelikumīgo imigrāciju.
Tā
sniegs precīzu informāciju par to, cik personu katru gadu
šķērso ES ārējo robežu, šo rādītāju
sīkāk sadalot pēc valstspiederības un vietas, kur robeža
šķērsota. Tāda pati sīka informācija tiks sniegta
īpaši par personām, kas pārsniedz atļauto
uzturēšanās termiņu, un tā būs daudz
spēcīgāks faktiskais pamatojums tam, vai uz konkrētas
trešās valsts valstpiederīgajiem būtu jāattiecina vīzas
prasība.
Tā
sniegs būtiskus datus, lai izskatītu (jaunus un turpmākus) trešo
valstu valstspiederīgo pieteikumus Reģistrēto ceļotāju
programmai (RCP). Turklāt tā sniegs kompetentajām
iestādēm nepieciešamo informāciju, lai nodrošinātu, ka
trešo valstu valstspiederīgie, kuriem ir piekļuve RCP,
pilnībā atbilst visiem nepieciešamajiem nosacījumiem, tostarp
ievēro atļautās uzturēšanās termiņu.
Tā
ļaus iestādēm pārbaudīt, vai regulārie
ceļotāji, kuriem ir vairākkārtējas ieceļošanas
vīzas, nepārsniedz atļautās uzturēšanās
termiņu Šengenas zonā.

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Izstrādes
laikā
Pēc
priekšlikuma projekta apstiprināšanas un tehnisko specifikāciju
pieņemšanas ārējs līgumdarba veicējs
izstrādās tehnisko sistēmu. Sistēmu izstrāde notiks
centrālā un valstu līmenī, un to vispārēji
koordinēs IT aģentūra. IT aģentūra sadarbībā
ar visām ieinteresētajām personām noteiks
vispārējo pārvaldības satvaru. Kā parasti šādu
sistēmu izstrādē, projekta sākumā tiks noteikts
vispārējs projekta vadības plāns kopā ar kvalitātes
nodrošināšanas plānu. Tajos būtu jāiekļauj
paneļi, kuros ietverti konkrēti rādītāji īpaši
attiecībā uz
          projekta
vispārējo statusu
savlaicīgu izstrādi saskaņā ar
grafiku (atskaites punktiem), par ko panākta vienošanās, riska
pārvaldību, cilvēkresursu un finanšu resursu
pārvaldību atbilstīgi piešķīrumiem, par ko
panākta vienošanās, organizatorisko gatavību, utt.
Kad
sistēma ir sākusi darboties
Saskaņā
ar 46. pantu par uzraudzību un vērtēšanu
„3.     Divus
gadus pēc IIS darbības sākuma un turpmāk ik pēc diviem
gadiem Aģentūra iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai
ziņojumu par IIS tehnisko darbību, tostarp attiecībā uz
drošību.
4.       Divus gadus pēc IIS darbības sākuma un turpmāk ik
pēc četriem gadiem Komisija sagatavo IIS vispārēju
novērtējumu. Šajā vispārējā
novērtējumā ietver sasniegto rezultātu izskatīšanu,
tos salīdzinot ar mērķiem, pamatojuma turpmāka
derīguma novērtējumu, regulas piemērošanu, IIS drošību
un jebkādu ietekmi uz turpmākām darbībām. Komisija
novērtējuma ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un
Padomei.”
Minētajam
novērtējumam īpaši svarīgi būtu
rādītāji saistībā ar to personu skaitu, kuras
pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, un datiem par
robežšķērsošanas laiku (attiecībā uz pēdējo
minēto informācija tiktu vākta arī, balstoties uz VIS
pieredzi), kā arī padziļināta analīze par
nepieciešamību atļaut piekļuvi tiesībaizsardzības
nolūkos. Komisijai novērtējuma ziņojumi būtu
jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.
Konkrētais mērķis: stiprināt
robežpārbaužu efektivitāti, šai nolūkā, personai
ieceļojot un izceļojot, veicot atļautās
uzturēšanās tiesību uzraudzību, un uzlabot
atļautā uzturēšanās termiņa pārsniegšanas riska
novērtējumu.
Rādītājs: apstrādes laiks
robežšķērsošanas vietās.
Robežšķērsošanas
vietās identificēto personu, kas pārsniedz atļauto
uzturēšanās termiņu, skaits.
Sistēmas
pieejamība
Konkrētais mērķis:
ģenerēt uzticamu informāciju, lai ES un dalībvalstis
varētu pieņemt pamatotus politiskus lēmumus attiecībā
uz vīzām un migrāciju.
Rādītājs: brīdinājumu
skaits par personām, kas pārsniedz atļauto uzturēšanās
termiņu, dalot pēc kategorijām (vīza ir
vajadzīga/vīza nav vajadzīga), pēc robežas veidiem
(sauszemes, jūras, gaisa), pēc dalībvalstīm, pēc
izcelsmes/valstspiederības valstīm.
Konkrētais mērķis:
identificēt un atklāt nelikumīgos imigrantus, īpaši
personas, kas pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu,
arī teritorijā, un vairot atgriešanas iespējas.
Rādītājs: to
brīdinājumu skaits, kuru rezultātā personas, kas
pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu, ir
aizturētas.
Konkrētais mērķis:
garantēt trešo valstu valstspiederīgo pamattiesības, īpaši
tiesības uz personas datu aizsardzību un tiesības uz
privātās dzīves neaizskaramību.
Rādītājs: ieceļošanas/izceļošanas
ierakstu neapstiprinājušos atbilsmju skaits.
Personu
sūdzību skaits valstu datu aizsardzības iestādēm.

