Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0483

Priekšlikums Padomes lēmums ar kuru groza Lēmumu 2003/17/EK par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu  /* COM/2007/0483 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.8.2007COM(2007) 483 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar kuru groza Lēmumu 2003/17/EK par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPadomes Direktīvā Nr. 66/401/EEK, Nr. 66/402/EEK, Nr. 2002/54/EK un Nr. 2002/57/EK par (lopbarības augu, graudaugu, biešu, eļļas augu un šķiedraugu) sēklu tirdzniecību paredzēts, ka Padome nosaka, vai trešā valstī veiktās lauku apskates attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem atbilst nosacījumiem, kas paredzēti Kopienas tiesību aktos, un vai minētajās valstīs ražotās sēklas ir līdzvērtīgas Kopienā ražotajām sēklām.Pamatojoties uz Padomes Lēmumu 2003/17/EK, kurā izdarīti grozījumi, minētā atbilstība ir noteikta 13 valstīm. Lēmuma 2003/17/EK darbības termiņš beigsies 2007. gada 31. decembrī.Pamatojoties uz informāciju, ko savākuši Komisijas dienesti pastāvīgajā komitejā un Kopienas veiktajām salīdzinošajām pārbaudēm un pētījumiem, trešās valstis turpina sniegt tādas pašas garantijas.Šis priekšlikums atjaunina līdzvērtīgumu līdz 2012. gada 31. decembrim visām Lēmumā 2003/17/EK minētajām trešām valstīm.PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSar kuru groza Lēmumu 2003/17/EK par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību[1] un jo īpaši tās 16. panta 1. punktu,ņemot vērā Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvu 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību[2] un jo īpaši tās 16. panta 1. punktu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/54/EK par biešu sēklu tirdzniecību[3] un jo īpaši tās 23. panta 1. punktu,ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvu 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību[4] un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:(1) Padomes 2002. gada 16. decembra Lēmums 2003/17/EK par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu[5], paredz, ka uz ierobežotu laika posmu lauka apskates, kas tiek veiktas noteiktu sugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, var uzskatīt par līdzvērtīgām tām lauka apskatēm, kuras veic saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, un ka noteiktu sugu sēklas, kas ražotas šajās valstīs, uzskata par līdzvērtīgām tām sēklām, kas ražotas saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem.(2) Acīmredzami, ka minētās lauku apskates aizvien sniedz tādas pašas garantijas kā apskates, ko veic dalībvalstis. Tādēļ šīs apskates jāturpina uzskatīt par līdzvērtīgām.(3) Tā kā Lēmuma 2003/17/EK darbības termiņš beigsies 2007. gada 31. decembrī, līdzvērtīguma laika posms, kas noteikts šajā lēmumā, ir jāpagarina. Vēlams, ka minētais laika posms ir 5 gadi.(4) Tādēļ jāizdara attiecīgi grozījumi Lēmumā 2003/17/EK,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLēmuma 2003/17/EK 6. pantā frāzi „2007. gada 31. decembrim” aizstāj ar frāzi „2012. gada 31. decembrim”.2. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdā –priekšsēdētājs [1] OV 125, 11.7.1966., 2298./66. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/117/EK (OV L 14, 18.1.2005., 18. lpp.).[2] OV 125, 11.7.1966., 2309./66. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/55/EK (OV L 159, 13.6.2006., 13. lpp.).[3] OV L 193, 20.7.2002., 12. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/117/EK.[4] OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/117/EK.[5] OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).


