Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0071

 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar kuru groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam  /* COM/2010/0071 galīgā redakcija - COD 2010/0047 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 3.3.2010COM(2010) 71 galīgā redakcija2010/0047 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetamPASKAIDROJUMA RAKSTSŠā Komisijas priekšlikuma mērķis ir grozīt Finanšu regulu atbilstoši Lisabonas līgumam pēc tā stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī. Ar Lisabonas līgumu tiek ieviestas būtiskas izmaiņas budžeta un finanšu jautājumos, kuras jāatspoguļo Finanšu regulā (FR), kas reglamentē visus noteikumus un procedūras, ko piemēro ES līdzekļu izmantošanai un kas jāievēro visām iestādēm.Kā paredzēts Finanšu regulas 184. pantā, Komisija 2010. gada pirmajā pusgadā iesniegs priekšlikumu par Finanšu regulas pārskatīšanu reizi trijos gados. Tomēr Komisija uzskata, ka FR un ĪN ad hoc operatīvā pārskatīšana ir neizbēgama pirms pārskatīšanas, ko veic reizi trijos gados, un ir jāveic atsevišķi no tās. Šāda norobežota pārskatīšana ir tiešām vajadzīga, lai nodrošinātu stabilu tiesisko regulējumu budžeta izpildei saskaņā ar jauno Līgumu. Citi aspekti, kas saistīti ar Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi, tiks ietverti atsevišķā priekšlikumā, ko drīzumā iesniegs Komisija.Izmaiņas, kas izriet no Lisabonas līgumaPirmo reiz vairāku gadu desmitu laikā Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ir paredzētas izmaiņas attiecībā uz budžeta un finanšu jautājumiem, kas sīki jāizklāsta Finanšu regulā. Tādēļ ir jāievieš vai jāgroza atbilstošie Finanšu regulas noteikumi, lai ņemtu vērā šādas izmaiņas:– daudzgadu finanšu shēmas iekļaušana Līgumā un tās saikne ar ikgadējo budžeta procedūru; šajā aspektā sakarā ar daudzgadu finanšu shēmas iekļaušanu LESD Finanšu regulā ir jāparedz daži Iestāžu nolīguma ( IIA ) par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību noteikumi;– jaunā ikgadējā budžeta procedūra un dalījuma atcelšana starp obligātajiem un neobligātajiem izdevumiem, kas ietekmē noteikumus par pārvietojumiem un provizoriskajām divpadsmitdaļām.Šis priekšlikums ļauj racionalizēt Finanšu regulu atbilstoši Lisabonas līgumam, gan veicot tehniskus pielāgojumus, gan svītrojot noteikumus, kas zaudējuši aktualitāti.Attiecībā uz jauniem noteikumiem, kas ieviesti LESD 317. pantā par dalībvalstu pienākumiem budžeta īstenošanas kontrolē un revīzijā, kā arī uz pašreizējā Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 44. punktu, ir vajadzīga padziļināta analīze, tāpēc tos ierosinās, reizi trijos gados pārskatot Finanšu regulu. Pārskatīšanai, ko veic reizi trijos gados, arī ir jārada iespēja kodificēt vai pārstrādāt tekstu, īpaši ņemot vērā izmaiņas Līguma noteikumu numerācijā.2010/0047 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar kuru groza Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetamEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. pantu, saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu[1],rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,tā kā:1.  Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[2] (turpmāk „Finanšu regula”), noteikti budžeta principi un finanšu noteikumi, kas jāievēro visos tiesību aktos. Lai ņemtu vērā grozījumus, kas ieviesti ar Lisabonas līgumu, ir jāgroza daži Finanšu regulas noteikumi.2.  Eiropas Centrālās Bankas specifikas un uzdevumu dēļ, īpaši tās neatkarības dēļ attiecībā uz finanšu pārvaldību, tā ir jāizslēdz no Finanšu regulas darbības jomas. Juridiskās noteiktības dēļ minētā izslēgšana jāpiemēro no Lisabonas līguma spēkā stāšanās dienas.3.  Policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās ir kļuvusi par citu Eiropas politikas virzienu un iekšējo darbību neatņemamu sastāvdaļu. Īpašie finanšu noteikumi, ko piemēro minētajai politikai, vairs nav pamatoti un tāpēc būtu jāsvītro.4.  Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.-2013. gadam ārējo darījumu garantiju fondam vairs nepiemēro īpašu režīmu. Iemaksas fondā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta tagad veic šim mērķim paredzētā budžeta pozīcijā. Piemērojamie īpašie finanšu noteikumi vairs nav vajadzīgi un tāpēc būtu jāsvītro.5.  Jāprecizē noteikumi attiecībā uz situāciju, kad Eiropas Parlaments nolemj samazināt papildu izdevumus par summu, kas pārsniedz provizorisko divpadsmitdaļu, ko pieņēma Padome saskaņā ar Līguma 315. pantu.6.  Daudzgadu finanšu shēma 2007.-2013. gadam ir noteikta 2006. gada 17. maija Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[3]. Tā ka Līgumā ir paredzēts, ka daudzgadu finanšu shēma jānosaka regulas formā, Finanšu regulā ir jāiekļauj daži minētā iestāžu nolīguma noteikumi. Lai nodrošinātu budžeta disciplīnu, īpaši jāizveido saikne starp daudzgadu finanšu shēmu un ikgadējo budžeta procedūru. Tāpat ir jāiekļauj noteikumi par Eiropas Parlamenta un Padomes apņemšanos ievērot piešķirtās saistību apropriācijas, kas noteiktas pamataktos par strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu.7.  Obligātie un neobligātie izdevumi vairs netiek nodalīti. Tāpēc attiecīgi jāpielāgo noteikumi par pārvietojumiem.8.  Saskaņā ar Līguma 316. pantu ir jāparedz, ka Eiropadomes un Padomes izdevumus uzrāda tajā pašā budžeta daļā.9.  Līgumā paredzētā grozītā ikgadējā budžeta procedūra ir jāatspoguļo Finanšu regulā.10.  Ārējās darbības jomā sagatavošanās pasākumu pieņemšanas procedūra ir jāpielāgo Līguma noteikumiem.11.  Komisijai ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojums par Savienības finansēm, kas balstīts uz sasniegtajiem rezultātiem. Tādēļ Finanšu regulā ir jāievieš atbilstoši noteikumi par šādu ziņojumu saistībā ar citām spēkā esošajām ziņošanas prasībām.12.  Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 groza šādi.13.  Regulas nosaukumā frāzi „Eiropas Kopienu vispārējam budžetam” aizstāj ar frāzi „Eiropas Savienības vispārējam budžetam”.14.  Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu pantu:„1. pants1. „Šajā regulā paredzēti noteikumi par Eiropas Savienības vispārējā budžeta, turpmāk „budžets”, izveidi un izpildi, kā arī par pārskatu sagatavošanu un revīziju.2. Šajā regulā Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs tiek uzskatīti par Savienības iestādēm.Šajā regulā Eiropas Centrālā Banka netiek uzskatīta par Savienības iestādi.3. Šajā regulā visas atsauces uz „Kopienām” vai „Savienību” tiek uzskatītas par atsaucēm uz „Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu”.”15.  Regulas 4. pantu groza šādi:a) šā panta 2. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:„a) Eiropas Savienības ieņēmumi un izdevumi, ieskaitot administratīvos izdevumus, kas iestādēm paredzēti saskaņā ar noteikumiem Līgumā par Eiropas Savienību attiecībā uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un darbības izdevumus, kas paredzēti šo noteikumu īstenošanai, ja tos maksā no budžeta;”b) šā panta 3. punktu svītro.16.  Regulas 8. pantu groza šādi:a) šā panta 2. punktā abreviatūru „NKP” aizstāj ar abreviatūru „NKI”;b) šā panta 6. punktā frāzi „Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda (ELVGF)” aizstāj ar frāzi „Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF)”.17.  