title: Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council regarding access to the Second Generation Schengen Information System (SIS II) by the services in the Member States responsible for issuing vehicle registration certificates

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52005PC0237

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 31.05.2005COM(2005)237 galīgā redakcija2005/0104(COD).PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II).(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma kontekstsMērķisKomisija 2003. gada 21. augustā iesniedza priekšlikumu regulai, ar ko groza Šengenas nolīguma īstenošanas konvenciju (turpmāk tekstā „Šengenas konvencija”) attiecībā uz dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu[1], piekļuvi Šengenas informācijas sistēmai (turpmāk tekstā „SIS”). Šis priekšlikums ir iesniegts Eiropas Parlamentam otrajam lasījumam.Šā priekšlikuma mērķis ir tāds pats kā 2003. gada augustā, t.i., pastiprināt sadarbību dalībvalstu vidū, pamatojoties uz efektīvu informācijas apmaiņu, lai apkarotu viltošanu un nelikumīgu tirdzniecību ar zagtajiem transportlīdzekļiem kopējās transporta politikas kontekstā, kas paredzēta Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma V sadaļā (turpmāk tekstā „EK Līgumu”), un īpaši iekšējā tirgus funkcionēšanas interesēs. Konkrētais ierosinātais pasākums arī paliek tas pats, t.i., dot dalībvalstu transportlīdzekļu reģistrācijas dienestiem tiesības apskatīt atsevišķas SIS ietvertās datu kategorijas.Komisija ir pilnīgi ievērojusi iepriekšminēto priekšlikumu un tajā ir veikusi tikai formālus grozījumus, lai tie būtu saskaņā ar jaunajiem juridiskajiem dokumentiem otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (turpmāk tekstā „SIS II”) izveidē, pārvaldībā un izmantošanā. Iepriekšējā priekšlikuma atsauces uz Šengenas Konvenciju ir grozītas, lai būtu piemērotas SIS II likuma sistēmai. Mērķis ir garantēt, lai dienestiem, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, ir piekļuve tiem pašiem SIS datiem jaunās juridiskās SIS II sistēmas ietvaros, kā tiem būs, stājoties spēkā 2003. gadā ierosinātajai regulai. [2]Vispārējais kontekstsSISSIS ir informācijas sistēma, kas izveidota saskaņā ar Šengenas konvenciju, ļaujot dalībvalstu kompetentajām iestādēm sadarboties, apmainoties ar informāciju, lai ieviestu dažādas prasītās politikas, lai izveidotu teritoriju bez iekšējām robežkontrolēm, nepakļaujot briesmām drošības līmeni šajā teritorijā. Tā ļauj šīm varas iestādēm ar automātiskas izziņas procedūras palīdzību iegūt informāciju, kas saistīta ar brīdinājumiem par personām un priekšmetiem. Informācijas apmaiņa notiek, sadarbojoties policijai un tiesai krimināljautājumos, lai veiktu personu kontroli pie ārējām robežām vai valsts teritorijā un izdotu vīzas, un uzturēšanās atļaujas. Padome 2001. gadā paplašināšanās procesa sakarā izlēma attīstīt SIS II un uzticēja šo uzdevumu Komisijai. Šai sistēmai ir jāiegūst labums no jaunākajiem tehnoloģiskajiem sasniegumiem un jāļauj tehniski integrēt jaunās dalībvalstis un atsevišķas jaunas funkcionalitātes.Esošie noteikumi un saistītie priekšlikumiŠengenas konvencijas 92. līdz 119. pants ir juridiskie pamatnoteikumi, kas pārvalda SIS. Tā kā tie ir pieņemti starpvaldību sistēmā, tie tika ietverti Eiropas Savienības institucionālajā un juridiskajā sistēmā pēc Amsterdamas Līguma[3] stāšanās spēkā. Tomēr dažos aspektos tie atšķiras no Kopienas tiesību aktiem. Vispirms, tā kā tiem nav klasiskās EK dokumentu formas, kā piemēram, regulas un direktīvas, varētu rasties dažas neskaidrības par to juridisko vērtību . Turklāt, tie acīmredzot tika pieņemti bez Kopienas iestāžu[4], īpaši Eiropas Parlamenta līdzdalības.Tādējādi, pieņemot, ka SIS attiecas uz visiem pīlāriem, Komisija ir izlēmusi iesniegt divus priekšlikumus: regulu, pamatojoties uz EK līguma IV sadaļu, un Lēmumu, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību (turpmāk tekstā „EK Līgums”) VI sadaļu, lai izveidotu, darbotos un izmantotu SIS II. Šie divi dokumenti, kas ir domāti Šengenas konvencijas 92. līdz 119. panta aizstāšanai, ir jāpabeidz ar dokumentu, kas transportlīdzekļu reģistrācijas dienestiem ļauj piekļūt SIS II. Pēdējais minētais, pamatojoties uz Līguma V sadaļu, tādējādi noslēgs SIS II juridisko sistēmu un aizstās 102.a pantu, kas jāiekļauj Šengenas konvencijā