                             EIROPAS
                             KOMISIJA
                                                    Briselē, 29.5.2015.
                                                    COM(2015) 234 final
                                                    ANNEX 1
                                        PIELIKUMS
                                        dokumentam
                                        Priekšlikums
                                   PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Telesakaru savienības
                 (ITU) Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā (WRC-15)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                             PIELIKUMS
                                            dokumentam
                                            Priekšlikums
                                       PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Telesakaru savienības
                  (ITU) Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā (WRC-15)
   WRC-15 sarunu risināšanas un ITU pārskatīto Radionoteikumu pieņemšanas procesā
   Savienības vārdā būtu jāieņem šāda nostāja.
   1.      Attiecībā uz darba kārtības 1.1. punktu:
   •       1452–1492 MHz joslu un 1427–1452 MHz un 1492–1518 MHz blakusjoslas noteikt
           starptautisko mobilo telesakaru vajadzībām, vienlaikus aizsargājot pasīvos dienestus
           joslās zem 1427 MHz;
   •       ar koprimāriem nosacījumiem 3400–3800 MHz joslu piešķirt mobilajiem dienestiem
           un noteikt to Starptautisko mobilo telesakaru vajadzībām;
   •       noraidīt 470–694 MHz joslas koprimāru piešķiršanu mobilo dienestu vajadzībām
           Eiropā;
   •       ne pievienot 5350–5470 MHz un 5725–5850 MHz joslu koprimāru piešķīrumu
           mobilo dienestu vajadzībām, ne arī noteikt minētās joslas, kā arī 5850–5925 MHz
           joslu, IMT vajadzībām, vienlaikus turpināt pētīt šīs trīs joslas, ar mērķi apsvērtu to
           izmantošanu lokālo radiotīklu vajadzībām, un nodrošināt, ka primārais izmantojums
           vienmēr tiek aizsargāts.
   2.      Attiecībā uz darba kārtības 1.2. punktu:
   •       apraides dienestam joslās zem 694 MHz noteikt tādus aizsardzības līmeņus, kas
           atbilst Conférence Européenne des Postes et Télécommunications pētījumu
           rezultātiem, un kā joslas apakšējo robežfrekvenci noteikt 694 MHz;
   •       nepievienot papildu ierobežojumus apraides aizsardzībai 694–790 MHz joslā, tomēr
           var pieņemt pasākumus, lai nodrošinātu bezvadu platjoslu un esošo gaisa kuģniecības
           radionavigācijas sistēmu līdzsvarotu līdzāspastāvēšanu uz ES austrumu robežām
           694–790 MHz joslā.
   3.      Attiecībā uz darba kārtības 1.18. punktu – piešķirt 77,5–78 GHz joslu radiolokācijas
           dienesta vajadzībām un nodrošināt minētās joslas izmantošanu automobiļu radaru
           vajadzībām, neieviešot pārmērīgus ierobežojumus, bet atzīstot, ka radioastronomijas
           stacijas būtu jāturpina aizsargāt.
   4.      Attiecība uz darba kārtības 10. punktu – būtu jāatbalsta WRC-19 darba kārtības
           punkts par spektra vajadzībām 5G mobilajām sistēmām, īpašu uzmanību pievēršot
           jauniem piešķīrumiem joslās virs 6 GHz un kopējai pieejai, lai attiecīgos saderības
           pētījumus uzsāktu pirms WRC-19.
   5.      WRC-15 risinot sarunas par jebkuru attiecīgo grozījumu ITU Radionoteikumos,
           nodrošināt atbilstību Savienības tiesību aktiem, jo īpaši to principu ievērošanu, kas
LV                                                2                                               LV
 ---pagebreak---    noteikti 9. pantā Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem
   attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un Lēmumā
   Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas
   programmu, kā arī to, lai netiktu skarta šo aktu paredzamā tālākā izstrāde.
LV                                        3                                         LV
 ---documentbreak---                              EIROPAS
                             KOMISIJA
                                                    Briselē, 29.5.2015.
                                                    COM(2015) 234 final
                                                    2015/0119 (NLE)
                                         Priekšlikums
                                   PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Telesakaru savienības
                 (ITU) Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā (WRC-15)
                                 (Dokuments attiecas uz EEZ)
LV                                                                                LV
 ---pagebreak---                                        PASKAIDROJUMA RAKSTS
   1.        PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
   Pasaules radiosakaru konference (WRC) ir pasākums, kura gaitā pārskata Radionoteikumus
   (RR), ar ko kodificē radiofrekvenču spektra izmantošanas pārrobežu aspektus, nosakot,
   kuriem radiosakaru pakalpojumiem tiek piešķirtas konkrētas spektra joslas. Balstoties uz
   iepriekšējā WRC noteikto darba kārtību, katras WRC gaitā izskata tikai nelielu
   Radionoteikumu daļu un nosaka apspriežamās spektra joslas un iespējamo rezultātu vērienu.
   Nākamā konference norisināsies Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim. Pēc vairākus
   gadus ilguša sagatavošanās darba, tās noslēgumā tiks pieņemti Starptautiskās Telesakaru
   savienības (ITU) Radionoteikumu grozījumi.
   Visas ES dalībvalstis ir ITU dalībnieces un aktīvi piedalās Radionoteikumu pielāgošanā.
   Eiropas Savienība — līdzīgi nozares organizācijām — ITU darbā piedalās "nozares
   dalībnieka" statusā. Kopēja pieeja spektra plānošanai valstu teritorijās nozīmē, ka praksē RR
   var būtiski ietekmēt spektra izmantošanu pat situācijās, kas saistītas tikai ar dalībvalstu
   iekšējiem jautājumiem.
   Stratēģiska un saskaņota ES frekvenču spektra politika ir būtisks mūsdienīgas informācijas
   sabiedrības elements un palīdz īstenot plašu klāstu politikas mērķu; Eiropas Parlaments un
   Padome ir atzinuši radiofrekvenču spektra nozīmīgumu Eiropas Savienībā, jo īpaši ar
   2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem
   attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem1 (turpmāk "pamatdirektīva")
   un Lēmumu Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas
   programmu2. Pamatdirektīvā3 ir ietverta īpaša norāde uz Radionoteikumiem, kas dalībvalstīm
   ir jāievēro. Turklāt Radiofrekvenču spektra lēmumā Nr. 676/2002/EK ir noteikts, ka ar minēto
   lēmumu saistītas darbības veic, pienācīgi ņemot vērā ITU darbu.
   Tādēļ ir svarīgi, lai WRC-15 pieņemtie lēmumi ļautu Savienībai īstenot savu iekšējo
   kompetenci, lai izveidotu iekšējo tirgu un izstrādātu atbilstošas rīcībpolitikas. Šajā sakarā
   Savienībai ir jānodrošina, ka WRC sarunās tiek ievērotas un aizsargātas Savienības intereses.
   2.        APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES
             NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
   Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konference (CEPT) kopš 2012. gada gatavo WRC-
   15 sarunu saturu. Ieinteresētās personas varēja piedalīties visās CEPT sanāksmēs. Turklāt
   Komisija un CEPT rīkoja divus kopējus darbseminārus (2013. gada 10. decembrī un
   2015. gada 14. aprīlī), kuros tika izklāstīti sākotnējie Eiropas politikas mērķi un šābrīža
   situācija CEPT. Radiofrekvenču spektra politikas grupas atzinums par Eiropas politikas
   mērķiem tika sniegts 2015. gada 19. februārī pēc sabiedriskās apspriešanas.
   3.        PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
   ITU ir ANO aģentūra, kas pasaules mērogā ir atbildīga par atbalstu telesakaru attīstībai. Visas
   ES dalībvalstis ir ITU dalībnieces. ITU-R ir ITU atzars, kurš nodarbojas ar radiosakariem un
   citiem radiofrekvenču spektra izmantojumiem un kura uzdevums ir, no vienas puses,
   "radiofrekvenču spektra diapazona sadalīšana, radiofrekvenču piešķiršana", no otras puses,
   1
           OV L 108, 24.4.2002., grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2009/140/EK, OV L 337, 18.12.2009.
   2
           OV L 81, 21.3.2012.
   3
           Turpat, 9. panta 1. punkts.
LV                                                        2                                         LV
 ---pagebreak---    "radiofrekvenču piešķiršanas reģistrācija un attiecībā uz kosmiskajiem pakalpojumiem - visu
   attiecīgo ģeostacionāro satelītu orbītu orbitālo pozīciju vai jebkuru attiecīgo citās orbītās
   esošo satelītu raksturlielumu reģistrācija nolūkā novērst kaitīgas ietekmes rašanos uz dažādu
   valstu radiostaciju darbību4".
   Uzdevuma pirmās daļas izpildē izmanto Radionoteikumus, kam ir starptautiska līguma statuss
   un ko pārskata katrā Pasaules radiosakaru konferencē. Ar Radionoteikumiem nenosaka
   konkrētu spektra izmantošanu atsevišķu ITU dalībnieku robežās. Tomēr, tā kā ar tiem nosaka
   spektra izmantošanu tādā veidā, lai izvairītos no pārrobežu traucējumiem, un nosaka
   prioritāros sakaru veidus, RR ir liela ietekme uz spektra izmantošanu katrā ITU dalībnieka
   teritorijā un tādējādi arī Savienībā kopumā. Lielākajā daļā WRC-15 darba kārtības punktu
   paredzētas izmaiņas konkrētas spektra joslas vai joslu lietojumā; lai gan tie attiecas uz vienu
   darbības jomu, sarunu procesa noslēgumā būs nepieciešami kompromisi.
   Pārskatītos Radionoteikumus provizoriski piemēro attiecībā uz jebkuru pusi, kas tos
   parakstījusi5. Jebkurā gadījumā uzskata, ka puses ir piekritušas tam, ka pārskatītie
   Radionoteikumi tām ir saistoši 36 mēnešus pēc to spēkā stāšanās dienas6. Tādējādi WRC-15
   laikā pārskatītie Radionoteikumi būs pamatā aktam ar juridisku spēku LESD 218. panta
   9. punkta izpratnē. Tādēļ var būt nepieciešams noteikt nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā.
   ITU noteikumi var ietekmēt vai mainīt ES kopīgo noteikumu un rīcībpolitiku darbības jomu
   dažādos veidos. Saskaņā ar pamatdirektīvas 9. panta 1. punkta otro daļu, dalībvalstis,
   piemērojot 9. pantu, kas attiecas uz elektronisko sakaru pakalpojumiem izmantoto
   radiofrekvenču pārvaldību, "ievēro attiecīgos starptautiskos nolīgumus, tostarp ITU
   radiosakaru noteikumus". Tāpēc ITU Radionoteikumu grozījumi var ietekmēt 9. pantu vai
   mainīt tā darbības jomu.
   Lēmuma Nr. 243/2012/ES 10. pantā attiecībā uz radiofrekvenču spektru noteikts, ka
