|

52010PC0236

Priekšlikums Padomes regula (ES) Nr. …/.., ar kuru piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes kravu skenēšanas sistēmu importam  /* COM/2010/0237 galīgā redakcija - NLE 2010/0127 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 18.5.2010COM(2010)236 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importamPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā par dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importu piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1247/2009 nosaka antidempinga pagaidu pasākumus dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importam. |Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3. Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2009. gada 8. aprīlī sāka antidempinga procedūru attiecībā uz dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importu. Izmeklēšanā konstatēja attiecīgā ražojuma dempingu, kas radījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanā arī konstatēja, ka antidempinga pasākumu noteikšana nav pretrunā Savienības interesēm. Tādēļ ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1247/2009 tika noteikti pagaidu pasākumi. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir balstīts uz galīgajiem konstatējumiem par dempingu, tā izraisīto kaitējumu, cēloņsakarībām un Savienības interesēm. Izmeklēšanā, kas notika pēc antidempinga pagaidu pasākumu noteikšanas, tika apstiprināti galvenie pagaidu konstatējumi. Tādēļ galīgo pasākumu noteikšanai Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |4. Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes molibdēna stiepļu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:1. PROCEDŪRA1.1. Pagaidu pasākumi(1) Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (EK) Nr. 1247/2009[2] (“pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” vai “attiecīgā valsts” ) izcelsmes molibdēna stiepļu importam.(2) Procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Metālu asociācija ( EUROMETAUX ) (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību tā ražotāja vārdā, kas pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25% – no molibdēna stiepļu ražošanas Savienībā.(3) Kā minēts pagaidu regulas 13. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laiku no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai svarīgo tendenču pārbaude notika no 2005. gada marta līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).1.2. Turpmākā procedūra(4) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu informācijas izpaušana”), vairākas ieinteresētās personu iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Tika ņemti vērā ieinteresēto personu mutiskie un rakstiski iesniegtie komentāri un vajadzības gadījumā tika attiecīgi grozīti pagaidu konstatējumi.(5) Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīga antidempinga maksājuma noteikšanu par dažu ĶTR izcelsmes molibdēna stiepļu importu un tādu summu galīgo iekasēšanu, kuras tika nodrošinātas ar pagaidu maksājumu (“galīgā informācijas izpaušana”). Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus.2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS(6) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par attiecīgo ražojumu un līdzīgo ražojumu, tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 14.–17. apsvērumu.3. DEMPINGS3.1. Tirgus ekonomikas režīms (TER) un atsevišķs režīms (AR)(7) Tā kā netika saņemtas nekādas piezīmes par TER un AR, ar šo apstiprina pagaidu regulas 18.–23. apsvērumu.3.2. Normālā vērtība(8) Pēc pagaidu konstatējumu izpaušanas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, apšaubīja to, ka normālās vērtības noteikšana ĶTR notikusi pamatojoties uz cenām, par kādām ASV ražojumus eksportē uz citām valstīm (tostarp Savienību). Tā vietā ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, ierosināja izmantot par līdzīgo ražojumu faktiski samaksāto vai maksājamo cenu Savienībā, jo tas uzskatīja, ka šādi noteikta normālā vērtība sniegtu ĶTR mazāku dempinga starpību.(9) Tas pats ražotājs apgalvoja, ka normālā vērtība būtu jānoapaļo uz leju, lai atspoguļotu vertikāli integrēta ražotāja efektivitāti salīdzinājumā ar sūdzības iesniedzēju vai analogās valsts ražotāju, kuriem nav galvenā izejmateriāla – molibdēna rūdas – atradņu.(10) Attiecībā uz pirmo apgalvojumu ir noteikts, ka Savienībā samaksāto vai maksājamo cenu izmantošana ir pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā paredzēta iespēja, kas izmantojamam tikai gadījumos, kad citas minētajā pantā paredzētas iespējas nav iespējams piemērot. Tā kā šajā procedūrā piekrišana sadarboties tika saņemta no trešās valsts ražotāja un tādējādi varēja izmantot iespēju attiecībā uz cenu, importējot ražojumu no tirgus ekonomikas trešās valsts uz citām valstīm, nav juridiska pamata piemērot atlikušo 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta iespēju. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.(11) Attiecībā uz otru apgalvojumu tika noteikts, ka ražotājs, kas sadarbojās, neiesniedza nekādus pierādījumus, kas norādītu, ka procedūru integrācijas līmenis ir cenu un cenu salīdzināmību ietekmējošs faktors. Tāpēc apgalvojumu noraidīja.(12) Dažas personas apšaubīja analogās valsts ražotāja izvēli, ņemot vērā, ka šis uzņēmums ASV ir sūdzības iesniedzēja meitas uzņēmums. Šajā saistībā tika norādīts, ka fakts, ka uzņēmums ierosinātajā analoga valstī ir saistīts ar sūdzības iesniedzēju, nenozīmē, ka iegūtā informācija nebūtu uzticama vai droša.(13) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par normālo vērtību, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 24.–25. apsvērumu.3.3. Eksporta cena(14) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par eksporta cenu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 26. apsvērumu.3.4. Salīdzinājums(15) Ir norādīts, ka pagaidu regulas 27. apsvērumā minētā netiešu nodokļu korekcija ir 5 % un starpība starp PVN, kas jāmaksā par pārdošanu vietējā tirgū, un PVN, kas jāmaksā par pārdošanu eksportam, ņemot vērā eksporta pārdošanas PVN atmaksas likmi. Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās apstrīdēja veidu, kādā piemērota korekcija, un apgalvoja, ka to būtu vajadzējis aprēķināt kā eksporta cenu samazinošu faktoru.(16) Šā apgalvojuma sakarā ir norādīts, ka korekcijas bija balstītas uz pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta noteikumiem, kuros paredzēta normālās vērtības korekcija importa maksājumiem vai netiešajiem nodokļiem – kategorija, kurā iekļauts PVN. Šā iemesla dēļ šis apgalvojums tika noraidīts.(17) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par salīdzinājumu, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 27. apsvērumu.3.5. Dempinga starpība(18) Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo apstiprina, ka pagaidu regulas 28.–29. apsvērumā noteiktais valsts mēroga dempings ir 68,4 %.4. KAITĒJUMS4.1. Savienības ražošana(19) Jāatgādina, ka lai aizsargātu vienīgā ražotāja eksportētāja, kas pilnībā sadarbojās, uzņēmējdarbības konfidenciālo informāciju, visi turpmāk norādītie skaitļi attiecībā uz konfidenciālu informāciju ir sniegti indeksētā vai diapazona veidā.(20) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 30.–31. apsvērumu.4.2. Savienības ražošanas nozares definīcija(21) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares definīciju, ar šo apstiprina pagaidu regulas 32. apsvērumu.(22) Attiecībā uz pagaidu regulas 33. apsvērumu ir norādīts, ka, pamatojoties uz saņemtajām piezīmēm no vienas ieinteresētās personas, tika atrasta pārrakstīšanās kļūda. Savienības ražotāja finanšu gads (FG) aptver laikposmu no 2005. gada 1. marta līdz 2006. gada 28. februārim un nevis kā norādīts apsvērumā – no 2004. gada 1. maija līdz 2005. gada 28. februārim. Tādēļ par kaitējuma novērtējuma sākuma datumu uzskatāms 2005. gada marts.4.3. Patēriņš Savienībā(23) Jāatzīmē, ka patēriņš Savienībā tika aprēķināts, pieskaitot Savienībā zināmo ražotāju pārdošanas apjomiem visus importa apjomus no trešām valstīm – dati tika iegūti no Eurostat . Jāatzīmē arī, ka tā kā KN kods, kurš pašlaik attiecas uz attiecīgo ražojumu, ietver arī citus ražojumus, uz kuriem neattiecas šī izmeklēšana un tāpēc, ņemot vērā, ka nav pieejama īpaša importa statistika vienīgi par attiecīgo ražojumu, Eurostat dati tika koriģēti atbilstoši sūdzībā ierosinātajai metodei. Šī metodika ir balstīta uz ĶTR importa vērtību salīdzinājumu ar Savienības ražotāja pārdošanas vērtībām.(24) Taču pagaidu posmā izmantotie importa dati atbilda kalendāra gadiem, bet zināmo ražotāju pārdošanas apjomi tika aprēķināti pēc finanšu gadiem. Viena ieinteresētā persona apstrīdēja šo neatbilstību attiecībā uz patēriņa noteikšanai izmantoto periodu un apgalvoja, ka arī dati par importu jāaprēķina pēc finanšu gadiem.