pēc Komisijas 2003. gada augusta priekšlikuma pieņemšanas.Lai gan šis priekšlikums paredz piekļuvi SIS II, tas attiecas tikai uz Lēmumu par SIS II izveidi, darbību un izmantošanu tiesas un policijas sadarbības sistēmā, jo šis dokuments izveido brīdinājumu par zagtajiem, nelikumīgi piesavinātajiem vai pazudušajiem priekšmetiem, ieskaitot likumus, kas pārvalda brīdinājumu mērķi un iestāžu identifikāciju ar tiesībām piekļūt šiem brīdinājumiem. Esošā priekšlikuma atsauces uz šo Lēmumu saskan ar Lielbritānijas un Īrijas nostāju, kas piedalās abos juridiskajos dokumentos.KalendārsJuridiskie dokumenti, kas regulē SIS II, ir jāpieņem savlaicīgi, lai pieļautu vajadzīgo sagatavošanos šai jaunajai sistēmai un īpaši pārejai no esošās sistēmas uz SIS II.Juridiskie aspektiJuridiskais pamatsPriekšlikuma juridiskais pamats ir EK Līguma 71. panta 1. punkta d) apakšpunkts. Šis pants paredz, ka kopējās transporta politikas ieviešanas mērķim Padome pieņem „citus attiecīgus noteikumus” saskaņā ar EK Līguma 251. pantā minēto procedūru un pēc apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju. Transportlīdzekļu reģistrācijas dienestu piekļuve SIS II ir jāuzskata par attiecīgu noteikumu, tālākai kopējo transporta politikas ieviešanai, īpaši ļaujot šiem dienestiem pārbaudīt transportlīdzekļa statusu pirms tā reģistrācijas.Tas pats juridiskais pamats tika izvēlēts 2003. gada regulas priekšlikumam, lai grozītu Šengenas konvenciju par to dalībvalstu dienestu piekļūšanu SIS, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu.Saskaņā ar Protokola 5. panta 1.punktu, kas integrē Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā, uz priekšlikumiem un iniciatīvām, kas balstās uz Šengenas acquis , attiecas atbilstošie Līgumu noteikumi, pat ja Padome saskaņā ar tā paša panta 2. punktu nav pieņēmusi pasākumus, kas attiecas uz minētā Protokola 2. panta 1. punkta otro daļu. Tas attiecas arī uz Šengenas konvencijas 92. līdz 119. pantu. Līguma 71. panta izvēle par šī priekšlikuma juridisko pamatu nozīmē, ka pamatojums transportlīdzekļu reģistrācijas dienestu piekļuvei SIS ir EK Līgumā.Subsidiaritāte un proporcionalitāteSaskaņā ar subsidiaritātes principu ierosinātās darbības mērķis, proti, nodrošināt dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi SIS II, varētu būt sasniedzams tikai Kopienas līmenī. Kopīgie likumi ir nepieciešami piekļuves tiesību sistēmas pārvaldīšanai, kur dalībvalstis ievieto kopēju informāciju par personām un priekšmetiem, kas atbalsta dažādu politiku ieviešanu policijas un tiesas sadarbībā, kā arī ārējās robežas, vīzas un citas politikas kontekstā, saistībā ar personu pārvietošanos.SIS II datu apskate attiecas uz kompetentiem dienestiem katrā dalībvalstī, pamatojoties uz mērķiem, kas definēti šajā regulā, un ierobežota līdz apmēram, kad dati tiek prasīti uzdevumu izpildei saskaņā ar šiem mērķiem.Juridiskā dokumenta izvēleRegula kā dokuments ir lietderīgs, ņemot vērā nepieciešamību pielietot vienotus un tieši piemērojamus likumus, īpaši saistībā ar piekļuvi sistēmas datiem. Šajā regulā paredzētajiem noteikumiem ir jāveido precīzs, beznosacījumu noteikumu kopums, kas ir tieši un vienoti piemērojami obligātā veidā un pēc sava rakstura neprasa nekādu dalībvalstu rīcību, lai transponētu tos valstu tiesību aktos.Norvēģijas, Islandes un Šveices līdzdalībaAttiecībā uz Norvēģijas un Islandes nostāju Padomes 1999. gada 17. maija Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punkts par dažiem pasākumiem, lai īstenotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes noslēgto līgumu par šo divu valstu iesaistīšanu Šengenas acquis [5] ieviešanā, piemērošanā un attīstīšanā, nosaka, ka SIS, ieskaitot attiecīgos noteikumus par datu aizsardzību un drošību, noteikumus par SIS valstu sektoru darbību un informācijas apmaiņu starp minētajiem valstu sektoriem (SIRENE), un brīdinājumu ietekmi SIS sistēmā meklēšanā esošajām personām, lai tās arestētu un izdotu, ir viena no Šengenas acquis jomām, kurā šīs divas valstis piedalās. Neatkarīgi no tā divkāršā juridiskā pamata būtu neiedomājami izslēgt Norvēģiju un Islandi no viena no SIS attīstīšanas aspektiem, proti, no vienotas informācijas un izziņu sistēmas. Tādējādi Norvēģija un Islande ir pilnīgi saistītas ar tās attīstīšanu, ieskaitot transportlīdzekļu reģistrācijas dienestu piekļuvi.Attiecībā uz Šveici šī regula veido