				|

		52011PC0779

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās /* COM/2011/0779 galīgā redakcija - 2011/0359 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Pasākumi, kas pieņemti Eiropā
un citur uzreiz pēc finanšu krīzes, bija galvenokārt vērsti
uz neatliekamo vajadzību stabilizēt finanšu sistēmu. Lai gan
daudzos gadījumos tika apšaubīta un padziļināti
analizēta banku, riska ieguldījumu fondu, kredītreitinga
aģentūru, uzraudzītāju vai centrālo banku loma,
līdz šim uzmanība netika pievērsta vai netika pietiekami
pievērsta revidentu lomai krīzē, precīzāk —
lomai, kāda tiem būtu bijusi jāuzņemas. Tā kā
daudzas bankas atklāja milzīgus zaudējumus no 2007. līdz
2009. gadam par pozīcijām, ko tās turēja gan
bilancē, gan ārpus bilances, daudziem pilsoņiem un
ieguldītājiem ir grūti saprast, kā revidenti saviem
klientiem (īpaši bankām) varēja sniegt revīzijas
ziņojumus bez piezīmēm par šiem periodiem.
Ir svarīgi atzīmēt, ka,
ņemot vērā krīzi, kurā EUR 4588,9 miljardi
nodokļu maksātāju naudas tika piešķirti banku atbalstam no
2008. oktobra līdz 2009. gada oktobrim un šis atbalsts bijis
līdzvērtīgs 39 % no ES–27 valstu IKP 2009. gadā[1],
ir jāuzlabo visas finanšu sistēmas sastāvdaļas.
Pamatīga revīzija ir pamats, lai
atjaunotu uzticību un paļāvību tirgum. Tā palīdz
uzlabot ieguldītāju aizsardzību, sniedzot viegli pieejamu,
izmaksu ziņā efektīvu un uzticamu informāciju par
uzņēmumu finanšu pārskatiem. Tā var arī iespējami
samazināt kapitāla izmaksas revidētajiem uzņēmumiem,
nodrošinot finanšu pārskatu lielāku pārredzamību un
uzticamību.
Svarīgi ir arī uzsvērt, ka
revidentiem saskaņā ar likumu ir uzticēts veikt to
uzņēmumu finanšu pārskatu obligātās revīzijas,
kuriem ir ierobežota atbildība un/vai kuriem ir atļauja sniegt
pakalpojumus finanšu nozarē. Šīs funkcijas uzticēšana attiecas
uz sabiedriska pienākuma izpildi, piedāvājot atzinumu par šo
uzņēmumu finanšu pārskatu patiesumu un precizitāti.
Kopš 1984. gada ES noteikumos
obligātā revīzija ir daļēji regulēta ar
direktīvu (Direktīva 1984/253/EEK), ar kuru tika saskaņotas
revidentu apstiprināšanas procedūras. Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 17. maija Direktīva 2006/43/EK, ar ko paredz
gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās
revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes
Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes
Direktīvu 84/253/EEK (turpmāk Direktīva 2006/43/EK),
tika pieņemta 2006. gadā un ievērojami paplašināja
iepriekšējās direktīvas darbības jomu.
Finanšu krīze ir parādījusi
obligātās revīzijas vājās vietas, īpaši
attiecībā uz sabiedriskas nozīmes struktūrām, kas ir
struktūras ar būtisku sabiedrisko nozīmi to uzņēmējdarbības,
apjoma un darbinieku skaita dēļ vai tādēļ, ka to
korporatīvais statuss piesaista plašu ieinteresēto personu loku.
Tāpēc šajā priekšlikumā paredzēti nosacījumi
finanšu pārskatu obligātās revīzijas veikšanai sabiedriskas
nozīmes struktūrās.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Komisija veica apspriešanos no 2010. gada
13. oktobra līdz 8. decembrim[2].
Kopā tika saņemtas gandrīz
700 atsauksmes no dažādām ieinteresētajām
personām, tostarp no profesijas pārstāvjiem,
uzraudzītājiem, ieguldītājiem, akadēmiķiem,
uzņēmumiem, valdības iestādēm, profesionālām
iestādēm un atsevišķām personām.
Apspriedēs parādījās gan
atbalsts pārmaiņām, gan pretestība pret tām.
Ieinteresētās personas, kas pašlaik ir labi iekārtojušās,
īpaši iebilda pret pārmaiņām. No otras puses, īpaši
maza un vidēja lieluma praktikanti, kā arī ieguldītāji
secināja, ka nesenā finanšu krīze ir norādījusi uz
būtiskiem trūkumiem. Sabiedriskajā apspriešanā saņemto
atbilžu kopsavilkums ir pieejams vietnē:
http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/audit/summary_responses_en.pdf
Turklāt augsta līmeņa
konference par revīziju, ko Komisija sarīkoja 2011. gada
10. februārī[3], ļāva papildus
apmainīties ar viedokļiem.
Atbildot uz Komisijas izdoto zaļo
grāmatu, Eiropas Parlaments 2011. gada 13. septembrī
pieņēma pašiniciatīvas ziņojumu par šo tēmu un
mudināja Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību un
konkurenci revīzijas tirgū.[4] Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komiteja (EESK) 2011. gada 16. jūnijā
pieņēma līdzīgu ziņojumu.[5]

Dalībvalstīm tika ziņots par
šīm problēmām arī Finanšu pakalpojumu komitejas
2011. gada 16. maija sanāksmē un Revīziju
regulatīvās komitejas 2011. gada 24. jūnija
sanāksmē.
Saskaņā ar labāka
regulējuma principiem ietekmes novērtējumā minētas
vairākas problēmu jomas, kurās var būt nepieciešama
regulējoša rīcība.
·
Ieinteresētajām personām ir
neattaisnotas cerības par revīziju un revidentu darbu.
·
Nav nodrošināta neatkarība vai to nav
iespējams pierādīt situācijā, kurā revīzija
ir kļuvusi par vienu no komercpakalpojumiem. Regulāru revīzijas
pakalpojumu konkursu un revīzijas uzņēmumu periodiskas
rotācijas trūkums ir nomācis revīzijas galveno
jēgu — profesionālo skepticismu.
·
Tirgus koncentrācija un izvēles
trūkums. Tirgus ir tik polarizēts, ka tikai retos gadījumos
sabiedriskas nozīmes struktūras revidents nav kāds no Lielā
četrinieka revīzijas uzņēmumiem. Lielākajā
daļā dalībvalstu Lielā četrinieka uzņēmumi
revidē vairāk nekā 85 % no biržas sarakstā
iekļautajiem uzņēmumiem.
Ietekmes novērtējumā
atbalstīti turpmāk minētie politikas risinājumi.
·
Skaidrāk jānosaka un jāprecizē
obligātās revīzijas darbības joma un jāuzlabo
revidentu sniegtā informācija lietotājiem, revidētajām
struktūrām, revīzijas komitejām un
uzraudzītājiem.
·
Aizliegums sniegt ar revīziju nesaistītus
pakalpojumus revidētajām struktūrām un arī
vispārējs aizliegums sniegt ar revīziju nesaistītus
pakalpojumus efektīvi risinātu vajadzību stiprināt
neatkarību un profesionālo skepticismu. Turklāt stingrāki
noteikumi revidentu iecelšanas procedūrā un revīzijas
uzņēmumu obligātās rotācijas ieviešana
palīdzētu paaugstināt revīziju kvalitāti.
·
Lai atvieglotu objektīvu revīzijas
veicēja izvēli, jāaizliedz līguma noteikumi, kas nosaka
ierobežojumus izvēlēties revīzijas uzņēmumu,
jāpalielina revīzijas kvalitātes un revīzijas
uzņēmumu pārredzamība un jāizveido revīzijas
kvalitātes sertifikācija.
·
Lai palielinātu revīzijas veicēju
izvēli, jāatceļ īpašumtiesību ierobežojumi.
·
Jāstiprina valstu revīzijas
uzraudzības iestādes un jāizveido sadarbība ES
līmenī Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI)
ietvaros.
Šā priekšlikuma ietekmes
novērtējuma ziņojums ir pieejams vietnē:
http://ec.europa.eu/internal_market/auditing/index_en.htm
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1         Juridiskais pamats
Pašreizējās
Direktīvas 2006/43/EK pamatā ir LESD 50. pants. Ar
uzņēmuma izveidošanu saistītās prasības
(piemēram, tās prasības, kas attiecas uz revidentu
apstiprināšanu/reģistrēšanu) un grozījumi tajās paliek
nemainīgi, kā noteikts Direktīvā[6].
Konkrētas papildu prasības
attiecībā uz obligātās revīzijas veikšanu sabiedriskas
nozīmes struktūrās šajā regulā ir noteiktas,
balstoties uz LESD 114. pantu.
3.2.        Subsidiaritāte un
proporcionalitāte
Līdz šim ES noteikumos
dalībvalstīm bija paredzēta liela rīcības
brīvība, kas savukārt galvenokārt bija balstīta uz
profesijas pašregulāciju. Krīze ir pierādījusi, ka pašregulācija
nav atbilstoša, domājot par nākotni. Turklāt ietekmes
novērtējumā minētās problēmas nevar
atrisināt valstu līmenī, jo tiesiskajā regulējumā
rastos būtiskas atšķirības un tādējādi tiktu
ievērojami apdraudēts vienotais tirgus.
Ņemot vērā
vērtspapīru tirgu un finanšu dalībnieku savstarpējo
saistību, revīzija visā Savienībā jāveic pēc
saskaņotas sistēmas. Ir būtiski noteikt revidentu un tirgus
struktūras lomu un neatkarību Savienības līmenī, jo
sabiedriskas nozīmes struktūras Eiropā bieži veic pārrobežu
darbības. Jāatzīmē, ka ieguldītāju
aizsardzība, kā arī finanšu iestāžu regulējums jau ir
noteikts Savienības līmenī.
Turklāt saskaņota pieeja
Savienības līmenī kopā ar starptautisku atbalstu
samazinātu arī regulējuma arbitrāžas risku.
Priekšlikumā ir ievērots
proporcionalitātes princips, un tas nepārsniedz to, kas ir
vajadzīgs izvirzīto mērķu sasniegšanai.
3.3.        Sīkāks priekšlikuma
skaidrojums
Direktīvas 2006/43/EK
39.–43. pantā jau ir noteiktas konkrētas prasības, ko
piemēro obligātajai revīzijai sabiedriskas nozīmes
struktūrās. Šīs prasības vairs netiek iekļautas direktīvā,
bet tiek ietvertas (un papildinātas) šajā regulā.
Regula ir piemērots un samērīgs
tiesiskais instruments, lai nodrošinātu augstu kvalitāti
revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās. Tieša
regulas piemērošana nodrošina lielāku tiesisko noteiktību.
Tāpat tiesību aktus sāks piemērot vienlaicīgi
visā Savienībā, tādējādi novēršot
problēmas, kas saistītas ar tiesību aktu novēlotu
transponēšanu dalībvalstīs[7]. Turklāt
regulā izveidots visaugstākais saskaņošanas līmenis —
obligātās revīzijas veic saskaņā ar
būtībā identiskiem noteikumiem visās
dalībvalstīs.
3.3.1.     I sadaļa
(Priekšmets, darbības joma un definīcijas)
Šo regulu piemēro revidentiem, kas veic
obligātās revīzijas sabiedriskas nozīmes
struktūrās, un revidētajām sabiedriskas nozīmes
struktūrām, piemēram, noteikumus par revīzijas komiteju,
kādai jābūt sabiedriskas nozīmes struktūrā.
Šajā regulā piemēro arī
grozītajā Direktīvā 2006/43/EK noteiktās
definīcijas. Tā kā finanšu nozare attīstās un
Savienības tiesību aktos tiek izveidotas jaunas finanšu iestāžu
kategorijas, sabiedriskas nozīmes struktūras definīcijā
jāietver arī ieguldījumu sabiedrības, maksājumu
iestādes, pārvedamu vērtspapīru kolektīvo
ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU), elektroniskās naudas
iestādes un alternatīvu ieguldījumu fondi.
3.3.2.     II sadaļa
(Nosacījumi obligātās revīzijas veikšanai sabiedriskas
nozīmes struktūrās)
I nodaļa (Neatkarība un
interešu konfliktu novēršana)
Revidentam jāizveido atbilstoša politika
un procedūras, lai nodrošinātu atbilstību regulā
noteiktajām saistībām attiecībā uz neatkarību,
iekšējām kvalitātes kontroles sistēmām un darbinieku
uzraudzību.
Bijušie revidenti, galvenie revīzijas
partneri vai to darbinieki nedrīkst ieņemt svarīgu
pārvaldības amatu revidētajā struktūrā,
kļūt par revidētās struktūras revīzijas komitejas
locekļiem, administratīvās struktūras locekļiem bez
izpildpilnvarām vai uzraudzības struktūras locekļiem divus
gadus pēc revīzijas darbību beigšanas.
Revidētajai struktūrai ar finanšu
revīziju saistīto pakalpojumu izdevumi drīkst būt ne
vairāk kā 10 % apmērā no šīs struktūras
izdevumiem par revīziju. Turklāt, ja sabiedriskas nozīmes
struktūras kopējie izdevumi par revidenta sniegtiem revīzijas
pakalpojumiem un ar finanšu revīziju saistītiem pakalpojumiem
sasniedz ievērojamu daļu no tās kopējiem gada izdevumiem,
jāpiemēro atbilstoši drošības pasākumi.
Pilnvarotais revidents, revīzijas
uzņēmums vai revīzijas uzņēmumu tīkla loceklis
nedrīkst sniegt savām revidētajām struktūrām dažus ar revīziju nesaistītus pakalpojumus,
kas ir būtiski nesavienojami ar revīzijas neatkarīgo darbību
sabiedrības labā, jebkurā gadījumā neatkarīgi no
revidējamām struktūrām, bet par citiem pakalpojumiem, kas
nav revīzija un kas nav būtiski nesavienojami ar revīzijas
pakalpojumiem, revīzijas komiteja vai kompetentā iestāde ir
pilnvarota, vadoties pēc konkrētajiem apstākļiem,
novērtēt, vai tos var sniegt revidējamai struktūrai.
Tomēr ar finanšu revīziju saistītus pakalpojumus drīkst
sniegt. Komisija ir pilnvarota izveidot atļauto un aizliegto pakalpojumu
sarakstus saskaņā ar VI sadaļā minētajiem
nosacījumiem. Turklāt lieliem revīzijas uzņēmumiem
sava profesionālā darbība jāfokusē uz
obligātās revīzijas veikšanu, un tiem nevajadzētu ļaut
sniegt pakalpojumus, kas nav saistīti ar revīziju.
Pirms saistību uzņemšanās vai
turpināšanas revidentam jānovērtē visi iespējamie
draudi savai neatkarībai un jāapstiprina sava neatkarība
revīzijas komitejai.
II nodaļa (Konfidencialitāte
un dienesta noslēpums)
Revidentiem nevajadzētu atsaukties uz
dienesta noslēpuma noteikumiem, lai izvairītos no šā
priekšlikuma noteikumu piemērošanas.
Regulas 13. pantā noteikts, ka ar
vajadzīgo informāciju var apmainīties revīzijas veikšanas
laikā. Tomēr šādi noteikumi neļauj revidentam sadarboties
ar trešo valstu iestādēm pa citiem sadarbības kanāliem, kas
nav minēti Direktīvas 2006/43/EK XI nodaļā.
III nodaļa (Obligātās
revīzijas veikšana)
Regulā noteikts, ka revidentam
jāveic atbilstošie pasākumi, lai izveidotu atzinumu par to, vai
finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu un ir sagatavoti
saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskata sistēmu. Tas
neietver garantiju par revidētās struktūras
dzīvotspēju nākotnē vai tās pārvaldes vai
administratīvās struktūras darbības efektivitāti vai
lietderību iepriekš vai turpmāk. Tomēr šis izņēmums
nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt revidenta veicamos uzdevumus,
lai pienācīgi veiktu revīziju, ne arī jebkādas
pārskatu sniegšanas prasības.
Ir pastiprināts profesionālais
skepticisms. Revidentam vienmēr jābūt gatavam pamanīt
iespējamu būtisku nepatiesu informāciju, kas radusies
krāpšanas vai kļūdas dēļ, neraugoties uz revidenta
iepriekšējo pieredzi saistībā ar šo struktūru.
Ir noteiktas pamatprasības
obligātās revīzijas veikšanai. Revīzijas
uzņēmumam jāieceļ vismaz viens galvenais revīzijas
partneris, kam jābūt aktīvi iesaistītam obligātās
revīzijas veikšanā. Tāpat jāpiešķir pietiekami
līdzekļi. Jāveic klienta pārskatu uzskaite un
jāizveido revīzijas dokuments. Turklāt revidentam
jāpārliecinās, ka ir pienācīgi izpildītas visas
organizatoriskās prasības.
Ja tiek atklāts gadījums, kas ir
nopietni ietekmējis obligātās revīzijas darbību
godīgumu vai var būt to ietekmējis, revidents veic
vajadzīgos pasākumus, lai novērstu šā gadījuma sekas
un tā atkārtošanos.
Ja, veicot konsolidēto finanšu
pārskatu revīziju, grupas revidentam nav atbilstošas pozīcijas,
lai dokumentētu trešās valsts revidenta(-u) veikto revīzijas
darbu, tam jāveic atbilstošie pasākumi, tostarp papildu
revīzijas darbs, un jāinformē kompetentā iestāde.
Revidentam/ revīzijas uzņēmumam
jāveic savas iekšējās kvalitātes pārbaude pirms
revīzijas ziņojuma iesniegšanas. Par šo pārbaudi ir
atbildīgs revidents, kas nav iesaistīts tās obligātās
revīzijas veikšanā, uz kuru attiecas iekšējās
kvalitātes pārbaude.
IV nodaļa (Revīzijas
ziņojumi)
Publiski atklātā revīzijas
ziņojuma saturs ir paplašināts, ietverot izmantoto metodoloģiju,
īpaši to, cik liela bilances daļa ir tikusi tieši
pārbaudīta un cik liela tās daļa ir novērtēta,
balstoties uz sistēmas un atbilstības pārbaudi, revīzijas
darbā piemērotos būtiskuma līmeņus, galvenās
jomas, kurās finanšu pārskatos iespējams būtiskas
nepatiesas informācijas risks, to, vai obligātā revīzija
tika veikta, lai atklātu krāpšanu, un atzinuma ar piezīmēm
vai negatīva atzinuma gadījumā vai gadījumā, ja netiek
sniegts atzinums, šāda lēmuma iemeslus. Tajā jāpaskaidro
arī izmaiņas neatkarīgās pārbaudes un atbilstības
pārbaudes rezultātos, salīdzinot ar iepriekšējo gadu.
