               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 28.9.2020
            COM(2020) 626 final
            2020/0282(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas satvarā Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu uz pievienošanos minētajai konvencijai, un ar kuru atceļ Lēmumu (ES) 2019/937

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas struktūrā, kura izveidota ar Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvenciju
                  1
                (“NASCO konvencija”), Eiropas Savienības vārdā jāieņem saistībā ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes (“Apvienotā Karaliste”) pievienošanos minētajai konvencijai savā vārdā pārejas periodā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2017. gada 29. martā Apvienotā Karaliste uz Līguma par Eiropas Savienību 50. panta pamata iesniedza Eiropadomei paziņojumu par nodomu no Eiropas Savienības izstāties.

               Ievērojot Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu, Savienība un Apvienotā Karaliste ir vienojušās par izstāšanās līgumu. Vienošanās par Izstāšanās līgumu
                  2
                tika panākta 2019. gada 17. oktobrī, un tas stājās spēkā 2020. gada 1. februārī kopā ar Politisko deklarāciju, kurā izklāstīts Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes turpmākās partnerības satvars.

               Izstāšanās līguma 127. panta 1. punktā ir paredzēts periods, kura laikā Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā joprojām ir piemērojamas Savienības tiesības (“pārejas periods”). Pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī. Izstāšanās līguma 129. panta 1. punkts paredz, ka Apvienotajai Karalistei pārejas periodā ir saistoši pienākumi, ko rada starptautiskie nolīgumi, kurus noslēgusi Savienība, dalībvalstis, kas rīkojas tās vārdā, vai Savienība un tās dalībvalstis, rīkodamās kopīgi. Izstāšanās līguma 129. panta 3. punkts paredz, ka saskaņā ar lojālas sadarbības principu Apvienotajai Karalistei pārejas periodā jāatturas no jebkuras rīcības vai iniciatīvas, kas varētu kaitēt Savienības interesēm, jo īpaši saistībā ar starptautiskajām organizācijām, aģentūrām, konferencēm vai forumiem, kuros Apvienotā Karaliste ir dalībniece pati par sevi.

               Savienība ir informējusi savus starptautiskos partnerus par Izstāšanās līgumā noteikto īpašo kārtību. Līgumā noteikts, ka Savienības noslēgto starptautisko nolīgumu nolūkos pārejas periodā pret Apvienoto Karalisti būs tāda pati attieksme kā pret dalībvalstīm.

               Patlaban NASCO konvenciju Apvienotajai Karalistei piemēro tāpēc, ka Savienība ir minētās konvencijas līgumslēdzēja puse. To pārstās piemērot dienā, kurā NASCO konvencija uz Apvienoto Karalisti kā Savienības dalībvalsti vairs neattieksies.

               NASCO konvencijas galvenais mērķis ir “ar konsultāciju un sadarbības palīdzību, ņemot vērā labākos tai pieejamos zinātnes datus, veicināt lašu krājumu saglabāšanu, atjaunošanu, pavairošanu un racionālu pārvaldību”. NASCO konvencija stājās spēkā 1983. gada 1. oktobrī. NASCO konvencijas depozitārs ir Eiropas Savienības Padome.

               2019. gada 28. februāra vēstulē Apvienotā Karaliste iesniedza NASCO padomes priekšsēdētājam pieteikumu, kurā lūdza apstiprināt tās pievienošanos NASCO konvencijai. 2019. gada 11. martā NASCO sekretariāts par to informēja visas konvencijas puses, arī Eiropas Komisiju. Kā noteikts NASCO konvencijas 17. pantā, lai Apvienotās Karalistes pievienošanos varētu uzskatīt par derīgu, ir vajadzīgs NASCO padomes iepriekšējs apstiprinājums.

               Apvienotā Karaliste ir konkretizējusi, ka tās pieteikums ticis iesniegts kā daļa no ārkārtas pasākumu plānošanas gadījumam, ja izstāšanās līguma nav. Savā pieteikumā Apvienotā Karaliste norādījusi, ka “[g]adījumā, ja izstāšanās līgums tiks parakstīts, ratificēts un apstiprināts [..], Apvienotā Karaliste atturēsies no tāda pievienošanās instrumenta deponēšanas, kura mērķis ir kļūt par pilntiesīgu NASCO locekli no brīža, kad tā no Eiropas Savienības izstājusies”.

               2019. gada 27. maijā Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2019/937
                  3
                par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā NASCO konvencijas satvarā jāieņem attiecībā uz Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu uz pievienošanos minētajai konvencijai. Minētais lēmums atbalstīja Apvienotās Karalistes pievienošanos NASCO konvencijai, taču noteica, ka apstiprinājums jādod no brīža, kad Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojamas.

               Saskaņā ar Izstāšanās līguma 129. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste pārejas periodā drīkst risināt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kurus tā noslēdz savā vārdā Savienības ekskluzīvās kompetences jomās, un parakstīt un ratificēt tos, ar nosacījumu, ka minētie nolīgumi nestājas spēkā vai tos nepiemēro pārejas perioda laikā, izņemot, ja Savienība to ir atļāvusi. Šādu atļauju došanas nosacījumi un procedūra ir izklāstīti Padomes Lēmumā (ES) 2020/135
                  4
               .

               Ar 2020. gada 3. aprīļa vēstuli Apvienotā Karaliste paziņoja Eiropas Komisijai par savu nodomu izteikt piekrišanu savā vārdā uzņemties NASCO konvencijas saistības.

               2020. gada 9. jūlijā sekretariāts no Eiropas Savienības Padomes (NASCO konvencijas depozitāra) saņēma e-pasta vēstuli, kurai bija pievienots Apvienotās Karalistes pieteikums uz pievienošanos NASCO konvencijai un vēstule NASCO priekšsēdētājam. Tā tika izplatīta 2020. gada 24. jūlijā. Vēstulē priekšsēdētājam norādīts, ka “Apvienotā Karaliste plāno pievienoties konvencijai veidā, kas saskanīgs ar pienākumiem, kuri tai noteikti Izstāšanās līgumā [..]”.

               Padomes Īstenošanas lēmums (ES) XXX
                  5
                atļauj Apvienotajai Karalistei paust piekrišanu savā vārdā uzņemties NASCO konvencijas saistības, ja Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti.

