               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.3.2022
            COM(2022) 117 final
            2022/0082(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu noslēgšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

                  Savienība ir Starptautiskā cukura nolīguma
                     11 (“nolīgums”) puse un Starptautiskās Cukura organizācijas (“SCO”) biedre. Ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2242 (2017. gada 30. novembris)
                     22 un Padomes Lēmumu (ES) 2019/2136
                     33 Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar pārējām nolīguma pusēm nolūkā modernizēt nolīgumu, it īpaši attiecībā uz neatbilstību starp locekļu balsu sadalījumu un finanšu iemaksām un to nosacīto stāvokli pasaules cukura tirgū.

                  Sarunas par nolīguma grozījumu norisinājās, apspriežoties ar Preču jautājumu darba grupu (PROBA), un grozījums atbilst Padomes pieņemtajām sarunu norādēm. Izmaiņas attiecas uz šādiem trim elementiem: administratīvais budžets un biedru iemaksas saskaņā ar 25. pantu, mērķu, pētījumu, izvērtējumu un pētniecības darbību paplašināšana, kas ļautu 1., 32., 33. un 34. panta tvērumā iekļaut citus ar cukuru saistītus produktus (konkrēti, bioetanolu), un noteikumi par izpilddirektora iecelšanu saskaņā ar 23. pantu.

                  Starptautiskās Cukura padomes 59. sanāksmē 2021. gada 26. novembrī Starptautiskā Cukura padome (“SCP”) vienbalsīgi vienojās ieteikt SCO biedriem nolīgumu grozīt atbilstoši sarunu iznākumam.

                  Šā Padomes lēmuma mērķis ir apstiprināt grozījumus un izraudzīties personu (personas), kas pilnvarotas Savienības vārdā norādītajā vietā iesniegt paziņojumu par grozījuma pieņemšanu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS

                  Saskaņā ar LESD 207. panta 4. punktu un 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu Komisijai kā nolīguma grozījumu sarunvedējai ir jānāk klajā ar priekšlikumu Padomei pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas noslēgt nolīguma grozījumus.

               3.IETEKME UZ BUDŽETU

                  Saskaņā ar pašreizējiem SCO noteikumiem par finanšu iemaksām Savienības finanšu iemaksu daļa kopš 1992. gada ir palikusi praktiski nemainīga, lai gan pasaules cukura tirgus un jo īpaši Savienības relatīvā pozīcija tajā ir būtiski mainījusies. Tā rezultātā Savienība ir uzņēmusies nesamērīgi lielu budžeta izmaksu daļu
                     44.

                  Ja tiks apstiprināts grozījums nolīguma 25. pantā, kas reglamentē administratīvā budžeta pieņemšanu un biedru iemaksas, balsu sadalījuma aprēķins būs labāk salāgots ar pašreizējo situāciju pasaules cukura tirgū. Ir paredzēts 10 gadu pārejas periods, kurā balsu skaita ikgadējās izmaiņas pirmajos piecos gados ir ierobežotas līdz 15 %, savukārt atlikušajos 5 gados – ierobežotas līdz 20 %. Aprēķina metodes izmaiņas pazeminās ES piešķirto balsu skaitu budžeta vajadzībām, un tas samazinās ES iemaksu Starptautiskajā Cukura organizācijā.

               4.CITI ELEMENTI

               •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

                  Saskaņā ar nolīguma 44. panta 1. punktu katrs biedrs SCP noteiktajā termiņā paziņo depozitāram par grozījuma pieņemšanu. Atbilstoši Starptautiskās Cukura padomes apstiprinātajam laika grafikam biedriem jāpanāk grozījumu apstiprināšana saskaņā ar konstitucionālajām procedūrām līdz 2022. gada 25. novembrim. Pēc apstiprinājuma saņemšanas biedriem Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram Ņujorkā pirms 2023. gada 30. jūnija ir jāiesniedz paziņojums par grozījumu apstiprināšanu.

               2022/0082 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu noslēgšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Savienība ir puse 1992. gada Starptautiskā cukura nolīgumā (“nolīgums”), ko Savienība noslēgusi ar Padomes Lēmumu 92/580/EEK
                  5
               , un ir Starptautiskās Cukura organizācijas (“SCO”) locekle.

               (2)Pamatojoties uz pilnvarojumu, kas dots ar Padomes Lēmumiem (ES) 2017/2242
                  6
                un (ES) 2019/2136
                  7
               , Komisija Savienības vārdā sarunās ar pārējiem SCO locekļiem un saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences vadlīnijām vienojās par nolīguma grozīšanu.

               (3)Sarunas par nolīguma grozījumiem ir noslēgušās, un Starptautiskā Cukura padome 57. sesijā 2020. gada novembrī un 58. sesijā 2021. gada jūnijā grozījumu redakciju apstiprināja.

               (4)Visus grozījumus, par kuriem panākta vienošanās sarunās, Starptautiskā Cukura padome saskaņā ar nolīguma 44. pantā noteikto procedūru ieteiks SCO locekļiem.

               (5)Ar Padomes Lēmumu (ES) 2021/1851
                  8
                Komisija tika pilnvarota īpašajā balsojumā, kas notika Starptautiskās Cukura padomes 59. sesijā 2021. gada novembrī, balsot par labu tam, lai SCO locekļiem ieteiktu nolīgumu grozīt. Starptautiskā Cukura padome balsošanā priekšlikumu atbalstīja vienbalsīgi.

               (6)Saskaņā ar nolīguma 44. panta 1. punktu katram SCO biedram ir jāpazino depozitāram par grozījumu pieņemšanu.

               (7)Savienībai grozījumi būtu jāapstiprina,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā apstiprina grozījumus 1992. gada Starptautiskajā Cukura nolīgumā.

               Grozījumu teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Komisija Savienības vārdā paziņo depozitāram par grozījumu pieņemšanu, kā tas paredzēts nolīguma 44. panta 1. punktā, lai izteiktu Savienības piekrišanu uzņemties nolīguma grozījumu uzliktās saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […]
                  9
               .

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                        FINANŠU PĀRSKATS

                        FinancSt/10/
                           PSH/cl/830164

                        6.22.2022.1

                        DATUMS: 01.02.2022.

                        1.

                        BUDŽETA POZĪCIJA

                        14 20 03 06 – Starptautiskās organizācijas un nolīgumi

                        APROPRIĀCIJAS

                        B2022 5 300 000 EUR

                        2.

                        NOSAUKUMS

                        Priekšlikums Padomes lēmumam par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu noslēgšanu

                        3.

                        JURIDISKAIS PAMATS: Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkts un 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts

                        4.

                        MĒRĶI

                        Šā Padomes lēmuma mērķis ir apstiprināt grozījumus un izraudzīties personu (personas), kas pilnvarotas Savienības vārdā norādītajā vietā iesniegt paziņojumu par grozījuma pieņemšanu, kā to paredz nolīguma 44. panta 1. punkts.

                        Grozījums attiecas uz administratīvo budžetu un biedru iemaksām (25. pants); mērķu, pētījumu, izvērtējumu un pētniecības darbību paplašināšanu nolūkā iekļaut citus ar cukuru saistītus produktus (1., 32., 33. un 34. pants) un noteikumiem par izpilddirektora iecelšanu (23. pants).

                        Konkrētāk, 25. pantā piedāvāta pārskatīta aprēķina metode un iedarbīgāks korekcijas mehānisms, kura nolūks ir normalizēt ES budžeta izmaksu daļu un atbildību Starptautiskajā Cukura organizācijā.

                        5.