   starptautiskās sarunās par spektra jautājumiem "ja starptautisko sarunu priekšmets ir
   Savienības kompetencē, Savienības nostāju nosaka saskaņā ar Savienības tiesību aktiem".
   Turklāt Komisija saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmumu (Nr. 676/2002/EK) ir pieņēmusi
   arī vairākus tehniskās harmonizācijas lēmumus, lai nodrošinātu radiofrekvenču spektra
   pieejamību un tā efektīvu izmantošanu Savienībā. Šādi lēmumi ir pieņemti sadarbībā ar
   dalībvalstīm, kas darbojas Radiofrekvenču spektra komitejā, un ar CEPT tehnisko palīdzību.
   Izskatot WRC-15 darba kārtības punktus, var secināt, ka trīs no tiem var tieši ietekmēt kopīgos
   noteikumus vai mainīt to darbības jomu, jo šie punkti attiecināmi uz ES tiesību aktiem vai
   konkrētu notiekošu regulatīvo procesu. Divi darba kārtības punkti attiecas uz elektronisko
   sakaru pakalpojumiem un ir tieši saistīti ar ES centieniem nodrošināt savienojamību tās
   iedzīvotājiem. Trešais attiecas uz automobiļu drošību.
   - punkts 1.1. attiecas uz Starptautisko mobilo telesakaru (IMT) spektru, kas atbilst mobilai
   platjoslai ES regulā. Šis punkts ir saistīts ar radiofrekvenču spektra politikas programmas
   prasību noteikt vismaz 1200 MHz bezvadu platjoslas vajadzībām ES. Par attiecīgajām joslām
   ir arī Lēmums 2008/411/EK par 3400–3800 MHz joslas harmonizēšanu bezvadu platjoslas
   vajadzībām, Lēmums 2015/750/ES par 1452–1492 MHz joslas harmonizēšanu lejuplīnijas
   platjoslas vajadzībām, Lēmums 2008/671/EK, ar ko harmonizē 5875–5905 MHz joslu
   intelektiskas transporta sistēmas vajadzībām un spēkā esoša pilnvara CEPT attiecībā uz lokālo
   radiotīklu lietošanu 5350–5470 MHz un 5725–5925 MHz frekvenču joslās.
   4
            ITU statūtu 1. un 2.a pants.
   5
            ITU konstitūcijas 54. panta 3penter punkts.
   6
            ITU konstitūcijas 54. panta 5bis punkts.
LV                                                      3                                          LV
 ---pagebreak---    - punkts 1.2. attiecas uz parametriem 700 MHz joslas izmantošanai IMT vajadzībām. WRC-12
   laikā šo joslu papildus spēkā esošajam apraides piešķīrumam ar koprimāriem nosacījumiem
   piešķīra mobilajiem dienestiem; piešķīrums stājas spēkā no WRC-15. Attiecībā uz šo joslu
   CEPT ir piešķirta pilnvara izstrādāt harmonizētus tehniskos nosacījumus spektra izmantošanai
   694–790 MHz joslā bezvadu platjoslas vajadzībām. Kā norādīja Komisija, lēmumos, kas
   pieņemti ITU, ir nepieciešama pēc iespējas lielāka elastība, lai Padome un Parlaments varētu
   lemt par joslas izmantošanu nākotnē.
   - punkts 1.18. attiecas uz automobiļu sadursmes novēršanas radariem 77,5–78 GHz joslā.
   Šādu radaru izmantošana Savienībā jau ir harmonizēta ar Lēmumu 2004/545/EK, ar kuru
   automobiļu tuvdarbības radaru vajadzībām ļauj izmantot visu 77–81 GHz joslu.
   Par pārējiem WRC-15 darba kārtības punktiem savu atzinumu sniedz Radiofrekvenču spektra
   politikas grupa, ar kuru spektra politikas satura aspektos Komisija ir vienisprātis.
   Daži no šiem darba kārtības punktiem ir saistīti ar ES politiku, piemēram, transporta politiku
   (darba kārtības 1.5., 1.7., 1.8., 1.15., 1.16. punkts un jaunais darba kārtības punkts par
   izsekošanu lidojuma laikā), kosmosa politiku (darba kārtības 1.5., 1.7., 1.8., 1.11., 1.12., 1.16.
   un 1.17. punkts), klimata pārmaiņu apkarošanu un Zemes novērošanu (darba kārtības 1.5.,
   1.12., 1.17., kā arī 1.1. punkts) vai rūpniecības politiku un ekonomisko izaugsmi (darba
   kārtības 1.16. un 1.17. punkts). Kā redzams šajā pārskatā, jautājumi var būt saistīti ar
   dažādām Savienības politikas jomām. WRC-15 sarunu procesa rezultāts var tieši vai netieši
   ietekmēt spēkā esošu Savienības tiesību aktu piemērošanu vai to paredzamo izstrādi. Tādēļ
   Savienības nostāja šajos punktos būtu jāaizsargā, nodrošinot, ka sarunās tiek ņemtas vērā
   spēkā esošo Savienības tiesību aktu prasības un netiek skarta to paredzamā tālākā izstrāde.
   Darba kārtības 1.3. punkts. Šis darba kārtības punkts WRC-12 laikā tika izveidots, lai
   mēģinātu harmonizēt spektru, ko izmanto sabiedriskiem pakalpojumiem, nodrošinot
   sabiedrības aizsardzību un katastrofu seku likvidēšanu (SAKSL). Tā būtu liela apņemšanās, jo
   pat Eiropā spektra lietojumu pašreiz ir ļoti sadrumstalots. Pasaules līmenī reālāka ir
   piezemētāka pieeja. Neuzliekot par pienākuma lietot konkrētu tehnoloģiju un/vai konkrētu
   frekvenču joslu, būtu jāsniedz ITU attiecīgā informācija par reģionālajām frekvenču joslām
   sabiedrības aizsardzības un katastrofu seku likvidēšanas vajadzībām.
   Darba kārtības 1.5. punkts. Šajā punktā ir apskatīts jautājums, kā tālvadības gaisa kuģa
   sistēmas (RPAS) ievietot nenošķirtā gaisa telpā, t. i., tur , kur tiek piemēroti parastie gaisa
   satiksmes vadības noteikumi. Tas ir nepieciešams, lai šīs sistēmas varētu efektīvi izmantot
   civilām vajadzībām. Tās var ietvert tādus lietojumus kā meklēšana un glābšana un
   robežpatruļas virs Vidusjūras, meža ugunsgrēku apmēru noteikšana situācijās, kad lidošana ar
   pilotējamu gaisa kuģi ir pārāk riskanta, piegādes apvidū, kur piekļuve ir apgrūtināta, un
   klimata pārmaiņu ietekmes noteikšana. Fiksētā satelītu dienesta vajadzībām piešķirto joslu
   izmantošana bezpilota aviācijas sistēmu kontroles sakariem būtu jāatbalsta principā,
   vienlaikus nodrošinot saderību ar citiem dienestiem, kam ir piešķīrumi minētajās joslās, un
   neapdraudot citu satelīta tīklu pašreizējo koordinēšanas un paziņošanas procedūru šajās joslās,
   kā arī ievērojot ICAO prasības nodrošināt lidojumu drošību.
   Darba kārtības 1.7. punkts. (ECS). Sākotnēji šī josla bija paredzēta kā joslas paplašinājums
   gaisa kuģu nolaišanās vadības mikroviļņu sistēmu vajadzībām. Tomēr gaisa kuģniecības
   nozarei nav bijusi nepieciešamība lietot šo joslu, un tāpēc ir izvirzīts priekšlikums atcelt
   iepriekšējās prasības, lai pakāpeniski izbeigtu mobilo satelītsakaru lietošanu šajā joslā. Būtu
   jāatbalsta regulatīvo ierobežojumu atcelšana fiksētiem satelītu dienestiem (zeme-izplatījums)
   5091–5150 MHz joslā.
LV                                                  4                                                 LV
 ---pagebreak---    Darba kārtības 1.8. punkts. Būtu jāatbalsta lielāka elastība zemes staciju ekspluatēšanā uz
   kuģiem 5925–6425 MHz un 14–14,5 GHz joslā, vienlaikus turpinot aizsargāt pārējos
   pakalpojumus šajās joslās. Mazāk stingras prasības var atbalstīt Eiropas kosmosa un
   jūrniecības nozari.
   Darba kārtības 1.11. punkts. Šis piešķīrums ir paredzēts telemetrijas izsekošanai un satelītu
   kontrolei un par to ir ievērojama interese kosmosa politikas izstrādes kontekstā. Būtu
   jāatbalsta pieprasītais piešķīrums zemes izpētes satelītu pakalpojumu vajadzībām (zeme-
   izplatījums) 7–8 GHz joslā, vienlaikus nodrošinot esošo radiosakaru dienestu atbilstošu
   aizsardzību šajā joslā.
   Darba kārtības 1.12. punkts. Šajā darba kārtības punktā atbalsta nākamās paaudzes zemes
   izpētes satelītu sistēmu attīstību un tas papildinās programmu Copernicus. Būtu jāatbalsta
   primārais piešķīrums zemes izpētes dienestiem 9200–9300 MHz un 9900–10 400 MHz joslās
   ar nosacījumu, ka šis paplašinājums tiek izmantots vienīgi sistēmām, kam nepieciešamais
   joslas platums ir lielāks par 600 MHz.
   Darba kārtības punkti 1.15. un 1.16. Šo darba kārtības punktu mērķis ir mazināt borta sakaru
   pārblīvi ostās un ieviest jaunas drošības sistēmas. Tie attiecas gan uz jūrlietu politiku, gan arī
   uz kosmosa politiku. Būtu jāatbalsta grozījumi, kas nepieciešami, lai varētu uzlabot borta
   sakaru stacijas un attīstīt UĪV datu apmaiņas sistēmu, ko izmanto jūrniecības nozarē.
   Darba kārtības 1.17. punkts. Būtu jāatbalsta globāli harmonizēts risinājums attiecībā uz 4200–
   4400 MHz joslu aviācijas elektronikas iekšējo bezvadu sakaru vajadzībām, vienlaikus
   nodrošinot esošo gaisa kuģniecības radionavigācijas sistēmu ekspluatācijas aizsardzību šajā
   joslā. Veiksmīga iznākuma gadījumā var tikt būtiski samazināts gaisa kuģa svars, samazināts
   degvielas patēriņš un ekspluatācijas izmaksas, tādējādi ierobežojot gaisa satiksmes ekoloģisko
   ietekmi.
   Attiecībā uz jauno darba kārtības punktu par izsekošanu lidojuma laikā būtu jādefinē prasības
   visām nākotnes sistēmām, pienācīgi nodrošinot, ka visi iespējamie lēmumi šajā konferencē ir
   balstīti uz minētajām prasībām.
   Ņemot vērā iepriekš minēto, ir nepieciešams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu noteikt
   nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem WRC, kurā jāpieņem pārskatītie Radionoteikumi.
   4.        IETEKME UZ BUDŽETU
   Priekšlikums neietekmē Eiropas Savienības budžetu, izņemot sarunu procesu izmaksas.
LV                                                 5                                                  LV
 ---pagebreak---                                                           2015/0119 (NLE)
                                             Priekšlikums
                                      PADOMES LĒMUMS
   par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Telesakaru savienības
                  (ITU) Pasaules radiosakaru konferencē 2015. gadā (WRC-15)
                                    (Dokuments attiecas uz EEZ)
   EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
   ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar
   218. panta 9. punktu,
   ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
   tā kā:
   (1)    Saskaņā ar Rezolūciju Nr. 1343, kurā ietverta darba kārtība, kas pieņemta ITU
          Pasaules radiosakaru konferencē 2012. gadā (WRC-12), Pasaules radiosakaru
          konferencē 2015. gadā (WRC-15) tiks pieņemti pārskatītie Radionoteikumu, kurus
          provizoriski piemēros attiecībā uz jebkuru pusi, kas parakstījusi konferences
          nobeiguma aktus. Jebkurā gadījumā uzskata, ka puses ir piekritušas tam, ka
          nobeiguma akti tām ir saistoši 36 mēnešus pēc pārskatīto aktu spēkā stāšanās dienas.
          Visas ES dalībvalstis ir Radionoteikumu puses, un vismaz daži pārskatītie noteikumi
          var ietekmēt kopīgos ES noteikumus vai mainīt to darbības jomu. Tādēļ, lai gan
          Savienība nav pilntiesīga ITU dalībniece, ir jāpieņem lēmums par nostāju, kas jāieņem
          Savienības vārdā.
   (2)    Saskaņā ar Direktīvas 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem
          attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva)