               2.1.Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācija

               Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācija ir starptautiska organizācija, kas izveidota saskaņā ar NASCO konvenciju. Tā izveidota, tieši ņemot vērā īpašos noteikumus par anadromiem zivju krājumiem, kuri izklāstīti Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS)
                  6
                66. pantā.

               Konvencija attiecas uz savvaļas laša krājumiem, kuri visā migrācijas areālā migrē ārpus Atlantijas okeāna piekrastes valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem uz ziemeļiem no 36° ziemeļu platuma paralēles.

               Tāpēc NASCO ir atbildīga par jūrā notiekošās savvaļas laša zvejas regulēšanu visā Ziemeļatlantijā. Tā nodarbojas arī ar jautājumiem par savvaļas laša krājumu saglabāšanu. Plašākā kontekstā NASCO apsver arī tālākus pasākumus, kas līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā esošos ūdeņos piemērojami atkarībā no vajadzības nodrošināt savvaļas Atlantijas laša izdzīvošanu.

               NASCO ir juridiska persona, un attiecībās ar citām starptautiskām organizācijām un līgumslēdzēju pušu teritorijās tai ir tāda tiesībspēja un rīcībspēja, kāda nepieciešama tās funkciju pildīšanai un mērķu sasniegšanai.

               2.2.NASCO

               NASCO sastāvā ir padome, trīs reģionālas komisijas (Ziemeļamerikas komisija, Ziemeļaustrumu Atlantijas komisija un Rietumgrenlandes komisija) un sekretariāts. Padomē ir pārstāvētas visas konvencijas līgumslēdzējas puses: Amerikas Savienotās Valstis, Dānija (attiecībā uz Fēru Salām un Grenlandi), Eiropas Savienība, Kanāda, Krievijas Federācija un Norvēģija. Francija (attiecībā uz Senpjēru un Mikelonu) NASCO sanāksmēs piedalās novērotāja statusā.

               Eiropas Savienība ir NASCO konvencijas puse, jo minētās konvencijas priekšmets ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē esošās kopējās zivsaimniecības politikas darbības jomā. Uz dalībvalstīm NASCO konvencija attiecas atbilstīgi Savienības tiesību aktiem.

               Eiropas Savienība ir Ziemeļaustrumu Atlantijas komisijas un Rietumgrenlandes komisijas pilntiesīga locekle. Ziemeļamerikas komisijā Eiropas Savienībai ir tiesības iesniegt priekšlikumus par regulatīviem pasākumiem, kas attiecas uz savvaļas laša krājumiem, kuru izcelsme ir Savienības teritorijā, un par šādiem priekšlikumiem balsot. Ciktāl tas attiecas uz šādu priekšlikumu izskatīšanu, Savienību šajā nolūkā uzskata par šīs komisijas locekli.

               2.3.Paredzētais NASCO akts

               Jebkura valsts, kas īsteno zvejniecības jurisdikciju Atlantijas okeāna ziemeļu daļā vai ir laša krājumu izcelsmes valsts, NASCO konvencijai var pievienoties ar noteikumu, ka saņemts NASCO padomes apstiprinājums.

               2019. gada 28. februāra vēstulē Apvienotā Karaliste iesniedza NASCO padomes priekšsēdētājam pieteikumu, kurā lūdza apstiprināt tās pievienošanos NASCO konvencijai. 2019. gada 11. martā NASCO sekretariāts par šo lūgumu informēja visas konvencijas puses, arī Eiropas Komisiju. Kā noteikts NASCO konvencijas 17. pantā, lai Apvienotās Karalistes pievienošanos varētu uzskatīt par derīgu, ir vajadzīgs NASCO padomes iepriekšējs apstiprinājums.

               NASCO padomes lēmumi ir jāpieņem ar klātesošo un “par” vai “pret” balsojošo locekļu trīs ceturtdaļu balsu vairākumu. Balsojums var notikt tikai tad, ja klāt ir divas trešdaļas padomes locekļu.

               Apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenti ir jādeponē depozitāram. Attiecībā uz ikvienu pusi, kas NASCO konvencijai pievienojas pēc vajadzīgo ratifikācijas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentu deponēšanas, konvencija stājas spēkā pievienošanās instrumenta deponēšanas dienā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Šā Padomes lēmuma mērķis ir dot Komisijai iespēju Savienības vārdā apstiprināt Apvienotās Karalistes pievienošanos NASCO konvencijai.

               Kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
                  7
               , kopējās zivsaimniecības politikas galvenais mērķis ir “nodrošināt, lai zvejas darbības būtu vides ziņā, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgas un tiktu pārvaldītas saskaņā ar mērķiem gūt ekonomiskus, sociālus un nodarbinātības ieguvumus un atjaunot un uzturēt zivju krājumus virs tāda līmeņa, kas var nodrošināt maksimāli ilgtspējīgu nozvejas apjomu, un lai tās veicinātu pārtikas pieejamību”.

               Savienība ir ieinteresēta, lai Apvienotā Karaliste sadarbotos laša krājumu pārvaldībā, pilnībā ievērojot UNCLOS noteikumus, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada 4. augusta Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu
                  8
                (UNFSA) un visus citus starptautiskos nolīgumus vai starptautisko tiesību normas.

               Saskaņā ar UNCLOS 66. pantu valstīm, kuru upēs veidojas anadromo sugu krājumi, ir primāra interese un atbildība par šiem krājumiem. Anadromo krājumu izcelsmes valstij to saglabāšanās ir jānodrošina, veicot atbilstošus regulatīvos pasākumus, kas attiecas uz zveju visos ūdeņos krasta virzienā no tās ekskluzīvās ekonomiskās zonas ārējām robežām. Gadījumos, kad anadromie krājumi krasta virzienā migrē uz vai caur ūdeņiem no tādas valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas ārējām robežām, kas nav šo krājumu izcelsmes valsts, šai valstij ir jāsadarbojas ar izcelsmes valsti šādu krājumu saglabāšanas un pārvaldības nolūkā.