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

Nelikumīgā
imigrācija ES ir problēma, ar ko saskaras visas dalībvalstis. Lielais
vairums nelikumīgo imigrantu ir personas, kas pārsniedz atļauto
uzturēšanās termiņu – personas, kas Eiropas Savienībā
ieceļojušas likumīgi, bet palikušas tur pēc tam, kad beidzies
tām atļautais uzturēšanās termiņš. ES tiesību
akti paredz, ka trešo valstu valstspiederīgajiem principā ir
tiesības ieceļot īstermiņa uzturēšanās nolūkā
uz laiku līdz trim mēnešiem sešu mēnešu periodā.
IIS
būs instruments, kas nodrošinās Eiropas Savienībai
pamatinformāciju par trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri
ieceļo ES teritorijā vai atstāj to. Šī informācija ir
neaizstājama, lai veidotu ilgtspējīgu un pamatotu politiku
migrācijas un vīzu jomā. Pašreizējā sistēma,
pasēs iespiežot spiedogu, rada problēmas ne vien izpildes
ziņā, bet arī saistībā ar personu informēšanu par
viņu tiesībām, piemēram, precīzu dienu skaitu, cik
ilgi viņām ir tiesības palikt Šengenas zonā pēc
vairākām uzturēšanās reizēm, no kurām katra
ilgusi dažas dienas. Turklāt, ja dati nav reģistrēti nekur citur
kā vienīgi pasē, dalībvalstīm fiziski nav
iespējams apmainīties ar datiem. Tas nozīmē arī to, ka
šādi dati nebūtu pieejami, ja ceļošanas dokumenti, kuros
iespiests spiedogs, tiek nomainīti vai pazaudēti.
IIS
ļaus aprēķināt trešo valstu valstspiederīgo
uzturēšanās ilgumu un veikt verifikāciju, ja kāds
pārsniegs atļauto uzturēšanās termiņu, arī veicot
pārbaudes Šengenas zonā. Pašlaik spiedoga iespiešana ceļošanas
dokumentā, norādot ieceļošanas un izceļošanas datumus, ir
vienīgais robežsargiem un imigrācijas iestādēm pieejamais
instruments. Laiku, ko trešās valsts valstspiederīgais ir
pavadījis Šengenas zonā, aprēķina, pamatojoties uz
spiedogiem, kurus bieži ir grūti saprast; tie var būt
nesalasāmi, vai arī tiek viltoti. Tādējādi
precīza Šengenas zonā pavadītā laika
aprēķināšana, pamatojoties uz šiem spiedogiem, ir ne tikai
laikietilpīga, bet arī sarežģīta.