(25) Šo apgalvojumu uzskatīja par pamatotu, Eurostat dati tika koriģēti, lai atbilstu vienādiem periodiem, proti, finanšu gadiem. Tā rezultātā tika koriģēti Savienības patēriņa rādītāji, kas sniegti pagaidu regulas 1. tabulā. Jaunie rādītāji sniegti 1. tabulā:1. tabulaPatēriņš Savienībā | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |Tonnas | 403 | 396 | 430 | 396 | 358 |Indekss 2005=100 | 100 | 98 | 107 | 98 | 89 |(26) Kopumā molibdēna stiepļu patēriņš attiecīgajā periodā Savienībā samazinājies par 11 %. Pieprasījums 2006. gadā nedaudz samazinājās par 2 % un 2007. gadā pieauga par 9 %, pēc tam atkal piedzīvojot kritumu 2008. gadā un IP saistībā ar ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi.4.4. Imports Eiropas Savienībā no ĶTR4.4.1. ĶTR importa apjomi un tirgus daļa(27) Pēc (25) apsvērumā minētā apgalvojuma pieņemšanas, nākamajā tabulā sniegti attiecīgajā periodā Ķīnas molibdēna stiepļu importa Savienības tirgū pārskatītie kopējie importa apjomi, tirgus daļas un cenas. Jāatzīmē, ka minētā pārskatīšana neietekmēja attiecīgās valsts importa apjomus IP.2. tabulaViss imports no ĶTR | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |Tonnas | 42 | 56 | 87 | 100 | 97 |Indekss 2005=100 | 100 | 133 | 207 | 238 | 231 |Tirgus daļa Indekss 2005=100 | 100 | 136 | 194 | 243 | 261 |Cenas (EUR/t) Indekss | 53 202 100 | 62 198 117 | 56 046 105 | 51 512 97 | 50 892 96 |Avots: Eurostat un sūdzības dati(28) Pārskatītie rādītāji 2. tabulā liecina, ka kopumā attiecīgās valsts importa apjomu un tirgus daļu tendences, kas atspoguļotas pagaidu regulas 36. apsvērumā, saglabājas bez izmaiņām. ĶTR imports par dempinga cenām ievērojami palielinājies – 42 tonnām no 2005. gadā līdz 100 tonnām 2008. gadā – t.i., vairāk nekā divkāršojies. Pēc augstākā rādītāja sasniegšanas 2008. gadā līdztekus Savienības patēriņa attīstībai minētais imports IP samazinājās. Turklāt tirgus daļa attiecībā uz importu par dempinga cenām attiecīgajā periodā vairāk nekā divkāršojusies.(29) Tomēr pārskatītie rādītāji par vidējām importa cenām tagad liecina par lejupslīdošu tendenci no 2005. gada līdz IP. Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā vidējās cenas importam no ĶTR samazinājās par 4 %.4.4.2. Cenu samazinājums(30) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par cenu samazinājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 39. un 40. apsvērumu.4.5. Savienības ražošanas nozares saimnieciskais stāvoklis(31) Jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 41. apsvērumu importa par dempinga cenām ietekmes uz Savienības ražošanas nozari novērtējumā bija ietverts visu ekonomisko rādītāju novērtējums, lai novērtētu Savienības ražošanas nozares stāvokli no 2005. gada marta līdz IP beigām.(32) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par ražošanu, ražošanas jaudu un jaudas izmantojumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 41.–43. apsvērumā izklāstītos pagaidu secinājumus.(33) Kā izriet no pagaidu regulas un pēc Savienības patēriņa nelielās pārskatīšanas iepriekš minētajā 1. tabulā, Savienības ražošanas nozares tirgus daļa ir pārskatīta šādi, bet pārdošanas apjomi un vidējās pārdošanas cenas nav mainījušās:3. tabula2005 | 2006 | 2007 | 2008 | IP |Pārdošanas apjoms Savienības tirgū Indekss | 100 | 99 | 92 | 75 | 68 |Tirgus daļa Indekss | 100 | 101 | 86 | 76 | 77 |Vidējās pārdošanas cenas Indekss | 100 | 86 | 96 | 95 | 92 |(34) Kā minēts pagaidu regulas 45. apsvērumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms neatkarīgajiem pircējiem Savienības tirgū attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās par 32 %. Šis samazinājums būtiski pārsniedza patēriņa samazinājumu, kas, kā redzams 2. tabulā, tajā pašā periodā samazinājās par 11 %. Tādēļ Savienības ražošanas nozare tirgus daļa attiecīgajā periodā būtiski samazinājās – par 23 %.(35) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par pārdošanas cenu attīstību, krājumiem, nodarbinātību, Savienības ražošanas nozares finanšu darbības rādītājiem, ar šo apstiprina pagaidu regulas 46.–57. apsvērumā izklāstītos pagaidu secinājumus.(36) Tiek apstiprināts arī pagaidu regulas 58.–61. apsvērumā izklāstītais secinājums, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.5. CĒLOŅSAKARĪBA5.1. Importa par dempinga cenām radītā ietekme(37) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pagaidu posmā tika pārbaudīts, vai ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām ir radījis zaudējumus Savienības ražošanas nozarei tādā pakāpē, ka tos var uzskatīt par būtiskiem.(38) Jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskās situācijas lejupslīde sakrita ar importa par dempinga cenām pieplūdumu no ĶTR. Kā izriet no pagaidu pasākumiem un pēc ĶTR izcelsmes importa rādītāju pārskatīšanās, kā norādīts (25) apsvērumā, Ķīnas eksportētāju importētie apjomi un tirgus daļa no 2005. gada līdz IP vairāk nekā divkāršojusies.(39) Pārskatīšanas rezultātā importa par dempinga cenām importa cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %, bet tās nemainīgi atradās zem Savienības ražošanas nozares cenu līmeņa – IP laikā tās bija par 30–35 % zemākas. Tādējādi, lai nezaudētu konkurētspēju Savienības tirgū, Savienības ražošanas nozare saskārās ar nepārtrauktu cenu spiedienu no Ķīnas eksportētājiem.(40) Viena ieinteresētā persona apstrīdēja cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām no ĶTR un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. Tā apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares finanšu darbība un importa pieplūdums par dempinga cenām nav savstarpēji saistīti. Minētā persona uzsvēra, ka kamēr imports no ĶTR 2007. gadā attiecībā uz agrākiem periodiem būtiski palielinājies, Savienības ražošanas nozare minētajā gadā no situācijas, kad tā darbojās ar zaudējumiem, nonākusi rentablā situācijā.(41) Tādēļ, pirmkārt, jāatzīmē, ka no 2005. gada līdz IP, kad imports vairāk nekā divkāršojās, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms būtiski samazinājies par 32 %, kas tajā pašā periodā izraisījis tirgus daļas zaudējumu par 33 %. Tajā pašā laikā visi citi kaitējuma rādītāji, kā ražošana, jaudas izmantojums, ieguldījumi, rentabilitāte un naudas plūsma liecina par būtiskām lejupslīdes tendencēm minētajā periodā. Otrkārt, izmeklēšana liecina, ka Savienības ražošanas nozares vājais sniegums bija saistīts ar cenu pazeminājumu un mēģinājumu atgūt nozīmīgus klientus, kuri bija pārgājuši pie Ķīnas eksportētājiem. Savienības ražošanas nozare arī 2007. gadā turpināja atgūt bijušos klientus, racionalizējot pasākumus, lai saglabātu zemas izmaksas un spētu konkurēt ar lēto importu par dempinga cenām. Tādējādi uzskata, ka pagaidu regulas 63.–66. apsvērumā sniegtie secinājumi ir pamatoti un minētais iebildums bija jānoraida.(42) Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka importa pieplūdumam par zemām dempinga cenām no ĶTR bija ievērojama negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli IP laikā.5.2. Citu faktoru ietekme(43) Izmantojot cēloņsakarības analīzi, tika izpētīti arī citi faktori, proti, pieprasījuma attīstība, Savienības ražošanas nozares izmaksu attīstība, eksporta darbība un visbeidzot iespējamā ietekmē, ko izraisījis imports no citām valstīm.(44) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izraisījuši citi faktori nevis imports par dempinga cenām, proti, i) pieprasījuma samazinājums ekonomikas krīzes un tehnoloģiju pārmaiņu ietekmē un ii) Savienības ražošanas nozares eksporta darbība.(45) Attiecībā uz pārdošanas apjomu samazināšanos jāatzīmē, ka Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi samazinājās ievērojami vairāk (-32 %) nekā samazinājās Savienības patēriņš (-11 %), kā rezultātā tika zaudēta 33 % tirgus daļa. Tajā pašā laikā Ķīnas eksportētāju tirgus daļa būtiski pieauga – vairāk nekā divas reizes. Tādējādi tiek uzskatīts, ka pagaidu regulas 69. apsvērumā sniegto secinājumu var apstiprināt un minētais apgalvojums bija jānoraida.(46) Attiecībā uz eksporta darbību jāpiemin, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdevumus tiešām raksturoja lejupejoša tendence, kuras iemeslu skaidrojums sniegts pagaidu regulas 72. apsvērumā (t. i., saskaņā ar nelabvēlīgo situāciju automobiļu rūpniecībā visā pasaulē kopš 2008. gada). Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, eksporta pārdošana nav Savienības ražošanas nozares pamatuzņēmējdarbība, jo tā apjomi nekad nepārsniedza 17 % no Savienības pārdošanas apjomiem attiecīgajā periodā. Turklāt papildus pagaidu regulas 71. un 72. apsvērumam jāatzīmē, ka pārdošanas cenas eksporta tirgū saglabājās virs pārdošanas cenām Savienības teritorijā. Tādēļ negatīva ietekme, ko izraisījusi eksporta pārdošanas apjomu samazināšanās, uzskatāma par ļoti nelielu. Tādēļ šis apgalvojums bija jānoraida.(47) Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, pagaidu regulas 67.—80. apsvērums tiek apstiprināts.6. SAVIENĪBAS INTERESES6.1. Savienības ražošanas nozares intereses(48) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes par Savienības ražošanas nozares interesēm, ar šo apstiprina pagaidu secinājumus, kas izklāstīti pagaidu regulas 83.