				|

		52011PC0522

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par administratīvo sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu(IMI regula) /* COM/2011/0522 galīgā redakcija - 2011/0226 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
ES tiesību akti arvien biežāk paredz,
lai valsts pārvaldes iestādes, kas atbildīgas par ES
tiesību aktu piemērošanu dalībvalstī, sadarbotos ar
iestādēm citās dalībvalstīs. Lai palīdzētu
iestādēm pildīt savus uzdevumus, Eiropas Komisija ir
izstrādājusi un pilnveidojusi Iekšējā tirgus
informācijas sistēmu (IMI), kas ir vispārīga,
konkrētām vajadzībām pielāgojama
administratīvās sadarbības platforma un kas
dalībvalstīm kopš 2008. gada tiek piedāvāta kā
bezmaksas pakalpojums. Tajā reģistrētas vairāk nekā
6000 iestādes 27 dalībvalstīs un trīs EEZ valstīs, un
tā nodrošina ātru un drošu saziņas veidu pārrobežu
informācijas apmaiņai ar partneriestādēm, efektīvi
novēršot šķēršļus, ko rada dažādas valodas un
pārvaldes struktūras. Pašlaik IMI informācijas apmaiņai
tiek izmantota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/36/EK par
profesionālo kvalifikāciju atzīšanu[1]
(Profesionālo kvalifikāciju direktīva) un Eiropas Parlamenta un
Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par
pakalpojumiem iekšējā tirgū[2] (Pakalpojumu
direktīva). 2010. gadā, izmantojot IMI, notika 2000
informācijas apmaiņas.
Pārrobežu administratīvā
sadarbība bieži ietver ES iedzīvotāju personas datu
apstrādi un apmaiņu, kā to paredz Pakalpojumu direktīva un
Profesionālo kvalifikāciju direktīva. No likumdošanas
viedokļa IMI darbība pamatojas uz Komisijas lēmumu, komitoloģijas
lēmumu un Komisijas ieteikumu[3]. Par IMI turpmākas
paplašināšanas šķērsli kļuva tāda vienota juridiska
instrumenta trūkums, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un Padome un
būtu sistēmas darbības pamatā. IMI garantē augstu
tehnisko un procesuālo datu aizsardzības līmeni. Personas datu
apstrāde IMI salīdzinājumā ar citiem informācijas
apmaiņas veidiem, piemēram, pastu, tālruni, faksu vai e-pastu,
piedāvā ievērojami augstāku aizsardzības un
drošības līmeni, ko nodrošina daudzie procesuālie un tehniskie
privātumu uzlabojošie elementi, kas tika iekļauti sistēmā,
ievērojot integrēta privātuma principu. Turklāt datu
aizsardzības apsvērumi ir ņemti vērā sistēmas
ikdienas lietojumā un ir iekļauti materiālos IMI lietotāju
apmācībai.
Saskaņā ar Komisijas paziņojumu
“Ceļā uz aktu par vienoto tirgu” IMI paplašināšana
attiecībā uz citām nozarēm, “izveidojot patiesu
elektronisko tīklu tiešai Eiropas administrāciju saskarnei”, ir viens
no galvenajiem faktoriem vienotā tirgus labākas pārvaldības
veicināšanai[4]. Komisijas
paziņojumā[5] “Vienotā tirgus
labāka pārvaldība, palielinot administratīvo
sadarbību: Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI)
paplašināšanas un attīstības stratēģija” (IMI
stratēģijas paziņojums), kas pieņemts 2011. gada
21. februārī, ir izklāstīti IMI turpmākas
paplašināšanas plāni attiecībā uz citām ES
tiesību aktu jomām. Komisijas paziņojumā “Akts par vienoto
tirgu” uzsvērts, cik liela nozīme ir IMI sadarbības
stiprināšanā starp dalībniekiem, tostarp vietējā
līmenī, tādējādi sekmējot vienotā tirgus
labāku pārvaldību[6].
Minētā priekšlikuma mērķi ir
šādi:
(1)
izveidot stabilu tiesisko regulējumu IMI un
kopīgu noteikumu kopumu, lai nodrošinātu IMI efektīvu
funkcionēšanu,
(2)
nodrošināt vispusīgu datu
aizsardzības sistēmu, paredzot noteikumus personas datu
apstrādei IMI,
(3)
atvieglot IMI iespējamo turpmāko
paplašināšanu attiecībā uz jaunām ES tiesību aktu
jomām, un
(4)
precizēt dažādu IMI dalībnieku
funkcijas.
·
Vispārīgais konteksts
Komisija 2006. gada 14. augusta
Lēmumā C/2006/3606, 2007. gada 25. jūlija
Lēmumā C/2007/3514 un 2008. gada 14. maija Lēmumā
C/2008/1881 nolēma finansēt un izveidot Iekšējā tirgus
informācijas sistēmu kā vispārējas intereses projektu
saskaņā ar Viseiropas elektroniskās pārvaldības
pakalpojumu savietojamības nodrošināšanas valsts pārvaldes
iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC) programmu.
Turpmāko finansējumu nodrošināja ar Komisijas 2007. gada
25. jūlija Lēmumu C/2007/3514 par IDABC darba programmas ceturto
pārskatīšanu.
Komisijas Lēmumā 2008/49/EK noteica IMI dalībnieku
[iesaistīto personu] un lietotāju funkcijas, tiesības un
saistības, ņemot vērā ar 29. pantu izveidotās
darba grupas atzinumu[7]. Pēc lēmuma
pieņemšanas Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU)
pieņēma atzinumu[8], kurā aicināja
Eiropas Parlamentu un Padomi pieņemt juridisku instrumentu, ņemot
vērā iecerēto IMI paplašināšanu attiecībā uz
vēl citām iekšējā tirgus tiesību aktu jomām.
Kamēr vēl nebija pieņemts šāds
juridisks instruments, tika panākta vienošanās ievērot
pakāpenisku pieeju, tādējādi sākumā tiktu
pieņemtas pamatnostādnes IMI datu aizsardzības noteikumu
īstenošanai, kas izstrādātas ciešā sadarbībā ar
EDAU[9].
Komisija uzskatīja, ka minētā pakāpeniskā pieeja
izrādīsies efektīva augsta līmeņa tehniskai un procesuālai
datu aizsardzības nodrošināšanai IMI[10].
·
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma
jomā
Personas datu apstrāde IMI tiek aplūkota
Komisijas lēmumos un ieteikumā, kas uzskaitīti
3. zemsvītras piezīmē.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
·
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām
Pēdējā gada laikā dažādos
forumos Komisija informēja IMI ieinteresētās personas, tostarp nacionālos
IMI koordinatorus un iestādes, kas izmanto sistēmu, par tās
plāniem attiecībā uz IMI turpmāku paplašināšanu.
Saņemtās atbildes liecināja par vispārēju atbalstu
Komisijas nodomam ierosināt horizontālu juridisku instrumentu, kas
kliedētu jebkuras šaubas attiecībā uz noteikumu saistošo
raksturu personas datu apstrādei sistēmā.
Priekšlikuma sagatavošanas
sākotnējā posmā notika neoficiāla apspriešanās ar
EDAU, kā arī oficiālas apspriedes dienestu apspriešanās
laikā, un EDAU sniedza būtisku ieguldījumu.
·
Ietekmes novērtējums
Kā jau norādīts, ar minēto
priekšlikumu tiek konsolidēti pašreizējie IMI reglamentējošos
noteikumus vienotā horizontālā juridiski saistošā
instrumentā. Līdz ar to šajā posmā nav nepieciešams
apspriest citus politikas variantus. Turklāt minētais priekšlikums
neparedz ierobežojumus jebkuru turpmāku lēmumu pieņemšanai par
IMI iespējamo paplašināšanu attiecībā uz jaunām
Savienības tiesību jomām, gluži otrādi, tas atvieglos
šādu iespējamo paplašināšanu, jo nodrošinās stabilu tiesisko
regulējumu IMI funkcionēšanai un elastīgu procedūru
turpmāku paplašināšanās lēmumu pieņemšanai, kuru
pamatā būs iepriekš minētās IMI stratēģijas
paziņojumā noteiktie kritēriji. Šo iemeslu dēļ
priekšlikumam netika veikta ietekmes novērtējuma analīze.
Attiecībā uz jebkuriem turpmākiem lēmumiem, kas tiks
pieņemti saistībā ar IMI izmantošanas paplašināšanu
ārpus tām Savienības tiesību jomām, kurās to
pašreiz izmanto, būs jāsagatavo atbilstīgi ietekmes
novērtējumi.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·
Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Minētā priekšlikuma mērķis ir
uzlabot apstākļus iekšējā tirgus darbībai, nodrošinot
efektīvu un ērti lietojamu rīku, kas palīdzētu
praksē īstenot Savienības tiesību aktu noteikumus, kuri paredz
administratīvo sadarbību un informācijas apmaiņu.
Ierosinātā regula vienotā
juridiskā instrumentā arī nosaka galvenos datu aizsardzības
principus, tostarp datu subjektu tiesību aizsardzības, principus, kas
jāievēro, izmantojot IMI, tādējādi uzlabojot
pārredzamību un palielinot juridisko noteiktību. Saraksts,
kurā iekļautas Savienības aktu jomas, kurās pašlaik izmanto
IMI, ir dots I pielikumā. Iespējamās turpmākas
paplašināšanas jomas ir uzskaitītas II pielikumā. Procesuālie
un budžeta aspekti, kuru mērķis ir atvieglot IMI turpmāku paplašināšanu,
atbilst iepriekš minētajam paziņojumam par IMI stratēģiju.
·
Juridiskais pamats:
LESD 114. pants
·
Subsidiaritātes un proporcionalitātes
principi
Ņemot vērā to, ka IMI ir
centralizēts saziņas rīks, ko izstrādā un mitina
Komisija, ir jāizveido sistēmai piemērojami kopīgi
noteikumi un tie centralizēti jāievieš. IMI mērķus, proti, novērst
tādus šķēršļu pārrobežu sadarbībai kā valodas
barjeras, administratīvās un darba kultūra dažādība un
iedibinātu informācijas apmaiņas procedūru trūkums
dalībvalstis nevar sasniegt vienas pašas un ir nepieciešama
rīcība Eiropas Savienības līmenī. Šajā
priekšlikumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi
minēto mērķu sasniegšanai.
·
Juridisko instrumentu izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula
Ņemot vērā iepriekš minētos
mērķus, ir būtiski izveidot kopīgu noteikumu kopumu IMI
funkcionēšanas nodrošināšanai. To nevarētu sasniegt ar
direktīvu, kas savā būtībā ir saistoša tikai
attiecībā uz sasniedzamo rezultātu un valstu iestādēm
atstāj izvēles iespējas attiecībā uz formu un paņēmieniem.
Taču konkrētajā gadījumā ir precīzi
jādefinē tieši forma un paņēmieni
administratīvajai sadarbībai ar IMI starpniecību. Runājot
par līdzīgiem gadījumiem, var norādīt, ka regulas ir
izmantotas arī saistībā ar citām lielām IT sistēmām
ES līmenī, lai risinātu datu aizsardzības un citus
jautājumus[11]. Ierosinot aktu, ko
pieņem Komisija, nevis Eiropas Parlaments un Padome, piemēram,
Komisijas lēmumu, situācija daudz nemainītos un
neatrisinātu bažas saistībā ar iedzīvotāju tiesiskās
noteiktības nodrošināšanu, ko iepriekš paudis EDAU.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Tā kā IMI izmantošana
dalībvalstīm ir obligāta saskaņā ar Pakalpojumu
direktīvu un nesen pieņemto Direktīvu par pacientu tiesību
piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē[12],
jānodrošina, lai IMI turpinātu pastāvīgi darboties. Šā
iemesla dēļ, kā arī, lai sekmētu budžeta
efektīvāku pārvaldību un labāku kontroli, tiek
ierosināts, ka ar IMI saistītie izdevumi tiek pārgrupēti,
iekļaujot visas izmaksas vienā budžeta pozīcijā, par kuru
ir atbildīgs MARKT ĢD (12.02.01. Iekšējā tirgus
īstenošana un attīstība), kā paskaidrots pievienotajā
tiesību akta finanšu pārskatā.
Minētajam priekšlikumam nav ietekmes uz
budžetu un tas nepārsniedz jau paredzētās Komisijas
oficiāli plānotās izmaksas tuvākajos gados, kā
arī priekšlikums neskar lēmumus par daudzgadu finanšu shēmu
pēc 2013. gada.
5.           NEOBLIGĀTI ELEMENTI
·
Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātais tiesību akts ir par
jautājumu, kas skar Eiropas Ekonomikas zonu, un tādēļ tas
jāattiecina uz EEZ.
·
Sīkāks priekšlikuma skaidrojums
