Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0129

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par statistiku gaļas un mājlopu jomā  /* COM/2007/0129 galīgā redakcija - COD 2007/0051 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 22.3.2007COM(2007) 129 galīgā redakcija2007/0051 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar statistiku gaļas un mājlopu jomā(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |120 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Statiska par gaļu un mājlopiem ir būtiski svarīga ES tirgu pārvaldībai. Pašreizējais tiesību aktu kopums ir kļuvis tik sarežģīts, ka bija paredzēts veikt gan vertikālo, gan horizontālo kodifikāciju, tomēr tas neizrādījās visefektīvākais veids labāku tiesību aktu izstrādei. Tāpat tika atzīmēts, ka papildus statistikai par cūkas, liellopa, aitas un kazas gaļu nepieciešama arī statistika par mājputnu gaļu. Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir saskaņā ar labāku tiesību aktu izstrādes, vienkāršošanas un respondentu sloga samazināšanas mērķiem. |130 | Spēkā esošie noteikumi Šis priekšlikums ir paredzēts, lai vienkāršotu pašreizējos noteikumus un pielāgotu tos Eiropas Savienības jaunajām vajadzībām. Tādēļ jāatceļ esošie tiesību akti – Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīva 93/23/EEK par statistikas pārskatiem, kas veicami attiecībā uz cūkkopību, Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīva 93/24/EEK par veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem attiecībā uz liellopu ražošanu un Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīva 93/25/EEK par veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem attiecībā uz aitu un kazu populāciju. |140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Statistika, uz ko attiecas šis priekšlikums, ir būtiski svarīga kopējās lauksaimniecības politikas pārvaldībai un novērtēšanai. Ierosinātā regula ir saskaņā ar Komisijas jauno politisko pieeju attiecībā uz tiesību aktu vienkāršošanu un labāku regulējumu, kā minēts 2006. gada 14. novembra paziņojumā „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats”[1] un paziņojumā par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā[2]. Tas ir viens no tiem ātri veicamajiem pasākumiem, kuri norādīti 2007. gada 24. janvāra paziņojuma „Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā”[3] III pielikumā. |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikums darba grupās un Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā (SCAS) ir apspriests ar datu veidotājiem (valstu statistikas iestāžu pārstāvjiem) un Komisijas dienestiem (AGRI ĢD). |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Pašreizējais priekšlikums ir rezultāts samērā intensīvām sarunām starp visām ieinteresētajām personām. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |221 | Attiecīgie ekspertu atzinumi Eurostat ģenerāldirektorāta Dzīvnieku produktu statistikas darba grupas sanāksmēs valstis pārstāvēja eksperti, kas pārzina spēkā esošos tiesību aktus un valstu sistēmas attiecībā uz dzīvnieku produktu statistikas vākšanu un apkopošanu. Komisijas amatpersonas bija eksperti politikas analīzes jomā. |223 | Galvenās organizācijas/eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumu Eksperti bija no valstu statistikas iestādēm un Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta. Notika intensīva apspriešanās un konsultācijas ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju un tās Dzīvnieku statistikas darba grupu. |2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Tika novērota ļoti pozitīva un atbalstoša attieksme. Potenciāli nopietna apdraudējuma ar neatgriezeniskām sekām pastāvēšana netika minēta. |225 | Tā kā pašreizējais priekšlikums nozīmē spēkā esošo tiesību aktu ievērojamu vienkāršošanu, apdraudējumi netika atklāti. |226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi SCAS un darba grupas darba dokumenti un sanāksmju protokoli ir pieejami CIRCA. |230 | Ietekmes novērtējums Pašreizējais priekšlikums ir esošo tiesību aktu vienkāršošana. Netika uzskatīts, ka vajadzīga informēšanas kampaņa un finansiāli stimuli. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |310 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Regulas mērķis ir nodrošināt, lai ES dalībvalstis sniegtu statistiku par mājlopiem (divas reizes gadā par cūkām un liellopiem un reizi gadā par aitām un kazām), ikmēneša statistiku par nokautajiem dzīvniekiem (cūku, liellopu, aitu, kazu un mājputnu skaitu un kautsvaru) un prognozes par gaļas ražošanu (cūkgaļa, liellopa gaļa, aitas un kazas gaļa). Juridiskais pamats Kopienas statistikas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. pants. Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņem statistikas izveides pasākumus, ja tas vajadzīgs Kopienas darbību veikšanai. Minētajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā uz Kopienas statistikas izveidi, nosakot, ka tai jāatbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. |320 | Subsidiaritātes princips |Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma mērķus, tas ir, kopīgas sistēmas radīšana sistemātiskai Kopienas statistikas izveidei par mājlopiem un gaļas ražošanu. Tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo statistikas informācijas saskaņošanu Kopienas līmenī, bet datu savākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par mājlopiem un gaļas ražošanu var organizēt dalībvalstis. Kopiena tādēļ var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālām prasībām, lai sasniegtu tās mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai. Regulā nav norādīti datu savākšanas mehānismi katrai dalībvalstij, bet tikai definēti sniedzamie dati, lai nodrošinātu saskaņotu struktūru un laika grafiku. Dalībvalstīm saistībā ar gaļas un mājlopu statistikas izveidi nav pienākuma izdarīt grozījumus to pārvaldes sistēmās. Vienīgais jaunais elements, kas datu savākšanai ierosināts šajā regulā, ir mājputnu statistika, kas jau tiek īstenota ES līmenī pēc savstarpējas nerakstītas vienošanās. |332 | Prasībai iesniegt statistiku, nevis apsekojumu rezultātus, mazāks dažu datu iesniegšanas biežums un iespēja plašāk izmantot avotus, kas nav apsekojumi (piemēram, administratīvus avotus), būtu jāsamazina finansiālais un administratīvais slogs valstu pārvaldes iestādēm. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Pienācīga juridiskā instrumenta izvēle ir atkarīga no sasniedzamā mērķa tiesību jomā. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas līmenī, Kopienas statistikas jomā kā pamataktus biežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Priekšroka dodama regulai, jo tā nosaka vienu un to pašu likumu visā Kopienā, neļaujot dalībvalstīm piemērot to nepilnīgi vai izlases veidā. Tā ir tieši piemērojama, kas nozīmē to, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos. Turpretim direktīvas, kas paredzētas valstu tiesību aktu saskaņošanai, ir saistošas dalībvalstīm attiecībā uz to mērķi un atstāj valstu iestādēm izvēli attiecībā uz formu un metodēm izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tās arī jāpārņem valstu tiesību aktos. Regulas izmantojums ir saskaņā ar citiem tiesību aktiem statistikas jomā, kas ir pieņemti kopš 1997. gada. |IETEKME UZ BUDžETU |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |PAPILDU INFORMāCIJA |510 | Vienkāršošana |511 | Priekšlikums paredz tiesību aktu vienkāršošanu, administratīvo procedūru vienkāršošanu (ES vai valstu) sabiedriskajām iestādēm un administratīvo procedūru vienkāršošanu privātpersonām. |513 | Samazināts datu sadalījums pa reģioniem un pēc ganāmpulku lieluma, samazināts cūku apsekojumu biežums, atkāpes tām dalībvalstīm, kurās dzīvnieku populācija nepārsniedz zināmus sliekšņus, un saskaņoti nosūtīšanas termiņi vienkāršos darbu ES un valstu pārvaldes iestādēm. |514 | Administratīvo avotu izmantošana apsekojumu vietā samazinās respondentu slogu. |515 | Priekšlikums ir ietverts Komisijas darba un tiesību aktu izstrādes programmā ar atsauces numuru 2007/ESTAT/002. |520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Ja priekšlikumu pieņems, spēkā esošie tiesību akti būs jāatceļ. |560 | Eiropas Ekonomikas zona Tā kā tiesību akta priekšlikums attiecas uz EEZ jautājumu, tā piemērošanas joma jāpaplašina, ietverot Eiropas Ekonomikas zonu. |1.  .2007/0051 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar statistiku gaļas un mājlopu jomā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],saskaņā ar Līguma[5] 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:(1) Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīva 93/23/EEK par statistikas pārskatiem, kas veicami attiecībā uz cūkkopību[6], Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīva 93/24/EEK par veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem attiecībā uz liellopu ražošanu[7] un Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīva 93/25/EEK par veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem attiecībā uz aitu un kazu populāciju[8] ir vairākas reizes grozīta. Tā kā šobrīd vajadzīgi turpmāki to grozījumi un vienkāršojumi, šie tiesību akti skaidrības labad jāaizstāj saskaņā ar Komisijas jauno politisko pieeju Kopienas tiesību aktu vienkāršošanai un labāku tiesību aktu pieņemšanai.(2) Lai nodrošinātu pareizu kopējās lauksaimniecības politikas vadību, jo īpaši attiecībā uz cūkgaļas, liellopa, teļa, aitas, kazas un mājputnu gaļas tirgu, Komisijai vajadzīgi sistemātiski dati par tendencēm attiecībā uz mājlopiem un uz cūkgaļas, liellopa, teļa, aitas, kazas un mājputnu gaļas ražošanu.(3) Padomes 1988. gada 29. februāra Regulā (EEK) Nr. 571/88 par Kopienas lauku saimniecību struktūras apsekojumu organizēšanu[9] paredzēta Kopienas apsekojumu programma, lai sniegtu statistiku par lauku saimniecību struktūru līdz 2007. gadam.(4) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi[10] visā statistikā, ko dalībvalstis nosūta Komisijai un kas sadalīta pa teritoriālajām vienībām, jāizmanto NUTS klasifikācija. Tādējādi, lai ieviestu salīdzināmu reģionālo statistiku, teritoriālās vienības jādefinē saskaņā ar NUTS klasifikāciju.(5) Lai atvieglinātu šīs regulas īstenošanu, vajadzīga cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju, un tā būtu jāīsteno jo īpaši Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK[11].(6) Šajā regulā paredzētie pasākumi statistikas izveidei ir nepieciešami Kopienas darbību veikšanai. Tā kā ierosinātās darbības mērķi, t.i., kopīgas juridiskas sistēmas radīšana sistemātiskai Kopienas statistikas datu izveidei par gaļu un mājlopiem dalībvalstīs, nevar pietiekamā mērā sasniegt dalībvalstis un to tādēļ var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs tās mērķu sasniegšanai.(7) Padomes 1997. gada 17. februāra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[12] nosaka pamatprincipu kopumu šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem. Jo īpaši tā prasa atbilstību taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām.(8) Pasākumi šīs regulas īstenošanai jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[13].(9) Jo sevišķi Komisijai jāpiešķir pilnvaras noteikt nosacījumus, saskaņā ar kuriem tā pieņem kvalitātes ziņojumu saturu un pielāgo pielikumus. Tā kā šie pasākumi ir vispārēja rakstura un ir paredzēti, lai grozītu šīs regulas nebūtiskus elementus vai lai to papildinātu, pievienojot jaunus nebūtiskus elementus, tie jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru atbilstīgi Lēmuma 1999/468/EK 5a. pantam.(10) Ir notikusi apspriešanās ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgo komiteju,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmetsŠīs regulas mērķis ir radīt vienotu sistēmu, lai regulāri veidotu Kopienas statistiku par mājlopiem un gaļas ražošanu, konkrēti-  statistiku par šādiem mājlopiem: cūkām, liellopiem, aitām un kazām;-  statistiku par cūku, liellopu, aitu, kazu un mājputnu nokaušanu;-  prognozes par cūkas, liellopa, aitas un kazas gaļas ražošanu.2. pantsDefinīcijasŠīs regulas nolūkos izmantotās definīcijas ir izklāstītas šīs regulas I pielikumā.I IEDAĻA3. PANTSPiemērošanas joma2.  Dalībvalstis veido statistiku par to cūku, liellopu, aitu un kazu skaitu, kas atrodas lauku saimniecībās to teritorijā.3.  Dalībvalstis, kas veic kontrolapsekojumus, aptver pietiekami daudz saimniecību, lai varētu sniegt rezultātu par vismaz 95% no kopējās populācijas, kas noteikta pēdējā lauku saimniecību struktūras apsekojumā.4. pantsBiežums un pārskata periods4.  Statistiku par cūku skaitu veido divreiz gadā – vienā dienā maijā/jūnijā un vienā dienā novembrī/decembrī. Tās dalībvalstis, kurās cūku populācija nepārsniedz 3 miljonus, var veidot šo statistiku tikai vienu reizi gadā – vienā dienā novembrī/decembrī.5.  Statistiku par liellopu skaitu veido divreiz gadā – vienā dienā maijā/jūnijā un vienā dienā novembrī/decembrī. Tās dalībvalstis, kurās liellopu populācija nepārsniedz 1,5 miljonus, var veidot šo statistiku tikai vienu reizi gadā – vienā dienā novembrī/decembrī.6.  Dalībvalstis, kurās aitu populācija ir 500 000 vai vairāk, statistiku par aitu skaitu veido vienreiz gadā – vienā dienā novembrī/decembrī.7.  Dalībvalstis, kurās kazu populācija ir 500 000 vai vairāk, statistiku par kazu skaitu veido vienreiz gadā – vienā dienā novembrī/decembrī.5. pantsKategorijasStatistiku par mājlopiem veido tādās kategorijās, kā noteikts šīs regulas II pielikumā.6. pantsPrasības attiecībā uz precizitāti8.  Dalībvalstis, kas veic kontrolapsekojumus, veic vajadzīgos pasākumus, lai ekstrapolētie valstu apsekojumu rezultāti atbilstu precizitātes prasībām, kuras noteiktas šīs regulas III pielikumā.9.  Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos var atļaut dalībvalstīm izmantot avotus, kas nav apsekojumi.10.  Ja izmantoti avoti, kas nav apsekojumi, dalībvalstis nodrošina tādu precizitāti, kas ir vismaz vienāda ar apsekojumiem pieprasīto precizitāti.7. pantsNosūtīšanas termiņi11.  Dalībvalstis informē Komisiju par pagaidu statistiku par mājlopiem līdz12.  tā paša gada 15. septembrim attiecībā uz maija/jūnija statistiku;13.  nākamā gada 15. februārim attiecībā uz novembra/decembra statistiku.14.  Dalībvalstis informē Komisiju par galīgo statistiku par mājlopiem līdz15.  tā paša gada 15. oktobrim attiecībā uz maija/jūnija statistiku;16.  nākamā gada 1. aprīlim attiecībā uz novembra/decembra statistiku.8. pantsReģionālā statistikaNovembra/decembra statistika tiek veidota NUTS 2 teritoriālo vienību dalījumā, kā definēts Regulā (EK) Nr. 1059/2003. Izņēmuma kārtā Vācija un Apvienotajā Karaliste to var sniegt NUTS 1 teritoriālo vienību dalījumā.II IEDAĻANOKAUŠANAS STATISTIKA9. PANTSAptvērumsDalībvalstis veido statistiku par to teritorijā esošajās kautuvēs nokauto cūku, liellopu, aitu, kazu un mājputnu skaitu un liemeņu svaru, kuru gaļa atzīta par derīgu lietošanai pārtikā. Tās iesniedz arī aprēķinus par kaušanu ārpus kautuvēm, lai statistika ietvertu visas to teritorijā nokautās cūkas, liellopus, aitas, kazas un mājputnus.10. pantsBiežums un pārskata periods17.  Statistiku par nokaušanu kautuvēs katra dalībvalsts veido ik mēnesi. Pārskata periods ir kalendārais mēnesis.18.  Statistiku par nokaušanu ārpus kautuvēm katra dalībvalsts veido ik gadu. Pārskata periods ir kalendārais gads.11. pantsKategorijasStatistiku par nokaušanu veido tādās kategorijās, kā noteikts šīs regulas IV pielikumā.12. pantsNosūtīšanas termiņiDalībvalstis informē Komisiju par nokaušanas statistiku 60 dienu laikā pēc atsauces perioda beigām.III IEDAĻAGAĻAS RAŽOŠANAS PROGNOZES13. PANTSAptvērumsDalībvalstis izmanto I un II iedaļā minēto statistiku un citu pieejamo informāciju, lai veidotu prognozes par to cūku, liellopu, aitu un kazu piedāvājumu. Šo piedāvājumu izsaka kā bruto pašmāju produkciju, ietverot visas nokautās cūkas, liellopus, aitas un kazas, pieskaitot Kopienas iekšējās un ārējās tirdzniecības bilanci ar dzīviem minēto sugu dzīvniekiem.14. pantsBiežums un pārskata periods19.  Prognozes attiecībā uz cūkām un liellopiem katra dalībvalsts veido divas reizes gadā.20.  Prognozes attiecībā uz aitām veido vienreiz gadā tās dalībvalstis, kurās ir 500 000 vai vairāk aitu.21.  Prognozes attiecībā uz kazām veido vienreiz gadā tās dalībvalstis, kurās ir 500 000 vai vairāk kazu.22.  Prognozes aptver četrus ceturkšņus attiecībā uz cūkām, trīs pusgadus attiecībā uz liellopiem un divus pusgadus attiecībā uz aitām un kazām.15. pantsKategorijasPrognozes veido tādās kategorijās, kā noteikts šīs regulas V pielikumā.16. pantsNosūtīšanas termiņiDalībvalstis informē Komisiju par gaļas ražošanas prognozēm līdz-  15. februārim attiecībā uz prognozēm no janvāra līdz tā paša gada ceturtā ceturkšņa beigām par cūkām, līdz nākamā gada pirmā pusgada beigām par liellopiem un līdz tā paša gada otrā pusgada beigām par aitām un kazām;-  15. septembrim attiecībā uz prognozēm no tā paša gada jūlija līdz nākamā gada otrā ceturkšņa beigām par cūkām, līdz nākamā gada otrā pusgada beigām par liellopiem.IV IEDAĻAVISPĀRĒJIE NOTEIKUMI17. pantsZiņojumi23.  