				|

		52013PC0493

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību pētniecības un izstrādes programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā iesaistītus mazos un vidējos uzņēmumus un kuru kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis /* COM/2013/0493 final - 2013/0232 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma
mērķi
Šis priekšlikums attiecas uz Eiropas
Savienības dalību, pamatojoties uz Līguma par Eiropas
Savienības darbību (LESD) 185. pantu, kopīgajā
programmā Eurostars-2 (turpmāk “programma Eurostars-2”),
ko īsteno vairākas dalībvalstis, turpinot kopīgajā
programmā Eurostars aizsākto darbu.
Kopējie programmas Eurostars-2
mērķi ir:
·
veicināt uz tirgu orientētus
starptautiskus pētniecības pasākumus jebkurā jomā,
kurā darbojas pētniecībā iesaistītie mazie un
vidējie uzņēmumi (MVU)[1],[2], jo īpaši
uzņēmumi, kuriem nav iepriekšējas pieredzes starptautiskajā
pētniecībā, panākot, ka tirgū tiek laisti jauni vai
uzlaboti produkti, procesi un pakalpojumi;
·
veicināt Eiropas Pētniecības
telpas (EPT) izveidi un palielināt Eiropā publiskā
finansējuma pieejamību, efektivitāti un lietderību
pētniecībā iesaistītajiem MVU, saskaņojot un
sinhronizējot valstu finansēšanas mehānismus.
Tiks uzlabota pētniecībā
iesaistīto MVU konkurētspēja un tādējādi
aktīvi veicināta Eiropas ekonomiskā izaugsme un jaunu darbvietu
radīšana, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020”
mērķus.
1.2.        Priekšlikuma pamatojums
MVU veido Eiropas ekonomikas mugurkaulu, un
tiem ir potenciāls ievērojami veicināt izaugsmi un radīt
jaunas darbvietas Eiropas Savienībā. Visā ES ir aptuveni
20,7 miljoni MVU, kas kopā veido vairāk nekā 98 % no
visiem ES uzņēmumiem, sniedz aptuveni 58 % no ES
pievienotās bruto vērtības[3],[4] un nodarbina vairāk
nekā 87 miljonus cilvēku (67 % no visiem
nodarbinātajiem, bet dažās nozarēs pat 80 % no nozarē
nodarbinātajiem).
No visiem šiem MVU novatoriski
pētniecībā iesaistītie MVU veido ļoti dinamisku
apakšgrupu, kas var būtiski veicināt izaugsmi un jaunu darbvietu
radīšanu, jo īpaši tad, ja šie uzņēmumi ir iesaistīti
starptautiskās sadarbības pasākumos pētniecības un
izstrādes jomā. Tomēr vairāku tirgū pastāvošu
problēmu dēļ MVU ir apgrūtināta piekļuve
privātajam finansējumam, kas tiem nepieciešams pētniecības
un izstrādes pasākumu finansēšanai; spēkā
esošajās valstu pētniecības un izstrādes programmās
ļoti reti tiek iekļauti starptautiskās sadarbības
pasākumi, un šīs programmas nav pietiekami sinhronizētas un
sadarbspējīgas. Turklāt, lai arī vairākās
savstarpēji papildinošās ES iniciatīvās ir pievērsta
uzmanība novatoriskiem MVU (piemēram, tādos finanšu instrumentos
kā Riska dalīšanas instruments vai iecerētajā MVU
instrumentā), ES līmenī nav programmas, kas būtu īpaši
veltīta pētniecībā intensīvi iesaistīto MVU
īstenotajiem starptautiskajiem pētniecības un izstrādes
pasākumiem.
Eureka tīklā[5] iesaistītās 32[6] Eiropas valstis
2008. gadā nolēma Eiropas līmenī pieņemt
saskaņotu pieeju attiecībā uz pētniecībā
iesaistītajiem MVU, izveidojot kopīgo programmu Eurostars.
Šīs programmas mērķis ir atbalstīt
pētniecībā iesaistītos MVU, piešķirot līdzfinansējumu
to uz tirgu orientētajiem starptautiskajiem pētniecības
pasākumiem atbilstīgi augšupējai pieejai un nodrošinot tiem
juridisko un organizatorisko satvaru.
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2008. gada 9. jūlija lēmumu[7] Eiropas Savienība finansiāli
piedalās programmā Eurostars, pamatojoties uz LESD
185. pantu (bijušais EKL 169. pants), laikposmā no
2008. gada līdz 2013. gadam sniedzot ieguldījumu, kas
nepārsniedz vienu trešo daļu no iesaistīto dalībvalstu un
pārējo iesaistīto valstu faktiskā ieguldījuma summas
jeb maksimālo summu EUR 100 miljonus. Programma Eurostars
tiek īstenota ar īpašas īstenošanas struktūras, proti, Eureka
sekretariāta (turpmāk “ESE”), palīdzību, un šī
struktūra ir atbildīga par programmas izpildi, jo īpaši par
priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu organizēšanu, atbilstības
kritēriju pārbaudi, salīdzinošo novērtēšanu un
projektu atlasi, kā arī par projektu uzraudzību un
Savienības ieguldījuma piešķiršanu.
Programmas Eurostars starpposma
novērtējumu[8]
2010. gadā veica neatkarīgu ekspertu grupa[9], un Komisija par to sagatavoja
un 2011. gada aprīlī pieņēma starpposma
novērtējuma ziņojumu[10].
Konkurētspējas padome 2011. gada 31. maija secinājumos[11] attiecībā uz
iepriekš minētajiem dokumentiem pauda gandarījumu par ekspertu grupas
viedokli, ka programma Eurostars ir pienācīgi saskaņota
ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, labi papildina
iespējas, ko Septītā pamatprogramma piedāvā MVU
starptautiskās sadarbības jomā, un ir spējusi
piesaistīt mērķgrupas interesi, veiksmīgi sasniedzot pētniecībā
iesaistītos Eiropas MVU. Tā atbalstīja ekspertu grupas ieteikumu
turpināt programmas Eurostars darbību arī pēc
2013. gada un apņēmās apsvērt tās darbības
turpināšanu plānotā Pētniecības un inovācijas
finansējuma kopējā stratēģiskā satvara
vispārējā kontekstā.
Turklāt Padome uzsvēra
vairākus ieteikumus attiecībā uz turpmāk nepieciešamajiem
programmas uzlabojumiem, tostarp ieteikumu iesaistītajām valstīm
un ES nodrošināt pietiekamu finansējumu, lai finansētu
iespējami daudz projektu, kuri saņēmuši augstāko
novērtējumu un atbilst programmas Eurostars sliekšņa
kritērijiem, ieteikumu vēl vairāk racionalizēt un
saskaņot īstenošanas procesus un finansēšanas noteikumus valstu
līmenī, lai uzlabotu programmas Eurostars efektivitāti un
lietderību, un ieteikumu pastāvīgi uzlabot novērtējumu
kvalitāti un saglabāt prioritāti iespējami īsam
līgumu slēgšanas procesam.
Eureka
ministru konferencē Budapeštā 2012. gada
22. jūnijā tika apstiprināts dokuments (turpmāk
“Budapeštas dokuments”), kur apliecināta Eureka valstu vēlme
atbalstīt pasākumus, ar kuriem tiek turpināts programmā Eurostars
aizsāktais darbs. Budapeštas dokumentā noteikta kopīga
programmas Eurostars-2 vīzija un pamats iepriekš minēto
starpposma novērtējuma ieteikumu izskatīšanai.
Informatīvā aptaujā 2013. gada janvārī
konstatēts, ka finanšu ieguldījums, ko vairākums programmas
Eurostars valstu ir gatavas piešķirt 2014.—2020. gadam,
gandrīz trīs reizes pārsniedz šo valstu finanšu ieguldījumu
programmā Eurostars. Budapeštas dokumentā ES ir aicināta
piedalīties programmā Eurostars-2.
Komisijas priekšlikumā pamatprogrammai
“Apvārsnis 2020”[12],
sadaļā “Inovācijas MVU” ir paredzēts īpašs
pasākums attiecībā uz pētniecībā intensīvi
iesaistītajiem MVU, kas veicinās nākamā programmas
Eurostars shēmas posma īstenošanu sadarbībā ar
dalībvalstīm, pārorientētu atbilstīgi starpposma novērtējumā
minētajiem aspektiem. Šī ir vienīgā pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” programma, kas īpaši paredzēta
pētniecībā iesaistītajiem MVU jebkurā
pētniecības un izstrādes jomā un veicina valstu
pētniecības programmu turpmāku integrāciju,
tādējādi veicinot EPT izveidi. Ar augšupējo pieeju un uz
uzņēmējdarbību vērsto darba kārtību
programma Eurostars-2 labi iederas daļā “Vadošā loma
rūpniecībā” un ievērojami veicinās šajā
daļā noteikto mērķu sasniegšanu, sniedzot atbalstu
projektiem, kuri ir ļoti būtiski vairākām vadošām
rūpniecības tehnoloģijām un pamattehnoloģijām, un
palīdzēs novatoriskajā pētniecībā intensīvi
iesaistītajiem MVU kļūt par vadošajiem uzņēmumiem
pasaulē.
2.           APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM
PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
2.1.        Apspriešanās par
kopīgās programmas Eurostars nākotni
Pēdējo trīs gadu laikā
programma Eurostars un tās turpmākā attīstība
apspriesta daudzās apspriedēs. Tajās tika iesaistītas visas
iekšējās un ārējās ieinteresētās personas.
Cita starpā saņemti komentāri par galveno problēmu un
šķēršļu identificēšanu, ar subsidiaritāti
saistītiem jautājumiem un par iespējamajām attīstības
perspektīvām un to ietekmi.
Atklātā sabiedriskā
apspriešana par MVU atbalsta pasākumiem un LESD 185. panta
piemērošanu notika kā daļa no sabiedriskās apspriešanas, ko
Eiropas Komisija 2011. gada februārī un martā
organizēja attiecībā uz Zaļo grāmatu par vienotu
stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju
finansējumam. Programma Eurostars tika apspriesta vai
pieminēta 70 no 849 nostājas dokumentiem, kas bija
sagatavoti attiecībā uz minēto zaļo grāmatu.
Vairāk nekā 80 % no visām organizācijām, kas
sniedza atbildes, pauda labvēlīgu nostāju. Kritiskajos atzinumos
(10 %) iebildumi galvenokārt attiecās uz sinhronizācijas
jautājumiem. Citas piezīmes tika saņemtas par faktu, ka
dalībvalstis ne vienmēr izpilda savas saistības, kā
arī par finansējuma piešķiršanas noteikumu saskaņošanu,
finansējuma līmeni un līgumu slēgšanas procesa ilgumu.
Ar zaļo grāmatu
aizsāktā atklātā apspriešana tika turpināta divos
atklātos semināros Briselē[13],
kuri bija veltīti jautājumam par inovāciju mazajos un
vidējos uzņēmumos un kuros piedalījās
160 dalībnieku, tostarp eksperti pētniecības un
inovācijas jomā un MVU jautājumos no Eiropas un valstu MVU un
nozares apvienībām un dalībvalstu, valsts iestāžu un MVU
valstu kontaktpunktu pārstāvji. Divi galvenie secinājumi
attiecībā uz turpmākās programmas Eurostars-2
darbības jomu, kas izrietēja no semināros notikušajām
apspriedēm: pirmkārt, arī programma Eurostars-2
jāvelta tai pašai mērķgrupai (pētniecībā
iesaistītajiem MVU); otrkārt, semināru dalībnieki
neatbalsta ierosinājumu paplašināt programmas Eurostars
darbības jomu, iekļaujot tajā arī MVU, kuri nav
iesaistīti pētniecībā, jo tādu valstu programmu skaits
un lielums, kurās tiek piešķirts atbalsts cita veida MVU
(piemēram, pētniecība MVU vajadzībām), ir
nepietiekams, lai veidotu kritisko masu, ko varētu izmantot kā pamatu
kopīgas programmas izveidei saskaņā ar LESD 185. pantu.
Saistībā ar starpposma novērtēšanu,
ko neatkarīgo ekspertu grupa veica 2010. gadā, tika
uzklausīti arī iespējamie un faktiskie
galasaņēmēji projektos, kuriem piešķirts finansējums
no programmas Eurostars (MVU un pētniecības institūti),
un citas ieinteresētās personas[14].