          9. panta 1. punkta otro daļu dalībvalstis, piemērojot 9. pantu, ievēro attiecīgos
          starptautiskos nolīgumus, tostarp ITU radiosakaru noteikumus. Tādēļ visi ITU
          Radionoteikumu grozījumi būs jāizvērtē, ņemot vērā to, vai tie var ietekmēt 9. pantu
          vai mainīt tā darbības jomu.
   (3)    Pamatdirektīvas 9. pantā ir ietverta prasība dalībvalstīm savā teritorijā nodrošināt
          elektronisko sakaru pakalpojumiem izmantoto radiofrekvenču pilnvērtīgu pārvaldību
          saskaņā ar direktīvas 8. un 8.a pantu. Direktīvas 8. pantā ietverta prasība valsts
          pārvaldes iestādēm veicināt konkurenci elektronisko sakaru tīklu, elektronisko sakaru
          pakalpojumu un ar tiem saistītu iekārtu un pakalpojumu nodrošināšanā, piemēram,
          veicinot efektīvu radio frekvenču izmantošanu un nodrošinot to efektīvu pārvaldību,
          kā arī sekmēt iekšējā tirgus attīstību, likvidējot palikušos šķēršļus elektronisko sakaru
          tīklu, saistīto iekārtu un pakalpojumu un elektronisko sakaru pakalpojumu
          nodrošināšanai Eiropas līmenī. Direktīvas 8.a pantā ir ietverta prasība dalībvalstīm
          ņemt vērā, inter alia, tautsaimniecības un sabiedrības intereses, vārda brīvību, ES
          politikas kultūras, un tehniskos aspektus, kā arī radiofrekvenču spektra lietotāju
          kopienu dažādās intereses, lai uzlabotu radiofrekvenču spektra lietošanu un izvairītos
          no kaitīgiem traucējumiem.
LV                                                  6                                               LV
 ---pagebreak---    (4)  Kopīgie noteikumi ir izklāstīti arī Komisijas Lēmumos 2005/513/EK, 2008/411/EK un
        2004/545/EK; būtu jāņem vērā arī pašreizējais regulatīvais darbs, ko Komisija kopā ar
        dalībvalstīm veic Radiofrekvenču spektra komitejā, Radiofrekvenču spektra politikas
        grupā un ar CEPT atbalstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu
        Nr. 676/2002/EK (Radiofrekvenču spektra lēmuma). Tādēļ dalībvalstīm Savienības
        vārdā būtu jāieņem tāda nostāja, kas nav pretrunā šo lēmumu būtībai un pašreizējam
        regulatīvajam darbam.
   (5)  Tādu konkrētu norādījumu pieņemšana, kas ir nepieciešami, lai dalībvalstis varētu
        konferencē ieņemt nostāju darba kārtības punktos, kuri attiecas uz spēkā esošajiem
        harmonizācijas lēmumiem saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmumu vai uz
        pašreizējo regulatīvo darbu šādas harmonizēšanas nolūkā, neskar Savienības ārējo
        kompetenci attiecībā uz jebkuru citu darba kārtības punktu, kas varētu ietekmēt
        kopīgos noteikumus vai mainīt to darbības jomu. Ņemot vērā šo pēdējo aspektu,
        Savienības nostāja šajos darba kārtības punktos var aprobežoties tikai ar spēkā esošo
        Savienības tiesību aktu prasību ievērošanu šajās sarunās.
   (6)  Atbilstoši WRC-12 Rezolūcijai Nr. 233 par WRC-15 darba kārtības 1.1. punktu ITU ir
        jāidentificē starptautisko mobilo telesakaru (IMT) vajadzībām potenciāli izmantojamās
        joslas, ņemot vērā esošus vai jaunus šo joslu piešķīrumus mobilajiem dienestiem,
        iespējams, iekļaujot šādas joslas: 470–694 MHz, 1427–1518 MHz, 3400–3800 MHz,
        5350–5470 MHz un 5725–5925 MHz.
   (7)  Attiecībā uz mobilajiem sakariem Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā
        Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas
        programmu (RSPP), paredzēts līdz 2015. gadam apzināt vismaz 1200 MHz spektra
        bezvadu platjoslas vajadzībām, tostarp jau harmonizētas joslas. Tādēļ visas sarunas par
        iespējamajām IMT joslām būtu jārisina tā, lai saglabātu ES vienotību visā sarunu
        procesā.
   (8)  Šajā sakarā ar Komisijas Lēmumu 2008/411/EK7 harmonizē 3400–3800 MHz joslu
        bezvadu platjoslas vajadzībām un ar Komisijas Lēmumu 2005/513/EK8 harmonizē
        5150–5350 MHz un 5470–5725 MHz joslas bezvadu piekļuves sistēmu vajadzībām,
        tostarp lokālo radiotīklu vajadzībām. Attiecībā uz 1452–1492 MHz joslu patlaban
        pieņemšanas procesā ir tehniskās harmonizācijas pasākums saskaņā ar Radiofrekvenču
        spektra lēmuma 4. panta 3. punktu; pirms tam saistībā ar šo pasākumu ir saņemts
        pozitīvs Radiofrekvenču spektra komitejas atzinums par šīs joslas harmonizēšanu
        bezvadu platjoslas sakaru vajadzībām Savienībā. Šī josla (1452–1492 MHz) kopā ar
        blakusjoslām 1427–1452 MHz un 1492–1518 MHz būs nozīmīgs sarunu elements, un
        tas apstiprina, ka holistiska pieeja jāievēro attiecībā uz visu joslu.
   (9)  Ar Komisijas Lēmumu 2008/671/EK harmonizē 5875–5905 MHz frekvenču joslas
        radiofrekvenču spektra izmantošanu ar drošību saistītiem intelektisko transporta
        sistēmu lietojumiem.
   (10) Ņemot vērā Radiofrekvenču spektra komitejas pozitīvo atzinumu, Komisija
        2013. gada 2. septembrī pilnvaroja CEPT veikt izpēti un apzināt bezvadu piekļuves
        sistēmu, tostarp lokālo radiotīklu, izmantošanas vajadzībām ieviestas harmonizētas
        saderības un koplietošanas nosacījumus Savienībā 5350–5470 MHz un 5725–
        5925 MHz joslās, aicinot jo īpaši aizsargāt plānoto GMES/Copernicus vai lidmašīnas
   7
        Grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2014/276/ES.
   8
        Grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2007/90/EK.
LV                                                  7                                           LV
 ---pagebreak---           meteoroloģiskā radara iekārtu ekspluatāciju. Saskaņā ar CEPT sniegto informāciju
          pašreiz nav traucējumu mazināšanas paņēmienu, kas ļautu ieviest lokālos radiotīklus
          5350–5470 MHz joslā kopā ar Copernicus sistēmām, un tādēļ lēmuma pieņemšana par
          5350–5470 MHz un 5725–5925 MHz joslu izmantošanu lokālo radiotīklu vajadzībām
          būtu jāatliek līdz WRC-19, jo vēl aizvien notiek izpēte.
   (11)   WRC-12 pieņemtā Rezolūcija Nr. 232 saistībā ar WRC-15 darba kārtības 1.2. punktu
          attiecībā uz 694–790 MHz joslas piešķiršanu mobilo dienestu vajadzībām pilnvaro
          veikt pētījumus ITU līmenī, un šī pilnvara stājas spēkā uzreiz pēc WRC-15 noslēguma.
          Tā kā šo joslu pašreiz izmanto zemes apraides sistēmām visās dalībvalstīs, 2013. gada
          19. februārī Komisija, ņemot vērā Radiofrekvenču spektra komitejas pozitīvo
          atzinumu, saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 2. punktu pilnvaroja
          CEPT izstrādāt harmonizētus tehniskos nosacījumus 694–790 MHz joslas
          izmantošanai bezvadu platjoslas vajadzībām; par minēto pilnvarojumu Komisijai
          jāpieņem īstenošanas lēmumu saskaņā ar Radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta
          3. punktu. Kā uzsvērts arī Radiofrekvenču spektra politikas grupas 2015. gada
          19. februāra atzinumā, šādu tehniskās harmonizācijas risinājumu piemērošana būtu
          atkarīga no Parlamenta un Padomes lēmuma par minētās joslas izmantošanu nākotnē,
          kurš varētu tikt pieņemts tikai pēc WRC-15. Tādēļ WRC-15 rezultātiem būtu
          jānodrošina pēc iespējas lielāka elastība Parlamenta un Padomes lēmuma pieņemšanā,
          jo šāda pasākuma ietekmei būs izšķiroša loma attiecībā uz apraides un bezvadu
          platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumu nākotni Savienībā.
   (12)   Turklāt, ņemot vērā UĪV joslas apakšējās daļas nozīmīgumu apraidē, ir nepieciešams
          nodrošināt, ka pēc WRC-15 Savienība drīkst saglabāt pietiekami daudz spektra
          audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu zemes apraides pakalpojumu sniegšanai 470–
          694 MHz joslā. Tas ir saskaņā ar Lēmuma Nr. 243/2012/ES 7. pantu, kurā ietverta
          prasība, ka dalībvalstīm sadarbībā ar Komisiju jātiecas nodrošināt pietiekama spektra
          pieejamību inovatīvu audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu satelītpakalpojumu un zemes
          apraides sistēmu pakalpojumu sniegšanai Savienības iedzīvotājiem, ņemot vērā arī to,
          ka puse Savienības mājsaimniecību izmanto zemes apraides pakalpojumus un ka
          Eiropā apraidei pašlaik pārsvarā izmanto 470–694 MHz joslu.
   (13)   Nākamās – 2019. gada – konferences darba kārtība tiks pieņemta WRC-15 darba
          kārtības10. punkta ietvaros. Precīzāk, atkarībā no lēmumiem, kas tiks pieņemti WRC-
          15 darba kārtības 1.1. punkta ietvaros par IMT vajadzībām potenciāli izmantojamām
          joslām, visā pasaulē ir ieinteresētība piektās paaudzes IMT vajadzībām noteikt spektru
          frekvencēs, kas ir virs 6 GHz. ITU sagatavošanas darbam būs jāsakrīt ar paralēli
          notiekošo darbu ES.
   (14)   WRC-12 pieņemtajā Rezolūcijā Nr. 654 saistībā ar WRC-15 darba kārtības 1.18.
          punktu ir iekļauts aicinājums veikt pētījumus par 77,5–78 GHz joslas piešķiršanu
          automobiļu tuvdarbības radaru vajadzībām. Ar Komisijas Lēmumu 2004/545/EK
          harmonizē 77–81 GHz joslu automobiļu tuvdarbības radaru vajadzībām,
   IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
                                               1. pants
   Dalībvalstis, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, piedalās Starptautiskās Telesakaru
   savienības 2015. gada Pasaules radiosakaru konferences sarunās ar mērķi pārskatīt
   Radionoteikumus.
LV                                                 8                                             LV
 ---pagebreak---    Nostāja, kas sarunu procesā un pārskatīto Radionoteikumu pieņemšanas laikā jāieņem
   Savienības vārdā, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā.
   Ja konferences laikā attiecībā uz pielikumā izklāstīto tiek izteikti jauni priekšlikumi, par
   kuriem Savienības nostāja vēl nav formulēta, Savienības nostāja saskaņojama uz vietas, pirms
   konferences dalībnieki tiek aicināti pieņemt pārskatītos Radionoteikumus. Šādos gadījumos
   Savienības nostāja atbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem principiem.
                                               2. pants
   Pārskatītos Radionoteikumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
                                                . pants
   Šis lēmums stājas spēkā [..].
   Briselē,
                                                 Padomes vārdā —
                                                 priekšsēdētājs
LV                                                 9                                            LV