– 86. apsvērumā.6.2. Importētāju, tirgotāju un lietotāju intereses Savienībā(49) Jāatzīmē, ka neatkarīgi no tā, ka tika apzinātas neskaitāmas personas, importētāju, tirgotāju un lietotāju sadarbības līmenis izmeklēšanas pagaidu posmā bija ļoti zems. Jāatzīmē, ka pagaidu posmā pilnībā sadarbojās tikai viens tirgotājs Vācijā un viens – Itālijā.(50) Lietotājs, kas sadarbojās, apgalvoja, ka antidempinga pasākumu negatīvā ietekme uz viņa uzņēmējdarbību Savienības interešu analīzē, kas veikta pagaidu posmā, ir novērtēta pārāk zemu un uzskatīja, ka viņam būs grūti nodot cenu pieaugumu tālāk saviem klientiem.(51) Jāatzīmē, ka attiecīgā ražojuma uzņēmējdarbības daļa šajā lietotāja darbībā ir diapazonā no 15 līdz 25 % no kopējās uzņēmējdarbības. Analīzē, kas tika veikta pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika apstiprināts, ka ietekme uz vispārējo uzņēmuma peļņu būtu ierobežota. Minētajam lietotājam ir stabila pozīcija uzņēmējdarbības segmentā, kurā ietverts arī attiecīgais ražojums, jo īpaši attiecībā uz uzticamību un piegādes drošību saviem klientiem. Iepriekš minētais norāda, ka šis lietotājs, iespējams, vismaz daļu no cenu pieauguma varētu nodot saviem klientiem. Ievērojot šo, apgalvojums+ bija jānoraida.(52) Pēc pagaidu regulas publicēšanas, pieteicās divi lietotāji un viens importētājs, kuri apgalvoja, ka antidempinga maksājuma noteikšana negatīvi ietekmēs viņu darbību.(53) Kā liecina dati, kurus iesniedzis viens no minētajiem lietotājiem, uzņēmējdarbības segments, kurā iekļauta molibdēna stieple, aptver no 10 līdz 20 % no minētā lietotāja kopējās darbības. Pamatojoties uz rīcībā esošajiem datiem, pastāv indikācijas, ka, lai arī antidempinga maksājuma noteikšana, iespējams, varētu negatīvi ietekmēt daļu darbību, kas attiecas uz molibdēna stiepli, minētā lietotāja darbība tomēr būtu rentabla. Attiecībā uz otru lietotāju netika iesniegti nekādi apgalvojumu pamatojoši dati.(54) Jāatzīmē, ka importētājs iesniedza tikai vispārējus pamatdatus, no kuriem izrietēja, ka molibdēna stieples importa apjoms no ĶTR ir 10–20 % no kopēja ĶTR importa apjoma IP. Salīdzinot molibdēna stieples uzņēmējdarbības daļu ar uzņēmuma kopējo uzņēmējdarbību, šis apjoms būtu mazāks nekā 7 %. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, varēja secināt, ka, lai arī antidempinga pasākumi varētu negatīvi ietekmēt uzņēmējdarbības daļu, kas attiecas uz molibdēna stiepli, kopējā ietekme uz uzņēmuma darbību būtu ierobežota.(55) Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 93.–96. apsvērumu.6.3. Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme(56) Pēc pagaidu regulas publicēšanas, pieteicās vairākas ieinteresētās personas, kuras apgalvoja, ka antidempinga pasākumi Savienības tirgū radītu ierobežotu konkurenci.(57) Attiecībā uz minēto apgalvojumu atkārtoti jāatzīmē, ka tā kā ar antidempinga maksājumu palīdzību tiktu atjaunots apstākļu izlīdzinājums, Ķīnas imports, lai gan par kaitējumu neradošām cenām, iespējams, turpinātu ieplūst Savienības tirgū. Turklāt jāatgādina, ka pastāv daži alternatīvi piegādes avoti. Netika sniegti pamatoti pierādījumi, kas apgāztu šo secinājumu, un tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 97.–99. apsvērumā sniegtos secinājumus.6.4. Secinājums par ES interesēm(58) Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu noteikšanas ĶTR izcelsmes molibdēna stiepļu importam.7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis(59) Tā kā netika saņemtas citas piezīmes, kas mainītu secinājumus par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 101.–104. apsvērumu.7.2. Galīgie pasākumi(60) Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu galīgais antidempinga maksājums jānosaka līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu importa, ko skāris dempings, radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Šajā gadījumā maksājumu likmi attiecīgi jānosaka konstatētā kaitējuma līmenī, t. i., 64,3 %.(61) Visām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, kuru pamatā bija iecere ieteikt galīgo antidempinga maksājumu piemērošanu. Turklāt tika noteikts termiņš, kurā minētās personas pēc attiecīgās informācijas izpaušanas varēja iesniegt paskaidrojumus. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā, un vajadzības gadījumā grozīja attiecīgos konstatējumus.7.3. Cenu labojumi(62) Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, izteica gatavību piedāvāt cenu labojumus saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.(63) Tomēr šim uzņēmuma nepiešķīra ne TER, ne AR, un Komisijas prakse neparedz šādos gadījumos pieņemt cenu saistības, jo uz maksājuma starpību nevar attiecināt individuālu noteikšanu. Pamatojoties uz iepriekš minēto, cenu labojumus tālāk nevarēja apsvērt.7.4. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana(64) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību milzīgo apjomu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek atzīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, kas nodrošinātas kā pagaidu antidempinga maksājums ar pagaidu regulu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Ar šo tiek piemērots galīgais antidempinga maksājums Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādas molibdēna stieples, kas satur 99,95 % molibdēnu un kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, un uz kuru pašlaik attiecas KN kods ex 8102 96 00 ( TARIC kods 8102 96 00 10), importam.2. Antidempinga galīgā maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, par 1. punktā aprakstīto ražojumu ir 64,3 %.3. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.2. pantsSummas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu atbilstoši Komisijas Regulai (ES) Nr. 1247/2009, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tādas molibdēna stieples, kas satur 99,95 % molibdēnu un kuras maksimālais šķērsgriezums pārsniedz 1,35 mm, bet nepārsniedz 4,0 mm, un uz kuru pašlaik attiecas KN kods ex 8102 96 00 ( TARIC kods 8102 96 00 10), importam, iekasē galīgi.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā ––priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 336, 18.12.2009., 16. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0080

Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu, inter alia, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam  /* COM/2010/0080 galīgā redakcija - NLE 2010/0049 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 9.3.2010COM(2010)80 galīgā redakcija2010/0049 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko groza Regulu (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu, inter alia , Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importamPASKAIDROJUMA RAKSTS1) Priekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā par konkrētu, cita starpā, Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importu piemēro Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”). |Vispārīgs konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 452/2007[2] par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu Ķīnas Tautas Republikas un Ukrainas izcelsmes gludināmo dēļu importam un tam noteiktā pagaidu maksājuma galīgo iekasēšanu. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |2) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. |Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |3) Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Eiropas Komisija (“Komisija”) 2009. gada 8. janvārī sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās vienīgi uz antidempinga pasākumiem, kurus ar Padomes 2007. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 452/2007 piemēro Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importam. Pārskatīšanas pieprasījumu iesniedza kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs, proti, Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou. Savā pieprasījumā uzņēmums apgalvoja, ka apstākļi, uz kuru pamata bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama, un īpaši, ka tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos. Pārskatīšanas izmeklēšanā atklāja, ka pieprasījuma iesniedzējs nav izpildījis attiecīgos pamatregulas noteikumus, lai tam piešķirtu tirgus ekonomikas režīmu, un tā individuālā dempinga starpība bija jāpārskata. Turklāt bija jāpārskata maksājuma likme, ko piemēro visiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās. Tāpēc Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai grozītu antidempinga maksājumu, ko piemēro uzņēmumam Power Team, un maksājuma likmi, ko piemēro pārējiem uzņēmumiem. Šī regula jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2010. gada 7. aprīlī. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības veids ir aprakstīts pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Eiropas Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |4) Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu. |2010/0049 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 452/2007 par galīgā antidempinga maksājuma uzlikšanu, inter alia , Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes gludināmo dēļu importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[3] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:1.  PROCEDŪRA2.  Spēkā esošie pasākumi3.  Padome ar Regulu (EK) Nr. 452/2007[4] uzlika galīgo antidempinga maksājumu, inter alia , Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes gludināmo dēļu importam. Spēkā esošie pasākumi ir ad valorem nodokļa likme 38,1 %, izņemot piecus īpaši norādītus uzņēmumus, kuriem piemēro individuālas nodokļa likmes.4.  Pārskatīšanas pieprasījums5.  Komisija 2008. gadā saņēma daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“starpposma pārskatīšana”). Pieprasījumu, kurš attiecās tikai uz dempinga pārbaudi, iesniedza kāds Ķīnas ražotājs eksportētājs Guangzhou Power Team Houseware Co . Ltd ., Guangzhou (“Power Team” jeb “pieprasījuma iesniedzējs”). Galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro pieprasījuma iesniedzēja izgatavotajiem ražojumiem, ir 36,5 %.6.  Pieprasījuma iesniedzējs savā pieprasījumā apgalvoja, ka apstākļi, uz kuru pamata bija noteikti pasākumi, ir mainījušies un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Pieprasījuma iesniedzējs sniedza prima facie pierādījumus tam, ka pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.7.  Īpaši jānorāda uz pieteikuma iesniedzēja apgalvojumu, ka tas pašlaik darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, t.i., tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem. Tādēļ pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka ražojuma normālā vērtība jānosaka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Salīdzinot ražojuma normālo vērtību un uz Eiropas Savienību veiktā eksporta cenas, atklājās, ka dempinga starpība, šķiet, ir ievērojami mazāka par pašreizējo pasākuma līmeni.8.  Tāpēc uzņēmums norādīja, ka vairs nav jāturpina to spēkā esošo pasākumu piemērošana pašreizējā līmenī, kuri bija pamatoti ar iepriekš noteikto dempinga līmeni, lai neitralizētu dempingu,9.  Pārskatīšanas uzsākšana10.  Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka pierādījumi ir pietiekami, lai sāktu starpposma pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu nolēma sākt starpposma pārskatīšanu, dempinga pārbaudi attiecinot vienīgi uz pieprasījuma iesniedzēju[5].11.  Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojums12.  Ražojums, uz kuru attiecas starpposma pārskatīšana, ir tas pats, kas apskatīts izmeklēšanā (“sākotnējā izmeklēšana”), kuras rezultātā piemēroja spēkā esošos pasākumus, t.i., Ķīnas izcelsmes gludināmie dēļi, proti, iebūvēti vai neiebūvēti, ar tvaiku uzsūcošu virsmu un/vai ar uzkarstošu virsmu, un/vai ar piepūšamu virsmu vai bez tās, ieskaitot gludināmo dēli piedurknēm, un to svarīgākās sastāvdaļas, t. i., kājas, virsma un metāla rāmis, kurus pašlaik klasificē ar KN kodu ex 3924 90 00[6], ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 un ex 8516 90 00.13.  Ražojumam, kas izgatavots un pārdots Ķīnas iekšzemes tirgū, un ražojumam, kas eksportēts uz Eiropas Savienību (“ES”), kā arī ražojumam, kas izgatavots un pārdots Ukrainā, ir vienādas fiziskās, tehniskās īpašības un lietojums, un tāpēc tos uzskata par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.14.  Personas, uz kurām attiecas procedūra15.  Komisija oficiāli paziņoja Eiropas Savienības ražošanas nozares pārstāvim, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām.16.  Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapu un anketu, un atbildi tā saņēma šim mērķim paredzētajā termiņā. Komisija ieguva un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu pieprasījuma iesniedzēja uzņēmumā.17.  Pārskatīšanas izmeklēšanas periods18.  Dempinga izmeklēšana attiecās uz periodu no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Jāatgādina, ka izmeklēšanas periods, kurā veica sākotnējo izmeklēšanu, pēc kuras noteica galīgos pasākumus, bija no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim (“sākotnējās izmeklēšanas periods”).19.  IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI20.  Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)21.  Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmeklēšanās attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu normālo vērtību nosaka atbilstīgi pamatregulas 2. panta 1.–6. punktam attiecībā uz tiem ražotājiem, kuri atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā izklāstītajiem kritērijiem, proti, ja ir pierādīts, ka līdzīgā ražojuma izgatavošanā un pārdošanā dominē tirgus ekonomikas nosacījumi. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:22.  lēmumi par uzņēmējdarbību tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus signāliem, bez ievērojamas valsts iejaukšanās, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtības,23.  uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības dokumentu kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām,24.  nav būtisku traucējumu, kas pārņemti no iepriekšējās sistēmas, kurā nav tirgus ekonomikas,25.  likumi par maksātnespēju un īpašumu garantē stabilitāti un juridisko noteiktību,26.  valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa.27.  Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja TER saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, un tam lūdza aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu.28.  Izmeklēšanā noteica, ka pieprasījuma iesniedzējs neatbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajam TER kritērijam (1. kritērijs) attiecībā uz lielāko ieguldījumu izmaksām. Tika konstatēts, ka pēc izmeklēšanas perioda sākotnējā izmeklēšanā, t.i., pēc 2005. gada valsts noteica eksporta ierobežojumus attiecībā uz vairākiem tērauda ražojumiem, ieskaitot galvenos izejmateriālus gludināmo dēļu ražošanai, t.i., tērauda plāksne, tērauda caurules un tērauda stieple. Jānorāda, ka šo materiālu izmaksas veido būtisku daļu no kopējām izejmateriālu izmaksām. Eksporta nodokļu uzlikšana samazināja motivāciju eksportēt un tādējādi palielināja iekšzemes tirgū pieejamos apjomus, kā rezultātā, savukārt, pazeminājās cenas. Turklāt tika konstatēts, ka Ķīnas tērauda ražotājiem[7] bija pieejamas vairākas subsīdiju shēmas, kā arī tas, ka vairāku tērauda ražotāju pārskati, kuri ir pieejami publiski, apstiprina to, ka Ķīnas valsts aktīvi atbalsta tērauda nozares attīstību ĶTR.29.  Tā rezultātā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā tērauda cenas ĶTR iekšzemes tirgū bija ievērojami zemākas par tērauda cenām citos lielākajos pasaules tirgos, īpaši Ziemeļamerikā un Ziemeļeiropā[8], un šīs cenas starpības nevar būt skaidrojamas ar konkurences priekšrocībām tērauda ražošanā.30.  Turklāt uz lietā esošās informācijas pamata tika konstatēts, ka pieprasījuma iesniedzējs guva labumu no šīm mākslīgi zemajām un sagrozītajām tērauda cenām, jo izejmateriālus tas iepirka Ķīnas iekšzemes tirgū.31.  Tādējādi tika konstatēts, ka Power Team lielākie ieguldījumi būtiski neatspoguļo tirgus vērtības. Tātad tika secināts, ka pieprasījuma iesniedzējs nav pierādījis, ka ir izpildīti visi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, tāpēc šim uzņēmumam nevarēja piešķirt TER.32.  Pieprasījuma iesniedzējam un Eiropas Savienības ražošanas nozarei tika dota iespēja izteikt piezīmes par iepriekš minētajiem konstatējumiem. Piezīmes tika saņemtas no pieprasījuma iesniedzēja un no Eiropas Savienības ražošanas nozares.33.  Pieprasījuma iesniedzējs termiņā iesniedza trīs galvenos argumentus. Pirmkārt, tas apgalvoja, ka Power Team izejmateriālu cenas joprojām bija atbilstīgas cenām iekšzemes tirgū un ka šis konstatējums bija pietiekams, lai sākotnējā izmeklēšanā izpildītu 1. kritēriju. Tā rezultātā uzņēmums uzskatīja, ka Ķīnas iekšzemes tirgus cenas, salīdzinot ar cenām citos starptautiskos tērauda tirgus, ir pamatregulas 11. panta 9. punkta pārkāpums. Saistībā ar šo uzņēmums turklāt apšaubīja salīdzinājumam izmantoto Ziemeļeiropas un Ziemeļamerikas tērauda tirgus cenu atbilstību. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka, iespējams, arī citas starptautisku tirgu cenas, piemēram, Turcijas eksporta cenas, kas ir zemākas par ĶTR iekšzemes cenām.34.  Jāatzīst, ka pieprasījuma iesniedzējs sākotnējā izmeklēšanā izpildīja 1. kritēriju, taču neizpildīja 2. kritēriju. Tomēr tiek uzskatīts, ka pamatregulas 11. panta 9. punkts nav pārkāpts, jo nav mainījusies metodika, lai novērtētu, vai uzņēmums darbojas tirgus ekonomikas apstākļos un jo īpaši vai tas joprojām atbilst 1. kritērijam. Abās izmeklēšanās – sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanā – tika novērtēts jautājums par izejmateriāliem, kas atspoguļoja tirgus vērtības. Abās izmeklēšanās viens no pārbaudītajiem indikatoriem bija tērauda cenas iekšzemes tirgū, taču sākotnējā izmeklēšanā nebija būtisku faktoru, kas, šķiet, ietekmētu izejmateriālu cenas. Tādējādi metodika nemainījās, bet konstatējumi bija atšķirīgi.35.  