Ekspertu grupa ieteica turpināt programmas darbību, veicot tajā
uzlabojumus atbilstīgi ziņojumā sniegtajiem
norādījumiem.
Jautājumu par ES atbalsta
turpmāku piešķiršanu programmai Eurostars-2 Komisija
2012. gadā apsprieda Ietekmes novērtēšanas vadības
grupā, kurā apvienoti dažādi Komisijas dienesti. Ietekmes
novērtēšanas vadības grupa piedalījās Ietekmes
novērtējuma ziņojuma sagatavošanas procesa plānošanā
un ceļveža izstrādē, kurš sagatavots papildus šim priekšlikumam
un kurā īpaša uzmanība pievērsta problēmas
formulējumam un kopīgās programmas Eurostars
būtiskajai nozīmei citās ES politikas jomās.
2.2.        Politikas risinājumi
Ietekmes
novērtējuma ziņojumā piedāvāti šādi
risinājumi:
1. risinājums – “Ierastā
darbība” (pamatscenārijs)
Šis risinājums
paredz turpināt kopīgo programmu Eurostars nākamajā
plānošanas periodā (2014.—2020. gads) tās
pašreizējā formā un ar pašreizējiem īstenošanas
pasākumiem un kopējo budžetu. ES līdzdalības un finanšu
ieguldījuma apmērs saglabātos tāds pats kā programmā
Eurostars-1 (Septītajā pamatprogrammā noteikts, ka ES
finanšu ieguldījums nepārsniedz EUR 100 miljonus). Šis
risinājums pieņemts kā pamatscenārijs.
2. risinājums
– “Nulles variants” (ES neiesaistās programmā Eurostars-2)
Saskaņā ar šo risinājumu ES pārtrauc dalību
un finanšu ieguldījumu programmā Eurostars pēc
pašreizējā finansēšanas posma beigām (pēc 2013. gada
beigām). Dalībvalstīm būtu jāizlemj, vai tās
turpinās programmu Eurostars un ciktāl tās centīsies
panākt zinātnisko, organizatorisko un finanšu integrāciju.
3. risinājums
– “Pastiprināta partnerība”
Pastiprinātās partnerības
risinājums paredz to, ka pašreizējā kopīgā programma Eurostars
tiktu turpināta nākamajā plānošanas periodā kā
LESD 185. panta iniciatīva pilnveidotā veidolā, kas nodrošināts,
pilnīgi īstenojot starpposma novērtējuma ziņojumā
sniegtos ieteikumus, ar augstāku integrācijas pakāpi un
plašākā mērogā.
Pēc Komisijas dienestu ieteikuma Eureka
dalībvalstis ir vienojušās par konkrētiem pasākumiem, kas
jāievieš programmā Eurostars-2 un kas nodrošinās īsu
līgumu slēgšanas procesu, veicinās noteikumu un procesu
standartizāciju, samazinās administrāciju un uzlabos
sinhronizāciju un finansējuma integrāciju. Lai uzlabotu
programmu un nodrošinātu, ka atbalsts tiek piešķirts lielākam
skaitam daudzsološu pētniecībā intensīvi iesaistītu
MVU, dalībvalstis ir apņēmušās ievērojami
palielināt programmā pieejamā finansējuma apjomu. Tas
atbilst MVU pieprasījumam, kas ir pieaudzis kopš programmas sākuma,
un atspoguļo Eurostars programmas Eurostars mērķgrupas
spēju apgūt pieejamos finanšu līdzekļus. Līdz ar to,
ņemot vērā arī nepieciešamību stimulēt un
vēl vairāk atbalstīt iepriekš minētos uzlabojumus, tiktu
atbilstīgi palielināts ES finanšu ieguldījums.
2.3.        Iepriekšēja ietekmes
novērtējuma rezultāti
Iepriekšējā ietekmes
novērtējumā secināts, ka ieteicams piemērot
3. risinājumu, ņemot vērā tā piedāvāto
mērķu īstenošanas efektivitāti, rentabilitāti un atbilstību
visiem noteiktajiem kritērijiem. Šo risinājumu pilnīgi atbalsta
ieinteresētās personas, jo 99 % no respondentiem visu augsta
līmeņa pārstāvju un valsts kontaktpunktu aptaujā, kas
tika veikta 2012. gada novembrī (atbildes sniedza 28 Eureka
augsta līmeņa pārstāvji un/vai kontaktpunkti no 22 Eureka
dalībvalstīm) uzskatīja, ka risinājums “Jauna pastiprināta
partnerība” ir ļoti piemērots un ka tas spēs
efektīvāk “uzlabot pētniecībā un izstrādē
iesaistīto MVU konkurētspēju”.
Ietekmes novērtēšanas padome
2012. gada februārī izskatīja un apstiprināja ietekmes
novērtējuma ziņojumu. Savā atzinumā tā lūdza
veikt uzlabojumus ziņojumā, un šis lūgums tika izpildīts.
Proti, pašreizējā ziņojuma redakcijā labāk paskaidrots
politikas konteksts, saistība ar citām ES iniciatīvām,
pastāvošās problēmas un konkrēti pasākumi šo
problēmu risināšanai, un minētie pasākumi tiek ciešāk
saistīti ar stratēģiskajiem risinājumiem. Mērķi
tika pārskatīti, lai nodrošinātu stabilu pamatu programmā Eurostars
sasniegto rezultātu novērtēšanai. Visbeidzot,
pašreizējā ziņojuma redakcijā ir uzlabots risinājumu
salīdzinošais novērtējums pēc tādiem kritērijiem
kā efektivitāte, rentabilitāte un saskanība un labāk
atspoguļoti ieinteresēto personu viedokļi.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.        Juridiskais pamats
Programmas Eurostars-2 priekšlikuma
pamatā ir LESD 185. pants, kurā noteikts, ka Savienība var
paredzēt iespēju piedalīties pētniecības un
izstrādes programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis,
tostarp iespēju piedalīties struktūrās, kas radītas,
lai īstenotu šīs programmas.
Paziņojumā par pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”[15]
norādīts, ka “tiks turpinātas arī partnerības pieejas,
pamatojoties uz Līguma 185. un 187. pantu”.
Priekšlikuma regulai, ar ko izveido
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”[16],
20. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteikta virkne
kritēriju tam, kā identificēt publiskā-publiskā sektora
partnerības. Programma Eurostars atbilst šiem kritērijiem:
“Budapeštas dokumentā”, kas pieņemts attiecībā uz programmu
Eurostars-2 un ko apstiprinājušas visas Eureka valstis, a)
ir skaidri noteikti mērķi, kas jāsasniedz saskaņā ar
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķiem un plašākiem
Savienības politikas mērķiem, kuri norādīti
1.1. punktā, b) ir noteiktas iesaistīto valstu
apņemšanās veikt finanšu ieguldījumu, c) ir noteikta Savienības
līmenī veiktās darbības pievienotā vērtība
atbilstīgi tam, kā minēts 3.2. punktā, un d)
iesaistīto valstu programmu kritiskā masa pēc to lieluma un
skaita.
3.2.        Subsidiaritātes un
proporcionalitātes princips
Ir jāpiemēro subsidiaritātes
princips, jo priekšlikuma darbības joma neietilpst Eiropas Savienības
ekskluzīvajā kompetencē. Subsidiaritāte ir
nodrošināta, pamatojot priekšlikumu ar LESD 185. pantu, kurā
skaidri noteikts, ka Savienība piedalās pētniecības
programmās, ko īsteno vairākas dalībvalstis, līdz ar
to visi darbības aspekti, ja vien iespējams, tiek īstenoti valstu
līmenī, vienlaikus saskanīgu pieeju Eiropas līmenī
nodrošinot ar kopīgo programmu.
Dalībvalstis pašas nespēj
pietiekami labi īstenot priekšlikuma mērķus: valstu
pētniecības programmām, kurās tiek piešķirts atbalsts
pētniecībā iesaistītajiem MVU, trūkst savstarpējās
sadarbspējas un saskanības, un ir tikai daži valstu programmu cikli,
kuri ir sinhronizēti un kuros tiek izmantota kopīga
starptautiskā salīdzinošā izvērtēšana.
Programmā Eurostars-2 ir
ievērots proporcionalitātes princips, jo par programmas īstenošanu
un visiem darbības aspektiem būs atbildīgas dalībvalstis.
ES uzdevums būs stimulēt uzlabotu koordināciju starp
iesaistītajām programmām un nosacījumu un noteiktumu
saskaņošanu to MVU interesēs, kas vēlas iesaistīties
starptautiskos pētniecības un izstrādes pasākumos,
nodrošinot arī sinerģiju ar attiecīgajiem papildinošajiem
pasākumiem, kas noteikti pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”
Savienības rīcībai ir
ievērojama pievienotā vērtība, jo ES
iesaistīšanās dos iespēju izveidot jaunu tiesisko
regulējumu, uz kura pamata kopīgas stratēģijas ietvaros
varēs apvienot ES un valstu finansējumu, lai stimulētu
starptautiskus sadarbības projektus pētniecības un
izstrādes jomā, kurus sāk un vada pētniecībā
iesaistītie MVU. Apvienojot valstu programmu resursus ar ES resursiem,
iespējams sasniegt kritisko masu un līdz ar to efektīvāk
risināt problēmas, ar kurām saskaras pētniecībā
iesaistītie MVU. Tas nebūtu iespējams, ja tiktu izmantotas vienīgi
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pastāvošās
struktūras, un valstu programmu ietvaros. Savienības ieguldījums
atbilst vienai trešajai daļai no iesaistīto valstu ieguldījuma.
Īpaši jānorāda tas, ka
ierosinātā organizatoriskā struktūra samazina
administratīvo slogu līdz minimumam, nodrošinot, ka galvenais
administratīvais darbs tiek paveikts valstu aģentūrās šim
nolūkam izveidotas vienotās juridiskās struktūras
pārraudzībā un vispārējā atbildībā.
3.3.        Juridisko instrumentu
izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments
ir Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, pamatojoties uz LESD 185. pantu.
3.4.        Atkāpes no
pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” paredzētajiem dalības
noteikumiem
Priekšlikumā paredzētas
atkāpes no vairākiem pantiem, proti, no 14. panta 5. punkta
par pieteikuma iesniedzēja finansiālo spēju pārbaudi, no
16. panta 1. punkta par dotāciju nolīgumiem, no
19. panta 1., 5.–7. punkta par pasākuma īstenošanu un no
22.–28. panta par pasākuma finansēšanas noteikumiem. Šīs
atkāpes izriet no tā, ka atbildība ir sadalīta starp ESE
un valstu finansēšanas aģentūrām: ESE ir
atbildīga par Eiropas Savienības finansējuma saņemšanu,
sadali un uzraudzību, kas ar valstu finansēšanas aģentūru
starpniecību tiek piešķirts saņēmējiem.
Atkāpes atļautas galvenokārt
tāpēc, ka mazie un vidējie uzņēmumi, kas ir
konkrētā programmas Eurostars-2 mērķgrupa, atsevišķos
gadījumos var būt ērtāk darboties saskaņā ar tiem
labi zināmiem noteikumiem, kas reglamentē to dalību valstu
finansēšanas programmās, nekā ar ES noteikumiem. Līdz ar
to, piemērojot valstu finansēšanas noteikumus un nodrošinot
Savienības finanšu ieguldījumu un atbilstošo valsts publisko atbalstu
ar vienu dotācijas nolīgumu, tiek samazināti
administratīvie un juridiskie šķēršļi MVU dalībai
starptautiskos pētniecības un inovācijas pasākumos.
Priekšlikumā paredzēti atbilstoši
aizsardzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka īpašā
īstenošanas struktūra ievēro vienlīdzīgas attieksmes
un pārredzamības principu, kad tā sniedz finanšu atbalstu
trešām pusēm, un lai aizsargātu Savienības finansiālās
intereses. Tajā arī paredzēts, ka šis jautājums tiks
sīki reglamentēts nolīgumā starp Savienību un
īpašo īstenošanas struktūru, tostarp īpaši uzsvērta
nepieciešamība nodrošināt valstu programmu noteikumu strauju un
pakāpenisku saskaņošanu un pielīdzināšanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šim lēmumam pievienotajā
tiesību akta finanšu pārskatā norādīta
provizoriskā ietekme uz budžetu. Savienības maksimālais finanšu
ieguldījums programmā Eurostars-2, tostarp EBTA
piešķirtie līdzekļi, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
darbības laikā būs EUR 287 miljoni pašreizējo
cenu līmenī. Finansējums tiks piešķirts, pamatojoties uz
šādu II daļā “Vadošā loma rūpniecībā”
noteikto mērķi[17]:
·
“Inovācijas MVU”.