Dalībvalstis informē Komisiju par metodiskām vai citādām izmaiņām, kas varētu ievērojami ietekmēt statistiku. To dara ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad attiecīgā izmaiņa stājusies spēkā.24.  Dalībvalstis reizi 3 gados un pirmo reizi divpadsmit mēnešus pēc šīs regulas pieņemšanas iesniedz Komisijai kvalitātes ziņojumus par mājlopu statistiku, nokaušanas statistiku un gaļas ražošanas statistiku. Minēto kvalitātes ziņojumu saturu Komisija nosaka saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru.25.  Tiek ņemts vērā princips, ka papildu izmaksām un slogam jābūt samērīgam.18. pantsĪstenošanas pasākumi26.  Saskaņā ar 19. panta 2. punktā minēto procedūru veic šādus pasākumus, kuri vajadzīgi šīs regulas īstenošanai:27.  dalībvalstu sniedzamo kvalitātes ziņojumu satura noteikšana (17. panta 2. punkts);28.  pielikumu izmainīšana.29.  Tiek ņemts vērā princips, ka ieguvumiem no atjaunināšanas jābūt svarīgākiem par šā procesa izmaksām, kā arī princips, ka papildu izmaksām un slogam jābūt samērīgam.19. pantsKomitejas procedūra30.  Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmuma 72/279/EEK 1. pantu.31.  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5a. panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.20. pantsAtcelšana32.  Ar šo atceļ Padomes Direktīvu 93/23/EEK, 93/24/EEK un 93/25/EEK.33.  Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo regulu.21. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .To piemēro no 2008. gada 1. janvāra.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs priekšsēdētājsI PIELIKUMSDefinīcijasŠajā regulā piemēro šādas definīcijas:34.  „ lauku saimniecība ” ir definēta Padomes Regulā (EEK) Nr. 571/88;35.  „ kontrolapsekojums ” ir definēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 571/88;36.  „ cūka ” ir Sus sugas mājlops;37.  „ liellops ” ir Bos taurus , Bubalus bubalus un Beefalo sugas mājlops;38.  liellopu kategorijas:II pielikums | IV un V pielikums |Teļi | Liellopi, kuru dzīvsvars nepārsniedz 300 kg un kuriem vēl nav pastāvīgo zobu |Kaujamie teļi | Liellopi, kas jaunāki par vienu gadu, nokaušanai kā teļi |Buļļi | Nekastrēti vīriešu kārtas liellopi, kas nav iekļauti pie teļiem |Kastrēti vērši | Kastrēti vīriešu kārtas liellopi, kas nav iekļauti pie teļiem |Teles | Divus gadus vai vairāk veci sieviešu kārtas liellopi, kas vēl nav atnesušies | Sieviešu kārtas liellopi, kas vēl nav atnesušies un nav iekļauti pie teļiem |Teles nokaušanai | Teles, kuras audzē gaļas ražošanai |Pārējās teles | Teles, kuras audzē vaislai un kuras paredzētas slaucamo un citu govju populācijas aizstāšanai |Govis | Sieviešu kārtas liellopi, kas ir atnesušies (tostarp tādi, kas jaunāki par diviem gadiem) | Sieviešu kārtas liellopi, kas ir atnesušies |Piena govis | Govis, kuras tur vienīgi vai galvenokārt piena, kas paredzēts lietošanai pārtikā un/vai piena produktos, ražošanai, tostarp govis nokaušanai (nobarotas un nenobarotas laikā no pēdējās laktācijas līdz nokaušanai) |Pārējās govis | Govis, kas nav piena govis, iespējams, ietverot vilcējgovis |39.  „ aita ” ir Ovis sugas mājlops;40.  aitu kategorijas:Aitas un aplecināti jēri : aitu sugas sieviešu kārtas dzīvnieki, kas jau vismaz vienreiz atnesušies, kā arī tie, kas tiek aplecināti pirmo reizi.Slaucamas aitas : aitas, kas tiek turētas vienīgi vai galvenokārt, lai ražotu pienu lietošanai pārtikā un/vai pārstrādei piena produktos. Tas ietver nederīgas slaucamas aitas (nobarotas un nenobarotas laikā no pēdējās laktācijas līdz nokaušanai).Pārējās aitas : aitas, kuras nav slaucamas.Jēri : vīriešu un sieviešu kārtas aitas, kas jaunākas par 12 mēnešiem;41.  „ kaza ” ir Capra sugas mājlops;42.  „ mājputni ” ir mājas putni, tostarp šādu sugu: Gallus domesticus (vistas), Meleagris (tītari), Anas (pīles) and Anser anser dom (zosis). Pārējie mājputni var ietvert, piemēram, šādu sugu mājas putnus: Coturnix (papalas), Phasianus (fazāni), Numida meleagris dom (pērļu vistiņas), Colombinae (baloži), and Struthio camelus (strausi). Te nav iekļauti dzīvnieki, ko audzē nebrīvē medībām, nevis gaļas ražošanai;43.  „ liemenis ” ir dzīvnieka ķermenis pēc nokaušanas un apstrādes;44.  „ kautsvars ”45.  cūkām ir veselas vai uz pusēm pa vidus līniju sadalītas nokautas cūkas atdzesēta ķermeņa svars pēc atasiņošanas un iekšu izņemšanas un pēc mēles, saru, nagu, dzimumorgānu, zemādas tauku, nieru un diafragmas nogriešanas;46.  liellopiem ir nokauta dzīvnieka atdzesēta ķermeņa svars pēc ādas novilkšanas, atasiņošanas un iekšu izņemšanas un pēc ārējo dzimumorgānu, priekšējo un aizmugurējo kāju atdalīšanas starp pēdas un priekšpēdas kaulu, galvas, astes, nieru un nieru tauku, kā arī tesmeņa atdalīšanas;47.  aitām un kazām ir nokauta dzīvnieka atdzesēta ķermeņa svars pēc atasiņošanas, nodīrāšanas, iekšu izņemšanas un galvas (atdalīta pie atlanto-okciptiāla locītavas), kāju (atdalītas pie karpometakarpālās locītavas vai tarsometatarsālās locītavas), astes (atdalīta starp sesto un septīto astes skriemeli) un dzimumorgānu (ieskaitot tesmeni) atdalīšanas;48.  mājputniem ir nokauta putna atdzesēta ķermeņa svars pēc atasiņošanas, noplūkšanas un iekšu izņemšanas. Tas ietver mājputnu subproduktus, izņemot taukās aknas;49.  „ kautuve ” ir oficiāli reģistrēta un apstiprināta iestāde tādu dzīvnieku nokaušanai un apstrādei, kuru gaļa paredzēta lietošanai pārtikā.50.  II PIELIKUMSMājlopu statistikai piemērojamās kategorijasCūkas:sivēni ar dzīvsvaru, kas mazāks par 20 kgcūkas ar dzīvsvaru 20 kg vai vairāk, taču mazāku par 50 kgnobarojamās cūkas, tai skaitā kaujamie vepri un kaujamās sivēnmātes ar dzīvsvaru:50 kg vai vairāk, taču mazāk par 80 kg80 kg vai vairāk, taču mazāk par 110 kg110 kg vai vairākvaislas cūkas ar dzīvsvaru 50 kg un vairāk:kuiļiapsēklotas sivēnmātes, no kurām:pirmoreiz apsēklotas sivēnmātespārējās sivēnmātes, ko kurām:vēl neapsēklotas sivēnmātes.Liellopi:liellopi, kas jaunāki par 1 gadu:kaujami teļipārējie:vīriešu kārtassieviešu kārtasliellopi vecumā no 1 līdz 2 gadiem:vīriešu kārtassieviešu kārtas:nokaušanaipārējie2 gadus veci un vecāki liellopi:vīriešu kārtassieviešu kārtas:teles:teles nokaušanaipārējiegovis:piena govispārējiebifeļi:vaislas bifeļu mātītespārējie bifeļiAitas:aitas un aplecināti jēri:slaucamās aitas un aplecināti slaucamo aitu jēripārējās aitas un aplecināti jēripārējās aitasKazas:kazas, kurām jau bijuši kazlēni, un aplecinātas kazas:kazas, kurām jau bijuši kazlēnipirmoreiz aplecinātas kazaspārējās kazasIII PIELIKUMSPrasības attiecībā uz precizitātiMājlopu apsekojumos izlases kļūda katras dalībvalsts rezultātos (ar ticamības intervālu 68%) nepārsniedza) 2% no cūku kopējā skaita (5%, ja cūku populācija nepārsniedz 1 000 000);b) 1% no liellopu kopējā skaita (5%, ja liellopu populācija nepārsniedz 1 000 000);c) 1,5% no govju kopējā skaita (5%, ja govju populācija nepārsniedz 500 000);d) 2% no aitu un kazu kopējā skaita (5%, ja aitu un kazu populācija nepārsniedz 1 000 000).IV PIELIKUMSNokaušanas statistikai piemērojamās kategorijasCūkas: dalījuma navLiellopi:teļitelesgovisbuļļivēršiAitas:jēripārējieKazas: dalījuma navMājputni:vistastītaripīlesV PIELIKUMSGaļas ražošanas prognozēm piemērojamās kategorijasCūkas: dalījuma navLiellopi:teļitelesgovisbuļļi un vēršiAitas: dalījuma navKazas: dalījuma nav[1] Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (COM(2006) 689 galīgā redakcija): „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats”.[2] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei „par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā” (COM(2006) 693 galīgā redakcija).[3] Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai (COM(2007) 23 galīgā redakcija): „Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā”.[4] OV C […], […], […]. lpp.[5] OV C […], […], […]. lpp.[6] OV L 149, 21.6.1993., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[7] OV L 149, 21.6.1993., 5. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[8] OV L 149, 21.6.1993., 10. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[9] OV L 56, 2.3.1988., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 204/2006 (OV L 34, 7.2.2006., 3. lpp.).[10] OV L 154, 21.6.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. /2007 (OV L …… 2007., …. lpp.).[11] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.[12] OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[13] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.)