Šengenas acquis noteikumu pilnveidošanu nolīguma nozīmē, kas parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas pieder pie Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punkta minētās jomas, kas jālasa saistībā ar Padomes Lēmuma 2004/860/EK 4. panta 1. punktu par parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par šī nolīguma[6] dažu noteikumu provizorisku piemērošanu un ar Padomes Lēmuma 2004/849/EK 4. panta 1. punktu par parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un par šī nolīguma[7] dažu noteikumu provizorisku piemērošanu.FINANSIāLāS SEKASDalībvalstīm ir jāizveido saikne valstu transportlīdzekļu reģistrācijas dienestu un SIS II starpā, par ko atbildētu SIS II valsts dienests, kas jāieceļ saskaņā ar ierosināto lēmumu par SIS II izveidošanu, pārvaldību un izmantošanu.Komisija iezīmēja galveno budžeta saistību un sagatavoja kopēju finanšu paziņojumu, kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par SIS II izveidošanu, pārvaldību un izmantošanu.2005/0104(COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļuvi otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmai (SIS II)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un īpaši tā 71. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[8],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[10],saskaņā ar Līguma[11] 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:1.  Padomes 1999. gada 29. aprīļa Direktīva 1999/37/EK par transportlīdzekļu reģistrācijas dokumentiem[12] paredz, ka dalībvalstīm ir savstarpēji jāpalīdz minētās direktīvas īstenošanā un tās drīkst apmainīties ar informāciju divpusējā vai daudzpusējā līmenī, lai īpaši pārbaudītu pirms jebkāda transportlīdzekļa reģistrācijas tā juridisko statusu dalībvalstī, kurā tas bija iepriekš reģistrēts. Šāda pārbaude var ietvert elektroniskā tīkla izmantošanu.2.  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula XX/2006/EK[13] un Padomes Lēmums 2006/XX/TI[14] par Šengenas informācijas sistēmas (turpmāk tekstā „SIS II”) otrās paaudzes izveidošanu, darbību un izmantošanu veido juridisko pamatu SIS II pārvaldīšanā, kas veido koplietojamu datu bāzi dalībvalstu vidū, kurā cita starpā ietilpst dati par mehāniskiem transportlīdzekļiem ar cilindra jaudu, kas pārsniedz 50 cm3, kuri ir tikuši nozagti, nelikumīgi piesavināti vai pazaudēti.3.  Regula XX/2006/EK un Lēmums 2006/XX/TI aizstāja 1990. gada 19. jūnija Konvencijas 92. līdz 119. pantu, ar ko ievieš 1985. gada 14. jūnija Šengenas nolīgumu starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām[15] (turpmāk tekstā „Šengenas konvencija”), izņemot tā 102.a pantu. Minētais pants attiecas uz dalībvalstu dienestu, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, un varas iestāžu piekļuvi Šengenas informācijas sistēmai.4.  Tagad ir nepieciešams pieņemt trešo dokumentu, pamatojoties uz EK Līguma V sadaļu un papildinot Regulu XX/2006/EK un Lēmumu 2006/XX/TI, lai ļautu dalībvalstu dienestiem, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, piekļūt SIS II un aizstāt Šengenas konvencijas 102.a pantu.5.  Brīdinājumi par priekšmetiem, ieskaitot mehānisko transportlīdzekļus, ir reģistrēti SIS II, lai tos konfiscētu vai izmantotu kā pierādījumu krimināllietās, ievērojot Lēmumu 2006/XX/TI.6.  Saskaņā ar Lēmumu 2006/XX/TI piekļuve brīdinājumiem par priekšmetiem, kas ir reģistrēti SIS II, ir rezervēta tikai policijas, robežkontroles un muitas iestādēm, kā arī tiesu iestādēm un Eiropolam.7.  Valdības vai nevalstiskajiem dienestiem, kas skaidri noteikti šim mērķim un dalībvalstīs ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, ir jābūt piekļuvei SIS II ietvertajiem datiem attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem ar cilindra jaudu, kas pārsniedz 50 cm3, piekabēm un dzīvojamām piekabēm ar pašmasu, kas pārsniedz 750 kg, un transportlīdzekļu reģistrācijas apliecībām un transportlīdzekļu numuru zīmēm, kas ir tikušas nozagtas, nelikumīgi piesavinātas vai nederīgas, lai dotu iespēju tiem pārbaudīt, vai reģistrācijai uzrādītie transportlīdzekļi nav bijuši nozagti, nelikumīgi piesavināti vai pazaudēti.8.  Tālab ir nepieciešams piešķirt minētajiem dienestiem piekļuvi šiem datiem un ļaut tiem izmantot datus administratīviem mērķiem, pareizi izsniedzot transportlīdzekļu reģistrācijas apliecības.9.  