               Anadromo krājumu izcelsmes valstij un citām valstīm, kas zvejo šajos krājumos, ir jāvienojas par UNCLOS 66. panta īstenošanas kārtību. Šāda sadarbība var notikt reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju satvarā.

               Apvienotajai Karalistei kā izcelsmes valstij un kā valstij, kas īsteno zvejniecības jurisdikciju, ir likumīgas intereses NASCO konvencijas apgabalā, ciktāl Apvienotās Karalistes ekskluzīvās ekonomiskās zonas ūdeņi un tai piegulošās atklātās jūras teritorijas ietilpst NASCO konvencijas apgabalā.

               Apvienotās Karalistes pievienošanās NASCO konvencijai dos Apvienotajai Karalistei iespēju sadarboties laša pārvaldības un saglabāšanas pasākumu jomā, pienācīgi ņemot vērā citu valstu un Eiropas Savienības tiesības, intereses un pienākumus, un nodrošināt to, ka zvejas darbības nenoved pie ilgtnespējīgas krājumu izmantošanas.

               Ņemot vērā Apvienotās Karalistes likumīgās intereses zvejot NASCO konvencijas apgabalā, Apvienotās Karalistes pienākumu sadarboties zvejniecības pārvaldībā un vajadzību nodrošināt, ka NASCO lēmumi tūlīt pēc Apvienotās Karalistes pievienošanās tai ir saistoši, Komisija iesaka Apvienotās Karalistes pieteikumu apstiprināt.

               Tiek ierosināts pilnvarot Komisiju informēt NASCO padomes priekšsēdētāju par Savienības nostāju atbalstīt Apvienotās Karalistes pievienošanos no brīža, kad Savienības tiesību akti Apvienotajai Karalistei vairs nav piemērojami, un saskaņā ar šo nostāju balsot NASCO padomē, kad notiks balsošana par Apvienotās Karalistes dalību.

               Lai Savienība varētu dot piekrišanu pievienoties pirms pārejas perioda beigām, Lēmumu (ES) 2019/937 ir lietderīgi atcelt.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  9
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Jebkura valsts, kas īsteno zvejniecības jurisdikciju Atlantijas okeāna ziemeļu daļā vai ir laša krājumu izcelsmes valsts, NASCO konvencijai var pievienoties ar noteikumu, ka saņemts NASCO padomes apstiprinājums.

               NASCO padomes lēmumi ir jāpieņem ar klātesošo un “par” vai “pret” balsojošo locekļu trīs ceturtdaļu balsu vairākumu. Balsojums var notikt tikai tad, ja klāt ir divas trešdaļas NASCO padomes locekļu.

               Pievienošanos veic, deponējot depozitāram pievienošanās instrumentu, un tā stājas spēkā minētā instrumenta saņemšanas dienā.

               Depozitārs visus parakstītājus un visas puses, kas pievienojas, informē par visiem deponētajiem apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentiem un paziņo datumu un puses, attiecībā uz kurām šī konvencija stājas spēkā.

               Tiklīdz Apvienotās Karalistes pievienošanās būs stājusies spēkā, tā būs saistoša atbilstoši starptautiskajām tiesībām saskaņā ar NASCO konvencijas 17. panta 3. punktu, un tā var būtiski ietekmēt ES tiesību aktu saturu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza NASCO konvencijā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja aktam ir vairāki mērķi vai vairāki komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet pārējiem ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo zivsaimniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2020/0282 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas satvarā Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu uz pievienošanos minētajai konvencijai, un ar kuru atceļ Lēmumu (ES) 2019/937

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencija
                  10
                (“NASCO konvencija”) tika apstiprināta ar Padomes Lēmumu 82/886/EEK
                  11
                un stājās spēkā 1983. gada 1. oktobrī.

               (2)Patlaban NASCO konvenciju Apvienotajai Karalistei piemēro tāpēc, ka Savienība ir minētās konvencijas līgumslēdzēja puse.

               (3)Saskaņā ar NASCO konvencijas 17. panta 3. punktu jebkura valsts, kas īsteno zvejniecības jurisdikciju Atlantijas okeāna ziemeļu daļā vai ir laša krājumu izcelsmes valsts, var pievienoties minētajai konvencijai ar noteikumu, ka saņemts ar NASCO konvenciju izveidotās Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijas padomes apstiprinājums.

               (4)2019. gada 27. maijā Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2019/937
                  12
                par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā NASCO konvencijas satvarā jāieņem attiecībā uz Apvienotās Karalistes pieteikumu uz pievienošanos minētajai konvencijai. Minētais lēmums atbalstīja Apvienotās Karalistes pievienošanos NASCO konvencijai, taču noteica, ka apstiprinājums jādod no brīža, kad Savienības tiesības Apvienotajai Karalistei vairs nebūs piemērojamas.

               (5)Saskaņā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 129. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste pārejas periodā drīkst risināt sarunas par starptautiskiem nolīgumiem, kurus tā noslēdz savā vārdā Savienības ekskluzīvās kompetences jomās, un parakstīt un ratificēt tos, ar noteikumu, ka minētie nolīgumi nestājas spēkā vai tos nepiemēro pārejas perioda laikā, izņemot, ja Savienība to ir atļāvusi. Šādu atļauju došanas nosacījumi un procedūra ir izklāstīti Padomes Lēmumā (ES) 2020/135
                  13
               .

               (6)Ar 2020. gada 3. aprīļa vēstuli Apvienotā Karaliste paziņoja Eiropas Komisijai par savu nodomu izteikt piekrišanu pārejas periodā savā vārdā uzņemties NASCO konvencijas saistības.

               (7)Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/XXX
                  14
                atļauj Apvienotajai Karalistei izteikt piekrišanu savā vārdā uzņemties NASCO konvencijas saistības, ja Lēmuma (ES) 2020/135 3. panta 1. punktā izklāstītie nosacījumi ir izpildīti.