Lēmuma noteikumiem un
deleģēšanas nolīgumam, kas tiks noslēgts starp Komisiju un
īpašo īstenošanas struktūru, jānodrošina ES finansiālo
interešu aizsardzība.
Šim lēmumam pievienotajā
tiesību akta finanšu pārskatā norādīta
provizoriskā ietekme uz budžetu.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
5.1.        Vienkāršošana
Priekšlikumā
paredzēts vienkāršot administratīvās procedūras
publiskā sektora iestādēm (ES vai valsts iestādēm) un
privātajām struktūrām.
Konkrēti,
pētniecībai paredzēto finansējumu no jaunās
kopīgās programmas saņēmēji saņems no vienotas
līgumu un maksājumu shēmas saskaņā ar tiem
zināmiem valsts noteikumiem, un tiem nebūs atsevišķi
jāziņo par piešķirtā Savienības finansējuma
izlietojumu.
ES tieši
sadarbosies ar programmas Eurostars-2 īpašo īstenošanas
struktūru, kura būs atbildīga par Savienības
ieguldījuma piešķiršanu, uzraudzību un ziņošanu par tā
izmantošanu.
5.2.        Pārbaude,
pārskatīšana un turpināmība
Šajā
priekšlikumā iekļauta pārbaudes klauzula, paredzot starpposma
pārskatīšanu pēc trim gadiem. Kopējais programmas ilgums
nepārsniegs septiņus gadus.
5.3.        Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātais
tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas būtu
jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu.
2013/0232 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES
LĒMUMS
par Savienības dalību
pētniecības un izstrādes programmā, kuras mērķis
ir atbalstīt pētniecībā iesaistītus mazos un
vidējos uzņēmumus un kuru kopīgi īsteno vairākas
dalībvalstis
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā
185. pantu un 188. panta otro daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas
Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[18],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Paziņojumā “EIROPA
2020 Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un
integrējošai izaugsmei”[19]
Komisija uzsver vajadzību radīt labvēlīgus
apstākļus ieguldījumiem zināšanās un
inovācijā, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un
integrējošu izaugsmi Savienībā. Šo stratēģiju ir
apstiprinājis gan Eiropas Parlaments, gan Padome.
(2)       Pētniecības un
inovācijas pamatprogramma 2014.—020. gadam “Apvārsnis 2020”, kas
izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada … Regulu
(ES) Nr. …/2013[20]
(turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020””), ir izveidota ar
mērķi radīt lielāku ietekmi uz pētniecību un
inovāciju, veicinot publiskā-publiskā sektora partnerību
stiprināšanu, tostarp, iesaistot Savienību programmās, ko
īsteno vairākas dalībvalstis saskaņā ar Līguma
185. pantu.
(3)       Ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumu Nr. 743/2008/EK
par Kopienas dalību vairāku dalībvalstu īstenotā
pētniecības un attīstības programmā, kuras
mērķis ir atbalstīt pētniecībā un
attīstībā iesaistītus mazos un vidējos
uzņēmumus[21],
Kopiena apņēmās veikt finanšu ieguldījumu
kopīgajā programmā Eurostars, kuru īsteno visas
dalībvalstis un piecas citas valstis Eureka tīklā, kas ir
1985. gadā izveidota starpvaldību iniciatīva, kuras
mērķis ir veicināt sadarbību rūpnieciskās
pētniecības jomā.
(4)       Komisija 2012. gada
aprīlī iesniedza Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par
kopīgās programmas Eurostars starpposma novērtējumu[22], ko divus gadus pēc
programmas darbības sākuma veica neatkarīgu ekspertu grupa.
Eksperti kopumā atzina, ka programma Eurostars atbilst
izvirzītajiem mērķiem un sniedz pievienoto vērtību
pētniecībā iesaistītajiem Eiropas mazajiem un vidējiem
uzņēmumiem (turpmāk “MVU”) un ka tā jāturpina arī
pēc 2013. gada. Tika sniegti vairāki ieteikumi uzlabojumiem,
galvenokārt attiecībā uz vajadzību turpināt valstu
programmu savstarpējo integrāciju un uzlabot darbības
rezultativitāti, lai nodrošinātu īsāku līgumu
slēgšanas procesu un uzlabotu procedūru pārredzamību.
(5)       Būtu
jāpiemēro MVU definīcija, kas noteikta Komisijas 2003. gada
6. maija Ieteikumā 2003/361/EK par mikrouzņēmumu un
mazo un vidējo uzņēmumu definīciju[23].
(6)       Saskaņā ar
Padomes 2013. gada … Lēmumu 2013/…/ES, ar ko izveido īpašo
programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas
pamatprogrammu 2014.—2020. gadam “Apvārsnis 2020”[24], atbalstu var piešķirt
pasākumam, kura pamatā ir kopīgā programma Eurostars
un ar kuru šī programma tiek pārorientēta atbilstīgi
starpposma novērtējumā minētajiem aspektiem.
(7)       Programma Eurostars-2
(turpmāk “programma Eurostars-2”), kas saskaņota ar
stratēģiju “Eiropa 2020”, saistīto pamatiniciatīvu
“Inovācijas savienība”[25]
un “Stiprāka Eiropas Pētniecības telpas partnerība
izcilībai un izaugsmei”[26],
tiks īstenota ar mērķi atbalstīt pētniecībā
iesaistītos MVU, piešķirot līdzfinansējumu šo
uzņēmumu uz tirgu orientētajiem pētniecības projektiem
jebkurā jomā. Gan pati par sevi, gan kopā ar pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” mērķī “Vadošās tehnoloģijas
un pamattehnoloģijas” iekļautajiem pasākumiem tā
veicinās šīs pamatprogrammas daļā “Vadošā loma
rūpniecībā” noteikto mērķu sasniegšanu, lai
paātrinātu tādu tehnoloģiju attīstību un
jauninājumu izstrādi, uz kuriem nākotnē tiks balstīta
uzņēmējdarbība, un palīdzētu novatoriskajiem
Eiropas MVU kļūt par vadošajiem pasaules uzņēmumiem.
Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu Eurostars
programmai Eurostars-2 atbilstīgi pētniecībā
iesaistīto MVU interesēm jācenšas saīsināt
finansējuma piešķiršanas process, jāstiprina integrācija un
arī jāsamazina administrācija un jāuzlabo tās pārredzamība
un efektivitāte.
(8)       Eureka ministru
konferencē Budapeštā 2012. gada 22. jūnijā tika
apstiprināta programmas Eurostars-2 stratēģiskā
vīzija (turpmāk “Budapeštas dokuments”). Ministri
apņēmās sniegt atbalstu kopīgās programmas Eurostars
turpināšanai pēc tās termiņa beigām
2013. gadā līdz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
termiņa beigām. Tas izpaudīsies kā pastiprināta
partnerība attiecībā uz kopīgās programmas Eurostars
starpposma novērtējumā sniegtajiem ieteikumiem. Budapeštas
dokumentā noteikti divi galvenie programmas Eurostars-2
mērķi. Pirmkārt, strukturālais mērķis, kas paredz
pastiprināt valstu pētniecības programmu sinhronizāciju un
pielīdzināšanu finansēšanas jomā, kas ir centrālais
elements, lai dalībvalstis spētu īstenot Eiropas
Pētniecības telpu. Otrkārt, saturiskais mērķis, kas
paredz atbalstīt pētniecībā iesaistītos MVU, kuri
iesaistās starptautiskos pētniecības un inovācijas
projektos. Budapeštas dokumentā Savienība ir aicināta
piedalīties programmā Eurostars-2.
(9)       Iesaistītās
valstis plāno finansiāli atbalstīt programmas Eurostars-2
īstenošanu visā tās darbības laikā (no 2014. gada
līdz 2024. gadam).
(10)     Būtu jānosaka augšējā
robeža attiecībā uz finanšu ieguldījumu, ko Savienība veiks
programmā Eurostars-2 pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”
darbības laikā. Šajā maksimālajā apjomā
Savienības ieguldījumam jāatbilst vienai trešdaļai no
iesaistīto valstu veiktā ieguldījuma, lai nodrošinātu
kritisko masu, kas nepieciešama, lai apmierinātu to projektu
pieprasījumu, kuriem var piešķirt finanšu atbalstu, sasniegtu
ievērojamu sviras efektu un nodrošinātu iesaistīto valstu
pētniecības programmu ciešāku integrāciju.
(11)     Saskaņā ar pamatprogrammas
“Apvārsnis 2020” mērķiem jebkurai dalībvalstij un
jebkurai valstij, kas saistīta ar pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”, būtu jābūt tiesīgai
piedalīties programmā Eurostars-2.
(12)     Savienības finanšu
ieguldījums būtu jāsaista ar iesaistīto valstu
oficiālu apņemšanos nodrošināt finansējumu programmas Eurostars-2
īstenošanai un ar šo apņemšanos izpildi. Programmā Eurostars-2
paredzētais finanšu atbalsts galvenokārt sniedzams dotāciju
veidā tiem projektiem, kas atlasīti, pamatojoties uz programmas Eurostars-2
īstenotajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Lai
izpildītu programmas Eurostars-2 mērķus,
iesaistītās valstis nodrošina pietiekamu finanšu ieguldījumu,
lai būtu iespējams piešķirt finansējumu
pienācīgam katrā uzaicinājumā atlasīto priekšlikumu
skaitam.
(13)     Lai būtu
iespējams kopīgi īstenot programmu Eurostars-2, ir
nepieciešama īstenošanas struktūra. Iesaistītās valstis ir
vienojušās par to, ka minētās programmas īstenošanas
struktūra būs Eureka sekretariāts (turpmāk “ESE”).
ESE ir starptautiska bezpeļņas apvienība, kas darbojas
saskaņā ar Beļģijas tiesību aktiem un kopš
2008. gada ir atbildīga par programmas Eurostars
īstenošanu. ESE ir atbildīgs ne tikai par programmas Eurostars
īstenošanu — vienlaikus tas ir arī Eureka iniciatīvas
sekretariāts, kam ir sava vadība, kas saistīta ar programmā
Eurostars neietilpstošo Eureka projektu pārvaldību.
Savienība, ko pārstāv Komisija, ir viena no Eureka
iniciatīvas dibinātājām un Eureka sekretariāta
apvienības pilntiesīga dalībniece.
(14)     Lai sasniegtu programmas Eurostars-2
mērķus, ESE būtu jāuztic priekšlikumu iesniegšanas
uzaicinājumu organizēšana, atbilstības kritēriju
pārbaude, salīdzinošā novērtēšana, projektu atlase un
uzraudzība, kā arī Savienības finansiālā
ieguldījuma sadale. Priekšlikumi būtu centralizēti
jānovērtē neatkarīgiem ārējiem ekspertiem
pēc priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumos noteikto termiņu
beigām, ESE uzņemoties atbildību par šo ekspertu darbu.
Piešķirot finansējumu no Savienības un iesaistīto valstu
finanšu ieguldījumiem, iesaistītajām valstīm būtu
jāņem vērā projektu sarindojuma saraksts.
(15)     Kopumā programmai
būtu ievērojami jāveicina valstu pētniecības un
inovāciju programmu saskaņotības un sinhronizācijas
turpmāka attīstība kā patiesi kopīgai programmai, ko
raksturo ciešāka zinātniskā, organizatoriskā un
finansiālā sinhronizācija. Ciešāka zinātniskā
sinhronizācija būtu jāpanāk, kopīgi nosakot un
īstenojot pasākumus, un tai būtu jānodrošina, ka tiek
atlasīti labākie projekti, kuriem piemīt liela ietekme.
Pārvaldības integrācijai būtu vēl vairāk
jāuzlabo darbības izcilība un pārskatatbildība
programmā. Ciešāka finansiālā integrācija būtu
jābalsta uz programmā Eurostars-2 iesaistīto valstu
pienācīgu kopējo un ikgadējo finanšu ieguldījumu un
augstāku sinhronizācijas pakāpi valstu līmenī. Tas
būtu jāpanāk, pakāpeniski saskaņojot valstu
finansēšanas noteikumus.