Tāpēc, ja dalībvalstu dienesti, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, ir nevalstiskas institūcijas, šāda piekļuve ir jāpiešķir netieši, tas ir, ar varas iestādes starpniecību, kurai ir piešķirta piekļuve saskaņā ar Lēmumu 2006/XX/TI un kas ir atbildīga par atbilstības nodrošināšanu dalībvalstu drošības un konfidencialitātes likumiem.10.  Lēmums 2006/XX/TI nosaka pasākumus, kas veicami, ja piekļuve SIS II parāda brīdinājumu par sistēmā reģistrēto priekšmetu.11.  1995. gada Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[16] attiecas uz personas datu apstrādi dalībvalstu dienestos, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu. Īpašie noteikumi par personas datu aizsardzību par drošību, konfidencialitāti un reģistrācijas datņu glabāšanu, kas ietverti Lēmumā 2006/XX/TI, papildina vai izskaidro principus, kas noteikti minētajā direktīvā, kad personas datus apstrādā dienesti SIS II kontekstā.12.  Tā kā veicamā pasākuma mērķus, proti, piekļuves piešķiršana SIS II dalībvalstu dienestiem, kas ir atbildīgi par reģistrācijas apliecību izdošanu, lai atvieglotu to uzdevumus saskaņā ar Direktīvu 1999/37/EK, nevar pietiekami sasniegt dalībvalstīs un tādēļ SIS rakstura dēļ to kā kopēju informācijas sistēmu var īstenot tikai Kopienas līmenī, Kopiena drīkst pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts minētajā pantā, šī regula nepārkāpj to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu minēto mērķi.13.  Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šī regula ietver to Šengenas acquis noteikumu attīstību, kas pieder Padomes 1999. gada 17. maija Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā minētajai darbības jomai par dažiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai īstenotu Eiropas Savienības Padomes un Islandes Republikas, un Norvēģijas Karalistes noslēgto nolīgumu par šo divu valstu iesaistīšanu Šengenas acquis ieviešanā, piemērošanā un attīstīšanā.[17]14.  Attiecībā uz Šveici šī regula ietver to Šengenas acquis noteikumu attīstību atbilstoši nolīgumam, ko parakstījusi Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, kas pieder Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta G punktā minētajai darbības jomai, kas jālasa saistībā ar Padomes Lēmuma 2004/860/EK 4. panta 1. punktu par parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par dažu šī nolīguma noteikumu provizorisku piemērošanu[18] un ar Padomes Lēmuma 2004/849/EK 4. panta 1. punktu par parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un par dažu šā nolīguma noteikumu provizorisku piemērošanu[19].15.  Šī regula ir aktu, kas balstās uz Šengenas acquis vai ir citādi saistīts ar to 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta nozīmē,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU:1. pants16.  Neatkarīgi no Lēmuma 2006/XX/TI 35. un 37. panta un 40. panta 1. punkta dalībvalstu dienestiem, kas ir atbildīgi par transportlīdzekļu reģistrācijas apliecību izdošanu, kā minēts Direktīvā 1999/37/EK, ir piekļuve datiem, kas ievadīti SIS II saskaņā ar minētā Lēmuma 35. panta a), b) un f) punktiem, tikai tādēļ, lai pārbaudītu, vai reģistrācijai uzrādītie transportlīdzekļi ir tikuši nozagti, nelikumīgi piesavināti vai pazaudēti.Ievērojot 2. punktu, katras dalībvalsts tiesību akti reglamentē dalībvalsts minēto dienestu piekļuvi minētājiem datiem.17.  1. punktā minētajiem dienestiem, kas ir valdības dienesti, ir tiesības tieši piekļūt SIS II ievadītajiem datiem.18.  1. punktā minētajiem dienestiem, kas ir nevalstiski dienesti, ir tiesības piekļūt SIS II ievadītajiem datiem tikai ar tās varas iestādes starpniecību, kas minēta attiecīgā lēmuma 37. pantā. Minētājai varas iestādei ir tiesības tieši piekļūt datiem un nodot tos dienestam. Attiecīgā dalībvalsts garantē, ka dienests un tā darbinieki tiek lūgti ievērot jebkādus ierobežojumus par pieļaujamo datu izmantošanu, ko tiem sniegusi sabiedriskā iestāde.19.  Lēmuma 2006/XX/TI 36. pants neattiecas uz piekļuvi, kas piešķirta saskaņā ar šo pantu. Tādas 1. punktā minēto dienestu atklātās informācijas paziņošanu policijai vai tiesu iestādēm pēc piekļūšanas SIS II, kas rada aizdomas par kriminālu nodarījumu, reglamentē valsts tiesību akti.2. pantsŠī regula aizstāj Šengenas nolīguma īstenošanas konvencijas 102.a pantu.3. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmit ajā dienā pēc tās publicēšanas „ Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnēsī”.To piemēro no dienas, kas noteikta saskaņā ar Lēmuma 2006/XX/JHA 65. panta 3. punktu.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] KOM(2003) 510 galīgais COD 2003/0198.[2] Dokuments jāpārskata gadījumā, ja tiek pieņemts 2003. gada augusta priekšlikums.[3] Skatīt protokolu, kas integrē Šengenas acquis Eiropas Savienības sistēmā, kurš pievienots EK unES Līgumiem ar Amsterdamas Līgumu.[4] Komisijai tomēr bija novērotājas statuss Šengenas institūcijās.[5] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[6] OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.[7] OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.[8] OV C […], […], […]. lpp.[9] OV C […], […], […]. lpp.[10] OV C […], […], […]. lpp.[11] OV C […], […], […]. lpp.[12] OV L 138, 1.6.1999, 57. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2003/127/EK (OV L 10, 16.1.2004, 29. lpp.).[13] OV L […], […], […]. lpp.[14] OV L […], […], […]. lpp.[15] OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 871/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 29. lpp.) un Lēmumu 2005/211/TI (OV L 68, 15.3.2005., 44. lpp.).[16] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).[17] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.[18] OV L 370, 17.12.2004., 78. lpp.[19] OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0209

Priekšlikums Padomes regula (EK, Euratom), ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām.  /* COM/2007/0209 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 24.4.2007COM(2007) 209 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULA (EK, EURATOM),ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām.(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 4. pantu starpposma korekcija algām un pensijām saskaņā ar Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punktu, kas stājas spēkā 1. janvārī, tiek veikta, pamatojoties uz Eurostat sniegto informāciju, ja periodā no jūnija līdz decembrim ir būtiski mainījusies dzīves dārdzība, un ņemot vērā pirktspējas izmaiņu prognozi tekošā gada pārskata perioda laikā. Komisija nosūta priekšlikumus Padomei ne vēlāk kā aprīļa otrajā pusē. |120 | Vispārējais konteksts Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 6. pantu pielāgojumus veic visām vietām (ieskaitot Briseli), ja jutīguma robeža tiek sasniegta Briselē. Ja Briselē jutīguma robeža netiek sasniegta, koriģē tikai to vietu korekcijas koeficientus, kur minētā robeža ir pārsniegta. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 7. pantu korekcijas lielums ir Briseles starptautiskais indekss, ko vajadzības gadījumā reizina ar pusi no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir negatīvs. Ar specifisko rādītāju mēra dalībvalstu centrālo valsts pārvaldes iestāžu ierēdņu neto algu attīstību, neskaitot inflāciju. Eurostat noteicis šo rādītāju, pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas XI pielikuma 1. panta 4. punktā minētās 8 dalībvalstis. Ar Briseles starptautisko indeksu mēra Eiropas Kopienu ierēdņu dzīves dārdzības līmeņa izmaiņas Briselē. Eurostat ir noteicis šo indeksu, balstoties uz Beļģijas iestāžu sniegto informāciju. Korekcijas koeficienti ir attiecība starp attiecīgo ekonomisko paritāti un Civildienesta noteikumu 63. pantā noteikto maiņas kursu, ko reizina ar korekcijas vērtību, ja korekcijas robeža Briselē netiek sasniegta. Algu ekonomiskā paritāte rāda algu pirktspējas attiecību starp atsauces pilsētu Briseli un citām darba vietām. Eurostat ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestādēm. Pensiju ekonomiskā paritāte rāda pensiju pirktspējas attiecību starp atsauces valsti Beļģiju un citām dzīvesvietām. Eurostat ir aprēķinājis šo paritāti saskaņā ar valstu statistikas iestāžu datiem. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Šis priekšlikums ir papildinājums priekšlikumam, ko iesniedz katru gadu, lai pielāgotu algas un pensijas. |141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro |APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikuma elementi saskaņoti ar personāla pārstāvjiem atbilstīgi spēkā esošajām procedūrām. |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Priekšlikumā ņemti vērā pušu, ar kurām notikusi apspriešanās, sniegtie atzinumi. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un to izmantošana |229 | Neatkarīga eksperta atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums - Priekšlikumā paredzēts pielāgot algas un pensijas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. - Spēkā esošie tiesību akti neparedz alternatīvas. |PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 4. pantu ierosinātā pasākuma mērķis ir algu pielāgošana vietās, kurās ir būtiski mainījusies dzīves dārdzība. Dzīves dārdzības izmaiņas Briselē, ko aprēķina, izmantojot Briseles starptautisko indeksu periodam no iepriekšējā gada jūnija līdz decembrim, ir 0,3 %. Dzīves dārdzības attīstību atsauces periodā ārpus Beļģijas un Luksemburgas mēra ar netiešiem indeksiem, ko aprēķina Eurostat. Šie indeksi atbilst Briseles starptautiskā indeksa un ekonomiskās paritātes izmaiņu reizinājumam. Jutīguma robeža ir procentu likme, kas ir 7 % divpadsmit mēnešu periodam (3,5 % sešu mēnešu periodam). Netiešais indekss, ko piemēro algām, jutīguma robežu pārsniedz šādās valstīs vai vietās: - Igaunija 5,4 %. Netiešais indekss, ko piemēro pensijām, jutīguma robežu nepārsniedz nevienā valstī. Starpposma korekcija ir Briseles starptautiskais indekss, ko vajadzības gadījumā reizina ar pusi no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir negatīvs. Prognozētais specifiskais rādītājs ir -1,0 %, un tādējādi starpposma korekcija ir -0,2 %. Korekcijas koeficienti ir attiecība starp attiecīgo ekonomisko paritāti un maiņas kursu, ko reizina ar starpposma korekciju, ja korekcijas robeža Briselē netiek sasniegta. Šie korekcijas koeficenti stājas spēkā 1. janvārī. Taču valstīs vai vietās, kur netiešais indekss ir lielāks par 6,3 %, tie stājas spēkā 16. novembrī. Valstīs vai vietās, kur netiešais indekss ir lielāks par 12,6 %, tie stājas spēkā 1. novembrī. Līdz ar to no 2007. gada 1. janvāra korekcijas koeficients, ko piemēro algām valstīs vai vietās, kurās ir pārsniegta jutīguma robeža, ir: - Igaunija 83,4. Korekcijas koeficentus, ko piemēro pensijām un algas daļas pārvedumiem, nemaina. |310 | Juridiskais pamats Juridiskais pamats ir Civildienesta noteikumi un jo īpaši to XI pielikums. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums attiecas uz jomu, kas ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. |331 | - Civildienesta noteikumu XI pielikumā paredzēta Padomes regula. |332 | - Finansiālais slogs izriet tieši no Civildienesta noteikumos paredzētās korekcijas metodes piemērošanas. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti būtu neatbilstīgi turpmāk minēto iemeslu dēļ. - Civildienesta noteikumu XI pielikumā paredzēta Padomes regula. |IETEKME UZ BUDžETU |401 | Algu un pensiju pielāgošanas ietekme uz administratīvajiem izdevumiem un ieņēmumiem ir izklāstīta pielikumā finanšu pārskatā. |PriekšlikumsPADOMES REGULA (EK, EURATOM ),ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām.EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,ņemot vērā Protokolu par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību un jo īpaši tā 13. pantu,ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas paredzēta Padomes Regulā (EEK, Euratom , EOTK) Nr. 259/68[1], un jo īpaši Civildienesta noteikumu 63., 64., 65. un 82. pantu un VII, XI un XIII pielikumu, kā arī Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 20. panta pirmo daļu, 64. un 92. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Periodā no jūnija līdz decembrim Igaunijā bija būtisks dzīves dārdzības pieaugums, un tāpēc korekcijas koeficienti, ko piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, ir jākoriģē,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsNo 2007. gada 1. janvāra saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu turpmāk minētajās valstīs un vietās nodarbinātu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam piemēro šādus korekcijas koeficientus:- Igaunija 83,4.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPADOMES REGULA (EK, Euratom), ar ko pielāgo korekcijas koeficientus Eiropas Kopienu ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:Iespējams, attiecas uz visām jomām un darbībām.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuIzdevumi: XX.01.01.01 Komisija un 11. nodaļa Citas iestādes.Ieņēmumi: 400 – Nodokļu ieņēmumi no iestāžu locekļu, ierēdņu, citu darbinieku un pensijas saņēmēju algām un pabalstiem; 404 – Ieņēmumi no īpašā atskaitījuma, ko piemēro iestāžu locekļu, ierēdņu un pārējo nodarbināto darbinieku algām.3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsNenoteikts3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas)Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |XX.01.01.01 un 11. nodaļa | NCE | Nedif.