Turklāt revidentam jāsagatavo
arī plašāks un sīkāk izstrādāts ziņojums
revīzijas komitejai. Šajā ziņojumā jāietver
sīkāka informācija par veikto revīziju, uzņēmuma
situāciju kopumā (piemēram, spēju turpināt
darbību) un revīzijas konstatējumi kopā ar
vajadzīgajiem paskaidrojumiem. Šajā papildu ziņojumā
revīzijas komitejai jāapraksta (un jāpamato) arī veiktais
revīzijas darbs. Plašāko ziņojumu iesniedz revīzijas komitejai
un revidētās struktūras vadībai, bet to nepublisko
(ņemot vērā, ka tas var ietvert dienesta noslēpumus un
informāciju, kas var ietekmēt cenas). Tomēr revidents var
darīt šo ziņojumu pieejamu kompetentai iestādei pēc
pieprasījuma.
Lielākajā daļā direktīvu,
kas attiecas uz finanšu pakalpojumiem, revidentam jau ir noteikta prasība
darīt zināmu kompetentajām iestādēm, kas uzrauga
sabiedriskas nozīmes struktūras, jebkādu faktu vai lēmumu,
kas attiecas uz sabiedriskas nozīmes struktūru. Šo prasību tagad
piemēro attiecībā uz visām sabiedriskas nozīmes
struktūrām. Turklāt kompetentajām iestādēm, kas
uzrauga kredītiestādes un apdrošināšanas uzņēmumus,
jāizveido pastāvīgs dialogs ar revidentiem.
V nodaļa (Pilnvaroto revidentu un
revīzijas uzņēmumu atklātības ziņojumi un
lietvedība)
Jānosaka prasība revidentiem
atklāt informāciju par finansēm, īpaši uzrādot to
kopējo apgrozījumu ar sadalījumu revīzijas maksās, ko
maksājušas sabiedriskas nozīmes struktūras, revīzijas
maksās, ko maksājušas citas struktūras, un maksās par
citiem pakalpojumiem. Tiem jāatklāj arī informācija par
finansēm tā uzņēmumu tīkla līmenī, kura
daļa tie ir.
Sabiedriskas nozīmes struktūru
revidentu atklātības ziņojumi jāpapildina ar
paziņojumu par uzņēmumu pašu korporatīvo vadību.
Jāsniedz papildu informācija par revīzijas maksām
kompetentajām iestādēm, lai atvieglotu to uzraudzības
uzdevumus.
Revidentam noteikti dokumenti un
informācija jāsaglabā piecus gadus.
3.3.3.     III sadaļa
(Pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu iecelšana
sabiedriskas nozīmes struktūrās)
Lai stiprinātu revīzijas komitejas
neatkarību un kapacitāti, tās sastāvā jābūt
tikai vadības locekļiem bez izpildpilnvarām, vismaz vienam
loceklim ar pieredzi un zināšanām revīzijā un citam —
grāmatvedībā un/vai revīzijā.
Priekšlikums par revidenta iecelšanu, ko
iesniedz akcionāru sapulcē, jābalsta uz revīzijas komitejas
ieteikumu. Ieteikumā vienmēr jāietver pieņemtā
lēmuma pamatojums. Turklāt izņemot gadījumu, ja tiek pagarināts
līgums par revīziju, ieteikumā jāietver vismaz divi kandidāti
(neietverot iepriekšējo revidentu) un revīzijas komitejai
jāizsaka viedoklis par piemērotāko kandidātu un atbilstošs
tā pamatojums. Revīzijas komitejas ieteikumu izstrādā
pēc atbilstoši noorganizēta konkursa procesa beigām.
Kredītiestāžu un apdrošināšanas uzņēmumu
revīzijas komitejām jāiesniedz savs ieteikums attiecīgajai
uzraudzības iestādei, kurai ir tiesības noraidīt ieteikto
izvēli.
Ir aizliegts izveidot līguma noteikumus
ar trešām personām, kas ierobežo revidētās struktūras
lēmumu par revidenta izvēli.
Lai novērstu pazīšanās risku,
kas rodas, ja revidētais uzņēmums gadu desmitiem bieži
ieceļ vienu un to pašu revīzijas uzņēmumu, regulā
ieviesta revīzijas uzņēmumu obligātā rotācija
pēc maksimālā 6 gadu darbības laika, ko noteiktos
izņēmuma gadījumos var pagarināt līdz 8 gadiem.
Ja sabiedriskas nozīmes struktūra ir nozīmējusi divus vai
vairākus pilnvarotos revidentus vai revīzijas uzņēmumus,
tad maksimālais līguma ilgums ir 9 gadi, un izņēmuma
gadījumos to var pagarināt līdz 12 gadiem. Tajā
noteikts arī pārdomu laiks, pirms revīzijas uzņēmums
var atkal veikt obligāto revīziju šajā struktūrā. Lai
nodrošinātu plūstošu pāreju, iepriekšējam revidentam
jānodod jaunajam revidentam pārtveres dokuments ar atbilstošo
informāciju.
Revīzijas komiteja, viens vai vairāki
akcionāri, kompetentās iestādes un par sabiedriskas nozīmes
struktūru uzraudzību atbildīgās kompetentās
iestādes ir pilnvarotas iesniegt prasību valsts tiesā par
revidenta atstādināšanu, ja tai ir pienācīgs pamatojums.
3.3.4.     IV sadaļa (To
revidentu un revīzijas uzņēmumu darbību uzraudzība,
kas veic obligāto revīziju sabiedriskas nozīmes
struktūrās)
I nodaļa (Kompetentās
iestādes)
Katrai dalībvalstij jāieceļ
kompetentā iestāde, kas ir atbildīga par to revidentu un
revīzijas uzņēmumu pārraudzību, kuri revidē
sabiedriskas nozīmes struktūras. Šajās iestādēs
jābūt atbilstošam personālam, un tām jābūt
neatkarīgām no revidentiem. Uz kompetento iestāžu darbiniekiem
attiecas dienesta noslēpumu neizpaušanas saistības.
Kompetentajām iestādēm
jābūt visām uzraudzības un izmeklēšanas
pilnvarām, kas vajadzīgas, lai veiktu savas funkcijas, bet tās
nedrīkst ietekmēt revīzijas ziņojuma saturu.
Kompetentajām iestādēm valsts
līmenī jāsadarbojas ar iestādi, kas ir atbildīga par
pilnvaroto revidentu un revīzijas uzņēmumu apstiprināšanu
un reģistrāciju (Direktīva 2006/43/EK), un citiem
sabiedriskas nozīmes struktūru uzraudzītājiem,
piemēram, banku vai apdrošināšanas uzraudzītāju.
II nodaļa (Kvalitātes
nodrošināšana, izmeklēšana, tirgus uzraudzība,
ārkārtas pasākumu plānošana un kompetento iestāžu
veikto uzdevumu pārredzamība)
Kompetento iestāžu uzdevumi ir:
·
veikt kvalitātes nodrošināšanas
pārbaudes veiktajām obligātajām revīzijām.
Šīm pārbaudēm jābūt proporcionālām
attiecīgā revidenta darbības mērogam un apjomam;
·
veikt izmeklēšanu, lai atklātu, izlabotu
un novērstu nepareizi veiktas obligātās revīzijas
sabiedriskas nozīmes struktūrās;
·
uzraudzīt tirgus attīstību
obligātās revīzijas pakalpojumu sniegšanas jomā
sabiedriskas nozīmes struktūrām;
·
periodiski uzraudzīt iespējamus draudus
lielu revīzijas uzņēmumu darbības
nepārtrauktībai, tostarp riskus, kas rodas no augstas
koncentrācijas, un noteikt prasību lieliem revīzijas
uzņēmumiem izveidot ārkārtas pasākumu plānus, lai
novērstu šādus draudus;
·
nodrošināt savu darbību
pārredzamību, tostarp publicēt atsevišķus ziņojumus
par kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm.
III nodaļa (Sadarbība starp
kompetentajām iestādēm un attiecības ar Eiropas
uzraudzības iestādēm)
Regulā noteikta prasība, ka
sadarbībai starp kompetentajām iestādēm ES mērogā
jānotiek EVTI ietvaros, tādējādi nomainot pašreizējo
sadarbības mehānismu ES mērogā, ko pārvaldīja
Eiropas Revidentu grupas pārraudzības struktūra (EGAOB),
kura ir Eiropas Komisijas vadīta ekspertu grupa. EVTI
jau darbojas revīzijas (un grāmatvedības) jomā
saistībā ar sabiedriskas nozīmes struktūrām, un
tiesiskajā regulējumā paredzēta EVTI, Eiropas Banku
iestādes (EBI) un Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju
iestādes (EAAPI) sadarbība kopīgā komitejā
revīzijas jomā. EVTI jāizveido pastāvīga
iekšējā komiteja, kuras sastāvā jābūt vismaz
valstu kompetento iestāžu pārstāvjiem.
EVTI jāizveido
pamatnostādnes attiecībā uz dažādiem jautājumiem,
piemēram, revīzijas ziņojuma un papildu ziņojuma
revīzijas komitejai saturu un pasniegšanas veidu, revīzijas komitejas
pārraudzības darbību un kvalitātes nodrošināšanas
pārbaužu veikšanu.
Ir ieviesta brīvprātīga Eiropas
revīzijas kvalitātes sertifikācija, lai uzlabotu visu to
revīzijas uzņēmumu redzamību, atzīšanu un
reputāciju, kuri spēj veikt augstas kvalitātes revīzijas
sabiedriskas nozīmes struktūrās. EVTI jāpublicē
prasības sertifikāta iegūšanai kopā ar jebkādu
administratīvu informāciju un informāciju par izmaksām.
Valstu kompetentajām iestādēm jābūt
iesaistītām sertifikāta pieteikuma izskatīšanā.
Attiecībā uz izmeklēšanu un inspekcijām uz vietas
kompetentajām iestādēm jāziņo citas dalībvalsts
kompetentajai iestādei par konstatējumiem, ka tiek veiktas vai ir
veiktas darbības, kas neatbilst regulas noteikumiem. Turklāt vienas
dalībvalsts kompetentā iestāde var prasīt, lai citas
dalībvalsts kompetentā iestāde veiktu izmeklēšanu šīs
otras valsts teritorijā.
Bez tam EVTI pēc vienas vai vairāku
kompetento iestāžu pieprasījuma var izveidot kompetento iestāžu
kolēģijas, lai atvieglotu konkrētu uzdevumu veikšanu.
IV nodaļa (Sadarbība ar
trešās valsts revidentiem un starptautiskām organizācijām
un iestādēm)
Kompetentās iestādes un EVTI var
slēgt sadarbības nolīgumus par informācijas apmaiņu ar
trešo valstu kompetentajām iestādēm tikai tad, ja
atklātajai informācijai piemēro dienesta noslēpuma
nodrošinājumu un ir ievēroti datu aizsardzības noteikumi.
3.3.5.     V sadaļa
(Administratīvās sankcijas un pasākumi)
Lai uzlabotu atbilstību šīs regulas
prasībām un saskaņā ar Komisijas 2010. gada
9. decembra paziņojumu par sankciju režīmu pastiprināšanu
finanšu pakalpojumu nozarē[8], kompetentajām
iestādēm ir pastiprinātas pilnvaras izveidot uzraudzības
pasākumus un noteikt sankcijas. Ir paredzētas administratīvas
finansiālās sankcijas revidentiem un sabiedriskas nozīmes struktūrām
par atklātajiem pārkāpumiem. Iestādēm jānodrošina
piemēroto sankciju un pasākumu pārredzamība.
3.3.6.     VI sadaļa
(Deleģētie akti, ziņošanas, pārejas un nobeiguma noteikumi)
Ir noteikts pārejas režīms
attiecībā uz pienākuma veikt revīzijas uzņēmumu
obligāto rotāciju, pienākuma organizēt revīzijas
uzņēmuma izvēles procedūru, un tādu revīzijas
uzņēmumu izveidošanas, kas sniedz tikai revīzijas pakalpojumus,
stāšanos spēkā.
3.3.7.     Regulatīvie tehniskie
standarti un atbilstība LESD 290. pantam
Lai ņemtu vērā notikumus
revīzijas tirgū un revīzijas attīstību, EVTI ir
noteikusi prasību iesniegt Komisijai regulatīvos tehniskos
standartus, kuros precizētas tehniskās prasības
nosacījumiem par pārtveres dokumenta saturu, kas jāsaņem
jaunajam revidentam, un Eiropas kvalitātes sertifikāta izveidošanu
revidentiem, kuri veic obligātās revīzijas sabiedriskas
nozīmes struktūrās. Komisija ir pilnvarota pieņemt šos
tehniskos standartus ar deleģētiem aktiem.
Komisija 2009. gada
23. septembrī pieņēma priekšlikumus regulām, ar
kurām izveido EBI, EAAPI (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju
iestādi), un EVTI (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi)[9].
Šajā sakarā Komisija vēlas atgādināt savu
paziņojumu par LESD 290. un 291. pantu sakarā ar regulu par
Eiropas uzraudzības iestādēm pieņemšanu: „Attiecībā
uz regulatīvo standartu pieņemšanas procesu Komisija akcentē
finanšu pakalpojumu nozares unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī
struktūras un ir nepārprotami atzīts LESD pievienotajā 39. deklarācijā.
Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai tās lomas ierobežojumi
deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu pieņemšanā
atbilst LESD 290. un 291. pantam.”
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Komisijas priekšlikumam nav tiešas vai
netiešas ietekmes uz Eiropas Savienības budžetu. Īpaši šajā
priekšlikumā minētajiem uzdevumiem, kas uzticēti ES
uzraudzības iestādēm, nebūtu jāpiesaista papildu ES
budžeta līdzekļi.
2011/0359 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par īpašām prasībām
attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas
nozīmes struktūrās
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[10],
apspriedušies ar Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju[11],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas
uzņēmumiem saskaņā ar likumu ir uzticēts veikt
obligātās revīzijas sabiedriskas nozīmes
struktūrās, lai palielinātu sabiedrības
uzticēšanās līmeni šo struktūru gada pārskatiem un
konsolidētajiem finanšu pārskatiem. Obligātās revīzijas
sabiedrības interesēs nozīmē to, ka liela daļa
sabiedrības un iestādes pakļaujas uz pilnvaroto revidentu darba
kvalitāti. Laba revīzijas kvalitāte sekmē pareizu tirgu
darbību, palielinot finanšu pārskatu godīgumu un
efektivitāti. Tāpēc revidentiem ir īpaši svarīga
sabiedriskā loma.
(2)
Savienības tiesību aktos noteikta
prasība, ka kredītiestāžu, apdrošināšanas
uzņēmumu, emitentu, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot
regulētā tirgū, maksājumu iestāžu, PVKIU,
elektroniskās naudas iestāžu un alternatīvu ieguldījumu
fondu finanšu pārskatiem, tostarp gada pārskatiem un
konsolidētajiem pārskatiem, jāveic revīzija, un tas
jādara vienai vai vairākām personām, kas ir
kvalificētas veikt šādas revīzijas saskaņā ar
šādiem Savienības tiesību aktiem: Padomes 1986. gada
8. decembra Direktīvas 86/635/EEK par banku un citu finanšu
iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem
1. panta 1. punktu[12], Padomes 1991. gada
19. decembra Direktīvas 91/674/EEK par apdrošināšanas
uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem
1. panta 1. punktu[13], Eiropas Parlamenta un
Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvas 2004/109/EK par
atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz
informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts
tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK
4. panta 4. punktu[14], Eiropas Parlamenta un
Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvas 2007/64/EK par
maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza
Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un
atceļ Direktīvu 97/5/EK, 15. panta 2. punktu[15],
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija
Direktīvas 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu
koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru
kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) 73. pantu[16],
Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra
Direktīvas 2009/110/EK par elektroniskās naudas iestāžu
darbības sākšanu, veikšanu un konsultatīvu uzraudzību, par
grozījumiem Direktīvā 2005/60/EK un
Direktīvā 2006/48/EK un par Direktīvas 2000/46/EK
atcelšanu 3. panta 1. punktu[17] un Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija
Direktīvas 2011/61/EK par alternatīvo ieguldījumu fondu
pārvaldniekiem un par grozījumiem
Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK,
Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010
22. panta 3. punktu[18]. Turklāt Eiropas
Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa
Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un
ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes
Direktīvu 93/22/EEK, 4. panta 1. punkta
1. apakšpunktā[19] noteikta prasība,
ka arī ieguldījumu sabiedrību gada finanšu pārskatiem
jāveic revīzija, ja nevar piemērot Padomes 1978. gada
25. jūlija Ceturto Direktīvu 78/660/EEK, kas attiecas uz
noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem[20],
vai Padomes 1983. gada 13. jūnija Septīto Direktīvu 83/349/EEK
par konsolidētiem pārskatiem[21].
(3)
Nosacījumi to personu apstiprināšanai,
kas ir atbildīgas par obligātās revīzijas veikšanu, kā
arī obligātās prasības šīs obligātās
revīzijas veikšanai ir noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 17. maija Direktīvā 2006/43/EK, ar ko
paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās
revīzijas, groza Padomes Direktīvu 78/660/EEK un Padomes
Direktīvu 83/349/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 84/253/EEK[22].

(4)
Nesenās finanšu krīzes laikā daudzas
bankas atklāja milzīgus zaudējumus no 2007. līdz
2009. gadam par pozīciju, ko tās turēja gan bilancē,
gan ārpus bilances. Tas radīja ne tikai jautājumu par to,
kā revidenti saviem klientiem varēja sniegt revīzijas
ziņojumus bez piezīmēm par šiem laika posmiem, bet arī par
pašreizējā tiesiskā regulējuma piemērotību un
atbilstību. Komisija 2010. gada 13. oktobrī publicēja
zaļo grāmatu par revīzijas politiku — No krīzes
gūtā pieredze[23], kas izraisīja
plašu sabiedrisko apspriešanos par finanšu tirgus regulējuma reformām
kopumā, revīzijas lomu un darbības jomu un to, kā uzlabot
revīzijas funkciju, lai palielinātu finanšu stabilitāti.
Sabiedriskajā apspriešanā atklājās, ka
Direktīvas 2006/43/EK noteikumus attiecībā uz gada
pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās
revīzijas veikšanu sabiedriskas nozīmes struktūrās var
ievērojami uzlabot. Eiropas Parlaments 2011. gada
13. septembrī pieņēma pašiniciatīvas ziņojumu par
zaļo grāmatu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
2011. gada 16. jūnijā arī pieņēma
ziņojumu par zaļo grāmatu.
(5)
Ir svarīgi izveidot sīki
izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu atbilstošu obligāto
revīziju kvalitāti sabiedriskas nozīmes struktūrās un
to, ka pilnvarotie revidenti un revīzijas uzņēmumi tās
veic, ievērojot stingrākas prasības. Vienotai regulējošai
pieejai būtu jāuzlabo to pilnvaroto revidentu un revīzijas
uzņēmumu godprātība, neatkarība, objektivitāte,
atbildība, pārredzamība un uzticamība, kas veic
obligātās revīzijas sabiedriskas nozīmes
struktūrās, paaugstinot obligātās revīzijas
kvalitāti Savienībā un attiecīgi veicinot mierīgu
iekšējā tirgus darbību, vienlaicīgi nodrošinot
patērētājiem un ieguldītājiem augsta līmeņa
aizsardzību. Atsevišķa tiesību akta izveidošanai
attiecībā uz sabiedriskas nozīmes struktūrām
vajadzētu nodrošināt arī konsekventu saskaņošanu un
vienādu piemērošanu, tādējādi veicinot
iekšējā tirgus darbības efektivitāti.