Pārskatīšanas izmeklēšanā atklāja, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda, t.i., no 2006. gada, bija mainījušies apstākļi, jo Ķīnas valsts, ieviešot eksporta nodokli un samazinot eksportā pārmaksātā PVN atmaksu, bija noteikusi vairākus pasākumus, lai atturētu no tērauda plākšņu, cauruļu un vadu eksporta. Tas un iepriekšminētās subsīdiju shēmas sagrozīja tērauda cenas Ķīnas iekšzemes tirgū, jo ievērojami, līdz apmēram 30 %, palielinājās cenas starpība starp minētajām cenām un publicētajām iekšzemes tirgus cenām attiecībā uz Ziemeļameriku un Ziemeļeiropu. Pēc tam, kad tika izpausti TER konstatējumi, pieprasījuma iesniedzējs neapšaubīja šo cenu starpību.36.  Attiecībā uz argumentu, ka tērauda cenas Ziemeļamerikas un Ziemeļeiropas iekšzemes tirgū nav vienīgās starptautiski atbilstīgās cenas, jānorāda, ka cenu salīdzināšanai tika izraudzīti abi tērauda tirgi, jo tajos abos ir augsts tērauda patēriņš un šie abi tirgi, kuros darbojas vairāki aktīvi ražotāji, ir konkurētspējīgi. Tādējādi pamatoti var pieņemt, ka minētās iekšējā tirgus cenas bija reprezentatīvas attiecībā uz konkurētspējīgām tirgus cenām. Turklāt apgalvojums, ka Turcijas eksporta cenas varētu būt zemākas par Ķīnas iekšzemes cenām, turpmāk šajā posmā netika pamatots, t.i., termiņā netika iesniegtas konkrētas cenas. Turklāt netika paskaidrots, kāpēc par atbilstīgākām būtu jāuzskata Turcijas eksporta cenas, ievērojot relatīvi nelielo Turcijas eksporta tirgus apjomu salīdzinājumā ar Ziemeļamerikas un Ziemeļeiropas tirgiem.37.  Otrkārt, uzņēmums apgalvoja, ka, piemērojot ES tiesību aktus, tas esot diskriminēts, jo vairākos citos nesenos gadījumos, kuros tērauds bija būtiska ražošanai nepieciešamo resursu daļu, daži Ķīnas tērauda uzņēmumi bija atbilstīgi 1. kritērijam. Visi šie apstākļi tika pārbaudīti, un tika konstatēts, ka TER nebija piešķirts nevienam no minētajos gadījumos iesaistītajiem uzņēmumiem, jo šie visi uzņēmumi nebija izpildījuši vismaz vēl vienu pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minēto kritēriju. Tādējādi pārvaldes efektivitātes labad nebija nepieciešamības sīkāk iztirzāt 1. kritēriju, ja bija skaidrs, ka uzņēmums, iespējams, nav izpildījis vēl vienu nosacījumu. Jebkurā gadījumā Komisija secināja, ka nevienā no nesenajiem gadījumiem Ķīnas iekšzemes tērauda tirgū traucējumi nav bijuši, gluži pretēji, nesenos gadījumos, konstatējot[9] sagrozījumus attiecībā uz izejmateriāliem, TER tika atteikts.38.  Visbeidzot, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka piemērotāka būtu normālās vērtības korekcija, nevis TER atteikšana. Tomēr normālās vērtības korekcija, šķiet, nav lietderīga, jo viens no TER piešķiršanas kritērijiem ir tas, ka būtisku ražošanai nepieciešamo resursu izmaksām jāatspoguļo tirgus vērtības. Pretējā gadījumā drīzāk jābūt tā, ka TER tiek atteikts un normālā vērtība jāaizstāj ar normālo vērtību analogajā valstī, īpaši ja izejmateriāli ir tik nozīmīga ražošanai nepieciešamo resursu izmaksu daļa.39.  Secinot jānorāda, ka Power Team nesniedza nevienu pārliecinošu argumentu vai ka tie būtu pamats, lai nonāktu pie citādiem konstatējumiem.40.  Eiropas Savienības ražošanas nozare norādīja uz to, ka Ķīnas valsts bija ievērojami iejaukusies tērauda ražošanas nozarē, kādēļ ES un ASV jau bija pieprasījušas PTO konsultācijas, lai atrisinātu šo jautājumu.41.  Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti konstatējumi un secinājums par to, ka TER uzņēmumam Power Team nav jāpiešķir.42.  Pēc tādu būtisku faktu un apsvērumu izpaušanas, kuri bija pamatā lēmumam ierosināt grozījumus Padomes Regulā (EK) Nr. 452/2007, pieprasījuma iesniedzējs iesniedza papildu piezīmes par konstatējumu attiecībā uz TER.43.  Pieprasījuma iesniedzējs vairākkārt atkārtoja savu argumentu, ka tā galvenie ražošanai nepieciešamie resursi atspoguļojot tirgus vērtības ĶTR un ka Ķīnas cenas visumā esot atbilstīgas citiem starptautiskajiem tirgiem. Atzīstot to, ka cenu palielinājums attiecībā uz šiem galvenajiem ieguldījumiem 2008. gadā ĶTR nebija tik izteikts, salīdzinot ar citiem starptautiskiem tērauda tirgiem, pieprasījuma iesniedzējs tomēr apgalvoja, ka iemesls tam ir nevis sagrozījumi, bet gan citi komerciāli faktori, kādēļ, iespējams, cenas Ķīnas iekšzemes tirgū ir zemākas. Pieprasījuma iesniedzējs norādīja uz ražošanas pieaugumu 2008. gadā un minēja, ka pašreizējie antidempinga vai kompensācijas maksājumi ir vērsti pret ĶTR izgatavotā tērauda eksportu, kurš ir būtisks, rāžošanai nepieciešams izejmateriāls, kā rezultātā Ķīnas ražotājiem bija jāsamazina cenas ĶTR iekšzemes tirgū.44.  Jānorāda, ka pieprasījuma iesniedzējs sniedza papildu cenu informāciju, kas pamatota ar konstatējumu, ka galvenie izejmateriāli gludināmo dēļu ražošanai 2008. gadā Ķīnas iekšzemes tirgū bija vidēji ievērojami lētāki nekā citos lielākajos pasaules tirgos.45.  Runājot par argumentu, ka cenas starpības iemesls bija citi komerciāli faktori, t.i., ražošanas pieaugums ĶTR, jānorāda, ka šis arguments netika pienācīgi pamatots, īpaši attiecībā uz iespējamu korelāciju starp apgalvoto ražošanas pieaugumu un situāciju pieprasījuma jomā. Pieprasījuma iesniedzēja izvirzītais arguments, ka bija ieviesti kompensācijas maksājumi, kas vērsti pret vairāku tērauda ražojumu eksportu no ĶTR, tajā pašā laikā norāda vienīgi uz to, ka Ķīnas tērauda ražotāji bija guvuši labumu no subsīdijām.46.  Tā rezultātā nav iespējams apstiprināt pieprasījuma iesniedzēja argumentu, ka tērauda tirgus ĶTR nav deformēts, un galīgais secinājums ir nepārskatīt jautājumu par TER noteikšanu un nepiešķirt TER uzņēmumam Power Team .47.  Atsevišķs režīms (“AR”)48.  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu valstīm, uz kurām attiecas minētais pants, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, ja tāds ir, izņemot gadījumus, kad uzņēmums var pierādīt, ka tas atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem atsevišķa režīma piešķiršanas kritērijiem. Šie kritēriji ir apkopoti turpmāk:49.  ja firmas vai kopuzņēmumi pilnīgi vai daļēji pieder ārvalstniekiem, eksportētāji var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu;50.  ka eksporta cenas un daudzumi, un pārdošanas noteikumi ir brīvi noteikti;51.  vairākums akciju pieder privātpersonām, un jāpierāda, ka uzņēmums ir pietiekami neatkarīgs no valsts iejaukšanās;52.  ka valūtas maiņas kursu pārrēķina atbilstīgi tirgus likmei;53.  ka valsts iejaukšanās nepieļauj pasākumu apiešanu, ja individuālajiem eksportētājiem piemēro dažādas maksājuma likmes.54.  Pieprasījuma iesniedzējs ne vien lūdza tam piešķirt TER, bet pieprasīja arī AR gadījumā, ja tam nepiešķirtu TER.55.  Izmeklēšanā atklāja, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst visiem iepriekšminētajiem kritērijiem, un tiek secināts, ka uzņēmumam Power Team jāpiešķir AR.56.  Normālā vērtība57.  Ja atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punktam importa izcelsme ir valstīs, kurās nav tirgus ekonomikas, un ja nav bijis iespējams piešķirt TER, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktā minētajām valstīm normālā vērtība jānosaka, izmantojot cenu vai salikto vērtību analogā valstī.58.  Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja uz savu nodomu izmantot atkal Turciju, kuru kā analogu valsti izmantoja sākotnējā izmeklēšanā, jo tā bija atbilstīga analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz ĶTR, taču šajā starpposma pārskatīšanā nebija tādu Turcijas ražotāju, kas sadarbotos. Tomēr sadarbību piedāvāja Ukrainas ražotājs eksportētājs, kurš bija iesaistīts paralēlā izmeklēšanā citā starpposma pārskatīšanā. Ieinteresētās personas tika attiecīgi informētas, un minētajā posmā netika saņemtas iebildes pret Ukrainu kā analogo valsti.59.  Nebija acīmredzamu iemeslu, kādēļ Ukrainu neizvēlēties kā analogo valsti, un jo īpaši jānorāda, ka nebija citu trešās valsts ražotāju, kas sadarbotos, tāpēc normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, t.i., pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kuru bija sniedzis ražotājs, kurš sadarbojās analogajā valstī.60.  Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu tika konstatēts, ka līdzīgā ražojuma, ko analogajā valstī bija izgatavojis ražotājs, kas sadarbojās, pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs, salīdzinot ar pieprasījuma iesniedzēja pārdevumiem eksportam uz ES. Turklāt attiecībā uz visiem eksportētajiem ražojuma veidiem salīdzināmus pārdevumus iekšzemes tirgū (kuri nepieciešamības gadījumā koriģēti attiecībā uz fiziskajām īpašībām) uzskatīja par reprezentatīviem, jo pārdošanas apjoms bija vismaz 5 % no attiecīgo ražojumu apjoma, kas pārdots eksportam uz ES.61.  Pēc tam Komisija, nosakot attiecīgā gludināmo dēļu veida rentablo pārdevumu īpatsvaru, pārdodot neatkarīgiem pircējiem, pārbaudīja, vai katra gludināmo dēļu veida pārdevumus, kas reprezentatīvos daudzumos veikti iekšzemes tirgū analogajā valstī, var uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē.62.  