				|

		52012PC0393

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 443/2009, lai noteiktu kārtību, kādā jāsasniedz jaunu vieglo automobiļu radīto CO2 emisiju samazināšanas mērķis 2020. gadam /* COM/2012/0393 final - 2012/0190 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA
KONTEKSTS
·
Vispārīgais konteksts
ES ir izvirzījusi mērķi
ierobežot pasaules klimata pārmaiņas tā, lai temperatūras
pieaugums nepārsniegtu 2 ºC salīdzinājumā ar
pirmsrūpniecības laikmeta līmeni. Lai to panāktu,
globālajām emisijām 2020. gadā jāsasniedz
augstākais apjoms, un līdz 2050. gadam tās jāsamazina
vismaz par 50 %, salīdzinot ar 1990. gada
rādītājiem. Eiropadome ir apstiprinājusi ES mērķi
līdz 2050. gadam samazināt emisijas par 80−95 %
salīdzinājumā ar 1990. gadu, ņemot vērā
samazinājumu, kas attīstītajām valstīm jāsasniedz
kā grupai.
Īstenojot pašreizējo
rīcībpolitiku, līdz 2050. gadam siltumnīcefekta
gāzu (SEG) emisijas izdotos samazināt tikai par aptuveni 40 %.
Komisijas “Ceļvedī virzībai uz konkurētspējīgu
ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.”[1] izklāstīts, kā
sasniegt 2050. gada mērķi, visrentablākajā veidā
samazinot iekšzemes emisijas par 80 %. Ceļvedī
norādīts, ka katrai ekonomikas nozarei jādod savs
ieguldījums un – atkarībā no scenārija –
transporta emisijām, salīdzinot ar 1990. gada līmeni,
2030. gadā jābūt no +20 % līdz −9 % un
līdz 2050. gadam jāsamazinās par 54–67 %[2].
Tā kā citu nozaru radītās
emisijas vispār samazinās, autotransports ir viens no retajiem
sektoriem, kurā emisijas ir strauji palielinājušās. No 1990.
līdz 2008. gadam autotransporta radīto emisiju apjoms pieauga
par 26 %. 2008. gadā apmēram 70 % no transporta CO2
emisijām radīja tieši autotransports[3].
Rezultātā tas ir otrais lielākais SEG emisiju avots ES, un
tajā rodas apmēram viena piektdaļa ES kopējo CO2
emisiju.
2011. gada martā Komisija
pieņēma dokumentu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta
telpu – virzība uz konkurētspējīgu un
resursefektīvu transporta sistēmu”. Tajā izklāstīta
transporta stratēģija, kas palīdzēs transporta
radītās SEG emisijas līdz 2050. gadam samazināt par
60 %.
·
Regula
Regulā (EK) Nr. 443/2009 ir
noteikta pamatsistēma, kā līdz 2020. gadam samazināmas
CO2 emisijas no jauniem vieglajiem automobiļiem. Regula paredz darboties divos posmos. Pirmajam laikposmam līdz 2015. gadam ir
noteikta kārtība, kādā jāsasniedz mērķis. Otrajam laikposmam līdz 2020. gadam
mērķi nav iespējams sasniegt, ja netiek ieviesta
vajadzīgā kārtība, kas jānosaka regulas
pārskatīšanā. Šis
mērķis tika noteikts koplēmuma procedūrā, un
pārskatīšana uz to neattiecas.
Ja kārtība netiktu noteikta vai
īstenota, tas nelabvēlīgi ietekmētu
transportlīdzekļu ražotājus un rezerves daļu
piegādātājus, kam vajadzīga noteiktība
attiecībā uz tehnoloģiju un transportlīdzekļiem, kas
ir priekšnoteikums mērķa sasniegšanai.
Kārtība nosaka īstenošanas
aspektus, kas ietekmē veidu, kā tiek sasniegts emisiju
mērķis. Galvenie noteikumi
pašreizējā regulā ir robežvērtību līkne, kas ir
atkarīga no lietderības parametra, un funkcija, kas attēlo
sakarību starp lietderības parametru un CO2 emisijām
(nosaka līknes formu un slīpumu). Citi
kārtības aspekti ir maksa par pārsniegtajām emisijām,
ekoinovācijas, atkāpes, noteikumi par apvienošanos grupā,
mērķu pakāpeniska ieviešana un superkredītu
piešķiršana ierobežotā laikposmā.
2.           APSPRIEŠANĀS
AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
·
Neatkarīgu ekspertu atzinums
Ārējais pētījums “Atbalsts
Regulas (EK) Nr. 443/2009 par CO2 emisijām no
vieglajiem kravas automobiļiem pārskatīšanā” (“Support for
the revision of Regulation (EC) 443/2009 on CO2 emissions from
cars”[4])
ir nodrošinājis svarīgāko analīzi, kas ir šā
priekšlikuma pamatā. Tajā
novērtētas dažādas kārtības un to izmaksas. Lai novērtētu 2020. gadam
izvirzīto mērķu vispārējo ietekmi, ir izmantots
modelis PRIMES-TREMOVE.
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
Ar ieinteresētajām personām
oficiāli apspriedās, izmantojot tiešsaistes aptauju un rīkojot
ieinteresēto personu tikšanos. Ieinteresēto
personu izteiktie viedokļi ir ņemti vērā,
novērtējot dažādās iespējas, kā regulēt CO2
emisijas no vieglajiem automobiļiem.
–
Sabiedriskā apspriešanās
Apspriešanās tiešsaistē
norisinājās 2011. gada rudenī. Kopumā
atbildes skaidri liecināja par to, ka transportlīdzekļu
radīto emisiju regulēšana ir svarīga, tai būtu
jānotiek saskaņā ar ilgtermiņa SEG mērķiem,
jābūt balstītai uz jaunu transportlīdzekļu
vidējām emisijām un tehnoloģiju ziņā neitrālai. Pamatīgi atšķīrās domas par to,
vai pašreizējie tiesību akti darbojas labi.
Galvenais iemesls, šķiet, ir fakts, ka, pēc daudzu domām,
pašreizējie tiesību akti nenodrošina pietiekamu stabilitāti. Lielā mērā tiek atbalstīta
vajadzība noteikt mērķus laikposmam pēc 2020. gada,
neraugoties uz citiem pasākumiem, kurus varētu īstenot. Sabiedriskās apspriešanās rezultāti
ir apkopoti un publiskoti[5].
–
Ieinteresēto personu tikšanās
Ieinteresēto personu tikšanās
norisinājās 2011. gada 6. decembrī. Tajā iepazīstināja ar pabeigto
pētījumu, ir publicētas tikšanās prezentācijas un
diskusiju kopsavilkums[6]. Dalībnieki neizteica būtiskus iebildumus
pret sniegto analīzi; NVO
norādīja, ka būtu jāizvirza stingrāki mērķi,
jo izmaksas ir mazākas, nekā sākotnēji domāts.
Ietekmes novērtējums
Ir sagatavots kopīgs ietekmes
novērtējums par šo priekšlikumu un līdzvērtīgu priekšlikumu
par grozījumiem Regulā (ES) Nr. 510/2011. Ir izvēlēta plaša pieeja, lai noteiktu
politikas risinājumu, kurš aptver saistībā ar tiesību
aktiem un to īstenošanu radušos jautājumus un jautājumus, kas
izvērtēti pētījumos, kuros analizēta
iespējamā pieeja tiesību aktu efektivitātes
uzlabošanā. Tika analizēti šādi
aspekti:
a) iespēja nedarīt neko;
b) kārtība, kādā
jāsasniedz attiecībā uz vieglajiem automobiļiem
izvirzītais mērķis;
c) vienkāršošana un
administratīvā sloga mazināšana;
d) pielāgošanās jaunajam testa
ciklam;
e) laikposmam pēc 2020. gada
paredzēto tiesību aktu forma un stingrība.
Pamatojoties uz analīzi par ietekmi uz
ekonomiku, vidi un sabiedrību, ietekmes novērtējumā
izdarīti šādi secinājumi.
·
Lietderības parametram arī turpmāk
vajadzētu būt vieglo automobiļu masai;
robežvērtību līknei arī turpmāk jābūt
lineārai.
·
Pierādījumi liecina, ka būtu
jānosaka relatīvi neliels līknes slīpums, lai mazinātu
tirgus kropļojumus.