Juridiskā pamata izvēle
Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot
iekšējā tirgus darbības apstākļus, nodrošinot
efektīvu un ērti lietojamu rīku, kas palīdz īstenot
praksē tos Savienības aktu noteikumus, kuri paredz, ka dalībvalstīm
jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju un jāapmainās ar
informāciju (tostarp daudzos gadījumos ar personas datiem). Lai
nodrošinātu IMI efektīvu funkcionēšanu, saistībā ar
sistēmas pārvaldību un izmantošanu ir jānosaka
konkrēti kopīgi noteikumi. Tas ietver saistības iecelt vienu nacionālo
IMI koordinatoru katrā dalībvalstī (7. pants),
kompetentajām iestādēm noteiktās saistības
savlaicīgi sniegt pienācīgas atbildes (8. panta
1. punkts) un prasību, ka informāciju, kuras apmaiņa
notikusi ar IMI starpniecību, var izmantot par pierādījumu tāpat
kā līdzvērtīgu informāciju, kas iegūta tajā
pašā dalībvalstī (8. panta 2. punkts).
Vienlaikus IMI īstenošanas procesā
būtu jānodrošina augsts datu aizsardzības līmenis.
I nodaļa (Vispārīgie
noteikumi)
Vairāki Savienības aktu noteikumi paredz,
ka dalībvalstīm jāsadarbojas savā starpā un ar
Komisiju, apmainoties ar informāciju. Piemēram, Profesionālo
kvalifikāciju direktīva paredz administratīvo sadarbību un
konkrētas informācijas, tostarp personas datu, apmaiņu starp
dalībvalstu administrācijām. Kopš 2008. gada
dalībvalstis ir vienojušās izmantot IMI šādai sadarbībai un
informācijas apmaiņai attiecībā uz virkni profesiju, kuru
loks pakāpeniski ir paplašināts, lai aptvertu visas regulētās
profesijas. Pakalpojumu direktīva paredz savstarpējas
palīdzības saistības dalībvalstīm, tostarp
saistības sniegt informāciju elektroniskā veidā
(28. panta 6. punkts). Komisijas 2009. gada 2. oktobra
Lēmumā 2009/739/EK noteikti praktiski pasākumi informācijas
apmaiņai starp dalībvalstīm saskaņā ar Pakalpojumu
direktīvu.
Kopš 2011. gada 16. maija iestādes visā
Eiropas Savienībā, kuru kompetencē ietilpst jautājumi
saistībā ar darbā norīkotiem darba ņēmējiem,
var apmainīties ar informāciju, izmantojot IMI
izmēģinājuma režīmā[13]. Turklāt
nesen pieņemtā Direktīva par pacientu tiesību
piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē IMI izmantošanu
padara obligātu informācijas apmaiņai par veselības
aprūpes speciālistu prakses tiesībām[14].
Paziņojumam par IMI stratēģiju pievienotajā dokumentā
uzskaitītas vēl citas jomas, kurās būtu lietderīgi
izmantot IMI. Turklāt būtu jāizpēta sinerģija starp
IMI un citiem Komisijas lietotajiem IT rīkiem, tostarp problēmu
risināšanas jomā.
Regulas 1., 2. un 3. panta noteikumi
nosaka IMI mērķi un darbības jomu.
Ierosinātais
mehānisms IMI paplašināšanai attiecībā uz jauniem
Savienības aktiem (4. pants) ir ar mērķi vienlaikus nodrošināt
gan nākotnē nepieciešamo elastīgumu, gan augsta līmeņa
tiesisko noteiktību un pārredzamību, jo īpaši
attiecībā uz datu subjektiem. Tālab I pielikumā ir
norādīti Savienības akti, kuru noteikumus pašlaik iespējams
izpildīt, izmantojot IMI. II pielikumā uzskaitītas IMI turpmākas
paplašināšanas iespējamās jomas. Ņemot vērā
novērtējumu par tehnisko iespējamību, rentabilitāti,
lietošanas ērtumu un vispārējo ietekmi uz sistēmu, kā
arī iespējamā izmēģinājuma posma rezultātus,
Komisija pēc vajadzības tiks pilnvarota attiecīgi
atjaunināt I pielikumā minēto jomu sarakstu, pieņemot
deleģēto aktu.
II nodaļa (Ar IMI
saistītās funkcijas un pienākumi)
Šīs nodaļas noteikumiem ir būtiska
nozīme sistēmas efektīvas funkcionēšanas
nodrošināšanā (piem., nacionālā IMI koordinatora
(7. pants) un kompetento iestāžu (8. pants) funkcijas). Jo
īpaši nav pieļaujams, ka kompetentās iestādes apšauba no
citas dalībvalsts saņemtā dokumenta pierādījuma
vērtību vienīgi tāpēc, ka tas saņemts, izmantojot
IMI, un tas jāuzskata par līdzvērtīgu dalībvalstī
izdotiem dokumentiem. Noteikumos arī atspoguļots elastīgums, ar
kādu dalībvalstis IMI var piešķirt sistēmā
dažādas funkcijas atbilstīgi to valsts pārvaldes
struktūrai.
Regulas 9. pantā precizēta
Komisijas loma. Attiecībā uz administratīvās
sadarbības veidiem, ko pašlaik aptver IMI, Komisijas loma aprobežojas ar programmatūras
un IT infrastruktūras drošības, pieejamības, uzturēšanas un
attīstības nodrošināšanu IMI vajadzībām. Tomēr
Komisija varētu arī aktīvi iesaistīties IMI
darbplūsmās, piemēram, paziņošanas procedūrās, balstoties
uz tiesību normām vai citiem mehānismiem, kas pamato IMI izmantošanu
attiecīgajā iekšējā tirgus jomā.
Regulas 10. panta “Piekļuves
tiesības” noteikumiem ir izšķirīga nozīme, lai
nodrošinātu sistēmā apstrādāto personas datu
efektīvu aizsardzību. Konkrētāk, tajā skaidri
norādīts, ka piekļūt IMI apstrādātajiem personas
datiem var tikai tie IMI lietotāji, kuri piedalās
attiecīgajā procedūrā.
III nodaļa (Datu apstrāde un
drošība)
Personas datu apstrāde ar IMI
starpniecību arī turpmāk balstīsies uz iepriekš
definētām darbplūsmām, standarta jautājumu kopumiem un
citām procedūrām (12. pants). Tas dot papildu pārredzamības
garantiju datu subjektiem.
Personas dati, kas apstrādāti,
izmantojot IMI, nedrīkst būt pieejami ilgāk, nekā tas ir
nepieciešams. Tādēļ ir svarīgi noteikt ilgākos
saglabāšanas laikposmus, pēc kuru beigām dati būtu
jābloķē, t.i., jāpadara nepieejami IMI lietotājiem,
izmantojot parasto saskarni, un tad automātiski dzēšami no
sistēmas ne vēlāk kā piecus gadus pēc
administratīvās sadarbības procedūras beigām
(13. pants). Datu bloķēšanas iespēja pēc 18 mēnešiem,
nevis tūlītēja dzēšana, ir vēlamāka, lai
nodrošinātu, ka datu subjekti var pilnībā izmantot savas
tiesības, piemēram, iegūt pierādījumu, ka
informācijas apmaiņa, izmantojot IMI, notikusi, lai
apstrīdētu lēmumu, kas pieņemts, pamatojoties uz šādas
apmaiņas rezultātā iegūtu informāciju. Šī pieeja
arī atbilst Tiesas nolēmumam Lietā C-553/07 Rijkeboer.
Jābūt iespējamai IMI lietotāju
(piemēram, tādu valstu pārvaldes iestāžu darbinieki, kas
izmanto IMI) personas datu apstrādei ar IMI funkcionēšanu
saistītos nolūkos, piemēram, lai IMI koordinatori un Komisija
varētu nodrošināt sistēmas pareizu funkcionēšanu vai
apsekojumos apkopot informāciju par administratīvo sadarbību
iekšējā tirgū (14. pants).
Regulas 15. pantā norādīts, ka
jau tagad saskaņā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu
un Pakalpojumu direktīvu IMI tiek izmantots sensitīvu datu
apmaiņai, tostarp, piemēram, informācijas apmaiņai par
disciplinārām sankcijām vai kriminālsodiem.
Ir svarīgi precizēt, ka, tā kā
Komisija centralizēti izstrādā, uztur un mitina IMI, tad piemērojamie
datu drošības noteikumi ir Regulas (EK) Nr. 45/2001 noteikumi
(16. pants).
IV nodaļa (Datu subjektu
tiesības un pārraudzība)
Ņemot vērā, ka IMI izmanto
ļoti dažādas kompetentās iestādes (kopš 2011. gada
marta vairāk nekā 6000) un atšķirīgos apstākļus
un kontekstus, kādos IMI turpmāk var tikt izmantots,
ierosinātajā regulā nav iespējams paredzēt visiem
vienādi piemērojamu risinājumu datu subjektu tiesību
izmantošanai. Faktiski kompetento iestāžu saistības ir ietvertas
valstu tiesību aktos par datu aizsardzību, savukārt 15. un
16. pants aptver konkrēti ar IMI saistītus jautājumus
(piemēram, datu bloķēšana), kā arī Komisijas
saistības. Svarīgi ir arī nodrošināt pārredzamību
datu subjektiem visos gadījumos, kad to tiesību izmantošanu IMI
kontekstā ierobežo valstu tiesību akti (19. pants).
Koordinētas uzraudzības noteikumos
ņemts vērā VIS un SIS II Regulās[15]
noteiktais modelis (20. pants).
V nodaļa (IMI
ģeogrāfiskais aptvērums)
IMI juridiskais instruments nodrošina pietiekamu
elastību, lai varētu ņemt vērā nākotnē
iespējamās pārmaiņas saistībā ar sistēmas izmantošanu,
tostarp trešo valstu iespējamo iesaistīšanos informācijas
apmaiņas procesā atsevišķās jomās (22. pants) vai
sistēmas izmantošanu tikai valstu līmenī (21. pants), par
ko dažas dalībvalstis jau ir izrādījušas interesi. Visos
šādos gadījumos turpina piemērot personas datu aizsardzības
garantijas.
VI nodaļa (Nobeiguma noteikumi)
Lai būtu iespējama IMI
paplašināšana attiecībā uz citiem Savienības aktiem,
Komisija tiks pilnvarota atjaunināt I pielikumā iekļauto to noteikumu
sarakstu, kuru īstenošanai jau izmanto IMI; II pielikumā
iekļauti vēl citi noteikumi.
Komisija uzņemas regulāri sagatavot
ziņojumus par IMI funkcionēšanu, cita starpā balstoties uz
statistikas informāciju, kas izgūta no sistēmas un ko
attiecīgajos gadījumos pēc pieprasījuma sniegušas
dalībvalstis (26. pants).
2011/0226 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par administratīvo sadarbību,
izmantojot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu
(IMI regula)
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu [16],
ņemot vērā Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāja atzinumu,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Lai būtu iespējams piemērot
atsevišķus Savienības aktus, kas reglamentē preču,
pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu
pārvietošanos iekšējā tirgū, ir nepieciešams dalībvalstīm
sadarboties savā starpā un ar Komisiju un apmainīties ar
informāciju. Tā kā šajos aktos bieži vien nav norādīta
konkrēta kārtība šādas informācijas apmaiņas īstenošanai
praksē, ir jānosaka atbilstīgi praktiski pasākumi.
(2)
Iekšējā tirgus informācijas
sistēma (turpmāk “IMI”) ir tīmekļa lietojumprogramma, kas
pieejama, lietojot internetu, un ko izstrādājusi Eiropas Komisija
sadarbībā ar dalībvalstīm, lai palīdzētu tām
praksē īstenot Savienības aktos paredzētas informācijas
apmaiņas prasības, nodrošinot centralizētu saziņas mehānismu
pārrobežu informācijas apmaiņas veicināšanai un
savstarpējas palīdzības sniegšanai. IMI jo īpaši
palīdz kompetentajām iestādēm noskaidrot, kāda ir
līdzvērtīgā iestāde citā dalībvalstī,
pārvaldīt informācijas, tostarp personas datu, apmaiņu,
izmantojot vienkāršas un vienotas procedūras, kā arī
novērst valodas barjeras, izmantojot iepriekš definētas un iepriekš
tulkotas darbplūsmas.
(3)
IMI mērķis būtu uzlabot
iekšējā tirgus darbību, nodrošinot efektīvu, lietošanai
ērtu rīku administratīvās sadarbības īstenošanai
starp dalībvalstīm un Komisiju, tādējādi atvieglojot šīs
regulas pielikumos norādīto Savienības aktu piemērošanu.
(4)
Komisijas paziņojumā[17]
“Vienotā tirgus labāka pārvaldība, palielinot administratīvo
sadarbību: Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI)
paplašināšanas un attīstības stratēģija”
izklāstīti plāni IMI iespējamai paplašināšanai
attiecībā uz citiem Savienības aktiem. Komisijas
paziņojumā “Akts par vienoto tirgu” uzsvērts, cik liela
nozīme būtu IMI sadarbības stiprināšanā starp