(16)     Savienības finanšu
ieguldījums būtu jāpārvalda saskaņā ar pareizas
finanšu pārvaldības principu un netiešās pārvaldības
noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes
2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euroatom) Nr. 966/2012
par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam
budžetam[27],
un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētajā
regulā (ES) Nr. 1268/2012 par Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
piemērošanas noteikumiem[28].

(17)     Lai aizsargātu
Savienības finansiālās intereses, Komisijai būtu
jābūt tiesīgai samazināt, apturēt vai izbeigt
Savienības finanšu ieguldījumu programmā Eurostars-2, ja
minētā programma tiek īstenota neatbilstoši, nepilnīgi vai
novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic finanšu
ieguldījumu, neveic to pilnā apmērā vai kavējas ar
tā veikšanu. Šīs tiesības būtu jānosaka
deleģēšanas nolīgumā, kas jānoslēdz starp
Savienību un ESE.
(18)     Dalību netiešajos
pasākumos, kuriem piešķirts finansējums no programmas Eurostars-2,
reglamentē Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada … Regula
(ES) Nr. …/2013, ar ko paredz dalības un pētījumu
rezultātu izplatīšanas noteikumus attiecībā uz
Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.—2020. gadam “Apvārsnis
2020”[29].
Tomēr, ņemot vērā specifiskas programmas Eurostars-2
darbības vajadzības, ir jāparedz atkāpes no
minētās regulas (Dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”)
saskaņā ar tās 1. panta 3. punktu.
(19)     Lai atvieglinātu to
MVU dalību, kuri ir vairāk pieraduši izmantot valsts kanālus un
citā gadījumā pētniecības darbības veiktu tikai
savās valstīs, programmas Eurostars-2 finanšu ieguldījums
būtu jāsniedz saskaņā ar šiem uzņēmumiem labi
zināmiem attiecīgo valstu programmu noteikumiem, un tas būtu
jāīsteno, pamatojoties uz šo valstu iestāžu tieši
pārvaldītiem finansēšanas nolīgumiem un apvienojot
Savienības finansējumu ar atbilstīgo valsts finansējumu.
Tāpēc būtu jāparedz atkāpes no Regulas
(ES) Nr. …(Dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”) 14. panta 5. punkta, 16. panta
1. punkta, 19. panta (1., 5.–7. punkta) un 22.–28. panta.
(20)     Būtu jāveic
programmā Eurostars-2 piešķirtā Savienības
finansējuma saņēmēju revīzija saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada … Regulu
(ES) Nr. …/2013 [Pamatprogramma “Apvārsnis 2020”].
(21)     Savienības finansiālās
intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus
pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp pārkāpumu novēršanu,
atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, nepareizi izmaksāto vai
nepareizi izmantoto finanšu līdzekļu piedziņu un vajadzības
gadījumā arī administratīvus sodus vai naudas sodus saskaņā
ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012.
(22)     Komisijai būtu
jāveic starpposma novērtējums, jo īpaši vērtējot
programmas Eurostars-2 kvalitāti un efektivitāti un noteikto
mērķu izpildes rezultātus, kā arī gala
novērtējums, un jāsagatavo ziņojums par šiem
novērtējumiem.
(23)     Pēc Komisijas
pieprasījuma ESE un iesaistītajām valstīm būtu
jāiesniedz Komisijai jebkura informācija, kas tai nepieciešama
iekļaušanai programmas Eurostars-2 novērtējuma
ziņojumos.
(24)     Šā lēmuma
mērķus, proti, atbalstīt pētniecības jomā
intensīvi iesaistīto MVU starptautiskos pētniecības
pasākumus un veicināt valstu pētniecības finansēšanas
programmu integrāciju, saskaņošanu un sinhronizāciju,
dalībvalstis nevar pienācīgi īstenot starptautiskas
dimensijas un valstu programmu savstarpējas papildināmības un
savietojamības trūkuma dēļ, tāpēc tos
iespējams labāk īstenot Savienības līmenī,
ņemot vērā šajā līmenī īstenoto
pasākumu apmēru un radīto ietekmi, Savienība var
pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu,
kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā.
Saskaņā ar proporcionalitātes principu atbilstoši
minētajā pantā noteiktajam šis lēmums nepārsniedz to,
kas nepieciešams, lai sasniegtu šos mērķus,
IR PIEŅĒMUSI ŠO
LĒMUMU.
1. pants
Priekšmets
Šis lēmums reglamentē Savienības
dalību otrajā pētniecības un izstrādes programmā,
ko kopīgi īsteno vairākas dalībvalstis ar mērķi
atbalstīt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) īstenoto
pētniecību (turpmāk “programma Eurostars-2”), un nosaka Savienības dalības
nosacījumus.
2. pants
Definīcijas
Šajā lēmumā piemēro
šādas definīcijas:
1)           “MVU” ir mikrouzņēmumi,
mazie un vidējie uzņēmumi, kā definēts Komisijas 2003. gada
6. maija Ieteikumā 2003/361/EK;
2)           “pētniecībā
iesaistīts MVU” ir MVU, kas pētniecības un izstrādes
pasākumos atkārtoti iegulda vismaz 10 % no sava apgrozījuma
vai velta šādiem pasākumiem vismaz 10 % no pilnslodzes
ekvivalenta vienībām.
3. pants
Mērķi
Programmai Eurostars-2 ir
šādi mērķi:
1)           veicināt
pētniecības pasākumus, kas atbilst šādiem
nosacījumiem:
a)      pasākumi tiek īstenoti
pētniecībā iesaistītu MVU savstarpējā
starptautiskā sadarbībā vai šādu MVU starptautiskā
sadarbībā ar citiem inovācijas ķēdes dalībniekiem
(piemēram, ar universitātēm, pētniecības
organizācijām),
b)      paredzams, ka pasākuma
rezultāti tiks laisti tirgū divu gadu laikā pēc
pasākuma pabeigšanas;
2)           uzlabot publiskā
finansējuma pieejamību Eiropā esošajiem MVU un šā
finansējuma efektivitāti un lietderību, veicot iesaistīto
valstu finansēšanas mehānismu pielīdzināšanu,
saskaņošanu un sinhronizāciju;
3)           veicināt tādu MVU
dalību, kuriem nav iepriekšējas pieredzes starptautiskās pētniecības
jomā.
4. pants
Dalība programmā Eurostars-2
1.           Savienība
piedalās programmā Eurostars-2, ko kopīgi īsteno
Beļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija,
Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, Spānija, Francija,
Horvātija, Itālija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga,
Ungārija, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Portugāle,
Rumānija, Slovēnija, Slovākija, Somija, Zviedrija un
Apvienotā Karaliste, kā arī Islande, Izraēla,
Norvēģija, Šveice un Turcija (turpmāk “iesaistītās
valstis”), saskaņā ar šā lēmuma nosacījumiem.
2.           Jebkura cita
dalībvalsts un jebkura cita valsts, kura saistīta ar
pētniecības un izstrādes pamatprogrammu 2014.—2020. gadam
“Apvārsnis 2020”, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. .../2013 ...
(turpmāk “pamatprogramma “Apvārsnis 2020””), var
piedalīties programmā Eurostars-2, ja tā izpilda šā
lēmuma 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto
nosacījumu. Dalībvalstis un asociētās valstis, kas izpilda
minēto nosacījumu, saistībā ar šo lēmumu
uzskatāmas par iesaistītajām valstīm.
5. pants
Savienības
finanšu ieguldījums
1.           Maksimālais Savienības
finanšu ieguldījums, tostarp EBTA apropriācijas, programmā Eurostars-2
ir EUR 287 miljoni[30].
Minēto ieguldījumu izmaksā no apropriācijām, kas
Savienības vispārējā budžetā piešķirtas
attiecīgajām daļām Īpašajā programmā, ar
kuru īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un kura izveidota ar
Lēmumu Nr. … /2013/ES, saskaņā ar Regulas (ES, Euratom)
Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) daļu
un 60. un 61. pantu.
2.           Savienības
ieguldījums atbilst vienai trešajai daļai no iesaistīto valstu
ieguldījuma, kas minēts 7. panta 1. punkta
a) apakšpunktā, taču nepārsniedz 1. punktā
noteikto maksimālo summu. Tas paredzēts administratīvo un
darbības izmaksu segšanai.
3.           Programmas Eurostars-2
administratīvo izmaksu segšanai drīkst izmantot ne vairāk
kā 2 % no Savienības finanšu ieguldījuma. Visas
pārējās administratīvās izmaksas, kas nepieciešamas
programmas Eurostars-2 īstenošanai, sedz iesaistītās
valstis.
6. pants
Nosacījumi Savienības finanšu ieguldījuma veikšanai
1.           Savienības finanšu
ieguldījumu veic, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:
a)      iesaistītās valstis ir
pierādījušas, ka tās ir izveidojušas programmu Eurostars-2
saskaņā ar 3. pantā noteiktajiem mērķiem;
b)      iesaistītās valstis vai to
izraudzītas organizācijas ir izraudzījušās Eureka
sekretariātu AISBL (turpmāk “ESE”) par struktūru,
kas būs atbildīga par programmas Eurostars-2 īstenošanu
un Savienības finanšu ieguldījuma saņemšanu, piešķiršanu un
uzraudzību;
c)      katra iesaistītā valsts ir
apņēmusies piedalīties programmas Eurostars-2
finansēšanā;
d)      ESE ir pierādījusi
spēju īstenot programmu Eurostars-2, tostarp saņemt
Savienības finanšu ieguldījumu, piešķirt finanšu
līdzekļus no šā ieguldījuma un uzraudzīt to
izlietojumu Savienības budžeta netiešās pārvaldības shēmā
saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58., 60. un
61. pantu;
e)      ir izveidots programmas Eurostars-2
pārvaldības modelis saskaņā ar II pielikumu.
2.           Programmas Eurostars-2
īstenošanas laikā Savienības ieguldījumu veic, ja ir
izpildīti arī šādi nosacījumi:
a)      ESE darbība atbilst
šā lēmuma 3. pantā izvirzītajiem programmas Eurostars-2
mērķiem, un tas īsteno I pielikumā noteiktos
pasākumus saskaņā ar 8. pantā minētajiem
dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas
noteikumiem;
b)      tiek uzturēts atbilstošs un
efektīvs pārvaldības modelis saskaņā ar
II pielikumu;
c)      ESE ievēro Regulas (ES,
Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā noteiktās
ziņošanas prasības;
d)      iesaistītās valstis faktiski
veic maksājumus visiem to programmas Eurostars-2 projektu dalībniekiem,
kas atlasīti minētās programmas uzaicinājumos iesniegt
priekšlikumus, tādējādi izpildot 1. punkta
c) apakšpunktā noteiktās saistības;
e)      finansējums programmas Eurostars-2
projektiem no valstu budžeta līdzekļiem un Savienības finanšu
ieguldījuma tiek piešķirts saskaņā ar projektu sarindojuma
sarakstu;
f)       novērojami skaidri uzlabojumi
zinātniskās, organizatoriskās un finanšu integrācijas
jomā, par ko liecina obligāto sasniedzamo darbības
rezultātu mērķu un atskaites punktu noteikšana programmas Eurostars-2
īstenošanai.
7. pants
Iesaistīto valstu ieguldījums
1.           Iesaistīto valstu
ieguldījumu veido šādi finanšu ieguldījumi:
a)      līdzfinansējums,
galvenokārt dotāciju veidā, atlasītiem programmas Eurostars-2
projektiem;
b)      finanšu ieguldījums to programmas
Eurostars-2 administratīvo izmaksu segšanai, kuras atbilstīgi
5. panta 3. punktam netiek segtas no Savienības
ieguldījuma.
2.           Katra iesaistītā
valsts izraugās valsts finansēšanas struktūru, kas
administrēs finansiālā atbalsta sniegšanu šīs valsts programmas
Eurostars-2 dalībniekiem saskaņā ar 8. pantu.
8. pants
Dalības
un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi
1.           Saistībā ar
Regulu (ES) Nr. … [Dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”] ESE uzskatāms par finansēšanas
struktūru.
3.           Atkāpjoties no
Regulas (ES) Nr. ... [Dalības un pētījumu
rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 14. panta 5. punkta, ESE
pārbauda visu pieteikuma iesniedzēju finansiālās spējas.
4.           Atkāpjoties no
Regulas (ES) Nr. ... [Dalības un pētījumu
rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” ] 16. panta 1. punkta,
dotāciju nolīgumus ar netiešās darbības
saņēmējiem paraksta attiecīgās valstu
finansēšanas struktūras.