               (8)Saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencijas (UNCLOS)
                  15
                66. pantu valstīm, kuru upēs veidojas anadromo sugu krājumi, ir primāra interese un atbildība par šiem krājumiem. Anadromo krājumu izcelsmes valstij to saglabāšanās ir jānodrošina, veicot atbilstošus regulatīvos pasākumus, kas attiecas uz zveju visos ūdeņos krasta virzienā no tās ekskluzīvās ekonomiskās zonas ārējām robežām. Gadījumos, kad anadromie krājumi krasta virzienā migrē uz vai caur ūdeņiem no tādas valsts ekskluzīvās ekonomiskās zonas ārējām robežām, kas nav šo krājumu izcelsmes valsts, šai valstij ir jāsadarbojas ar izcelsmes valsti šādu krājumu saglabāšanas un pārvaldības nolūkā.

               (9)Lai nepieļautu ilgtnespējīgu zveju, Savienība ir ieinteresēta, lai Apvienotā Karaliste sadarbotos laša krājumu pārvaldībā, pilnībā ievērojot UNCLOS noteikumus, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada 4. augusta Nolīgumu par ANO 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (UNFSA)
                  16
                un visus citus starptautiskos nolīgumus vai starptautisko tiesību normas.

               (10)Kā noteikts UNCLOS 66. pantā, anadromo krājumu izcelsmes valstij un citām valstīm, kas zvejo šajos krājumos, ir jāvienojas par minētā panta īstenošanas kārtību. Šāda sadarbība var notikt reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju satvarā.

               (11)Apvienotās Karalistes pievienošanās NASCO konvencijai ļaus Apvienotajai Karalistei sadarboties vajadzīgo laša saglabāšanas un pārvaldības pasākumu jomā, pienācīgi ņemot vērā citu valstu un Savienības tiesības, intereses un pienākumus, un nodrošināt, ka zvejas darbības tiek veiktas veidā, kas nodrošina attiecīgo laša krājumu ilgtspējīgu izmantošanu.

               (12)Apvienotās Karalistes pievienošanās vēl pirms pārejas perioda beigām ļaus Apvienotajai Karalistei pilnībā īstenot no UNCLOS izrietošos pienākumus attiecībā uz saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem, kas stājas spēkā no pārejas perioda beigām, kad Savienības tiesību akti tai vairs nebūs piemērojami. Tāpēc Savienības interesēs ir apstiprināt Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu uz pievienošanos NASCO konvencijai.

               (13)Skaidrības un juridiskās noteiktības labad Lēmums (ES) 2019/937 būtu jāatceļ,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ar Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvenciju (“NASCO konvencija”) izveidotās Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas organizācijas padomē (“NASCO padome”), ir apstiprināt Apvienotās Karalistes pieteikumu uz pievienošanos minētajai konvencijai.

               2.Komisija tiek pilnvarota NASCO padomē balsot par Apvienotās Karalistes pievienošanos NASCO konvencijai un par Apvienotās Karalistes dalību Rietumgrenlandes komisijā un Ziemeļaustrumu Atlantijas komisijā.

               2. pants

               Lēmumu (ES) 2019/937 atceļ.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 378, 31.12.1982., 24. lpp.

                     (2)

                        Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV C 384I, 12.11.2019., 1. lpp.).

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/937 (2019. gada 27. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas satvarā attiecībā uz Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu par pievienošanos minētajai konvencijai (OV L 149, 7.6.2019., 61. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/XXX ([datums]) par atļauju Apvienotajai Karalistei paust piekrišanu savā vārdā uzņemties dažu tādu starptautisku nolīgumu saistības, kuri stājas spēkā vai ir piemērojami pārejas periodā, Savienības kopējās zivsaimniecības politikas jomā (OV L xxx, xxx, xxx. lpp.).

                     (6)

                        Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija (OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.).

                     (7)

                        OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

                     (8)

                        Nolīgums par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu – Deklarācija par Eiropas Kopienas kompetenci – Skaidrojošās deklarācijas (OV L 189, 3.7.1998., 17. lpp.).

                     (9)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (10)

                        OV L 378, 31.12.1982., 25. lpp.

                     (11)

                        Padomes Lēmums 82/886/EEK (1982. gada 13. decembris) par Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas noslēgšanu (OV L 378, 31.12.1982., 24. lpp.).

                     (12)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/937 (2019. gada 27. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ziemeļatlantijas lašu saudzēšanas konvencijas satvarā attiecībā uz Apvienotās Karalistes iesniegto pieteikumu par pievienošanos minētajai konvencijai (OV L 149, 7.6.2019., 61. lpp.).

                     (13)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

                     (14)

                        Padomes Īstenošanas lēmums (ES) 2020/XXX ([datums]) par atļauju Apvienotajai Karalistei paust piekrišanu savā vārdā uzņemties dažu tādu starptautisku nolīgumu saistības, kuri stājas spēkā vai ir piemērojami pārejas periodā, Savienības kopējās zivsaimniecības politikas jomā (OV L xxx, xxx, xxx. lpp.).

                     (15)

                        OV L 179, 23.6.1998., 3. lpp.

                     (16)

                        OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.12.2020
            COM(2020) 852 final
            2020/0378(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko attiecībā uz Apvienotajā Karalistē ražotā meža reproduktīvā materiāla līdzvērtību tādam pašam Savienībā ražotajam materiālam groza Padomes Lēmumu 2008/971/EK
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Padomes Lēmums 2008/971/EK nosaka noteikumus par meža reproduktīvā materiāla, kas ražots trešās valstīs, līdzvērtīgumu.

               Pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības 2020. gada 1. februārī un ņemot vērā Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Izstāšanās līgumā) paredzētā pārejas perioda beigas 2020. gada 31. decembrī, Apvienotā Karaliste Komisijai ir iesniegusi pieprasījumu atzīt, ka minētajā valstī ražotais meža reproduktīvais materiāls, kas atbilst Padomes Direktīvas 1999/105/EK prasībām, ir līdzvērtīgs.

               Apvienotā Karaliste ir transponējusi un reāli īstenojusi Direktīvu 1999/105/EK kopš tās pieņemšanas.