                        FINANSIĀLĀ IETEKME

                        12 MĒNEŠU PERIODS

                           (miljonos EUR)

                        KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS

                        2022.

                        (miljonos EUR)

                        NĀKAMAIS FINANŠU GADS

                        2023.

                        (miljonos EUR)

                        5,0

                        IZDEVUMI

                        -
                              KO SEDZ NO ES BUDŽETA
                           (KOMPENSĀCIJAS/INTERVENCES)

                        -
                              VALSTU IESTĀDES

                        -
                              CITI

                        -

                        -

                        -

                        5.1.

                        IEŅĒMUMI

                        -
                              ES PAŠU RESURSI
                           (NODEVAS/MUITAS NODOKĻI)

                        -
                              VALSTU

                        2024....... (miljonos EUR)

                        5.0.1

                        PAREDZAMIE IZDEVUMI

                              -

                        5.1.1

                        PAREDZAMIE IEŅĒMUMI

                        5.2

                        APRĒĶINA METODE:

                        6,0

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ?

                        JĀ

                        6.1.

                        VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVIETOJUMUS?

                        -

                        6.2.

                        VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS?

                        -

                        6.3.

                        VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS?

                        JĀ

                        PIEZĪMES

                        Priekšlikumam var būt finansiālas sekas no 2024. gada, bet patlaban tās nevar izteikt skaitļos. Savienības finanšu iemaksu daļa atšķirsies atkarībā no galīgā balsu skaita, kas Eiropas Savienībai tiks piešķirts pēc vienošanās par grozījumiem. Visticamāk, ES daļa samazināsies.

                     (1)
                  1
                        Padomes Lēmums 92/580/EEK (1992. gada 13. novembris) par 1992. gada Starptautiskā cukura līguma parakstīšanu un noslēgšanu (OV L 379, 23.12.1992., 15. lpp.).

                     (2)
                  2
                        Padomes Lēmums (ES) 2017/2242 (2017. gada 30. novembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 322, 7.12.2017., 29. lpp.).

                     (3)
                  3
                        Padomes Lēmums (ES) 2019/2136 (2019. gada 5. decembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 324, 13.12.2019., 3.–4. lpp.).

                     (4)
                  4
                        Katra biedra finanšu iemaksu SCO gada budžetā aprēķina, izmantojot balsu skaitu, ko nosaka saskaņā ar 25. pantu, un summu par vienu balsi.

                     (5)

                        Padomes Lēmums 92/580/EEK (1992. gada 13. novembris) par 1992. gada Starptautiskā cukura līguma parakstīšanu un noslēgšanu (OV L 379, 23.12.1992., 15. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/2242 (2017. gada 30. novembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 322, 7.12.2017., 29. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/2136 (2019. gada 5. decembris), ar ko pilnvaro sākt sarunas ar mērķi grozīt 1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (OV L 324, 13.12.2019., 3.–4. lpp.).

                     (8)

                        Padomes Lēmums (ES) 2021/1851 (2021. gada 15. oktobris) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Cukura padomē attiecībā uz 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumiem un to īstenošanas grafiku (OV L 374, 22.10.2021., 49.–51. lpp.).

                     (9)

                        Nolīguma spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.3.2022
            COM(2022) 117 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMAM
            par 1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma grozījumu noslēgšanu

               PIELIKUMS

               1992. gada Starptautisko cukura nolīgumu (“nolīgums”) groza šādi:

               (1)nolīguma 1. pantu aizstāj ar šādu:

               “1. pants

               Mērķi

               1992. gada Starptautiskā cukura nolīguma (turpmāk “šis nolīgums”) mērķi, ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences pieņemto Rezolūciju Nr. 93 (IV), ir šādi:

               (a)nodrošināt pastiprinātu starptautisko sadarbību saistībā ar cukura un saldinātāju jautājumiem pasaulē, kā arī saistītiem jautājumiem, ieskaitot bioenerģiju un degvielas etanola ražošanu no cukura kultūraugiem;

               (b)nodrošināt forumu starpvaldību apspriedēm par cukura un saldinātāju tirgiem, kā arī par cukura rūpniecības blakusproduktu tirgiem un no cukura kultūraugiem iegūta degvielas etanola tirgiem;

               (c)veicināt tirdzniecību, vācot un sniedzot informāciju par pasaules cukura tirgu un par citiem saldinātājiem, kā arī par bioenerģiju un no cukura kultūraugiem iegūtu degvielas etanolu;

               (d)veicināt lielāku pieprasījumu pēc cukura un cukura kultūraugiem, īpaši nepārtikas vajadzībām.”;

               (2)nolīguma 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

               “1. Padome ar īpašu balsojumu uz četriem gadiem ieceļ izpilddirektoru. Padome ieceļ amatā izpilddirektoru vismaz sešus mēnešus pirms izpilddirektora pilnvaru termiņa sākuma. Padome var atkārtoti iecelt izpilddirektoru ar īpašu balsojumu uz otro četru gadu laikposmu. Izpilddirektoru ieceļ ne vairāk kā uz diviem termiņiem. Par konkrētiem izpilddirektora iecelšanas noteikumiem lemj Padome.”;

               (3)nolīguma 25. pantu aizstāj ar šādu:

               “25. pants

               Administratīvā budžeta pieņemšana un locekļu iemaksas

               1. Šā panta piemērošanas vajadzībām locekļiem ir 2000 balsu.

               2.(a)Katram loceklim ir balsu skaits, ko nosaka saskaņā ar šā panta 3. punktu.

               (b)Nevienam loceklim nevar būt mazāk par 6 balsīm.

               (c)Balsis nesadala. Noapaļošana ir atļauta aprēķināšanas procesā un lai nodrošinātu, ka tiek piešķirts pilns balsu skaits.

               3.Balsis nosaka katru gadu saskaņā ar šādu procedūru: katru gadu no 2023. gada, kad Starptautiskā Cukura organizācija publicē Cukura gadagrāmatu, balsu skaitu katram loceklim aprēķina, pamatojoties uz šādiem rādītājiem un to relatīvo svērumu:

               ·20 % balsu, pamatojoties uz minētā locekļa proporcionālo daļu kopējā locekļu eksportā, plus

               ·20 % balsu, pamatojoties uz minētā locekļa proporcionālo daļu kopējā locekļu importā, plus

               ·20 % balsu, pamatojoties uz minētā locekļa proporcionālo daļu kopējā locekļu ražošanas apjomā, plus

               ·20 % balsu, pamatojoties uz minētā locekļa proporcionālo daļu kopējā locekļu patēriņā, plus

               ·20 % balsu, pamatojoties uz minētā locekļa proporcionālo daļu no kopējā locekļu maksātspējas koeficienta (APF). APF ir vienāds ar jaunākajiem publicētajiem novērtējumiem par Apvienoto Nāciju Organizācijas izdevumu sadalījumu.

               Attiecībā uz katru no iepriekš minētajiem rādītājiem katra locekļa balsu skaitu aprēķina, izmantojot attiecīgā rādītāja vidējo rādītāju pēdējos piecos gados, kas publicēts organizācijas Cukura gadagrāmatas jaunākajā izdevumā. Katra locekļa daļu no visu locekļu kopējām vērtībām attiecībā uz iepriekš minētajiem rādītājiem aprēķina izpilddirektors. Visi iepriekš minētie dati locekļiem tiks izplatīti aprēķinu veikšanas laikā.

               4.Ja kāds loceklis vai locekļi pievienojas pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, to balsis nosaka atbilstoši 2. un 3. punktā dotajai aprēķina skalai. Esošo locekļu balsis attiecīgi pārrēķina tā, lai kopējais balsu skaits paliktu 2000.