iesaistītajām personām, tostarp vietējā
līmenī, tādējādi sekmējot vienotā tirgus
labāku pārvaldību[18]. Tādēļ būtu
jānosaka stabils tiesiskais regulējums IMI un vienotu noteikumu
kopums, kas nodrošinātu sistēmas efektīvu funkcionēšanu.
(5)
Ja Savienības akta noteikumu piemērošana
paredz, ka dalībvalstīm ir jāapmainās ar personas datiem, un
šādas apstrādes nolūku, šādi noteikumi būtu jāuzskata
par pienācīgu juridisko pamatu personas datu apstrādei, ievērojot
Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. un 52. panta nosacījumus.
IMI primāri ir uzskatāms par rīku, ko izmanto informācijas
(tostarp personas datu) apmaiņai, kas pretējā gadījumā
tiktu veikta, izmantojot citus sakaru līdzekļus, piemēram, pasta
pakalpojumus, faksu vai elektronisko pastu, pamatojoties uz juridiskām
saistībām, kas dalībvalstu iestādēm un
struktūrām noteiktas Savienības aktos.
(6)
Ievērojot integrēta privātuma
principu, IMI izstrādē ir ņemtas vērā prasības
datu aizsardzības tiesību aktos, un kopš pirmsākumiem sistēma
atbilst datu aizsardzības vajadzībām, jo īpaši
tādēļ, ka ir noteikti ierobežojumi piekļuvei tiem personas
datiem, kuru apmaiņa notiek sistēmā. Tādēļ IMI
salīdzinājumā ar citiem informācijas apmaiņas veidiem,
piemēram, pasta pakalpojumiem, tālruni, faksu vai e-pastu,
piedāvā ievērojami augstāku aizsardzības un
drošības līmeni.
(7)
Administratīvai sadarbībai elektroniskā
veidā starp dalībvalstīm vai dalībvalstīm un Komisiju vajadzētu
atbilst noteikumiem par personas datu aizsardzību, kas paredzēti Eiropas
Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā
95/46/EK par personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu
apriti[19] un Eiropas Parlamenta un
Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par
fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu
apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par
šādu datu brīvu apriti[20].
(8)
Lai nodrošinātu pārredzamību, jo
īpaši attiecībā uz datu subjektiem, šīs regulas
I pielikumā būtu jāuzskaita tie Savienības akti, kuru
īstenošanai jāizmanto IMI. Iespējamās turpmākas
paplašināšanas jomas būtu jānorāda II pielikumā. Ir
lietderīgi II pielikumā norādīt to Savienības
aktu kopumu, attiecībā uz kuriem ir jānovērtē
tehniskās īstenošanas iespējas, rentabilitāte, lietošanas
ērtums un vispārējā ietekme uz sistēmu, pirms tiek
pieņemts lēmums par IMI izmantošanu šādu tiesību aktu
īstenošanai.
(9)
Šīs regulas noteikumi nedrīkstētu
liegt dalībvalstīm un Komisijai pieņemt lēmumus par tādas
informācijas apmaiņu, izmantojot IMI, kas neietver personas datu
apstrādi.
(10)
Ar šo regulu būtu jāparedz noteikumi IMI
izmantošanai administratīvās sadarbības mērķiem, kas
cita starpā var ietvert individuālu informācijas apmaiņu,
paziņošanas procedūras, brīdinājuma mehānismus,
savstarpējas palīdzības pasākumus un problēmu
risināšanu.
(11)
Dalībvalstīm būtu jāspēj
ar IMI saistītās funkcijas un pienākumus pielāgot savas
valsts iekšējo pārvaldes struktūru vajadzībām vai
ņemt vērā konkrētai IMI darbplūsmai
raksturīgās vajadzības. IMI koordinatoru uzdevumus var veikt
viens vai vairāki deleģētie IMI koordinatori, darbodamies vieni
paši vai kopā ar citiem, attiecībā uz konkrētu
iekšējā tirgus jomu, administratīvo teritoriju,
ģeogrāfisko reģionu vai atkarībā no citiem
kritērijiem.
(12)
Lai gan IMI būtībā ir saziņas rīks,
kas paredzēts valsts pārvaldes iestāžu lietošanai un nav
pieejams plašai sabiedrībai, var būt nepieciešams izstrādāt
tehniskos līdzekļus, lai citi interesenti, piemēram,
iedzīvotāji, uzņēmumi un organizācijas, varētu sazināties
ar kompetentajām iestādēm, lai sniegtu informāciju,
iegūtu datus vai izmantotu savas kā datu subjekta tiesības.
Šādiem tehniskiem līdzekļiem vajadzētu ietvert
atbilstīgus datu aizsardzības drošības elementus.
(13)
Informācijas apmaiņa, izmantojot IMI,
izriet no dalībvalstu iestādēm noteiktajām juridiskajām
saistībām sniegt savstarpēju palīdzību.
Iekšējā tirgus netraucētas darbības nodrošināšanai
kompetentā iestāde, kas, izmantojot IMI, saņēmusi
informāciju no citas dalībvalsts, nedrīkstētu apšaubīt
informācijas pierādījuma vērtību
administratīvajās lietās vienīgi uz tā pamata, ka
tā sagatavota citā dalībvalstī vai saņemta
elektroniskā veidā, un iestādei tā būtu jāuzskata
par līdzvērtīgu dokumentiem, kas izdoti attiecīgajā
dalībvalstī.
(14)
Augsta datu aizsardzības līmeņa
garantēšanai būtu jānosaka maksimālie personas datu
glabāšanas termiņi IMI. Tomēr šiem laikposmiem ir
jābūt arī pietiekami ilgiem, lai datu subjektiem ļautu
pilnībā izmantot savas tiesības, piemēram, lai
apstrīdētu lēmumu, iegūt pierādījumu, ka
informācijas apmaiņa ir notikusi.
(15)
Jābūt iespējai IMI lietotāju
vārdus un uzvārdus, kā arī kontaktinformāciju
apstrādāt ar šīs regulas mērķiem saderīgos
nolūkos, proti, sistēmas izmantošana būtu jāpārrauga
IMI koordinatoriem un Komisijai, būtu jāorganizē saziņas,
apmācību un informētības paaugstināšanas iniciatīvas
un jāapkopo informācija par administratīvo sadarbību vai
savstarpējas palīdzības sniegšanu iekšējā tirgū.
(16)
Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam būtu jāpārrauga un jānodrošina
šīs regulas noteikumu, tostarp attiecīgo noteikumu par datu
drošību, piemērošana.
(17)
Datu subjektiem būtu jāsaņem
informācija par savu personas datu apstrādi IMI un par to, ka tiem ir
tiesības piekļūt datiem, kas uz viņiem attiecas, kā
arī par tiesībām pieprasīt koriģēt
neprecīzus datus un dzēst nelikumīgi apstrādātus datus
saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, ar kuriem ievieš
Direktīvu 95/46/EK.
(18)
Administratīvās sadarbības
procedūras, kuras nodrošina IMI, būtu jāatvieglo, izmantojot
iepriekš definētas darbplūsmas, standarta jautājumu kopumus un veidlapas,
kurus šim mērķim izstrādājusi Komisija, tās pēc
vajadzības papildinot ar pievienotām datnēm un brīvā
teksta ievades iespējām. Lai nodrošinātu pienācīgu
pārredzamību datu subjektiem, iepriekš definētas
darbplūsmas un veidlapas, kā arī citi elementi, kas
saistīti ar administratīvās sadarbības procedūrām
IMI, būtu jādara publiski pieejami.
(19)
Ja dalībvalstis saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 13. pantu piemēro jebkādus ierobežojumus
vai izņēmumus attiecībā uz datu subjektu
tiesībām, informācija par šādiem ierobežojumiem vai
izņēmumiem būtu jāpadara publiski pieejama, lai
nodrošinātu pilnīgu pārredzamību datu subjektiem.
Šādiem izņēmumiem vai ierobežojumiem vajadzētu būt
nepieciešamiem un samērīgiem ar paredzēto nolūku, un uz
tiem jāattiecina pienācīgas drošības garantijas.
(20)
Komisijas 2007. gada 12. decembra
Lēmums 2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas
sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu
aizsardzību būtu jāatceļ[21]. Komisijas
2009. gada 2. oktobra Lēmums 2009/739/EK, ar ko nosaka praktisko
kārtību informācijas elektroniskai apmaiņai starp
dalībvalstīm saskaņā ar VI nodaļu Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/123/EK par pakalpojumiem
iekšējā tirgū[22] būtu
jāpiemēro arī turpmāk attiecībā uz
informācijas apmaiņu saskaņā ar Direktīvu 2006/123/EK
par pakalpojumiem iekšējā tirgū[23].
(21)
Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt
deleģētos aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu attiecībā
uz Savienības aktiem, tostarp II pielikumā uzskaitītajiem
aktiem, kuru noteikumus par administratīvo sadarbību un
informācijas apmaiņu var izpildīt, izmantojot IMI,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I nodaļa
VISPĀRĪGIE
NOTEIKUMI
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz noteikumus
Iekšējā tirgus informācijas sistēmas, turpmāk “IMI”,
izmantošanai administratīvajā sadarbībā, tostarp personas
datu apstrādē, starp dalībvalstu kompetentajām
iestādēm un Komisiju.
2. pants
Iekšējā
tirgus informācijas sistēmas izveide
Ar šo tiek izveidota Iekšējā tirgus
informācijas sistēma.
3. pants
Darbības
joma
IMI izmanto tādas informācijas
apmaiņai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un
Komisiju, kas nepieciešama ar iekšējo tirgu saistīto tiesību
aktu īstenošanai, kuri paredz administratīvo sadarbību, tostarp
personas datu apstrādi, starp dalībvalstīm vai
dalībvalstīm un Komisiju. Ar iekšējo tirgu saistītie
tiesību akti norādīti I pielikumā.
4. pants
IMI pilnveidošana
1.
Attiecībā uz šīs regulas
II pielikumā uzskaitītajiem tiesību aktiem Komisija var
pieņemt lēmumu par IMI izmantošanu, ņemot vērā
tādus kritērijus kā tehniskā iespējamība,
rentabilitāte, lietošanas ērtums un vispārējā ietekme
uz sistēmu. Šādos gadījumos Komisija ir pilnvarota minētos tiesību
aktus iekļaut I pielikumā, ievērojot 23. pantā
minēto procedūru.
2.
Pirms deleģētā akta pieņemšanas
var paredzēt ierobežota ilguma izmēģinājuma posmu
(izmēģinājuma projektu), kas aptver vairākas vai visas
dalībvalstis.
5. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro
Direktīvas 95/46/EK un Regulas (EK) Nr. 45/2001 definīcijas.
Papildus piemēro arī šādas
definīcijas:
(a)
“Iekšējā tirgus informācijas
sistēma” (IMI) ir elektronisks rīks, ko nodrošina Eiropas Komisija,
lai atvieglotu administratīvo sadarbību starp valstu pārvaldes
iestādēm un Komisiju;
(b)
“administratīvā sadarbība” ir cieša
sadarbība starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un
Komisiju, ko īsteno, apmainoties ar informāciju, tostarp
paziņojumiem, vai sniedzot savstarpēju palīdzību, tostarp
problēmu risināšanā, lai nodrošinātu efektīvāku
Savienības tiesību aktu piemērošanu;
(c)
“iekšējā tirgus joma” ir
iekšējā tirgus leģislatīvā vai funkcionālā
joma Līguma 26. panta 2. punkta nozīmē, kurā tiek
izmantota IMI saskaņā ar 3. pantu;
(d)
“administratīvās sadarbības
procedūra” ir iepriekš definēta darbplūsma, kas ietverta IMI un
kas dod iespēju IMI dalībniekiem strukturētā veidā
savstarpēji sazināties un sadarboties;
(e)
“kompetentā iestāde” ir jebkura
struktūra, kas izveidota valsts, reģionālā vai
vietējā līmenī un kuras konkrētie pienākumi ir
saistīti ar valsts vai Savienības tiesību aktu piemērošanu
vienā vai vairākās iekšējā tirgus jomās, un kuru
reģistrāciju IMI ir apstiprinājis IMI koordinators;
(f)
“IMI koordinators” ir dalībvalstu iecelta
iestāde atbalsta uzdevumu veikšanai, kas nepieciešami IMI efektīvas
funkcionēšanas nodrošināšanai saskaņā ar šo regulu;
(g)
“IMI lietotājs” ir fiziska persona, kas
strādā kompetentās iestādes, IMI koordinatora vai Komisijas
uzraudzībā un kas reģistrējusies IMI to vārdā;
(h)
“IMI dalībnieki” ir kompetentās
iestādes, IMI koordinatori un Komisija;
(i)