               Tā Komisiju ir informējusi, ka attiecīgie AK tiesību akti, kuros transponēta minētā direktīva, nemainīsies un būs piemērojami arī no 2021. gada 1. janvāra. Komisija Apvienotās Karalistes tiesību aktus ir izskatījusi un secinājusi, ka Apvienotajā Karalistē ražotais meža reproduktīvais materiāls ir līdzvērtīgs Savienībā ražotajam meža reproduktīvajam materiālam, kas atbilst Direktīvai 1999/105/EK, jo sniedz tādas pašas garantijas attiecībā uz tā ieguves avota apstiprināšanu un ražošanas pasākumu veikšanu tirdzniecības nolūkā.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Ar šo lēmumu tiek tehniski īstenotas spēkā esošās prasības, un tas saskan ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā attiecībā uz sēklu tirdzniecību.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis priekšlikums saskan ar Savienības tirdzniecības un lauksaimniecības politikas mērķiem, jo tas pastiprinās tirdzniecību ar meža reproduktīvo materiālu, kas atbilst Savienības noteikumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā tiesību akta juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts, ar kuru Eiropas Parlaments un Padome ir pilnvaroti pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Prasības attiecībā uz meža reproduktīvo materiālu tiek reglamentētas Savienības līmenī. Lai garantētu no Apvienotās Karalistes importētā minētā materiāla brīvu apriti iekšējā tirgū, ir vajadzīga Savienības līmeņa rīcība.

               •Proporcionalitāte

                  Šis ir vienīgais iespējamais Savienības rīcības veids izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Lēmums ir piemērots instruments šādai spēkā esošo prasību tehniskai īstenošanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Nav.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Atsevišķa apspriešanās nav nepieciešama, jo iniciatīva attiecas tikai uz spēkā esošo noteikumu tehnisku īstenošanu, un līdzīgu iniciatīvu ietvaros līdz šim atsevišķa apspriešanās nav notikusi.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Komisija šo tiesību aktu ir izanalizējusi, apspriežoties ar Apvienoto Karalisti. Apvienotā Karaliste ir transponējusi un īstenojusi Direktīvu 1999/105/EK un tās īstenošanas aktus un ir izpildījusi to prasības pirms izstāšanās no Savienības. Apvienotā Karaliste Komisiju ir informējusi, ka šie tiesību akti nemainīsies un būs piemērojami arī no 2021. gada 1. janvāra.

               •Ietekmes novērtējums

                  Šis ir tīri tehnisks lēmums, ar ko tiek īstenoti spēkā esošie noteikumi, tāpēc ietekmes novērtējums nav jāveic.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Šis priekšlikums nav saistīts ar REFIT. Priekšlikums saglabās meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību starp Apvienoto Karalisti un Savienību. Tādējādi līdzvērtība palīdzētu uzturēt nepārtrauktu augstas kvalitātes sēklu piegādi Savienībā. Šis priekšlikums neietekmē atbilstības nodrošināšanas izmaksas operatoriem. “Digitālā pārbaude” uz šo priekšlikumu neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Nav.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Nav.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Nav.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Nav.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Padomes Lēmums 2008/971/EK paredz nosacījumus, ar kādiem Savienībā importē “izcelsme zināma”, “atlasīts” un “uzlabots” kategorijas meža reproduktīvo materiālu, kas ražots kādā no minētā lēmuma I pielikumā norādītajām trešām valstīm. To piemēro ar nosacījumu, ka ir ievēroti minētā lēmuma II pielikumā un Padomes Direktīvās 2000/29/EK un 2001/18/EK paredzētie nosacījumi. Meža reproduktīvā materiāla ieguves avota apstiprināšanas un reģistrēšanas sistēmas un meža reproduktīvā materiāla turpmāku ražošanu no šā ieguves avota minētā lēmuma I pielikumā norādītajās trešās valstīs to iestāžu kontrolē vai oficiālajā uzraudzībā uzskata par līdzvērtīgām dalībvalstīs saskaņā ar Direktīvu 1999/105/EK īstenotajām sistēmām un ražošanai.

                  Vienīgais būtiskais noteikums priekšlikumā ir tāds, ka Apvienotā Karaliste tiek iekļauta to valstu sarakstā, kam Savienība atzīst meža reproduktīvā materiāla un jo īpaši kategoriju “izcelsme zināma”, “atlasīts” un “uzlabots”, līdzvērtību attiecīgajam Savienībā ražotajam materiālam. Par pamatu ir ņemta Apvienotās Karalistes tiesību aktu izskatīšana un izdarītais secinājums, ka pastāvošās AK prasības un sistēma sniedz tādas pašas garantijas kā Savienības prasības un sistēma, jo īpaši Padomes Direktīva 1999/105/EK un Padomes Lēmums 2008/971/EK.

                  Pievienojot Apvienoto Karalisti Lēmuma 2008/971/EK I pielikumā minētajam trešo valstu sarakstam, Savienībā tiek atļauts no Apvienotās Karalistes importēt meža reproduktīvo materiālu.

               2020/0378 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

               ar ko attiecībā uz Apvienotajā Karalistē ražotā meža reproduktīvā materiāla līdzvērtību tādam pašam Savienībā ražotajam materiālam groza Padomes Lēmumu 2008/971/EK

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Padomes Lēmums 2008/971/EK
                  1
                nosaka noteikumus par meža reproduktīvā materiāla, kas ražots trešās valstīs, līdzvērtīgumu.

               (2)Padomes Direktīva 1999/105/EK
                  2
                attiecas uz meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību Savienībā. Tā attiecas uz tādu koku sugu un to mākslīgo hibrīdu reproduktīvo materiālu, kas ir svarīgas mežsaimniecībā visā Savienībā vai Savienības daļā.

               (3)Apvienotā Karaliste ir transponējusi un reāli īstenojusi Padomes Direktīvu 1999/105/EK, kā arī tās īstenošanas aktus.

               (4)Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgumu”) un jo īpaši tās 126. pantu un 127. panta 1. punktu Savienības tiesību akti, arī Direktīva 1999/105/EK un Lēmums 2008/971/EK, Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojami pārejas periodā, kas beidzas 2020. gada 31. decembrī.

               (5)Ņemot vērā Izstāšanās līgumā paredzētā pārejas perioda beigas, Apvienotā Karaliste Komisijai ir iesniegusi pieprasījumu no 2021. gada 1. janvāra atzīt, ka Apvienotajā Karalistē ražotais meža reproduktīvais materiāls ir līdzvērtīgs Savienībā saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem ražotajam tāda paša veida materiālam.