1.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība

Neviena
dalībvalsts viena pati nav spējīga izveidot kopīgu,
sadarbspējīgu ieceļošanas/izceļošanas sistēmu. Tāpat
kā visas darbības, kas ir saistītas ar migrācijas
plūsmu un drošības apdraudējuma pārvaldību, šī ir
joma, kurā ES budžeta izmantošanai ir acīmredzama pievienotā
vērtība.
Kontroles
atcelšana pie iekšējām robežām ir jāveic vienlaikus ar
kopīgiem pasākumiem, lai efektīvi kontrolētu un
uzraudzītu Savienības ārējās robežas. Uz dažām
dalībvalstīm gulstas liels slogs to īpašā
ģeogrāfiskā stāvokļa un to pārvaldībā
esošo Savienības ārējo robežu garuma dēļ. Trešo valstu
valstspiederīgo ieceļošanas noteikumus un robežpārbaudes
saskaņo ES tiesību aktos. Tā kā personas var ieceļot
Šengenas zonā caur robežšķērsošanas vietu dalībvalstī,
kurā izmanto ieceļošanas/izceļošanas valsts reģistru, bet
izceļot caur robežšķērsošanas vietu, kur šāda sistēma
netiek izmantota, darbību nevar īstenot dalībvalstis vienas
pašas, bet vienīgi ES līmenī.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Izstrādājot
otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu (SIS II)
un Vīzu informācijas sistēmu (VIS), tika gūtas šādas
atziņas.
1)
Lai pēc iespējas nodrošinātos pret izmaksu pārsniegšanu un
kavēšanos mainīgu prasību dēļ, neviena jauna
informācijas sistēma brīvības, drošības un tiesiskuma
jomā, it īpaši, ja tā ir saistīta ar lielapjoma IT
sistēmu, netiks izstrādāta, iekams nebūs galīgi
pieņemti tās pamatā esošie juridiskie instrumenti, kuros
izklāstīts sistēmas mērķis, darbības joma,
funkcijas un tehniskā informācija.
2)
Valsts līmeņa izstrādi izrādījās grūti
finansēt dalībvalstīm, kuras nav paredzējušās
attiecīgos pasākumus savā daudzgadu plānošanā vai kuru
plānošana Ārējo robežu fonda (EBF) ietvaros nav
precīza. Tādēļ tagad tiek ierosināts šīs
izstrādes izmaksas iekļaut priekšlikumā.

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

Šis
priekšlikums ir uzskatāms par daļu no Eiropas Savienības
integrētās robežu pārvaldības stratēģijas,
īpaši Paziņojuma par viedrobežām[38] turpmāku izstrādi,
kā arī būtu jāskata saistībā ar IDF robežu
priekšlikumu[39]
kā daļu no daudzgadu finanšu shēmas. Tiesību akta finanšu
pārskatā, kas pievienots grozītajam Komisijas priekšlikumam par
Aģentūru[40],
ir iekļautas esošo IT sistēmu – EURODAC, SIS II un
VIS – izmaksas, bet nav iekļautas izmaksas turpmākajām
robežpārvaldības sistēmām, kuras Aģentūrai
tiesiskajā regulējumā vēl nav uzticētas. Tādēļ
pielikumā priekšlikumam Padomes Regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu
shēmu 2014.–2020. gadam[41],
3. izdevumu kategorijā “Drošība un pilsoniskums” ir
paredzēts esošās IT sistēmas iekļaut sadaļā „IT
sistēmas” (822 miljoni euro), bet turpmākas
robežpārvaldības sistēmas – sadaļā „Iekšējā
drošība” (1,1 miljons euro no 4,648 miljoniem euro). Iekšlietu
ĢD ir tas Komisijas ģenerāldirektorāts, kas ir
atbildīgs par brīvas pārvietošanās telpas izveidi,
kurā personas var šķērsot iekšējās robežas bez
robežpārbaudēm un kurā ārējās robežas tiek
saskaņoti kontrolētas un pārvaldītas ES līmenī.
Sistēmas sinerģija ar Vīzu Informācijas sistēmu ir
šāda:
a)
attiecībā uz vīzas turētājiem biometrisko datu
salīdzināšanas sistēmu izmantos arī
Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas mērķiem;
b)
Ieceļošanas/izceļošanas sistēma papildinās VIS. VIS ietver
tikai vīzas pieteikumus un izsniegtās vīzas, turpretī IIS
attiecībā uz vīzas turētājiem glabās arī
konkrētus ieceļošanas un izceļošanas datus, kas saistīti ar
izsniegtajām vīzām;
c)
sinerģija būs arī ar RCP, jo reģistrēto
ceļotāju ieceļošana un izceļošana tiks reģistrēta
IIS, kurā uzraudzīs viņu atļautās
uzturēšanās ilgumu Šengenas zonā. Bez IIS nevarētu
īstenot reģistrēto ceļotāju pilnībā
automatizētu robežšķērsošanu. Turklāt nepastāv risks,
ka varētu notikt pārklāšanās ar līdzīgām
iniciatīvām, ko īsteno citi ĢD.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības
laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–
¨ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
x Neierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
Sagatavošanās posms no 2013. gada
līdz 2015. gadam (tiesiskā regulējuma izveide)
–
Izstrādes posms no 2015. gada līdz
2017. gadam,
–
pēc kura notiek darbība pilnā
apmērā.