(6)
Finanšu nozare attīstās, un
Savienības tiesību aktos ir izveidotas jaunas finanšu iestāžu
kategorijas. Jauno struktūru un darbību nozīme ārpus
regulētās banku sistēmas pieaug, un tām ir lielāka
ietekme uz finanšu stabilitāti. Tāpēc sabiedriskas nozīmes
struktūras definējumā jāietver arī citas finanšu
iestādes un struktūras, piemēram, ieguldījumu
sabiedrības, maksājumu iestādes, pārvedamu
vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi
(PVKIU), elektroniskās naudas iestādes un alternatīvu
ieguldījumu fondi.
(7)
Gada pārskatu un konsolidēto finanšu
pārskatu revīzija ir obligāta to ieguldītāju,
aizdevēju un darījumu partneru uzraudzība, kuriem ir
ieguldījumi vai uzņēmējdarbības intereses sabiedriskas
nozīmes struktūrās. Tāpēc pilnvarotajiem revidentiem
un revīzijas uzņēmumiem, veicot obligātās
revīzijas šādās struktūrās, būtu jābūt
pilnībā neatkarīgiem un jāizvairās no interešu
konfliktiem. Lai noteiktu revidentu un revīzijas uzņēmumu
neatkarību, jāņem vērā tā uzņēmumu
tīkla koncepcija, kura daļa ir revidenti un uzņēmumi.
(8)
Atbilstoši
pilnvaroto revidentu un revīzijas uzņēmumu iekšējai
organizācijai vajadzētu palīdzēt novērst draudus to
neatkarībai. Tāpēc revīzijas uzņēmuma īpašniekiem
vai akcionāriem, kā arī tās pārvaldniekiem
nevajadzētu iejaukties obligātās revīzijas veikšanā
jebkādā veidā, kas apdraud tā pilnvarotā revidenta
neatkarību un objektivitāti, kurš veic obligāto revīziju
revīzijas uzņēmuma vārdā. Turklāt pilnvarotajiem
revidentiem un revīzijas uzņēmumiem būtu jāizveido
atbilstoša iekšējā politika un procedūras attiecībā uz
darbiniekiem un citām personām, kas to organizācijās ir
iesaistītas obligātās revīzijas darbībā, lai
nodrošinātu atbilstību savu statūtu prasībām. Šajās
politikās un procedūrās būtu īpaši
jāmēģina novērst jebkādi draudi neatkarībai un
nodrošināt obligātās revīzijas kvalitāti,
godīgumu un pamatīgumu. Šīm politikām un
procedūrām būtu jābūt proporcionālām
pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma uzņēmējdarbības
apjomam un sarežģītībai.
(9)
Revidentiem, revīzijas uzņēmumiem un
to darbiniekiem būtu īpaši jāatturas no obligātās
revīzijas veikšanas struktūrā, ja tiem ir ar to saistītas
uzņēmējdarbības vai finanšu intereses, un no
iesaistīšanās revidētās struktūras emitētu,
nodrošinātu vai citādi atbalstītu finanšu instrumentu
tirdzniecībā, kas nav īpašumu daļas dažādotās
kolektīvā ieguldījuma shēmās. Pilnvarotajam revidentam
vai revīzijas uzņēmumam būtu jāatturas no
piedalīšanās iekšēju lēmumu pieņemšanas procesos
revidētajā struktūrā. Pilnvarotie revidenti un to
darbinieki nedrīkstētu uzņemties saistības
revidētajā struktūrā vadības vai valdes
līmenī, kamēr nav pagājis atbilstošs laika periods kopš
revīzijas saistību beigām.
(10)
Arī no vienas revidētās
struktūras saņemtās atlīdzības apjoms un
atlīdzības struktūra var radīt draudus pilnvarotā
revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarībai.
Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, lai revīzijas maksas
nebūtu balstītas ne uz kādiem iespējamiem
apstākļiem un, ja no viena klienta tiek saņemtas ievērojama
apjoma revīzijas maksas, būtu izveidota konkrēta procedūra,
kas nodrošina revīzijas kvalitāti. Ja pastāv pārāk
liela atkarība no viena klienta, pilnvarotajam revidentam vai
revīzijas uzņēmumam būtu jāatturas uzņemties
šīs obligātās revīzijas saistības.
(11)
Ja pilnvarotie revidenti, revīzijas
uzņēmumi vai to uzņēmumu tīklu locekļi sniedz
revidētajām struktūrām ar obligāto revīziju
nesaistītus pakalpojumus, tas var ietekmēt to neatkarību.
Tāpēc jānosaka prasība, ka pilnvarotais revidents, revīzijas
uzņēmums un to uzņēmumu tīkla locekļi
nedrīkst sniegt revidētajām struktūrām ar
revīziju nesaistītus pakalpojumus. Ja revīzijas
uzņēmums sniedz revidētajam uzņēmumam ar revīziju
nesaistītus pakalpojumus, šis revīzijas uzņēmums
nedrīkst veikt obligāto revīziju šajā
uzņēmumā, tādējādi samazinot pieejamo
revīzijas uzņēmumu skaitu, kas veic obligāto revīziju,
īpaši attiecībā uz revīziju lielās sabiedriskas nozīmes
struktūrās, kur tirgus ir koncentrēts. Tāpēc, lai
nodrošinātu, ka ir pieejams minimālais to revīzijas
uzņēmumu skaits, kas var sniegt revīzijas pakalpojumus
lielām sabiedriskas nozīmes struktūrām, jānosaka
prasība lieliem revīzijas uzņēmumiem fokusēt savu
profesionālo darbību uz obligātās revīzijas veikšanu
un neļaut tiem sniegt ar obligāto revīziju nesaistītus
pakalpojumus, piemēram, konsultāciju pakalpojumus.
(12)
Lai izvairītos no interešu konfliktiem, ir
svarīgi, lai pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums
pirms obligātās revīzijas saistību uzņemšanās vai
turpināšanas sabiedriskas nozīmes struktūrā
novērtētu, vai ir ievērotas neatkarības prasības, un
īpaši, vai nepastāv draudi tā neatkarībai
saistībā ar attiecībām ar šo struktūru. Lai
saglabātu šo neatkarību, ir svarīgi arī, lai revīzijas
uzņēmumi kārtotu uzskaiti par visiem draudiem to neatkarībai
un to darbinieku un citu personu, kas iesaistītas obligātās
revīzijas procesā, neatkarībai, kā arī drošības
pasākumiem šo draudu mazināšanai. Turklāt, ja pastāv
ievērojami draudi to neatkarībai pat pēc tam, kad ir veikti
drošības pasākumi šo draudu mazināšanai, tiem
jāatsakās vai jāatturas uzņemties revīzijas
saistības. Pilnvarotajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam
būtu katru gadu jāapstiprina revidētā uzņēmuma
revīzijas komitejai sava neatkarība un jāapspriež ar šo komiteju
jebkādi draudi to neatkarībai, kā arī drošības
pasākumi, kas piemēroti šo draudu mazināšanai.
(13)
Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada
24. oktobra Direktīva 95/46 par personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu
apriti[24] reglamentē personas
datu apstrādi dalībvalstīs, piemērojot šo regulu,
dalībvalstu kompetento iestāžu, īpaši dalībvalstu
izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā.
Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK)
Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās
un par šādu dati brīvu apriti[25] reglamentē
personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo regulu, Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā.
Jebkāda kompetento iestāžu veikta informācijas apmaiņa vai
nosūtīšana būtu jāveic saskaņā ar personas datu
pārsūtīšanas noteikumiem, kas paredzēti
Direktīvā 95/46/EK, un jebkāda EVTI veikta
informācijas apmaiņa vai nosūtīšana būtu jāveic
saskaņā ar personas datu nosūtīšanas noteikumiem, kas paredzēti
Regulā (EK) Nr. 45/2001.
(14)
Ir svarīgi, lai pilnvarotie revidenti un
revīzijas uzņēmumi ievērotu šīs savu klientu
tiesības uz privāto dzīvi un datu aizsardzību.
Tāpēc tiem būtu jāievēro stingri konfidencialitātes
un dienesta noslēpuma noteikumi, kas tomēr nedrīkstētu
ietekmēt pareizu šīs regulas īstenošanu vai sadarbību ar
grupas revidentu konsolidēto finanšu pārskatu revīzijas
veikšanas laikā, ja mātesuzņēmums atrodas trešā valstī,
ar noteikumu, ka ir ievēroti Direktīvas 95/46/EK noteikumi.
Tomēr šādi noteikumi neļauj pilnvarotajam revidentam vai
revīzijas uzņēmumam sadarboties ar trešo valstu
iestādēm pa citiem sadarbības kanāliem, kas nav minēti
Direktīvas 2006/43/EK XI nodaļā. ie konfidencialitātes
noteikumi būtu jāievēro arī jebkuram pilnvarotajam revidentam
vai revīzijas uzņēmumiem, kas vairs nav iesaistīti
attiecīgās revīzijas veikšanā.
(15)
Obligātā revīzija noslēdzas ar
atzinumu par revidēto struktūru finanšu pārskatu patiesumu un
precizitāti. Tomēr ieinteresētās personas varētu
nezināt par revīzijas ierobežojumiem (būtiskums, izlases
veidošanas metodes, revidenta loma krāpšanas atklāšanā un
vadības atbildība), kas var radīt neattaisnotas cerības.
Lai attaisnotu šīs cerības, ir svarīgi ieviest lielāku
skaidrību par obligātās revīzijas darbības jomu.
(16)
Lai gan galvenajai atbildībai par finanšu
informācijas sniegšanu joprojām būtu jābūt
revidēto struktūru vadībai, revidentu loma ir aktīvi
pārbaudīt vadību no lietotāja perspektīvas. Tāpēc,
lai uzlabotu revīzijas kvalitāti, ir svarīgi pastiprināt
revidentu profesionālo skepticismu attiecībā pret revidēto
struktūru. Revidentiem būtu jāapzinās iespēja, ka var
pastāvēt būtiska nepatiesa informācija, kas radusies
krāpšanas vai kļūdas dēļ, neraugoties uz revidenta
iepriekšējo pieredzi saistībā ar revidētās
struktūras vadības godprātību. Revīzijas
kvalitātes nodrošināšanai būtu jābūt galvenajam
kritērijam, organizējot revīzijas darbu un piešķirot
vajadzīgos līdzekļus uzdevumu veikšanai. Pilnvarotā
revidenta, revīzijas uzņēmuma un tā darbinieku
godprātība ir būtiska, lai nodrošinātu sabiedrības
uzticēšanos obligātajām revīzijām un finanšu tirgiem.
Tāpēc būtu atbilstoši jānovērš jebkādi notikumi,
kas var būtiski ietekmēt obligātās revīzijas
darbības godīgumu. Pilnvarotajam revidentam vai revīzijas
uzņēmumam būtu atbilstoši jādokumentē revīzijas
darbs.
(17)
Attiecībā uz konsolidētajiem finanšu
pārskatiem ir svarīgi skaidri noteikt to pilnvaroto revidentu
atbildību, kas revidē vienas grupas dažādas struktūras.
Līdz ar to grupas revidentam būtu jābūt pilnībā
atbildīgam par revīzijas ziņojumu.
(18)
Pareizai katra veiktā obligātās
revīzijas uzdevuma iekšējās kvalitātes pārbaudei
būtu jāsekmē augsta revīzijas kvalitāte.
Tāpēc pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums
nedrīkstētu izdot savu revīzijas ziņojumu, kamēr nav
pabeigta šī iekšējās kvalitātes pārbaude.
(19)
Obligātās revīzijas rezultāti
jādara zināmi ieinteresētajām personām, izmantojot
revīzijas ziņojumu. Lai paaugstinātu ieinteresēto personu
uzticēšanos revidētās struktūras finanšu pārskatiem,
ir īpaši svarīgi, lai revīzijas ziņojums būtu labi
izveidots un pienācīgi pamatots un tajā būtu iekļauta
papildu informācija, kas iegūta, veicot revīziju. Revīzijas
ziņojumā būtu īpaši jāietver pietiekama informācija
par revīzijā izmantoto metodoloģiju, īpaši to, cik liela
bilances daļa ir tikusi tieši pārbaudīta un cik liela tās
daļa ir novērtēta, balstoties uz sistēmas un
atbilstības pārbaudi, revīzijas darbā piemērotajiem
būtiskuma līmeņiem, galvenajām jomām, kurās gada
un konsolidētajos finanšu pārskatos iespējams būtiskas
nepatiesas informācijas risks, to, vai obligātā revīzija
tika veikta, lai atklātu krāpšanu, un atzinuma ar piezīmēm
vai negatīva atzinuma gadījumā vai gadījumā, ja netiek
sniegts atzinums, šāda lēmuma iemesliem.
(20)
Obligātās revīzijas
vērtība revidētajai struktūrai tiktu īpaši
paaugstināta, ja tiktu pastiprināta komunikācija starp
pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu, no vienas puses, un
revīzijas komiteju, no otras puses. Bez pastāvīga dialoga
obligātās revīzijas veikšanas laikā ir svarīgi, lai
pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums iesniegtu
revīzijas komitejai sīkāk izstrādātu papildu
ziņojumu par obligātās revīzijas rezultātiem.
Būtu jāparedz iespēja darīt pieejamus šos sīkāk
izstrādātos papildu ziņojumus sabiedriskas nozīmes
struktūru uzraudzītājiem, bet ne sabiedrībai.
(21)
Pilnvarotie revidenti vai revīzijas
uzņēmumi jau sniedz sabiedriskas nozīmes struktūru
uzraudzītājiem informāciju par faktiem vai lēmumiem, kas
varētu norādīt uz revidētas struktūras darbības
noteikumu pārkāpumiem vai revidētās struktūras
nepārtrauktas darbības pasliktināšanos. Uzraudzības
pienākumi tiktu atviegloti arī, ja kredītiestāžu un finanšu
iestāžu uzraudzītājiem tiktu noteikta prasība izveidot
pastāvīgu dialogu ar saviem pilnvarotajiem revidentiem un
revīzijas uzņēmumiem.
(22)
Lai vairotu uzticēšanos pilnvarotajiem
revidentiem un revīzijas uzņēmumiem un to atbildību, veicot
obligāto revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrās, ir
svarīgi pastiprināt pilnvaroto revidentu un revīzijas
uzņēmumu atklātības ziņojumu sniegšanas noteikumus.
Tāpēc pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas
uzņēmumiem būtu jānosaka prasība atklāt
revīzijas finanšu informāciju, īpaši uzrādot to kopējo
apgrozījumu ar sadalījumu revīzijas maksās, ko
maksājušas sabiedriskas nozīmes struktūras, revīzijas
maksās, ko maksājušas citas struktūras, un maksās par
citiem pakalpojumiem. Tiem būtu jāatklāj arī finanšu
informācija tā uzņēmumu tīkla līmenī, kura
daļa tie ir. Revīzijas uzņēmumu atklātības
ziņojumi būtu jāpapildina ar paziņojumu par
korporatīvo vadību, lai uzrādītu, vai revīzijas
uzņēmums piemēro pareizas korporatīvās vadības
pasākumus. Jāsniedz papildu informācija kompetentajām
iestādēm par revīzijas maksām, lai atvieglotu to
uzraudzības pienākumus.
(23)
Revīzijas komitejām vai
struktūrām, kas veic līdzvērtīgu funkciju
revidētajā struktūrā, ir izšķiroša loma
obligātās revīzijas kvalitātes paaugstināšanā. Ir
īpaši svarīgi stiprināt revīzijas komitejas neatkarību
un tehnisko kompetenci, nosakot prasību, ka lielākajai tās
locekļu daļai jābūt neatkarīgiem un vismaz vienam
komitejas loceklim jābūt zināšanām revīzijā un
vienam citam komitejas loceklim — revīzijā un/vai
grāmatvedībā. Komisijas 2005. gada 15. februāra
Ieteikumā par biržas sarakstā iekļautu uzņēmumu
direktoru bez izpildpilnvarām vai padomes locekļu un (direktoru)
padomes komiteju lomu[26] noteikta revīzijas
komitejas izveidošana un darbība. Tomēr, ņemot vērā
padomes apjomu uzņēmumos ar mazāku tirgus kapitālu un maza
un vidēja lieluma sabiedriskas nozīmes struktūrās, šo
struktūru revīzijas komitejām vai padomei, kas veic
līdzvērtīgas funkcijas revidētajā struktūrā,
uzticētās funkcijas būtu jāvar veikt visai
administratīvajai vai uzraudzības struktūrai. Uz sabiedriskas
nozīmes struktūrām, kas ir PVKIU vai alternatīvu
ieguldījumu fondi, arī nevajadzētu attiecināt
pienākumu izveidot revīzijas komiteju. Nosakot šo izņēmumu,
ņemts vērā šāds faktors: ja šie fondi nodarbojas ar
aktīvu uzkrāšanu, revīzijas komiteja nav nepieciešama. PVKIU un
alternatīvu ieguldījumu fondi, kā arī to pārvaldes
sabiedrības darbojas stingri reglamentētā vidē, un uz tiem
attiecas īpaši pārvaldes mehānismi, tādi kā depozitoru
veiktās pārbaudes.
(24)
Ir svarīgi arī stiprināt
revīzijas komitejas lomu jauna pilnvarotā revidenta vai
revīzijas uzņēmuma izvēlē, lai revidētās
struktūras akcionāru vai locekļu pilnsapulcē varētu
pieņemt apzinātāku lēmumu. Tāpēc, izveidojot
ieteikumu pilnsapulcei, padomei jāpaskaidro, vai tā piekrīt
revīzijas komitejas ieteikumam, un ja nē, tad kāpēc.
Revīzijas komitejas ieteikumā būtu jāiekļauj vismaz
divas iespējamās revīzijas veicēju kandidatūras un
atbilstošs pamatojums par ieteicamo kandidatūru, lai pilnsapulcē
varētu izdarīt saprātīgu izvēli. Lai sniegtu
godīgu un pienācīgu pamatojumu savā ieteikumā,
revīzijas komitejai būtu jāizmanto revidētās
struktūras organizētās obligātās izvēles procedūras
rezultāti, par ko revīzijas komiteja uzņemas atbildību.
Šajā izvēles procedūrā revidētajai struktūrai
būtu jāuzaicina pilnvarotie revidenti vai revīzijas
uzņēmumi, tostarp mazie uzņēmumi, iesniegt
piedāvājumus revīzijas veikšanai. Konkursa dokumentos būtu
jāiekļauj pārredzami un nediskriminējoši izvēles
kritēriji, ko izmantot piedāvājumu novērtēšanai.