               (6)Apvienotā Karaliste Komisiju ir informējusi, ka AK tiesību akti, kuros transponēta Direktīva 1999/105/EK, nemainīsies un būs piemērojami arī no 2021. gada 1. janvāra.

               (7)Komisija attiecīgos Apvienotās Karalistes tiesību aktus ir izskatījusi. Tā ir secinājusi, ka Apvienotajā Karalistē ražotais meža reproduktīvais materiāls, jo īpaši kategorijas “izcelsme zināma”, “atlasīts” un “uzlabots”, ir līdzvērtīgs Savienībā ražotajam meža reproduktīvajam materiālam, kas atbilst Direktīvai 1999/105/EK un Lēmuma 2008/971/EK II pielikuma nosacījumiem, jo sniedz tādas pašas garantijas attiecībā uz tā ieguves avota apstiprināšanu un ražošanas pasākumu veikšanu tirdzniecības nolūkā.

               (8)Tāpēc ir lietderīgi atzīt, ka šāds Apvienotajā Karalistē ražotais meža reproduktīvais materiāls ir līdzvērtīgs Savienībā ražotajam materiālam.

               (9)Tāpēc Apvienotā Karaliste būtu jāiekļauj Lēmuma 2008/971/EK I pielikumā, neskarot Savienības tiesību aktu piemērošanu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju saskaņā ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu.

               (10)Tāpēc Lēmums 2008/971/EK būtu attiecīgi jāgroza.

               (11)Izstāšanās līgumā paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī, tāpēc šis lēmums būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmuma 2008/971/EK grozījumi

               Lēmuma 2008/971/EK I pielikums ir grozīts saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

               2. pants

               Stāšanās spēkā un piemērošana

               Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Adresāti

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2008/971/EK (2008. gada 16. decembris) par tāda meža reproduktīvā materiāla līdzvērtīgumu, kas ražots trešās valstīs (OV L 345, 23.12.2008., 83. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Direktīva 1999/105/EK (1999. gada 22. decembris) par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību (OV L 11, 15.1.2000., 17. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.12.2020
            COM(2020) 852 final
            PIELIKUMS
            priekšlikumam
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko attiecībā uz Apvienotajā Karalistē ražotā meža reproduktīvā materiāla līdzvērtību tādam pašam Savienībā ražotajam materiālam groza Padomes Lēmumu 2008/971/EK

               PIELIKUMS

               Lēmuma 2008/971/EK I pielikuma tabulu groza šādi:

               1)starp ierakstu par “CH” un ierakstu par “NO” iekļauj šādu ierakstu:

                        “GB**

                        Department for Environment, Food and Rural Affairs (DEFFRA)

                        Varieties and Seeds Policy

                        Eastbrook, Shaftesbury Road

                        Cambridge CB2 8DR

               ___________________________

               (**) Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā pielikumā atsauces uz Apvienoto Karalisti neietver Ziemeļīriju.”;

               2)ar šādu tekstu aizstāj (*) zemsvītras piezīmes tekstu:

               “(*) CA – Kanāda, CH – Šveice, GB – Apvienotā Karaliste, NO – Norvēģija, RS – Serbija, TR – Turcija, US – Amerikas Savienotās Valstis.”


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.12.2020
            COM(2020) 853 final
            2020/0379(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko attiecībā uz Apvienotajā Karalistē veiktu lauka apskašu līdzvērtību un lauksaimniecības augu sugu šķirņu uzturēšanas prakses pārbaužu līdzvērtību groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK un 2005/834/EK
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Ar Padomes Lēmumu 2003/17/EK
                  1
                ir atzīta atsevišķu trešo valstu līdzvērtība attiecībā uz lauka apskatēm un dažu sugu sēklu audzēšanu, ko veic atbilstīgi Padomes Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK. Valstu noteikumi, kas reglamentē minētajās valstīs novāktas un kontrolētas sēklas, sniedz tādas pašas garantijas attiecībā uz sēklu īpašībām un sēklu pārbaudes, identificēšanas, marķēšanas un kontroles kārtību kā noteikumi, kas piemērojami Savienībā novāktām un kontrolētām sēklām.

               Apvienotā Karaliste Komisijai ir iesniegusi pieprasījumu Apvienotās Karalistes lopbarības augu sēklas, graudaugu sēklas, biešu sēklas un eļļas augu un šķiedraugu sēklas atzīt par līdzvērtīgām saskaņā ar Lēmumu 2003/17/EK.

               Komisija ir veikusi Apvienotās Karalistes piemērojamo tiesību aktu pārbaudi. Tika secināts, ka Apvienotajā Karalistē pastāvošās prasības un sistēma ir līdzvērtīgas Savienības prasībām un sistēmai un sniedz tādas pašas garantijas kā Savienības sistēma.

               Tāpēc ir lietderīgi Apvienotās Karalistes sēklas atzīt par tādām, kas ir līdzvērtīgas atbilstošajām Savienībā novāktajām, ražotajām un kontrolētajām sēklām.

               Apvienotā Karaliste Komisijai ir iesniegusi arī pieprasījumu saskaņā ar Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK atzīt Apvienotajā Karalistē veikto šķirņu uzturēšanas prakses pārbaužu līdzvērtību.

               Komisija ir izskatījusi attiecīgos Apvienotās Karalistes tiesību aktus un pārbaudījusi, vai tie ir pielīdzināmi noteikumiem par šķirņu uzturēšanu saskaņā ar Direktīvu 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/53/EK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK. Tā secināja, ka minēto šķirņu uzturēšanas prakses pārbaudes, kas veiktas Apvienotajā Karalistē, dod tādas pašas garantijas kā tās, kas veiktas dalībvalstīs.

               Tāpēc ir lietderīgi atzīt, ka Apvienotajā Karalistē veiktās šķirņu uzturēšanas prakses oficiālās pārbaudes ir līdzvērtīgas tām, kas reglamentētas ar minētajām direktīvām.