Avis juridique important

|

52004PC0400

Priekšlikums Padomes lēmumam ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj ieviest īpasu pasākumu, atkāpjoties no 11. panta noteikumiem Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem  /* COM/2004/0400 galīgā redakcija */

Priekslikums PADOMES LĒMUMAM ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj ieviest īpasu pasākumu, atkāpjoties no 11. panta noteikumiem Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Saskaņā ar 27. pantu Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā Direktīvā par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem - Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze [1], Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekslikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest īpasus pasākumus, atkāpjoties no direktīvas noteikumiem, lai vienkārsotu nodokļa iekasēsanu vai nepieļautu atsevisķu nodokļa nemaksāsanas vai apiesanas veidu izmantosanu.[1]  OV L 145, 13.6.1977., 1.lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/15/EK (OV L 52, 21.2.2004., 61.lpp.).2. Lūguma vēstulē, kas adresēta Komisijai un reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā 2004. gada 13. februārī, Apvienotās Karalistes valdība lūdza atļauju ieviest pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunkta noteikumiem. Komisija informēja pārējās dalībvalstis par Apvienotās Karalistes lūgumu ar 2004. gada 15. marta vēstuli.3. Komisija saņēma lūgumu, kad vēl nebija stājusies spēkā Padomes Direktīvas 2004/7/EK 27. panta grozījumi. Tā kā nav pārejas noteikumu, iesniegums tomēr ir sagatavots saskaņā ar esosajiem, nevis ieprieksējiem noteikumiem.4. Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunktā ir noteikts, ka summa, kurai uzliek nodokli, ir ,visa summa, kas veido atlīdzību, kuru piegādātājs ir saņēmis vai kura tam jāsaņem no pircēja ...." . Ar so noteikumu parasti pietiek, ja piegādei ir reāls komerciāls mērķis un ja piegādātājs un pircējs nav saistīti, kas ietekmētu piegādes vērtību. Ja darījumā iesaistītās puses tomēr ir saistītas, ir pierādījies, ka atsevisķas piegādes veic, nosakot vērtību, kas ir zemāka par tirgus vērtību. Apvienotajai Karalistei jau ir piesķirta atkāpe no 11. panta noteikumiem gadījumos, kad preces vai pakalpojumus par zemāku vērtību piegādā saistītām personām un ir iespējama nodokļu zaudēsana, jo saņēmējs ir atbrīvots vai daļēji atbrīvots no nodokļu maksāsanas [2]. Šāda atkāpe dod iestādēm tiesības pieprasīt, lai minētās piegādes gadījumā nodoklis tiktu samaksāts par pilnu atvērta tirgus vērtību. Kaut arī shēma, uz ko attiecas minētais atkāpes pieprasījums, līdzinās shēmām, pret kurām jau ir vērsta esosā atkāpe, pamatojums, saskaņā ar ko pieprasīta sākotnējā atkāpe, nav pietiekami plass, lai ietvertu minēto shēmu.[2]  OV L 132, 21.5.1987., 22.lpp.5. Apvienotā Karaliste tagad ir pieprasījusi sauri specifisku papildu atkāpi, lai varētu cīnīties ar nodokļu apiesanu saistībā ar piegādēm darba devēja un darbinieka starpā automobiļu tirdzniecības nozarē. Esosie Kopienas tiesību akti 6. panta 2. punktā paredz pakalpojumu sniegsanu par atlīdzību, ja preces, kas ietilpst uzņēmuma aktīvos un par kurām var saņemt nodokļu atlaides, ir pieejamas darbiniekiem personiskai izmantosanai. Šādas pakalpojumu sniegsanas novērtēsanu regulē 11. panta A daļas 1. punkta c) apakspunkts, kas paredz, ka nodokļa maksātājam nodokli nosaka, pamatojoties uz pilnām pakalpojumu sniegsanas izmaksām. Apvienotajā Karalistē konstatētajos gadījumos darba devējs tomēr so tiesību aktu prasību apiet, iekasējot maksu. Rezultātā pakalpojumu sniegsanas vērtība tiek noteikta saskaņā ar 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunktu. Tāpēc nodokli iekasē vienīgi par darbinieka faktiski samaksāto summu, no kuras ir skaidri redzams, ka attiecīgajā apmērā tā ir noteikta vienīgi pastāvoso darba devēja un darbinieka darba attiecību dēļ.6. Apvienotās Karalistes konstatētais pārkāpums pagaidām attiecas vienīgi uz automobiļu nozari. Uzņēmumiem ir tiesības atgūt nodokli, kas samaksāts par automobiļiem, kuri ietilpst automobiļu razotāja vai tirgotāja razosanas līdzekļos. Visparastākais piemērs ir salonā izstādītie automobiļi. Izstādītos automobiļus ārpus darba laika biezi ļauj izmantot darbiniekiem. Ja sādu automobili atļauj izmantot bez maksas, jo ir piesķirta nodokļa atlaide, saskaņā ar esosajiem noteikumiem pakalpojuma sniegsana ir jāapliek ar nodokli, pamatojoties uz nodokļa maksātāja pilnam izmaksām, kas saistītas ar automobiļa piesķirsanu. Tomēr, tā kā darbinieks maksā par automobiļa izmantosanu, so novērtējuma noteikumu nepiemēro, bet piemēro parastos 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunkta noteikumus. Tāpēc PVN nosaka, atsaucoties uz faktiski samaksāto summu. Tā kā darbinieks un darba devējs ir saistīti, maksu par automobili var mākslīgi samazināt. Tādējādi darba devējs var piesķirt darbiniekam ievērojamas prieksrocības.7. Šo nodokļu apiesanas shēmu popularizē Apvienotajā Karalistē. Tā kā automobiļi ir preces ar lielu vērtību, kā arī, ņemot vērā darbiniekiem pieejamo automobiļu skaitu, Apvienotās Karalistes valdība ir novērtējusi, ka, papildus jau zaudētajām summām, nodokļu zudumi varētu būt ievērojami lielāki, ja so shēmu izmantotu plasāk. Apvienotā Karaliste ir pieprasījusi atkāpi no noteikumiem, lai tiesā veidā cīnītos ar so shēmu, nevis vispārīgāku atkāpi, jo tā uzskata, ka sis pārkāpums ir vērojams vienīgi konkrētajā tirgus sektorā. Specifiska atkāpe nozīmē arī to, ka pasākumi stāvokļa izlabosanai ir proporcionāli problēmas apmēram.8. Shēmu izmanto vienīgi automobiļu tirdzniecībā, jo PVN par automobiļiem, ko Apvienotajā Karalistē iegādājas uzņēmumi, pamatā nav atgūstams, ja attiecīgie automobiļi ir pieejami personiskai lietosanai. Šāda bloķēsana dod iespēju aplikt ar nodokli automobiļu personisku izmantosanu, tādējādi aptverot automobiļu izmantosanu privātpersonu vajadzībām. Tas neattiecas uz uzņēmumiem, kas darbojas automobiļu tirdzniecības nozarē un izmanto automobiļus kā razosanas līdzekļus, un tie var atgūt nodokli. Šo automobiļu izmantosanu personiskiem nolūkiem tāpēc apliek ar nodokli.9. Ņemot vērā ieprieksminēto, Komisija uzskata, ka ir jāpiesķir Apvienotās Karalistes valdības pieprasītā atkāpe no noteikumiem.Priekslikums PADOMES LĒMUMAM ar ko Apvienotajai Karalistei atļauj ieviest īpasu pasākumu, atkāpjoties no 11. panta noteikumiem Sestajā Direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Padomes 1977. gada 17. maija Direktīvu 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem - Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze [3], un jo īpasi tās 27. pantu,[3]  OV L 145, 13.6.1977., 1.lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/15/EK (OV L 52, 21.2.2004., 61.lpp.).ņemot vērā Komisijas priekslikumu [4],[4]  OV [...] K [...], [...] lpp.tā kā(1) vēstulē, kas reģistrēta Komisijas Ģenerālsekretariātā 2004. gada 13. februārī, Apvienotā Karaliste lūdza atļauju ieviest īpasu pasākumu, atkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunkta noteikumiem;(2) atkāpes mērķis ir nepieļaut pievienotās vērtības nodokļa (PVN) apiesanu, samazinot piegāzu vērtību. Tā jo īpasi ir paredzēta tam, lai nepieļautu Direktīvas 77/388/EEK 6. panta 2. punkta noteikumu apiesanu automobiļu tirdzniecības nozarē, kur darbiniekiem ļauj izmantot automobiļus, maksājot summu, kas atbilst automobiļu nominālvērtībai. Tā kā minēto maksu uzskata par atlīdzību, ko saņem par pakalpojumu, PVN aprēķina saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunktu par darbinieka faktiski samaksāto summu. Taču abu pusu starpā pastāvoso darba attiecību dēļ faktiski samaksātā summa ir mākslīgi samazināta, kā rezultātā iekasētais PVN ir ievērojami mazāks;(3) Apvienotajai Karalistei jau ir piesķirta atkāpe no 11. panta noteikumiem [5], lai risinātu problēmu, kas saistīta ar piegādēm par zemāku cenu starp saistītām personām, kur saņēmējs ir pilnībā vai daļēji atbrīvots no nodokļu maksāsanas. Tā kā atkāpes piesķirsanas laikā darbinieki nebija iekļauti "saistīto" personu definīcijā un tā kā darbinieks nav nodokļu maksātājs, kas ir pilnībā vai daļēji atbrīvots no nodokļu maksāsanas, ir nepieciesama specifiskāka papildu atkāpe;[5]  OV L 132, 21.5.1987, 22.lpp.(4) īpasais pasākums ir jāpiemēro vienīgi tajos gadījumos, kad administrācija var secināt, ka summu, kurai uzliek nodokļus un kura ir noteikta saskaņā ar 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunktu, ir ietekmējusi iesaistīto pusu starpā pastāvosās darba attiecības. Jebkurā gadījumā sim secinājumam jābalstās uz nepārprotamiem faktiem nevis pieņēmumiem;(5) tā kā atkāpes piemērosanas joma ir ierobezota, īpasais pasākums ir proporcionāls izvirzītajam mērķim;(6) atkāpe neatstāj negatīvu iespaidu uz pasas Kopienas resursiem, ko veido iekasētais pievienotās vērtības nodoklis,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:1. pantsAtkāpjoties no Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunkta noteikumiem, gadījumos, kad pakalpojumu sniegsana ietver automobiļa izmantosanu un pakalpojuma sniedzējs un saņēmējs ir saistītas personas automobiļu tirdzniecības nozarē, Apvienotajai Karalistei līdz 2008. gada 31. decembrim ir atļauts uzskatīt, ka summa, kuru apliek ar nodokli, ir minētā pakalpojuma sniegsanas atvērtā tirgus vērtība.2. pantsLēmuma 1. panta noteikumus piemēro vienīgi tad, ja ir izpildīti sādi nosacījumi:a) piegādātājam ir tiesības uz pilnu vai daļēju pievienotās vērtības nodokļa atlaidi par automobili;b) saņēmējs nav nodokļu maksātājs pilnā apmērā un ir saistīts ar piegādātāju darba attiecību veidā, kā precizēts valsts tiesību aktos;c) ņemot vērā lietas apstākļus, pamatoti jāsecina, ka b) apakspunktā minētās darba attiecības ir ietekmējusas summu, ko apliek ar nodokli un kas ir noteikta saskaņā ar Direktīvas 77/388/EEK 11. panta A daļas 1. punkta a) apakspunktu.3. pantsŠis lēmums ir adresēts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei.Briselē, [...]Padomes vārdā -priekssēdētājs