               5.Locekļa vai locekļu izstāšanās gadījumā, locekļa vai locekļu, kas izstājas, balsis pārdala pārējiem locekļiem, pamatojoties uz locekļu pārrēķināto daļu attiecībā uz 5 rādītājiem, lai visu locekļu balsu kopskaits paliktu 2000.

               6.Pārejas režīms:

               (a)lai noteiktu korekciju aprēķināšanas sākumpunktu, par pamatu tiks ņemta dalības un balsošanas situācija 2022. gadā;

               (b)pārejas perioda pirmajos piecos gados katra locekļa balsu skaits nedrīkst būt par vairāk nekā 15 % lielāks vai mazāks nekā iepriekšējā gadā apstiprināto balsu skaits, bet pārejas perioda otrajos piecos gados katra locekļa balsu skaits nedrīkst būt par vairāk nekā 20 % lielāks vai mazāks par iepriekšējā gadā apstiprināto balsu skaitu. Noapaļošana ir atļauta, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunkta noteikumiem noapaļošanas rezultātā kādam loceklim piešķirto balsu skaits pārsniegtu saskaņoto procentuālo daļu;

               (c)lai noteiktu iemaksas apmēru par vienu balsi, balsis, kas nav izmantotas, piemērojot 6. punkta b) apakšpunktu, nepārdala citiem locekļiem. Tādējādi iemaksu par vienu balsi noteiks, pamatojoties uz pārrēķināto kopējo balsu skaitu, ar nosacījumu, ka tas nepārsniegs 2000 balsis;

               (d)pārejas režīms tiks pabeigts 10 gadu laikā.

               7. Uz šo pantu neattiecas 26. panta 2. punkta noteikumi par balsstiesību apturēšanu pienākumu neizpildes gadījumā.

               8. Katra gada otrajā pusē Padome pieņem organizācijas administratīvo budžetu nākamajam gadam un, ņemot vērā šā panta 6. punkta noteikumus, nosaka locekļu iemaksas par vienu balsi, kas vajadzīgas, lai izpildītu šo budžetu.

               9.Katra locekļa iemaksas administratīvajā budžetā aprēķina, reizinot katras balss iemaksu ar balsu skaitu, kas loceklim ir saskaņā ar šo pantu, šādi:

               (a)attiecībā uz locekļiem, kuri administratīvā budžeta galīgās pieņemšanas laikā ir locekļa statusā, – balsu skaits, kas loceklim ir uz to brīdi; un

               (b)attiecībā uz locekļiem, kas kļūst par locekļiem pēc administratīvā budžeta pieņemšanas, – balsu skaits, ko tie saņem brīdī, kad kļūst par locekļiem, to koriģējot proporcionāli atlikušajam periodam, ko sedz no budžeta vai budžetiem; novērtējumus, kas veikti attiecībā uz citiem locekļiem, nemaina.

               10.Padome ar īpašu balsojumu var veikt tādus pasākumus, kādus tā varētu uzskatīt par piemērotiem, lai mazinātu ietekmi uz locekļu iemaksām, ko izraisa, iespējams, ierobežota dalība 2024. gada administratīvā budžeta pieņemšanas laikā vai jebkāds būtisks dalības samazinājums pēc tam.”;

               (4)nolīguma 32. pantu aizstāj ar šādu:

               “32. pants

               Informācija un pētījumi

               1.Organizācija darbojas kā centrs, kas apkopo un publicē statistikas informāciju un pētījumus par cukura produktu ražošanu, cenām, eksportu un importu, patēriņu un krājumiem pasaulē, kā arī par cukura produktiem piemērojamiem nodokļiem.

               2.Locekļi apņemas termiņā, ko var noteikt reglamentā, sniegt visu pieejamo statistiku un informāciju, ko šajos noteikumos var noteikt kā vajadzīgu, lai organizācija varētu pildīt savas funkcijas saskaņā ar šo nolīgumu. Vajadzības gadījumā organizācija izmanto attiecīgo informāciju, kas tai var būt pieejama no citiem avotiem. Organizācija nepublicē informāciju, kas varētu kalpot tam, lai identificētu to personu vai uzņēmumu darbības, kas ražo, pārstrādā vai tirgo cukura produktus.”;

               (5)nolīguma 33. pantu aizstāj ar šādu:

               “33. pants

               Tirgus izvērtējums, patēriņš un statistika

               1. Padome izveido Cukura produktu tirgus izvērtēšanas, patēriņa un statistikas komiteju, kuras sastāvā ir visi locekļi un kuru vada izpilddirektors.

               2. Komiteja pastāvīgi izskata jautājumus, kas saistīti ar cukura produktu ekonomiku pasaulē, un informē locekļus par tās apspriežu rezultātiem, un šajā nolūkā tā rīko sanāksmes, kuras parasti notiek divreiz gadā. Izskatīšanā komiteja ņem vērā visu attiecīgo informāciju, ko organizācija savākusi saskaņā ar 32. pantu.

               3. Komiteja veic darbu šādās jomās:

               (a)cukura produktu statistikas sagatavošana un cukura produktu ražošanas, patēriņa, krājumu, starptautiskās tirdzniecības un cenu statistiskā analīze;

               (b)tirgus uzvedības un to ietekmējošo faktoru analīze, īpašu uzmanību veltot jaunattīstības valstu dalībai pasaules tirdzniecībā;

               (c)cukura produktu pieprasījuma analīze, arī cukura produktu jebkāda veida dabisku un mākslīgu aizstājēju izmantošanas ietekme uz cukura produktu pasaules tirdzniecību un patēriņu;

               (d)citi Padomes apstiprināti jautājumi.

               4. Padome katru gadu izskata izpilddirektora sagatavotu turpmākā darba programmas projektu ar aplēstajām resursu vajadzībām.”;

               (6)nolīguma 34. pantu aizstāj ar šādu:

               “34. pants

               Pētniecība un izstrāde

               Lai sasniegtu 1. pantā izklāstītos mērķus, Padome var palīdzēt gan zinātniskā pētniecībā un izstrādē saistībā ar cukura produktu ekonomiku, gan šajā jomā iegūto rezultātu izplatīšanā. Šajā nolūkā Padome var sadarboties ar starptautiskām organizācijām un pētniecības iestādēm, ar nosacījumu, ka Padome neuzņemas papildu finanšu saistības.”;

               (7)pielikuma nosaukumu aizstāj ar šādu:

               “1992. gadā sākotnēji apstiprinātais balsu sadalījums”.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.3.2022
            COM(2022) 116 final
            2022/0081(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem, gatavojoties Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām Pušu konferences 19. sesijai (CITES CoP19)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, gatavojoties Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām Pušu konferences 19. sesijai, attiecībā uz iecerētajiem grozījumiem konvencijas pielikumos.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām

               Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (“Konvencija” jeb CITES) mērķis ir aizsargāt savvaļas dzīvniekus un augus no pārmērīgas izmantošanas starptautiskajā tirdzniecībā. Konvencija stājās spēkā 1975. gada 1. jūlijā.

               Eiropas Savienība un visas tās dalībvalstis ir Konvencijas puses
                  1
               .

               2.2.Konvencijas Pušu konference

               Konvencijas pārvaldības struktūra ir Pušu konference, kas izveidota atbilstīgi Konvencijas XI pantam. Pušu konference reizi divos trīs gados tiekas ar mērķi izskatīt Konvencijas īstenošanu. Konkrētāk, šā priekšlikuma sakarā Pušu konference izskata un pieņem priekšlikumus grozīt apdraudēto dzīvnieku un augu sugu sarakstus, kas iekļauti Konvencijas I un II pielikumā.