Iekšzemes tirgū veiktus pārdošanas darījumus uzskatīja par rentabliem, ja konkrētā ražojuma veida vienības cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai pārsniedza tās. Tāpēc tika noteiktas ražošanas izmaksas katram ražojuma veidam, kas IP bija pārdots analogās valsts iekšējā tirgū.63.  Ja kāda ražojuma veida pārdevumi, kuri tika realizēti par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, bija vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdevumu kopapjoma un ja minētā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā visu IP veikto minētā veida pārdevumu iekšzemes tirgū vidējo svērto cenu neatkarīgi no tā, vai šie pārdevumi bija vai nebija rentabli.64.  Ja kāda ražojuma veida rentablie pārdevumi bija 80 % no konkrētā ražojuma veida pārdevumu kopapjoma vai mazāk vai ja konkrētā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, izmantojot faktisko pārdošanas cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā konkrētā ražojuma veida rentablo pārdevumu vidējo svērto cenu.65.  Pēc tam, kad informācija bija izpausta, pieprasījuma iesniedzējs izteica piezīmi, ka gadījumos, kad rentablu pārdevumu būtu mazāk par 10 % no konkrētā ražojuma veida kopējo pārdevumu apjoma, parasti būtu jāizmanto saliktā normālā vērtība.66.  Attiecībā uz šo jānorāda, ka šajā izmeklēšanā nekonstatēja situāciju, kurā rentablu pārdevumu būtu mazāk par 10 %. Turklāt vairs nav tādas prakses, kad normālu vērtību aprēķina automātiski.67.  Eksporta cena68.  Visos gadījumos izmantojot neatkarīgus tirgotājus ĶTR, attiecīgo ražojumu pārdeva eksportam neatkarīgiem pircējiem Eiropas Savienībā, un tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai jāmaksā par ražojumu, pārdodot eksportam uz Eiropas Savienību.69.  Pēc tam, kad bija izpausta informācija, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka eksporta cena jāveido, balstoties uz neatkarīga Ķīnas tirgotāja rēķinā norādīto pārdošanas cenu, pārdodot neatkarīgiem pircējiem ES, nevis uz cenu, kas samaksāta vai jāmaksā par ražojumu, Power Team pārdodot to eksportam neatkarīgam pircējam ĶTR, kā tas tika izdarīts. Tomēr šāda pieeja neatbilstu pamatregulas 2. panta 8. punktam, kurā paredzēts, ka ražojumus pārdodot eksportam, pamatojoties uz pirmo darījumu ar neatkarīgu pircēju, nosaka eksporta cenu. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.70.  Salīdzinājums71.  Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu ņēma vērā to faktoru atšķirības, par kuriem apgalvoja, ka tie ietekmē cenas un to salīdzināmību, un šis apgalvojums tika pierādīts. Tādējādi gadījumos, kad tas bija lietderīgi un pamatoti, ņēma vērā ražojuma fiziskās īpašības, transporta izmaksas, apdrošināšanu, maksu par kravas apstrādi un kredīta izmaksas. Ievērojot to, ka eksporta cenu noteica, pamatojoties vienīgi uz pārdevumiem eksportam, ko veica iekšzemes tirgū Ķīnas tirgotājiem, nebija iemesla atļaut nodokļa apjoma korekcijas, jo arī normālo vērtību noteica, ievērojot pārdevumus iekšzemes tirgū analogajā valstī, kur spēkā ir līdzīgs nodokļu režīms. Tāpēc gan normālo vērtību, gan eksporta cenu aprēķināja, pamatojoties uz neto PVN.72.  Pēc tam, kad bija izpausta informācija, pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ražojuma veidu grupēšana (tā tika veikta salīdzināšanas mērķim) radītu zināmas šaubas attiecībā uz cenas salīdzinājuma pareizību.73.  Saistībā ar šo jānorāda, ka ražojuma veidu grupēšana šajā izmeklēšanā bija tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā, un to uzskatīja par nepieciešamu, lai palielinātu to ražojumu salīdzināmību, kurus eksportam uz Eiropas Savienību pārdevis uzņēmums Power Team , ar ražojumiem, kuri pārdoti iekšzemes tirgū analogajā valstī. Jāatzīmē arī tas, ka pieprasījuma iesniedzējs papildus nepamatoja savu apgalvojumu, īpaši attiecībā uz to, kāpēc grupēšana nebūtu piemērota tādā veidā, kā tā tika veikta (un par to pieprasījuma iesniedzējs tika informēts, nosūtot tam speciālu skaidrojumu). Tā rezultātā iebildums bija jānoraida.74.  Dempinga starpība75.  Ka paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. Šis salīdzinājums liecināja par to, ka pastāv dempings.76.  Konstatēja, ka Power Team dempinga starpība bija 39,6 %, izsakot procentos no neto cenas ar piegādi līdz Eiropas Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.77.  MAINĪGO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS78.  Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka mainīgie apstākļi ir ilglaicīgi.79.  Saistībā ar šo jāatgādina, ka pieprasījuma iesniedzējam sākotnējā izmeklēšanā tika atteikts TER, jo bija konstatēti pārkāpumi attiecībā uz grāmatvedības praksi. Šajā pārskatīšanā secināja, ka šo kritēriju uzņēmums Power Team bija izpildījis. Tomēr, kā norādīts iepriekš, pieprasījuma iesniedzējs neatbilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā minētajam TER kritērijam attiecībā uz galveno ražošanai nepieciešamo resursu izmaksām. Tā rezultātā apstākļi, kas skar pieprasījuma iesniedzēju, nebija mainījušies, ciktāl tas attiecas uz TER.80.  Tomēr no izmeklēšanā savāktajiem un pārbaudītajiem datiem (t.i., no pieprasījuma iesniedzēja individuālajām cenām, eksportējot uz ES, un no normālās vērtības, kas noteikta Ukrainā kā analogajā valstī) izriet, ka dempinga starpība bija augstāka. Šī apstākļu maiņa jāuzskata par būtisku, un, lai neitralizētu dempingu, vairs nav pietiekami piemērot pasākumu pašreizējā līmenī.81.  ANTIDEMPINGA PASĀKUMI82.  Ņemot vērā šīs pārskatīšanas izmeklēšanas rezultātus, uzskata par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro attiecīgā Power Team ražojuma importam, proti, nosakot to 39,6 % apmērā.83.  Attiecībā uz maksājuma likmi pārējiem uzņēmumiem jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā sadarbība bija neliela. Tādējādi maksājumu uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, noteica tādā līmenī, kurš atbilst to pārdoto ražojuma veidu vidējai svērtajai dempinga starpībai, kurus izgatavojis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kam bija lielākā dempinga starpība. Piemērojot tādu pašu metodiku un izvērtējot attiecīgos datus, ko bija sniedzis pieprasījuma iesniedzējs, bija jāgroza atlikušais maksājums, proti, nosakot to 42,3 % apmērā.84.  Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 452/2007, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tika izskatītas ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes un galīgie secinājumi nepieciešamības gadījumā tika attiecīgi koriģēti,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 452/2007 1. panta 2. punkta tabulas ierakstu attiecībā uz Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd , aizstāj ar šādu ierakstu.Valsts | Izgatavotājs | Maksājuma likme (%) | TARIC papildkods |ĶTR | Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou | 39,6 | A783 |2. pantsRegulas (EK) Nr. 452/2007 1. panta 2. punkta tabulas ierakstu attiecībā uz visiem pārējiem uzņēmumiem ĶTR aizstāj ar šādu ierakstu.Valsts | Izgatavotājs | Maksājuma likme (%) | TARIC papildkods |ĶTR | Visi pārējie uzņēmumi | 42,3 | A999 |3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.BriselēPadomes vārdā ––priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 109, 26.4.2007., 12. lpp.[3] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[4] OV L 109, 26.4.2007., 12. lpp.[5] OV C 3, 8.1.2009., 14. lpp. (“Paziņojums par procedūras sākšanu”).[6] Grozītais kods (koda 3924 90 90 vietā kods 3924 90 00, kā minēts Paziņojumā par procedūras sākšanu) izriet no jaunās Kombinētās nomenklatūras, ko sāka piemērot no 1.1.2010. (skatīt Regulu (EK) Nr. 948/2009).[7] Piemēram, Money for Metal : A detailed Examination of Chinese Government Subsidies to its Steel Industry , Wiley Rein LLP , 2007. gada jūlijs, China Government Subsidies Survey , Anne Stevenson- Yang , 2007.gada februāris, Shedding Light on Energy Subsidies in China : An Analysis of China's Steel Industry from 2000-2007 , Usha C.V . Haley , China's Specialty Steel Subsidies : Massive, Pervasive and Illegal , Ziemeļamerikas Specialty Steel Industry , The China Syndrome : How Subsidies and Government Intervention Created the World's Largest Steel Industry , Wiley Rein un Fielding LLP , 2006. gada jūlijs, un The State-Business Nexus in China’s Steel Industry – Chinese Market Distortions in Domestic and International Perspective , Prof. Dr. Markus Taube un Dr. Christian Schmidkonz , THINK ! DESK China Research & Consulting , 25.2.2009.[8] Avots: Steel Business Briefing , 2005. un 2008. gada vidējās cenas.[9] Skatīt Padomes Regulu (EK) Nr. 91/2009, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (OV L 29, 31.1.2009., 1. lpp.), Komisijas Regulu (EK) Nr. 287/2009, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu tādas dažu veidu alumīnija folijas importam, kuras izcelsme ir, inter alia , Ķīnas Tautas Republikā (OV L 94, 8.4.2009., 17. lpp.).