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[42]

x Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
x Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
x Kopienu izveidotām struktūrām[43]
–
¨  valstu publiskā sektora
struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes
uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt
īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā
pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā
„Piezīmes”.
Piezīmes
Ieceļošanas/izceļošanas
sistēmas izstrādes finansējums ir paredzēts 15. pantā
priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko
Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiāla atbalsta
instrumentu ārējām robežām un vīzām laikposmam no
2014. gada līdz 2020. gadam (COM(2011)750). Saskaņā ar
jaunās Finanšu regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 60. pantu
(centralizēta netieša pārvaldība) minētās
finansējuma programmas īstenošanas uzdevumi tiks deleģēti
IT aģentūrai.
Laikposmā
no 2015. gada līdz 2017. gadam visi izstrādes pasākumi
ar deleģēšanas nolīgumu tiks uzticēti IT
aģentūrai. Tas attieksies uz visu projekta sastāvdaļu
izstrādi, t.i., uz centrālās sistēmas, dalībvalstu
sistēmu, tīklu un infrastruktūras dalībvalstīs
izstrādi.
Starpposma
pārskatīšanā 2017. gadā ir paredzēts no 513,000
miljoniem euro atlikušo summu pārvietot uz IT aģentūras
pozīciju centrālās sistēmas un tīkla darbības un
uzturēšanas izmaksām un uz valstu programmām valstu sistēmu
darbības un uzturēšanas izmaksām, tostarp infrastruktūras
izmaksām (skatīt turpmāko tabulu). Tiesību akta finanšu
pārskats tiks attiecīgi pārskatīts līdz
2016. gada beigām.
 Bloki || Pārvaldības veids || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 Centrālās sistēmas izstrāde || netieša centralizēta || X || X || X ||   ||   ||
 Izstrāde dalībvalstīs || netieša centralizēta || X || X || X ||   ||   ||
 Centrālās sistēmas uzturēšana || netieša centralizēta ||   ||   || X || X || X || X
 Valstu sistēmu uzturēšana || netieša centralizēta ||   ||   || X || X || X || X
 Tīkls (1) || netieša centralizēta || X || X || X || X || X || X
 Infrastruktūra dalībvalstīs || netieša centralizēta || X || X || X || X || X || X
(1) Tīkla izstrāde
2015.-2017. gadā, tīkla darbības 2017.-2020. gadā

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
IIS
uzraudzības un vērtēšanas noteikumi ir paredzēti IIS
priekšlikuma 46. pantā.
46.
pants        Uzraudzība un vērtēšana
1.
Aģentūra nodrošina, ka ir izveidotas un darbojas
procedūras, ar kuru palīdzību uzrauga IIS darbības
atbilstību tās mērķiem attiecībā uz tehniskiem
rezultātiem, izmaksu lietderīgumu, drošību un pakalpojumu
kvalitāti.
2.
Tehniskās uzturēšanas nolūkos
Aģentūrai ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas
attiecas uz datu apstrādes darbībām, kuras veiktas IIS.
3.
Divus gadus pēc IIS darbības sākuma un
turpmāk ik pēc diviem gadiem Aģentūra iesniedz Eiropas
Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par IIS tehnisko darbību,
tostarp attiecībā uz drošību.
4.
Divus gadus pēc IIS darbības sākuma un
turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija sagatavo IIS
vispārēju novērtējumu. Šajā vispārējā
novērtējumā ietver sasniegto rezultātu izskatīšanu,
tos salīdzinot ar mērķiem, pamatojuma turpmāka
derīguma novērtējumu, regulas piemērošanu, IIS drošību
un jebkādu ietekmi uz turpmākām darbībām. Komisija
novērtējuma ziņojumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.
Pirmajā novērtējumā īpaši
izskata, kādu ieguldījumu ieceļošanas/izceļošanas
sistēma varētu dot cīņā pret teroristu
nodarījumiem un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, un
izskata jautājumu par tiesībaizsardzības nolūkos
īstenotu piekļuvi sistēmā glabātai informācijai,
ja to paredz, ar kādiem nosacījumiem šādu piekļuvi
varētu atļaut, vai groza datu glabāšanas laiku un vai
piekļuvi atļauj trešo valstu iestādēm, ņemot
vērā IIS darbību un VIS īstenošanas rezultātus.
6.
Dalībvalstis sniedz Aģentūrai un Komisijai
informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 3. un
4. punktā minētos ziņojumus, saskaņā ar
kvantitatīvajiem rādītājiem, kurus iepriekš noteikusi
Komisija un/vai Aģentūra.
7.
Aģentūra sniedz Komisijai informāciju, kas
vajadzīga, lai izstrādātu 4. punktā minētos
vispārējos novērtējumus.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