5.           Atkāpjoties no
Regulas (ES) Nr. ... [Dalības un pētījumu
rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] 19. panta 1. punkta,
5.–7. punkta un 22.–28. panta, iesaistīto valstu programmu
finansēšanas noteikumus piemēro valstu finansēšanas
struktūru administrētajām dotācijām.
9. pants
Programmas
Eurostars-2 īstenošana
1.           Programmu Eurostars-2
īsteno, pamatojoties uz gada darba plāniem.
6.           Programmas Eurostars-2
finansiālais atbalsts dalībniekiem tiek sniegts galvenokārt
dotāciju veidā pēc priekšlikumu iesniegšanas
uzaicinājumiem.
10. pants
Nolīgumi starp Savienību un ESE
1.           Ja
ESE ex ante izvērtēšanā, kas veikta
saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. panta
1. punktu, ir iegūti pozitīvi rezultāti, Komisija Savienības
vārdā noslēdz ar ESE deleģēšanas nolīgumu
un nolīgumus par finanšu līdzekļu ikgadēju
pārskaitīšanu.
2.           Šā panta
1. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu
noslēdz saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012
58. panta 3. punktu un 60. un 61. pantu un Deleģētās
regulas (ES) Nr. 1268/2012 40. pantu. Papildus tajā nosaka:
a)      prasības ESE
attiecībā uz Lēmuma (ES) Nr. … [Īpašā programma,
ar ko īsteno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”] II pielikumā
noteiktajiem darbības rezultātu rādītājiem;
b)      prasības attiecībā uz ESE
ieguldījumu uzraudzībā, kas noteikta Lēmuma (ES) Nr. …
[Īpašā programma, ar ko īsteno pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020”] III pielikumā;
c)      īpašos darbības
rezultātu rādītājus attiecībā uz ESE
darbību;
d)      prasības, kas ESE jāievēro,
sniedzot informāciju par administratīvajām izmaksām un ziņojot
par programmas Eurostars-2 īstenošanas skaitliskajiem
rādītājiem;
e)      kārtību, kādā
sniedzami dati, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka Komisija spēj
izpildīt savas izplatīšanas un ziņošanas saistības;
f)       ESE pienākumu
parakstīt divpusējus nolīgumus ar valstu finansēšanas
struktūrām pirms Savienības finanšu ieguldījuma
pārskaitīšanas, nosakot obligātos sasniedzamos darbības
rezultātu mērķus un atskaites punktus attiecībā uz
programmas Eurostars-2 īstenošanu.
11. pants
Savienības
finanšu ieguldījuma izbeigšana, samazināšana vai apturēšana
1.           Ja programma Eurostars-2
netiek īstenota vai tiek īstenota neatbilstoši, nepilnīgi vai
novēloti, Komisija var izbeigt, proporcionāli samazināt vai
apturēt Savienības finanšu ieguldījumu atbilstīgi
programmas Eurostars-2 faktiskajai īstenošanas gaitai.
7.           Ja iesaistītās
valstis nepiedalās programmas Eurostars-2 finansēšanā vai
piedalās finansēšanā nepilnīgi vai novēloti, Komisija
var izbeigt, proporcionāli samazināt vai apturēt Savienības
finanšu ieguldījumu, ņemot vērā finansējuma apjomu, ko
programmas Eurostars-2 īstenošanas vajadzībām
piešķīrušas iesaistītās valstis.
12. pants
Ex post
revīzijas
1.           ESE nodrošina, lai attiecīgās
valstu finansēšanas struktūras veiktu netiešo darbību izdevumu ex post
revīzijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... [pamatprogramma
“Apvārsnis 2020”] 23. pantu.
8.           Komisija var nolemt pati
veikt 1. punktā minētās revīzijas.
13. pants
Savienības
finansiālo interešu aizsardzība
1.           Komisija veic atbilstošus
pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar
šo lēmumu finansētās darbības, Savienības
finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot
aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām
citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas
pārbaudes un, ja ir konstatēti pārkāpumi, piedzenot
nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā
gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un
preventīvus administratīvos sodus un naudas sodus.
2.           ESE nodrošina
Komisijas darbiniekiem, citām Komisijas pilnvarotām personām un
arī Revīzijas palātai pieeju tās telpām un
ēkām, un visai informācijai, tostarp elektroniskajai
informācijai, kas nepieciešama revīziju veikšanai.
9.           Eiropas Birojs
krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp
pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar Padomes Regulas (Euratom,
EK) Nr. 2185/96[31]
un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/1999[32] noteikumiem un
procedūrām, lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai
jebkāda cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finansiālās
intereses, saistībā ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu,
kas finansēts, pamatojoties uz šo lēmumu.
4.           Līgumos,
dotāciju nolīgumos un dotāciju lēmumos, kas izriet no
šā lēmuma īstenošanas, iekļauj noteikumus, ar kuriem
Komisijai, Revīzijas palātai, OLAF un ESE tiek skaidri
piešķirtas tiesības veikt šādas revīzijas un
izmeklēšanu atbilstīgi to attiecīgajai kompetencei.
5.           Īstenojot programmu Eurostars-2,
iesaistītās valstis veic visus likumdošanas, regulējošus,
administratīvus vai cita veida pasākumus, kas nepieciešami, lai
aizsargātu Savienības finansiālās intereses, jo īpaši,
lai nodrošinātu, ka tiek pilnīgi piedzītas visas summas, kas Savienībai
pienākas saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un
Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012.
14. pants
Informācijas
paziņošana
1.           Pēc Komisijas
pieprasījuma ESE nosūta visu informāciju, kas
nepieciešama, lai sagatavotu 15. pantā minētos ziņojumus.
10.         Iesaistītās
valstis ar ESE starpniecību sniedz Komisijai informāciju, ko
Eiropas Parlaments, Padome vai Revīzijas palāta ir pieprasījusi
attiecībā uz programmas Eurostars-2 finanšu
pārvaldību.
11.         Komisija iekļauj
2. punktā minēto informāciju 15. pantā
minētajos ziņojumos.
15. pants
Novērtēšana
1.           Komisija līdz
2017. gada 31. decembrim veic programmas Eurostars-2
starpposma novērtēšanu. Komisija sagatavo ziņojumu par šo
novērtējumu un iekļauj tajā savus secinājumus un
novērojumus. Komisija līdz 2018. gada 30. jūnijam
nosūta šo ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.
2.           Kad beidzas
Savienības dalība programmā Eurostars-2, taču ne
vēlāk kā 2022. gada 31. decembrī, Komisija veic
programmas Eurostars-2 gala novērtēšanu. Komisija sagatavo
ziņojumu par šo novērtējumu un iekļauj tajā
novērtējuma rezultātus. Komisija nosūta šo ziņojumu
Eiropas Parlamentam un Padomei.
16. pants
Stāšanās
spēkā
Šis lēmums stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
17. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
Eiropas Parlamenta
vārdā —                       Padomes vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
I PIELIKUMS

ĪSTENOŠANA
1.           ESE pastāvīgi
organizē atklātos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar
stingri noteiktiem termiņiem finansiālā atbalsta
piešķiršanai netiešo darbību veikšanai.
2.           Pieteikumu iesniedzēji
projektu pieteikumus iesniedz ESE kā vienotam kontaktpunktam.
3.           Pēc priekšlikumu
iesniegšanas uzaicinājuma beigām ESE centralizēti veic
atbilstības pārbaudi, pamatojoties uz gada darba plānā
noteiktajiem atbilstības kritērijiem. Iesaistītās valstis
nevar pievienot atšķirīgus vai papildu atbilstības
kritērijus.
4.           ESE pārbauda
dalībnieku finansiālās spējas atbilstīgi vienotiem,
skaidriem un pārredzamiem noteikumiem.
5.           Atbilstošos priekšlikumus
centralizēti novērtē un sarindo neatkarīgu ārējo
ekspertu grupa saskaņā ar Regulas (ES) Nr. ... (Dalības un
pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecība uz
pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”) 14. panta 1. punktu un
pārredzamām procedūrām.
6.           ESE nodrošina
novērtēšanas pārbaudes procedūras saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. ... (Dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecība uz pamatprogrammu “Apvārsnis
2020”) 15. pantu.
7.           Finanšu līdzekļi no
valstu budžetiem programmas Eurostars-2 projektiem jāpiešķir
saskaņā ar sarindojuma sarakstu, ko kā vienotu veselumu
apstiprina II pielikumā minētā programmas Eurostars-2
augsta līmeņa grupa.
8.           Kad sarindojuma saraksts ir
apstiprināts, katra iesaistītā valsts ar valsts
finansēšanas struktūras starpniecību piešķir
finansējumu tiem saviem dalībniekiem, kuru projekti ir
izraudzīti finansējuma piešķiršanai, darot visu iespējamo,
lai nodrošinātu, ka finansējums tiek piešķirts 50 visaugstāk
novērtētajiem projektiem un vismaz 50—75 % projektu, kuri ir
pārsnieguši noteiktos sliekšņus. Dalībniekam piešķiramo
finanšu līdzekļu summu aprēķina saskaņā ar
programmā Eurostars-2 iesaistītās valsts programmas
finansēšanas noteikumiem. ESE pārskaita Savienības
finanšu ieguldījumu valstu finansēšanas struktūrām ar
noteikumu, ka minētās struktūras ir veikušas savu finanšu
ieguldījumu projektos.
9.           Finansējumu piešķir
visiem atbilstošajiem dalībniekiem, kuri piedalās centralizēti
atlasītā projektā. Finansiālo atbalstu centralizēti
atlasīto projektu dalībniekiem valstu finansēšanas
struktūras piešķir, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes,
pārredzamības un līdzfinansējuma principus.
10.         ESE ir atbildīga par
priekšlikumu novērtēšanu, valstu finansēšanas struktūru
informēšanu, sinhronizācijas procesa koordināciju, projektu
uzraudzību, šajā nolūkā pamatojoties uz minēto
struktūru sniegto informāciju par attiecīgo projektu un veikto
revīziju rezultātiem, un par ziņošanu Komisijai, nodrošinot
īsu dotācijas piešķiršanas procesu. Tas
arī veic nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu programmā Eurostars-2
veiktā Savienības ieguldījuma atzīšanu gan pašā
programmā, gan atsevišķos projektos. Tas veicina šāda
ieguldījuma pienācīgu atpazīstamību, iekļaujot
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” logotipu visās ar programmu Eurostars-2
saistītajās publikācijās, tostarp drukātajās un
elektroniskajās publikācijās.
11.         ESE noslēdz programmas
Eurostars-2 divpusējos nolīgumus ar valstu finansēšanas
struktūrām. Porrgrammas Eurostars-2 divpusējos
nolīgumos nosaka līgumslēdzēju pušu pienākumus atbilstīgi
minētās programmas noteikumiem, mērķiem un īstenošanas
veidiem. Porrgrammas Eurostars-2 divpusējos nolīgumos
iekļauj noteikumus, kas reglamentē Savienības ieguldījuma
pārskaitīšanu un nosaka obligāti sasniedzamos darbības
izpildes mērķus un valstu programmu ciešākas integrācijas
un sinhronizācijas atskaites punktus attiecībā uz konkrēto
valsti, tostarp īsāku dotācijas piešķiršanas procesu
saskaņā ar [Dalības noteikumiem un] [Finanšu regulu]. Par šiem
mērķiem un atskaites punktiem vienojas programmas Eurostars-2
augsta līmeņa grupa, apspriežoties ar Eiropas Komisiju. Porrgrammas Eurostars-2
divpusējā nolīguma parakstīšana un darbības izpildes
mērķu un atskaites punktu ievērošana ir priekšnosacījumu
tam, lai valstu finansēšanas struktūras varētu saņemt
Savienības ieguldījumu.
12.         Lai veicinātu ciešāku
integrāciju zinātniskajā, organizatoriskajā un finanšu
līmenī, starp iesaistītajām valstīm tiek
organizēti arī sakaru dibināšanas pasākumi un labas prakses
apmaiņa.
13.         Var izmantot arī tādus
pasākumus kā starpniecības pasākumi, programmas
popularizēšana un sakaru dibināšana ar citām
ieinteresētajām personām (ieguldītājiem,
pētniecības un inovācijas nodrošinātājiem, starpniekiem),
lai galvenokārt paplašinātu saņēmēju dalību
visās iesaistītajās valstīs un iesaistītu tādus
MVU, kuriem nav pieredzes starptautiskos pētniecības projektos.