|

52010PC0306

Priekšlikums Padomes regula (ES) Nr. […]/2010 (…), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 53/2010 attiecībā uz mencas, sarkanasaru un zilās tunzivs zvejas iespējām un izslēdz konkrētas kuģu grupas no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma  /* COM/2010/0306 galīgā redakcija - NLE 2010/0167 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 11.6.2010COM(2010)306 galīgā redakcija2010/0167 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. […]/2010(…),ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 53/2010 attiecībā uz mencas, sarkanasaru un zilās tunzivs zvejas iespējām un izslēdz konkrētas kuģu grupas no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīmaPASKAIDROJUMA RAKSTSRegulā (ES) Nr. 53/200[1] 2010. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti.Gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā NAFO pieņēma lēmumu pēc vairāk nekā 10 gadus ilga moratorija atsākt darbības mencas zvejniecībā NAFO 3M zonā un sarkanasaru zvejniecībā NAFO 3LN zonā un pieņēma stingrus noteikumus par piezveju. Ir skaidri jānosaka, ka NAFO pārvaldības apgabalā piemērojamais vispārējais noteikums par piezveju nozīmē, ka piezvejas var iegūt tikai tās dalībvalstis, kurām ir iedalīta kvota konkrētas sugas zvejai konkrētā apgabalā.Pamatojoties uz lēmumiem, ko Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ) pieņēmusi gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā, minētās regulas ID pielikumā ir noteikta tālu migrējošo sugu KPN un kvotas. ICCAT Atbilstības komitejas īpašajā sanāksmē, kas notika Madridē 2010. gada 24.−26. februārī, tika pārskatītas zilās tunzivs zvejai iedalītās kvotas un samazināta Eiropas Savienības kvota. Tāpēc attiecīgi jāgroza zilās tunzivs kvotas.Turklāt minētās regulas 15. pantā un IV pielikumā ir noteikts to kuģu maksimālais skaits, kuriem konkrētos reģionos ar konkrētiem nosacījumiem atļauts zvejot zilās tunzivis. Ņemot vērā 5. un 6. pantu Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā[2], ir jālemj par turpmākiem zvejas iespēju ierobežojumiem šajā zvejniecībā un, konkrēti, jānosaka zivju krātiņveida lamatu skaits, zvejas kuģu skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, un tunzivju audzēšanas un nobarošanas kapacitāte katrai dalībvalstij attiecībā uz zilās tunzivs zvejniecību Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā.Saskaņā ar 11. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004, Padome, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju un ZZTEK ieteikumu, drīkst izslēgt konkrētas kuģu grupas no zvejas piepūles režīma piemērošanas, ja ir pieejami attiecīgi dati par konkrēto kuģu mencas nozveju un izmetumiem, ja mencas nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no katras attiecīgās kuģu grupas gūtās kopējās nozvejas un ja grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu.Saskaņā ar ZZTEK ieteikumu Vācijas, Īrijas un Francijas sniegtā informācija par konkrētām kuģu grupām, kas zvejo Ziemeļjūrā, apgabalā uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā, ir pietiekams pierādījums tam, ka šo kuģu grupu gūtās mencas nozvejas, ieskaitot izmetumus, atbilst Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. panta 2. punkta nosacījumiem, un tāpēc tās var izslēgt no minētā zvejas piepūles režīma. Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ir lietderīgi izslēgt šīs kuģu grupas no Regulā (EK) Nr. 1342/2008 noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 754/2009, un koriģēt maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, kas attiecīgajām dalībvalstīm iedalīta Regulas (ES) Nr. 53/2010 IIa pielikuma I papildinājumā.Visbeidzot, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 16. panta 3. punktu dalībvalstis 2009. gadā varēja grozīt tām iedalīto zvejas piepūli, pārvietojot zvejas piepūli un kapacitāti starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem, ja bija izpildīti konkrēti nosacījumi. Nīderlande ir iesniegusi informāciju par 2009. gadā veiktiem zvejas piepūles un kapacitātes pārvietojumiem no Ziemeļjūras uz Īrijas jūru, kurus var uzskatīt par atbilstošiem 16. panta 3. punkta nosacījumiem. Tāpēc attiecīgi jāgroza maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas Nīderlandei iedalīta Regulas (ES) Nr. 53/2010 IIa pielikuma I papildinājumā.Padome tiek aicināta pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot darbu šīs zvejas sezonas atlikušajā daļā.2010/0167 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. […]/2010(…),ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 53/2010 attiecībā uz mencas, sarkanasaru un zilās tunzivs zvejas iespējām un izslēdz konkrētas kuģu grupas no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīmaEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,ņemot vērā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai[3], un jo īpaši tās 11. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Padomes Regulā (ES) Nr. 53/2010[4] 2010. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un — attiecībā uz ES kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti.(2) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija ( NAFO ) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā pieņēma lēmumu pēc vairāk nekā desmit gadus ilga moratorija atsākt darbības mencas zvejniecībā NAFO 3M zonā un sarkanasaru zvejniecībā NAFO 3LN zonā. Lai nodrošinātu saskanību ar vispārējiem piezvejas noteikumiem, kurus NAFO pārvaldības apgabalā piemēro saskaņā ar 4. panta 1. punktu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1386/2007, ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus[5], ir jāgroza Regulā (ES) Nr. 53/2010 paredzētie piezvejas noteikumi divām zvejniecībām, kurās atkal atsāktas darbības.(3) Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas ( ICCAT ) Atbilstības komiteja īpašajā sanāksmē, kas notika Madridē 2010. gada 24.−26. februārī, samazināja Eiropas Savienībai iedalīto zilās tunzivs kvotu. Tāpēc šie jaunie noteikumi ir jāiestrādā ES tiesību aktos.(4) Ņemot vērā 5. panta 5. un 8. punktu un 6. panta 4. punktu Regulā (EK) Nr. 302/2009 par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā[6], ir jānosaka to katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, maksimālais skaits zilo tunzivju krātiņveida lamatu, kuras var atļaut izmantot katra dalībvalsts, katras dalībvalsts zilo tunzivju audzēšanas un nobarošanas maksimālā kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām.(5) Saistībā ar zvejas iespēju noteikšanu un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. pantu Padome, ņemot vērā dalībvalstu sniegto un ZZTEK izvērtēto informāciju, var izslēgt konkrētas kuģu grupas no minētajā regulā noteiktā zvejas piepūles režīma, ja ir pieejami dati par attiecīgo kuģu mencu nozveju un izmetumiem, ja mencu nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no attiecīgās kuģu grupas kopējās nozvejas un ja grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencas krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu. Vācija sniedza informāciju par mencas nozveju, kuru guvusi kuģu grupa, kas Ziemeļjūrā un apgabalā uz rietumiem no Skotijas zvejo saidu, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks. Īrija sniedza informāciju par mencas nozveju, kuru guvusi kuģu grupa, kas Īrijas jūrā zvejo Norvēģijas omāru, izmantojot šķirotājrežģi, kas ir līdzīgs Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 2. papildinājumā noteiktajam šķirotājrežģim. Francija sniedza informāciju par mencas nozveju, kuru guvusi kuģu grupa, kas apgabalā uz rietumiem no Skotijas zvejo dziļūdens sugas, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 110 mm. Pamatojoties uz šo informāciju, kā to bija izvērtējusi ZZTEK, var secināt, ka šo kuģu grupu gūtā mencu nozveja, ieskaitot izmetumus, nepārsniedz 1,5 % no to kopējās nozvejas. Turklāt, ņemot vērā spēkā esošos kontroles un uzraudzības pasākumus, ar ko nodrošina šo kuģu grupu zvejas darbību uzraudzību un kontroli, un ņemot vērā to, ka šo grupu iekļaušana radītu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem neatbilstīgu administratīvu slogu, ir lietderīgi šīs grupas izslēgt no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļas piemērošanas, tādējādi ļaujot atbilstīgi noteikt zvejas piepūles limitus attiecīgajām dalībvalstīm.(6) Regulas (EK) Nr. 1342/2008 16. panta 3. punktā dalībvalstīm ir atļauts 2009. gadā grozīt tām iedalīto zvejas piepūli, pārvietojot zvejas piepūli un kapacitāti starp ģeogrāfiskajiem apgabaliem, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi. Pamatojoties uz Nīderlandes sniegto informāciju par 2009. gadā veiktiem zvejas piepūles un kapacitātes pārvietojumiem no Ziemeļjūras uz Īrijas jūru, ir lietderīgi koriģēt maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, kas Nīderlandei iedalīta Regulas (ES) Nr. 53/2010 IIa pielikuma I papildinājumā.(7) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 53/2010 un Regula (EK) Nr. 754/2009, ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas[7].