               2.3.Paredzētie Pušu konferences lēmumi

               Pušu konferences 19. sesijā, kas norisināsies no 2022. gada 14. līdz 25. novembrim, tiks lemts par priekšlikumiem grozīt CITES pielikumus (“priekšlikumi par iekļaušanu sarakstā”). Konkrētu sugu (sugu grupu) iekļaušana pielikumos notiek nolūkā uzraudzīt un regulēt (II pielikums) vai vispār aizliegt (I pielikums) attiecīgo sugu īpatņu komerciālu tirdzniecību.

               Būdami Konvencijas neatņemamas daļas, šie pielikumi ir juridiski saistoši. Saskaņā ar konvencijas XV panta 1. punkta c) apakšpunktu Pušu konferences pieņemtie lēmumi stājas spēkā 90 dienas pēc Pušu konferences noslēguma.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Saskaņā ar Konvencijas XV panta 1. punktu jebkura puse var ierosināt I vai II priekšlikuma grozījumus izskatīšanai Pušu konferences 19. sesijā. Ierosinātā grozījuma teksts Konvencijas sekretariātam jāpaziņo vismaz 150 dienas pirms sanāksmes, t. i., līdz 2022. gada 17. jūnijam.

               Turklāt saskaņā ar Konvencijas XVI pantu jebkura puse var sekretariātam iesniegt sarakstu ar sugām, uz kurām pēc šīs puses norādes tās jurisdikcijā attiecas regulējums ar mērķi nepieļaut vai ierobežot to izmantošanu un kuru gadījumā būtu vajadzīga citu pušu sadarbība tirdzniecības kontrolē. Lai gan šādu sarakstu iesniegt var jebkurā laikā, CITES Pušu konferences Rezolūcijas Conf. 9.25 (Rev. CoP18) 3. punktā ieteikts pusēm, kas vēlas iekļaut sugu III pielikumā, sekretariātu par šo nodomu informēt vismaz 3 mēnešus pirms Pušu konferences sanāksmes. Tas vajadzīgs, lai nodrošinātu tā stāšanos spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā sanāksmē pieņemtie I un II pielikuma grozījumi.

               Ja priekšlikumi par iekļaušanu sarakstā tiks pieņemti, tie ietekmēs ES noteikumus, jo tie nozīmētu grozījumus attiecīgajos Savienības tiesību aktos, konkrētāk, Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97
                  2
                pielikumā, kurā jāatspoguļo izmaiņas Konvencijas pielikumos. Līdz ar to tiktu noteikti ierobežojumi to sugu īpatņu tirdzniecībai no ES, uz ES un ES teritorijā, uz kurām attiecas minētās izmaiņas. Iesniegumam saskaņā ar Konvencijas XVI pantu ir līdzīgas tiesiskās sekas.

               ES dalībvalstu un Komisijas eksperti ir izskatījuši dažādas taksonomiskās grupas ar mērķi apzināt sugas, kas ir apdraudētas starptautiskās tirdzniecības dēļ un kā tādas varētu atbilst kritērijiem iekļaušanai kādā no CITES pielikumiem, ar perspektīvu sagatavot Savienības priekšlikumus un iesniegumus par šo sugu iekļaušanu pielikumos Pušu konferences 19. sesijā vai sakarā ar to. Šīs izskatīšanas rezultātā ierosinātajā Padomes lēmumā ir iekļauti 12 priekšlikumi sugas iekļaut CITES I vai II pielikumā.

               Vienu sugu (Cuora galbinifrons) ir ierosināts no CITES II pielikuma pārvietot uz I pielikumu saskaņā ar CITES Dzīvnieku komitejas secinājumu, ka suga atbilst CITES II panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem iekļaušanai I pielikumā
                  3
               , proti, sugai draud iznīkšana un kaitē tirdzniecība.

               Pārējie vienpadsmit priekšlikumi ierosina atsevišķas sugas vai sugu grupas (uzskaitītas augstākā taksonomiskā līmenī) pirmoreiz iekļaut CITES II pielikumā saskaņā ar Konvencijas II panta 2. punkta kritērijiem un papildu norādījumiem Pušu konferences Rezolūcijā 9.24 (Rev. CoP17). Katra priekšlikuma gadījumā novērtējums ir balstīts uz zinātnisko literatūru un citiem zinātniskās informācijas avotiem, kas ietver sugu kategorizāciju saskaņā ar Starptautiskās Dabas un dabas resursu aizsardzības savienības (IUCN) sastādīto Sarkano grāmatu un, kad tie pieejami, tirdzniecības datus no CITES tirdzniecības datubāzes, kā arī informāciju par sugas aizsardzības statusu un spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem konkrētās valstīs.

               Šie priekšlikumi par iekļaušanu sarakstā ir izskatīti dalībvalstu CITES pārvaldības iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs un ad hoc sanāksmē, kurā piedalījās CITES jautājumos atbildīgo dalībvalstu zinātnisko iestāžu pārstāvji. Saskaņā ar Pušu konferences Rezolūciju 9.24 (Rev. CoP17) Komisija ir arī apspriedusies ar sarakstā iekļaujamo sugu areāla valstīm. Komisija lūdza to viedokli par šo taksonu iespējamu iekļaušanu Konvencijas sarakstos, mudināja tās dalīties relevantā zinātniskajā informācijā un gadījumos, kad areāla valstis priekšlikumu par iekļaušanu sarakstā atbalstīja, aicināja tās pievienoties ES priekšlikuma iesniegšanā sekretariātam. 2022. gada pavasarī ir plānots ar ES ieinteresētajām personām un trešo valstu pārstāvjiem noturēt īpašas sanāksmes par potenciālajiem ES priekšlikumiem par iekļaušanu sarakstā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pušu konference ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, CITES.

               CITES I un II pielikuma grozījumi, par kuriem Pušu konference pieņems lēmumu, ir akti ar juridiskām sekām. Grozītie pielikumi, būdami neatņemama Konvencijas daļa, būs saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Lai gan paziņojumam attiecībā uz III pielikumu nav vajadzīgs Pušu konferences lēmums, konsekvences labad ir lietderīgi to iekļaut šajā lēmumā, jo III pielikuma grozījumi ietekmē arī Padomes Regulu (EK) Nr. 338/97.

               Pielikumu grozījumi nepapildina un negroza Konvencijas iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               Ja ar paredzēto aktu vienlaikus vēlas sasniegt vairākus mērķus vai tam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots citam, tad saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemama lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētajiem Pušu konferences lēmumiem ir mērķi un komponenti vides un tirdzniecības jomā. Šie paredzētā akta elementi ir nesaraujami saistīti, un neviens no tiem nav pakārtots citam.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir 192. panta 1. punkts un 207. panta 3. punkts un 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam un 207. pantam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2022/0081 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem, gatavojoties Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām Pušu konferences 19. sesijai (CITES CoP19)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu un 207. panta 3. punktu un 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ar Padomes 2015. gada 6. marta Lēmumu (ES) 2015/451
                  5
                noslēdza Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (“Konvencija”), kas stājās spēkā 1975. gada 1. jūlijā.

               (2)Saskaņā ar konvencijas XI panta 3. punktu Pušu konference var cita starpā pieņemt lēmumus grozīt Konvencijas I un II pielikumu.

               (3)Turklāt saskaņā ar Konvencijas XVI pantu jebkura puse var sekretariātam iesniegt sarakstu ar sugām, uz kurām pēc šīs puses norādes tās jurisdikcijā attiecas regulējums ar mērķi nepieļaut vai ierobežot to izmantošanu un kuru gadījumā būtu vajadzīga citu pušu sadarbība tirdzniecības kontrolē.