II PIELIKUMS
PROGRAMMAS EUROSTARS-2
PĀRVALDĪBA
1.           Programmu Eurostars-2 pārvalda ESE. ESE
ir starptautiska bezpeļņas apvienība, ko saskaņā ar
Beļģijas tiesību aktiem (Aisbl) 1997. gadā
dibināja EUREKA valstis un Eiropas Savienība, kuru
pārstāvēja Komisija.
ESE vadītājs
kā ESE likumīgais pārstāvis ir atbildīgs par
programmas Eurostars-2 īstenošanu, veicot šādus
pasākumus:
(a)
sagatavojot priekšlikumu iesniegšanas
uzaicinājumu gada budžetu, centralizēti organizējot apvienotos
uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un saņemot priekšlikumus kā
vienotam kontaktpunktam; centralizēti organizējot priekšlikumu
atbilstības novērtēšanu saskaņā ar vienotiem
atbilstības un novērtēšanas kritērijiem; centralizēti
organizējot finansējamo projektu priekšlikumu atlasi, veicot projektu
uzraudzību un atbilstīgus turpmākos pasākumus;
saņemot, sadalot un uzraugot Savienības ieguldījumu;
(b)
apkopojot valstu finansēšanas
struktūru sniegto informāciju, kas vajadzīga, lai
pārskaitītu Savienības ieguldījumu;
(c)
popularizējot programmu Eurostars-2;
(d)
ziņojot programmas Eurostars-2
augsta līmeņa grupai un Komisijai par programmu Eurostars-2,
tostarp par virzību uz ciešāku integrāciju;
(e)
informējot Eureka tīklu par
programmas Eurostars-2 pasākumiem;
(f)
parakstot deleģēšanas nolīgumu ar
Komisiju, divpusējos nolīgumus ar valstu finansēšanas
struktūrām un līgumus ar ekspertiem, kuri novērtē
programmas Eurostars-2 pieteikumus;
(g)
pieņemot programmas Eurostars-2 gada
darba plānu pēc tam, kad par to panākta vienošanās ar
programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupu un Komisiju.
2.           Programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupa,
kuru veido tie programmā Eurostars-2 iesaistīto valstu
pārstāvji, kuri ietilpst EUREKA augsta līmeņa
grupā, pārrauga ar programmu Eurostars-2 saistītās ESE
darbības, veicot šādus pasākumus:
(a)
uzraugot programmas Eurostars-2
īstenošanu;
(h)
ieceļot programmas Eurostars-2
konsultantu grupas (turpmāk “EKG”) locekļus;
(i)
apstiprinot gada darba plānu;
(j)
apstiprinot to programmas Eurostars-2
projektu sarindojuma sarakstu, kuriem tiks piešķirts finansējumus, un
pieņemot lēmumu par finansējuma piešķiršanu.
Savienībai, ko pārstāv Komisija,
Eurostars-2 programmas augsta līmeņa grupā ir
novērotājas statuss. Komisiju aicina piedalīties sanāksmēs,
tā saņem visus sanāksmju dokumentus, un tā var
piedalīties apspriedēs.
Jebkura EUREKA valsts, kas nav
iesaistīta programmā Eurostars-2, ir tiesīga
nosūtīt pārstāvjus uz programmas Eurostars-2 augsta
līmeņa grupas sanāksmēm novērotāju statusā.
3.           EKG
veido no EUREKA valstu projektu koordinatoriem (proti, no personām,
kas attiecīgajā valsts iestādē vai aģentūrā
nodrošina programmas Eureka/Eurostars praktisku pārvaldību un
atbild par programmas Eurostars-2 popularizēšanu
iesaistītajās valstīs). Komisija ir tiesīga
nosūtīt savus pārstāvjus uz EKG sanāksmēm
novērotāju statusā. EKG sanāksmes vada ESE.
EKG konsultē gan ESE, gan
programmas Eurostars-2 augsta līmeņa grupu par pasākumiem
saistībā ar minētās programmas īstenošanu.
4.           Valsts
finansēšanas struktūra atbild par attiecīgās valsts
dalībniekiem piešķiramā finansiālā atbalsta
administrēšanu.
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU
PĀRSKATS
1.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
            1.1.      Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
            1.2.      Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
            1.3.      Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
            1.4.      Mērķi
            1.5.      Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
            1.6.      Ilgums
un finansiālā ietekme
            1.7.      Paredzētie
pārvaldības veidi
2.         PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
            2.1.      Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
            2.2.      Pārvaldības
un kontroles sistēma
            2.3.      Krāpšanas
un pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
            3.1.      Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
            3.2.      Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
            3.2.1.   Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
            3.2.2.   Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
            3.2.3.   Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
            3.2.4.   Saderība
ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
            3.2.5.   Trešo
personu iemaksas
            3.3.      Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
5.4.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Savienības
dalība pētniecības un izstrādes programmā, kuras
mērķis ir atbalstīt pētniecībā iesaistītus
mazos un vidējos uzņēmumus un kuru kopīgi īsteno
vairākas dalībvalstis.
5.5.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[33]
Pētniecība
un tehnoloģiskā attīstība:
Pamatprogramma
“Apvārsnis 2020” (H2020) – Vadošā loma rūpniecībā
– Inovācija MVU
5.6.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu
darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[34]
ý Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību,
kas pārveidota jaunā darbībā
5.7.        Mērķi
5.7.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Šā
tiesību akta priekšlikuma vispārējais mērķis ir
veicināt Eiropas ekonomisko izaugsmi un jaunu darba vietu radīšanu,
uzlabojot pētniecībā iesaistīto mazo un vidējo
uzņēmumu (MVU) konkurētspēju un tādējādi
piedaloties stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā.
Šis
mērķis tiks sasniegts, īstenojot šādas darbības:
1) veicinot
uz tirgu orientētus starptautiskus pētniecības pasākumus
bez tematiskiem ierobežojumiem, ko īsteno pētniecībā
iesaistīti MVU un kuros tiek izstrādāti jauni tirgum
paredzēti produkti, procesi un pakalpojumi vai uzlaboti esošie produkti
procesi un pakalpojumi;
2) veicinot
Eiropas Pētniecības telpas (EPT) izveidi un palielinot Eiropā
publiskā finansējuma pieejamību pētniecībā
iesaistītajiem MVU un šā finansējuma efektivitāti un
lietderību, šajā nolūkā saskaņojot un
sinhronizējot valstu finansējuma piešķiršanas mehānismus.
5.7.2.     Konkrētie
mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais
mērķis Nr. 3.1. “Inovācija mazajos un vidējos
uzņēmumos”
Konkrētais
mērķis “Inovācija mazos un vidējos uzņēmumos”
iekļauts prioritātē “Vadošā loma
rūpniecībā”, lai, paaugstinot inovācijas līmeni MVU,
risinot šo uzņēmumu dažādas ar inovāciju
saistītās vajadzības visā inovācijas ciklā
neatkarīgi no inovācijas veida un tādējādi radot
vairāk ātri augošus un starptautiskajā līmenī
aktīvus MVU, veicinātu izaugsmi.
Kopīgajā
programmā Eurostars-2 tiks apvienoti Savienības, valstu un
privātie finansējuma avoti, lai atbalstītu uz tirgu
orientētu pētniecību, kas tiek īstenota
pētniecībā iesaistītu MVU izstrādātajos un
vadītajos starptautiskajos projektos.
Ar šo
konkrēto mērķi saistīts mērķis ir programmas Eurostars-2
izveide un darbība ar pētniecībā iesaistīto MVU
vadītiem pētniecības un izstrādes projektiem kā
galveno šīs programmas darbības rezultātu.
Attiecīgās
ABM/ABB darbības: 08 – Pētniecība un inovācija.
5.7.3.     Paredzamie rezultāti
un ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Uzņēmumiem,
kas piedalās programmas Eurostars projektos, jāspēj
izstrādāt jaunus produktus, procesus un pakalpojumus un
ievērojami stiprināt savu konkurētspēju Eiropas un pasaules
tirgū.
Paredzamā
ietekme (to parasti novērtē, kad aprit trīs gadi kopš programmas
Eurostars projektu beigām) ir apgrozījuma pieaugums
EUR 10 miljonu apmērā uz katru vienu miljonu eiro, kas
ieguldīts no publiskā finansējuma, vidēji 25 jaunas
darbvietas uz katru vienu miljonu eiro no publiskā finansējuma un
tirgū laisti 3 jauni vai uzlaboti produkti, procesi vai pakalpojumi.
5.7.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus
Rezultātu
un ietekmes rādītājus, kas pētniecības un
inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteikti
attiecībā uz konkrēto mērķi “Inovācija MVU”,
uzrauga un Komisiju par šiem rādītājiem katru gadu informē
īpaša pārvaldības struktūra.
Rezultātu
un ietekmes rādītājus, kas pētniecības un
inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” noteikti
attiecībā uz konkrēto mērķi “Inovācija MVU”,
uzrauga un Komisiju par šiem rādītājiem katru gadu informē
īpaša pārvaldības struktūra.
Galvenais
rādītājs ir “Tādu iesaistīto MVU īpatsvars, kuri
projekta īstenošanas periodā un 3 gadu laikā pēc tam
ievieš iepriekš uzņēmumā vai tirgū nebijušus
jauninājumus”. Šajā ziņā mērķis ir sasniegt 50 %
atzīmi.
Citi
rādītāji, ko var sīkāk noteikt un papildus
iekļaut Komisijas un ESE savstarpēji noslēgtajā
deleģēšanas nolīgumā:
ieguldījums
un līdzfinansējums, ko iesaistītās valstis
piešķīrušas kopīgajai programmai Eurostars; programmas
efektivitāte (pēc novērtēšanas rezultātu laika);
progress, kas sasniegts valstu programmu integrācijas jomā (tostarp
dotāciju piešķiršanas procesa ilgums); organizatoriskā
integrācija (tostarp ieviesta vienota ziņošanas sistēma un
centralizēta novērtēšana); finanšu integrācija
(finansējums vienmēr tiek nodrošināts 50 visaugstāk
novērtētajiem programmas Eurostars projektiem, ieviesta
standarta finansiālās dzīvotspējas pārbaude).
5.8.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
5.8.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Programma
Eurostars-2 ir programmas Eurostars turpinājums, kas
īstenojams saskaņā ar starpposma novērtējuma
ieteikumiem.
Programmas Eurostars-2
izveidei un darbībai ir nepieciešams ES ieguldījums, lai būtu
iespējams līdzfinansēt pasākumus kopā ar
iesaistītajām valstīm. ES ieguldījums galvenokārt tiks
izmantots tam, lai sniegtu līdzfinansējumu to programmas Eurostars-2
projektu dalībniekiem, kas atlasīti, pamatojoties uz
uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.
5.8.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
ES
iesaistīšanās dos iespēju nodrošināt tiesiskā
regulējuma turpmāku pastāvēšanu, kurā ES un valstu
finansējums tiek apvienots vienotā stratēģijā, lai
veicinātu starptautiskus sadarbības projektus pētniecības,
izstrādes un inovācijas jomā pētniecībā
iesaistīto MVU labā. Jo īpaši ES līdzdalība
stimulēs programmā Eurostars iesaistītās valstis
turpināt saskaņot savas programmas (noteikumus un procedūras)
atbilstīgi Eiropas Pētniecības telpai un radīs stimulus
palielināt valsts uz rūpniecības ieguldījumus
pētniecības, izstrādes un inovācijas pasākumos
jebkurā zinātnes un tehnoloģijas jomā,
tādējādi veicinot stratēģijas “Eiropa 2020”
mērķu sasniegšanu un atbalstot tos pētniecībā
iesaistītos MVU, kuriem ir augsts izaugsmes potenciāls un kuri
nākotnē varētu kļūt par lieliem Eiropas uzņēmumiem.

5.8.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Starpposma novērtējumā,
kas veikts 2010. gadā, secināts, ka programma Eurostars
ir pienācīgi saskaņota ar stratēģijas “Eiropa 2020”
mērķiem, labi papildina iespējas, kas Septītajā
pamatprogrammā piedāvātas MVU attiecībā uz
starptautisko sadarbību, un ir pievilcīga mērķgrupai un ka
šo iemeslu dēļ ir vērts apsvērt tās turpināšanu
pēc 2013. gada.