               •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Ar šo lēmumu tiek tehniski īstenotas esošās prasības, un tas saskan ar esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā attiecībā uz sēklu tirdzniecību.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šis priekšlikums saskan ar Savienības tirdzniecības un lauksaimniecības politikas mērķiem, jo tas pastiprinās tirdzniecību ar sēklām, kuras atbilst Savienības noteikumiem.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Šā tiesību akta juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts, ar kuru Eiropas Parlaments un Padome ir pilnvaroti pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Prasības sēklām tiek reglamentētas Savienības līmenī. Lai garantētu no Apvienotās Karalistes importēto sēklu brīvu apriti iekšējā tirgū, ir vajadzīga Savienības līmeņa rīcība.

               •Proporcionalitāte

                  Šis ir vienīgais iespējamais Savienības rīcības veids izvirzītā mērķa sasniegšanai.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Lēmums ir piemērots instruments šādai spēkā esošo prasību tehniskai īstenošanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

                  Nav.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Dalībvalstis ir informētas un ar tām ir notikušas apspriedes Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā. Atsevišķa apspriešanās nav rīkota, jo iniciatīva attiecas tikai uz spēkā esošo noteikumu tehnisku īstenošanu, un līdzīgu iniciatīvu ietvaros līdz šim atsevišķa apspriešanās nav notikusi.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Komisija šo tiesību aktu ir izanalizējusi, apspriežoties ar Apvienoto Karalisti. Apvienotā Karaliste ir transponējusi un īstenojusi minētās direktīvas un tās pildījusi pirms izstāšanās no Savienības. Apvienotā Karaliste Komisiju ir informējusi, ka šie tiesību akti nemainīsies un būs piemērojami arī no 2021. gada 1. janvāra.

               •Ietekmes novērtējums

                  Šis ir tīri tehnisks lēmums, ar ko tiek īstenoti spēkā esošie noteikumi, tāpēc ietekmes novērtējums nav jāveic.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Šis priekšlikums nav saistīts ar REFIT. Šis priekšlikums saglabās lauksaimniecības sēklu tirdzniecību starp Apvienoto Karalisti un Savienību. Tādējādi līdzvērtība palīdzētu uzturēt nepārtrauktu augstas kvalitātes sēklu piegādi Savienībā. Šis priekšlikums neietekmē atbilstības nodrošināšanas izmaksas operatoriem. “Digitālā pārbaude” uz šo priekšlikumu neattiecas.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Nav.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Nav.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Nav.

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Vienīgais būtiskais noteikums priekšlikumā ir tāds, ka Apvienotā Karaliste tiek iekļauta to valstu sarakstā, kam sēklu ražošanai paredzēto graudaugu sugu kultūru lauka apskates, šo sugu šķirņu uzturēšana un saražotās sēklas ir atzītas par līdzvērtīgām. Šim noteikumam par pamatu ir ņemta Apvienotās Karalistes tiesību aktu izskatīšana un izdarītais secinājums, ka pastāvošās prasības un sistēma sniedz tādas pašas garantijas kā Savienības sistēma. Pievienojot Apvienoto Karalisti minētajam sarakstam, Savienībā tiek atļauts no Apvienotās Karalistes importēt sēklas un Apvienotajā Karalistē uzturēt attiecīgās šķirnes.

               2020/0379 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,

               ar ko attiecībā uz Apvienotajā Karalistē veiktu lauka apskašu līdzvērtību un lauksaimniecības augu sugu šķirņu uzturēšanas prakses pārbaužu līdzvērtību groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK un 2005/834/EK

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  2
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Padomes Lēmums 2003/17/EK
                  3
                paredz, ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, noteiktu sēklu ražošanai paredzēto augu lauka apskates, ko veic sarakstā norādītajās trešās valstīs, ir uzskatāmas par līdzvērtīgām tām lauka apskatēm, ko veic saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un ka, ievērojot konkrētus nosacījumus, noteiktu sugu sēklas, kas saražotas minētajās valstīs, ir uzskatāmas par līdzvērtīgām tām sēklām, kas saražotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

               (2)Padomes Lēmums 2005/834/EK
                  4
                nosaka noteikumus par dažās trešās valstīs iedibinātās šķirņu uzturēšanas prakses pārbaužu līdzvērtību. Tajā ir norādīts, ka ar šķirņu uzturēšanas prakses oficiālajām pārbaudēm, ko minētā lēmuma pielikumā norādītajās trešās valstīs turpat norādītās iestādes veic sugām, uz kurām attiecas direktīvas, kas minētas katrai no šīm valstīm, ir jāsniedz tādas pašas garantijas kā ar dalībvalstu veiktajām pārbaudēm.

               (3)Apvienotā Karaliste ir transponējusi un reāli īstenojusi Padomes Direktīvas 66/401/EEK
                  5
               , 66/402/EEK
                  6
               , 2002/53/EK
                  7
               , 2002/54/EK
                  8
               , 2002/55/EK
                  9
                un 2002/57/EK
                  10
               , kā arī to īstenošanas aktus. Minētajos aktos ir izklāstīti noteikumi, uz kuriem pamatojoties minētās Padomes direktīvas atzīst attiecīgo līdzvērtību.

               (4)Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgumu”) un jo īpaši tās 126. pantu un 127. panta 1. punktu Savienības tiesību akti, arī Lēmumi 2003/17/EK un 2005/834/EK, Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā ir piemērojami pārejas periodā, kas beidzas 2020. gada 31. decembrī.

               (5)Ņemot vērā Izstāšanās līgumā paredzētā pārejas perioda beigas, Apvienotā Karaliste Komisijai ir iesniegusi pieprasījumu no 2021. gada 1. janvāra atzīt, ka Apvienotajā Karalistē ražotās lopbarības augu sēklas, graudaugu sēklas, biešu sēklas un šķiedraugu un eļļas augu sēklas ir līdzvērtīgas Savienībā ražotajām lopbarības augu sēklām, graudaugu sēklām, biešu sēklām un šķiedraugu un eļļas augu sēklām, kas atbilst Direktīvām 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK.

               (6)Apvienotā Karaliste ir lūgusi arī atzīt Apvienotajā karalistē veikto šķirņu uzturēšanas prakses pārbaužu līdzvērtību minētajām direktīvām, kā arī Direktīvai 2002/53/EK.