               (4)Pušu konferences 19. sesijā, kas norisināsies no 2022. gada 14. līdz 25. novembrim, tiks lemts par priekšlikumiem grozīt CITES I un II pielikumu. Pusēm ir šādi priekšlikumi jāiesniedz Konvencijas sekretariātam līdz 2022. gada 17. jūnijam.

               (5)Tomēr priekšlikumi par sugu iekļaušanu III pielikumā, par kuriem Pušu konferencei nav jāpieņem lēmums, ir jāiesniedz vismaz 3 mēnešus pirms vienas no tās sanāksmēm.

               (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Pušu konferencei iesniedzamajiem priekšlikumiem par iekļaušanu sarakstā, jo pielikumu grozījumi Savienībai būs saistoši.

               (7)Ierosinātā nostāja, kas jāieņem attiecībā uz Pušu konferencē izskatāmajiem priekšlikumiem par iekļaušanu sarakstā, ir balstīta uz ekspertu veiktu analīzi pēc būtības saskaņā ar Konvencijā noteiktajiem kritērijiem un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos pierādījumus. Šie pierādījumi pamato ar šo lēmumu ierosinātos priekšlikumus par iekļaušanu sarakstā ar mērķi nodrošināt, ka attiecīgo sugu īpatņu tirdzniecība neapdraud to izdzīvošanu savvaļā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Grozījumu priekšlikumi, kas Savienības vārdā iesniedzami Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām Pušu konferences 19. sesijā, ir iekļauti 1. pielikumā.

               2. pants

               Iesniegums iekļaušanai CITES III pielikumā, kas Savienības vārdā iesniedzams Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām Pušu konferences 19. sesijā, ir iekļauts 2. pielikumā.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                           Padomes Lēmums (ES) 2015/451 (2015. gada 6. marts) par Eiropas Savienības pievienošanos Konvencijai par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES) (OV L 75, 19.3.2015., 1.–3. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Regula (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (OV L 61, 3.3.1997., 1.–134. lpp.).

                     (3)

                        Komitejas 28. sanāksmes (2015) protokola kopsavilkuma 20.3.8. punkts, https://cites.org/sites/default/files/eng/com/ac/28/E-AC28-SumRec.pdf.

                     (4)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                           OV L 75, 19.3.2015., 1.–3. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.3.2022
            COM(2022) 116 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem, gatavojoties Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām Pušu konferences 19. sesijai (CITES CoP19)

               1. PIELIKUMS

               CITES I un II pielikuma grozījumi, ko grasās ierosināt ES

                        Taksonomiskā grupa

                        Taksons (vispārpieņemtais nosaukums)

                        Priekšlikums

                        Rāpuļi

                        Physignathus cocincinus
                        (Āzijas ūdensagāma)

                        Iekļaut II pielikumā

                        Cuora galbinifrons
                        (Indoķīnas slēdzējbruņrupucis)

                        No II pielikuma pārvietot uz I pielikumu

                        Abinieki

                        Laotriton laoensis
                        (Laosas tritons)

                        Iekļaut II pielikumā

                        Komerciāliem mērķiem nulles kvota (izcelsmes kods W)

                        Agalychnis lemur
                        (lemurkokvarde)

                        Iekļaut II pielikumā

                        Komerciāliem mērķiem nulles kvota (izcelsmes kods W)

                        Zivis

                        Visas II pielikumā vēl neiekļautās Sphyrnidae spp. (āmurhaizivju) sugas

                        Iekļaut II pielikumā

                        Bezmugurkaulnieki

                        Thelenota ananas, T. anax,
                        T. rubralineata
                        (jūrasgurķi)

                        Iekļaut II pielikumā

                        Koki

                        Khaya spp.
                        (Āfrikas mahagoni)
                        Āfrikas populācijas

                        Iekļaut II pielikumā ar norādi #17

                        Afzelia spp.
                        (mahagoni)
                        Āfrikas populācijas

                        Iekļaut II pielikumā ar norādi #17

                        Dipteryx spp.

                        Iekļaut II pielikumā ar norādi [#17]

                        Handroanthus spp.
                        (ipes koki); Tabebuia spp. un Roseodendron spp.

                        Iekļaut II pielikumā ar norādi #17

                        Pterocarpus spp.
                        (pterokarpi)
                        Āfrikas populācijas

                        Iekļaut II pielikumā [ar norādi #17]

                        Citi augi

                        Rhodiola spp.

                        Iekļaut II pielikumā ar norādi #2

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.3.2022
            COM(2022) 116 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            priekšlikums Padomes Lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem, gatavojoties Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām Pušu konferences 19. sesijai (CITES CoP19)

               2. PIELIKUMS

               ES iesniegums par CITES III pielikuma grozījumu

               Virginijus Sinkevičius,

               Vides, okeānu un

               zivsaimniecības komisārs

               Briselē,

               Ares (2022) atsauces numurs

               Ivonne Higuero,

               ģenerālsekretāre

               Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES)

               Avenue de la Paix 8-14

               1211 Geneva 10

               ŠVEICE

               Cienījamā Higuero kundze!

               Eiropas Savienības vārdā man ir tas gods saskaņā ar Konvencijas XVI panta 1. punktu iekļaušanai CITES III pielikumā pieteikt sugu Caribena versicolor.

               Šī suga ir endēmiska Martinikas salai (Francija). Šim iesniegumam saskaņā ar XVI panta 4. punktu ir pievienota attiecīgo tās aizsardzībai piemērojamo valsts likumu un normu kopija.

               Saskaņā ar Rezolūcijas Conf. 9.25 (Rev. CoP18) 3. punktu šim III pielikuma papildinājumam vajadzētu stāties spēkā tajā pašā dienā, kad konvencijas Pušu konferences 19. sanāksmē pieņemtajiem I un II pielikuma grozījumiem.

               Ar cieņu

               Virginijus Sinkevičius

               Pielikumā:
                     Kopija: Francijas 2017. gada 3. augusta dekrēts, ar ko izveido to Martinikas teritorijā sastopamo arahnīdu sarakstu, kuri ir aizsargāti visā valsts teritorijā, un nosaka to aizsardzības kārtību


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.6.2022
            COM(2022) 312 final
            2022/0203(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomes 226. sesijā attiecībā uz paredzēto Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 6. pielikuma I daļas 48. grozījuma pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums ir par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO) attiecībā uz ICAO paziņojamām atšķirībām no Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 6. pielikuma I daļas 48. grozījuma, kuru paredzēts pieņemt ICAO padomes 226. sesijā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Konvencija par starptautisko civilo aviāciju

               Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencijas”) mērķis ir reglamentēt starptautisko gaisa transportu. Čikāgas konvencija stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī, un ar to izveidoja Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju.

               Visas ES dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas puses.

               2.2.Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija

               Starptautiskā civilās aviācijas organizācija ir viena no ANO specializētajām iestādēm. Organizācijas mērķi un uzdevumi ir izstrādāt starptautiskās aeronavigācijas principus un metodes un veicināt starptautiskā gaisa transporta plānošanu un attīstību.

               ICAO padome ir pastāvīga ICAO struktūra, un tās sastāvā ir 36 līgumslēdzējas valstis, kuras ICAO asambleja ievēlējusi uz trīs gadiem. 2019.–2022. gadā ICAO padomē ir pārstāvētas septiņas ES dalībvalstis.