Regulas 13. pantu groza šādi:a) šā panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Ja finanšu gada sākumā budžets nav pieņemts galīgajā variantā, tad izdevumu saistībām un maksājumiem, kurus, izpildot pēdējo attiecīgi pieņemto budžetu, bijis iespējams iegrāmatot īpašā budžeta nodaļā, piemēro Līguma par Eiropas Savienības darbību 315. pantu pirmo daļu.”b) šā panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:„3. Ja tas vajadzīgs Savienības darbību nepārtrauktībai un pārvaldes vajadzībām, Padome pēc Komisijas pieprasījuma, pieņemot lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, var apstiprināt gan saistībām, gan maksājumiem summas, kas divas vai vairāk reizes pārsniedz provizorisko divpadsmitdaļu un ir lielākas par summām, kas automātiski pieejamas saskaņā ar 1. un 2. punkta noteikumiem. Tā nekavējoties iesniedz Eiropas Parlamentam lēmumu par apstiprinājumu.Lēmums stājas spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tā pieņemšanas, ja Eiropas Parlaments ar locekļu vairākumu šajā laikā nav nolēmis samazināt minētos izdevumus.Ja Eiropas Parlaments nolemj samazināt minētos izdevumus, Padome pārskata lēmumu par apstiprinājumu, ņemot vērā summu, ko apstiprinājis Eiropas Parlaments.Papildu divpadsmitdaļas apstiprina pilnībā, un tās nav dalāmas.”c) šā panta 4. punktu svītro.18.  Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu pantu.„16. pantsDaudzgadu finanšu shēmu un budžetu izstrādā un izpilda euro un pārskatus veido euro.Tomēr 61. pantā minētās naudas plūsmas nodrošināšanai grāmatvedis un – avansu kontu gadījumā – avansu pārzinis, un – to dienestu vajadzībām, kas atbildīgi par Savienības ārējām darbībām – administratīvās pārvaldības atbildīgais kredītrīkotājs ir pilnvarots veikt operācijas valstu valūtās, kā noteikts īstenošanas noteikumos.”19.  Regulas 24. pantu aizstāj ar šādu pantu.„24. pants1. Komisija savu priekšlikumu vienlaicīgi iesniedz abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm.2. Budžeta lēmējinstitūcija pieņem lēmumus par apropriāciju pārvietošanu, kā noteikts 3.-6. punktā, ja otrās daļas I sadaļā nav noteikts citādi.3. Izņemot steidzamus gadījumus, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu un Eiropas Parlaments apspriež Komisijas priekšlikumu sešu nedēļu laikā pēc dienas, kad abas iestādes saņēmušas priekšlikumu par katru pārvietojumu.4. Priekšlikums par pārvietojumu ir apstiprināts, ja sešu nedēļu laikā- to apstiprina abas iestādes;- viena no abām iestādēm to apstiprina un otra atturas no rīcības;- abas iestādes atturas no rīcības vai nav pieņēmušas Komisijas priekšlikumam pretēju lēmumu.5. Šā punkta 4. punktā minētais sešu nedēļu termiņš tiek samazināts līdz trim nedēļām, ja vien viena no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm nelūdz citādi, gadījumos, jai) pārvietojums ir mazāks nekā 10 % no apropriācijām pozīcijai, no kuras tiek izdarīti pārvietojumi, un nepārsniedz 5 miljonus euro;vaiii) pārvietojums attiecas vienīgi uz maksājumu apropriācijām un kopējā pārvietojuma summa nepārsniedz 100 miljonus euro.6. Ja viena no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir grozījusi pārvietojumu, bet otra to ir apstiprinājusi vai arī atturas no rīcības, vai arī ja abas iestādes ir grozījušas pārvietojumu, par apstiprinātu uzskata mazāko no Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajām summām, ja vien Komisija neatsauc savu priekšlikumu."20.  Regulas 26. pantu groza šādi:a) šā panta 2. punkta otrās daļas pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:„Piemēro 24. panta 3. un 4. punktā noteikto procedūru.”21.  Regulas 27. panta 3. punkta trešo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:„Šādu informāciju, kā noteikts 33. panta 2. punkta d) apakšpunktā, sniedz reizi gadā, iekļaujot to vēlākais budžeta projekta pavaddokumentos.”22.  Regulas 30. panta 2. punktu svītro.23.  Regulas 31. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:„Eiropas Parlaments, Eiropadome un Padome, Eiropas Savienības Tiesa, Revīzijas palāta, Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja, ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs sastāda savu ieņēmumu un izdevumu tāmi un katru gadu līdz 1. jūlijam nosūta to Komisijai.”24.  Regulas 33 pantu groza šādi:a) šā panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:„1. Komisija vēlākais līdz 1. septembrim pirms budžeta īstenošanas gada sākuma iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par budžeta projektu.Budžeta projektā iekļauj Savienības ieņēmumu un izdevumu vispārējā pārskata kopsavilkumu un konsolidē 31. pantā minētās tāmes.”b) šā panta 2. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:„Budžeta projektam Komisija pievieno:”.25.  Regulas 34. pantu aizstāj ar šādu pantu.„34. pantsLīdz brīdim, kad tiek sasaukta Samierināšanas komiteja, kas minēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantā, Komisija var pēc savas iniciatīvas vai, ja to pieprasa citas iestādes — katra attiecībā uz savu budžeta iedaļu — iesniegt Padomei budžeta projekta grozījumus, pamatojoties uz jaunu informāciju, kas nav bijusi pieejama laikā, kad tika izstrādāts budžeta projekts, iekļaujot tajā grozījumu vēstuli, kurā atjauninātas izdevumu tāmes lauksaimniecībai.”26.  Regulā iekļauj šādu 34.a pantu.„34.a pantsKad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgo dokumentu, Eiropas Parlaments un Padome cenšas iespējami drīz apstiprināt Samierināšanas komitejas sagatavoto dokumentu atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. panta 6. punktam un savam iekšējam reglamentam.”27.  Regulas 35. pantu svītro.28.  Regulas 37. pantu aizstāj ar šādu pantu.„37. pants1. Ja ir ārkārtēji vai neparedzēti apstākļi, no kuriem nav iespējams izvairīties, Komisija var iesniegt budžeta grozījumu projektu.Citu iestāžu pieprasījumus izdarīt budžeta grozījumus apstākļos, kas minēti iepriekšējā punktā, nosūta Komisijai.Pirms budžeta grozījumu projekta iesniegšanas Komisija un pārējās iestādes izskata iespēju attiecīgās apropriācijas piešķirt atkārtoti, ņemot vērā jebkādu paredzamo apropriāciju nepilnīgu izmantošanu.2. Komisija katru gadu ne vēlāk kā 1. septembrī vienlaikus iesniedz budžeta grozījumu projektus Eiropas Parlamentam un Padomei. Tā var pievienot atzinumu citu iestāžu pieprasītajiem budžeta grozījumiem.3. Eiropas Parlaments un Padome tos apspriež, ņemot vērā to steidzamību.”29.  Regulas 38. pantu svītro.30.  Regulas 39. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:„Komisija un budžeta lēmējinstitūcija var vienoties noteikt konkrētas dienas tāmju iesniegšanai un budžeta projektu pieņemšanai un iesniegšanai.”31.  Regulas 40. pantam pievieno šādu otro daļu:„Eiropadomes un Padomes izdevumus uzrāda tajā pašā budžeta iedaļā.”32.  Regulas 46. pantu groza šādi:a) šā panta 1. punkta 2. apakšpunktu aizstāj ar šādu punktu:„2) katrā budžeta iedaļā ieņēmumus un izdevumus uzrāda, ievērojot tādu pašu struktūru, kā norādīts 1. apakšpunktā.”b) šā panta 1. punkta 5. apakšpunktu svītro.33.  Regulas III sadaļā iekļauj šādu 3. nodaļu.„3. nodaļa Budžeta disciplīna„47.a pantsBudžets atbilst daudzgadu finanšu shēmai.47.b pantsJa, īstenojot Savienības aktu, tiktu pārsniegtas budžetā pieejamās apropriācijas vai daudzgadu finanšu shēmā pieejamie piešķīrumi, finanšu izteiksmē šādu aktu var īstenot tikai pēc tam, kad ir izdarīti grozījumi budžetā un vajadzības gadījumā atbilstīgi pārskatīta finanšu shēma.”34.  