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 429 final
            2017/0195(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam
                     1
                  , tika pieņemts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                     2
                   par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

                  PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā sekmēt pētniecības un inovācijas spējas, gūt zināšanas un kopīgi rast inovatīvus risinājumus, kas dotu iespēju Vidusjūras reģionā uzlabot lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdensapgādes un ūdens apsaimniekošanas efektivitāti, drošumu, drošību un ilgtspēju. PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“PRIMA iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.

                  Ēģiptes Arābu Republika (Ēģipte) ar 2016. gada 25. februāra un 2017. gada 25. maija vēstulēm ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts un ir apņēmusies šajā iniciatīvā sniegt finansiālu ieguldījumu 33 miljonu euro apmērā.

                  Lai nodrošinātu, ka Ēģipte piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis, ir nepieciešams noslēgt starptautisku nolīgumu ar Savienību ar mērķi uz Ēģipti attiecināt Lēmumā (ES) 2017/1324 noteikto tiesisko regulējumu.

                  2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Ēģipti par starptautisku nolīgumu starp Savienību un Ēģipti, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA, ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324.

                  Sarunas tika sāktas 2017. gada 26. jūnijā un sekmīgi pabeigtas 2017. gada 27. jūlijā, kad gaidāmā nolīguma abu pušu pārstāvji parafēja nolīguma projekta tekstu. Šim priekšlikumam pievienotais nolīguma projekts atbilst Padomes izdotajām sarunu norādēm. Tajā noteikts, ka noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA ir Lēmumā (ES) 2017/1324 ietvertie noteikumi, tieši atsaucoties uz Savienības tiesību aktu.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts pienākums sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā papildus paredzēts, ka pusēm jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu. Pēc Ēģiptes pieprasījuma un saskaņā ar sarunās panākto vienošanos nolīguma preambula tika papildināta ar papildu apsvērumu, kas atspoguļo, ka gaidāmā nolīguma īstenošanai ir katrā ziņā nepieciešama abu nolīguma pušu kompetento iestāžu pilnīga sadarbība un saskaņota rīcība.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Kā jau norādīts PRIMA ietekmes novērtējuma ziņojumā
                     3
                  , PRIMA atvērtība trešo valstu, tādu kā Ēģipte, dalībai atbilst starptautiskās sadarbības mērķiem, kas pētniecības un inovācijas jomā izvirzīti Komisijas 2012. gada paziņojumā “Uzlabot un koncentrēt ES starptautisko sadarbību pētniecībā un inovācijā. Stratēģiska pieeja”
                     4
                  , un pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”, kas veicina sadarbību ar trešām valstīm zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas jomā nolūkā risināt globālas sabiedriskas nozīmes problēmas un atbalstīt Savienības ārpolitiku. Šis nolīgums atbilst arī noslēgtajam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses
                     5
                  , un Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību
                     6
                  , kas paredz Savienības un Ēģiptes sadarbību pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā, kā arī sekmē pētniecības un izstrādes pasākumus kopīgu interešu jomās.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  PRIMA īstenošana ciešā sadarbībā ar trešām valstīm, tādām kā Ēģipte, atbilst un attiecas uz citām Savienības politikas jomām, piemēram, migrācijas politiku, attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

                  Priekšlikums Padomes lēmumam sagatavots, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 186. pantu un 218. panta 5. punktu.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Indikatīvā ietekme uz budžetu noteikta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā.

               Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija izsaka Padomei priekšlikumu

               - lemt par nolīguma parakstīšanu un provizorisku piemērošanu Savienības vārdā;

               - pilnvarot nolīguma sarunu vedēju Savienības vārdā parakstīt nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2017/0195 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 186. pantu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324
                  7
                paredz Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis.

               (2)PRIMA mērķis ir īstenot kopīgu programmu nolūkā sekmēt pētniecības un inovācijas spējas, gūt zināšanas un kopīgi rast inovatīvus risinājumus, kas dotu iespēju Vidusjūras reģionā uzlabot lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmu un integrētas ūdensapgādes un ūdens apsaimniekošanas efektivitāti, drošumu, drošību un ilgtspēju.

               (3)PRIMA saskaņā ar vienādiem noteikumiem kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis (“PRIMA iesaistītās valstis”), kas stingri iestājas par zinātnisku, pārvaldības un finansiālu integrāciju.

               (4)Ēģiptes Arābu Republika (Ēģipte) ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un "Apvārsnis 2020" asociētajām valstīm, kas iesaistījušās PRIMA.

               (5)Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 1. panta 2. punktu Ēģipte kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurā būtu paredzēti noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA.

               (6)2017. gada 30. maijā Padome pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā sākt sarunas ar Ēģipti par starptautisku nolīgumu, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA, ja tiktu pieņemts Lēmums (ES) 2017/1324. Sarunas tika sekmīgi pabeigtas, nolīgumu parafējot.

               (7)Tādēļ nolīgums būtu Savienības vārdā jāparaksta, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.

               (8)Lai nodrošinātu Ēģiptes dalību PRIMA no tās sākuma, nolīgums būtu jāpiemēro provizoriski,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU:

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts parakstīt Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ņemot vērā, ka minētais nolīgums vēl noslēdzams.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko nolīguma sarunu vedēja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā, ka tas vēl noslēdzams.

               3. pants

               Nolīgumu saskaņā ar tā 4. panta 2. punktu no dienas, kurā ES saņem paziņojumu, ka Ēģipte pabeigusi savas nolīguma apstiprināšanas procedūras, bet pirms tā stāšanās spēkā piemēro provizoriski.

               4. pants

               Šis lēmums stājas spēkā [tā pieņemšanas diena].

               Briselē,

                     Padomes vārdā

                     priekšsēdētājs

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               1.4.Mērķis(-i)

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

               1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS

               1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

                  Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
                  8

                  08. sadaļa. Pētniecība un inovācija, pamatprogramma "Apvārsnis 2020".

               1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

               ☑Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību

               ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
                  9

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu

               ◻Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

               1.4.Mērķis(-i)

               1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

                  Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Ēģiptei kļūt par iesaistīto valsti PRIMA, kuras stratēģiskais mērķis ir veidot pētniecības un inovācijas spējas un attīstīt zināšanas un kopīgus inovatīvus risinājumus, kas paredzēti lauksaimniecības pārtikas ražošanas sistēmām, lai tās padarītu ilgtspējīgas, un integrētai ūdensapgādei un ūdens resursu apsaimniekošanai Vidusjūras reģionā, lai minētās sistēmas un minēto apgādi un apsaimniekošanu padarītu noturīgākas pret klimata pārmaiņām, efektīvākas, izmaksu ziņā lietderīgākas un ekoloģiski un sociāli ilgtspējīgākas un jau laikus palīdzētu risināt ūdens trūkuma, pārtikas nodrošinājuma, uztura, veselības, labklājības un migrācijas problēmas.

               1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

                  Konkrētais mērķis Nr.

                  Lai nodrošinātu tās mērķu sasniegšanu, PRIMA kopīgi īstenos vairākas dalībvalstis un trešās valstis saskaņā ar vienādiem noteikumiem. Lai nodrošinātu, ka Ēģipte piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis, ir nepieciešams noslēgt starptautisku nolīgumu ar Savienību ar mērķi uz Ēģipti attiecināt Lēmumā (ES) 2017/1324 noteikto tiesisko regulējumu.

               1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme

               Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.

                  Šī iniciatīva ļaus Ēģiptei kļūt par PRIMA iesaistīto valsti, kas tādējādi piedalās PRIMA ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm un trešām valstīm, kuras ir "Apvārsnis 2020" asociētās valstis. Saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Ēģiptes tiesību subjekti automātiski būs tiesīgi pieteikties ES finansējumam projektos, kas tiek finansēti no ES budžeta līdzekļiem.

               1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji

               Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.

                  Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Ēģiptei piedalīties PRIMA. Tādējādi šīs iniciatīvas rezultātu un ietekmes rādītāji ir cieši saistīti ar visas PRIMA iniciatīvas rādītājiem, kas detalizēti norādīti attiecīgajā Komisijas priekšlikumā
                     10
                  .

               1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums

               1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam un PRIMA ietekmes novērtējumu, kas pievienoti šim Komisijas priekšlikumam
                     11
                  .

               1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas

                  Šai iniciatīvai nav precedentu, jo PRIMA ir pirmā šāda veida iniciatīva, kas nosaka trešo valstu, kuras nav iesaistītas ES pētniecības pamatprogrammā, dalību ar tādiem pašiem noteikumiem kā dalībvalstīm, un šādas dalības nodrošināšanai tādējādi ir nepieciešams noslēgt starptautiskus nolīgumus ar Savienību.

               1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               1.6.Ilgums un finansiālā ietekme

               ☑Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā no šā nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas un ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324 (31.12.2028.).

               –☑
                     Finansiālā ietekme no nolīguma provizoriskās piemērošanas dienas līdz 31.12.2020. (šajā periodā jāizstrādā kārtība nolīguma ieviešanai. Pēc šā perioda nekādas turpmākas darbības saistībā ar nolīgumu nav paredzētas).

               ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva

               –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,

               –pēc kura turpinās normāla darbība.

               1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
                  12

               ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība

               –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;

               –◻
                     ko veic izpildaģentūras

               ◻Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm

               ☑Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:

               –◻ trešajām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

               –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

               –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;

               –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;

               –◻ publisko tiesību subjektiem;

               –☑ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;

               –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.

               –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.

               Piezīmes

                  Tiks izveidots jauns tiesību subjekts, kas nodarbosies tikai ar PRIMA īstenošanu. Savienības finansiālais ieguldījums iniciatīvā tiks sniegts ar šīs struktūras starpniecību.

               2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

               2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

               Norādīt periodiskumu un nosacījumus.

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma

               2.2.1.Apzinātie riski

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums

                  Skatīt iepriekšminēto Komisijas priekšlikumu par PRIMA iniciatīvu atbilstoši LESD 185. pantam.

               2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi

               Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.

                  Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, jo sevišķi Komisijas, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai, Revīzijas palātas un PRIMA īstenošanas struktūras (PRIMA ĪS) pilnvaras veikt revīzijas un izmeklēšanas atbilstoši piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, starp ES un Ēģipti noslēdzamajā nolīgumā ietverta īpaša atsauce uz attiecīgajiem Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem un pusēm noteikts sniegt visu nepieciešamo atbalstu, lai nodrošinātu šo noteikumu īstenošanu. Gaidāmajā nolīgumā papildus paredzēts, ka pusēm ir jāvienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME

               3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

               ·Esošās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        1.a izdevumu kategorija. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        Dif./nedif.
                           13
                        .

                        no EBTA valstīm
                           14

                        no kandidātvalstīm
                           15

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        1.a

                        08.01.05.

                        Nedif.

                        JĀ

                        JĀ

                        NĒ

                        NĒ

               ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas

               Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

                        Budžeta pozīcija

                        Izdevumu
                        veids

                        Iemaksas

                        Nr.
                        [Izdevumu kategorija………………………………………]

                        Dif./nedif.

                        no EBTA valstīm

                        no kandidātvalstīm

                        no trešām valstīm

                        Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē

                        [..][XX.YY.YY.YY]

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

                        JĀ/NĒ

               3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem

               [Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot
               administratīva rakstura budžeta datu izklājlapu
                (otrais dokuments šā finanšu pārskata pielikumā), un jāaugšupielādē CISNET starpdienestu konsultācijām.]

               3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem

               EUR

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija

                        1.a

                        Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

                        <RTD> ĢD

                        2018.
                        gads
                           16

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        • Darbības apropriācijas

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        (1)

                        Maksājumi

                        (2)

                        Budžeta pozīcijas numurs

                        Saistības

                        (1a)

                        Maksājumi

                        (2a)

                        Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
                           17

                        Budžeta pozīcijas numurs: 08.010501

                        (3)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ RTD ĢD apropriācijas

                        Saistības

                        =1+1a +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksājumi

                        =2+2a

                        +3

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas  <1.a> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        =4+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

               Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas

                        • KOPĀ darbības apropriācijas

                        Saistības

                        (4)

                        Maksājumi

                        (5)

                        • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

                        (6)

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                        apropriācijas
                        (Pamatsumma)

                        Saistības

                        =4+ 6

                        Maksājumi

                        =5+ 6

                        Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
                        kategorija:

                        5

                        “Administratīvie izdevumi”

               EUR

                        2018.
                        gads
                           18

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        <RTD> ĢD

                        • Cilvēkresursi

                        • Pārējie administratīvie izdevumi

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        KOPĀ <RTD> ĢD

                        Apropriācijas

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        (Saistību summa = maksājumu summa)

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

               EUR

                        2018.
                        gads
                           19

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029.
                        gads

                        KOPĀ

                        KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
                        1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas

                        Saistības

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

                        Maksājumi

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:

               Saistību apropriācijas EUR

                        Norādīt mērķus un rezultātus

                        ⇩

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        KOPĀ

                        REZULTĀTI

                        Rezultāta veids
                           20

                        Vidējās izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Daudzums

                        Izmaksas

                        Kopējais rezultātu daudzums

                        Kopējās izmaksas

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1
                           21
                        ...