               Čikāgas konvencijas 54. pantā uzskaitītajos ICAO padomes obligātajos pienākumos ietilpst starptautisku standartu un ieteicamās prakses (SARP) pieņemšana Čikāgas konvencijas pielikumu veidā.

               Ievērojot Čikāgas konvencijas 90. pantu, visi šādi pielikumi vai visi kāda pielikuma grozījumi stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas ICAO līgumslēdzējām valstīm vai ilgāka, ICAO padomes noteikta laikposma beigās, ja vien pa to laiku vairākums ICAO līgumslēdzēju valstu nav darījušas zināmu savu nepiekrišanu.

               Pēc šādu pasākumu pieņemšanas ICAO valstīm ir jāpaziņo vai nu par nepiekrišanu, visām atšķirībām vai atbilstību pasākumiem, pirms tie stājas spēkā un kļūst juridiski saistoši.

               Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 38. pantu jebkura līgumslēdzēja valsts, kurai nav iespējams visos aspektos izpildīt jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai pilnībā saskaņot savus noteikumus vai praksi ar jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai kura uzskata par nepieciešamu pieņemt noteikumus vai praksi, kas jebkurā attiecīgā aspektā atšķiras no starptautiskā standartā paredzētajiem noteikumiem vai prakses, par atšķirībām starp savu praksi un praksi, kas noteikta ar starptautisko standartu, nekavējoties paziņo Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai.

               2.3.Paredzētie Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas akti un to saistība ar spēkā esošajiem Savienības noteikumiem

               Paredzams, ka ICAO padome 226. sesijā pieņems Čikāgas konvencijas 6. pielikuma I daļas 48. grozījumu par līdzekļiem briesmās nonākušas lidmašīnas atrašanās vietas noteikšanai.

               2.3.1.Standarti ICAO 6. pielikuma I daļas 48. grozījuma darbības jomā

               ICAO 6. pielikuma I daļas 6.18.1. standartā noteikts, ka visas lidmašīnas, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa (MCTOM) pārsniedz 27 000 kg un kuru individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots 2023. gada 1. janvārī vai vēlāk, vismaz reizi minūtē autonomi pārraida informāciju, kas ļauj ekspluatantam noteikt lidmašīnas atrašanās vietu, kad tā nonākusi briesmās.

               6.18.1. standarta mērķis, kā paredzēts ICAO 6. pielikuma I daļas 9. papildinājumā, ir 6 jūras jūdžu rādiusā noteikt vietu, kur noticis negadījums.

               ICAO 6. pielikuma I daļas 6.18.1. standarts ir transponēts
                  1
                Komisijas Regulas (ES) Nr. 965/2012
                  2
                (“ES gaisa kuģu ekspluatācijas noteikumi”) IV pielikuma (Part-CAT) CAT.GEN.MPA.210. punktā, kurā prasīts:

               “Šādas lidmašīnas aprīko ar izturīgiem un automātiskiem līdzekļiem precīza lidojuma beigu punkta noteikšanai pēc nelaimes gadījuma, kurā lidmašīna būtiski bojāta:

               (1)visas lidmašīnas, kuru MCTOM ir lielāka par 27 000 kg, kuru MOPSC ir vairāk par 19 vietām un kuru CofA
                  3
                pirmo reizi izdots 2023. gada 1. janvārī vai vēlāk; un

               (2)visas lidmašīnas, kuru MCTOM ir lielāka par 45 500 kg un kuru CofA pirmo reizi izdots 2023. gada 1. janvārī vai vēlāk.”

               2.3.2.Izmaiņas ieviestas ar ICAO 6. pielikuma I daļas 48. grozījuma projektu.

               ICAO 6. pielikuma I daļas 48. grozījuma projekts atliek 6.18.1. standarta piemērošanas datumu līdz 2025. gada 1. janvārim (nevis 2023. gada 1. janvārim) un ierobežo tā piemērošanu, attiecinot to uz lidmašīnām, kuru individuālais CofA pirmo reizi izdots 2024. gada 1. janvārī vai vēlāk (nevis lidmašīnām, kuru individuālais CofA pirmo reizi izdots 2023. gada 1. janvārī vai vēlāk). Galvenie iemesli šo izmaiņu ierosināšanai ir šādi:

               ·visi attiecīgie gaisa kuģu ražotāji visā pasaulē saskaras ar ievērojamiem kavējumiem, kas neļauj aprīkot lidmašīnas ar vajadzīgajām iekārtām,

               ·ievērojami kavējas 9. papildinājuma 2.4. standarta
                  4
                izpildei vajadzīgās sakaru infrastruktūras izveide un tās pilnīgas darbības spējas nodrošināšana, un

               ·glābšanas koordinācijas centriem un gaisa satiksmes pakalpojumu struktūrvienībām nav atvēlēts pietiekami ilgs laiks savu procedūru sagatavošanai un pielāgošanai.

               Piezīme. CAT.GEN.MPA.210. punktā paredzētie pieņemamie līdzekļi atbilstības panākšanai satur nosacījumus, kas attiecībā uz robustumu un precizitāti ir stingrāki nekā ICAO 6. pielikuma I daļas 6.18. punktā un 9. papildinājumā noteiktie nosacījumi. Gaisa kuģu ražotāju mērķis ir savas lidmašīnas aprīkot ar iekārtām, kas atbilst gan ICAO 6.18.1. standartam, gan CAT.GEN.MPA.210. punktam, lai šīs lidmašīnas ES un visā pasaulē varētu ekspluatēt bez izmaiņām vai ierobežojumiem. Tas savukārt ievērojami palielinājis minēto iekārtu projektēšanai un sertifikācijai vajadzīgā darba apjomu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               3.1.Galvenās izmaiņas un to saistība ar spēkā esošajiem Savienības noteikumiem

               ICAO 6. pielikuma 48. grozījuma projekts uz diviem gadiem atliek ICAO 6. pielikuma I daļas 6.18.1. standarta piemērošanas datumu:

               “6.18.1. No 2025. gada 1. janvāra visas lidmašīnas, kuru maksimālā sertificētā pacelšanās masa pārsniedz 27 000 kg un kuru individuālais lidojumderīguma sertifikāts pirmo reizi izdots 2024. gada 1. janvārī vai vēlāk, vismaz reizi minūtē autonomi pārraida informāciju, kas ļauj ekspluatantam noteikt lidmašīnas atrašanās vietu, kad tā nonākusi briesmās, kā noteikts 9. papildinājumā.”

               3.2.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Visi gaisa kuģu ražotāji saskaras ar ievērojamu kavēšanos procesā, kura mērķis ir panākt atbilstību ICAO 6. pielikuma I daļas 6.18.1. standartam un ES gaisa kuģu ekspluatācijas noteikumu CAT.GEN.MPA.210. punktam. Pašreizējā piemērošanas datuma saglabāšana, iespējams, radīs situāciju, kad daudziem ES bāzētiem gaisa kuģu ekspluatantiem nāksies pieprasīt pagaidu atbrīvojumus attiecībā uz 2023. gadā piegādātajām lidmašīnām un veikt iekārtu modernizāciju, kas izmaksās ļoti dārgi. Lai dotu pietiekami daudz laika visu attiecīgo lidmašīnu modernizācijai, šie pagaidu atbrīvojumi varētu būt jāpagarina līdz 2024. gadam. Turklāt sakaru infrastruktūras pilnīga darbības spēja un gaisa satiksmes pakalpojumu struktūrvienību un glābšanas koordinācijas centru pilnīga gatavība varētu netikt sasniegta pirms 2024. gada.  ES bāzētiem gaisa kuģu ekspluatantiem ir maz iespēju paātrināt ICAO 6.18.1. standarta un CAT.GEN.MPA.210. punkta īstenošanu.