Regulas 49. pantu groza šādi:a) šā panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:„Pirms var izmantot budžetā iekļautās apropriācijas jebkurai Savienības darbībai, ir jābūt pieņemtam pamataktam.”b) šā panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:„3. Piemērojot Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu, „pamatakts” var būt kādā no veidiem, kas norādīti Līguma par Eiropas Savienību 26. panta 2. punktā, 28. panta 1. punktā, 29. pantā, 31. panta 2. punktā, 33. un 37. pantā.”c) šā panta 4. punktu svītro;d) šā panta 6. punktu groza šādi:(i) ievadteikumu aizstāj ar šādu teikumu:„Atkāpjoties no 1., 2. un 3. punkta, turpmāk norādītās apropriācijas tomēr var īstenot bez pamatakta, ja darbības, kuru finansēšanai tās paredzētas, ir Savienības kompetencē:”(ii) šā panta b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:"b) apropriācijas tādām sagatavošanas darbībām Līguma par Eiropas Savienības darbību un Euratom Līguma piemērošanas jomās, kuras paredzētas, lai sagatavotu priekšlikumus nolūkā pieņemt turpmākas darbības. Sagatavošanas darbības jāveic, ievērojot saskaņotu pieeju, un tās var būt dažāda veida. Atbilstīgās saistību apropriācijas var iekļaut budžetā ne vairāk kā trim finanšu gadiem pēc kārtas. Likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām. Likumdošanas procedūras laikā saistību apropriācijām ir jāatbilst sagatavošanas darbības īpašajām iezīmēm attiecībā uz paredzētajām darbībām, sasniedzamajiem mērķiem un personām, kas gūst labumu no tām. Līdz ar to izmantotie līdzekļi nevar apjoma ziņā būt vienādi ar tiem līdzekļiem, kas paredzēti pašas galīgās darbības finansēšanai.Iesniedzot budžeta projektu, Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par a) punktā un šā punkta pirmajā daļā minētajām darbībām, kurā atspoguļo arī rezultātu izvērtējumu un turpmāk paredzētās darbības;c) apropriācijas sagatavošanas darbībām Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas piemērošanas jomā. Šie pasākumi ir īslaicīgi un izstrādāti, lai paredzētu nosacījumus Eiropas Savienības darbībai, īstenojot KĀDP mērķus un pieņemot vajadzīgos tiesību aktus.ES krīzes pārvarēšanas darbību nolūkā sagatavošanas pasākumi ir inter alia paredzēti, lai izvērtētu operatīvās vajadzības, nodrošinātu līdzekļu ātru sākotnējo piešķiršanu vai uz vietas radītu apstākļus darbības sākšanai.Sagatavošanas pasākumiem piekrišanu dod Padome pēc Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma.Lai nodrošinātu sagatavošanas pasākumu ātru īstenošanu, Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos pēc iespējas drīz informē Komisiju par Padomes ieceri uzsākt sagatavošanas pasākumu un īpaši par šim nolūkam aplēstajiem līdzekļiem. Atbilstoši šīs regulas noteikumiem Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu līdzekļu ātru izmaksu;”.35.  Regulas 146. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:„2. Nolūkā sniegt budžeta izpildes apstiprinājumu Eiropas Parlaments pārbauda visus Līguma par Eiropas Savienības darbību 318. pantā minētos pārskatus, finanšu pārskatus un novērtējuma ziņojumu pēc tam, kad to ir izdarījusi Padome. Tas arī pārbauda gada pārskatu, ko izveidojusi Revīzijas palāta, līdz ar to iestāžu atbildēm, kurās izdarīta revīzija, un atbilstošus Revīzijas palātas īpašos ziņojumus par attiecīgo finanšu gadu, kā arī Revīzijas palātas apliecinājumu par uzskaites ticamību un pamatā esošo darījumu likumību un pareizību.”36.  Regulā iekļauj šādu 155.a pantu:„155.a pantsEiropas Parlaments un Padome apņemas ievērot piešķirtās saistību apropriācijas, kas noteiktas attiecīgajos pamataktos par strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu.”37.  Regulas 184. pantu aizstāj ar šādu pantu.„184. pantsŠo regulu pārskata saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. pantā noteikto procedūru ik pēc trim gadiem vai tad, kad tas izrādās nepieciešams.”2. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Tomēr šīs regulas 1. panta 2. punktu piemēro no 2009. gada 1. decembra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C [...], [...], [...]. lpp.[2] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[3] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.


title: Priekšlikums Padomes regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.-2013. gadam

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0072

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 3.3.2010COM(2010) 72 galīgā redakcija2010/0048 (APP)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.-2013. gadamPASKAIDROJUMA RAKSTS1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTSLīgumā par Eiropas Savienības darbību (turpmāk „Līgums”) paredzēts, ka daudzgadu finanšu shēmu nosaka ar vienprātīgi pieņemtu Padomes regulu. Finanšu shēma nosaka saistību apropriāciju gada maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai un gada maksimālo apjomu maksājumu apropriācijām , un tā paredz visus citus noteikumus, kas nepieciešami ikgadējās budžeta procedūras sekmīgai norisei (312. pants).Prakse, saskaņā ar kuru pieņem daudzgadu finanšu shēmu un iestāžu sadarbības un budžeta disciplīnas nosacījumus, tika aizsākta pirms vairāk nekā 20 gadiem, iestāžu nolīgumā[1] iekļaujot pirmo finanšu shēmu. Ar to tika ļoti uzlabota un vienkāršota ikgadējā budžeta procedūra un sadarbība starp iestādēm, tādējādi paaugstinot budžeta disciplīnu.Līgumā līdz ar to tiek atzīta finanšu shēmas kā Eiropas Savienības budžeta arhitektūras stūrakmens nozīme, un šī sekmīgā prakse beidzot ir iekļauta Eiropas Savienības tiesību sistēmā.Par pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu 2007.-2013. gadam iestādes vienojās 2006. gada maijā, un tā ir noteikta Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[2] (turpmāk „pašreizējais IIA ”).Pašreizējā IIA attiecīgie noteikumi ir jākodificē Padomes regulā, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu (turpmāk „DFS regula”). Šī kodifikācija ir pašreizējā IIA nosacījumu saskaņošana ar Līguma prasībām. Tomēr, veicot minēto saskaņošanu, ir jāņem vērā instrumenta maiņa: IIA tiek aizstāts ar regulu.Tomēr nav ne iespējams, ne piemēroti transponēt DFS regulā visus pašreizējā IIA nosacījumus. Pašreizējā IIA ir nosacījumi par finanšu shēmu, instrumentiem, kas nav iekļauti finanšu shēmā, budžeta izveidi un iestāžu sadarbību, un finanšu pareizu pārvaldību. Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, daži pašreizējā IIA nosacījumi ir zaudējuši aktualitāti, daudzi tiek iekļauti DFS regulā, bet daži – Finanšu regulā.Tomēr ir vajadzīgs jauns IIA attiecībā uz tiem nosacījumiem, kas neietilpst nevienā no šīm divām regulām. Šī nostāja ir atbalstīta Līgumā, kurā atzīts, cik svarīga ir iestāžu laba sadarbība, un teikts (295. pants), ka „ Eiropas Parlaments, Padome un Komisija savstarpēji apspriežas un kopīgi vienojas par sadarbības kārtību. Šajā nolūkā tās var atbilstīgi Līgumiem noslēgt iestāžu nolīgumus, kas var būt saistoši. ” Tādējādi tiek apstiprināta un ieteikta prakse, saskaņā ar kuru iestāžu sadarbības noteikumus paredz IIA .Juridisko instrumentu arhitektūru, kas reglamentē ES budžetu, papildina Finanšu regula. Saskaņā ar Līgumu „ jo īpaši nosaka budžeta apstiprināšanas un īstenošanas [..] procedūru [..] ”. Salīdzinājumā ar Nicas līgumu formulējums nav mainījies, vienīgi pieņemšanas procedūra ir nomainīta ar parasto likumdošanas procedūru (proti, koplēmumu).Ņemot vērā visus attiecīgos Līguma noteikumus un prasības, pašreizējā IIA noteikumu transponēšana attiecīgos secīgajos juridiskajos instrumentos ir balstīta uz šādiem principiem.1. Līdz ar Lisabonas līgumu daudzi pašreizējie noteikumi zaudē aktualitāti :-  noteikumi, kas attiecas uz obligātajiem un neobligātajiem izdevumiem un palielinājuma maksimālo likmi. Līdzīgi ir zaudējusi aktualitāti arī izdevumu klasifikācija (tagad iekļauta pašreizējā IIA III pielikumā);-  budžeta procedūras izmaiņu dēļ, kas ieviestas ar Lisabonas līgumu (nav otrā lasījuma, Samierināšanas komitejas sasaukšana divdesmit vienā dienā, iespēja Komisijai grozīt budžeta projektu līdz brīdim, kad tiek sasaukta Samierināšanas komiteja u. c.).2. Punkti, kas tieši saistīti ar finanšu shēmu, ir iekļauti DFS regulā , proti, visi aspekti, kas saistīti ar finanšu shēmas ikgadējām korekcijām, finanšu shēmas pārskatīšanu, finanšu shēmas pielāgošanu saistībā ar paplašināšanos, shēmas darbības ilgumu un shēmas neesamības sekām, I pielikumā nosakot gada maksimālo apjomu katrai izdevumu kategorijai.3. Daži no spēkā esošajiem noteikumiem ir jāiekļauj Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos , nevis DFS regulā vai IIA (piem., noteikumus par finanšu pārskatiem konsolidē Finanšu regulā).4. Pārējie noteikumi – galvenokārt jautājumi, kas saistīti vienīgi ar iestāžu sadarbību, kura pielāgota Līguma prasībām – ir iekļauti jaunajā IIA . Tas nodrošina pareizu līdzsvaru starp abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm un pietiekamu elastību, lai izveidotu jaunu budžeta procedūru, vienlaikus izpildot Līguma prasības.Lai nodrošinātu viengabalainību, DFS regulas projekts un Iestāžu nolīgums par sadarbību budžeta jautājumu risināšanā („jaunais IIA ”) tiek iesniegti kopā. Tie papildina viens otru un būtu jāapspriež un jāapstiprina kā nedalāms dokumentu kopums.