1)
Grūtības saistībā ar sistēmas tehnisko izstrādi
Dalībvalstīs
ir tehniski atšķirīgas valsts IT sistēmas. Turklāt
robežkontroles procesi var atšķirties atkarībā no vietējiem
apstākļiem (pieejamas telpas robežšķērsošanas vietā,
ceļotāju plūsmas, utt.). IIS nepieciešams integrēt valsts
IT arhitektūrā un valsts robežkontroles procesos. Tam papildus
sistēmas valsts komponentu izstrādi nepieciešams saskaņot ar
centrālajām prasībām. Šajā jomā ir
konstatēti divi galvenie riski:
a)
risks, ka IIS tehniskos un juridiskos aspektus dalībvalstis varētu
īstenot dažādi nepietiekamas koordinācijas dēļ starp
centrālo un valstu pusi;
b)
risks, ka nebūs konsekvences attiecībā uz šīs turpmākās
sistēmas izmantošanu, kas ir atkarīga no tā, kā
dalībvalstis ievieš IIS esošajos robežkontroles procesos.
2) Grūtības
saistībā ar savlaicīgu izstrādi
Balstoties
uz pieredzi, kāda gūta VIS un SIS II izstrādes
laikā, var sagaidīt, ka būtiska nozīme IIS
sekmīgā īstenošanā būs sistēmas savlaicīgai
izstrādei, kuru veic ārējs līgumdarba veicējs. Kā
izcilības centrs lielapjoma IT sistēmu izstrādes un
pārvaldības jomā IT aģentūra būs atbildīga
arī par līgumu piešķiršanu un pārvaldību, īpaši
par apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu sistēmas
izstrādei. Ar ārēja līgumdarba veicēja izmantošanu
šajā izstrādes darbā ir saistīti vairāki riski:
a)
īpaši risks, ka līgumdarba veicējs nepiešķirs projektam
pietiekamus resursus vai ka tas izprojektēs un izstrādās
sistēmu, kas neatbildīs jaunākajiem sasniegumiem;
b)
risks, ka izdevumu samazināšanas nolūkā līgumdarba
veicējs pilnībā neievēros administratīvo praksi un
metodes darbā ar lielapjoma IT projektiem;
c)
visbeidzot, pašreizējās ekonomiskās krīzes
apstākļos nevar pilnībā izslēgt risku, ka
līgumdarba veicējs saskarsies ar finansiālām
grūtībām, kas nebūs saistītas ar šo projektu.