Tika
sniegti arī šādi ieteikumi attiecībā uz uzlabojumiem:
iesaistītajām valstīm un Savienībai jānodrošina
pietiekami finanšu līdzekļi, lai finansētu iespējami daudz
visaugstāk novērtēto projektu; vēl vairāk
racionalizēt un saskaņot īstenošanas procesus un
finansēšanas noteikumus valstu līmenī; uzlabot
novērtējumu kvalitāti un piešķirt prioritāti īsam
līgumu slēgšanas procesam.
Šie
ieteikumi ir pilnībā ņemti vērā programmas Eurostars-2
izstrādē.
5.8.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Papildus
programmai Eurostars-2 pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”
paredzēta virkne instrumentu MVU atbalstam: MVU instruments, instruments
“Pieeja finanšu instrumentiem” un iespēja MVU piedalīties ar
tradicionālāku sadarbības projektu starpniecību.
Programma
Eurostars-2 atšķiras no iepriekš minētajām
iniciatīvām, taču vienlaikus arī papildina tās.
Lai
arī katrs no šiem instrumentiem paredzēts noteiktu konkrēta
veida MVU vajadzību apmierināšanai, sniedzot tiem atbalstu
dažādos pētniecības / uzņēmējdarbības ideju
izstrādes posmos (augsts tehnoloģijas gatavības līmenis MVU
instrumentiem, nepieciešamība pēc aizdevumiem/pašu kapitāla,
nevis pēc dotācijām no finanšu instrumentiem), tomēr
neviens tiem nav īpaši paredzēts starptautiskajā
pētniecībā iesaistītajiem MVU un neveicina valstu programmu
integrāciju un saskaņošanu atbilstīgi tam, kā tas tiek
darīts programmas Eurostars-2 gadījumā, piemērojot
LESD 185. pantu.
5.9.        Ilgums un
finansiālā ietekme
ý Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
·
ý         Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no
1.1.2014. līdz 31.12.2020. attiecībā uz saistību
apropriācijām un no 2014. gada līdz 2024. gadam
attiecībā uz maksājumu apropriācijām
·
¨         Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG.
¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
·
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no
GGGG. līdz GGGG.,
·
pēc kura turpinās normāla
darbība.
5.10.      Paredzētie
pārvaldības veidi[35]
¨ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
ý Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
·
¨         izpildaģentūrām
·
¨         Kopienu izveidotām struktūrām[36]
·
ý         valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
·
¨         personām, kurām ir uzticēts veikt
īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā
pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta
pārvaldība kopā ar trešām
valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja
norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu
informāciju iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Kopīgajai
programmai paredzētais ES finanšu ieguldījums tiks izmaksāts
īpašajai īstenošanas struktūrai, kas darbojas iesaistīto
valstu vārdā. Īpašā īstenošanas struktūra
pārvaldīs programmu Eurostars-2 un saņems, sadalīs
un uzraudzīs ES finanšu ieguldījumu. Iesaistīto valstu
norādītā struktūra ir EUREKA sekretariāts.
Pārvaldības struktūra ir sīkāk aprakstīta
lēmuma III pielikumā.
6.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
6.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Saskaņā
ar pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis
2020” īpašā pārvaldības struktūra katru gadu veic
programmas Eurostars-2 īstenošanas uzraudzību un ziņo par
to Komisijai.
Starpposma
novērtēšanu veiks neatkarīgi eksperti, kad būs
aizritējuši trīs darbības gadi. Gala novērtēšanu veiks
ārējie eksperti programmas darbības termiņa beigās.
Komisija iesniegs novērtējuma rezultātus Eiropas Parlamentam un
Padomei.
6.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
6.2.1.     Apzinātie riski
1. Galvenie
riski saistīti ar īpašās īstenošanas struktūras
spēju pārvaldīt Savienības finanšu ieguldījumu un
efektīvi uzraudzīt programmas ikdienas darbībās
iesaistītās valstu aģentūras.
2.
Tāpat kā citu tādu programmu gadījumā, kurās ir
augsts MVU līdzdalības līmenis, pastāv finansiālu
zaudējumu risks, jo ir noteikta konkrēta programmas Eurostars-2
mērķgrupa (MVU) un tiek piemērota netiešas centralizētas
pārvaldības pieeja.
3. Trešais
risks saistīts ar iesaistīto valstu spēju efektīvi
finansēt savus ieguldījumus programmā.
6.2.2.     Paredzētās
kontroles metodes
Risku
Nr. 1 mazina fakts, ka ES, ko pārstāv Komisija, ir
pilntiesīga biedra statuss Eureka vadības struktūrā,
kura pārrauga īpašo īstenošanas struktūru visos Eureka
jautājumos.
Atbilstīgi
tam, kā minēts 13. pantā, lai mazinātu risku
Nr. 2 programmas Eurostars-2 īstenošanā,
iesaistītās valstis veic visus likumdošanas, regulējošus,
administratīvus vai cita veida pasākumus, kas nepieciešami, lai
aizsargātu Savienības finansiālās intereses. Jo īpaši
iesaistītās valstis veic nepieciešamos pasākumus, lai
nodrošinātu jebkuras tādas summas pilnīgu piedziņu, kas
pienākas Savienībai.
Attiecībā
uz riskiem Nr. 1 un Nr. 2 skatīt arī 2.3. punktu.
Kas
attiecas uz risku Nr. 3, Savienības ieguldījums tiks nodots
saņēmējiem ar iesaistīto valstu finansēšanas
aģentūru starpniecību tikai tad, kad tiks sniegti
pierādījumi tam, ka saņēmējam faktiski izmaksāts
valsts finansējums.
Turklāt
Savienības ieguldījums nevar pārsniegt vienu trešo daļu no
iesaistīto valstu veiktā ieguldījuma , un Savienības
atbalsts administratīvo izmaksu segšanai nevar pārsniegt 2 % no
kopējā Savienības ieguldījuma.
Par papildu
riska mazināšanas pasākumiem tiks lemts, apspriežot
deleģēšanas nolīgumu starp ES un ESE un divpusējos
nolīgumus starp ESE un valstu finansēšanas
struktūrām.
6.2.3.     Pārbaužu izmaksas un
ieguvumi un gaidāmais neatbilstību īpatsvars
Kontroles
sistēma programmas īstenošanas vajadzībām tiks veidota
tā, lai nodrošinātu pienācīgu ar darbību
efektivitāti un rentabilitāti un to pamatā esošo darījumu
likumību un sistemātiskumu saistīto risku pārvaldību,
ņemot vērā programmas Eurostars-2 kā
publiskās-publiskās partnerības īpašo raksturu. Kontroles
sistēmai jānodrošina līdzsvars starp uzticēšanos un
kontroli, ņemot vērā kontroles pasākumu
administratīvās un cita veida izmaksas visos līmeņos, jo
īpaši izmaksas, kas rodas dalībniekiem, tādā veidā,
lai tā spētu iespējami efektīvi veicināt
pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” mērķu sasniegšanu.
6.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Programmas
Eurostars-2 izveides lēmuma 6. pantā noteikts, ka
Savienības ieguldījuma piešķiršana atkarīga no tā, vai
ESE ir izpildījusi ziņošanas prasības, kas noteiktas
Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 60. panta 5. punktā.
Saskaņā ar 11. pantu Komisija var izbeigt, samazināt vai
apturēt savu finanšu ieguldījumu.
Deleģēšanas
nolīgumā, kas tiks noslēgts starp Komisiju un ESE
saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 61. pantu,
būs noteikts, ka Komisija pārrauga ESE darbības jo
īpaši ar revīziju palīdzību.
7.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
7.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
–
Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas
pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta izdevumu
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 08 02 02 03 Pastiprināt inovāciju mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU)   || Dif./Nedif.[37]   || no EBTA valstīm[38]   || no kandidātvalsīm[39]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta izpratnē
 1A ||   || Dif./Nedif. || JĀ || JĀ || JĀ || JĀ
7.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
7.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo ietekmi
uz izdevumiem
EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Daudzums || Izdevumu kategorija: 1a – Konkurētspēja izaugsmei un jaunu darbvietu radīšanai
 RTD ĢD ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gads || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs: 08 02 02 03 || Saistības || (1) || 33,500 || 35,000 || 38,000 || 41,000 || 43,000 || 46,000 || 50,500 ||   || 287,000[40]
 Maksājumi || (2) || 4,000 || 28,000 || 30,000 || 32,000 || 34,000 || 36,000 || 40,000 || 83,000 || 287,000
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380 ||   || 2,505
 KOPĀ RTD ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 33,837 || 35,344 || 38,351 || 41,358 || 43,365 || 46,372 || 50,880 ||   || 289,505
 Maksājumi || =2+2a +3 || 4,337 || 28,344 || 30,351 || 32,358 || 34,365 || 36,372 || 40,380 || 83,000 || 289,505
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē
vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014. gads || 2014. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021.–2024. gads || KOPĀ
 RTD ĢD ||   ||
  Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ RTD ĢD || Apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 – 2024 || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 33,837 || 35,344 || 38,351 || 41,358 || 43,365 || 46,372 || 50,880 ||   || 289,505
 Maksājumi || 4,337 || 28,344 || 30,351 || 32,358 || 34,365 || 36,372 || 40,380 || 83,000 || 289,505
7.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības
apropriācijas
–
ý      Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriācijas izmantot šādā veidā:
Saistību
apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
   ||
 Veids     || Vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais daudzums || Kopējās izmaksas***
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 1… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts (* **) || P&A projekti || 0,56 || 180 || 100,700 || 205,000 || 114,800 || 240 || 134,600 || 275 || 154,400 || 325 || 181,600 || 375 || 209,800 || 450 || 252,100 || 2050 || 1.148,000
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS NR. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 180 || 100,700 || 205 || 114,800 || 240 || 134,600 || 275 || 154,400 || 325 || 181,600 || 375 || 209,800 || 450 || 252,100 || 2050 || 1148,000
* Īpašās
īstenošanas struktūras administratīvo izmaksu segšanai var
izmantot ne vairāk par 2 % no ES finanšu ieguldījuma.
** Vidējās paredzamās programmas Eurostars
projekta izmaksas ir EUR 1,4 miljoni, bet vidējais publiskā
līdzfinansējuma īpatsvars – 40 %. Piešķirot katram
projektam publisko finansējumu EUR 0,56 miljonus
apmērā un kopējam programmas budžetam esot
EUR 1148 miljoni (EUR 861 miljons no programmā Eurostars-2
iesaistītajām valstīm + ES finanšu ieguldījums
EUR 287 miljonu apmērā), iespējams finansēt
2050 projektus.
*** ES finanšu ieguldījums kopējo izmaksu
segšanai nepārsniedz EUR 287 miljonus.
7.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
7.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot
administratīvās apropriācijas
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot
administratīvās apropriācijas šādā veidā:
EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[42]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0,337 || 0,344 || 0,351 || 0,358 || 0,365 || 0,372 || 0,380
Vajadzīgās
administratīvās apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD
apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības
pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
7.2.3.2.   Paredzamās
vajadzības pēc cilvēkresursiem
–
¨      Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu
izmantošanu.
–
ý      Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu
izmantošanu šādā veidā:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes
ekvivalentu
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
   ||   ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 08 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || 1.5 || 1.5 || 1.5 || 1.5 || 1.5 || 1.5 || 1.5
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE)[43]
 08 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 04 yy[44]   || - galvenajā mītnē ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,,5 || 3,5 || 3,5
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Vajadzības
pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot
attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir
pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Dalība programmas Eurostars-2 vadības struktūras sanāksmēs, kas notiek Eureka sekretariāta telpās (katras struktūras sanāksmes notiek vidēji vienu reizi divos mēnešos). Gada darba plāna apstiprināšana. Īstenošanas uzraudzība, pamatojoties uz gada pārskatiem. Starpposma un gala novērtējumu koordinēšana un Komisijas atbildes sagatavošana attiecībā uz šiem novērtējumiem Komisijas ziņojuma formā, ko paredzēts nosūtīt Eiropas Parlamentam un Padomei (1,5 ierēdņi).
 Ārštata darbinieki || Atbalsts deleģēšanas nolīguma sagatavošanai ar DIS. Ikgadējo finansēšanas lēmumu un saistīto maksājumu sagatavošana. Administratīvais atbalsts (CA)
7.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu
finanšu shēmā
Aprakstīt, kas
jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta
pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[45].
Aprakstīt, kas jādara,
norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas
un summas.