(8) Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un varētu ziņot par nozvejām kalendārajā gadā vai par zvejas piepūli gadā, ko skaita no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim, šai regulai jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, un tā jāpiemēro attiecīgi no 2010. gada 1. janvāra un 2010. gada 1. februāra,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsGrozījumi Regulā (ES) Nr. 53/2010Regulu (ES) Nr. 53/2010 groza šādi.(1) Regulas 15. pantu aizstāj ar šādu pantu:“15. pants Zilās tunzivs zvejas kapacitātes un audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi1. To ES la ivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 1. punktu.2. To ES piekrastes amatierzvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 2. punktu.3. To ES kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 3. punktu.4. To zvejas kuģu skaitu un kopējo zvejas kapacitāti, izteiktu kā bruto tilpību, kuriem atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 4. punktu.5. To zivju krātiņveida lamatu skaitu, kuras izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 5. punktu.6. Zilo tunzivju audzēšanas kapacitāti, nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo saskaņā ar IV pielikuma 6. punktu.”(2) Regulas IC pielikumu groza šādi:i) ierakstu par mencu NAFO 3M zonā aizstāj ar šādu ierakstu:Suga: | Menca Gadus morhua | Zona: | NAFO 3M (COD/N3M.) |Igaunija | 61 | (1) (2) |Vācija | 247 | (1) |Latvija | 61 | (1) (2) |Lietuva | 61 | (1) (2) |Polija | 209 | (1) (2) |Spānija | 796 | (1) |Francija | 110 | (1) |Portugāle | 1070 | (1) |Apvienotā Karaliste | 521 | (1) |ES | 3 136 | (1) (2) |KPN | 5 500 | (1) (2) |(1) Specializētā mencas zveja NAFO 3M zonā ir atļauta līdz brīdim, kad nozvejas (ieskaitot piezveju) novērtējums liecina, ka iedalītā kvota atlikušajā gada daļā tiks apgūta 100 % apmērā. Pēc attiecīgās dienas ir atļauta tikai piezveja, kas nepārsniedz 1250 kg vai 5 % (izvēloties lielāko daudzumu) karoga dalībvalstij iedalītās kvotas robežās. (2) Ieskaitot Igaunijai, Latvijai un Lietuvai piešķirtās zvejas tiesības 61 tonnas apmērā (katrai valstij) un Polijai iedalītās 209 tonnas saskaņā ar NAFO Zvejniecības komisijas 2003. gadā pieņemto vienošanos par bijušās PSRS kvotas sadalīšanu un ņemot vērā Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas pievienošanos Eiropas Savienībai. |ii) ierakstu par sarkanasariem NAFO 3LN zonā aizstāj ar šādu ierakstu:Suga: | Sarkanasari Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3LN (RED/N3LN.) |Igaunija | 173 | (1) (2) |Vācija | 119 | (1) |Latvija | 173 | (1) (2) |Lietuva | 173 | (1) (2) |ES | 638 | (1) (2) |KPN | 3 500 | (1) (2) |(1) Specializētā sarkanasaru zveja NAFO 3LN zonā ir atļauta līdz brīdim, kad nozvejas (ieskaitot piezveju) novērtējums liecina, ka iedalītā kvota atlikušajā gada daļā tiks apgūta 100 % apmērā. Pēc attiecīgās dienas ir atļauta tikai piezveja, kas nepārsniedz 1250 kg vai 5 % (izvēloties lielāko daudzumu) karoga dalībvalstij iedalītās kvotas robežās. (2) Ieskaitot Igaunijai, Latvijai un Lietuvai piešķirtās zvejas tiesības 173 tonnu apmērā (katrai valstij) saskaņā ar NAFO Zvejniecības komisijas 2003. gadā pieņemto vienošanos par bijušās PSRS kvotas sadalīšanu un ņemot vērā Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas pievienošanos Eiropas Savienībai. |(3) Regulas ID pielikumā ierakstu par zilo tunzivi Atlantijas okeānā uz austrumiem no 45° W un Vidusjūrā aizstāj ar šādu ierakstu:“Suga: | Zilā tunzivs Thunnus thynnus | Zona: | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra (BFT/AE045W) |Kipra | 70,18 | (4) |Grieķija | 130,30 |Spānija | 2 526,06 | (2)(4) |Francija | 2 021,93 | (2)(3)(4) |Itālija | 1 937,50 | (4)(5) |Malta | 161,34 | (4) |Portugāle | 237,66 |Visas dalībvalstis | 2,41 | (1) |ES | 7 087,38 | (2)(3)(4)(5) |KPN | 13 500 |(1) Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā. |(2) Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*8301): |Spānija | 367,23 |Francija | 165,69 |ES | 532,92 |(3) Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*641): |Francija | 45 (*) |ES | 45 |(*) Pamatojoties uz Francijas lūgumu, Komisija, iespējams, pārskatīs šo daudzumu, paaugstinot to līdz 100 tonnām, kā norādīts ICCAT Ieteikumā 08-05. |(4) Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg un kuras guvuši IV pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*8302): |Spānija | 50,52 |Francija | 49,84 |Itālija | 39,34 |Kipra | 1,40 |Malta | 3,23 |ES | 144,34 |(5) Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg un kuras guvuši IV pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*643): |Itālija | 39,34 |ES | 39,34 | ” |(4) Regulas IV pielikumu groza šādi:i) tabulu, kas iekļauta 2. punktā, aizstāj ar šādu tabulu:“Spānija | 139 |Francija | 86 |Itālija | 35 |Kipra | 25 |Malta | 83 |ES | 374” |ii) pievieno šādu 4., 5. un 6. punktu:“4. To katras dalībvalsts zvejas kuģu maksimālais skaits un kopējā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un VidusjūrāA tabulaZvejas kuģu skaits |Kipra | Grieķija | Itālija | Francija | Spānija | Malta |Kuģi zvejai ar riņķvadiem | 1 | 1 | 24 | 19 | 6 | 0 |Kuģi zvejai ar āķu jedām | 12 | 0 | 30 | 0 | 81 | 83 |Laivas zvejai ar ēsmu | 0 | 0 | 0 | 8 | 61 | 0 |Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām | 0 | 0 | 0 | 29 | 2 | 0 |Traleri | 0 | 0 | 0 | 78 | 0 | 0 |Citi amatierzvejas kuģi | 0 | 256 | 0 | 87 | 33 | 0 |B tabulaKopējā kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība |Kipra | Grieķija | Itālija | Francija | Spānija | Malta |Kuģi zvejai ar riņķvadiem | 51 | 260 | * | 4044 | 1608 | 0 |Kuģi zvejai ar āķu jedām | 409 | - | 1196 | 0 | 4416,73 | 1365,64 |Laivas zvejai ar ēsmu | - | - | - | 248 | 10335,58 | 0 |Kuģi zvejai ar rokas āķu rindām | - | - | - | pm | 20,96 | 0 |Traleri | - | - | - | pm | 0 | 0 |Citi amatierzvejas kuģi | - | 3343,21** | - | pm | 489,83 | 0 |* Darbību pagaidu pārtraukšana 2010. gadā. ** Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām). |5. Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalstsZivju krātiņveida lamatu skaits |Spānija | 6 |Itālija | 6 |Portugāle | 1 |6. Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un VidusjūrāA tabulaMaksimālā tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |Spānija | 14 |Itālija | 15 |Grieķija | 2 |Kipra | 3 |Malta | 8 |B tabulaSavvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais apjoms (tonnās) |Spānija | 5 855 |Itālija | 3 764 |Grieķija | 785 |Kipra | 2 195 |Malta | 8 768” |(5) Regulas IIA pielikuma 1. papildinājumu groza šādi:i) papildinājuma b) tabulā slejas, kas attiecas uz Vāciju un Nīderlandi, aizstāj ar šādām slejām:Reglamentēti zvejas rīki | DE | NL |TR 1 | 1 269 111 | 371 757 |TR 2 | 516 154 | 1 080 920 |TR 3 | 3 501 | 48 508 |BT 1 | 29 271 | 999 808 |BT 2 | 1 691 253 | 34 743 212 |GN | 224 484 | 438 664 |GT | 467 | 0 |LL | 0 | 0 |ii) papildinājuma c) tabulā slejas, kas attiecas uz Īriju un Nīderlandi, aizstāj ar šādām slejām:Reglamentēti zvejas rīki | IE | NL |TR 1 | 59 625 | 0 |TR 2 | 778 729 | 0 |TR 3 | 8 433 | 0 |BT 1 | 0 | 0 |BT 2 | 514 584 | 200 000 |GN | 18 255 | 0 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 0 |iii) papildinājuma d) tabulā slejas, kas attiecas uz Vāciju un Franciju, aizstāj ar šādām slejām:Reglamentēti zvejas rīki | DE | FR |TR 1 | 11 151 | 2 317 946 |TR 2 | 0 | 7 415 |TR 3 | 0 | 0 |BT 1 | 0 | 7 161 |BT 2 | 0 | 13 211 |GN | 35 442 | 400 503 |GT | 0 | 0 |LL | 0 | 54 917 |2. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. pantam pievieno šādus punktus:“f) tāljūras zvejas kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Vācijas karogu un piedalās zvejniecībā, kas minēta Vācijas 2010. gada 26. marta pieteikumā, kurš papildināts ar 2010. gada 9. aprīļa un 20. maija vēstulēm, un Ziemeļjūrā, ICES IIa zonas ES ūdeņos un apgabalā uz rietumiem no Skotijas zvejo saidu, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks;g) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Īrijas karogu un piedalās zvejniecībā, kas minēta Īrijas 2010. gada 26. marta pieteikumā, uz laiku, kamēr tās kuģi Īrijas jūrā zvejo Norvēģijas omāru, izmantojot vienīgi šķirotājrežģi, kas ir līdzīgs Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 2. papildinājumā noteiktajam šķirotājrežģim;h) kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Francijas karogu un piedalās zvejniecībā, kas minēta Francijas 2010. gada 24. marta pieteikumā, kurš papildināts ar 2010. gada 25. marta, 29. marta, 8. aprīļa un 20. maija vēstulēm, un apgabalā uz rietumiem no Skotijas zvejo dziļūdens sugas, izmantojot grunts traļus, kuru linuma acs izmērs ir lielāks par 110 mm.”3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2010. gada 1. janvāra, izņemot 1. panta 5. punktu un 2. pantu, kurus piemēro no 2010. gada 1. februāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 21, 26.1.2010., 1. lpp.[2] OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.[3] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.[4] OV L 21, 26.1.2010., 1. lpp.[5] OV L 318, 5.12.2007., 1. lpp.[6] OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.[7] OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.