“ārējie dalībnieki” ir fiziskas vai
juridiskas personas, kas nav IMI lietotāji un kas var izmantot IMI,
lietojot tehniskus līdzekļus un saskaņā ar šim mērķim
paredzētu konkrētu iepriekš definētu darbplūsmu;
(j)
“bloķēšana” ir tehnisku
līdzekļu piemērošana, kuras rezultātā IMI
lietotājiem, izmantojot parastu lietojumprogrammas saskarni, vairs nav
pieejami personas dati.
II nodaļa
AR IMI
SAISTĪTĀS FUNKCIJAS UN PIENĀKUMI
6. pants
Vispārējais
mērķis
IMI dalībnieki apmainās ar personas
datiem un apstrādā tos tikai tiem mērķiem, kas
definēti I pielikumā minētajā attiecīgajā
juridiskajā pamatā.
7. pants
IMI
koordinatori
1.
Katra dalībvalsts ieceļ vienu nacionālo
IMI koordinatoru, kura uzdevumos ietilpst:
(a)
reģistrēt IMI koordinatorus un
kompetentās iestādes vai apstiprināt to reģistrāciju;
(b)
būt par galveno kontaktpunktu jautājumos,
kas saistīti ar IMI izmantošanu, un par Komisijas starpnieku, tostarp
aspektos, kas saistīti ar personas datu aizsardzību;
(c)
nodrošināt kompetentajām
iestādēm un IMI lietotājiem informāciju, apmācību
un atbalstu, tostarp tehnisko atbalstu;
(d)
nodrošināt sistēmas efektīvu
funkcionēšanu, tostarp kompetento iestāžu savlaicīgu un
pienācīgu atbilžu sniegšanu uz administratīvās
sadarbības pieprasījumiem.
2.
Katra dalībvalsts var papildus iecelt vienu
vai vairākus IMI koordinatorus, lai veiktu vienu vai vairākus
iepriekš minētos uzdevumus, atbilstīgi tās iekšējai
pārvaldes struktūrai.
3.
Dalībvalstis informē Komisiju par IMI
koordinatoriem, kas iecelti saskaņā ar 1. un 2. punktu, un
uzdevumiem, kas tiem uzticēti. Komisija šo informāciju nodod pārējām
dalībvalstīm.
4.
Dalībvalstis nodrošina, ka IMI koordinatoriem
ir pieejami piemēroti resursi savu pienākumu pildīšanai saskaņā
ar šo regulu.
5.
Jebkurš IMI koordinators var darboties kā
kompetentā iestāde. Tādā gadījumā IMI
koordinatoram ir tādas pašas piekļuves tiesības kā
kompetentajai iestādei. Jebkurš IMI koordinators ir par datu apstrādi
atbildīgā persona attiecībā uz savām datu
apstrādes darbībām, kuras tas veic kā IMI lietotājs.
8. pants
Kompetentās
iestādes
1.
Kompetentās iestādes, sadarbībā
izmantodamas IMI, nodrošina, ka pienācīga atbilde tiek sniegta
pēc iespējas īsākā laikposmā vai
termiņā, kas noteikts piemērojamajā Savienības
aktā, darbodamās ar IMI lietotāju starpniecību saskaņā
ar administratīvās sadarbības procedūrām.
2.
Kompetentās iestādes par
pierādījumu var izmantot visu informāciju, dokumentus, konstatējumus,
paziņojumus, apliecinātas kopijas vai izmeklēšanas materiālus,
kas saņemti, izmantojot IMI, uz tāda paša pamata kā
līdzvērtīgus dokumentus, kas iegūti savā valstī tādiem
mērķiem, kas ir saderīgi ar mērķi, kādam dati
sākotnēji ir iegūti.
3.
Katra kompetentā iestāde ir par datu
apstrādi atbildīgā persona attiecībā uz savām
datu apstrādes darbībām, kuras veic IMI lietotājs tās
pakļautībā, un nodrošina, ka datu subjekti nepieciešamības
gadījumā var izmantot savas tiesības saskaņā ar
III un IV nodaļu.
4.
Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentajām
iestādēm pieejami piemēroti resursi savu pienākumu
pildīšanai saskaņā ar šo regulu.
9. pants
Komisija
1.
Komisija nodrošina programmatūras un IT
infrastruktūras drošību, pieejamību, uzturēšanu un
izstrādi IMI vajadzībām. Tā nodrošina daudzvalodu
sistēmu, apmācību — sadarbībā ar dalībvalstīm —,
kā arī palīdzības dienestu, kas palīdz
dalībvalstīm IMI izmantošanā.
2.
Komisija var piedalīties
administratīvās sadarbības procedūrās, kas ietver
personas datu apstrādi, ja to paredz I pielikumā
norādīts Savienības akts.
3.
Komisija reģistrē nacionālos IMI
koordinatorus un piešķir tiem piekļuvi IMI.
4.
Komisija veic personas datu apstrādi IMI
šajā regulā noteiktajos gadījumos.
5.
Lai veiktu šajā pantā minētos
uzdevumus un sagatavotu ziņojumus un statistiku, Komisijai ir
piekļuve nepieciešamajai informācijai saistībā IMI
veiktajām apstrādes darbībām.
10. pants
IMI dalībnieku un lietotāju piekļuves tiesības
1.
Piekļuve IMI ir tikai tiem IMI
lietotājiem, kas ir atbilstīgi pilnvaroti un darbojas IMI dalībnieka
vārdā.
2.
Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju ieceļ
IMI koordinatorus un kompetentās iestādes un nosaka to
kompetencē ietilpstošās iekšējā tirgus jomas.
3.
Katrs IMI dalībnieks pēc
nepieciešamības saviem IMI lietotājiem piešķir vai atceļ
attiecīgās piekļuves tiesības attiecībā uz to kompetencē
esošām iekšējā tirgus jomām.
4.
Tiek ieviesti attiecīgi tehniskie
līdzekļi, lai nodrošinātu, ka IMI lietotāji IMI sistēmā
apstrādātajiem personas datiem var piekļūt, tikai
pamatojoties uz vajadzību pēc informācijas un tikai tās
iekšējā tirgus jomas vai jomu ietvaros, attiecībā uz kuru(-ām)
tiem ir piešķirtas piekļuves tiesības saskaņā ar
3. punktu.
5.
Ja vien tiesību aktā nav
nepārprotami noteikts citādi, personas datus, kas
apstrādāti IMI sistēmā konkrētam mērķim, ir
aizliegts izmantot veidā, kas nav saderīgs ar sākotnējo
mērķi.
6.
Ja administratīvās sadarbības
procedūra ietver personas datu apstrādi, piekļuve šādiem
personas datiem ir tikai tiem IMI lietotājiem, kas piedalās šajā
procedūrā.
7.
Ārējie dalībnieki var izmantot IMI,
lietojot šim mērķim paredzētos tehniskos līdzekļus, ja
tas nepieciešams, lai atvieglotu administratīvo sadarbību starp
dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai lai izmantotu savas
datu subjektu tiesības, vai citos gadījumos, kad to paredz Savienības
akti.
11. pants
Konfidencialitāte
1.
Katra dalībvalsts saviem IMI dalībniekiem
un IMI lietotājiem piemēro noteikumus par
dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas prasības par
konfidencialitāti saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
2.
IMI dalībnieki nodrošina, ka IMI
lietotāji, kas darbojas to pakļautībā, ievēro citu IMI
dalībnieku pieprasījumus ievērot konfidencialitāti attiecībā
uz informāciju, kuras apmaiņa notikusi IMI sistēmā.
12. pants
Administratīvās
sadarbības procedūras
IMI pamatā
ir administratīvās sadarbības procedūras, kuras šim
nolūkam Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm
ir izstrādājusi un atjauninājusi.
III nodaļa
DATU
APSTRĀDE UN DROŠĪBA
13. pants
Personas
datu saglabāšana
1.
IMI apstrādātos personas datus bloķē
ne vēlāk kā astoņpadsmit mēnešus pēc
administratīvās sadarbības procedūras oficiālas
pabeigšanas, izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde
konkrētā gadījumā ir nepārprotami pieprasījusi
bloķēšanu pirms šā laikposma.
2.
Ja administratīvās sadarbības
procedūra IMI paredz izveidot informācijas repozitoriju, kuru IMI
dalībnieki var izmantot turpmākai atsaucei, šajā repozitorijā
iekļautos personas datus var apstrādāt tik ilgi, cik tas šādam
mērķim nepieciešams vai nu ar datu subjekta piekrišanu, vai
gadījumos, kad tas ir nepieciešams, lai izpildītu Savienības
akta prasības.
3.
Personas datus, kas bloķēti
saskaņā ar šo pantu, var — izņemot to glabāšanu —
apstrādāt tikai tālab, lai iegūtu pierādījumu par
informācijas apmaiņu, izmantojot IMI, vai ar datu subjekta
piekrišanu.
4.
Bloķētos datus automātiski dzēš
piecus gadus pēc administratīvās sadarbības procedūras
pabeigšanas.
5.
Komisija ar tehniskiem līdzekļiem
nodrošina personas datu bloķēšanu un dzēšanu, kā arī
to izguvi saskaņā ar 3. punktu.
14. pants
IMI
lietotāju personas datu saglabāšana
1.
Atkāpjoties no 13. panta noteikumiem, IMI
lietotāju personas datu saglabāšanai piemēro 2. un 3. punktu.
2.
Ar IMI lietotājiem saistītos personas
datus glabā IMI tik ilgi, kamēr tie ir IMI lietotāji, un šos datus
var apstrādāt nolūkā, kas ir saderīgs ar šīs
regulas mērķiem.
Šie personas dati ietver pilnu vārdu un
uzvārdu, kā arī visus elektroniskos un citus saziņas
līdzekļus, kas nepieciešami šīs regulas nolūkā.
3.
Ja fiziska persona vairs nav IMI lietotājs, ar
šo lietotāju saistītos personas datus ar tehniskiem
līdzekļiem bloķē uz pieciem gadiem. Datus
apstrādā — izņemot to glabāšanu — tikai ar
mērķi iegūt pierādījumu par informācijas
apmaiņu, izmantojot IMI, un dzēš pēc pieciem gadiem.
15. pants
Īpašu
kategoriju datu apstrāde
1.
Īpašu kategoriju datu apstrāde, kas
minēta Direktīvas 95/46/EK 8. panta 1. punktā un
Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta 1. punktā, izmantojot
IMI, ir atļauta, tikai pamatojoties uz īpašiem direktīvas
8. panta 2. punktā un regulas 10. panta 2. punktā
minētiem noteikumiem un ar pienācīgām drošības
garantijām, lai aizsargātu to personu tiesības, kuru personas
dati tiek apstrādāti.
2.
IMI var izmantot tādu datu apstrādei, kas
saistīti ar pārkāpumiem, sodāmību vai drošības
pasākumiem, kuri minēti Direktīvas 95/46/EK 8. panta
5. punktā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta
5. punktā, ieskaitot informāciju par disciplinārām vai
administratīvām sankcijām vai kriminālsodiem vai citu
informāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu fiziskas vai
juridiskas personas labo reputāciju, ja šādu datu apstrāde
paredzēta Savienības aktā, pamatojoties uz kuru veic
apstrādi, vai ar datu subjekta nepārprotamu piekrišanu,
piemērojot pienācīgas specifiskas drošības garantijas.
16. pants
Drošība
1.
Personas datu apstrāde saskaņā ar šo
regulu atbilst noteikumiem par datu drošību, ko Komisija
pieņēmusi, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 45/2001
22. pantu.
2.
Komisija ievieš nepieciešamos pasākumus, lai
nodrošinātu IMI apstrādāto personas datu drošību, tostarp
atbilstīgu datu piekļuves kontroli un drošības plānu, kas tiek
atjaunināts.
3.
Komisija nodrošina, ka drošības incidenta
gadījumā ir iespējams pārbaudīt, kādi personas
dati ir tikuši apstrādāti IMI, kad tie ir apstrādāti, kas
un kādam mērķim tos apstrādājis.
IV nodaļa
DATU
SUBJEKTU TIESĪBAS UN UZRAUDZĪBA
17. pants
Informācija
datu subjektiem un pārredzamība
1.
IMI dalībnieki nodrošina, ka datu subjekti
tiek informēti par savu personas datu apstrādi IMI un ka tiem ir
piekļuve paziņojumam par privātumu, kurā izskaidrotas
viņu tiesības un tiesību izmantošana saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 10. vai 11. pantu un valsts tiesību
aktiem, kas pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu.
2.
Komisija dara publiski pieejamu:
(a)
vispārēju ar IMI saistītu
paziņojumu par privātumu saskaņā ar Regulas (EK)
Nr. 45/2001 10. un 11. pantu skaidrā un saprotamā
veidā;
(b)
informāciju par administratīvās
sadarbības procedūru datu aizsardzības aspektiem IMI, kā
minēts 12. pantā;
(c)
informāciju par datu subjektu tiesību
izņēmumiem vai ierobežojumiem, kā minēts
19. pantā.
18. pants
Piekļuves,
koriģēšanas un dzēšanas tiesības