2.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

1)
Paredzēts, ka Aģentūra kļūs par izcilības centru
lielapjoma IT sistēmu izstrādes un pārvaldības jomā. Tai
uztic sistēmas centrālās daļas, tostarp vienotu
saskarņu dalībvalstīs, izstrādi un darbību. Tas
ļaus novērst lielāko daļu trūkumu, ar kādiem
Komisija saskārās SIS II un VIS izstrādes
gaitā.
Izstrādes
posmā (2015.-2017. gads) Komisijai būs vispārēja
atbildība, jo projektu izstrādās, izmantojot netiešu
centrālu pārvaldību. Aģentūra būs atbildīga
par tehnisko un finanšu pārvaldību, jo īpaši par līgumu
piešķiršanu un pārvaldību. Deleģēšanas nolīgums
attieksies uz centrālo daļu iepirkumu veidā un uz valstu
daļu dotāciju veidā. Saskaņā ar Īstenošanas
noteikumu 40. pantu Komisija noslēgs nolīgumu, kurā tiks
sīki noteikta līdzekļu pārvaldības un kontroles un
Komisijas finansiālo interešu aizsardzības kārtība. Šādos
nolīgumos tiks ietverti 40. panta 2. punktā paredzētie noteikumi.
Tādējādi tas dos iespēju Komisijai pārvaldīt
2.2.1. punktā aprakstītos riskus.
Starpposma
pārskatīšanas kontekstā (kas paredzēta 2017. gadā
Iekšējās drošības fonda ietvaros, Horizontālās regulas
15. pants) tiks atkārtoti izskatīts pārvaldības veids.
2)
Lai nepieļautu kavējumus valstu līmenī, ir paredzēta
efektīva pārvaldība visu ieinteresēto personu vidū. Komisija
regulas priekšlikumā ir ierosinājusi, ka padomdevēju grupa,
kuras sastāvā ir dalībvalstu eksperti, sniedz
Aģentūrai speciālās zināšanas saistībā ar
IIS/RCP. Šī padomdevēju grupa regulāri tiekas, lai apspriestu
sistēmas ieviešanu, apmainītos ar gūto pieredzi un sniegtu
padomus Aģentūras valdei. Turklāt Komisija plāno ieteikt
dalībvalstīm izveidot valsts projekta infrastruktūru / projekta
grupu gan tehniskajai, gan darbības izstrādei, tostarp uzticamu
komunikācijas infrastruktūru ar vienotiem kontaktpunktiem.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Krāpšanas
apkarošanai paredzētie pasākumi ir noteikti Regulas (ES) 1077/2011
35. pantā, kurā noteikts šādi:
1.       Nolūkā apkarot krāpšanu, korupciju un citas
nelikumīgas darbības, piemēro Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
2.       Aģentūra pievienojas Iestāžu nolīgumam par Eiropas
Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo
izmeklēšanu un nekavējoties pieņem attiecīgus noteikumus,
kas piemērojami visiem Aģentūras darbiniekiem.
3.       Lēmumos par finansēšanu un no tiem izrietošos
īstenošanas nolīgumos un instrumentos skaidri paredz noteikumu, ka
vajadzības gadījumā Revīzijas palāta un OLAF
var uz vietas pārbaudīt Aģentūras finansējuma
saņēmējus un par tā piešķiršanu atbildīgās
personas.
Saskaņā
ar šo noteikumu 2012. gada 28. jūnijā tika pieņemts
Eiropas aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai
brīvības, drošības un tiesiskuma telpā Valdes lēmums
par noteikumiem iekšējās izmeklēšanas veikšanai sakarā ar
krāpšanas, korupcijas un citu Savienības interesēm
kaitējošu prettiesisku darbību novēršanu.
Turklāt
Iekšlietu ĢD pašlaik izstrādā savu krāpšanas
novēršanas un atklāšanas stratēģiju.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

Ar deleģēšanas nolīgumu
Aģentūrai tiks uzticēts uzdevums izveidot atbilstīgus
instrumentus savu vietējo finanšu sistēmu līmenī, lai
nodrošinātu efektīvu uzraudzību, pēcpārbaudi un
ziņošanu par izmaksām, kas saistītas ar IIS ieviešanu,
saskaņā ar jaunās Finanšu regulas 60. pantu. Būs
nepieciešami atbilstīgi pasākumi, lai varētu sniegt
ziņojumus saskaņā ar eventuāli galīgi pieņemto
budžeta nomenklatūru.
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts…………………………………….] || Dif./nedif.[44] || no EBTA valstīm[45] || no kandidātvalstīm[46] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY]   || Dif./ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Pozīcija…………………………………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 3 || [18.02.CC] IDF robežas || Dif./ || NĒ || NĒ || JĀ || NĒ

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 3 || Drošība un pilsoniskums
 Iekšlietu ĢD ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads[47] || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs — 18.02.CC || Saistības || (1) || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Maksājumi || (2) || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[48] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Iekšlietu ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 122,566 || 30,142 || 119,477 || 80,272 || 80,272 || 80,271 ||   || 513,000
 Maksājumi || =2+2a +3 || 61,283 || 82,382 || 92,677 || 83,993 || 80,271 || 80,271 || 32,122 || 513,000
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 Iekšlietu ĢD ||   ||   ||   ||
  Cilvēkresursi || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 ||   || 1,715
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,602
 KOPĀ — Iekšlietu ĢD || Apropriācijas || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistības kopā =maksājumi kopā) || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0,455 || 0,455 || 123,021 || 30,533 || 119,867 || 80,662 || 80,662 || 80,662 ||   || 516,317
 Maksājumi || 0,455 || 0,455 || 61,738 || 82,773 || 93,067 || 84,383 || 80,662 || 80,662 || 32,122 || 516,317
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
darbības apropriāciju izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ ||
 ||
 Rezultāta veids[49] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopā izmaksas ||
 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS[50]: (Centrālās un valstu) sistēmas izstrāde ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || 1 || 122,566 || 1 || 30,142 || 1 || 43,143 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 195,851 ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis[51] ||   || 122,566   ||   || 30,142 ||   || 43,143   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 195,851   ||
 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: (Centrālās un valstu) sistēmas darbības   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   || 1  || 76,334 ||  1 ||  80,271 || 1 ||  80,272 ||  1 ||  80,272   || 1 || 317,149 ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis[52] ||   ||   ||   ||   ||   || 76,334 ||   ||  80,271 ||   ||  80,272 ||   ||  80,272 ||   || 317,149 ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 1 || 122,566 ||  1 || 30,142 || 2 || 119,477 || 1 || 80,271 || 1 || 80,272 || 1 || 80,272 || 2 || 513,000 ||