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1

                        KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2

                        - Rezultāts

                        Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2

                        KOPĒJĀS IZMAKSAS

               3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām

               3.2.3.1.Kopsavilkums

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:

               EUR

                        2018.
                        gads
                           22

                        2019.
                        gads

                        2020.
                        gads

                        2021.–2029,
                        gads

                        KOPĀ

                        Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        Cilvēkresursi

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA

                        4600

                        4600

                        4600

                        13800

                        Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
                           23

                        Cilvēkresursi

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        Pārējie administratīvie izdevumi

                        Starpsumma
                        ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS

                        23000

                        23000

                        23000

                        69000

                        KOPĀ

                        27600

                        27600

                        27600

                        82800

               Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:

               Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu

                        2018.
                        gads

                        2019.
                        gads

                        2020. gads

                        2021.–2029.

                        gads

                        • Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)

                        XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)

                        XX 01 01 02 (Delegācijas)

                        08 01 05 01 (Netiešā pētniecība)

                        0,2

                        0,2

                        0,2

                        10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)

                        • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnas slodzes ekvivalentu – FTE)
                           24

                        XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

                        XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās)

                        XX 01 04 yy
                           25

                        - galvenajā mītnē

                        - delegācijās

                        XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība)

                        10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība)

                        Citas budžeta pozīcijas (precizēt)

                        KOPĀ

                        0,2

                        0,2

                        0,2

               XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.

               Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

               Veicamo uzdevumu apraksts

                        Ierēdņi un pagaidu darbinieki

                        Saskaņā ar nolīguma 2. punktu sagatavot un noslēgt ar Ēģiptes iestādēm vienošanos par administratīvu kārtību attiecībā uz atbalstu ES finanšu interešu aizsardzībai.

                        Ārštata darbinieki

               3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

               –☑
                      Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai

               –◻
                      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā

                  Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.

               –◻
                      Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma

                  Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

               3.2.5.Trešo personu iemaksas

               –☑ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu

               –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:

               Apropriācijas EUR

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        Kopā

                        Norādīt līdzfinansējuma struktūru

                        KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas

               3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

               –☑
                     Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.

               –◻
                      Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:

               –◻
                     pašu resursus

               –◻
                     dažādus ieņēmumus

               EUR

                        Budžeta ieņēmumu pozīcija

                        Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas

                        Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
                           26

                        N gads

                        N+1 gads

                        N+2 gads

                        N+3 gads

                        Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)

                        …. pants

               Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).

               Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.

                     (1)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (2)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.)

                     (3)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (4)
                  COM(2012) 497 final.

                     (5)
                  OV L 304, 30.9.2004., 39. lpp.

                     (6)
                  OV L 182, 13.7.2005., 12. lpp.

                     (7)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 4. jūlija Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis (OV L 185, 18.7.2017., 1. lpp.)

                     (8)
                  ABM: budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.

                     (9)
                  Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā.

                     (10)
                  COM(2016) 662 final, 18.10.2016.

                     (11)
                  SWD(2016) 332 final, 18.10.2016.

                     (12)
                  Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (13)
                  Dif. — diferencētās apropriācijas / nedif. — nediferencētās apropriācijas.

                     (14)
                  EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.

                     (15)
                  Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.

                     (16)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (17)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (18)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (19)
                  2018. gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.

                     (20)
                  Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).

                     (21)
                  Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā.

                     (22)
                  2018.gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot

                     (23)
                  Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.

                     (24)
                  CA – līgumdarbinieki; LA – vietējie darbinieki; SNE – valstu norīkotie eksperti; INT – aģentūras darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās.

                     (25)
                  Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām).

                     (26)
                  Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.8.2017
            COM(2017) 429 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par to, lai Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Eiropas Savienību un Ēģiptes Arābu Republiku, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes Arābu Republikas dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA)

               Eiropas Savienība (turpmāk “Savienība”),

               no vienas puses,

               un

               Ēģiptes Arābu Republika (turpmāk “Ēģipte”),

               no otras puses,

               turpmāk “Puses”,

               tā kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, kas stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā, paredz zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību;

               tā kā Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Ēģiptes Arābu Republiku par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību, kas stājās spēkā 2008. gada 27. februārī, nosaka oficiālu satvaru Pušu sadarbībai zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā;

               tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis, nosaka dalībvalstu un “Apvārsnis 2020” asociēto valstu, kuras ir iniciatīvas iesaistītās valstis, dalības noteikumus, jo sevišķi noteikumus, kas reglamentē šo valstu finansiālās saistības un dalību iniciatīvas pārvaldes struktūrās;

               tā kā saskaņā ar Lēmuma (ES) 2017/1324 noteikumiem Ēģipte kļūtu par PRIMA iesaistīto valsti, ja ar Savienību tiktu noslēgts starptautisks nolīgums par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību, kurā paredzēti noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA;

               tā kā Ēģipte ir izteikusi vēlmi pievienoties PRIMA kā iesaistītā valsts ar tādiem pašiem noteikumiem kā ES dalībvalstīm un “Apvārsnis 2020” asociētajām valstīm, kuras ir PRIMA iesaistītās valstis;

               tā kā ir vajadzīgs starptautisks nolīgums starp Savienību un Ēģipti, kurā būtu reglamentēti Ēģiptes kā PRIMA iesaistītās valsts tiesības un pienākumi;

               tā kā šā nolīguma īstenošanai ir katrā ziņā nepieciešama abu nolīguma Pušu kompetento iestāžu pilnīga sadarbība un saskaņota rīcība,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               1. pants

               Mērķis

               Šā nolīguma mērķis ir noteikt noteikumus Ēģiptes dalībai partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA).

               2. pants

               Noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA

               Noteikumi Ēģiptes dalībai PRIMA ir tie, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā (ES) 2017/1324 par Savienības dalību partnerībā pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis. Puses pilda minētajā lēmumā noteiktās saistības un veic nepieciešamos pasākumus, jo sevišķi sniedzot visu atbalstu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu 10. panta 2. punkta un 11. panta 3. un 4. punkta piemērošanu. Puses vienojas par detalizētu atbalsta kārtību, jo šāda kārtība ir vajadzīga Pušu sadarbībai saskaņā ar šo nolīgumu.

               3. pants

               Teritoriālā piemērošana

               Šis nolīgums attiecas uz teritorijām, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Līgumu par Eiropas Savienību, no vienas puses, un uz Ēģiptes teritoriju, no otras puses.

               4. pants

               Provizoriskā piemērošana, stāšanās spēkā un darbības ilgums

               1. Puses šo nolīgumu apstiprina saskaņā ar savām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kurā abas Puses, izmantojot diplomātiskus kanālus, ir viena otrai darījušas zināmu, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās procedūras. Pēc nolīguma parakstīšanas, bet pirms tā stāšanās spēkā Puses no dienas, kurā ES saņem paziņojumu, ka Ēģipte pabeigusi 1. punktā minētās procedūras, šo nolīgumu piemēro provizoriski.

               3. Šis nolīgums ir spēkā tikmēr, kamēr ir spēkā Lēmums (ES) 2017/1324, ja vien kāda no Pusēm nolīgumu neizbeidz saskaņā ar 5. pantu.

               5. pants

               Nolīguma izbeigšana

               1. Jebkura no Pusēm jebkurā laikā var šo nolīgumu izbeigt, par savu nodomu to izbeigt informējot ar rakstisku paziņojumu.

               Nolīgums tiek izbeigts sešus mēnešus pēc dienas, kad adresāts ir saņēmis šādu rakstisku paziņojumu.

               2. Tos projektus un darbības, kas norit šā nolīguma izbeigšanas brīdī, turpina līdz to pabeigšanai saskaņā ar šajā nolīgumā paredzētajiem nosacījumiem.

               3. Puses savstarpēji vienojas par jebkādām citām nolīguma izbeigšanas sekām.

               6. pants

               Strīdu izšķiršana

               Uz visiem strīdiem, kas saistīti ar šā nolīguma piemērošanu vai interpretēšanu, attiecas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, 82. pantā noteiktā strīdu izšķiršanas procedūra.

               Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros bulgāru, horvātu, čehu, dāņu, nīderlandiešu, angļu, igauņu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, spāņu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.