1.
IMI dalībnieki nodrošina, ka datu subjekts var
faktiski izmantot tiesības piekļūt datiem, kas uz viņu
attiecas, un tiesības pieprasīt, lai neprecīzi vai
nepilnīgi dati tiktu koriģēti un
nelikumīgi apstrādāti dati tiktu dzēsti saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Datus koriģē
un dzēš atbildīgais IMI dalībnieks 60 dienu laikā.
2.
Personas dati, kas bloķēti atbilstīgi 13. panta 1. punktam, netiek laboti vai
dzēsti, izņemot gadījumus, kad var nepārprotami
pierādīt, ka šāda labošana vai dzēšana ir nepieciešama, lai
aizsargātu datu subjekta tiesības, un tā nemazina datu
vērtību kā pierādījumam par informācijas
apmaiņu, izmantojot IMI.
3.
Ja datu subjekts apstrīd saskaņā ar
13. panta 1. punktu bloķēto datu precizitāti vai
likumību, reģistrē gan šo faktu, gan precīzu,
koriģētu informāciju.
19. pants
Izņēmumi
un ierobežojumi
Ja dalībvalstis savos tiesību aktos
paredz šajā nodaļā noteikto datu subjektu tiesību
izņēmumus vai ierobežojumus saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 13. pantu, tās informē par to
Komisiju.
20. pants
Uzraudzība
1.
Valsts uzraudzības iestāde vai
iestādes, kas iecelta(-as) katrā
dalībvalstī un kurai(-ām) piešķirtas Direktīvas
95/46/EK 28. pantā minētās pilnvaras (Valsts
uzraudzības iestāde), pārrauga personas
datu apstrādes, ko veic kompetentās iestādes to teritorijā,
likumību un jo īpaši nodrošina, ka tiek ievērotas šajā
nodaļā noteiktās datu subjektu tiesības.
2.
Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs nodrošina, ka personas datu apstrādes
darbības, ko veic Komisija, darbodamās kā IMI dalībnieks,
ir saskaņā ar šo regulu. Attiecīgi piemēro pienākumus
un pilnvaras, kas minēti Regulas (EK) Nr. 45/2001 46. un
47. pantā.
3.
Valstu uzraudzības iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs,
rīkojoties savas attiecīgās kompetences robežās, nodrošina koordinētu
uzraudzību pār IMI sistēmu un to, kā sistēmu izmanto
kompetentās iestādes dalībvalstīs. Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs var valstu
uzraudzības iestādes pēc
nepieciešamības uzaicināt tikties šādā nolūkā. Šo
sanāksmju izmaksas sedz Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs. Ja nepieciešams, kopīgi var izstrādāt
sīkākas darba metodes, tostarp reglamentu. Eiropas Parlamentam, Padomei
un Komisijai ne retāk kā reizi trīs gados nosūta
kopīgo darbības ziņojumu.
V nodaļa
IMI
ĢEOGRĀFISKAIS APTVĒRUMS
21. pants
IMI izmantošana
valsts mērogā
1.
Dalībvalsts var izmantot IMI
administratīvās sadarbības mērķiem starp
kompetentajām iestādēm savā teritorijā
saskaņā ar valsts tiesību aktiem, ar nosacījumu, ka:
(a)
nav nepieciešams būtiski mainīt
pašreizējās administratīvās sadarbības procedūras,
(b)
paziņojums par iecerēto IMI izmantošanu
ir iesniegts valsts uzraudzības iestādei, un
(c)
tam nav būtiskas ietekmes uz IMI efektīvu
funkcionēšanu.
2.
Ja IMI izmantošana valsts mērogā varētu
būtiski ietekmēt IMI efektīvu funkcionēšanu,
dalībvalsts par šādu izmantošanu paziņo Komisijai un lūdz tās
iepriekšēju apstiprinājumu. Ja nepieciešams, starp dalībvalsti
un Komisiju noslēdz nolīgumu, kas inter alia paredz tehniskos, finanšu un organizatoriskos pasākumus, tostarp IMI dalībnieku pienākumus.
22. pants
Informācijas
apmaiņa ar trešām valstīm
1.
Personas datu apmaiņu IMI sistēmā saskaņā
ar šo regulu var veikt starp IMI dalībniekiem Savienībā
un trešā valstī tikai tad, ja ir izpildīti šādi
nosacījumi:
(a)
dati tiek apstrādāti saskaņā ar
kādu no I pielikumā minētajiem noteikumiem un līdzvērtīgiem
noteikumiem trešās valsts tiesību aktos,
(b)
datu apmaiņu veic vai datus dara pieejamus saskaņā
ar starptautisku nolīgumu, kas paredz, ka trešā valsts piemēro I pielikumā
iekļauto noteikumu, un
(c)
Komisija ir pieņēmusi lēmumu,
kurā konstatēts, ka attiecīgā trešā valsts nodrošina
atbilstīgu personas datu aizsardzību saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 25. panta 6. punktu, vai ir spēkā
Direktīvas 95/46/EK 26. panta noteikumi, tostarp ir
pienācīgas garantijas, ka IMI sistēmā apstrādātos
datus izmantos tikai tādam mērķim, kādam bija
paredzēta to sākotnējā apmaiņa.
2.
Ja Komisija ir IMI dalībnieks, Regulas
Nr. 45/2001 9. panta 1. punktu un 9. panta 7. punktu
piemēro jebkādai IMI apstrādāto personas datu apmaiņai
ar IMI dalībniekiem trešā valstī.
3.
Komisija publicē Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī atjauninātu attiecīgo
trešo valstu sarakstu, kas iesaistītas informācijas apmaiņā
saskaņā ar šo pantu.
VI nodaļa
NOBEIGUMA
NOTEIKUMI
23. pants
Deleģējuma
īstenošana
1.
Pilnvaras pieņemt 4.pantā minētos
deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.
2.
Tiklīdz tā pieņem deleģēto
aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
3.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai tiek piešķirtas, ievērojot 24. un 25. pantā
izklāstītos nosacījumus.
24. pants
Deleģējuma
atsaukšana
1.
Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt
3. pantā minēto pilnvaru deleģējumu.
2.
Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo
procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru
deleģējumu, ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms
galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru likumdevēju
un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu
tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iemeslus.
3.
Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā
norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas
spēkā vai nu nekavējoties, vai vēlākā, lēmumā
norādītā dienā. Tas neskar jau spēkā esošos
deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
25. pants
Iebildumi
pret deleģētajiem aktiem
1.
Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus
pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā
paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes
iniciatīvas šo laikposmu pagarina par vienu mēnesi.
2.
Ja pēc iepriekš minētā laikposma
beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret
deleģēto aktu vai ja pirms šā datuma gan Eiropas Parlaments, gan
Padome ir informējuši Komisiju par pieņemto
lēmumu necelt iebildumus, deleģētais akts
stājas spēkā tajā paredzētajā dienā.
3.
Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus
pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde,
kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, iebildumus pamato.
26. pants
Pārraudzība
un ziņošana
1.
Komisija reizi gadā ziņo Eiropas
Parlamentam un Padomei par IMI funkcionēšanu.
2.
Reizi trīs gados Komisija ziņo Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājam par aspektiem, kas saistīti
ar personas datu aizsardzību, tostarp datu drošību, IMI.
3.
Šā panta 1. un 2. punktā
minēto ziņojumu sagatavošanai dalībvalstis Komisijai pēc
pieprasījuma sniedz visu informāciju, kas saistīta ar šīs
regulas piemērošanu, tostarp par šajā regulā noteikto datu
aizsardzības prasību piemērošanu praksē.
27. pants
Izmaksas
1.
Ar IMI izstrādi, darbību un uzturēšanu
saistītās izmaksas sedz no Eiropas Savienības
vispārējā budžeta, neskarot 21. panta 2. punkta
noteikumus.
2.
Ja vien kādā Savienības aktā
nav paredzēts citādi, izmaksas par IMI darbību dalībvalstu
līmenī, tostarp izmaksas par cilvēkresursiem, kas nepieciešami
apmācībai, popularizēšanai un tehniskajai palīdzībai (palīdzības
dienestam), kā arī sistēmas pārvaldībai valsts
līmenī, sedz katra dalībvalsts.
28. pants
Stāšanās
spēkā
Šī regula stājas spēkā […]
dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
[…],
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
Regulas 3. pantā minētais
I pielikums, kurā uzskaitīti Savienības aktos
paredzētie noteikumi par administratīvo sadarbību, kurus
īsteno, izmantojot IMI
1.         Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem
iekšējā tirgū: VI nodaļa.
2.         Eiropas Parlamenta un Padomes
2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par
profesionālo kvalifikāciju atzīšanu: 8., 50., 51. un
56. pants.
3.         Eiropas Parlamenta un Padomes
2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu
tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē:
10. pants.[24]
Regulas 4. pantā minētais II pielikums
par iespējamām jomām, attiecībā uz kurām
noteikumus par administratīvo sadarbību var īstenot, izmantojot
IMI
I.          Iekšējais tirgus un
preču brīva aprite
(1)
Komisijas 2001. gada 7. decembra
Ieteikums par SOLVIT (iekšējā tirgus problēmu risināšanas
tīkls) izmantošanas principiem: I un II nodaļa[25].
II.        Brīvība veikt
uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
12. decembra Direktīva 2006/123/EK par pakalpojumiem
iekšējā tirgū: 15. panta 7. punkts un 39. panta 5. punkts.
(2)
Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada
16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju
norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā: 4. pants[26].
(3)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada
8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības
pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību,
iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko
tirdzniecību): 3. pants[27].
[4.       Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA
UN PADOMES DIREKTĪVAI, ar ko groza Direktīvas 89/666/EEK, 2005/56/EK
un 2009/101/EK par centrālo reģistru, komercreģistru un
uzņēmumu reģistru savstarpējo savienojamību
(COD/2011/0038)]
III.       Personu brīva
pārvietošanās
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību
piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē: 6. pants.
IV.       Kapitāla un maksājumu
brīva aprite
[1.       Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA
UN PADOMES REGULAI par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu
autotransporta pārvadājumiem starp euro zonas dalībvalstīm (COD/2010/0204)]
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
[likumdevējai
iestādei iesniegtiem priekšlikumiem un iniciatīvām pievienojams
dokuments
(Finanšu
regulas 28. pants un Īstenošanas kārtības 22. pants)]
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
              1.2.    Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
              1.6.    Ilgums un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas
pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.    Paredzamā ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem
kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU
PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums

Eiropas
Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. xxx par administratīvo
sadarbību, izmantojot Iekšējā tirgus informācijas
sistēmu (“IMI regula”)

1.2.
Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[28]

Iekšējais
tirgus — Pakalpojumi

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība

þ
Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
pagarināšanu

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu

Komisija
paziņojumā “EIROPA 2020 - Stratēģija gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM (2010) 2020)
ierosināja vienotā tirgus trūkumus novērst, cita
starpā, “nostiprinot struktūras, lai savlaicīgi un pareizi
īstenotu vienotā tirgus pasākumus, tostarp (..) Pakalpojumu
direktīvu (..) un tos efektīvi piemērotu un problēmu gadījumā
tās ātri atrisinātu”.
Iekšējā
tirgus informācijas sistēma (IMI) ir tiešsaistes saziņas rīks,
kuru izstrādājusi Eiropas Komisija un kuru dalībvalstīm
kopš 2008. gada piedāvā kā bezmaksas pakalpojumu. To
pašlaik izmanto informācijas apmaiņai saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu
2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu[29]
(Profesionālo kvalifikāciju direktīva) un Eiropas Parlamenta un
Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par
pakalpojumiem iekšējā tirgū[30] (Pakalpojumu
direktīva).
IMI
dod iespēju valsts, reģionālajām un vietējām
iestādēm ātri un viegli sazināties ar partneriem citās
dalībvalstīs, izmantojot vienotas darba metodes, par kurām
vienojušās visas dalībvalstis. IMI palīdz lietotājiem
i) atrast pareizo iestādi, ar kuru jāsazinās,
ii) sazināties ar to, izmantojot iepriekš tulkotus standarta
jautājumu un atbilžu kopumus un iii) sekot informācijas
pieprasījuma apstrādes gaitai, izmantojot izsekošanas mehānismu.
Piemēram, iestāde Īrijā, kurai ir nepieciešama
Ungārijas struktūras rīcībā esoša informācija,
var izvēlēties jautājumu angļu valodā. Ungārijas
iestādei jautājums un attiecīgais atbildes variants ir pieejams
ungāru valodā, savukārt tās atbilde tiks saņemta
angļu valodā.
Atbilstoši
Komisijas paziņojumam “Ceļā uz aktu par vienoto tirgu” IMI
paplašināšana attiecībā uz citām nozarēm, “lai
izveidotu patiesu elektronisko tīklu tiešai Eiropas administrāciju
saskarnei”, ir viens no galvenajiem faktoriem vienotā tirgus labākas
pārvaldības sekmēšanai[31]. Komisijas
paziņojumā “Akts par vienoto tirgu” uzsvērts, cik liela
nozīme būtu IMI sadarbības stiprināšanā starp
iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp vietējā
līmenī, tādējādi sekmējot vienotā tirgus
labāku pārvaldību[32].