Tomēr, ņemot vērā, ka šāda izvēles procedūra
varētu radīt uzņēmumiem ar mazu tirgus kapitālu vai
maza un vidēja apjoma sabiedriskas nozīmes struktūrām nesamērīgus
izdevumus attiecībā pret to apjomu, šīm struktūrām šo
prasību nepiemēro.
(25)
Revidētās struktūras akcionāru
vai locekļu pilnsapulces tiesībām izvēlēties
pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu nav nozīmes, ja
revidētā struktūra gatavojas slēgt līgumu ar trešo
personu, kas ierobežo šo izvēli. Tāpēc jebkādi līguma
noteikumi starp revidēto struktūru un trešo personu
attiecībā uz konkrēta revidenta vai revīzijas
uzņēmuma izvēli vai šādas izvēles ierobežošanu
būtu jāuzskata par spēkā neesošiem.
(26)
Tas, ka lielas sabiedriskas nozīmes
struktūras nozīmē vairāk nekā vienu pilnvaroto
revidentu vai revīzijas uzņēmumu, stiprina profesionālo
skepticismu un uzlabo revīzijas kvalitāti. Tāpat šis pasākums
apvienojumā ar obligāto mazo revīzijas uzņēmumu
klātbūtni atvieglotu šo uzņēmumu kapacitātes
uzlabošanu, tādējādi palielinot lielu finanšu nozares sabiedriskas nozīmes struktūru izvēli
attiecībā uz pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas
uzņēmumiem. Tāpēc būtu jārosina un
jāstimulē iecelt vairāk nekā vienu pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu obligātās revīzijas veikšanai.

(27)
Lai novērstu pazīšanās draudus un
attiecīgi stiprinātu revidentu un revīzijas uzņēmumu
neatkarību, ir svarīgi noteikt maksimālo revīzijas
saistību laiku vienam pilnvarotajam revidentam vai revīzijas
uzņēmumam konkrētā revidētajā
struktūrā. Būtu jāizveido arī atbilstošs
pakāpeniskās rotācijas mehānisms attiecībā uz
darbiniekiem, kas visilgāk veic obligāto revīziju, tostarp
galvenajiem revīzijas partneriem, kas veic obligāto revīziju
revīzijas uzņēmuma vārdā. Ir svarīgi arī
noteikt atbilstošu periodu, kurā šis pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums nevar veikt obligāto revīziju
tajā pašā struktūrā. Lai nodrošinātu plūstošu
pāreju, iepriekšējam revidentam būtu jānodod jaunajam
revidentam pārtveres dokuments ar atbilstošo informāciju.
(28)
Lai aizsargātu revidenta neatkarību, ir
svarīgi, lai revidenta atstādināšana būtu iespējama
vienīgi tad, ja ir pamatoti iemesli un ja šie iemesli tiek paziņoti
iestādei vai iestādēm, kas ir atbildīgas par uzraudzību.
Ja pastāv pienācīgs pamatojums, bet revidētā
struktūra nerīkojas atbilstīgi, revīzijas komitejai,
akcionāriem, par revidentu un revīzijas uzņēmumu
uzraudzību atbildīgajām kompetentajām iestādēm
vai par sabiedriskas nozīmes struktūras uzraudzību atbildīgajām
kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir pilnvaras
iesniegt prasību valsts tiesā par revidenta atstādināšanu.
(29)
Lai nodrošinātu augsta līmeņa
ieguldītāju un patērētāju uzticēšanos
iekšējam tirgum, izvairoties no interešu konfliktiem, kompetentajām iestādēm
būtu jāveic atbilstīga pilnvaroto revidentu un revīzijas
uzņēmumu uzraudzība, neatkarīgi no revidenta profesijas un
izmantojot atbilstošu kapacitāti, kompetenci un resursus. Valstu
kompetentajām iestādēm būtu jābūt
attiecīgām pilnvarām, lai veiktu uzraudzības
pienākumus, tostarp spējai piekļūt dokumentiem,
pieprasīt informāciju no jebkuras personas un veikt pārbaudes.
Tām jābūt specializētām finanšu tirgu
uzraudzībā, finanšu pārskatu atbilstībā vai
obligātās revīzijas pārraudzībā. Tomēr
sabiedriskas nozīmes struktūru atbilstības saistību
uzraudzība būtu jāveic tām kompetentajām
iestādēm, kas ir atbildīgas par šo struktūru
uzraudzību. Kompetento iestāžu finansējumu nevajadzētu
nepamatoti ietekmēt pilnvarotajiem revidentiem vai revīzijas
uzņēmumiem.
(30)
Uzraudzības kvalitātei būtu
jāuzlabojas, ja starp iestādēm ar dažādiem uzdevumiem
valsts līmenī ir efektīva sadarbība. Tāpēc
iestādēm, kas ir kompetentas uzraudzīt sabiedriskas nozīmes
struktūru obligātās revīzijas atbilstību
prasībām, būtu jāsadarbojas ar iestādēm, kas ir
atbildīgas par pilnvaroto revidentu un revīzijas uzņēmumu
apstiprināšanu un reģistrāciju, iestādēm, kas uzrauga
sabiedriskas nozīmes struktūras, un finanšu ziņu vākšanas
vienībām, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 26. oktobra Direktīvā 2005/60/EK par to,
lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi
iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu
finansēšanai[27].
(31)
Lai obligātā revīzija būtu
kvalitatīva, galvenais priekšnoteikums ir ārējās
kvalitātes nodrošināšana. Tas piešķir ticamību
publicētai finanšu informācijai un sniedz labāku
aizsardzību akcionāriem, ieguldītājiem, kreditoriem un
citām ieinteresētajām personām. Tāpēc
pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem būtu
jābūt kvalitātes nodrošināšanas sistēmai, par ko ir
atbildīgas kompetentās iestādes, tādējādi
nodrošinot revidenta profesijas objektivitāti un neatkarību. Kvalitātes
nodrošināšanas pārbaudes būtu jāveic tā, lai katram
pilnvarotajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, kas veic
sabiedriskas nozīmes struktūras revīziju, vismaz reizi trijos
gados tiktu veikta kvalitātes nodrošināšanas pārbaude. Komisijas
2008. gada 6. maija Ieteikumā par sabiedriskas nozīmes
struktūru pilnvaroto revidentu un revīziju uzņēmumu
ārējās kvalitātes nodrošināšanu[28]
aprakstīta informācija, kā šīs pārbaudes jāveic.
Kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm būtu
jābūt proporcionālām pārbaudītā
revīzijas uzņēmuma vai pilnvarotā revidenta
uzņēmējdarbības apjomam un sarežģītībai.
(32)
Izmeklēšana palīdz atklāt,
novērst un izlabot nepareizi veiktu obligāto revīziju
sabiedriskas nozīmes struktūrās. Tāpēc
kompetentajām iestādēm būtu jābūt pilnvarām
veikt pilnvaroto revidentu un revīzijas uzņēmumu
izmeklēšanu.
(33)
Obligāto revīziju pakalpojumu sniegšanas
sabiedriskas nozīmes struktūrās tirgus ar laiku pieaug.
Tāpēc kompetentajām iestādēm jāuzrauga tirgus
attīstība, jo īpaši attiecībā uz iespējami
ierobežotu revidenta izvēli un riskiem, kas rodas no augstas tirgus
koncentrācijas.
(34)
Svarīgu revīzijas uzņēmumu
demisija var izraisīt revīzijas pakalpojumu sniegšanas
pārtraukumu tirgū un radīt turpmāku strukturālu riska
uzkrāšanos tirgū. Tāpēc kompetentajām
iestādēm aizsardzības nolūkos būtu jānosaka
prasība katras dalībvalsts lielākajiem revīzijas
uzņēmumiem izveidot ārkārtas pasākumu plānus
iespējamo notikumu gadījumos, kas varētu apdraudēt
attiecīgā uzņēmuma darbību nepārtrauktību.
Šajos plānos var norādīt pasākumus, lai sagatavotu
attiecīgā uzņēmuma sistemātisku darbības
pārtraukšanu.
(35)
Kompetentās iestādes darbību
pārredzamībai vajadzētu palīdzēt uzlabot ieguldītāju
un patērētāju uzticēšanos iekšējam tirgum.
Tāpēc kompetentajām iestādēm būtu jānosaka
prasība periodiski iesniegt pārskatus par savu darbību un
publicēt atsevišķus ziņojumus par pārbaudēm.
(36)
Sadarbība starp dalībvalstu
kompetentajām iestādēm var ievērojami palīdzēt
nodrošināt pastāvīgi augstu obligātās revīzijas
kvalitāti Savienībā. Tāpēc dalībvalstu
kompetentajām iestādēm vajadzības gadījumā
būtu savstarpēji jāsadarbojas, veicot savus obligāto
revīziju uzraudzības pienākumus. Tām jāievēro
mītnes valsts reglamentācijas un tās dalībvalsts
pārraudzības princips, kurā pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums ir apstiprināts un kurā ir
revidējamās struktūras juridiskā adrese. Sadarbību
starp kompetentajām iestādēm var īpaši pastiprināt, ja
to izveido Eiropas uzraudzības iestāžu (EUI) apvienotā komiteja,
ko vada Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI), kas
izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra
Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības
iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi)[29].
EVTI sadarbībā ar Eiropas Banku iestādi (EBI), kas izveidota ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES)
Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi
(Eiropas Banku iestādi)[30], un Eiropas Apdrošināšanas
un aroda pensiju iestādi (EAAPI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar
kuru izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas
un aroda pensiju iestādi)[31], būtu
jāpalīdz veicināt šo sadarbību, sniedzot valstu
kompetentajām iestādēm konsultācijas un
pamatnostādnes.
(37)
Sadarbības starp dalībvalstu
kompetentajām iestādēm darbības jomā būtu
jāiekļauj arī informācijas apmaiņa, sadarbība
attiecībā uz kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm,
palīdzība izmeklēšanā attiecībā uz
obligātās revīzijas veikšanu sabiedriskas nozīmes
struktūrās, tostarp gadījumos, kad izmeklēšana nav
saistīta ar rīcību, ar ko pārkāpj jebkādus
attiecīgajās dalībvalstīs spēkā esošus
normatīvos un regulējošos tiesību aktus, un ārkārtas
pasākumu plānošana. Sadarbības kārtība starp
dalībvalstu kompetentajām iestādēm var ietvert kompetento
iestāžu kolēģiju izveidošanu un uzdevumu deleģēšanu starp
tām. Šajā sadarbībā būtu jāņem
vērā tā uzņēmumu tīkla koncepcija, kura daļa
ir revidenti un uzņēmumi. Kompetentajām iestādēm un
Eiropas Uzraudzības iestādēm būtu jāievēro
atbilstošie konfidencialitātes un dienesta noslēpuma noteikumi.
(38)
Pilnvaroto revidentu un revīzijas
uzņēmumu kvalifikācijas atbilstības atzīšanai
obligāto revīziju veikšanai sabiedriskas nozīmes
struktūrās būtu jāatvieglo revidentu un uzņēmumu
piekļuve citiem klientiem. Tāpēc ir svarīgi ieviest
kvalitātes sertifikātu Eiropas līmenī, kas jāizveido
EVTI. Valstu kompetentajām iestādēm būtu
jāiesaistās sertifikātu pieteikumu izskatīšanā.
(39)
Kapitāla tirgu savstarpēja saistība
aicina stiprināt valstu kompetento iestāžu un Eiropas
Uzraudzības iestāžu sadarbību ar uzraudzības
iestādēm un trešo valstu struktūrām attiecībā uz
informācijas apmaiņas vai kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm.
Tomēr, ja sadarbība ar trešās valsts iestādēm attiecas
uz revīzijas darba dokumentiem vai citiem pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu dokumentiem, būtu jāpiemēro ar
Direktīvu 2006/43/EK izveidotās procedūras.
(40)
Ilgtspējīga revīzijas jauda un
konkurētspējīgs obligātās revīzijas pakalpojumu
tirgus, kurā ir pietiekama tādu revīzijas uzņēmumu
izvēle, kas spēj veikt obligāto revīziju sabiedriskas
nozīmes struktūrām, ir vajadzīgi, lai nodrošinātu
kapitāla tirgu netraucētu darbību. EVTI jāziņo par izmaiņām,
ko šī regula rada revīzijas tirgus struktūrā. Veicot
šādu analīzi, EVTI jāņem vērā tādu valstu
noteikumu par civiltiesisko atbildību ietekme uz revīzijas tirgu,
kuri attiecas uz pilnvarotajiem revidentiem. Pamatojoties uz šādu
ziņojumu un citām atbilstīgām liecībām, Komisija
izstrādās ziņojumu par tādu valstu noteikumu par
civiltiesisko atbildību ietekmi uz uz revīzijas tirgu, kuri attiecas
uz pilnvarotajiem revidentiem, un veiks pasākumus, kurus tā uzskatīs
par lietderīgiem šo secinājumu kontekstā.
(41)
Lai uzlabotu atbilstību šīs regulas
prasībām un saskaņā ar Komisijas 2010. gada
9. decembra paziņojumu par sankciju režīmu pastiprināšanu
finanšu pakalpojumu nozarē[32], būtu
jāpastiprina kompetento iestāžu pilnvaras izveidot uzraudzības
pasākumus un noteikt sankcijas. Būtu jāparedz
administratīvas finansiālās sankcijas pilnvarotajiem
revidentiem, revīzijas uzņēmumiem un sabiedriskas nozīmes
struktūrām par atklātajiem pārkāpumiem. Kompetentajām
iestādēm būtu jānodrošina piemēroto sankciju un
pasākumu pārredzamība. Sankciju noteikšanai un publicēšanai
būtu jāatbilst pamattiesībām, kas noteiktas Eiropas
Savienības Pamattiesību hartā, īpaši tiesībām uz
privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību
(7. pants), tiesībām uz savu personas datu aizsardzību
(8. pants) un tiesībām uz efektīvu tiesību
aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants).
(42)
Ziņotāji var piegādāt
kompetentajām iestādēm jaunu informāciju, kas tām var
palīdzēt atklāt pārkāpumus, tostarp krāpšanu, un
piemērot attiecīgas sankcijas. Tomēr ziņotāji var
atturēties to darīt, baidoties no atmaksas vai nesaņemot
stimulus to darīt. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu
izveidot atbilstošus pasākumus, lai iedrošinātu ziņotājus
brīdināt tās par iespējamiem šīs regulas
pārkāpumiem un aizsargātu ziņotājus no atmaksas.
Dalībvalstis var arī dot tiem stimulus to darīt. Tomēr
ziņotājiem vajadzētu saņemt stimulu tikai tad, ja tie
sniedz jaunu informāciju, kas tiem nav jāsniedz likumā jau
noteiktajā kārtībā, un ja šīs informācijas
sniegšanas rezultātā var piemērot sankciju par šīs regulas
pārkāpumu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina arī
tas, lai to izveidotajās ziņotāju sistēmās būtu
ietverti mehānismi, kas nodrošina atbilstošu aizsardzību personai,
par kuru tiek ziņots, īpaši ievērojot tiesības uz personas
datu aizsardzību, procedūras, lai personai, par kuru tiek
ziņots, nodrošinātu tiesības uz aizsardzību un
izteikšanās tiesības pirms lēmuma pieņemšanas
attiecībā uz viņu, kā arī tiesības iesniegt
tiesā attaisnojumus pret viņu pieņemtajam lēmumam.
(43)
Lai ņemtu vērā revīzijas
attīstību un revīzijas tirgus attīstību, Komisijai
būtu jāpiešķir pilnvaras noteikt konkrētas tehniskās
prasības par pārtveres dokumenta saturu, kas jaunajam pilnvarotajam
revidentam vai revīzijas uzņēmumam jāsaņem, un Eiropas
kvalitātes sertifikāta izveidošanu pilnvarotajiem revidentiem un
revīzijas uzņēmumiem, kuri veic obligātās
revīzijas sabiedriskas nozīmes struktūrās.
(44)
Lai ņemtu vērā finanšu tirgu
tehnisko attīstību attiecībā uz revīziju un revidenta
profesiju un precizētu šajā regulā noteiktās prasības,
Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 290. pantu. Īpaši deleģētu
aktu izmantošana ir vajadzīga, lai izveidotu ar revīziju
saistītu pakalpojumu un ar revīziju nesaistītu pakalpojumu
sarakstu, kā arī lai noteiktu maksu, ko EVTI var pieprasīt par
Eiropas kvalitātes sertifikāta izsniegšanu pilnvarotajiem revidentiem
un revīzijas uzņēmumiem. Sevišķi svarīgi, lai
sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos,
tostarp speciālistu līmenī. Komisijai, sagatavojot un
izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina
vienlaicīga, laicīga un pienācīga dokumentu
pārsūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(45)
Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību un
plūstošu pāreju uz šajā regulā izveidoto režīmu, ir
svarīgi noteikt pārejas režīmu attiecībā uz
pienākuma ieviest revīzijas uzņēmumu obligāto
rotāciju, pienākuma organizēt revīzijas uzņēmuma
izvēles procedūras un pienākuma pārstrukturēt
revīzijas uzņēmumus par uzņēmumiem, kas sniedz tikai
revīzijas pakalpojumus, stāšanos spēkā.
(46)
Tā kā šīs regulas
mērķus — skaidrāk un pamatīgāk definēt
obligātās revīzijas lomu sabiedriskas nozīmes
struktūrās, uzlabot pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
sniegto informāciju revidētajai struktūrai,
ieguldītājiem un citām ieinteresētajām personām,
uzlabot komunikācijas kanālus starp sabiedriskas nozīmes
struktūru revidentiem un uzraudzītājiem, novērst
jebkādus interešu konfliktus, kas rodas, sniedzot sabiedriskas
nozīmes struktūrām ar revīziju nosaistītus
pakalpojumus, mazināt jebkāda iespējama interešu konflikta
risku, ko rada pastāvošā sistēma, kurā revidējamā
struktūra izvēlas revidentu un maksā tam, vai
pazīšanās draudi, atvieglot sabiedriskas nozīmes
struktūrām pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma maiņu un revīzijas veicēja izvēli,
palielināt sabiedriskas nozīmes struktūrām revīzijas
sniedzēju izvēli un uzlabot to pilnvaroto revidentu un revīzijas
uzņēmumu regulējuma un uzraudzības efektivitāti,
neatkarību un konsekvenci, kas veic obligātās revīzijas
sabiedriskas nozīmes struktūrās, tostarp attiecībā uz
sadarbību Savienības līmenī,— nevar pietiekami sasniegt
dalībvalstīs un tāpēc apjoma dēļ tos var
labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var izveidot
pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā
noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā.
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos
pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.