·
Maksa par pārsniegtajām emisijām
būtu jāsaglabā pašreizējā apmērā EUR 95
uz g/km un vienu transportlīdzekli.
·
Regula būtu jāatjaunina, lai to
saskaņotu ar Lisabonas līgumu.
·
Atkāpes procedūra būtu
jāvienkāršo, ieviešot mazapjoma ražotājiem piemērojamu de minimis
atbrīvojumu no pienākuma noteikt CO2 emisiju
mērķi. Turklāt būtu
jāpieļauj lielāka elastība attiecībā uz
termiņu, kādā piešķir atkāpes mazapjoma
ražotājiem.
3.           PRIEKŠLIKUMA
JURIDISKIE ASPEKTI
ES jau ir rīkojusies šajā jomā,
kad tā, pamatojoties uz Līguma nodaļu par vidi,
pieņēma Regulu (EK) Nr. 443/2009.
Arī vienotais tirgus dod iemeslus rīkoties ES, nevis
dalībvalsts līmenī, lai nodrošinātu kopīgas
prasības visā ES un tādējādi mazinātu izmaksas
ražotājiem.
Pieņemot priekšlikumu, nebūs
jāatceļ spēkā esoši tiesību akti.
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Ar šo priekšlikumu groza regulu, lai noteiktu
kārtību, kādā līdz 2020. gadam jāsasniedz
jaunu vieglo automobiļu radīto CO2 emisiju
samazināšanas mērķis 95 g CO2/km. Galvenie
ieviestie noteikumi ir šādi.
–
Lietderības parametrs arī turpmāk ir
darba kārtībā esoša transportlīdzekļa masa.
–
Robežvērtību līkne arī
turpmāk ir lineāra līkne ar slīpumu 60 %
salīdzinājumā ar bāzes autoparku, kas arī turpmāk
ir 2006. gada autoparks un atbilst 2015. gada robežvērtību
līknei.
–
Attiecībā uz vieglajiem
automobiļiem, kuru emisijas nepārsniedz 35 g CO2/km,
2020.–2023. gada laikposmam ir paredzēti superkredīti ar
reizinātāju 1,3, kurus šīs shēmas darbības laikā
piemēro ne vairāk kā 20 000 katra ražotāja
transportlīdzekļu.
–
Ir atjaunināts 2020. gada
mērķis, kas atbilstīgi atkāpei piemērojams specifisku
modeļu ražotājiem.
–
Ražotāji, kas ir atbildīgi par mazāk
nekā 500 reģistrētiem jauniem vieglajiem automobiļiem
gadā, ir atbrīvoti no pienākuma noteikt CO2
emisiju mērķi.
–
Ir atļauta lielāka elastība
attiecībā uz termiņiem, kādā pieņemami
lēmumi par atkāpju piešķiršanu mazapjoma ražotājiem.
–
Ekoinovācijas tiek saglabātas arī
tad, kad ieviesta pārskatīta testa procedūra.
–
Ir saglabāta pašreizējā maksa par
pārsniegtajām emisijām EUR 95 uz g/km un vienu
transportlīdzekli.
–
Ir atjaunināti komitejas procedūras
noteikumi, lai tie būtu saskaņā ar Lisabonas līgumu.
Tā kā nozare gūst labumu no
norādījumiem par regulatīvo režīmu, kas būtu
piemērojams pēc 2020. gada, priekšlikumā noteikts, ka
nākamā pārskatīšana jāveic vēlākais
2014. gada 31. decembrī.
4.           IETEKME UZ
BUDŽETU
Priekšlikumam nav vajadzīgi papildu
finanšu resursi.
5.           IZVĒLES
ELEMENTI
·
Pārbaude, pārskatīšana un
turpināmība
Priekšlikumā ietverta
pārskatīšanas klauzula.
·
Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātais tiesību akts attiecas
uz EEZ jautājumu, un tāpēc tas būtu jāattiecina uz
Eiropas Ekonomikas zonu.
2012/0190 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Regulu (EK)
Nr. 443/2009, lai noteiktu kārtību, kādā
jāsasniedz jaunu vieglo automobiļu radīto CO2 emisiju
samazināšanas mērķis 2020. gadam
EIROPAS
PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta
1. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[7],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[8],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropas Parlamenta un Padomes
2009. gada 23. aprīļa Regulā (EK)
Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās
pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem
transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem
automobiļiem[9],
konkrēti, tās 13. panta 5. punktā, Komisijai
prasīts pārskatīt kārtību, kādā līdz
2020. gadam izmaksu ziņā efektīvi jāsasniedz
95 g CO2/km mērķis, jo īpaši
I pielikumā iekļauto formulu un 11. pantā
paredzētās atkāpes. Ir izvirzīta prasība, lai
priekšlikums par regulas grozīšanu pēc iespējas mazāk
ietekmētu konkurenci, atbilstu sociālās vienlīdzības
principiem un būtu ilgtspējīgs.
(2)       Ir lietderīgi
precizēt, ka nolūkā verificēt atbilstību 95 g CO2/km
mērķim CO2 emisijas būtu jāturpina
mērīt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par
tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem
attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un
komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6)
un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās
apkopes informācijai[10]
un tās īstenošanas pasākumiem, kā arī
inovatīvām tehnoloģijām.
(3)       Atzīstot augstās
izmaksas par pētniecību un izstrādi un vienības ražošanas
izmaksas, kas saistītas ar tādu transportlīdzekļu
pirmajām paaudzēm, kuri rada minimālas oglekļa
dioksīda emisijas, ir lietderīgi to komercializācijas
sākumposmos pagaidu kārtā un ierobežotā mērā
paātrināt un atvieglot to ieviešanas procesu Savienības tirgū.
(4)       Atzīstot nesamērīgo
ietekmi uz mazākajiem ražotājiem, kura saistīta ar
atbilstību īpatnējo emisiju mērķiem, kas noteikti,
pamatojoties uz transportlīdzekļa lietderību, lielo administratīvo
slogu, kuru uzliek atkāpes procedūra, un tikai nelielos ieguvumus, ko
CO2 samazinājuma ziņā rada šo ražotāju
pārdotie transportlīdzekļi, ražotāji, kuri ir
atbildīgi par mazāk nekā 500 jauniem vieglajiem
automobiļiem gadā, ir izslēgti no īpatnējo emisiju
mērķa un maksas par pārsniegtajām emisijām
piemērošanas jomas.
(5)       Procedūra,
saskaņā ar kuru piešķir atkāpi mazapjoma ražotājiem,
ir jāvienkāršo, lai pieļautu lielāku elastību
attiecībā uz termiņu, kādā ražotājiem
jāiesniedz pieteikums par atkāpes piemērošanu un Komisijai
jāpieņem lēmums par tās piešķiršanu.
(6)       Procedūra,
saskaņā ar kuru piešķir atkāpes specifisku modeļu
ražotājiem, būtu jāturpina attiecībā uz
2020. gadu. Tomēr, lai nodrošinātu to,
ka samazinājums, kuru pieprasa īstenot specifisku modeļu
ražotājiem, atbilstu lielapjoma ražotāju īstenotajam
samazinājumam, no 2020. gada būtu jāpiemēro
mērķis, kas ir par 45 % mazāks nekā specifisku
modeļu ražotāju vidējās īpatnējās emisijas
2007. gadā.
(7)       Lai automobiļu nozarei
dotu iespēju veikt ilgtermiņa ieguldījumus un inovāciju, ir
vēlams sniegt norādījumus par to, kā šī regula
būtu jāgroza attiecībā uz laikposmu pēc
2020. gada. Šiem norādījumiem būtu jābalstās uz
novērtējumu par vajadzīgo samazinājuma tempu, kas atbilst
Savienības ilgtermiņa mērķiem klimata jomā, un par
ietekmi rentablas automobiļu radīto CO2 emisiju
samazināšanas tehnoloģijas izstrādē. Tāpēc ir
vēlams, lai šie aspekti tiktu pārskatīti, Komisija sniegtu
ziņojumu un attiecīgā gadījumā nāktu klajā
ar priekšlikumiem par mērķiem laikposmam pēc 2020. gada.
(8)       Regulā noteikts, ka
Komisijai jāveic ietekmes novērtējums, lai pārskatītu
testa procedūras ar mērķi adekvāti atspoguļot
automobiļu reālo situāciju CO2 emisiju jomā. Šis darbs norisinās, ANO Eiropas Ekonomikas
komisijā izstrādājot vieglajiem transportlīdzekļiem
paredzēto pasaules mēroga testa procedūru, taču tas
vēl nav pabeigts. Ņemot to
vērā, Regulas (EK) Nr. 443/2009 I pielikumā ir
noteiktas emisiju robežvērtības 2020. gadam, ko mēra
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 un Regulas (EK)
Nr. 692/2008 XII pielikumu. Kad
testa procedūras tiek grozītas, I pielikumā noteiktās
robežvērtības būtu jākoriģē, lai nodrošinātu
salīdzināmu stingrību attiecībā uz ražotājiem un
transportlīdzekļu klasēm.