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
administratīvo apropriāciju izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 || 1,715
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 1,602
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317
  Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[53] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0.,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317

3.2.3.2.
 Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
cilvēkresursu izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms pilna laika
ekvivalenta vienībās (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz
komata)
   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
 ·         Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·         Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE) FTE)[54]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[55] || - galvenā mītne[56] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo
uzdevumu apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || 2 sagatavošanās posmā no 2013. gada līdz 2015. gadam. 1 administrators likumdošanas sarunām, uzdevumu koordinācijai ar Aģentūru un deleģēšanas nolīgumu pārraudzībai 0,5 administrators finanšu darbību pārraudzībai un speciālajām zināšanām par robežkontroles un tehniskiem jautājumiem 0,5 asistenti administratīvajām un finanšu darbībām 1,5 izstrādes posmā no 2016. gada līdz 2020. gadam. 1 administrators deleģējuma nolīguma pēcpasākumiem (ziņojumi, sagatavošanās komitoloģija, darbības un tehnisko specifikāciju validēšana, finanšu darbību pārraudzība un Aģentūras koordinācija), kā arī speciālajām zināšanām par robežkontroles un tehniskiem jautājumiem 0,5 asistenti administratīvajām un finanšu darbībām
 Ārštata darbinieki || 0

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
x Priekšlikums/iniciatīva atbilst
kārtējai un nākamai daudzgadu finanšu shēmai.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu
finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata
daudzgadu finanšu shēma[57]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
x Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz trešo personu
līdzfinansējumu
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || … iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus.
–
x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
x        dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[58]
 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi
 6313. pants ||   || 3,729 || 5,013 || 5,639 || 5,111 || 4,884 || 4,884 || 1,954
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
18.02.CC
IDF robežas
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
Budžetā iekļauj Šengenas acquis
un ar Eurodac saistīto pasākumu īstenošanā,
piemērošanā un pilnveidošanā asociēto valstu iemaksas,
kā paredzēts attiecīgajos nolīgumos. Sniegtās
aplēses ir vienīgi indikatīvas un balstītas uz
jaunākajiem aprēķiniem par ieņēmumiem Šengenas acquis
īstenošanai no valstīm (Islande, Norvēģija un Šveice), kas
pašlaik katru gadu veic iemaksu Eiropas Savienības
vispārējā budžetā (izlietotie maksājumi) par
attiecīgo finanšu gadu, kuru aprēķina atbilstoši tās IKP
kā procentu no visu piedalošos valstu IKP. Aprēķins ir balstīts
uz 2012. gada jūnija skaitļiem, kurus sniedzis EUROSTAT
un kas ir būtiski atšķirīgi atkarībā no piedalošos
valstu ekonomiskās situācijas.
[1]               COM (2008) 69 galīgā redakcija. Paziņojumam tika pievienots Ietekmes novērtējums
SEC(2008) 153.
[2]               „Atvērta un droša Eiropa
pilsoņu un viņu aizsardzības labā”, Eiropas Savienības
Oficiālais Vēstnesis, 4.5.2010., C 115/1.
[3]               EUCO 23/11.
[4]               COM (2011) 680 galīgā redakcija.
[5]               OV L 105, 13.4.2006.
[6]               Bulgārijai, Igaunijai, Spānijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai,
Ungārijai, Maltai, Polijai, Portugālei, Rumānijai,
Slovākijai un Somijai.
[7]               http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/population/data/database Šis
rādītājs ietver personas, kas pārsniedz atļauto
uzturēšanās termiņu, kā arī personas, kas ir
ieceļojušas nelikumīgi, un ietver personas, kas ir aizturētas
pie robežas, kā arī Šengenas zonas teritorijā.
[8]               OV L 286, 1.11.2011.
[9]               SEC (2008) 153.
[10]             SWD(2013) 47.
[11]             Ja likumdevēja iestāde pieņems priekšlikumu, ar ko
Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiāla
atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām
(COM(2011)750), un ja likumdevēja iestāde pieņems priekšlikumu
Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
(COM(2011)398), un attiecīgās budžeta pozīcijas izdevumu
maksimālajā summā ir pieejami pietiekami līdzekļi.
[12]             OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
[13]             OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
[14]             OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.