(47)
Šajā regulā ievērotas
pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas
Savienības Pamattiesību hartā, konkrēti, tiesības uz
privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību
(7. pants), tiesības uz savu personas datu aizsardzību
(8. pants), darījumdarbības brīvība (16. pants),
tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu
tiesu (47. pants), nevainīguma prezumpcija un tiesības uz
aizstāvību (48. pants), noziedzīgu nodarījumu un sodu
likumības un samērīguma principi (49. pants), tiesības
netikt divreiz tiesātam vai sodītam krimināllietā par to
pašu noziedzīgo nodarījumu (50. pants), un tā jāpiemēro
saskaņā ar šīm tiesībām un principiem,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I sadaļa
Priekšmets, darbības joma un definīcijas
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā noteiktas prasības
gada pārskatu un konsolidēto finanšu pārskatu
obligātās revīzijas veikšanai sabiedriskas nozīmes
struktūrās, noteikumi pilnvaroto revidentu un revīzijas
uzņēmumu organizācijai un izvēlei sabiedriskas nozīmes
struktūrās, lai palielinātu to neatkarību un
izvairītos no interešu konfliktiem, un noteikumi, lai uzraudzītu
pilnvaroto revidentu un revīzijas uzņēmumu atbilstību
šīm prasībām.
2. pants
Darbības joma
1.           Šo regulu piemēro:
a)      pilnvarotajiem revidentiem un
revīzijas uzņēmumiem, kas veic obligātās
revīzijas sabiedriskas nozīmes struktūrās;
b)      sabiedriskas nozīmes
struktūrām.
2.           Šo regulu piemēro,
neskarot Direktīvu 2006/43/EK.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā piemēro
Direktīvas 2006/43/EK 2. pantā noteiktās
definīcijas, izņemot terminu „revīzijas ziņojums? un
„kompetentās iestādes” definīcijas.
4. pants
Lielas sabiedriskas nozīmes struktūras
Šajā regulā „lielas sabiedriskas
nozīmes struktūras” ir šādas struktūras:
a)           attiecībā uz
Direktīvas 2006/43/EK 2. panta 13. punkta
a) apakšpunktā definētajām struktūrām —
10 lielākie akciju emitenti katrā dalībvalstī,
rēķinot pēc tirgus kapitāla un balstoties uz gada beigu
kvotām, un jebkurā gadījumā visi akciju emitenti, kuru
vidējais kapitāla tirgus ir bijis vairāk nekā
EUR 1 000 000 000, balstoties uz gada beigu kvotām
trijos iepriekšējos kalendārajos gados;
b)           attiecībā uz
Direktīvas 2006/43/EK 2. panta 13. punkta b) līdz
f) apakšpunktā definētajām struktūrām —
jebkura struktūra, kuras kopējā bilance bilances iesniegšanas
dienā pārsniedz EUR 1 000 000 000;
c)           attiecībā uz
Direktīvas 2006/43/EK 2. panta 13. punkta g) un
h) apakšpunktā definētajām struktūrām —
jebkura struktūra, kuras kopējie pārvaldītie aktīvi
bilances iesniegšanas dienā pārsniedz EUR 1 000 000 000.
II sadaļa
Nosacījumi obligātās revīzijas
veikšanai sabiedriskas nozīmes struktūrās
I NODAĻA
NEATKARĪBA UN INTEREŠU KONFLIKTU
NOVĒRŠANA
5. pants
Neatkarība un objektivitāte
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu, ka obligātās revīzijas veikšanu sabiedriskas
nozīmes struktūrā neietekmē nekādi esoši vai
iespējami interešu konflikti vai uzņēmējdarbība, vai
citas attiecības, kurās iesaistīts pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums, kas veic obligāto revīziju, un
attiecīgā gadījumā tā uzņēmumu tīkls,
vadītāji, revidenti, darbinieki un jebkuras citas fiziskas personas,
kuru sniegtos pakalpojumus izmanto vai kontrolē pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums, vai jebkura cita persona, kas ir tieši vai
netieši saistīta ar kontrolējošo pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu.
6. pants
Revidentu un revīzijas
uzņēmumu iekšējā organizācija
1.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums atbilst šādām organizatoriskām
prasībām:
a)      revīzijas uzņēmums izveido
atbilstošas politikas un procedūras, lai nodrošinātu, ka tā
īpašnieki vai akcionāri, kā arī uzņēmuma
administratīvās, pārvaldības un uzraudzības
struktūru locekļi vai saistītais uzņēmums
nekādā veidā neiejaucas obligātās revīzijas
veikšanā, kas apdraud tā pilnvarotā revidenta neatkarību un
objektivitāti, kurš veic obligāto revīziju revīzijas
uzņēmuma vārdā;
b)      pilnvarotajam revidentam vai
revīzijas uzņēmumam ir pareizas administratīvās un
grāmatvedības procedūras, iekšējie kontroles
mehānismi, efektīvas riska novērtēšanas procedūras un
efektīvi kontroles pasākumi un informācijas apstrādes
sistēmu aizsargpasākumi.
Šos iekšējās kontroles mehānismus
izveido, lai nodrošinātu atbilstību lēmumiem un
procedūrām visos revīzijas uzņēmuma vai
pilnvarotā revidenta darbības struktūras līmeņos.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums īsteno un uztur lēmumu pieņemšanas
procedūras un organizatoriskās struktūras, kuras skaidri un
dokumentētā veidā nosaka ziņojumu sniegšanas
kārtību un piešķir funkcijas un pienākumus;
c)      pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums izveido atbilstošas politikas un procedūras, lai
nodrošinātu, ka tā darbiniekiem un jebkurām citām
fiziskām personām, kuru pakalpojumus tas izmanto vai kontrolē un
kuri ir tieši iesaistīti obligātās revīzijas
darbībās, ir veicamajiem pienākumiem piemērotas
zināšanas un pieredze;
d)      pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums izveido atbilstošas politikas un procedūras, lai
nodrošinātu, ka būtisku revīzijas darbību
piesaistīšana nenotiek tādā veidā, kas pasliktina
pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma iekšējās
kontroles kvalitāti un kompetento iestāžu spēju uzraudzīt
pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma atbilstību
šajā regulā noteiktajām saistībām;
e)      pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums ievieš atbilstīgus un efektīvus organizatoriskus
un administratīvus pasākumus, lai novērstu, konstatētu,
likvidētu vai risinātu un publiskotu visus 11. panta
2. punktā minētos draudus neatkarībai;
f)       pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums izveido atbilstošas procedūras un
standartus obligātās revīzijas veikšanai sabiedriskas
nozīmes struktūrās, darbinieku apmācībām,
darbinieku rīcības uzraudzībai un pārbaudēm un
15. panta 5. punktā minētā revīzijas dokumenta
struktūras izveidošanai;
g)      pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums izveido iekšējās kvalitātes kontroles
sistēmu, lai nodrošinātu obligātās revīzijas
kvalitāti sabiedriskas nozīmes struktūrās. Kvalitātes
kontroles sistēma ietver vismaz f) apakšpunktā minētās
procedūras un standartus. Revīzijas uzņēmumā par
iekšējās kvalitātes kontroles sistēmu ir atbildīga
persona, kuras kvalifikācija ir pilnvarotais revidents;
h)      pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums izmanto atbilstošas sistēmas, resursus un
procedūras, lai nodrošinātu savu obligātās revīzijas
darbību veikšanas nepārtrauktību un sistemātiskumu;
i)       pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums izveido politiku, lai nepieļautu tā
un tā darbinieku iesaistīšanos jebkādos noziedzīgos
nodarījumos vai likuma pārkāpumos, veicot savu darbu.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums izveido arī
atbilstīgus un efektīvus organizatoriskos un administratīvos
pasākumus, lai novērstu un reģistrētu notikumus, kam ir vai
var būt nopietna ietekme uz tā obligātās revīzijas
darbību godīgumu;
j)       pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums izveido atbilstošu atalgojuma politiku,
paredzot pietiekamus darbības stimulus, lai nodrošinātu
revīzijas kvalitāti. Jo īpaši darbinieku kompensācija un
darbības novērtējums nedrīkst būt atkarīgi no
ienākumu apjoma, ko pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums saņem no revidējamās struktūras;
k)      pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums pārrauga un novērtē savu sistēmu,
iekšējās kontroles un iekšējās kvalitātes kontroles
mehānismu, un to pasākumu, kuri ieviesti saskaņā ar šo
regulu, piemērotību un efektivitāti un piemēro
atbilstīgus pasākumus, lai risinātu trūkumus. Īpaši
pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums veic ikgadējo
iekšējās kvalitātes kontroles sistēmas
novērtēšanu, kas minēta g) apakšpunktā. Pilnvarotais
revidents vai revīzijas uzņēmums kārto uzskaiti par šo
novērtējumu konstatējumiem un jebkādiem ieteiktajiem
pasākumiem, lai izdarītu izmaiņas iekšējā
kvalitātes kontroles sistēmā.
Šā punkta pirmajā daļā
minēto politiku un procedūras dokumentē un paziņo
obligātā auditora vai revīzijas uzņēmuma darbiniekiem.
Jebkādu d) apakšpunktā minēto
revīzijas darbību piesaistīšana nedrīkst ietekmēt
pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma atbildību
pret revidēto struktūru.
2.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums, pildot šā panta 1. punktā minētās
prasības, ņem vērā savu apjomu un darbību
sarežģītību.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums var pierādīt 35. panta 1. punktā
minētajai kompetentajai iestādei, ka šī atbilstība ir
proporcionāla pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma darbību apjomam un sarežģītībai.
7. pants
Neatkarība no revidētās
struktūras
1.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums un jebkura persona, kurai ir
vēlēšanu tiesības revīzijas uzņēmumā, ir
neatkarīgi no revidētās struktūras un nav iesaistīti
revidētās struktūras lēmumu pieņemšanā.
2.           Pilnvarotais revidents, revīzijas uzņēmums,
to galvenie revīzijas partneri, darbinieki, kā arī jebkuras
citas fiziskas personas, kuru sniegtos pakalpojumus izmanto vai kontrolē
šis revidents vai uzņēmums un kuras ir tieši iesaistītas
obligātās revīzijas darbībās, un personas, kas ir
cieši saistītas ar iepriekš minētajām personām, kā
uzskaitīts Komisijas Direktīvas 2004/72/EK[33]
1. panta 2. punktā, nepērk, nepārdod un
neiesaistās nekādos darījumos saistībā ar
emitēto, nodrošināto vai citādi revidētās
struktūras atbalstīto finanšu instrumentu, kas nav īpašumu
daļas dažādotās kolektīvā ieguldījuma
shēmās vai pārvaldīti fondi, tostarp pensiju fondi un
dzīvības apdrošināšana to obligātās revīzijas
darbību jomā.
3.           Šā panta 2. punktā minētās
personas un uzņēmumi nepiedalās kādas konkrētas
revidētās struktūras obligātās revīzijas
noteikšanā vai to citādi neietekmē, ja tiem:
a)      pieder revidētās
struktūras finanšu instrumenti, kas nav īpašumu daļas
dažādotās kolektīvā ieguldījuma shēmās;
b)      pieder jebkuras struktūras, kas ir
saistītas ar revidēto struktūru, finanšu instrumenti, kuras nav
īpašumu daļas dažādotās kolektīvā
ieguldījuma shēmās un kuru īpašumtiesības var
radīt interešu konfliktu vai var tikt vispārēji uzskatītas
par aspektiem, kas rada interešu konfliktu;
c)      nesen ir bijis amats,
uzņēmējdarbības attiecības vai jebkuras citas
attiecības ar revidēto struktūru, kas var radīt interešu
konfliktu vai var tikt vispārēji uzskatītas par tādām,
kas rada interešu konfliktu.
4.           Šā panta
2. punktā minētās personas vai uzņēmumi
nelūdz un nepieņem naudu, dāvanas vai labvēlību no
nevienas personas, ar kuru pilnvarotajam revidentam vai revīzijas
uzņēmumam ir līgumsaistības.
5.           Tos valstu pasākumus
attiecībā uz profesionālo ētiku, kas ieviesti
saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 21. panta
1. punktu, kuri neatbilst šā panta 2., 3. un 4. punktam,
nepiemēro.
8. pants
Bijušo pilnvaroto revidentu vai pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu darbinieku pieņemšana darbā sabiedriskas
nozīmes struktūrās
1            Pilnvarotais revidents vai
galvenais revīzijas partneris, kas veic obligāto revīziju sabiedriskas
nozīmes struktūrā revīzijas uzņēmuma
vārdā, vismaz divus gadus pēc pilnvarotā revidenta vai
galvenā revīzijas partnera revīzijas saistību beigšanas
nedrīkst uzņemties šādus pienākumus:
a)      ieņemt svarīgu
pārvaldības amatu revidētajā struktūrā;
b)      kļūt par revidētās
struktūras revīzijas komitejas locekli vai, ja šāda komiteja
nepastāv, par tās vienības locekli, kas veic revīzijas
komitejai līdzvērtīgas funkcijas;
c)      kļūt par revidētās
struktūras administratīvās vai uzraudzības struktūras
locekli bez izpildpilnvarām.
2.           Pilnvarotā revidenta vai
revīzijas uzņēmuma darbinieki, kas veic obligāto
revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrā, kā arī
jebkuras citas fiziskas personas, kuru sniegtos pakalpojumus izmanto vai kontrolē
šis revidents vai uzņēmums, ja šie darbinieki vai citas fiziskās
personas ir personiski apstiprināti kā pilnvarotie revidenti, vismaz
vienu gadu pēc tam, kad pārtraukta tieša iesaistīšanās
obligātās revīzijas darbībās, nedrīkst veikt
nekādus 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos pienākumus.
9. pants
Revīzijas maksas
1.           Maksas par
obligātās revīzijas veikšanu sabiedriskas nozīmes
struktūrās nedrīkst būt ne no kā atkarīgas.
Šā punkta pirmajā daļā
minētās neatkarīgās maksas ir maksas par revīzijas
saistībām, ko aprēķina iepriekš un attiecina uz
darījuma rezultātu vai veiktā darba rezultātu. Maksas nav
uzskatāmas par atkarīgām, ja tās noteikusi tiesa vai
kompetentā iestāde.
2.           Ja pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums sniedz revidētajai struktūrai ar
finanšu revīziju saistītus pakalpojumus, kas minēti
10. panta 2. punktā, maksas par šiem pakalpojumiem nedrīkst
pārsniegt 10 % no kopējās revidētās
struktūras maksas par obligāto revīziju.
3.           Ja kopējā no vienas
sabiedriskas nozīmes struktūras saņemtā maksa par
obligāto revīziju ir vairāk nekā 20 % vai divus gadus
pēc kārtas vairāk nekā 15 % no pilnvarotā
revidenta vai revīzijas uzņēmuma, kas veic obligāto
revīziju, kopējām saņemtajām maksām gadā,
šim revidentam vai uzņēmumam jāuzrāda revīzijas
komitejai šis fakts, ka šīs maksas kopumā veido vairāk nekā
20 % vai atbilstoši 15 % no kopējām uzņēmuma
saņemtajām maksām un jāveic 11. panta 4. punkta
d) apakšpunktā minētās apspriedes. Revīzijas komiteja
nolemj, vai revīzijas saistībām piemērot kvalitātes
kontroles pārbaudi, ko veic cits pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums, pirms revīzijas ziņojuma pieņemšanas.
Ja no vienas sabiedriskas nozīmes
struktūras, kurai veikta obligātā revīzija,
kopējās saņemtās maksas divus gadus pēc kārtas ir
15 % vai vairāk no tā pilnvarotā revidenta vai
revīzijas uzņēmuma, kas veic obligāto revīziju,
kopējām saņemtajām gada maksām, šis revidents vai
uzņēmums informē kompetento iestādi, kas norādīta
35. panta 1. punktā, par šo situāciju. Kompetentā
iestāde, kas norādīta 35. panta 1. punktā,
pamatojoties uz pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
sniegto objektīvo informāciju, lemj par to, vai pilnvarotais
revidents vai revīzijas uzņēmums var turpināt veikt
obligāto revīziju papildu periodā, kurš nekādā
gadījumā nav ilgāks par diviem gadiem.
Ja uz revidēto struktūru attiecas
izņēmums neizveidot revīzijas komiteju, revidētā
struktūra izlemj, kura struktūras vienība apspriež ar revidentu
vai revīzijas uzņēmumu šajā punktā minētās
saistības.
10. pants
Aizliegums sniegt ar revīziju
nesaistītus pakalpojumus
1.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums, kas veic obligāto revīziju
sabiedriskas nozīmes struktūrās, drīkst sniegt
revidētajai struktūrai, tās mātesuzņēmumam un
uzņēmumiem, kurus tā kontrolē, obligātās
revīzijas vai saistītus finanšu revīzijas pakalpojumus.
Ja pilnvarotais revidents ir uzņēmumu
tīkla daļa, šā tīkla loceklis drīkst sniegt
revidētajai struktūrai, tās mātesuzņēmumam vai
uzņēmumiem Savienības teritorijā, kurus tā
kontrolē, obligātās revīzijas vai saistītus finanšu
revīzijas pakalpojumus.
2.           Šā panta
nozīmē ar finanšu revīziju saistīti pakalpojumi ir:
a)      starpperioda finanšu pārskatu
revīzija vai pārbaude;
b)      ticamības nodrošināšana
paziņojumam par korporatīvo vadību;
c)      ticamības nodrošināšana
korporatīvās sabiedriskās atbildības jomā;
d)      ticamības vai apstiprinājuma
nodrošināšana par pārskatiem, kuri jāiesniedz finanšu
iestāžu regulatoriem ārpus obligātās revīzijas jomas,
lai palīdzētu tiem veikt savu lomu, piemēram, attiecībā
uz kapitāla prasībām vai konkrētiem maksātspējas
reitingiem, kas norāda uzņēmuma spēju turpināt
ievērot parādsaistības;
e)      sertifikācijas nodrošināšana
par atbilstību nodokļu prasībām, ja šādu
apliecinājumu pieprasa valsts tiesību akti;
f)       jebkādi citi obligātie
pienākumi, kas saistīti ar revīzijas darbu, kuri pilnvarotajam
revidentam vai revīzijas uzņēmumam ir saistoši atbilstīgi
Savienības tiesību aktiem.
3.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums, kas veic sabiedriskas nozīmes
struktūru obligāto revīziju, nedrīkst tieši vai netieši
sniegt ar revīziju nesaistītus pakalpojumus revidējamajai
struktūrai, tās mātesuzņēmumam un kontrolētajiem
uzņēmumiem.
Ja pilnvarotais revidents ir iesaistīts
tīklā, neviens šā tīkla biedrs nedrīkst sniegt ar
revīziju nesaistītus pakalpojumus revidējamajai struktūrai,
tās mātesuzņēmumam un kontrolētajiem
uzņēmumiem Savienībā.