(9)       Ir lietderīgi
koriģēt Regulas (EK) Nr. 443/2009 3. panta
2. punkta formulējumu, lai nodrošinātu to, ka jēdziens
“saistīti uzņēmumi” ir saskaņā ar noteikumiem, kas
paredzēti Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulā (EK)
Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju[11], kā arī ar
3. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
11. maija Regulā (ES) Nr. 510/2011 par emisiju standartu
noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar
Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2
emisiju samazināšanai[12].
(10)     Regulā (EK)
Nr. 443/2009 Komisijai ir piešķirtas pilnvaras īstenot dažus
regulas noteikumus saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas
Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK[13]. Pēc Lisabonas
līguma stāšanās spēkā šīs pilnvaras
jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību
290. un 291. pantu.
(11)     Lai nodrošinātu
vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 443/2009
īstenošanā, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas
un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru
izmantošanu[14].
(12)     Saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē
Komisijai pilnvaras pieņemt aktus, lai papildinātu noteikumus par
atkāpēm no īpatnējo emisiju mērķiem, grozītu
prasības par datiem CO2 emisiju monitoringa
vajadzībām un I pielikumā iekļautās formulas
īpatnējo CO2 emisiju aprēķināšanai
pielāgotu transportlīdzekļa masas izmaiņām un
izmaiņām reglamentētajā testa procedūrā
īpatnējo CO2 emisiju mērīšanai, kas minēta
Regulā (EK) Nr. 715/2007. Ir īpaši būtiski, lai
Komisija sagatavošanās darba laikā rīkotu atbilstīgas
apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(13)     Ir lietderīgi
nemainīt pieeju, saskaņā ar kuru mērķi nosaka,
pamatojoties uz lineāru sakarību starp automobiļa
lietderību un tā CO2 emisiju mērķi, kas izteikts
ar I pielikumā iekļauto formulu, jo tas ļauj saglabāt
dažādību vieglo automobiļu tirgū un ražotāju
spēju apmierināt dažādas patērētāju vajadzības
un tādējādi novērst nepamatotus tirgus kropļojumus.
(14)     Komisija ir
novērtējusi datu par balstvirsmām pieejamību un to
izmantošanu par lietderības parametru I pielikumā
iekļautajās formulās. Šie dati ir pieejami, un ietekmes
novērtējumā ir novērtēts to potenciālais
izmantojums; pamatojoties uz minēto novērtējumu, ir
secināts, ka lietderības parametram, ko izmanto formulā
2020. gadam, vajadzētu būt masai. Tomēr nākamajā
pārskatīšanā būtu jāizvērtē
zemākās izmaksas un priekšrocības, ko radītu pāreja uz
balstvirsmas izmantošana par lietderības parametru.
(15)     Tāpēc būtu
attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 443/2009,
IR
PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants

Regulu (EK) Nr. 443/2009 groza
šādi:
(1)
regulas 1. panta otro daļu aizstāj
ar šādu:
“Ar šo regulu attiecībā uz jaunu vieglo
automobiļu vidējām emisijām, ko mēra saskaņā
ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 un Regulas (EK) Nr. 692/2008
XII pielikumu un tās īstenošanas pasākumiem, kā
arī inovatīvām tehnoloģijām, nosaka mērķi
95 g CO2/km, kurš jāpiemēro no
2020. gada.”;
(2)
regulas 2. pantā pievieno šādu
4. punktu:
“4.     Šīs regulas 4. pants,
8. panta 4. punkta b) apakšpunkts, 9. pants un
10. panta 1. punkta a) un c) apakšpunkts neattiecas uz
ražotāju, kurš kopā ar visiem saistītajiem uzņēmumiem
ir atbildīgs par mazāk nekā 500 jauniem vieglajiem
automobiļiem, kas ES reģistrēti iepriekšējā
kalendāra gadā.”;
(3)
regulas 3. panta 2. punkta
a) apakšpunkta pirmo ievilkumu aizstāj ar šādu:
“- vairāk nekā puse balsu vai”;
(4)
pēc 5. panta iekļauj šādu
pantu:
“5.a pants
Superkredīti saistībā ar
95 g CO2/km mērķi
1.       Aprēķinot vidējās
īpatnējās CO2 emisijas, katru jaunu vieglo
automobili, kuram īpatnējās CO2 emisijas
nepārsniedz 35 g CO2/km, skaita kā
1,3 vieglos automobiļus 2020.–2023. gada laikposmā un
kā 1 vieglo automobili, sākot no 2024. gada.
2.       Jaunu vieglo automobiļu
maksimālais skaits, kas jāņem vērā, piemērojot
1. punktā noteiktos reizinātājus, 2020.–2023. gada laikposmā
nepārsniedz kopējo skaitu 20 000 jaunu reģistrētu
vieglo automobiļu katram ražotājam.”;
(5)
regulas 8. panta 9. punktu aizstāj
ar šādu:
“9.     Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem sīki izstrādātus noteikumus par monitoringa un datu
paziņošanas procedūrām saskaņā ar šo pantu un par
II pielikuma piemērošanu. Šos īstenošanas aktus pieņem
saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto
pārbaudes procedūru.
Komisija saskaņā ar 14.a pantu var
pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu II pielikumu
attiecībā uz datu prasībām un datu parametriem.”;
(6)
regulas 9. panta 3. punktu aizstāj
ar šādu:
“3.     Komisija ar īstenošanas aktiem
pieņem sīki izstrādātus pasākumus 1. punktā
minētās maksas par pārsniegtajām emisijām
iekasēšanai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar
14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(7)
regulas 11. pantu groza šādi:
a)       panta 3. punkta pēdējo
teikumu svītro;
b)      panta 4. punkta otrās
daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
“b)     ja pieteikums ir saistīts ar
I pielikuma 1. punkta a) un b) apakšpunktu, mērķi,
kurš ir 25 % samazinājums no vidējām
īpatnējām CO2 emisijām 2007. gadā,
vai – ja attiecībā uz vairākiem saistītiem
uzņēmumiem tiek iesniegts viens pieteikums, – 25 %
vidējais samazinājums no visu šo uzņēmumu vidējām
īpatnējām CO2 emisijām 2007. gadā.”;
c)      panta 4. punkta otrajā
daļā pievieno šādu c) apakšpunktu:
“c)     ja pieteikums ir saistīts ar
I pielikuma 1. punkta c) apakšpunktu, mērķi, kurš ir
45 % samazinājums no vidējām īpatnējām CO2
emisijām 2007. gadā, vai – ja attiecībā uz
vairākiem saistītiem uzņēmumiem tiek iesniegts viens
pieteikums, – 45 % vidējais samazinājums no minēto
uzņēmumu vidējām īpatnējām CO2
emisijām 2007. gadā.”;
(8)
panta 8. punktu aizstāj ar šādu:
“8.     Komisija saskaņā ar
14.a pantu pieņem deleģētos aktus, kuros nosaka sīki
izstrādātus noteikumus, lai papildinātu 1.–7. punktu
attiecībā uz kritērijiem, pēc kuriem nosaka tiesības
izmantot atkāpes, pieteikumu saturu un īpatnējo CO2
emisiju samazināšanas programmu saturu un novērtēšanu.”;
(9)
regulas 12. panta 2. punkta pirmo teikumu
aizstāj ar šādu:
“Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem
sīki izstrādātus noteikumus par 1. punktā minēto
inovatīvo tehnoloģiju apstiprināšanas procedūru. Šos
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šīs regulas
14. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;
(10)
regulas 13. pantu groza šādi:
a)      panta 2. punkta trešo daļu
aizstāj ar šādu:
“Šos pasākumus pieņem ar
deleģētiem aktiem saskaņā ar 14.a pantu.”;
b)      panta 3. punkta otro daļu
svītro;
c)      panta 5. punktu aizstāj ar
šādu:
“5.     Līdz 2014. gada
31. decembrim Komisija pārskata īpatnējo emisiju
mērķus, kārtību un citus šajā regulā
iekļautus aspektus, lai attiecībā uz jauniem vieglajiem
automobiļiem noteiktu CO2 emisiju mērķus, kuri
piemērojami laikposmā pēc 2020. gada.”;
d)      panta 7. punktu aizstāj ar
šādu:
“7.     Komisija ir pilnvarota saskaņā
ar 14.a pantu pieņemt deleģētos aktus, lai pielāgotu
I pielikumā iekļautās formulas nolūkā
atspoguļot visas izmaiņas reglamentētajā testa procedūrā
īpatnējo CO2 emisiju mērīšanai, kas minēta
Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Regulā (EK)
Nr. 692/2008, vienlaikus nodrošinot to, lai saskaņā ar
vecajām un jaunajām testa procedūrām ražotājiem un
automobiļiem ar dažādu lietderību tiktu piemērotas
samazināšanas prasības ar salīdzināmu stingrību.”;
(11)
regulas 14. pantu aizstāj ar šādu:
“14. pants
Komitejas procedūra
1.       Komisijai
palīdz Klimata pārmaiņu komiteja, kas izveidota ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 280/2004/EK 9. pantu.
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.       Ja ir
atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011
5. pantu.”;
(12)
iekļauj šādu 14.a pantu:
“14.a pants
Deleģēšanas īstenošana
1.       Pilnvaras
pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot
šajā pantā izklāstītos nosacījumus.