1.4.2.
Konkrētie
mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

Konkrētais mērķis
Nr. 12: pilnībā atraisīt
Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) potenciālu,
lai sekmētu vienotā tirgus tiesību aktu labāku ieviešanu.
IMI
izmantošana saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu ir obligāta.
Komisija
paziņojumā “Vienotā tirgus labāka pārvaldība,
palielinot administratīvo sadarbību: Iekšējā tirgus
informācijas sistēmas (IMI) paplašināšanas un
attīstības stratēģija” (COM (2011) 75
galīgā redakcija) (IMI stratēģijas paziņojums) ir
izklāstījusi plānus IMI turpmākai paplašināšanai
attiecībā uz citām Savienības tiesību jomām.
Šā
priekšlikuma mērķi ir šādi:
-        izveidot
stabilu tiesisko regulējumu IMI un kopīgu noteikumu kopumu, lai
nodrošinātu IMI efektīvu funkcionēšanu;
-        nodrošināt
vispusīgu datu aizsardzības sistēmu, vienotā
horizontālā juridiskā instrumentā paredzot noteikumus personas
datu aizsardzībai attiecībā uz IMI;
-        atvieglot
IMI iespējamo turpmāko paplašināšanu attiecībā uz
jaunām Savienības tiesību jomām;
-        precizēt
dažādu IMI sistēmā iesaistīto dalībnieku funkcijas.
Lai
sasniegtu šos mērķus, arī turpmāk tiks īstenoti
šādi pasākumi:
1.       sistēmas
uzturēšana, t.i., kļūmju novēršana un labošana,
nebūtiski esošās darbības uzlabojumi, sistēmas darbības
nepārtrauktības nodrošināšanu;
2.       sistēmas
infrastruktūras mitināšana;
3.       sistēmas
attīstīšana, t.i., jaunu sistēmas prasību ieviešana, un
4.       saziņas
un informētības paaugstināšanas pasākumi, tostarp
konferences, mācību semināri, reklāmas un mācību materiālu
sagatavošana.
Attiecīgās ABM/ABB
darbības
12/03
4: Iekšējais pakalpojumu tirgus
Ja
sistēma tiks paplašināta attiecībā uz citām
Savienības tiesību jomām, var rasties citas attiecīgās
ABM/ABB darbības.

1.4.3.
Paredzamie
rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
1.       Augsta
līmeņa tiesiskā noteiktība attiecībā uz ES
iedzīvotāju personas datu apstrādi, izmantojot IMI, un
tādējādi juridisko šķēršļu novēršana IMI
paplašināšanai attiecībā uz citām Savienības
tiesību jomām.
2.       Elastīgs
regulējums IMI iespējamai turpmākai paplašināšanai
attiecībā uz citām Savienības tiesību jomām.
3.       Komisijas,
dalībvalstu, valstu iestāžu un Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāja attiecīgo funkciju un saistību
precizēšana attiecībā uz informācijas apmaiņu,
izmantojot IMI.
4.       Izmaksu
ietaupījums, jo jau esošs IT rīks tiks izmantots jaunās jomās,
nevis tiks izstrādāti vienam mērķim paredzēti jauni
rīki.
5.       Tiks
nodrošināts stabils IMI finansējums nākotnē, ņemot
vērā, ka saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu sistēmas
izmantošana ir obligāta, un tās iespējamo turpmāko
paplašināšanos atbilstīgi paziņojumam par IMI
stratēģiju.

1.4.4.
Rezultātu un
ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas pārraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Priekšlikums
sekmēs efektīvāku Savienības tiesību aktu
piemērošanu jomās, kurās izmanto IMI, un tiks ietaupītas IT
izstrādes un uzturēšanas izmaksas.
Priekšlikuma
tiešo ietekmi var izvērtēt, izmantojot šādus
rādītājus:
-        IMI
aptverto likumdošanas jomu skaits (skaita pieaugums
salīdzinājumā ar divām jomām 2011. gadā);
-        to,
cik informācijas apmaiņas notikušas ar IMI starpniecību
katrā gadā;
-        to
kompetento iestāžu skaits, kas aktīvi izmanto sistēmu (t.i., kas
nav tikai reģistrējušās kā lietotāji);
-        paredzētais
izmaksu ietaupījums par katru jaunu pievienoto politikas jomu.

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa
vai ilgtermiņa vajadzības

Priekšlikums
nodrošinās augsta līmeņa tiesisko noteiktību
attiecībā uz personas datu apstrādi IMI atbilstīgi Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītāja ieteikumiem. Ilgtermiņā
tas veicinās IMI iespējamu turpmāku paplašināšanu
attiecībā uz jaunām Savienības tiesību jomām,
nodrošinot šādai paplašināšanai elastīgu regulējumu.

1.5.2.
ES
iesaistīšanās pievienotā vērtība

Ņemot
vērā to, ka IMI ir centralizēts Komisijas izstrādāts
un mitināts saziņas rīks, ir jāizstrādā sistēmai
piemērojami kopīgie noteikumi un tie centralizēti jāievieš.
Komisija piedāvā IMI kā bezmaksas pakalpojumu
dalībvalstīm, nodrošina uzturēšanas un attīstīšanas
pakalpojumus, palīdzības dienestu un mitina skaitļošanas
infrastruktūru. Šos uzdevumus nav iespējams veikt decentralizēti.
IMI
novērš šķēršļus pārrobežu sadarbībai,
piemēram, valodas barjeras, administratīvās un darba
kultūras dažādību un nostabilizējušos informācijas
apmaiņas procedūru trūkumu. Tā kā sistēmas
izstrādāšanā iesaistījušās arī dalībvalstis,
IMI piedāvā vienotas darba metodes, par kurām vienojušās
visas dalībvalstis.

1.5.3.
Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas

IMI
sāka darboties 2008. gadā. Pašlaik sistēmā ir
reģistrētas vairāk nekā 5700 kompetentās iestādes
un 11000 lietotāji. 2010. gadā notika aptuveni 2000
informācijas apmaiņas.
No
juridiskā viedokļa IMI darbība pamatojas uz Komisijas
lēmumu,
komitoloģijas lēmumu, un
Komisijas ieteikumu[33]. Par IMI turpmākas
paplašināšanās šķērsli kļuva tas, ka trūka
vienota juridiska instrumenta, ko pieņēmis Eiropas Parlaments un
Padome.
Sākotnējās
IMI izstrādes izmaksas finansēja no IDABC programmas (Viseiropas
elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības
nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm,
uzņēmumiem un pilsoņiem), līdz 2009. gadā
programma beidza darboties. Līdz 2010. gada jūlijam MARKT
ĢD sedza izmaksas, kas saistītas ar uzturēšanu, otrās līmeņa
atbalstu, sistēmas administrēšanu, mitināšanu,
apmācību, saziņu un informētības paaugstināšanu.
2010. gada jūlijā ISA (Eiropas valstu pārvaldes
iestāžu sadarbspējas risinājumi) programma 2010.- 2015.gadam[34] piekrita finansēt IMI, nodrošinot līdzekļus darbībai
un lietojumprogrammas uzlabošanai 2010. gadā. Paredzams, ka ISA
programma turpinās IMI finansēšanu vismaz līdz 2012. gadam.
MARKT ĢD turpina segt izmaksas par mitināšanu, apmācību, saziņu
un informētības paaugstināšanu.
Tā
kā sistēmas izmantošana ir obligāta saskaņā ar
Pakalpojumu direktīvu un ņemot vērā IMI turpmākas
paplašināšanas plānus attiecībā uz jaunām
Savienības tiesību jomām, būs jāprecizē
finansēšanas aspekti un jānodrošina stabils un ilgtspējīgs
finansējums pēc 2012. gada.

1.5.4.
Sadarbība un iespējamā
sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

Komisijas
paziņojumā “Vienotā tirgus labāka pārvaldība,
palielinot administratīvo sadarbību: Iekšējā tirgus informācijas
sistēmas (IMI) paplašināšanas un attīstības
stratēģija” (COM(2011) 75 galīgā redakcija)
izklāstīti plāni saistībā ar IMI turpmāku
paplašināšanu attiecībā uz jaunām ES tiesību
jomām.
Komisijas
paziņojumā “Akts par vienoto tirgu” uzsvērts, cik liela
nozīme būtu IMI sadarbības stiprināšanā starp
iesaistītajiem dalībniekiem, tostarp vietējā
līmenī, tādējādi sekmējot vienotā tirgus
labāku pārvaldību[35].

1.6.
Ilgums un
finansiālā ietekme

þ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
Paredzams, ka priekšlikums stāsies spēkā
2013. gadā.

1.7.
Paredzētie
pārvaldības veidi [36]

þ Komisijas
īstenota centralizēta tieša pārvaldība

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Komisija
sagatavos ikgadēju ziņojumu par IMI pilnveidošanu un darbību.
Turklāt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam periodiski
tiks sniegts ziņojums par IMI datu aizsardzības, tostarp
drošības, jautājumiem.