Šis paskaidrojuma raksts attiecas uz abiem priekšlikumiem un izskaidro, kā pašreizējā IIA teksts tika transponēts divos jaunajos instrumentos. Lai pārskats būtu pilnīgs, tajā ir ietverti arī pašreizējā IIA noteikumi, kas jāiekļauj Finanšu regulā.2. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI2.1. Regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu1. pantsFormulējumā, kas dots 1. pantā, atveidots pašreizējā IIA 9. punkta pirmais teikums. Tas attiecas uz pielikumu, kurā noteikta pati finanšu shēma. Finanšu shēma nav mainīta, tā atbilst pārskatītajai finanšu shēmai Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna otrā posma finansēšanai, ko Padome un EP pieņēma 2009. gada 17. decembrī[3]. Šajā otrajā apsvērumā skaidri precizēts, ka regulā iekļauta daudzgadu finanšu shēma, kas noteikta pašreizējā IIA .Līdz ar Līgumu, kurā precizēts finanšu shēmas mērķis, zaudē aktualitāti pašreizējā IIA 9. punkts ( „Tā [finanšu shēma] ir iestāžu disciplīnas atsauces shēma” ) un 10. punkts. Pašreizējā IIA 11. punkta noteikumi ir iekļauti 3., 5. un 6. apsvērumā.2. pantsRegulas 2. panta pirmajā daļā atveidots pašreizējā IIA 12. punkta teksts. Tajā definēts gada maksimālais apjoms un noteikts pienākums iestādēm atbilstoši Līguma noteikumiem budžeta procedūrā ievērot maksimālo apjomu. Regulas 12. punkta otrā teikuma pirmā daļa ir izlaista, jo tā ir zaudējusi aktualitāti. Nav jāparedz īpaši noteikumi gadījumos, kad regula tiek grozīta. Iestādēm ir jāievēro maksimālais apjoms, kas ir spēkā konkrētajā brīdī.Otrajā daļā tiek ieviesta iespēja vajadzības gadījumā pārsniegt maksimālo apjomu, ja tiek izmantoti instrumenti, kas nav iekļauti finanšu shēmā. Tagad ārkārtas palīdzības rezerve, Solidaritātes fonds, elastības instruments un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds ir definēti pašreizējā IIA 25.-28. punktā. Tie nav iekļauti finanšu shēmā un vajadzības gadījumā nodrošina, ka īpašos apstākļos tiek sniegts finansējums, kas pārsniedz finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu. Tie palielina finanšu shēmas elastību, un tos izmanto budžeta lēmējinstitūcijas abas iestādes.Lai saglabātu elastības pašreizējo līmeni un iestāžu nozīmi šo instrumentu izmantošanā, tos reglamentējošie noteikumi ir iekļauti jaunajā IIA . Tādējādi, cik vien iespējams, tiek saglabāta pašreizējā prakse.3. pantsŠajā pantā atveidots pašreizējā IIA 15. punkta teksts, izņemot atsauci uz balsošanas noteikumiem saskaņā ar pašreizējā IIA 3. punktu. Ik gadu jānodrošina atbilstība pašu resursu maksimālajam apjomam. Ja maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms radītu vajadzību pēc tik liela pašu resursu apjoma, kurš pārsniegtu šiem resursiem spēkā esošo maksimālo robežu, ir jākoriģē finanšu shēmas maksimālais apjoms. Tajā iekļauta atsauce uz Lēmumu 2007/436/EK, Euratom, kurā precizēts pašu resursu un saistību apropriāciju maksimālais apjoms.4. pantsŠajā pantā atveidots pašreizējā IIA 16. punkta teksts un paredzēti noteikumi finanšu shēmas ikgadējām tehniskajām korekcijām. Termins „abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes” visā tekstā tiek aizstāts ar vārdkopu „Eiropas Parlaments un Padome”.5. pantsŠajā pantā ir atveidots pašreizējā IIA 17. punkta teksts. Formulējums ir tikai nedaudz pielāgots, lai aizstātu atsauci uz pašreizējo IIA ar atsauci uz laikposmu, kad tika pieņemts finansējums kohēzijas politikai. Finansējums kohēzijas politikai tiks koriģēts tehniskajā korekcijā 2011. gadam, ko iesniegs 2010. gada aprīlī.6. pantsFormulējums šajā pantā, kurā paredzēti noteikumi korekcijām saistībā ar īstenošanu, atbilst pašreizējā IIA 18. punkta tekstam, izņemot atsauci uz balsošanas noteikumiem saskaņā ar pašreizējā IIA 3. punktu.7. pantsFormulējumā šajā pantā, kurā paredzēti noteikumi korekcijām saistībā ar pārmērīgu valsts budžeta deficītu, atveidots pašreizējā IIA 20. punkta teksts.8. pantsŠā panta formulējums atbilst pašreizējā IIA 21.-23. punkta tekstam.Lēmumu par finanšu shēmas pārskatīšanu pieņem saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem kā regulu. Lai saglabātu finanšu shēmas elastības pašreizējo līmeni attiecībā uz pārskatīšanu gadījumos, kad robežvērtība ir mazāka par 0,03 % no NKI, 3. punktā ir paredzēts, ka vajadzības gadījumā finanšu shēmu var pielāgot, un gadījumos, kad robežvērtība ir 0,03 % robežās no NKI, to var darīt ikgadējās budžeta procedūras ietvaros. Tādējādi netiek mainīta līdzšinējā prakse, saskaņā ar kuru gadījumos, kad robežvērtība ir mazāka par vienu un to pašu lielumu, lēmumus par pārskatīšanu ar kvalificētu balsu vairākumu kopīgi pieņem EP un Padome.9. pantsFormulējumā šajā pantā, kurā paredzēti noteikumi korekcijām gadījumā, ja tiek pārskatīts Līgums, atveidots pašreizējā IIA 4. punkta teksts.10. pantsFormulējumā šajā pantā, kurā paredzēti noteikumi korekcijai saistībā ar paplašināšanos, atveidots pašreizējā IIA 29. punkta teksts, izņemot atsauci uz balsošanas noteikumiem, kas paredzēti pašreizējā IIA 3. punktā.11. pantsLīguma 312. panta 3. punkta otrajā daļā noteikts, ka „finanšu shēma paredz visus citus noteikumus, kas nepieciešami ikgadējās budžeta procedūras sekmīgai norisei”. Regulas 11. pantā paredzēti iestāžu sadarbības vispārīgie principi budžeta procedūras laikā.Iestāžu sadarbības budžeta procedūras laikā sīkāks apraksts ir iekļauts jaunajā IIA , pamatojoties uz Līguma 295. pantu, tādējādi nodrošinot, ka jaunajai budžeta procedūrai vajadzīgā elastība tiek pilnveidota praksē.12. pantsKopējās ārpolitikas un drošības politikas finansēšanai ir īpašs statuss budžeta procedūrā. Lai saglabātu pašreizējo līdzsvaru un sekmētu budžeta procedūras netraucētu norisi, DFS regulā tiek ieviesti pamatnoteikumi (vienā budžeta nodaļā iekļautā summa, no kuras sedz faktiskās paredzamās vajadzības, rezervē līdzekļi netiek iekļauti) un summa, kas apstiprināta KĀDP finansēšanai (bez izmaiņām).Formulējums atbilst daļai 2. punkta teksta un 42. punkta pēdējās daļas pirmā teikuma tekstam pašreizējā IIA . Visi pārējie pašreizējā IIA 42. un 43. punkta noteikumi ir iekļauti jaunā IIA 18. un 19. punktā. Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos ir atbildīgs par prognozes sagatavošanu budžeta projektam KĀDP jomā. Teksts izmainīts, lai atspoguļotu to, ka Padomes vai Padomes prezidentūras lomu, kas ietverta pašreizējā IIA , pārņem Augstais pārstāvis.13. pantsRegulas 13. pants atbilst pašreizējā IIA 30. punkta tekstam par finanšu shēmas darbības ilgumu un tās neesamības sekām. Tiek saglabāts Komisijas pienākums līdz 2011. gada jūlijam iesniegt jaunu finanšu shēmu. Nolīguma 30. punkta otrās daļas formulējums ir nedaudz pielāgots, lai atbilstu Līguma 312. panta 4. punkta formulējumam.14. pantsDFS regulas pēdējā pantā noteikta tās spēkā stāšanās diena. Jaunajam IIA jāstājas spēkā tajā pašā dienā. Abi instrumenti attiecas uz laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam. Tiek iekļauti gadi pirms regulas spēkā stāšanās, jo šie priekšlikumi attiecas uz pašreizējā IIA saskaņošanu ar jaunā Līguma prasībām.2.2. Iestāžu nolīgums par sadarbību budžeta jautājumosIestāžu nolīguma par sadarbību budžeta jautājumos („jaunais IIA ”) projektā iekļauti visi tie 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pašreizējais IIA ”) noteikumi, kuri nava) tieši saistīti ar pašu finanšu shēmu un kā tādi iekļauti DFS regulā,b) līdz ar Līgumu zaudējuši aktualitāti,c) ierosināti iekļaušanai Finanšu regulā.Pamatprincips ir pēc iespējas saglabāt spēkā esošos noteikumus, kuri ir izrādījušies efektīvi, un saglabāt pilnvaru līdzsvaru un iestāžu dalību budžeta procedūrā.Ievads – jaunā IIA 1.