Šā panta nolūkos ar revīziju
nesaistīti pakalpojumi ir:
a)       pakalpojumi, kas ietver interešu
konfliktu visos gadījumos:
i) ekspertu pakalpojumi, kas nav saistīti ar
revīziju, nodokļu konsultācijas, vispārējā vadība
un citi konsultāciju pakalpojumi;
ii) grāmatvedība un
grāmatvedības uzskaites un finanšu pārskatu sagatavošana;
iii) iekšējās kontroles vai riska
pārvaldības procedūru izveidošana un ieviešana
attiecībā uz finanšu pārskatos iekļautās finanšu
informācijas sagatavošanu un/vai kontroli un ieteikumi par risku;
iv) novērtēšanas pakalpojumi, kas sniedz
atzinumu par godīgumu vai ziņojumus par graudā saņemto
atlīdzību;
(v) aktuāra un juridiskie pakalpojumi,
tostarp tiesvedība;
(vi) informācijas tehnoloģiju
sistēmu projektēšana un realizācija sabiedriskas nozīmes
struktūrās, kā minēts Direktīvas 2006/43/EK
2. panta 13. punkta b) līdz j) apakšpunktā;
vii) piedalīšanās klienta
iekšējā revīzijā un ar iekšējās revīzijas
darbībām saistītu pakalpojumu sniegšana;
viii) brokeru vai dīleru, ieguldījumu
konsultantu vai ieguldījumu banku pakalpojumi;
b) pakalpojumi, kas var ietvert interešu
konfliktu:
i) personāla nodaļas pakalpojumi,
tostarp augstākās vadības pieņemšana darbā;
ii) garantijas vēstuļu
nosūtīšana ieguldītājiem saistībā ar
uzņēmuma vērtspapīru emisiju;
(iii) finanšu informācijas tehnoloģiju
sistēmu projektēšana un realizācija sabiedriskas nozīmes
struktūrās, kā minēts Direktīvas 2006/43/EK
2. panta 13. punkta a) apakšpunktā;
ix) informācijas pakalpojumi pircējam
vai pārdevējam par iespējamo apvienošanos vai iegādi un
citām personām, kas veic finanšu vai korporatīvu darījumu,
sniegts ticamības nodrošinājums par revidēto struktūru;
Atkāpjoties no pirmās un otrās
daļas, pakalpojumus, kas minēti b) apakšpunkta iii) un
iv) daļā, var sniegt pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums, ar nosacījumu, ka ir saņemts 35. panta
1. punktā minētās kompetentās iestādes
apstiprinājums.
Atkāpjoties no pirmās un otrās
daļas, pakalpojumus, kas minēti b) apakšpunkta i) un ii) daļā,
var sniegt pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums, ar
nosacījumu, ka ir saņemts šīs regulas 31. pantā
minētās revīzijas komitejas apstiprinājums.
4.           Ja tā uzņēmumu
tīkla loceklis, kura daļa ir pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums, kas veic obligāto revīziju
sabiedriskas nozīmes struktūrā, sniedz pakalpojumus, kas nav
revīzija, trešā valstī izveidotam uzņēmumam, ko
kontrolē revidētā sabiedriskas nozīmes struktūra,
attiecīgais pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums
novērtē, vai šāda tā paša uzņēmumu tīkla
locekļa pakalpojumu sniegšana varētu ietekmēt tā
neatkarību.
Ja tā neatkarība ir ietekmēta,
pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums piemēro
drošības pasākumus, lai mazinātu draudus, ko izraisa šāda
pakalpojumu sniegšana trešā valstī. Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums var turpināt veikt obligāto
revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrā tikai tad, ja tas
var saskaņā ar 11. pantu pamatot, ka šo pakalpojumu sniegšana
neietekmē tā profesionālo vērtējumu un revīzijas
ziņojumu.
Iesaistīšanās revidētās
struktūras lēmumu pieņemšanā un 3. punkta a) apakšpunkta i), un iii) daļā
minēto pakalpojumu sniegšana vienmēr uzskatāma par
neatkarību ietekmējošu rīcību.
To pakalpojumu sniegšana, kas minēti
3. punkta a) apakšpunkta i) un
iv) līdz viii) daļā, uzskatāma par neatkarību
ietekmējošu rīcību.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums var konsultēties kompetentajā iestādē,
lai iegūtu atzinumu par šo jautājumu.
5.           Ja vairāk nekā
trešā daļa no revīzijas uzņēmuma gada ienākumiem
par revīziju ir no lielām sabiedriskas nozīmes
struktūrām un tas ir daļa no uzņēmumu tīkla, kura
locekļu gada ienākumi par revīziju kopā pārsniedz
EUR 1500 miljonus Eiropas Savienībā, tas atbilst
šādiem nosacījumiem:
a)      tas nedrīkst tieši vai netieši sniegt
nevienai sabiedriskas nozīmes struktūrai ar revīziju
nesaistītus pakalpojumus;
b)      tas nav tā uzņēmumu
tīkla daļa, kas sniedz ar revīziju nesaistītus pakalpojumus
Savienībā;
c)      jebkurai struktūrai, kas sniedz
3. punktā minētos pakalpojumus, tieši vai netieši nepieder
vairāk nekā 5 % no revīzijas uzņēmuma
kapitāla vai balsstiesībām;
d)      struktūrām, kas sniedz
3. punktā minētos pakalpojumus, tieši vai netieši kopā
nepieder vairāk nekā 10 % no revīzijas uzņēmuma
kapitāla vai balsstiesībām;
e)      šim revīzijas uzņēmumam
tieši vai netieši nepieder vairāk nekā 5 % no revīzijas
uzņēmuma kapitāla vai balsstiesībām nevienā
struktūrā, kas sniedz 3. punktā minētos pakalpojumus;
6.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 68. pantu, lai
izveidotu šā panta 2. punktā minēto ar finanšu
revīziju saistīto pakalpojumu sarakstu un 3. punktā
minēto ar revīzijas pakalpojumiem nesaistīto pakalpojumu
sarakstu. Īstenojot šīs pilnvaras, Komisijai jāņem
vērā revīzijas un revidenta profesijas attīstība.
11. pants
Sagatavoanās obligātās
revīzijas veikšanai un neatkarības draudu novērtēšana
1.           Pirms obligātās
revīzijas saistību uzņemšanās vai turpināšanas
sabiedriskas nozīmes struktūrā pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums novērtē un dokumentē
turpmāk minēto:
–
vai tas atbilst 6. pantā
minētajām iekšējās organizācijas prasībām;
–
vai tas atbilst 7., 9. un 10. pantā
minētajām prasībām;
–
vai tam ir kompetenti darbinieki, pietiekami daudz
laika un resursu, lai pienācīgi veiktu revīziju;
–
vai revīzijas uzņēmuma
gadījumā galvenais revīzijas partneris ir apstiprināts
kā pilnvarotais revidents dalībvalstī, kurā jāveic
obligātā revīzija;
–
vai ir ievērotas 33. pantā
ietvertās prasības;
–
sabiedriskas nozīmes struktūras
godīgums, neskarot Direktīvu 2005/60/EK.
2.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums novērtē arī to, vai
pastāv draudi tā neatkarībai.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums neveic obligāto revīziju, ja pilnvarotajam
revidentam, revīzijas uzņēmumam vai uzņēmumu
tīklam un revidējamai struktūrai ir tiešas vai netieas
finansiālas, uzņēmējdarbības, nodarbinātības
vai citas attiecības, kuras ņemot vērā objektīva,
saprātīga un informēta trešā persona varētu
secināt, ka pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma neatkarība ir apšaubāma.
Ja pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma neatkarību ietekmē pašrevīzijas vai
personiskas ieinteresētības draudi, pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums neveic obligāto revīziju.
Ja pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma neatkarību ietekmē tādi draudi kā
propaganda, pazīšanās vai uzticēšanās, vai
iebaidīšana, pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums
piemēro drošības pasākumus šo draudu mazināšanai. Ja draudi
ir nopietnāki nekā piemērotie drošības pasākumi un
apdraud tā neatkarību, pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums obligāto revīziju neveic.
3.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums veic 1. un 2. punktā minēto
novērtējumu uzskaiti un dokumentē revīzijas darba
dokumentos visus būtiskos draudus tā neatkarībai, kā arī
piemērotos drošības pasākumus šo draudu mazināšanai.
4            Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums:
a)      katru gadu revīzijas komitejai
rakstiski apstiprina savu neatkarību no revidējamās
struktūras;
b)      katru gadu revīzijas komitejai
rakstiski apstiprina revīzijas partneru, galvenā vadītāja
un galvenās komandas, kas veic obligāto revīziju,
vadītāja vārdus un uzvārdus, apstiprinot, ka nepastāv
interešu konflikti;
c)      lūdz revīzijas komitejai
atļauju veikt revidētajai struktūrai ar revīziju
nesaistītus pakalpojumus, kā minēts 10. panta 3. punkta
b) apakšpunkta i) un ii) daļā;
d)      lūdz 35. panta
1. punktā minētajai kompetentajai iestādei atļauju
sniegt revidējamai struktūrai ar revīziju nesaistītus
pakalpojumus, kas minēti 10. panta 3. punkta b) apakšpunkta
iii) un iv) daļā;
e)      apsprie ar revīzijas komiteju
draudus to neatkarībai un drošības pasākumus, kas veikti šo
draudu mazināšanai, kā to dokumentējis uzņēmums
saskaņā ar 3. punktu.
Ja uz revidēto struktūru attiecas
izņēmums neizveidot revīzijas komiteju, revidētā
struktūra izlemj, kura struktūras vienība veic šajā
punktā minētās revīzijas komitejai piešķirtās
funkcijas.
II NODAĻA
KONFIDENCIALITĀTE UN DIENESTA
NOSLĒPUMS
12. pants
Konfidencialitāte un dienesta
noslēpums
Pilnvarotie revidenti vai revīzijas
uzņēmumi, tostarp tie, kas vairs nav iesaistīti
attiecīgās revīzijas veikšanā, un bijušie pilnvarotie
revidenti vai revīzijas uzņēmumi nepārkāpj
Direktīvas 2006/43/EK 23. panta 1. punktā minētos
konfidencialitātes un dienesta noslēpuma noteikumus, lai
izvairītos no šīs regulas noteikumu piemērošanas.
13. pants
Informācijas atklāšana
trešās valsts revidentiem un trešās valsts iestādēm
1.           Ja pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums veic obligāto revīziju sabiedriskas
nozīmes struktūrā, kas ir daļa no uzņēmumu
grupas, kuras mātesuzņēmums atrodas trešā valstī,
Direktīvas 2006/43/EK 23. panta 1. punktā minētie
konfidencialitātes un dienesta noslēpuma noteikumi neietekmē
pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma attiecīgo
dokumentu nosūtīšanu par veikto revīzijas darbu grupas
revidentam, kas atrodas trešā valstī, ja šie dokumenti ir īpaši
vajadzīgi konsolidēto finanšu pārskatu revīzijas
sagatavošanai mātesuzņēmumā.
Informācijas nosūtīšana grupas
revidentam, kas atrodas trešā valstī, atbilst
Direktīvas 95/46/EK IV nodaļas noteikumiem un piemērojamiem
valstu noteikumiem par personas datu aizsardzību.
2.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums, kas veic obligāto revīziju
sabiedriskas nozīmes struktūrā, kura ir emitējusi
vērtspapīrus trešā valstī vai kura ir daļa no grupas,
kas izdod obligātos konsolidētos finanšu pārskatus trešā
valstī, var pārsūtīt tā rīcībā esošos
revīzijas darba dokumentus vai citus dokumentus, kas attiecas uz
konkrētās struktūras revīziju, kompetentajām
iestādēm attiecīgajās trešās valstīs tikai
saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 47. panta
nosacījumiem.
III NODAĻA
OBLIGĀTĀS REVĪZIJAS VEIKŠANA
14. pants
Obligātās revīzijas
darbības joma
1.           Veicot obligāto
revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrā, pilnvarotais
revidents vai revīzijas uzņēmums veic vajadzīgos
pasākumus, lai izveidotu atzinumu par to, vai sabiedriskas nozīmes
struktūras gada pārskati vai konsolidētie finanšu pārskati
sniedz patiesu un skaidru priekšstatu saskaņā ar atbilstošo finanu
pārskata sistēmu un vajadzības gadījumā par to, vai
šie gada pārskati vai konsolidētie finanšu pārskati atbilst
22. pantā minētajām obligātajām
prasībām.
Šie pasākumi ietver vismaz
15.–20. pantā minētās prasības.
Pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma atzinums tiek izteikts saskaņā ar
21.–25. pantu.
2.           Neskarot 22. un
23. pantā minētās prasības attiecībā uz
ziņojumiem, obligātās revīzijas darbības joma neietver
nodrošinājumu par revidētās struktūras
dzīvotspēju nākotnē vai pārvaldības vai
administratīvās struktūras darbības efektivitāti vai
lietderību iepriekš vai turpmāk.
15. pants
Profesionālais skepticisms
Veicot obligāto revīziju
sabiedriskas nozīmes struktūrās, pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums visā revīzijas veikšanas laikā
saglabā profesionālo skepticismu, apzinoties iespēju, ka var
būt ieviesusies būtiska nepatiesa informācija nepareizu faktu
vai rīcības, tostarp krāpšanas vai kļūdas,
rezultātā, neraugoties uz revidenta vai uzņēmuma
iepriekšējo pieredzi saistībā ar revidētās struktūras
vadības un personu, kam uzticēta tās pārvaldība,
godprātību.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums saglabā profesionālo skepticismu, īpaši
pārbaudot vadības novērtējumu attiecībā uz
patiesām vērtībām, labas gribas samazināšanos un citām
nemateriālām vērtībām un naudas plūsmu
nākotnē, kas saistītas ar turpmāko darbību.
?ajā pantā „profesionālais
skepticisms? ir attieksme, kas ietver kritisku pieeju, modrību
attiecībā uz apstākļiem, kas var norādīt uz
iespējamu nepatiesu informāciju, kas radusies krāpšanas vai
kļūdas dēļ, un kritisku revīzijas konstatējumu
novērtēšanu.
16. pants
Darba organizācija
1.           Ja obligāto
revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrā veic revīzijas
uzņēmums, tas ieceļ vismaz vienu galveno revīzijas
partneri. Revīzijas uzņēmums piešķir ieceltajam(‑iem)
revīzijas partnerim(‑iem) pietiekamus resursus pienācīgai
savu uzdevumu izpildei.
Revīzijas kvalitātes nodrošināšana,
neatkarība un kompetence ir galvenie kritēriji, pēc kuriem
revīzijas uzņēmums ieceļ galveno(-os) revīzijas
partneri(-us).
Ieceltais(-ie) revīzijas partneris(-i) tiek
aktīvi iesaistīts(-i) obligātās revīzijas
veikšanā.
2.           Ja obligāto
revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrā veic pilnvarotais
revidents, viņš velta pietiekami daudz laika šo saistību veikšanai un
piešķir pietiekamus resursus saviem darbiniekiem pienācīgai to uzdevumu
veikšanai.
3.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums veic uzskaiti par gadījumiem, kuros
tā darbinieki nav ievērojuši šīs regulas noteikumus. Tie veic
uzskaiti arī par jebkādām attiecīgajām sekām, tostarp
pasākumiem, kas veikti attiecībā uz šiem darbiniekiem, un pasākumiem,
kas veikti, lai izdarītu izmaiņas iekšējā kvalitātes
kontroles sistēmā. Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums sagatavo gada pārskatu, ietverot visus šādus
veiktos pasākumus, un nosūta to darbiniekiem.
Ja pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums lūdz ārējo ekspertu atzinumu, tas
dokumentē nosūtīto pieprasījumu un saņemto atzinumu.
4.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums veic uzskaiti par klienta pārskatiem.
Tajā tiek ietverti šādi dati par katru revidēto klientu:
a)      nosaukums, juridiskā adrese un
uzņēmējdarbības veikšanas vieta;
b)      revīzijas uzņēmuma
gadījumā — galvenais(-ie) revīzijas partneris(-i);
c)      par obligāto revīziju un citiem
pakalpojumiem iekasētās maksas katrā finanšu gadā.
5.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums izveido revīzijas dokumentu par katru
veikto obligāto revīziju. Revīzijas dokumentā tiek ietverti
vismaz šādi dati un dokumenti papīra vai elektroniskā
veidā:
a)      līgums starp pilnvaroto revidentu
vai revīzijas uzņēmumu un revidēto struktūru un visi tajā
izdarītie grozījumi;
b)      korespondence ar revidēto
struktūru attiecībā uz obligāto revīziju;
c)      revīzijas plāns, kurā
noteikta obligātās revīzijas iespējamā darbības
joma un metode;
d)      veikto revīzijas darbību
rakstura un apjoma apraksts;
e)      revīzijas plānā
minēto revīzijas procedūru posmu sākuma un beigu datumi;
f)       veikto revīzijas procedūru
galvenie konstatējumi;
g)      secinājumi, kas izdarīti no
f) apakšpunktā minētajiem konstatējumiem;
h)      pilnvarotā revidenta vai
galvenā revīzijas partnera atzinums, kas izteikts 22. un
23. pantā minētajos ziņojumu projektos;
i)       saskaņā ar 11. panta
3. punktu, 16. panta 3. punktu, 17. un 18. pantu un
19. panta 6. punktu reģistrētie dati;
j)       citi atbilstoie dati un dokumenti, kas
būtiski papildina 22. un 23. pantā minētos ziņojumus
un vajadzīgi šīs regulas un citu piemērojamo juridisko
prasību atbilstības uzraudzībai.
Revīzijas dokumentu pabeidz sagatavot ne
vēlāk kā divus mēnešus pēc 22. pantā
minētā revīzijas ziņojuma parakstīšanas datuma.
6.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums veic uzskaiti par jebkādām
sūdzībām attiecībā uz obligāto revīziju
veikšanu.
17. pants
Tirgus integritāte
1.           Ja tiek atklāts
gadījums, kam ir vai varētu nopietni ietekmēt pilnvarotā
revidenta vai revīzijas uzņēmuma obligātās
revīzijas darbību godīgumu, pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums:
a)      uztur reģistru par šo gadījumu;
b)      veic vajadzīgos pasākumus, lai
novērstu šā gadījuma sekas un tā atkārtošanos;
c)      informē 35. panta
1. punktā minēto kompetento iestādi par šo gadījumu.
Šā punkta pirmās daļas
a) apakšpunktā minētajā reģistrā ietver faktus
par šo gadījumu un tā apstākļus, informāciju par
iesaistīto personu vai personām un to pasākumu aprakstu, kas
veikti saskaņā ar šā punkta pirmās daļas
b) apakšpunktu.