               Ierosinātajām ICAO 6. pielikuma I daļas 6.18.1. standarta piemērošanas datuma izmaiņām ir ierobežota ietekme uz aviācijas drošumu, jo šis ICAO standarts ir tikai viens no ICAO veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir atvieglot briesmās nonākušu gaisa kuģu atrašanās vietas noteikšanu. Lielāko daļu lidmašīnu, kas ietilpst 6.18.1. standarta darbības jomā, ekspluatants arī izseko, kad tās veic lidojumus virs okeāna teritorijām, saskaņā ar ICAO 6. pielikuma I daļas 3.5.3. standartu (transponēts ES gaisa kuģu ekspluatācijas noteikumu CAT.GEN.MPA.205. punktā), un tās ir aprīkotas ar diviem avārijas vietas noteicējraidītājiem saskaņā ar ICAO 6. pielikuma I daļas 6.17.3. standartu (transponēts ES gaisa kuģu ekspluatācijas noteikumu CAT.IDE.A.280. punktā).

               Tāpēc Savienībai būtu jāatbalsta priekšlikums atlikt ICAO 6. pielikuma I daļas 6.18.1. standarta piemērošanas datumu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               LESD 218. panta 9. punktu piemēro neatkarīgi no tā, vai Savienība ir attiecīgās struktūras dalībniece vai nolīguma puse
                  5
               .

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  6
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ICAO padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Konvenciju par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”).

               Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 54. pantu ICAO padome pieņem starptautiskus standartus un ieteicamo praksi, ko noformē kā Čikāgas konvencijas pielikumus. Šie ir lēmumi ar juridiskām sekām. Dažas šo lēmumu juridiskās sekas var būt atkarīgas no paziņojuma par atšķirībām iesniegšanas un šo paziņojumu noteikumiem. Tāpēc Savienības nostājas pieņemšana attiecībā uz šādiem paziņojumiem ietilpst LESD 218. panta 9. punkta darbības jomā.

               Paredzētais akts var būtiski ietekmēt ES tiesiskā regulējuma saturu, proti, Komisijas Regulas (ES) 965/2012 CAT.GEN.MPA.210. punktu.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir pieņemtajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja pieņemtajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pieņemtā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopīgo transporta politiku.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2022/0203 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas padomes 226. sesijā attiecībā uz paredzēto Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 6. pielikuma I daļas 48. grozījuma pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

                  ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

                  ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

                  tā kā:

               (1)Konvencija par starptautisko civilo aviāciju (“Čikāgas konvencija”), kas reglamentē starptautisko gaisa transportu, stājās spēkā 1947. gada 4. aprīlī. Ar to tika izveidota Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO).

               (2)Savienības dalībvalstis ir Čikāgas konvencijas līgumslēdzējas valstis un ICAO dalībnieces, bet Savienībai ir novērotāja statuss dažās ICAO struktūrās. ICAO padomē pašlaik ir pārstāvētas septiņas dalībvalstis.

               (3)Ievērojot Čikāgas konvencijas 54. pantu, ICAO padome var pieņemt starptautiskus standartus un ieteicamo praksi (“SARP”) un noformēt tos kā Čikāgas konvencijas pielikumus.

               (4)Ievērojot Čikāgas konvencijas 90. pantu, visi šādi pielikumi vai visi kāda pielikuma grozījumi stājas spēkā trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas ICAO līgumslēdzējām valstīm vai ilgāka, ICAO padomes noteikta laikposma beigās, ja vien pa to laiku vairākums ICAO līgumslēdzēju valstu nav darījušas zināmu savu nepiekrišanu.

               (5)Saskaņā ar Čikāgas konvencijas 38. pantu jebkurai līgumslēdzējai valstij, kurai nav iespējams visos aspektos izpildīt jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai pilnībā saskaņot savus noteikumus vai praksi ar jebkuru šādu starptautisku standartu vai procedūru vai kura uzskata par nepieciešamu pieņemt noteikumus vai praksi, kas jebkurā attiecīgā aspektā atšķiras no starptautiskajā standartā paredzētajiem noteikumiem vai prakses, par atšķirībām starp savu praksi un praksi, kas noteikta ar starptautisko standartu, būtu nekavējoties jāpaziņo ICAO.

               (6)ICAO padome 226. sesijā ir paredzējusi pieņemt Čikāgas konvencijas 6. pielikuma I daļas 48. grozījumu.

               (7)Konvencijas 6. pielikuma I daļas 48. grozījuma galvenais mērķis ir atlikt 6.18.1.  standarta piemērošanas datumu līdz 2025. gada 1. janvārim.

               (8)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO padomes 226. sesijā attiecībā uz paredzēto 6. pielikuma I daļas 48. grozījumu. Ar šo nostāju būtu jāatbalsta šis grozījums, un nostāja būtu jāpauž Savienības dalībvalstīm, kas ir ICAO padomes locekles, kopīgi rīkojoties Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

                  Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ICAO padomes 226. sesijā vai jebkurā turpmākā sesijā, paredz visā kopumā atbalstīt ierosināto Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 6. pielikuma I daļas 48. grozījumu.

               2. pants

               Šā lēmuma 1. pantā minēto nostāju, kopīgi rīkojoties Savienības vārdā, pauž Savienības dalībvalstis, kuras ir ICAO padomes locekles.

               3. pants

                  Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Dalībvalstīm tika ieteikts paziņot par atšķirību no ICAO 6.18.1. standarta, jo CAT.GEN.MPA.210. punkta darbības jomā neietilpst lidmašīnas, kuru maksimālā operatīvā pasažieru vietu konfigurācija (MOPSC) nepārsniedz 19 vietas un kuru MCTOM ir no 27 000 kg līdz 45 500 kg.

                     (2)

                        Komisijas Regula (ES) Nr. 965/2012 (2012. gada 5. oktobris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008.

                     (3)

                        CofA: lidojumderīguma sertifikāts.

                     (4)

                        ICAO 6. pielikuma I daļas 9. papildinājuma 2.4. standartā noteikts, ka organizācijas, kurām obligāti vajadzīga piekļuve pārraidītajai informācijai, ir vismaz gaisa satiksmes pakalpojumu struktūrvienība(-as) un meklēšanas un glābšanas koordinācijas centrs(-i) un apakšcentri.

                     (5)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā Vācija/Padome, C-399/12,

                     ECLI:EU:C:2014:2258, 64. punkts.

                     (6)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā Vācija/Padome, C-399/12,

                     ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 12.5.2021
            COM(2021) 237 final
            2021/0121(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par Eiropas Savienības lūgumu pagarināt PTO izņēmumu, kas ļauj piemērot autonomās tirdzniecības preferences Rietumbalkāniem

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu pagarināt PTO izņēmumu, kas ļauj Eiropas Savienībai (“ES”) paredzēt autonomās tirdzniecības preferences Rietumbalkāniem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Marakešas līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu

               Marakešas līgums, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju (“PTO līgums”), stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība ir šā līguma Puse.

               2.2.Ministru konference un Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padome

               Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

               Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu Ministru konferenču sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda Vispārējā padome.

               Saskaņā ar PTO līguma IX panta 1. punktu lēmumus parasti pieņem pēc konsensa principa.

               2.3.Paredzētais PTO Vispārējās padomes akts

               Saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu pienākumam, kas uzlikts kādam dalībniekam, izņēmuma gadījumos var piemērot izņēmumu.