               (7)Apvienotā Karaliste Komisiju ir informējusi, ka tās tiesību akti, kuros transponētas minētās direktīvas, nemainīsies un būs piemērojami arī no 2021. gada 1. janvāra.

               (8)Komisija ir izskatījusi attiecīgos Apvienotās Karalistes tiesību aktus un pārbaudījusi, vai tie ir pielīdzināmi Savienības prasībām, un ir secinājusi, ka sēklu ražošanai paredzēto augu lauka apskates tiek veiktas pienācīgi un tiek izpildīti Lēmuma 2003/17/EK II pielikuma nosacījumi un Direktīvu 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/54/EK un 2002/57/EK attiecīgās prasības.

               (9)Tāpēc, lai izvairītos no tirdzniecības nevajadzīgas pārtraukšanas, ir lietderīgi atzīt, ka attiecībā uz minētajām Apvienotajā Karalistē ražotajām un tās iestāžu oficiāli sertificētajām sēklām veiktās lauka apskates ir līdzvērtīgas.

               (10)Komisija ir izskatījusi attiecīgos Apvienotās Karalistes tiesību aktus un pārbaudījusi, vai tie ir pielīdzināmi noteikumiem par šķirņu uzturēšanas praksi saskaņā ar Direktīvu 2002/53/EK un 2002/55/EK. Komisija secināja, ka šādu šķirņu uzturēšanas prakses pārbaudes, kas veiktas Apvienotajā Karalistē, dod tādas pašas garantijas kā tās, kas veiktas dalībvalstīs.

               (11)Tāpēc ir lietderīgi atzīt Apvienotajā Karalistē tiek veiktas līdzvērtīgas šķirņu uzturēšanas prakses oficiālās pārbaudes, kas tiek reglamentētas ar Direktīvu 66/401/EEK, 66/402/EEK, 2002/53/EK, 2002/54/EK, 2002/55/EK un 2002/57/EK.

               (12)Tāpēc Apvienotā Karaliste būtu jāiekļauj Lēmuma 2003/17/EK I pielikumā un Lēmuma 2005/834/EK pielikumā, neskarot Savienības tiesību aktu piemērošanu Apvienotajai karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju saskaņā ar Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu.

               (13)Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmumi 2003/17/EK un 2005/834/EK.

               (14)Izstāšanās līgumā paredzētais pārejas periods beidzas 2020. gada 31. decembrī, tāpēc šis lēmums būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmumu 2003/17/EK un 2005/834/EK grozījumi

               1.Lēmuma 2003/17/EK I pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikuma 1. punktu.

               2.Lēmuma 2005/834/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikuma 2. punktu.

               2. pants

               Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

               Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šo lēmumu piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Adresāti

               Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā –
                        Padomes vārdā –

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums 2003/17/EK (2002. gada 16. decembris) par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu (OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp.).

                     (2)

                        OV C , ,  . lpp.

                     (3)

                        Padomes Lēmums 2003/17/EK (2002. gada 16. decembris) par tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz sēklu ražošanai paredzētiem augiem trešās valstīs un par trešās valstīs ražotu sēklu līdzvērtīgumu (OV L 8, 14.1.2003., 10. lpp.).

                     (4)

                        Padomes Lēmums 2005/834/EK (2005. gada 8. novembris) par šķirņu uzturēšanas prakses pārbaužu līdzvērtību dažās trešās valstīs un par Lēmuma 2003/17/EK grozījumiem (OV L 312, 29.11.2005., 51. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Direktīva 66/401/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (OV L 125, 11.7.1966., 2298. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Direktīva 66/402/EEK (1966. gada 14. jūnijs) par graudaugu sēklu tirdzniecību (OV L 125, 11.7.1966., 2309. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Direktīva 2002/53/EK (2002. gada 13. jūnijs) par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo
                           katalogu (OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Direktīva 2002/54/EK (2002. gada 13. jūnijs) par biešu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 12. lpp.).

                     (9)

                        Padomes Direktīva 2002/55/EK (2002. gada 13. jūnijs) par dārzeņu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.).

                     (10)

                        Padomes Direktīva 2002/57/EK (2002. gada 13. jūnijs) par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 23.12.2020
            COM(2020) 853 final
            PIELIKUMS
            priekšlikumam
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS,
            ar ko attiecībā uz Apvienotajā Karalistē veiktu lauka apskašu līdzvērtību un lauksaimniecības augu sugu šķirņu uzturēšanas prakses pārbaužu līdzvērtību groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK un 2005/834/EK

               PIELIKUMS

               1.Lēmuma 2003/17/EK I pielikuma tabulu groza šādi:

               1)starp ierakstiem par “CL” un “IL” iekļauj šādu ierakstu:

                        “GB**

                        Department for Environment, Food & Rural Affairs

                        Sand Hutton, York YO41 1LZ

                        66/401/EEK 66/402/EEK 2002/54/EK

                        2002/57/EK

               _____________________

               (**)Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā pielikumā atsauces uz Apvienoto Karalisti neietver Ziemeļīriju.”;

               2)zemsvītras piezīmē (*) starp ierakstiem “CL – Čīle” un “IL – Izraēla” iekļauj šādus vārdus:

               “GB – Apvienotā Karaliste”.

               2.Lēmuma 2005/834/EK pielikuma tabulu groza šādi:

               1)starp ierakstiem par “CS” un “IL” iekļauj šādu ierakstu:

                        “GB**

                        Department for Environment, Food & Rural Affairs

                        Sand Hutton, York YO41 1LZ

                        66/401/EEK 66/402/EEK 2002/54/EK

                        2002/55/EK

                        2002/57/EK

               _____________________

               (**)Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un jo īpaši Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu, to lasot saistībā ar minētā protokola 2. pielikumu, šajā pielikumā atsauces uz Apvienoto Karalisti neietver Ziemeļīriju.”;

               2)zemsvītras piezīmē (*) starp ierakstiem “CS – Serbija un Melnkalne” un “IL – Izraēla” iekļauj šādus vārdus:

                  “GB – Apvienotā Karaliste”.