2.2.
Pārvaldības
un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

Komisija
ir IMI “sistēmas īpašnieks” un ir atbildīga par tās ikdienas
darbību, uzturēšanu un pilnveidošanu. Sistēmu pilnveido un
mitina iekšējais piegādātājs, proti, Komisijas DIGIT
ĢD, kas nodrošina augsta līmeņa darbības
nepārtrauktību.
Ja
IMI paplašinoties attiecībā uz jaunām tiesību jomām,
sistēmas pārvaldība var kļūt
sarežģītāka, jo pieaugs ieinteresēto personu skaits un var
būt nepieciešams rast risinājumu dažādām
vajadzībām. Tāpēc paplašināšanās process
jāīsteno uzmanīgi.

2.2.2.
Paredzētās
kontroles metodes

IT
uzturēšanu un IMI pilnveidošanu reglamentē saprašanās memorands,
kas noslēgts starp Iekšējā tirgus un pakalpojumu
ģenerāldirektorātu (MARKT) un Informātikas
ģenerāldirektorātu (DIGIT) un kurā paredzēti noteikumi
un procedūras, kā arī sistēmas īpašnieka (MARKT) un
sistēmas piegādātāja (DIGIT) attiecīgie pienākumi
un saistības. Regulāras tikšanās un ziņošanas instrumenti
veicina ciešu IT uzturēšanas un pilnveidošanas darba
pārraudzību.
IMI
Vadības komiteja, tostarp visi IMI projektā ieinteresēto personu
pārstāvji (sistēmas īpašnieks, sistēmas
piegādātājs, Iekšējā tirgus padomdevēja komiteja
(IMAC) un IMI lietotāji), inter alia ir atbildīgi par augsta
līmeņa pārraudzības un kontroles nodrošināšanu. IMAC
IMI darba grupa (Iekšējā tirgus padomdevējas komitejas
apakšgrupa) konsultē Komisiju par horizontāliem jautājumiem saistībā
ar IMI pilnveidošanu.
Turklāt
saskaņā ar priekšlikuma 19. pantu Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs nodrošinās, ka personas datu apstrādi IMI
Komisija veic saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem. Valstu
datu aizsardzības iestādes dalībvalstu līmenī
pārraudzīs personas datu apstrādi, ko veic kompetentās
iestādes.

2.3.
Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Krāpšanas,
korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanas mērķiem
IMI kontekstā bez ierobežojumiem piemēro noteikumus, kas parasti
piemērojami Komisijas darbībām, tostarp Eiropas Parlamenta un
Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par
izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.
Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas

·      Esošās budžeta izdevumu
pozīcijas
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif. ([37]) || no EBTA valstīm[38] || no kandidātvalstīm[39] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1A || 12.02.01 Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība || DIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
 1A || 12.01.04 Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība – Administratīvās pārvaldības izdevumi || NEDIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
 1A || 26.03.01.01 Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumi (ISA) || DIF. || JĀ || JĀ || NĒ || NĒ

3.2.
Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1B || Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība
 MARKT ĢD ||   ||   || 2013.  gads ||   ||   ||   ||   ||   ||   || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.02.01 || Saistības || (1) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksājumi || (2) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — MARKT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksājumi || =2+2a +3 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
Paredzams, ka minētais priekšlikums
stāsies spēkā 2013. gadā, tam nav ietekmes uz budžetu
un tas nepārsniedz jau paredzētās Komisijas oficiāli
plānotās izmaksas tuvākajos gados. Turklāt priekšlikums
neskar lēmumus par daudzgadu finanšu shēmu pēc 2013. gada.
IMI finansējumu 2010. gadā
nodrošināja no šādiem avotiem: ISA programma (EUR 500 000 –
budžeta pozīcija 26.03.01.01) un iekšējā tirgus budžeta
pozīcijas (EUR 925 000). Attiecībā uz
2011.-2012. gadu plānotais ISA finansējuma apmērs sasniedz
aptuveni EUR 1 150 000 gadā. Taču uz finansējumu
no ISA programmas attiecas vispārējā programmas prioritāšu
un pieejamā budžeta ikgadējā pārskatīšana. Paredzams,
ka ISA programma turpinās IMI finansēšanu vismaz līdz
2012. gadam.
Lai nodrošinātu, ka arī turpmāk
dalībvalstis varētu pastāvīgi izmantot IMI un lai
sekmētu budžeta efektīvāku pārvaldību un labāku
kontroli, Komisija izskatīs iespēju visas izmaksas iekļaut
vienā budžeta pozīcijā, par kuru ir atbildīgs MARKT ĢD
(12.02.01. Iekšējā tirgus īstenošana un attīstība).
Tas varētu radīt tīro pieaugumu šajā budžeta
pozīcijā 2013. gadam, jo tiks pārdalīti līdzekļi
no citām budžeta pozīcijām.
Paredzams, ka, sākot ar 2012. gadu,
IMI kopējās izmaksas samazināsies, un tas ir saistīts ar
prognozētajām mazākām vajadzībām pēc jaunu
funkciju izstrādes, kuras līdz tam laikam kopumā būtu jau
ieviestas.
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksājumi || (5) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1A IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksājumi || =5+ 6 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   ||   ||   || 2013.  gads ||   ||   ||   ||   ||   ||   || KOPĀ
 MARKT ĢD ||
  Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — MARKT ĢD || Apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   ||   ||   || 2013.  gads [40] ||   ||   ||   ||   ||   ||   || KOPĀ
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Maksājumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Paredzamā
ietekme uz izdevumiem

–
þ  Priekšlikums/iniciatīva
paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2013.  gads ||   ||   ||   ||   ||   ||   || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids [41] || Rezultātu vidējās izmaksas || Daudzums of ouputs || Izmaksas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Uzturēšana A || 0,4 ||   || 0,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,4
 - Mitināšana B || 0,24 ||   || 0,24 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,24
 - Izstrāde C || 0,3 ||   || 0,6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,6
 - Saziņa un informētība D || 0,2 ||   || 0,2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,2
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis ||   || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440

3.2.3.
Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
þ  Priekšlikums/iniciatīva
neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva
paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā
veidā:

3.2.3.2.
Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības

–
þ  Priekšlikums/iniciatīva
neparedz papildu cilvēkresursu izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: sk. saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva ir
saderīga ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu.

3.2.4.
Trešo personu
iemaksas

–
þ Priekšlikums/iniciatīva
neparedz trešo personu līdzfinansējumu

3.3.
Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem

–
þ  Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus
[1]               OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.
[2]               OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.
[3]               Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmums
2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI)
īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību
(OV L 13, 16.1.2008., 18. lpp.), Komisijas 2009. gada
2. oktobra Lēmums 2009/739/EK, ar ko nosaka praktisko
kārtību informācijas elektroniskai apmaiņai starp
dalībvalstīm saskaņā ar VI nodaļu Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/123/EK par pakalpojumiem
iekšējā tirgū (OV L 263, 7.10.2009., 32. lpp.),
Komisijas 2009. gada 26. marta Ieteikums par datu aizsardzības
pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas
sistēmai (IMI) (OV L 100, 18.4.2009., 12. lpp.).
[4]               Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei,
Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
“Ceļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti
konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku. 50 priekšlikumi,
lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu”,
COM(2010) 608 galīgā redakcija, 45. priekšlikums,
31. lpp.
[5]               COM(2011) 75.
[6]               COM(2011) 206.
[7]               Atzinums 01911/07/EN, WP 140.
[8]               Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja
(EDAU) 2008. gada 22. februāra atzinums par Komisijas 2007. gada
12. decembra Lēmumu par Iekšējā tirgus informācijas
sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu
aizsardzību, OV C 270, 25.10.2008., 1. lpp.
[9]               Komisijas 2009. gada 26. marta Ieteikums par
datu aizsardzības pamatnostādnēm Iekšējā tirgus
informācijas sistēmai (IMI), OV L 100, 18.4.2009.,
12. lpp.
[10]             Komisijas 2010. gada 22. aprīļa
Ziņojums par datu aizsardzības stāvokli Iekšējā tirgus
informācijas sistēmā, COM(2010) 170 galīgā
redakcija.
[11]             Skatīt, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1987/2006 par otrās
paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi,
darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp) un
Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK)
Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu
apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar
īstermiņa vīzām (VIS regula) (OV L 218,
13.8.2008., 60. lpp.).
[12]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
9. marta Direktīva 2011/24/EK par pacientu tiesību
piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē
(OV L 88/45, 4.4.2011., 45. lpp.).
[13]             Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada
16. decembra Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju
norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā
(OV L 018, 21.1.1997., 1. lpp.). Skatīt arī Padomes
2011. gada 7. marta secinājumus, kas pieejami:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119621.pdf.
[14]             Skatīt 12. zemsvītras piezīmi
iepriekš, 10. panta 4. punkts.
[15]             Padomes 2010. gada 10. decembra secinājumi.
[16]             OV C , , . lpp.
[17]             COM (2011) 75.
[18]             COM(2011) 206.
[19]             OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[20]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[21]             OV L 13, 16.1.2008., 18. lpp.
[22]             OV L 263, 7.10.2009., 32. lpp.
[23]             OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.
[24]             OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.
[25]             OV L 331, 15.12.2001., 79. lpp.
[26]             OV L 018, 21.1.1997., 1. lpp.
[27]             OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.
[28]             ABM — budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[29]             OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.
[30]             OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.
[31]             Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei,
Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
“Ceļā uz aktu par vienoto tirgu. Par augsti
konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku.
50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un
savstarpējo apmaiņu”, COM(2010) 608 galīgā redakcija,
45. priekšlikums, 31. lpp.
[32]             Skatīt 6. zemsvītras piezīmi iepriekš.
[33]             Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmums
2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI)
īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību
(OV L 13, 16.1.2008., 18. lpp.), Komisijas 2009. gada
2. oktobra Lēmums 2009/739/EK, ar ko nosaka praktisko
kārtību informācijas elektroniskai apmaiņai starp
dalībvalstīm saskaņā ar VI nodaļu Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/123/EK par pakalpojumiem
iekšējā tirgū (OV L 263, 7.10.2009., 32. lpp.),
Komisijas 2009. gada 26. marta Ieteikums par datu aizsardzības
pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas
sistēmai (IMI) (OV L 100, 18.4.2009., 12. lpp.).
[34]             Lēmums Nr. 922/2009/EK, OV L 260,
3.10.2009., 20. lpp.
[35]             Skatīt 6. zemsvītras piezīmi iepriekš.
[36]             Skaidrojumus par
pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[37]             Dif. —
diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās
apropriācijas.
[38]             EBTA — Eiropas
Brīvās tirdzniecības asociācija.
[39]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[40]             N gads ir gads,
kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.
[41]             Rezultāti ir
attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto
studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros
utt.).
[42]             Konkrētie mērķi, kas
norādīti 1.4.2. apakšpunktā.