               Pēc ES lūguma PTO Vispārējā padome var pieņemt lēmumu pagarināt spēkā esošo PTO izņēmumu, kas ļauj ES paredzēt autonomās tirdzniecības preferences Rietumbalkāniem (“paredzētais akts”).

               Pašreizējais izņēmums zaudē spēku 2021. gada 31. decembrī. Tāpēc paredzētā akta mērķis ir pagarināt šo izņēmumu līdz 2026. gada 31. decembrim.

               Paredzētais akts būs saistošs PTO dalībvalstīm saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu, kā arī II panta 2. punktu, kurā paredzēts, ka “Līgumi un ar tiem saistītie juridiskie akti, kas ietverti 1., 2. un 3. pielikumos <…>, ir šī Līguma neatņemamas sastāvdaļas, kas ir saistošas visām tā Dalībvalstīm.”

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 16. decembrī pieņēma Regulu (ES) 2020/2172, ar kuru līdz 2025. gada 31. decembrim
                  1
                pagarina autonomo tirdzniecības preferenču piemērošanas termiņu attiecībā uz Rietumbalkānu (Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Kosovas
                  2* Melnkalnes, Ziemeļmaķedonijas un Serbijas) izcelsmes ražojumiem. Sākotnēji tirdzniecības preferences tika piešķirtas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2000
                  3
               , kas pēc tam vairākas reizes tika grozīta un pagarināta.

               Vajadzīgajā apmērā nepastāvot izņēmumam no saistībām, ko ES uzņēmusies saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994) I panta 1. punktu un GATT 1994 XIII pantu, šo autonomo tirdzniecības preferenču paredzētais režīms būtu jāattiecina uz visām citām Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstīm.

               Tāpēc ES ir jāiesniedz lūgums pagarināt PTO izņēmumu attiecībā uz autonomām tirdzniecības preferencēm, ko ES piešķir Rietumbalkāniem saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu, vēl uz pieciem gadiem, proti, līdz 2026. gada 31. decembrim. Papildus šim lūgumam ES būtu jāatbalsta šā lūguma pieņemšana PTO Vispārējā padomē.

               Tas būtu ceturtais pagarinājums izņēmumam, ko sākotnēji piešķīra no 2000. gada 8. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim
                  4
                un pēdējo reizi pagarināja 2016. gada 7. decembrī
                  5
               . Sākotnējā izņēmuma un tā pagarinājumu iemesli ir pastāvīgi sarežģītā ekonomiskā situācija reģionā un tas, ka preferenciālais režīms, ko attiecībā uz atbilstīgiem ražojumiem Savienība piešķir šīm valstīm, ir paredzēts, lai veicinātu ekonomikas attīstību atbilstīgi GATT 1994 mērķiem.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru.

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               PTO Vispārējā padome ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, PTO līgumu.

               Akts, kuru Vispārējā padome tiktu aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būtu pusēm saistošs saskaņā ar PTO līguma II panta 2. punktu un IX panta 3. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               2021/0121 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē par Eiropas Savienības lūgumu pagarināt PTO izņēmumu, kas ļauj piemērot autonomās tirdzniecības preferences Rietumbalkāniem

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgumu par Pasaules Tirdzniecības Organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 94/800/EK
                  6
               , un tas stājās spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar PTO līguma II panta 2. punktu līgumi un ar tiem saistītie juridiskie akti, kas ietverti 1., 2. un 3. pielikumos (“daudzpusējie tirdzniecības nolīgumi”), tostarp 1994. gada Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT 1994), ir minētā līguma neatņemamas sastāvdaļas, kas ir saistošas visām tā dalībvalstīm.

               (3)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Ministru konference var pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu. Ministru konferences sastāvā ir visu PTO dalībvalstu pārstāvji, un tā tiek sasaukta vismaz reizi divos gados. Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu Ministru konferences sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda Vispārējā padome. Saskaņā ar minētā līguma IX panta 1. punktu PTO lēmumus parasti pieņem pēc konsensa principa.

               (4)Saskaņā ar PTO līguma IX panta 3. punktu Ministru konference izņēmuma gadījumos var lemt par izņēmuma piemērošanu attiecībā uz pienākumu, kas uzlikts dalībvalstij ar PTO līgumu vai jebkuriem daudzpusējiem tirdzniecības līgumiem.

               (5)Savienībai izņēmums no saistībām, ko tā uzņēmusies saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu, pirmo reizi tika piešķirts no 2000. gada 8. decembra līdz 2006. gada 31. decembrim
                  7
                un pēdējo reizi pagarināts no 2016. gada 7. decembra līdz 2021. gada 31. decembrim, ciktāl tas nepieciešams, lai Savienība varētu piešķirt preferenciālu režīmu atbilstīgiem Rietumbalkānu izcelsmes ražojumiem.

               (6)Eiropas Parlaments un Padome 2020. gada 16. decembrī pieņēma Regulu (ES) 2020/2172, ar kuru līdz 2025. gada 31. decembrim
                  8
                atkārtoti pagarina autonomo tirdzniecības preferenču piemērošanas termiņu Rietumbalkāniem (Albānijai, Bosnijai un Hercegovinai, Kosovai
                  9
                Melnkalnei, Ziemeļmaķedonijai un Serbijai).

               (7)Nepastāvot izņēmumam no PTO saistībām, Savienības autonomo tirdzniecības preferenču piemērošana Rietumbalkāniem līdz 2025. gada 31. decembrim būtu jāattiecina uz visām pārējām PTO dalībvalstīm.

               (8)Lūgums pagarināt PTO izņēmumu, kas ļauj piemērot autonomās tirdzniecības preferences Rietumbalkāniem, ir pamatots, ņemot vērā pastāvīgi sarežģīto ekonomisko situāciju reģionā un to, ka preferenciālais režīms, ko attiecībā uz atbilstīgiem ražojumiem Savienība piešķir šīm valstīm, ir paredzēts, lai veicinātu ekonomikas attīstību atbilstīgi GATT 1994 mērķiem un neradītu šķēršļus citu PTO dalībvalstu tirdzniecībai. Tādējādi joprojām ir spēkā īpašie apstākļi, kas pamato izņēmuma no GATT 1994 I panta 1. punkta un XIII panta pagarinājumu.

               (9)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, jo PTO izņēmuma attiecībā uz autonomām tirdzniecības preferencēm, ko ES piešķir Rietumbalkāniem, pagarināšana būs saistoša PTO dalībvalstīm,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, ir lūgt pagarinājumu spēkā esošajam izņēmumam attiecībā uz autonomajām tirdzniecības preferencēm, kuras Savienība līdz 2026. gada 31. decembrim piešķīrusi Rietumbalkāniem, un atbalstīt šā lūguma pieņemšanu.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2172 (2020. gada 16. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesu (OV L 432, 21.12.2020., 7. lpp.).

                     (2)
                  *
                        Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

                     (3)

                        OV L 240, 23.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 530/2007 (OV L 125, 15.5.2007., 1. lpp.), kas kodificēta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009 (2009. gada 30. novembris) (OV L 328, 15.12.2009., 1. lpp.).

                     (4)

                        WT/L/380.

                     (5)

                        G/C/W/731.

                     (6)

                        Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (no 1986. gada līdz 1994. gadam) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

                     (7)

                        WT/L/380.

                     (8)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/2172 (2020. gada 16. decembris), ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1215/2009, ar ko ievieš ārkārtas tirdzniecības pasākumus tām valstīm un teritorijām, kas piedalās vai ir saistītas ar Eiropas Savienības stabilizācijas un asociācijas procesu (OV L 432, 21.12.2020., 7. lpp.).

                     (9)
                  *
                        Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.