7.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo
personu līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes
aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā miljonos EUR
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru Dalībvalstis[46]   || 67,200 || 79,800 || 96,600 || 113,400 || 138,600 || 163,800 || 201,600 || 861,000
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || 67,200 || 79,800 || 96,600 || 113,400 || 138,600 || 163,800 || 201,600 || 861,000
Informācija
par līdzfinansējumu
Savienības ieguldījums programmas
Eurostars-2 darbības izmaksu (izņemot novērtēšanas
izmaksu) segšanā nepārsniegs 2 % no kopējā
Savienības finanšu ieguldījuma.
Savienības ieguldījums atbilst
vienai trešajai daļai no iesaistīto valstu veiktā
ieguldījuma, taču nekādā gadījumā nepārsniedz
EUR 287 miljonus.
Turklāt līdzfinansējumu šiem
projektiem piešķirs arī organizācijas, kas piedalās
pētniecības un izstrādes projektos, kuri atlasīti
programmā organizētajos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.
Plānots, ka šis līdzfinansējums veidos vidēji 60 % no
saņemtā publiskā finansējuma (lai gan dažādās
iesaistītajās valstīs minētā līdzfinansējuma
apjoms var atšķirties).
7.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
[1]               Saskaņā ar Komisijas 2003. gada
6. maija Ieteikumu 2003/361/EK MVU ir uzņēmums, kurā
nodarbināti mazāk par 250 darbiniekiem, kura gada
apgrozījums nesasniedz EUR 50 miljonus un kurš ir
neatkarīgs no lielajiem uzņēmumiem. Sk. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2003:124:0036:0041:en:PDF.
[2]               Pētniecībā
iesaistīts MVU ir MVU, kas atkārtoti iegulda vismaz 10 % no sava
apgrozījuma vai velta vismaz 10 % no savām pilnslodzes
ekvivalenta vienībām (FTE).
[3]               Pievienotajā bruto
vērtībā (PBV) ietilpst nolietojums un darbaspēka
atalgojums, kapitāls un uzņēmējdarbības risks. PBV ir tas, kas paliek pāri pēc
tam, kad no pārdošanas ienākumiem vai apgrozījuma tiek
atskaitītas starpizmaksas.
[4]               SME performance review
2012 Report, 2012. gada oktobris,
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/facts-figures-analysis/performance-review/files/supporting-documents/2012/annual-report_en.pdf.
[5]               Eureka ir Eiropas starpvaldību tīkls, kas tika izveidots
17 valstu un Eiropas Kopienu Komisijas dalībvalstu konferencē
1985. gadā ar mērķi atbalstīt sadarbību
rūpnieciskās pētniecības jomā.
Pašlaik tajā ietilpst 40 dalībvalstis,
un papildus Eurostars programmai tas sniedz atbalstu arī
atsevišķiem projektiem, kopām un jumta programmai.
[6]               Sākotnēji Eurostars programmā
piedalījās 26 ES dalībvalstis un piecas ar Septīto
pamatprogrammu saistītas valstis. Pašlaik Eurostars programmā
piedalās visas ES dalībvalstis, Maltai kā pēdējai
dalībvalstij pievienojoties 2010. gada oktobrī. Minētajā
programmā pašlaik piedalās arī sešas asociētās valstis
— Horvātija, Islande, Izraēla, Norvēģija, Šveice un
Turcija.
[7]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
9. jūlija Lēmums Nr. 743/2008/EK par Kopienas dalību
vairāku dalībvalstu īstenotā pētniecības un
attīstības programmā, kuras mērķis ir atbalstīt pētniecībā
un attīstībā iesaistītus mazos un vidējos
uzņēmumus (OV L 201, 30.7.2008., 58. lpp.). Sk.
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:201:0058:0067:LV:PDF
[8]               Pilns ziņojuma teksts: http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/fp7-evidence-base/other_fp7_panel_evaluations/eurostars_programme_interim_evaluation.pdf.
[9]                      Neatkarīgo ekspertu grupas priekšsēdētāja bija
bijusī Eiropas Parlamenta deputāte un Parlamenta
Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas
(ITRE) priekšsēdētāja vietniece Laperūzas [Laperrouze]
kundze.
[10]             Komisijas ziņojums
Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgās programmas Eurostars
starpposma novērtējums”, Brisele, 8.4.2011., COM(2011) 186. Sk. http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/communication_eurostars.pdf.
[11]             Sk. http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st11/st11030.en11.pdf.
[12]             COM(2011) 811
galīgā redakcija.
[13]             Ziņojumi par šiem
semināriem ir publicēti internetā: http://ec.europa.eu/research/horizon2020/pdf/workshops/innovation_in_small_and_medium_enterprises/summary_reports_workshops_on_21_june_and_12_july_2011.pdf#view=fit&pagemode=none.
[14]             Intervijas ar
37 programmas Eurostars dalībniekiem, 17 valstu
pētniecības un izstrādes organizācijām
10 valstīs un vairāk nekā 3000 reģistrētajiem
lietotājiem programmas Eurostars vietnē.
[15]             COM(2011) 808 galīgā redakcija, 30.11.2011.
[16]             COM(2011) 809 galīgā redakcija, 30.11.2011.
[17]             Norādītā summa
pēc būtības ir orientējoša un būs atkarīga no
galīgās summas, kas Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātam
pieejama attiecībā uz iepriekšminēto problēmu/tematu.
[18]             OV C , , lpp. [EESK atzinums].
[19]             COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 3.3.2010.
[20]             OV … [H2020 FP].
[21]             OV L 201, 30.7.2008.,
58. lpp.
[22]             COM(2011) 186, 8.4.2011.
[23]             OV L 124, 20.5.2003.,
36. lpp.
[24]             OV … [H2020 SP].
[25]             COM(2010) 546
galīgā redakcija, 6.10.2010.
[26]             COM(2012) 392 final,
17.7.2012.
[27]             OV L 298, 26.10.2012.,
1. lpp.
[28]             OV L 362, 31.12.2012.,
1. lpp.
[29]             OV … [H2020 RfP]
[30]             Šī summa ir provizoriska
un būs atkarīga no galīgās summas, kas piešķirta
Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorātam 2. daļā
“Vadošā loma rūpniecībā” iekļautajam mērķim
“Inovācija MVU”, kad budžeta lēmējinstitūcija to
apstiprinās galīgajā leģislatīvā paziņojuma
un finanšu pārskata redakcijā.
[31]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[32]             OV L 136, 31.5.1999.,
1. lpp.
[33]             ABM — budžeta līdzekļu
vadība pa darbības jomām. ABB — budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[34]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
[35]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un
atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[36]             Kā minēts Finanšu regulas
185. pantā.
[37]             Dif. – diferencētās apropriācijas /
nedif. – nediferencētās apropriācijas.
[38]             EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[39]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[40]             Summas atkarīgas no vienošanās par finanšu
plānojumu attiecībā uz budžeta pozīciju
Nr. 08 02 02 03.
[41]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[42]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[43]             CA – līgumdarbinieki; LA –
vietējie darbinieki; SNE – valstu norīkotie eksperti; INT
– pagaidu darbinieki; JED – jaunākie eksperti delegācijās.
[44]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo
summu finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām “BA” pozīcijām).
[45]             Skatīt
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[46]             Beļģija,
Bulgārija, Čehijas Republika, Dānija, Vācija, Igaunija,
Īrija, Grieķija, Spānija, Francija, Itālija,
Horvātija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Nīderlande,
Austrija, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovēnija, Somija un
Zviedrija, kā arī Islande, Izraēla, Norvēģija, Šveice
un Turcija.


title: Priekšlikums Padomes lēmums par nostāju, kas jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā, attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības (ISA)

text:
|

52010PC0122

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 30.3.2010COM(2010)122 galīgā redakcija2010/0068 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar nostāju, kas jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā, attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības ( ISA )PASKAIDROJUMA RAKSTS1. EEZ līguma 31. protokolā ir iekļauti konkrēti noteikumi par Eiropas Savienības un EEZ EBTA valstu sadarbību jomās, kas nav četras pamatbrīvības.2. Padomes lēmuma priekšlikumam pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts ir paredzēts 31. protokola grozījumiem, lai paplašinātu līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, no 2010. gada 1. janvāra iekļaujot tajā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmumu 922/2009/EK par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem ( ISA )[1]. EBTA valstis pilnībā piedalās bez balsstiesībām sanāksmēs, ko rīko Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumu komiteja ( ISA komiteja), kas palīdz Eiropas Komisijai īstenot, pārvaldīt un attīstīt šo programmu, ciktāl tas attiecas uz tām programmas projektu daļām, kuras skar EEZ.3. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Eiropas Savienības nostāju.4. Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer pēc iespējas drīz iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai minēto nostāju.2010/0068 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSpar nostāju, kas jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā, attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvībasEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,ņemot vērā Padomes 1994. gada 28. novembra Regulu (EK) Nr. 2894/94 par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību[2] un jo īpaši tā 1. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  EEZ līguma 31. protokolā ir iekļauti konkrēti noteikumi par Eiropas Savienības un EEZ EBTA valstu sadarbību ārpus četrām pamatbrīvībām.2.  Ir lietderīgi paplašināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, no 2010. gada 1. janvāra iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmumu Nr. 922/2009/EK par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem ( ISA )[3]. EBTA valstis pilnībā piedalās bez balsstiesībām sanāksmēs, ko rīko Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumu komiteja ( ISA komiteja), kas palīdz Eiropas Komisijai īstenot, pārvaldīt un attīstīt šo programmu, ciktāl tas attiecas uz tām programmas projektu daļām, kuras skar EEZ.3.  Tādēļ ir jāgroza 31. protokols,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.Vienīgais pantsNostāja, kas jāpieņem EEZ Apvienotajā komitejā, ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības, ir noteikta šā lēmuma pielikumā.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMS ProjektsEEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr.(...),ar kuru groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvībasEEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk — Līgums, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,tā kā:4.  Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/….[4]5.  Ir lietderīgi paplašināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmumu Nr. 922/2009/EK par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem ( ISA )[5].6.  Tādēļ jāgroza Līguma 31. protokols, lai minēto paplašināto sadarbību varētu sākt 2010. gada 1. janvārī,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.1. pantsLīguma 31. protokolu groza, kā noteikts šā lēmuma pielikumā.2. pantsŠis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu.(To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.Briselē,EEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājs EEZ Apvienotās komitejas sekretāriPIELIKUMSEEZ Apvienotās komitejas Lēmumam Nr. .../...Līguma 31. protokola 17. pantu (Telemātiskā datu apmaiņa) groza šādi:a) Minētā panta 1. punktā vārdus „5.a punkts” un „5.b punkts” aizstāj ar vārdiem „6.a punkts” un „6.b punkts”.b) Minētā panta 1. punktā iekļauj šādu daļu:„EBTA valstis no 2010. gada 1. janvāra iesaistās Savienības programmu projektos un darbībās, kas minētas 6.c punktā, tiktāl, cik šie projekti un darbības atbalsta līgumslēdzēju pušu citu sadarbību.”c) Vārdu „5. punkts” 2. punktā aizstāj ar vārdu „6. punkts.”d) Vārdu „5.a punkts” 3. punktā aizstāj ar vārdu „6.a punkts.”e) Vārdu „5.b punkts” 4. punktā aizstāj ar vārdu „6.b punkts.”f) Minētā panta 5. punktu pārnumurē par 6. punktu.g) Aiz 4. punkta iekļauj šādu punktu:„5. Kad sākas sadarbība 6.c punktā minētajā programmā, EBTA valstis pilnībā piedalās bez balsstiesībām sanāksmēs, ko rīko Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumu komiteja ( ISA komiteja), kas palīdz Eiropas Komisijai īstenot, pārvaldīt un attīstīt šo programmu, ciktāl tas attiecas uz tām programmas projektu daļām, kuras skar EEZ.”h) Minētā panta 6. punkta beigās pievieno šādu tekstu:„c) lai piedalītos no 2010. gada 1. janvāra:- 32009 D 0922 : Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmums Nr. 922/2009/EK par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem ( ISA ) (OV L 260, 3.10.2009., 20. lpp.)”.[1] OV L 260, 3.10.2009., 20. lpp.[2] OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.[3] OV L 260, 3.10.2009., 20. lpp.[4] OV L …[5] OV L 260, 3.10.2009., 20. lpp.( [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Norādītas konstitucionālas prasības.]