[2] | NAV | NAV | NAV | Nr. [5] |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | Gads n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi[3] |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a |Maksājumu apropriācijas (MA) | b |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[4] |Tehniskais un administratīvais atbalsts – TAA (nedif.) | 8.2.4 | c |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas (SA) | a+c |Maksājumu apropriācijas (MA) | b+c |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[5] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | Nav pieejams |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6 | e |Kopējās orientējošās izmaksasKOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | Nav pieejams |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | 0,037 | Nav pieejams |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | Gads n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |…………………… | f |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuX Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[6] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumusX Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (līdz 1 ciparam aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasCivildienesta noteikumos noteikts pienākums.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaNepiemēro.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiNepiemēro.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[8].( Pārvalda centralizētiX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija: PMO( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu( Pārvalda dalīti vai decentralizēti( kopā ar dalībvalstīm( kopā ar trešām valstīm( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes: Aprēķina metode: korekcija = izpilde 2007. gadā x 5,4 %. Pasākums attiecas uz 17 personām Igaunijā.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaNepiemēro.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsNepiemēro.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Nepiemēro.6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsNovērtēšana ceturtā gada beigās, sākot no 2004. gada jūlija.7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMINepiemēro.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[10] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam[11] |Pārējais personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam[12] |KOPĀ |8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi8.2.3. Cilvēkresursu avoti (darbinieki, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi)Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi(XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) |Izpildaģentūras[13] |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |— iekšējais (intra muros) |— ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) |Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbiniekiVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantamVajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu.8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |XX 01 02 11 03 – Komitejas[14] |XX 01 02 11 04 – Pētījumi un apspriešanās |XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) |3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā[1] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. … (OV L .., …, ... lpp.).[2] Nediferencētas apropriācijas.[3] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[4] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[5] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[6] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[7] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[8] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[9] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[10] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[11] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[12] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[13] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[14] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.