2.           Neskarot Direktīvas 2005/60/EK
noteikumus, ja pilnvarotajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam,
kas veic obligāto revīziju sabiedriskas nozīmes
struktūrā, ir aizdomas vai pamatotas aizdomas, ka pastāv fakti
vai rīcība, kas norāda uz pārkāpumiem, tostarp
krāpšanu, kuri veikti vai kurus mēģināts veikt
attiecībā uz revidētās struktūras finanšu
pārskatu, tas informē par to revidēto struktūru un aicina
to izmeklēt šo jautājumu un piemērot vajadzīgos
pasākumus, lai novērstu šos pārkāpumus un jebkādu to
atkārtošanos nākotnē.
Ja revidētā struktūra
neizmeklē jautājumu un nepiemēro nekādus pasākumus vai
ja pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums uzskata, ka
revidētās struktūras veiktie pasākumi nav atbilstoi o
pārkāpumu novēršanai, pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums informē par šiem pārkāpumiem kompetentās
iestādes, kas uzrauga sabiedriskas nozīmes struktūras.
Ja pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums labā ticībā atklāj kompetentajām
iestādēm jebkuru šā punkta pirmajā daļā
minēto faktu, tas nepārkāpj informācijas atklāšanas
ierobežojumu, kas noteikts līgumā vai tiesību aktos, un tam nav
jāuzņemas atbildība.
18. pants
Konsolidēto finanšu pārskatu
revīzija
1            Veicot konsolidēto
finanu pārskatu obligāto revīziju uzņēmumu grupai,
kuras mātesuzņēmums ir sabiedriskas nozīmes struktūra,
grupas revidents:
a)      uzņemas pilnu atbildību par
22. pantā minēto revīzijas ziņojumu un
23. pantā minēto papildu ziņojumu revīzijas komitejai
attiecībā uz konsolidētajiem finanšu pārskatiem;
b)      dokumentē, kuru revīzijas uzdevumu
grupas revīzijas ietvaros ir veicis(-kusi/ -kuši/ -kuas) trešās
valsts revidents(-i), pilnvarotais(-ie) revidents(-i), trešās valsts
revīzijas struktūra(-as) vai revīzijas uzņēmums(-i);
c)      veic pārbaudi un saglabā savas
pārbaudes dokumentus par trešās valsts revidenta(-u),
pilnvarotā(-o) revidenta(-u), trešās valsts revīzijas
struktūras(-u) vai revīzijas uzņēmuma(-u) veikto darbu.
Grupas revidenta saglabātajiem dokumentiem jābūt tādiem, ka
attiecīgā kompetentā iestāde var atbilstīgi
pārbaudīt grupas revidenta darbu.
Šā panta pirmās daļas
c) apakšpunkta nolūkā grupas revidents nodrošina, ka trešās
valsts revidents(-i), pilnvarotais(-ie) revidents(-i), trešās valsts
revīzijas struktūra(-as) vai revīzijas uzņēmums(-i)
apņemas pārsūtīt attiecīgos dokumentus konsolidēto
finanšu pārskatu revīzijas veikšanas laikā kā
nosacījumu grupas revidenta uzticībai attiecīgā trešās
valsts revidenta(-u), pilnvarotā(-o) revidenta(-u), trešās valsts
revīzijas struktūras(-u) vai revīzijas uzņēmuma(-u)
darbam.
2.           Ja grupas revidents nespēj
veikt 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā
minētās darbības, tas veic vajadzīgos pasākumus un
attiecīgi informē par to kompetento iestādi, kura minēta
35. panta 1. punktā.
Šie pasākumi var ietvert papildu obligātās
revīzijas darba veikšanu attiecīgajā sabiedriskas nozīmes
struktūras meitasuzņēmumā tiešā veidā vai
piesaistot citas struktūras.
3.           Ja grupas revidentam tiek
veikta kvalitātes nodrošināšanas pārbaude vai izmeklēšana
saistībā ar konsolidēto finanšu pārskatu obligāto
revīziju uzņēmumu grupā, kuras mātesuzņēmums
ir sabiedriskas nozīmes struktūra, grupas revidents pēc
pieprasījuma iesniedz kompetentajai iestādei attiecīgos
dokumentus, ko tas saglabā attiecībā uz trešās valsts revidenta(-u),
pilnvarotā(-o) revidenta(-u), trešās valsts revīzijas struktūras(-u)
vai revīzijas uzņēmuma(-u) veikto revīzijas darbu grupas
revīzijas ietvaros, tostarp darba dokumentus, kas attiecas uz grupas
revīziju.
Kompetentā iestāde pieprasa
attiecīgajām kompetentajām iestādēm papildu dokumentus
par pilnvarotā(-o) revidenta(-u) vai revīzijas uzņēmuma(-u)
veikto revīzijas darbu revīzijas grupas ietvaros saskaņā ar
šīs regulas IV sadaļas III nodaļu.
Ja kādas uzņēmumu grupas daļas
revīziju veic trešās valsts revidents(-i) vai revīzijas
struktūra(-as), kompetentā iestāde pieprasa
attiecīgajām trešo valstu kompetentajām iestādēm
papildu dokumentus par trešās valsts revidenta(-u) vai trešās valsts
revīzijas struktūras(-u) veikto revīzijas darbu, piemērojot
Direktīvas 2006/43/EK 47. pantā minētos
sadarbības pasākumus.
Nosakot izņēmumu šā punkta
trešajā daļā, ja kādas uzņēmumu grupas daļas
revīziju veic revidents(-i) vai revīzijas struktūra (-as) no
trešās valsts, ar kuru netiek īstenoti Direktīvas 2006/43/EK
47. pantā minētie sadarbības pasākumi, grupas
revidents ir atbildīgs arī par trešās valsts revidenta(-u) vai
revīzijas struktūras(-u) veiktā revīzijas darba papildu
dokumentu, tostarp darba dokumentu attiecībā uz grupas revīziju,
iesniegšanu pēc pieprasījuma. Lai nodroinātu šādu
iesniegšanu, grupas revidents saglabā šādu dokumentu kopijas vai
arī vienojas ar trešās valsts revidentu(-iem) vai revīzijas
struktūru(-ām) par atbilstošu un neierobežotu piekļuvi šai
informācijai pēc pieprasījuma, vai arī citādi
atbilstoši rīkojas. Ja juridiski vai citādi šķēršļi
kavē trešās valsts grupas revidenta revīzijas darba dokumentu
nodošanu, tad grupas revidenta saglabātajiem dokumentiem pievieno
apliecinājumu, ka revidents ir veicis atbilstošās procedūras,
lai piekļūtu revīzijas dokumentiem, un tādu
ðíēršļu gadījumā, kas nav saistīti ar valsts
tiesību aktiem, apliecinājumu par šādu šķēršļu
esamību.
19. pants
Iekšējās kvalitātes
pārbaude
1.           Pirms 22. un
23. pantā minēto ziņojumu pieņemšanas veic
iekšējās kvalitātes pārbaudi, lai novērtētu, vai
ir loģiski iespējams, ka pilnvarotais revidents vai galvenais
revīzijas partneris ir varējis pieņemt atzinumu un
secinājumus, kas ietverti šo ziņojumu projektā.
2.           Iekšējās
kvalitātes pārbaudi veic iekšējās kvalitātes
kontrolieris. Šis kontrolieris ir pilnvarotais revidents, kas nav
iesaistīts tās obligātās revīzijas veikšanā, uz
kuru attiecas iekšējās kvalitātes pārbaude.
3.           Veicot iekšējās
kvalitātes pārbaudi, kontrolierim jāreģistrē vismaz
turpmāk minētais:
a)      pilnvarotā revidenta vai
galvenā revīzijas partnera sniegtā mutiskā un
rakstiskā informācija, kas ietver galvenos veikto revīzijas
procedūru konstatējumus un no šiem konstatējumiem izdarītos
secinājumus, neatkarīgi no tā, vai to ir pieprasījis
iekšējās kvalitātes kontrolieris;
b)      revidētie finanšu pārskati;
c)      galvenie veikto revīzijas
procedūru konstatējumi un no šiem konstatējumiem izdarītie
secinājumi;
d)      pilnvarotā revidenta vai
galvenā revīzijas partnera atzinumi, kas izteikti 22. un
23. pantā minētajos ziņojumu projektos.
4.           Iekšējās
kvalitātes pārbaudē novērtē vismaz:
a)      pilnvarotā revidenta vai
revīzijas uzņēmuma neatkarību no revidētās
struktūras;
b)      būtiskus riskus, ko pilnvarotais
revidents vai galvenais revīzijas partneris ir atklājis
obligātās revīzijas veikanas laikā, un tā veiktos
pasākumus šo risku mazināšanai;
c)      pilnvarotā revidenta vai
galvenā revīzijas partnera spriedumu, īpaši attiecībā
uz būtiskumu un b) apakšpunktā minētajiem būtiskajiem
riskiem;
d)      jebkādas konsultācijas
pieprasījumu ārējiem ekspertiem un šīs konsultācijas
ieteikumu ieviešanu;
e)      revīzijas veikšanas laikā finanšu
pārskatos atklātās izlabotās un neizlabotās
nepatiesās informācijas raksturu un jomu;
f)       ar revidētās struktūras
revīzijas komiteju un vadību un/vai uzraudzības
iestādēm apspriestos tematus;
g)      ar kompetentām iestādēm un
vajadzības gadījumā ar trešām pusēm apspriestos
tematus;
h)      to, vai dokumenti un revīzijas
dokumentā izvēlētā informācija apmierinoši
atspoguļo revīzijā iesaistīto darbinieku ieņemtās
pozīcijas un vai ie dokumenti un informācija apstiprina pilnvarotā
revidenta vai galvenā revīzijas partnera atzinumu, kas izteikts 22.
un 23. pantā minētajos ziņojumu projektos.
5.           Iekšējās
kvalitātes kontrolieris apspriež iekšējās kvalitātes
pārbaudes rezultātus ar pilnvaroto revidentu vai galveno
revīzijas partneri. Pilnvarotais revidents vai galvenais revīzijas
partneris nosaka procedūru, kas jāpiemēro, ja kontrolieris un
pilnvarotais revidents vai galvenais revīzijas partneris nav
vienisprātis par pārbaudes rezultātiem.
6.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums kārto uzskaiti par iekšējās
kvalitātes pārbaudes rezultātiem kopā ar apsvērumiem
par šiem rezultātiem.
20. pants
Starptautisko standartu izmantoana
revīzijā
Pilnvarotais(-ie) revidents(-i) vai
revīzijas uzņēmums(-i), veicot obligāto revīziju
sabiedriskas nozīmes struktūrās, atbilst Direktīvas 2006/43/EK
26. pantā minētajiem starptautiskajiem revīzijas
standartiem, ja vien šie standarti saskan ar šīs regulas
prasībām.
IV NODAĻA
REVĪZIJAS ZIŅOJUMI
21. pants
Obligātās revīzijas
rezultāti
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums iesniedz obligātās revīzijas rezultātus
ar šādiem ziņojumiem:
–
saskaņā ar 22. pantu izveidotu
revīzijas ziņojumu;
–
papildu ziņojumu revīzijas komitejai
saskaņā ar 23. pantu.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums iesniedz obligātās revīzijas rezultātus
revidētās struktūras revīzijas komitejai saskaņā
ar 24. pantu un sabiedriskas nozīmes struktūras
uzraudzītājiem saskaņā ar 25. pantu.
22. pants
Revīzijas ziņojums
1.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums revīzijas ziņojumā
atspoguļo sabiedriskas nozīmes struktūras obligātās
revīzijas rezultātus .
2.           Revīzijas ziņojums
ir rakstisks. Tajā ietverta vismaz šāda informācija:
a)      tās struktūras identitāte,
kuras gada pārskati vai konsolidētie finanšu pārskati ir
revidēti;
b)      nosaukti gada pārskati vai
konsolidētie finanšu pārskati, to izdošanas datums un laika posms,
kuru tie aptver;
c)      ja ir pārbaudīti papildu
ziņojumi, paskaidrots šādas pārbaudīšanas mērķis;

d)      minēts, kura revidētās
struktūras vienība ir iecēlusi pilnvaroto(-os) revidentu(-us)
vai revīzijas uzņēmumu(-us);
e)      norādīts revidenta iecelšanas
datums un kopējais nepārtrauktais saistību periods, ietverot
iepriekšēju saistību atjaunošanu un atkārtotu iecelšanu;
f)       norādīts, ka
obligātā revīzija veikta saskaņā ar starptautiskajiem
revīzijas standartiem, kas minēti 20. pantā.
g)      identificēta finanšu pārskata
sistēma, kas piemērota finanšu pārskatu sagatavošanā;
h)      aprakstīta izmantotā
metodoloģija un tas, cik liela bilances daļa ir tikusi tieši
pārbaudīta un cik liela tās daļa ir novērtēta,
balstoties uz sistēmas un atbilstības pārbaudi;
i)       paskaidrotas jebkādas izmaiņas
neatkarīgās un atbilstības pārbaudes rezultātos
salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, arī tad, ja
iepriekšējā gadā obligāto revīziju veicis cits(-i)
pilnvarotais(-ie) revidents(-i) vai revīzijas uzņēmums(-i);
j)       aprakstīts būtiskuma
līmenis, kāds piemērots, veicot obligāto revīziju;
k)      norādītas galvenās gada
pārskatu vai konsolidēto finanšu pārskatu jomas, kurās
iespējams būtiskas nepatiesas informācijas risks, tostarp
būtiskas grāmatvedības aplēses vai mērījumu
nenoteiktības jomas;
l)       pārskats par revidētās
struktūras situāciju vai konsolidēto finanšu pārskatu
obligātās revīzijas gadījumā — par grupas
mātesuzņēmuma situāciju, īpaši novērtējums
par struktūras vai mātesuzņēmuma un grupas spēju
ievērot savas saistības tuvākajā nākotnē un
attiecīgi turpināt savu darbību;
m)     novērtēta struktūras vai
konsolidēto finanšu pārskatu gadījumā —
mātesuzņēmuma iekšējā kvalitātes sistēma,
tostarp ievērojamas iekšējās kontroles nepilnības, kas
atklātas obligātās revīzijas laikā, kā arī
grāmatvedības un pārskatu iesniegšanas sistēma;
n)      paskaidrots, kādā
mērā obligātā revīzija tika pasūtīta ar
mērķi atklāt nepilnības, tostarp krāpšanu;
o)      norādīts un paskaidrots
jebkāds pārskatu sniegšanas noteikumu pārkāpums vai
apvienību likumu statūtu pārkāpums, pārskatu snieganas
politikas lēmumi un citi struktūras pārvaldībai būtiski
jautājumi;
p)      apstiprināts, ka revīzijas
atzinums ir saskaņots ar 23. pantā minēto papildu
ziņojumu revīzijas komitejai;
q)      apstiprināts, ka netika sniegti
10. panta 3. punktā minētie ar revīziju
nesaistītie pakalpojumi un pilnvarotais(-ie) revidents(-i) vai
revīzijas uzņēmums(-i), veicot revīziju, bijis/bijuši
pilnībā neatkarīgi. Revīzijas uzņēmumam veicot
obligāto revīziju, ziņojumā identificē visus
revīzijas komandas locekļus un apstiprina, ka visi tās
locekļi bijuši pilnībā neatkarīgi un tiem nav tiešu vai
netieu intereu revidētajā struktūrā;
r)       norādīti ar revīziju
nesaistītie pakalpojumi, kas minēti 10. panta 3. punkta
b) apakšpunkta i) un ii) daļā, kurus revīzijas
komiteja pilnvarotajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam
atļāvusi sniegt revidējamajai struktūrai;
(s)     norādīti ar revīziju
nesaistītie pakalpojumi, kas minēti 10. panta 3. punkta
b) apakšpunkta iii) un iv) daļā, kurus kompetentā
iestāde, kas minēta 35. panta 1. punktā, pilnvarotajam
revidentam vai revīzijas uzņēmumam atļāvusi sniegt revidējamajai
struktūrai;
t)       norādīts atzinums, kurā
skaidri paskaidrots pilnvarotā(-o) revidenta(-u) vai revīzijas
uzņēmuma(-u) atzinums, vai gada pārskati vai konsolidētie
finanšu pārskati sniedz patiesu un skaidru priekšstatu un vai tie ir
sagatavoti saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskata
sistēmu, un vajadzības gadījumā, vai gada pārskati vai
konsolidētie finanšu pārskati atbilst obligātajām
prasībām. Revīzijas atzinums ir bez piezīmēm, ar
piezīmēm vai negatīvs, vai gadījumā, ja
pilnvarotais(-ie) revidents(-i) vai revīzijas uzņēmums(-i) nav
spējīgs(-i) sniegt revīzijas atzinumu, paziņojums par
atzinuma sniegšanas neiespējamību. Ja atzinums ir ar
piezīmēm vai negatīvs vai gadījumā, ja netiek sniegts
atzinums, ziņojumā paskaidro šāda lēmuma iemeslu;
u)      norādīts jebkurš
jautājums, ko pilnvarotais(-ie) revidents(-i) vai revīzijas
uzņēmums(-i) īpaši uzsver un kam pievērš uzmanību, bet
nesniedz revīzijas atzinumu ar piezīmēm;
v)      sniegts atzinums par gada pārskata
atbilstību vai neatbilstību tā paša finanu gada pārskatam;
w)     norādīta pilnvarotā(-o)
revidenta(-u) vai revīzijas uzņēmuma (-u) juridiskā adrese.
3.           Ja vairāk nekā
viens pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums ir iecelts,
lai veiktu obligāto revīziju sabiedriskas nozīmes
struktūrā, tie vienojas par obligātās revīzijas
rezultātiem un iesniedz kopīgu ziņojumu un atzinumu. Ja nevar
panākt vienošanos, katrs pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums atsevišķi iesniedz savu atzinumu. Ja viens pilnvarotais
revidents vai revīzijas uzņēmums iesniedz atzinumu ar
piezīmēm, negatīvu atzinumu vai nesniedz atzinumu, kopējais
atzinums uzskatāms par atzinumu ar piezīmēm, negatīvu
atzinumu vai atteikšanos sniegt atzinumu. Katrs pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums atsevišķā punktā norāda
iemeslus, kāpēc nav pieņemts vienots lēmums.
4.           Revīzijas ziņojums
nav garāks par 4 lappusēm vai 10 000 rakstu zīmēm
(bez atstarpēm). Tajā neietver nekādas atsauces uz
23. pantā minēto papildu ziņojumu revīzijas komitejai.
5.           Ziņojumu paraksta un
datē pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums.
Revīzijas uzņēmumam veicot obligāto revīziju,
revīzijas ziņojumu paraksta vismaz pilnvarotais(-ie) revidents(-i),
kas minēto revīziju veic revīzijas uzņēmuma
vārdā.
6.           Sabiedriskas nozīmes
struktūru revīzijas ziņojumiem nepiemēro Direktīvas
[XXX] par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem
finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem 35. pantu.
7.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums nemin nevienas kompetentās iestādes
nosaukumu tādā veidā, ka tiktu norādīts vai būtu
secināms, ka šī iestāde ir atbalstījusi vai atzinīgi
novērtējusi revīzijas ziņojumu.