-6. punktsJaunā IIA ievaddaļā atveidots pašreizējā IIA 1.-8. punkta teksts, izņemot 4. punktu, kas tika transponēts DFS regulā (11. pants), un 7. punktu, kas ir zaudējis aktualitāti.Nolīguma 1. punktā kā Iestāžu nolīguma juridiskais pamats pievienota atsauce uz Līguma 295. pantu.Tā 3. punktā iekļauta atsauce uz DFS un Finanšu regulu. Atsauce uz Līguma 272. panta 9. punktu ir zaudējusi aktualitāti un tika svītrota. Balsošanas noteikumi attiecībā uz lēmumu pieņemšanas procedūrām, kas norādītas IIA , tiek saglabāti bez izmaiņām (proti, kvalificēts balsu vairākums Padomē un locekļu vairākums un trīs piektdaļas nodoto balsu EP).IIA struktūra, kurai ir trīs daļas, tiek saglabāta un aprakstīta 5. punktā. Pirmajā daļā iekļauti daži finanšu shēmas papildu noteikumi un galvenokārt noteikumi attiecībā uz instrumentiem, kuri nav iekļauti finanšu shēmā. Nolīguma II daļā un pievienotajā pielikumā iekļauti noteikumi par iestāžu sadarbību, kas pielāgoti jaunajai budžeta procedūrai. Tajā arī ir noteikumi attiecībā uz summu iekļaušanu leģislatīvajos aktos, noteikumi par KĀDP finansēšanu un par nolīgumiem zivsaimniecības nozarē. Tā III daļā tiek pārņemti visi pašreizējā IIA III daļas noteikumi, kuri paliek spēkā.Jaunā IIA 6. punktā noteikta tā spēkā stāšanās diena, kas ir diena, kad stājas spēkā DFS regula. Tajā brīdī jaunais IIA aizstās pašreizējo IIA .I daļa – noteikumi, kas saistīti ar finanšu shēmu un īpašiem instrumentiem, kas nav iekļauti finanšu shēmāA. Noteikumi, kas saistīti ar finanšu shēmuJaunā IIA 7. punktā atveidots pašreizējā IIA 11. punkta pēdējās daļas teksts. Tas attiecas uz informāciju par darbībām, kas nav ietvertas budžetā (proti, Eiropas Attīstības fonds), un uz pašu resursu kategoriju attīstību. Šis noteikums nav tieši saistīts ar finanšu shēmu un kā tāds neiederas DFS regulā.Tiek saglabāta prakse sniegt šādu informāciju, bet ierosināts turpmāk to sniegt nevis, veicot finanšu shēmas tehnisko korekciju, bet gan dokumentos, kas pievienoti budžeta projektam, kur tā loģiskāk iederas. Iesniegšanas laiks praktiski nemainās (aprīļa beigas / maija sākums).Jaunā IIA 8. punkts attiecas uz rezervēm līdz maksimālajam apjomam. Ar DFS regulu visām izdevumu kategorijām nosaka maksimālo apjomu, kas jāievēro ikgadējā budžeta procedūrā, kā noteikts Līgumā. Tomēr jāsaglabā prakse, saskaņā ar kuru pēc iespējas tiek saglabātas pietiekamas rezerves līdz maksimālajam apjomam. Šī prakse ir viens no iestāžu sadarbības aspektiem un iestāžu labas gribas apliecinājums budžeta procedūrā, un kā tāda tā iederas IIA . Šis noteikums ir saglabāts bez izmaiņām.Jaunā IIA 9. punktā ir kopēts pašreizējā IIA 19. punkta teksts par prognožu atjaunināšanu maksājumu apropriācijām pēc 2013. gada. Arī šajā gadījumā, tā kā tas tieši neietekmē finanšu shēmu, ir lietderīgi to saglabāt jaunajā IIA .B. Noteikumi, kas saistīti ar īpašiem instrumentiem, kuri nav iekļauti finanšu shēmāIIA ir saglabāti pašreizējie instrumenti, kuri nav iekļauti finanšu shēmā (ārkārtas palīdzības rezerve, Solidaritātes fonds, elastības instruments un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds). DFS regulas 2. pantā ir ieviesta iespēja tos vajadzības gadījumā izmantot, pārsniedzot finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu.Noteikumi par šo instrumentu mērķiem un nolūku un summām tiek saglabāti tādā veidā, kā tie ir iekļauti pašreizējā IIA , tāpat arī iestāžu loma to izmantošanā, proti, iestāžu kopīgs lēmums saskaņā ar 3. punktā ietvertajiem balsošanas noteikumiem.Ierosinātā noteikumu nodalījuma nolūks attiecībā uz instrumentiem, kuri nav iekļauti finanšu shēmā, ir saglabāt pašreizējo praksi. Tomēr praksē daži noteikumi par minēto instrumentu izmantošanu ir zaudējuši aktualitāti. Pašreizējais IIA aicina sasaukt trialogu, kas jāierosina katru reizi, kad Komisija iesniedz priekšlikumu izmantot kādu no šim instrumentiem. Faktiski no trīspusējas sanāksmes bieži vien izvairās, jo abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes parasti spēj vienoties par Komisijas priekšlikumu, un trialogs nav vajadzīgs. Tādēļ tiek ierosināts saskaņot šo tekstu ar faktisko praksi. Pienākums rīkot trīspusēju sanāksmi katru reizi, kad tiek iesniegts priekšlikums izmantot šos instrumentus, tiek aizstāts ar pienākumu rīkot trialogu vienīgi domstarpību gadījumā.Attiecībā uz elastības instrumentu tiek ierosināts grozījums saistībā ar priekšlikuma iesniegšanu par šā instrumenta izmantošanu. Pašreizējā saikne ar „budžeta instrumentiem” un pienākums iesniegt priekšlikumu kopā ar [provizorisko] budžeta projektu (skat. pašreizējā IIA 27. punkta ceturto daļu) nav vajadzīga un situāciju varētu tikai pasliktināt (piemēram, turpmāk priekšlikumu varētu nepastarpināti iesniegt samierināšanas laikā). Vienkāršotais formulējums ļautu iesniegt priekšlikumu par elastības instrumenta izmantošanu Samierināšanas komitejas sēdes laikā, un tā varētu palīdzēt rast kompromisa risinājumu gada budžetam. Tāda jau ir bijusi līdzšinējā prakse.II daļa – iestāžu sadarbības uzlabošana budžeta procedūras laikāA. Iestāžu sadarbības procedūraNoteikumi par iestāžu sadarbību tika ievērojami grozīti, lai nodrošinātu atbilstību jaunajai budžeta procedūrai, ko ieviesa ar Līgumu. Tā kā pašreizējā IIA tie bija sadalīti starp pamattekstu un II pielikumu, tiek ierosināts visus noteikumus par iestāžu sadarbību iekļaut vienā un tajā pašā pielikumā. Jaunajā pielikumā ir ietverti tie pašreizējās procedūras noteikumi, kuri paliek spēkā (piem., pašreizējā IIA 32. un 33. punkta formulējums, kas transponēts kā jaunā IIA 3.-6. punkts), un tiek ieviesti jauni noteikumi, kas ir vajadzīgi, lai budžeta procedūra un Samierināšanas komiteja varētu darboties. Sadarbības principu apraksts attiecas arī uz pragmatisko grafiku. Pielikumā ietverti arī triju iestāžu 2009. gada novembra deklarācijā apstiprinātie noteikumi par budžeta grozījumiem attiecībā uz pagaidu pasākumiem. Attiecīgi ar šo jauno pielikumu aizstās deklarāciju par pagaidu pasākumiem attiecībā uz pragmatisko grafiku un budžeta grozījumiem.B. Finanšu noteikumu iekļaušana leģislatīvajos aktosPašreizējā IIA 37. un 38. punkta noteikumi tiek atveidoti jaunā IIA teksta 15. un 16. punktā bez būtiskām izmaiņām. Vienīgās izmaiņas ir aizstāt atsauci uz koplēmuma procedūru ar atsauci uz parasto likumdošanas procedūru un atsauci uz EK līgumu – ar atsauci uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību.C. Izdevumi saistībā ar nolīgumiem zivsaimniecības nozarēTiek ierosināts saskaņot pašreizējā IIA noteikumus par izdevumiem saistībā ar nolīgumiem zivsaimniecības nozarē ar jaunajiem budžeta noteikumiem. Ierosinātā formulējuma maiņa atspoguļo tās pašreizējā teksta daļas, kuras joprojām ir būtiskas, un tās ir saistītas vienīgi ar labu sadarbību un iestāžu informēšanu par norisēm. Jaunais formulējums ir iekļauts jaunā IIA pamattekstā, un ar to aizstāj pašreizējā IIA IV pielikumu.D. Kopējās ārpolitikas un drošības politikas finansēšanaJaunajā IIA (18. un 19. punkts) tiek saglabāti visi pašreizējā IIA 42. un 43. punkta noteikumi (izņemot noteikumus, kas iekļauti DFS regulas 12. pantā). Padomes prezidentvalsts vai Padome tiek aizstāta ar Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, un otrais lasījums Padomē – ar Samierināšanas komiteju.III daļa – ES līdzekļu pareiza finanšu pārvaldībaŠajā daļā atveidots pašreizējā IIA tās pašas daļas teksts, izņemot 45. un 47. punktu, kuri nav aktuāli. Nolīguma 44. punkta noteikumi jāiekļauj Finanšu regulā un attiecīgajos pamataktos par Struktūrfondu un Kohēzijas fondu.A. Finanšu plānojumsNoteikumi par finanšu plānojumu atbilst pašreizējā IIA 46. punkta formulējumam, divas vienīgās nenozīmīgās izmaiņas ir atsauces uz „provizorisko” budžeta projektu svītrošana un atsauces uz D. daļas II pielikumu attiecībā uz maksimālo summu izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām aizstāšana ar atsauci uz Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 32. pantu.B. Aģentūras un Eiropas skolasLai gan pirmā daļa ir identiska pašreizējā IIA 47. punktam, lai šajā IIA saglabātu vienu atsevišķu noteikumu kopumu par sadarbību budžeta jomā, tiek ierosināts otrajā daļā iekļaut noteikumus, par kuriem attiecībā uz šīs procedūras īstenošanu 2009. gada 12. novembrī vienojās trīs iestādes.C. Jauni finanšu instrumentiNoteikumi, kas saistīti ar jaunajiem finanšu instrumentiem (pašreizējā IIA 49. punkts), tiek pārņemti, izdarot vienīgo izmaiņu – atceļot atsauci uz „provizorisko” budžeta projektu.2.3. Finanšu regulaDaži pašreizējā IIA noteikumi jau ir iekļauti Finanšu regulā vai tās īstenošanas noteikumos vai loģiski tur labāk iederētos.Tas attiecas uz šādiem pašreizējā IIA noteikumiem.-  Pašreizējā IIA 14. punkts tiks ieviests Finanšu regulā (jauns 47.b pants), jo tas attiecas gan uz budžetu, gan DFS. Tas nav iekļauts DFS, jo LESD 310. pantā minētais noteikums ir paredzēts attiecībā uz budžeta disciplīnu saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu. Tādēļ ir svarīgi, lai būtu nodrošināta tā pati saikne ar budžetu, kā tas bija līdzšinējā IIA .-  Noteikumi par finanšu pārskatiem (39. punkts) ir paredzēti Finanšu regulas 28. pantā un tās īstenošanas noteikumu 22. pantā.-  Nolikuma 40. punkta otrā daļa („abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas ievērot piešķirtās saistību apropriācijas, kas noteiktas attiecīgajos pamataktos par strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu”) – šis noteikums tiks ieviests Finanšu regulā ar jaunu 155.a pantu (II daļa – Īpaši noteikumi), kurš īpaši attiecas uz strukturālajām darbībām, lauku attīstību un Eiropas Zivsaimniecības fondu.-  Maksimālais apjoms sagatavošanās darbībām un izmēģinājuma projektiem, kas iekļauts pašreizējā IIA II pielikuma D daļā, jaunajā IIA nav iekļauts, jo tas jau ir paredzēts Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 32. pantā.-  Attiecībā uz jauniem noteikumiem, kas ieviesti LESD 317. pantā par dalībvalstu pienākumiem budžeta īstenošanas kontrolē un revīzijā, kā arī uz pašreizējā IIA 44. punktu, ir vajadzīga padziļināta analīze, tāpēc tos ierosinās, reiz trijos gados pārskatot Finanšu regulu.-  Pašreizējā IIA 45. punkts, kura paredzēti Finanšu regulas pārskatīšanas noteikumi, ir zaudējis aktualitāti. Finanšu regulas pieņemšanas noteikumi ir paredzēti Līgumā.2010/0048 (APP)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.-2013. gadamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 312. pantu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[4],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[5],rīkojoties saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,tā kā:(1) Kopš 1988. gada daudzgadu finanšu shēmu un saistītos noteikumus paredz iestāžu nolīgumos. Daudzgadu finanšu shēma 2007.-2013. gadam tika noteikta 2006. gada 17. maija Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[6]. Ņemot vērā minēto praksi, Līguma 312. pantā ir paredzēts, ka daudzgadu finanšu shēmu nosaka ar regulu. Tāpēc 2006. gada 17. maija iestāžu nolīguma attiecīgie noteikumi ir jāiekļauj regulā.(2) Tāpat arī šajā regulā ir jāiekļauj daudzgadu finanšu shēma, kas noteikta ar 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgumu.(3) Finanšu shēmā jānosaka saistību un maksājumu maksimālais apjoms. Nosakot minēto maksimālo apjomu, ir jāievēro saistību un pašu resursu maksimālais apjoms, kas noteikts Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumā 2007/436/EK par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu[7]. Izdevumu summas saistību apropriāciju izteiksmē jānosaka katram gadam laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam un katrai izdevumu kategorijai vai apakškategorijai. Arī izdevumu gada kopsummas ir jānorāda kā saistību apropriācijas un maksājumu apropriācijas.(4) Lai Savienība varētu reaģēt uz īpašiem neparedzētiem apstākļiem vai atļaut skaidri definētus izdevumus, ko nevar finansēt maksimālā apjoma ietvaros, kas pieejams vienai vai vairākām izdevumu kategorijām, kā noteikts finanšu shēmā, ir vajadzīgi īpaši instrumenti – ārkārtas palīdzības rezerve, Solidaritātes fonds, elastības instruments un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds. Tādēļ gadījumos, kad ir nepieciešams izmantot īpašus instrumentus, ir jāparedz iespēja iekļaut budžetā saistību apropriācijas, kas pārsniedz finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu.(5) Finanšu shēma jānosaka 2004. gada cenās. Tāpat arī jāparedz noteikumi finanšu shēmas tehniskām korekcijām, lai pārrēķinātu maksimālo apjomu un atlikušās rezerves pašreizējās cenās.(6) Finanšu shēmā nav jāņem vērā budžeta posteņi, kurus finansē no ieņēmumiem, kas paredzēti 18. panta nozīmē minētajiem mērķiem Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[8].(7) Maksimālo apjomu saistību apropriācijām 1.b izdevumu kategorijā „Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” un metodiku valstu finansējumam Eiropadome apstiprināja savā 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē. Iekšzemes kopprodukta (IKP) prognozes, ko izmanto, lai noteiktu valstu finansējumu, tika balstītas uz 2005. gada aprīlī publicētajiem statistikas datiem, kā norādīts 41. punktā prezidentvalsts priekšlikumā finanšu plānam 2007.-2013. gadam, kas pievienots Eiropadomes secinājumiem, kurus tā pieņēma savā 2005. gada 15. un 16. decembra sanāksmē. Minēta dokumentā 42. punktā paredzēts, ka 2010. gadā, ja faktiskais kopējais IKP pieaugums 2007.-2009. gadā ir novirzījies no 2005. gadā prognozētā par vairāk nekā ± 5 %, summas ir jāpielāgo.(8) Jāparedz noteikumi citām situācijām, kad varētu būt vajadzīga finanšu shēmas korekcija. Šīs korekcijas var būt saistītas ar budžeta izpildi, pārmērīgu valsts budžeta deficītu, Līguma pārskatīšanu vai paplašināšanos.(9) Finanšu shēmā jāparedz noteikumi neparedzētu apstākļu gadījumā, kad izdevumus nav iespējams finansēt finanšu shēmas maksimālā apjoma ietvaros. Komisijai priekšlikumā par pārskatīšanu jāizpēta izdevumu pārdales iespējas izdevumu kategoriju ietvaros vai starp tām un iespējas kompensēt maksimālā apjoma palielināšanu vienai izdevumu kategorijai, samazinot maksimālo apjomu citai. Finanšu shēmas spēja elastīgi reaģēt uz neparedzētiem apstākļiem jānodrošina, ieviešot iespēju budžeta procesā pielāgot finanšu shēmu atbilstīgi neparedzēto izdevumu rezervei par ne vairāk kā 0,03 % no Savienības NKI.(10) Jāparedz vispārīgi noteikumi par iestāžu sadarbību budžeta procedūras laikā.(11) Lai veicinātu budžeta procedūras netraucētu norisi, jāparedz pamatnoteikumi kopējās ārpolitikas un drošības politikas izdevumu iekļaušanai budžetā un jānorāda kopējā summa laikposmam, uz kuru attiecas finanšu shēma.(12) Sīki izstrādāti noteikumi par iestāžu sadarbību budžeta procedūras laikā un kopējās ārpolitikas un drošības politikas izdevumu iekļaušanu budžetā ir paredzēti 2010. gada [..] iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par sadarbību budžeta jautājumu risināšanā[9].