2.       Regulas
8. panta 9. punkta otrajā daļā, 11. panta
8. punktā, 13. panta 2. punkta trešajā daļā
un 13. panta 7. punktā minētās pilnvaras pieņemt
deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku,
sākot no [šīs regulas spēkā stāšanās dienas].
3.       Eiropas
Parlaments vai Padome var jebkurā brīdī atsaukt 8. panta
9. punkta otrajā daļā, 11. panta 8. punktā,
13. panta 2. punkta trešajā daļā un 13. panta
7. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu
par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu.
Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc
tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā
norādīts. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos
aktus.
4.       Tiklīdz
Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo
vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.       Deleģētais
akts, kas pieņemts saskaņā ar 8. panta 9. punkta otro
daļu, 11. panta 8. punktu, 13. panta 2. punkta trešo
daļu un 13. panta 7. punktu, stājas spēkā tikai
tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc
minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav
cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām
gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu
pagarina par diviem mēnešiem.”;
(13)
I pielikuma 1. punktā pievieno
šādu c) apakšpunktu:
“c)        no 2020. gada:
īpatnējas CO2 emisijas = 95 +
a × (M – M0),
kur:
M = transportlīdzekļa masa kilogramos
(kg),
M0 = vērtība, kas pieņemta
saskaņā ar 13. panta 2. punktu,
a = 0,0333.”
2. pants

Šī regula stājas spēkā
trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas
Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               COM(2011) 0112 galīgā redakcija.
[2]               Izņemot starptautiskā jūras transporta
emisijas.
[3]               “EU transport in figures 2011”, Eiropas Komisija.
[4]               http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/cars/docs/study_car_2011_en.pdf.
[5]               http://ec.europa.eu/clima/consultations/0012/index_en.htm.
[6]               http://ec.europa.eu/clima/events/0048/index_en.htm.
[7]               OV C […], […], […] lpp.
[8]               OV C […], […], […] lpp.
[9]               OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.
[10]             OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.
[11]             OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
[12]             OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.
[13]             OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.
[14]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0097

Priekšlikums Padomes regula par zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku  /* COM/2006/0097 galīgā redakcija - CNS 2006/0029 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 6.3.2006COM(2006) 97 galīgā redakcija2006/0029 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPamatojoties uz Padomes secinājumiem par 2004. gada jūlija zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem, Kopiena no jauna apspriež visus spēkā esošos pamatnolīgumus, kas aizstājami ar šo jauno regulējumu.Jaunās zivsaimniecības partnerattiecības starp Kopienu un Seišelu Salām tika parafētas 2005. gada martā. Tādējādi abas puses ir piekritušas jaunam pamatnolīgumam un zivsaimniecības protokolam.Ar jauno zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un jauno protokolu paredzēts uzlabot ekonomisko, finansiālo, tehnisko un zinātnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē, lai garantētu resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī partnerattiecības starp uzņēmumiem ar mērķi vispārējās interesēs izvērst saimnieciskas darbības zivsaimniecības nozarē un saistībā ar to.Abas puses vienojās katra savas valsts atbildīgajai iestādei ierosināt aizstāt esošo zivsaimniecības pamatnolīgumu ar šo jauno partnerattiecību nolīgumu un jauno zivsaimniecības protokolu (protokols pašreiz tiek pieņemts atsevišķā procedūrā).Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo jauno nolīgumu tiks sekmēta atbildīga un ilgtspējīga zivju resursu izmantošana EK un Seišelu Salu Republikas vajadzībām.Pamatojoties uz to, Komisija ierosina Padomei apstiprināt jaunā zivsaimniecības nolīguma noslēgšanu starp EK un Seišelu Salām.2006/0029 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu RepublikuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,ņemot vērā Komisijas ieteikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) Ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1708/87 Kopiena ir apstiprinājusi Nolīgumu ar Seišelu Salu Republiku par zveju pie Seišelu salām[3]. Saskaņā ar minēto nolīgumu abas puses risināja sarunas par tā aizstāšanu ar zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu.(2) Pēc sarunām 2005. gada martā tika parafēts zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums.(3) Šis zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums paredz uzlabot ekonomisko, finansiālo, tehnisko un zinātnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē, lai garantētu resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī partnerattiecības starp uzņēmumiem ar mērķi vispārējās interesēs izvērst saimnieciskas darbības zivsaimniecības nozarē un saistībā ar to.(4) Šis nolīgums ir jāapstiprina.(5) Jaunajam nolīgumam stājoties spēkā, Regula (EEK) Nr. 1708/87 būs novecojusi, un tādēļ skaidrības labad tā jāatceļ.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo Kopienas vārdā apstiprina Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku (turpmāk tekstā „nolīgums”).Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai.2. pantsAr šo Padomes priekšsēdētājam atļauts izraudzīties personas, kas pilnvarotas parakstīt nolīgumu, lai tas Kopienai kļūtu saistošs.3. pantsAr šo atceļ Regulu (EEK) Nr. 1708/87.4. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .5. pantsŠī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsZivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu RepublikuEIROPAS KOPIENA, turpmāk tekstā „Kopiena”, unSeišelu Salu Republika, turpmāk tekstā „Šeišelu Salas”, še turpmāk „puses”,IEVĒROJOT ciešās darba attiecības starp Kopienu un Seišelu Salām, jo īpaši saskaņā ar Kotonū nolīgumu, un to abpusējo vēlmi šīs attiecības pastiprināt,ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju,APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas izveidoti ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemto Rīcības kodeksu atbildīgai zvejniecībai,APŅĒMUŠĀS sadarboties abpusējās interesēs, veicinot atbildīgas zvejniecības ieviešanu, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu ilgstošu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu,PĀRLIECINĀTAS, ka šādai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, notiek saskaņā ar pieņemto politiku un nodrošina vienotu darbību,PLĀNODAMAS šim nolūkam sākt dialogu ar mērķi noteikt zivsaimniecības nozares politiku Seišelu salās un atrast piemērotus veidus, kā nodrošināt šīs politikas efektīvu īstenošanu, kā arī uzņēmēju un pilsoniskās sabiedrības iesaisti šajā procesā,VĒLOTIES pieņemt noteikumus par Kopienas kuģu zvejas darbībām Seišelu Salu ūdeņos un Kopienas atbalstu atbildīgas zvejniecības ieviešanai šajos ūdeņos,NOLĒMUŠAS tiekties pēc ciešākas ekonomiskās sadarbības zivrūpniecībā un ar to saistītās darbībās, dibinot un attīstot kopuzņēmumus no abu pušu uzņēmumiem,IR NOSLĒGUŠAS ŠO NOLĪGUMU.1. pants — Darbības jomaAr šo nolīgumu nosaka principus, noteikumus un procedūras, kas jāievēro-  ekonomiskajā, finansiālajā, tehniskajā un zinātniskajā sadarbībā zivsaimniecības nozarē ar nolūku ieviest atbildīgu zvejniecību Seišelu Salu ūdeņos, lai garantētu zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu un lai attīstītu Seišelu Salu zivsaimniecības nozari;-  nosacījumos Kopienas zvejas kuģu piekļuvei Seišelu Salu ūdeņiem;-  zvejniecības kontrolē Seišelu Salu ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekšminēto noteikumu un nosacījumu ievērošanu, lai zivju krājumu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi būtu efektīvi un lai novērstu nelegālu, nepaziņotu un nereglamentētu zveju;-  partnerattiecībās starp uzņēmumiem ar mērķi vispārējās interesēs izvērst saimnieciskas darbības zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās jomās.2. pants — DefinīcijasŠajā nolīgumā:a) „Seišelu Salu iestādes” ir Seišelu Salu Zivsaimniecības iestāde;b) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija;c) „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu;d) „kopuzņēmums” ir tirdzniecības uzņēmums, ko Seišelu Salās nodibinājuši pušu kuģu īpašnieki vai valstu uzņēmumi, lai zvejotu vai veiktu ar zveju saistītas darbības;e) „Apvienotā komiteja” ir komiteja, kuras locekļi ir Kopienas un Seišelu Salu pārstāvji un kas veic šā nolīguma 9. pantā izklāstītās funkcijas.3. pants — Nolīguma īstenošanas pamatā esošie principi un mērķi1. Ar šo puses apņemas sekmēt atbildīgu zvejniecību Seišelu Salu ūdeņos, pamatojoties uz nediskriminācijas principu starp dažādajām flotēm, kas zvejo minētajos ūdeņos, neierobežojot nolīgumus, ko kādā ģeogrāfiskā rajonā noslēgušas jaunattīstības valstis, ieskaitot savstarpējus zvejniecības nolīgumus.2. Puses sadarbojas ar mērķi noteikt un īstenot