[15]             OV C , , … lpp.
[16]             OV C , , … lpp.
[17]             OV C , , … lpp.
[18]             COM (2008) 69 galīgā redakcija.
[19]             OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.
[20]             OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.
[21]             OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[22]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[23]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[24]             OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.
[25]             OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
[26]             OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
[27]             OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.
[28]             OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
[29]             OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp.
[30]             OV L 160, 18.6.2011., 21. lpp.
[31]             OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.
[32]             OV L 243,15.9.2009., 1. lpp.
[33]             OV L 286,1.11.2011., 1. lpp.
[34]             OV L 349,25.11.2004., 1. lpp.
[35]             ABM:     — budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[36]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
[37]             Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko
Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiāla
atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām
(COM(2011)750).
[38]             Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un
Padomei „Viedrobežas – risinājumi un turpmākā
rīcība”, COM(2011) 680 galīgā redakcija.
[39]             Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko
Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiāla
atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām
(COM(2011)750).
[40]             COM(2010) 93, 2010. gada 19. marts.
[41]             COM(2011) 398, 2011. gada 29. jūnijs.
[42]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu
regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[44]             Dif.— diferencētās apropriācijas, nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[45]             EBTA: Eiropas
Brīvās tirdzniecības asociācija.
[46]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā
potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[47]             Izmaksu atšķirības un jo īpaši augstās izmaksas
2015. un 2017. gadā var skaidrot šādi: izstrādes posma sākumā 2015. gadā tiks
paredzētas saistības izstrādei (vienreizējas izmaksas,
aptverot trīs gadu izmaksas attiecībā uz datoraparatūru,
programmatūru un līgumdarba veicēju). Izstrādes posma beigās 2017. gadā tiks
paredzētas nepieciešamās saistības darbībām. Datoraparatūras un programmatūras
pārvaldības izmaksas atšķiras atkarībā no posma.
[48]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai
darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās
„BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[49]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[50]             Kā aprakstīts 1.4.2. sadaļā „Konkrētie
mērķi”.
[51]             Šajā summā konkrēti centrālajai izstrādei ir
iekļauta tīkla infrastruktūra, nepieciešamās
datoraparatūras un programmatūras licences un ārējā
līgumdarba veicēja izmaksas, lai izstrādātu centrālo
sistēmu. Attiecībā uz
valstu sistēmu izstrādi tajā arī ir iekļautas
nepieciešamās datoraparatūras un programmatūras licenču,
kā arī ārēja līgumdarba veicēja veiktas
izstrādes izmaksas.
[52]             Šajā summā ir iekļautas izmaksas, kas nepieciešamas, lai
nodrošinātu tās centrālo sistēmas darbību, jo
īpaši tīkla darbību, centrālās sistēmas
uzturēšana, ko veic ārējs līgumdarba veicējs, un
nepieciešamās datoraparatūras un programmatūras licences. Attiecībā uz valstu darbībām
tajā ir iekļautas izmaksas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu
valstu sistēmas darbību, jo īpaši datoraparatūras un
programmatūras licences, incidentu pārvaldība un izmaksas
saistība ar nepieciešamajiem ārējiem līgumdarba
veicējiem.
[53]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai
darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās
„BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[54]             CA — līgumdarbinieki, INT —
pagaidu darbinieki (Intérimaire), JED — jaunākie eksperti
delegācijās (Jeune Expert en Délégation), LA —
vietējie darbinieki, SNE —valstu norīkotie eksperti.
[55]             Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata
darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām „BA” pozīcijām).
[56]             Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības
fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds
(EZF).
[57]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[58]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas
nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām,
t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas
izmaksas 25 % apmērā.