(13) Komisijai līdz 2011. gada jūlijam ir jāiesniedz priekšlikums jaunai daudzgadu finanšu shēmai, lai iestādes to varētu pieņemt pietiekami savlaicīgi, pirms stājas spējā nākamā finanšu shēma. Ja līdz šajā regulā paredzētās finanšu shēmas termiņa beigām netiek pieņemta jaunā shēma, jāturpina piemērot šajā regulā noteikto shēmu,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants Daudzgadu finanšu shēmaDaudzgadu finanšu shēma laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (turpmāk „finanšu shēma”) ir izklāstīta pielikumā.2. pantsFinanšu shēmas maksimālā apjoma ievērošana1. Visas finanšu shēmā norādītās absolūtās summas ir ikgadējais izdevumu maksimālais apjoms, kas ietverts Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija katras budžeta procedūras un katra gada budžeta izpildes laikā ievēro finanšu shēmā noteikto gada maksimālo apjomu.2. Gadījumos, kad atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2012/2002 [10] , Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1927/2006 [11] un 2010. gada [..] iestāžu nolīgumam ir nepieciešams izmantot ārkārtas palīdzības rezerves, Solidaritātes fonda, elastības instrumenta un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda līdzekļus , s aistību apropriācijas var iekļaut budžetā, pārsniedzot finanšu shēmā noteikto attiecīgo izdevumu kategoriju maksimālo apjomu.3. pants Pašu resursu maksimālā apjoma ievērošana1. Nevienā gadā, uz ko attiecas finanšu shēma, vajadzīgā maksājumu apropriāciju kopsumma — pēc ikgadējās korekcijas un ņemot vērā jebkādas citas korekcijas vai pārskatīšanas — nedrīkst radīt vajadzību pēc pašu resursiem, kas pārsniedz pašu resursu maksimālo apjomu, kurš noteikts Lēmumā 2007/436/EK, Euratom.2. Vajadzības gadījumā finanšu shēmā noteikto maksimālo apjomu samazina, lai nodrošinātu pašu resursu maksimālā apjoma, kas noteikts Lēmumā 2007/436/EK, Euratom, ievērošanu.4. pants Tehniskas korekcijas1. Katru gadu pirms budžeta procedūras n+1 gadam Komisija finanšu shēmā veic šādas tehniskas korekcijas:a) maksimālā apjoma un saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju kopsummu pārvērtēšanu n+1 gada cenās;b) aprēķinus par rezervi, kas pieejama līdz pašu resursu maksimālajam apjomam, kas noteikts Lēmumā 2007/436/EK, Euratom.2. Komisija veiks 1. punktā minētās tehniskās korekcijas, pamatojoties uz fiksētu deflatoru 2 % apmērā gadā.3. Šā panta 1. punktā minēto tehnisko korekciju iznākumu un to pamatā esošās ekonomikas prognozes paziņo abām Eiropas Parlamentam un Padomei.4. Attiecībā uz attiecīgo gadu nevar veikt turpmākas tehniskas korekcijas ne attiecīgajā gadā, ne arī ex-post korekcijas turpmākajos gados.5. pantsKohēzijas politikas finansējuma korekcijas1. Ja tiek konstatēts, ka kādas dalībvalsts kumulatīvais iekšzemes kopprodukts (IKP) 2007.-2009. gadā par vairāk nekā ± 5 % ir novirzījies no kumulatīvā IKP, kas aplēsts 2005. gadā, piešķirot dalībvalstīm kohēzijas politikas finansējumu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, Komisija tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2011. gadu koriģē summas, kuras attiecīgajai dalībvalstij piešķirtas minētajam laikposmam no kohēzijas atbalsta fondiem.2. Šā panta 1. punktā minēto korekciju kopējā neto ietekme – pozitīva vai negatīva – nedrīkst pārsniegt 3 miljardus euro. Ja neto ietekme ir pozitīva, kopējos papildu resursus ierobežo līdz nepietiekamu izdevumu līmenim salīdzinājumā ar maksimālo apjomu 1.b kategorijai 2007.-2010. gadam.Vajadzīgās korekcijas sadala vienādās proporcijās laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam, un tiek attiecīgi izmainīts finanšu shēmas atbilstošais maksimālais apjoms.6. pantsKorekcijas saistībā ar īstenošanuInformējot Eiropas Parlamentu un Padomi par tehniskajām korekcijām finanšu shēmā, Komisija, ņemot vērā īstenošanu, iesniedz priekšlikumus par korekcijām attiecībā uz maksājumu apropriāciju kopsummu, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai nodrošinātu sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām. Lēmumu par minētajiem priekšlikumiem pieņem līdz n gada 1. maijam.7. pantsKorekcijas saistībā ar pārmērīgu valsts budžeta deficītuJa saistībā ar pārmērīga valsts budžeta deficīta novēršanas procedūru aptur budžeta saistības attiecībā uz Kohēzijas fondu, Padome pēc Komisijas priekšlikuma un saskaņā ar attiecīgo pamataktu lemj par atlikto saistību pārvietošanu uz turpmākajiem gadiem. N gada atliktās saistības nevar atkārtoti iekļaut budžetā pēc n+2 gada.8. pantsFinanšu shēmas pārskatīšana1. Neparedzētu apstākļu gadījumā pēc Komisijas priekšlikuma finanšu shēmu var pārskatīt atbilstoši pašu resursu maksimālajam apjomam, kas noteikts Lēmumā 2007/436/EK, Euratom.2. Parasti 1. punktā minētos pārskatīšanas priekšlikumus iesniedz un pieņem, pirms tiek sākta attiecīgā gada vai pirmā attiecīgā gada budžeta procedūra.3. Jebkuru lēmumu par finanšu shēmas pārskatīšanu par ne vairāk kā 0,03 % no Savienības NKI atbilstīgi neparedzēto izdevumu rezervei var kopīgi pieņemt Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar budžeta procedūru.4. Jebkurā priekšlikumā par finanšu shēmas pārskatīšanu tiek izpētīts, kādā apjomā izdevumi pārdalāmi starp programmām, kas iekļautas izdevumu kategorijās, uz kurām attiecas pārskatīšana, izdarot īpašu atsauci uz apropriāciju jebkuru paredzamu nepietiekamu izmantošanu. Ja tas ir iespējams, jāpanāk, lai jauno plānoto izdevumu nozīmīga summa gan absolūtā izteiksmē, gan procentuāli nepārsniegtu izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu.5. Jebkurā priekšlikumā par finanšu shēmas pārskatīšanu tiek izvērtēts, kādā apjomā vienas kategorijas maksimālā apjoma palielinājums līdzsvarojams, samazinot kādas citas kategorijas maksimālo apjomu.6. Veicot pārskatīšanu, tiek saglabāta atbilstīga attiecība starp saistībām un maksājumiem.9. pantsFinanšu shēmas koriģēšana, ja tiek pārskatīts LīgumsJa finanšu shēmas darbības laikā tiek pārskatīts Līgums un tam ir ietekme uz budžetu, attiecīgi tiek izdarītas vajadzīgās korekcijas finanšu shēmā.10. pantsFinanšu shēmas koriģēšana saistībā ar paplašināšanosJa laikposmā, uz kuru attiecas finanšu shēma, Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis, tad pēc Komisijas priekšlikuma tiek izdarītas korekcijas finanšu shēmā, lai ņemtu vērā izdevumu vajadzības, kas izriet no pievienošanās sarunu iznākuma.11. pantsIestāžu sadarbība budžeta procedūras laikāEiropas Parlaments, Padome un Komisija (turpmāk „iestādes”) veic visus pasākumus, lai sekmētu ikgadējās budžeta procedūras norisi.Iestādes godprātīgi sadarbojas visā procedūras laikā, lai saskaņotu savu nostāju. Iestādes sadarbojas, izmantojot atbilstošus savstarpējos kontaktus, lai uzraudzītu darba gaitu un analizētu visos procedūras posmos sasniegto konverģences līmeni.Iestādes pēc iespējas ciešāk saskaņo savus darba grafikus, lai process noritētu saskaņoti un vienoti, nodrošinot budžeta pieņemšanu galīgajā variantā.Trīspusējas sanāksmes var sasaukt visos procedūras posmos un dažādos pārstāvības līmeņos atkarībā no paredzamās apspriešanas rakstura. Visas iestādes saskaņā ar savu reglamentu norīko katras sanāksmes dalībniekus, nosaka to sarunu pilnvaras un savlaicīgi informē parējās iestādes par sanāksmju organizēšanu.12. pants Kopējās ārpolitikas un drošības politikas finansēšanaKopējās ārpolitikas un drošības politikas (turpmāk KĀDP) uzturēšanas izdevumu kopsummu pilnībā iekļauj vienā budžeta nodaļā KĀDP. Šī summa aptver faktiskās paredzamās vajadzības, kas izvērtētas, izstrādājot budžeta projektu, pamatojoties uz prognozēm, ko katru gadu sagatavo Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, un pietiekamu rezervi neparedzētām darbībām. Rezervei līdzekļus nevar piešķirt.Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam KĀDP ir pieejami vismaz 1740 miljoni euro.13. pants Finanšu shēmas neesamības sekasLīdz 2011. gada 1. jūlijam Komisija iesniedz priekšlikumu par jaunu daudzgadu finanšu shēmu.Ja līdz 2013. gada 31. decembrim netiek pieņemta Padomes regula, kas nosaka jaunu daudzgadu finanšu shēmu, tad turpina piemērot pašreizējā finanšu shēmā noteikto pēdējā gada maksimālo apjomu un citus šīs regulas noteikumus, līdz tiek pieņemat jauna regula, kas nosaka jaunu finanšu shēmu.Ja pēc 2013. gada Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis un ja tas ir vajadzīgs, pagarināto finanšu shēmu koriģē, lai ņemtu vērā pievienošanās sarunu iznākumu.14. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS[pic][1] Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu, kas 1988. gada 29. jūnijā noslēgts starp Parlamentu, Padomi un Komisiju (OV L 185, 15.7.1988., 33. lpp.).[2] Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.).[3] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (2009. gada 17. decembris), ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu – enerģētikas jomas projektu finansēšana Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna kontekstā (OV L 347, 24.12.2009., 26. lpp.).[4] OV C [...], [...], [...]. lpp.[5] OV C [...], [...], [...]. lpp.[6] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.[7] OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.[8] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[9] OV C...[10] OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.[11] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0613

Priekšlikums Padomes regula ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai (Kodificēta versija)  /* COM/2005/0613 galīgā redakcija - CNS 2005/0231 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 1.12.2005KOM(2005) 613 galīgā redakcija2005/0231 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai(iesniegusi Komisija)(Kodificēta versija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1.  Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2.  Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3.  Edinburgas Eiropas Padomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4.  Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1962. gada 4 aprīļa Regulas Nr. 26. ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5.  Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas Nr. 26 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas II pielikumā.ê 26/622005/0231 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībaiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 36. un 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],tā kā:ê6.  Padomes 1962. gada 4. aprīļa Regula Nr. 26 ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai[6] ir būtiski grozīta[7]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.ê 26/62 1. apsvērums (pielāgots)7.  Ö No Līguma 36. panta izriet, ka Līgumā paredzēto konkurences noteikumu piemērošana lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai ir viens no kopējās lauksaimniecības politikas elementiem. Šīs regulas noteikumi turpmāk būs jāpapildina, ņemot vērā šīs politikas attīstību. Õê 26/62 (pielāgots)8.  Konkurences noteikumi, kas saistīti ar Līguma Ö 81. Õ pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, un ar dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, jāattiecina uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību tiktāl, cik to piemērošana nekavē valstu lauksaimniecības tirgus organizāciju darbību vai neapdraud kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanu.9.  Īpaša uzmanība Ö būtu jāpiešķir Õ lauksaimnieku organizācijām, kas tieši saistītas ar lauksaimniecības produktu kopīgu ražošanu vai tirdzniecību, vai kopīgu iekārtu izmantošanu, ja vien šāda kopīga darbība neizslēdz konkurenci vai neapdraud Līguma Ö 33. Õ panta mērķu sasniegšanu.ê 26/62 5. apsvērums (pielāgots)10.  Lai izvairītos no draudiem kopējās lauksaimniecības politikas attīstībai un lai nodrošinātu Ö juridisko Õ noteiktību tiesību aktos un nediskriminējošu attieksmi pret Ö ieinteresētajiem Õ uzņēmumiem, Komisijai vienīgajai jābūt Ö ekskluzīvai kompetencei Õ, ko pārbauda Tiesa, noteikt, vai divos iepriekšējos apsvērumos ietvertie nosacījumi ir izpildīti attiecībā uz Līguma Ö 81. Õ pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un darbībām.ê 26/62 7. apsvērums11.  Lai īstenotu noteikumus par atbalstu lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai kā kopējās lauksaimniecības politikas attīstības daļu, Komisijai jābūt pilnvarotai sastādīt esošo, jaunu vai ierosināto atbalsta pasākumu sarakstu, lai sniegtu dalībvalstīm attiecīgus pārskatus un ierosinātu tām piemērotus pasākumus,ê 26/62 (pielāgots)IR PIEņēMUSI ŠO REGULU.1. pantsLīguma Ö 81. Õ līdz Ö 86. Õ pantu, kā arī to Ö piemērošanas Õ noteikumus, ievērojot šīs regulas 2. pantu, piemēro visiem Līguma Ö 81. Õ panta 1. punktā un Ö 82. Õ pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, kas saistītas ar Līguma Ö I Õ pielikumā uzskaitīto produktu ražošanu vai tirdzniecību.2. pants1. Līguma Ö 81. Õ panta 1. punktu nepiemēro tādiem Ö šīs regulas 1. Õ pantā minētiem nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, kas veido būtisku valsts tirgus organizācijas daļu vai nepieciešami Līguma Ö 33. Õ pantā ietverto mērķu sasniegšanai.It īpaši, to nepiemēro vienas dalībvalsts lauksaimnieku, lauksaimnieku apvienību vai šādu apvienību nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, kas attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību, vai kopīgu iekārtu izmantošanu lauksaimniecības produktu uzglabāšanai, apstrādei vai pārstrādei, un saskaņā ar ko nav pienākuma noteikt vienādas cenas, ja vien Komisija neuzskata, ka ar to izslēgta konkurence vai apdraudēti Līguma Ö 33. Õ panta mērķi.2. Pēc konsultēšanās ar Komisiju un ieinteresēto uzņēmumu vai uzņēmumu apvienību un citu saistītu fizisku personu vai juridisku personu uzklausīšanas, ja Komisija to uzskata par lietderīgu, Komisijai Ö ir ekskluzīva kompetence Õ, ko pārbauda Tiesa, ar publicējamu lēmumu noteikt, Ö kuri nolīgumi Õ, lēmumi un darbības atbilst 1. punkta nosacījumiem.Komisija veic šādu noteikšanu pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts kompetentās iestādes, ieinteresēta uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības lūguma.3. Publikācija ietver Ö ieinteresēto Õ pušu vārdus un galveno lēmuma saturu; tā ņem vērā uzņēmumu likumīgās intereses savu profesionālo noslēpumu aizsardzībā.3. pantsLīguma Ö 88. Õ panta 1. punkta un 3. punkta pirmā teikuma noteikumus piemēro atbalstam, kas piešķirts Līguma Ö I Õ pielikumā uzskaitīto produktu ražošanai un tirdzniecībai.ê4. pantsRegulu Nr. 26 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas II pielikumā.ê 26/62 (pielāgots)5. pantsŠī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā Õ dienā pēc Ö tās Õ publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .ê 26/62Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājséI PIELIKUMSATCELTā REGULA AR SEKOJOšU GROZīJUMUPadomes Regula Nr. 26 (OV 30, 20.4.1962., 993/62. lpp.) |Padomes Regula Nr. 49. (OV 53, 1.7.1962., 1571/62. lpp.) | tikai 1. pants, 1. punkts g) apakšpunkts |_____________II P IELIKUMSATBILSTīBAS TABULARegula Nr. 26 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants, 1. punkts 2. pants, 2. punkts 2. pants, 3. punkts 2. pants, 4. punkts | 2. pants, 1. punkts 2. pants, 2. punkts, pirmā daļa 2. pants, 2. punkts, otrā daļa 2. pants, 3. punkts |3. pants | - |4. pants | 3. pants |- | 4. pants |5. pants | 5. pants |- | I pielikums |- | II pielikums |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgs.[4] Skat. šī priekšlikuma I pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV 30, 20.4.1962., 993/62. lpp. Regula, kā grozīta ar Regulu Nr. 49 (OV 53, 1.7.1962., 1571/62. lpp.).[7] Skat. I pielikumu.