zivsaimniecības nozares politiku attiecībā uz Seišelu Salu ūdeņiem un šajā nolūkā sāk politisku dialogu par vajadzīgajām reformām. Ar šo puses apņemas nenoteikt nekādus pasākumus šajā jomā, iekams tās nav apspriedušās savā starpā.3. Puses arī sadarbojas, veicot kā kopējus, tā vienpusējus iepriekšējus, pastāvīgus un retrospektīvus novērtējumus par pasākumiem, programmām un darbībām, kas īstenotas, ievērojot šā nolīguma noteikumus.4. Ar šo puses apņemas nodrošināt, ka šis nolīgums tiek īstenots saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem.5. Seišelu Salu jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem jo īpaši reglamentē ar Starptautiskās darba organizācijas Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kura automātiski attiecas uz atbilstošajiem līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesiju.4. pants — Sadarbība statistikas jomā1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Seišelu Salas pārrauga resursu stāvokli Seišelu Salu zvejas zonā; šim nolūkam pārmaiņus Kopienā un Seišelu Salās katru gadu rīko kopējas zinātniskas sanāksmes.2. Pamatojoties uz gada zinātniskās sanāksmes secinājumiem un labāko pieejamo zinātnisko informāciju, puses savstarpēji konsultējas apvienotajā komitejā, kas paredzēta 9. pantā, un vajadzības gadījumā, savstarpēji vienojoties, veic pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgu pārvaldību.3. Lai nodrošinātu dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Indijas okeānā un lai sadarbotos attiecīgajā zinātniskajā izpētē, ar šo puses apņemas savstarpēji konsultēties vai nu tieši vai Indijas okeāna tunču komisijā.5. pants — Kopienas kuģu piekļuve zvejai Seišelu Salu ūdeņos1. Ar šo Seišelu Salas apņemas atļaut Kopienas kuģiem veikt zvejas darbības Seišelu Salu zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu, ieskaitot tam pievienoto protokolu un pielikumu.2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Seišelu Salās spēkā esošajiem tiesību aktiem un noteikumiem. Seišelu Salu iestādes paziņo Komisijai par visiem minētajos tiesību aktos un noteikumos izdarītajiem grozījumiem.3. Seišelu Salas uzņemas atbildību par protokolā noteikto zvejas pārraudzības noteikumu efektīvu piemērošanu. Kopienas kuģi sadarbojas ar Seišelu Salu iestādēm, kas atbild par minēto pārraudzību.4. Ar šo Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma prasības un tiesību aktus par zveju Seišelu Salu pārziņā esošajos ūdeņos.6. pants — Atļaujas1. Kopienas kuģi var zvejot Seišelu Salu zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izsniegta zvejas atļauja.2. Kuģa zvejas atļaujas iegūšanas procedūra, piemērojamie nodokļi un maksāšanas veids, kas jāizmanto kuģu īpašniekiem, ir noteikti protokola pielikumā.7. pants — Finansiālais ieguldījums1. Kopiena maksā Seišelu Salām finansiālu ieguldījumu saskaņā ar protokolā un pielikumos paredzētajiem noteikumiem. Šis nedalītais ieguldījums sastāv no diviem saistītiem komponentiem, proti:a) Kopienas kuģu piekļuve zvejai Seišelu Salu ūdeņos unb) Kopienas finansiālais atbalsts atbildīgas zvejniecības un ilgtspējīgas zivsaimniecības resursu izmantošanas ieviešanai Seišelu Salu ūdeņos.2. Šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālā ieguldījuma komponentu nosaka un pārvalda, ņemot vērā mērķus, ko puses, savstarpēji vienojoties, izvirza saskaņā ar protokolu un ko ir paredzēts sasniegt ar Seišelu Salu zivsaimniecības nozares politiku un ar tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu.3. Kopienas piešķirto finansējumu maksā katru gadu saskaņā ar protokolu, ievērojot šā nolīguma un protokola prasības gadījumā, kad ir mainīta ieguldījuma summa šādu apstākļu rezultātā:a) nopietni apstākļi, kas nav dabas parādības un kuru dēļ nevar veikt zvejas darbības Seišelu Salu ūdeņos,b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazinājums, par ko puses savstarpēji vienojas attiecīgo krājumu pārvaldības nolūkā gadījumos, kad to uzskata par vajadzīgu resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas labā, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju,c) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielinājums, par ko puses savstarpēji vienojas gadījumos, kad, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātniski informāciju, ir atzīts, ka to pieļauj resursu stāvoklis,d) Kopienas finansiālā atbalsta zivsaimniecības nozares politikas īstenošanai Seišelu Salās noteikumu atkārtota novērtēšana, ja to attaisno abu pušu novērotie gada un daudzgadu programmas izstrādes rezultāti,e) šā nolīguma izbeigšana saskaņā ar 12. pantu,f) šā nolīguma piemērošanas atlikšana saskaņā ar 13. pantu.8. pants — Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū un civilajā sabiedrībā1. Puses atbalsta ekonomisku, komerciālu, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītās nozarēs. Tās savstarpēji konsultējas, lai saskaņotu dažādos iespējamos šajā nolūkā veicamos pasākumus.2. Puses atbalsta informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zivju saglabāšanas veidiem un zivsaimniecības produktu rūpniecisko pārstrādi.3. Puses cenšas radīt labvēlīgus apstākļus pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbības attīstībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu.4. Puses jo īpaši atbalsta kopuzņēmumu dibināšanu abpusējās interesēs. Kopuzņēmumu dibināšanu Seišelu Salās un Kopienas kuģu piesaisti kopuzņēmumiem veic, konsekventi ievērojot Seišelu Salu un Kopienas tiesību aktus.9. pants — Apvienotā komiteja1. Izveido apvienotu komiteju, kas pārrauga šā nolīguma piemērošanu. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas:a) pārrauga šā nolīguma darbību, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 7. panta 2. punktā minētās gada un daudzgadu programmas izstrādi un tās īstenošanas novērtējumu;b) nodrošina nepieciešamo saziņu abpusēji interesējošos jautājumos, kas saistīti ar zivsaimniecību;c) darbojas kā forums, lai panāktu izlīgumu jebkurā strīdā par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu;d) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju izmantošanu un līdz ar to finansiālā ieguldījuma apmēru;e) veic visas citas funkcijas, par kurām puses nolemj, abpusēji vienojoties.2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Kopienā un Seišelu Salās, un sanāksmes vada tā puse, kas sanāksmi rīko. Ja kāda no pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja sanāk ārkārtējā sanāksmē.10. pants — Nolīguma darbības ģeogrāfiskais apgabalsNo vienas puses, šo nolīgumu piemēro teritorijām, kurās ir spēkā Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, saskaņā ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Seišelu Salu teritorijai.11. pants — IlgumsŠis nolīgums ir spēkā sešus gadus no tā spēkā stāšanās dienas; ja vien saskaņā ar 12. pantu nav saņemts brīdinājums par nolīguma izbeigšanu, to pagarina uz turpmākiem sešu gadu periodiem.12. pants — Nolīguma izbeigšana1. Šo nolīgumu var izbeigt jebkura no pusēm nopietnu apstākļu dēļ, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi, ja ir konstatēts, ka samazinājusies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantošana, vai ja puses nepilda savu apņemšanos apkarot nelegālu, nepaziņotu un nereglamentētu zveju.2. Ja viena no pusēm vēlas atkāpties no šā nolīguma, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā termiņa vai katra nākamā termiņa pēdējās dienas par savu nodomu rakstiski paziņo otrai pusei.3. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu tiek atklātas pušu apspriedes.4. Proporcionāli un pro rata temporis samazina 7. pantā minēto finansiālā ieguldījuma maksājumu gadā, kurā nolīgums tiek izbeigts.13. pants — Atlikšana1. Pēc vienas puses pieprasījuma šā nolīguma piemērošanu var atlikt, ja ir nopietnas nesaskaņas par nolīgumā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai to atliktu, attiecīgajai pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kurā atlikšanai jāstājas spēkā, par savu nodomu jānosūta rakstisks paziņojums. Saņemot šo paziņojumu, puses sāk apspriedes, lai nesaskaņas atrisinātu, labprātīgi vienojoties.2. Atkarībā no atlikšanas ilguma proporcionāli un pro rata temporis samazina 7. pantā minēto finansiālā ieguldījuma maksājumu.14. pants — Protokols un pielikumsProtokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa.15. pants — Atcelšana un pārejas noteikumi1. Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj 1987. gada Zivsaimniecības nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Seišelu Salu Republiku par zveju pie Seišelu Salām.2. Tomēr protokols, ar ko laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kurš paredzēts Zivsaimniecības nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas Kopienu un Seišelu Salu Republiku par zveju pie Seišelu Salām, paliek spēkā tā 1. pantā minētajā laika posmā un kļūst par šā nolīguma neatņemamu sastāvdaļu.16. pants — Stāšanās spēkāŠis nolīgums, kas sagatavots divos eksemplāros čehu, igauņu, dāņu, nīderlandiešu, angļu, somu, franču, vācu, grieķu, ungāru, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, spāņu un zviedru valodā, visiem tekstiem esot vienlīdz autentiskiem, stājas spēkā dienā, kurā puses viena otrai paziņo par savu pieņemšanas procedūru pabeigšanu.****[1] OV L…[2] OV L…[3] OV L 119, 7.5.1987., 26. lpp.