23. pants
Papildu ziņojums revīzijas
komitejai
1.           Pilnvarotais(-ie)
revidents(-i) vai revīzijas uzņēmums(-i), kas veic obligāto
revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrās, iesniedz
revidētās struktūras revīzijas komitejai papildu
ziņojumu.
Ja revidētajā struktūrā nav
revīzijas komitejas, papildu ziņojumu iesniedz revidētās
struktūras vienībai, kas veic līdzvērtīgas funkcijas.
Revīzijas komiteja vai vienība, kas veic
līdzvērtīgas funkcijas, var pārsūtīt papildu
ziņojumu revidētās struktūras pārvaldības,
administratīvajai vai uzraudzības struktūrai.
Papildu ziņojumu atklāj
revidētās struktūras pilnsapulcē, ja to nolemj
revidētās struktūras pārvaldības vai
administratīvā struktūra.
2.           Papildu ziņojums
revīzijas komitejai ir rakstisks. Tajā sīki un skaidri
paskaidroti veiktās obligātās revīzijas rezultāti un
ietverts vismaz:
a)      neatkarības apstiprinājums
atbilstīgi 22. panta 2. punkta q) apakšpunktam;
b)      datumi, kad notikusi tikšanās ar
revidētās struktūras revīzijas komiteju vai vienību,
kas revidētajā struktūrā veic līdzvērtīgas
funkcijas;
c)      datumi, kad notikusi tikšanās ar
revidētās struktūras pārvaldības, administratīvo
vai uzraudzības struktūru, ja tādas ir bijušas;
d)      revidenta iecelšanas procedūras
apraksts;
e)      uzdevumu sadales apraksts starp
pilnvaroto(-ajiem) revidentu(-iem) un/vai revīzijas
uzņēmumu(-iem);
f)       norādīti un paskaidroti
spriedumi par būtiskām neskaidrībām, kas var radīt
šaubas par struktūras spēju turpināt savu darbību;
g)      sīki paskaidrots, vai
grāmatvedība, pārskatu sniegšana, visi revidētie dokumenti,
gada pārskati vai konsolidētie finanšu pārskati un
iespējami citi pārskati ir atbilstoši;
h)      norādīti un sīki
paskaidroti visi neatbilstības gadījumi, tostarp mazāk
būtiski gadījumi, ja tiek uzskatīts, ka revīzijas komitejai
ir svarīgi tos zināt, lai pildītu savus uzdevumus;
i)       piemēroto novērtēšanas
metou novērtējums dažādiem gada pārskatu vai
konsolidēto finanšu pārskatu punktiem, tostarp jebkādu
tajās veikto izmaiņu ietekme;
j)       sīki aprakstītas visas
garantijas, garantijas vēstules, valsts atbalsts un citi atbalsta
pasākumi, kas ņemti vērā, veicot novērtējumu
uzņēmuma spējai turpināt darbību;
k)      apstiprināta uzskaites
pārbaude, kā arī norādītas citas fiziskas
pārbaudes, ja tādas ir veiktas;
l)       veicot konsolidēto finanšu
pārskatu obligāto revīziju, norādīti un paskaidroti
konsolidēšanas principi;
m)     veicot konsolidēto finanšu
pārskatu obligāto revīziju, norādīts, kuru
revīzijas uzdevumu ir veicis(-kusi/ -kuši/ -kuas) trešās valsts
revidents(-i), pilnvarotais(-ie) revidents(-i), trešās valsts
revīzijas struktūra(-as) vai revīzijas uzņēmums(-i);
n)      norādīts, vai
revidētā struktūra ir iesniegusi visus prasītos
paskaidrojumus un dokumentus.
3.           Ja ieceltie pilnvarotie
revidenti vai revīzijas uzņēmumi nevar panākt vienošanos
par revīzijas procedūrām, pārskatu sniegšanas noteikumiem
vai jebkādu citu jautājumu attiecībā uz obligātās
revīzijas veikšanu, papildu ziņojumā revīzijas komitejai
paskaidro iemeslus, kāpēc nav panākta vienošanās.
4.           Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums paraksta un datē papildu ziņojumu revīzijas
komitejai. Revīzijas uzņēmumam veicot obligāto
revīziju, papildu ziņojumu revīzijas komitejai paraksta vismaz
pilnvarotais(-ie) revidents(-i), kas minēto revīziju veic
revīzijas uzņēmuma vārdā.
5.           Pilnvarotais(-ie)
revidents(-i) vai revīzijas uzņēmums(-i) pēc kompetento
iestāžu pieprasījuma nekavējoties nodrošina tām
piekļuvi papildu ziņojumam.
24. pants
Revīzijas komitejas veiktā
obligātās revīzijas pārraudzība
Sabiedriskas nozīmes struktūras revīzijas
komiteja uzrauga pilnvarotā(-o) revidenta(-u) vai revīzijas
uzņēmuma(-u), kas veic obligāto revīziju, darbu.
Pilnvarotajam(-iem) revidentam(-iem) vai
revīzijas uzņēmumam(-iem) ir jāziņo revīzijas
komitejai par obligātajā revīzijā konstatētajiem svarīgākajiem
jautājumiem, jo īpaši par iekšējās kontroles
būtiskām nepilnībām saistībā ar finanšu
pārskatu sagatavošanas procesu. Pēc jebkuras personas
pieprasījuma pilnvarotais(-ie) revidents(-i) vai revīzijas
uzņēmums(-i) apspriež ?os jautājumus ar revīzijas komiteju.

Revīzijas komiteja informē
revidētās struktūras administratīvo vai uzraudzības
struktūru par obligātās revīzijas rezultātiem.
Revīzijas komiteja paskaidro, kā obligātā revīzija
palīdzēja uzlabot finanšu pārskatu godīgumu un kāda
bija tās loma šajā procesā.
Ja uz revidēto struktūru attiecas
izņēmums neizveidot revīzijas komiteju, revidētā
struktūra izlemj, kura struktūras vienība apspriež ar revidentu
vai revīzijas uzņēmumu šajā punktā minētās
saistības.
25. pants
Ziņojums sabiedriskas nozīmes struktūru
uzraudzītājiem
1.           Neskarot
Direktīvas 2004/39/EK 55. pantu, Eiropas Parlamenta un Padomes
Direktīvas 2006/48/EK 53. pantu[34],
Direktīvas 2007/64/EK 15. panta 4. punktu,
Direktīvas 2009/65/EK 106. pantu,
Direktīvas 2009/110/EK 3. panta 1. punktu un Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/138/EK 72. pantu[35],
pilnvarotajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam, kas veic
obligāto revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrā, ir
pienākums laicīgi ziņot kompetentajām iestādēm,
kas uzrauga sabiedriskas nozīmes struktūras, jebkādu faktu vai
lēmumu attiecībā uz konkrēto sabiedriskas nozīmes
struktūru, ko tas ir atklājis, veicot obligāto revīziju, un
kā rezultātā ir noticis jebkurš no šādiem gadījumiem:
a)      tādu normatīvo vai
administratīvo aktu būtiska pārkāpšana, kuri
vajadzības gadījumā paredz nosacījumus, kas reglamentē
licencēšanu, vai kuri īpaši reglamentē konkrētās
sabiedriskas nozīmes struktūras darbību;
b)      sabiedriskas nozīmes struktūras
pastāvīgās darbības pasliktināšanās;
c)      atteikanās apstiprināt finanšu
pārskatus vai izteikt iebildumus.
Pilnvarotajam revidentam vai revīzijas
uzņēmumam ir pienākums arī ziņot par jebkādiem
faktiem un lēmumiem, ko tas atklāj, veicot obligāto
revīziju uzņēmumā, kas ir ciei saistīts ar
sabiedriskas nozīmes struktūru, kurai tas arī veic obligāto
revīziju.
2.           Kompetentās
iestādes, kas uzrauga kredītiestādes un apdrošināšanas
uzņēmumus, izveido pastāvīgu dialogu ar pilnvarotajiem
revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, kas veic obligāto
revīziju šajās iestādēs un uzņēmumos.
Lai atvieglotu šā punkta pirmajā
daļā minēto uzdevumu veikšanu, EBI un EAAPI izveido
vadlīnijas kompetentajām iestādēm, kas uzrauga
kredītiestādes un apdrošināšanas uzņēmumus,
attiecīgi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010
16. pantu un Regulu (ES) Nr. 1094/2010.
3.           Ja pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums labā ticībā
2. punktā minētā dialoga gaitā atklāj
kompetentajām iestādēm jebkuru 1. punktā minēto
faktu vai lēmumu, tas nepārkāpj informācijas
atklāšanas ierobežojumu, kas noteikts līgumā vai tiesību aktos,
un tiem nav jāuzņemas atbildība.
V NODAĻA
PILNVAROTO REVIDENTU UN REVĪZIJAS
UZŅĒMUMU ATKLĀTĪBAS ZIŅOJUMI UN LIETVEDĪBA
26. pants
Finanšu informācijas atklāšana
1.           Revīzijas
uzņēmums, kas veic obligātās revīzijas sabiedriskas
nozīmes struktūrā, publicē savu gada finanšu pārskatu
vēlākais četrus mēnešus pēc katra finanšu gada
beigām, kā noteikts Direktīvas 2004/109/EK 4. panta
2. punktā.
Pilnvarotie revidenti, kas veic
obligātās revīzijas sabiedriskas nozīmes
struktūrās, publicē savus gada ienākumu pārskatus.
2.           Gada finanu
pārskatā un gada ienākumu pārskatā uzrādīts
kopējais apgrozījums ar iedalījumu maksās, kas
iekasētas par gada pārskatu un konsolidēto finanšu pārskatu
obligāto revīziju no sabiedriskas nozīmes struktūrām
un struktūrām, kas pieder pie uzņēmumu grupas, kuras
mātesuzņēmums ir sabiedriskas nozīmes struktūra,
maksās par gada pārskatu un konsolidēto finanšu pārskatu
obligāto revīziju no citām struktūrām un maksās,
kas saņemtas par citiem 10. panta 2. punktā minētajiem
ar finanšu revīziju saistītiem pakalpojumiem.
Gada finanu pārskatu vai gada ienākumu
pārskatu revidē saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.
3.           Ja pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums ir uzņēmumu tīkla daļa,
pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums gada finanšu
pārskatā vai pielikumā gada ienākumu pārskatam sniedz
šādu papildu informāciju:
a)      visu uzņēmumu tīkla
pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu nosaukumi;
b)      valsts(-is), kurā(-ās) katrs
uzņēmumu tīkla pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums ir kvalificēts kā pilnvarotais revidents vai
kurā atrodas tā juridiskā adrese, centrālā
administrācija vai galvenā uzņēmējdarbības
veikšanas vieta;
c)      uzņēmumu tīkla pilnvaroto
revidentu un revīzijas uzņēmumu kopējais apgrozījums
attiecībā uz gada pārskatu un konsolidēto finanšu
pārskatu obligāto revīziju;
d)      revidētie uzņēmumu
tīkla konsolidētie finanšu pārskati un, ja tīklu
pārvalda juridiska struktūra, revidētie šīs struktūras
finanšu pārskati, kas sagatavoti saskaņā ar Direktīvas 2004/109/EK
4. panta 3. punktu.
Atkāpjoties no šā punkta pirmās
daļas, pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums var
nesniegt papildu informāciju, ja to jau ir izpaudusi juridiskā
struktūra, kas pārvalda uzņēmumu tīklu, vai cits
tīkla pārstāvis. Šajā gadījumā pilnvarotais
revidents vai revīzijas uzņēmums gada ienākumu
pārskata pielikumā vai gada finanšu pārskatā norāda,
kur šī informācija ir pieejama.
4.           Gada finanu pārskatu vai
gada ienākumu pārskatu publicē pilnvarotā revidenta vai
revīzijas uzņēmuma tīmekļa vietnē, un tā ir
pieejama šajā tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus.
              Pilnvarotie revidenti vai
revīzijas uzņēmumi paziņo kompetentajām
iestādēm, ka gada ienākumu pārskats vai gada finanšu
pārskats ir publicēts pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma tīmekļa vietnē.
27. pants
Atklātības ziņojums
1.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums, kas veic obligāto(-ās)
revīziju(-as) sabiedriskas nozīmes struktūrās, katru gadu
publicē atklātības ziņojumu vēlākais trīs mēnešus
pēc katra finanšu gada beigām. Gada atklātības ziņojumu
publicē pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
tīmekļa vietnē, un tā ir pieejama šajā
tīmekļa vietnē vismaz piecus gadus.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums var atjaunināt savu publicēto gada
atklātības ziņojumu. Tādā gadījumā revidents
vai uzņēmums norāda, ka tā ir ziņojuma
atjaunināta versija un tīmekļa vietnē ir pieejama arī
ziņojuma oriģinālā versija.
Pilnvarotie revidenti un revīzijas
uzņēmumi paziņo EVTI un kompetentajām iestādēm,
ka atklātības ziņojums ir publicēts vai attiecīgi atjaunināts
pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
tīmekļa vietnē.
2.           Gada atklātības
ziņojumā ietverts vismaz:
a)      revīzijas uzņēmuma
juridiskās struktūras un īpašumtiesību apraksts;
b)      ja pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums ir uzņēmumu tīkla daļa,
šā tīkla apraksts un tā tiesiskais un strukturālais
regulējums;
c)      revīzijas uzņēmuma
vadības struktūras apraksts;
d)      revīzijas uzņēmuma
iekšējās kvalitātes kontroles sistēmas apraksts un
administratīvās vai pārvaldības struktūras izziņa
par uzņēmuma darbības efektivitāti;
e)      norāde uz laiku, kad
pēdējo reizi veikta 40. pantā minētā
kvalitātes nodrošināšanas pārbaude;
f)       sabiedriskas nozīmes struktūru
saraksts, kurās pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums iepriekšējā finanšu gadā ir veicis
obligātās revīzijas, un to struktūru saraksts, no
kurām pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums
saņem vairāk nekā 5 % no tā gada ienākumiem;
g)      paziņojums par pilnvarotā
revidenta vai revīzijas uzņēmuma neatkarības
nodrošināšanas praksi, kurā apliecināts arī tas, ka ir
veikta iekšējā pārbaude par atbilstību neatkarības
nodrošināšanas principiem;
h)      paziņojums par pilnvarotā
revidenta vai revīzijas uzņēmuma politiku attiecībā uz
pilnvaroto revidentu Direktīvas 2006/43/EK 13. pantā
minēto tālākizglītību;
i)       informācija par partneru atalgojuma
sistēmu revīzijas uzņēmumos;
j)       apraksts par tā politiku
attiecībā uz galveno revīzijas partneru un darbinieku
rotāciju saskaņā ar 33. panta 5. punktu;
k)      vajadzības gadījumā
paziņojums par korporatīvo vadību.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums īpašos apstākļos var izlemt neizpaust
f) apakšpunkta pirmajā daļā minēto informāciju
prasītajā apjomā, lai mazinātu būtiskus draudus
jebkuras personas personiskajai drošībai. Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums var uzrādīt kompetentajai
iestādei šādu draudu esamību.
3.           Atklātības
ziņojumu paraksta pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums.
28. pants
Paziņojums par korporatīvo
vadību
1.           Ja revīzijas
uzņēmums vairāk nekā vienu trešo daļu no saviem gada
ienākumiem par revīziju saņem no lielām sabiedriskas
nozīmes struktūrām, tas publicē paziņojumu par
korporatīvo vadību. Šo paziņojumu ietver īpašā
atklātības ziņojuma iedaļā.
2.           Paziņojums par
korporatīvo vadību ietver vismaz šādu informāciju:
a)      atsauce uz vismaz vienu no turpmāk
minētajiem:
i)        korporatīvās vadības
kodeksu, kuram revīzijas uzņēmums ir pakļauts,
ii)       korporatīvās vadības
kodeksu, ko revīzijas uzņēmums var būt nolēmis
piemērot brīvprātīgi;
iii)      visu būtisko informāciju par
korporatīvās vadības praksi, ko piemēro ārpus
dalībvalsts tiesību aktu prasībām.
Ja tiek ietverta i) un ii) punktā
minētā informācija, revīzijas uzņēmums
norāda arī to, kur attiecīgie teksti ir publiski pieejami. Ja
tiek ietverta iii) punktā minētā informācija,
revīzijas uzņēmums publicē informāciju par savu
korporatīvās vadības praksi.
Ja revīzijas uzņēmums nav
pakļauts nevienam korporatīvās vadības kodeksam un
brīvprātīgi nepiemēro nevienu korporatīvās
vadības kodeksu, tas attiecīgi norāda šo faktu;
b)      tas, cik lielā mērā
revīzijas uzņēmums saskaņā ar dalībvalsts
tiesību aktiem atkāpjas no a) apakšpunkta i) vai
ii) punktā minētā korporatīvās vadības
kodeksa, revīzijas uzņēmuma paskaidrojums par to, no kurām
korporatīvās vadības kodeksa daļām tā
atkāpjas, un šādas rīcības iemesli. Gadījumos, kad
revīzijas uzņēmums ir nolēmis nepiemērot nekādus
a) apakšpunkta i) vai ii) punktā minētos
korporatīvās vadības kodeksa noteikumus, tā izskaidro
šādas rīcības iemeslus;
c)      uzņēmuma iekšējās
kontroles un riska pārvaldības sistēmu galveno iezīmju
apraksts saistībā ar finanšu ziņojumu sastādīšanas
procesu;
d)      šādas ziņas:
i)        būtiska tiešo un netiešo
balsstiesību daļa, kas ir vienāda ar vai pārsniedz 5 %
no kopējām balsstiesībām revīzijas
uzņēmumā, tostarp netieša balsstiesību daļa piramīdu
struktūrās un savstarpēji saistītas balsstiesības;
ii)       jebkādas īpašas kontroles
tiesību īpašnieku identitāte un šo tiesību apraksts,
neatkarīgi no tā, vai šīs tiesības attiecas uz
vērtspapīriem, līgumu vai ko citu;
iii)      jebkādi balsstiesību ierobežojumi,
tostarp attiecībā uz balsstiesīgajiem, kam pieder konkrēti
procenti balsu vai konkrēts balsu skaits, un balsstiesību beigu
termiņiem;
iv)      noteikumi, kas reglamentē valdes
locekļu iecelšanu un aizstāšanu un statūtu grozīšanu;
v)       valdes locekļu pilnvaras;
e)      akcionāru vai balsstiesību
turētāju sapulču darbība un tās galvenās
pilnvaras, apraksts par akcionāru vai balsstiesību turētāju
tiesībām un veidu, kā tās īstenot, ja vien šī
informācija jau nav pilnībā iekļauta dalībvalsts
tiesību aktos vai noteikumos;
f)       administratīvo,
pārvaldības un uzraudzības struktūru, kā arī to
komiteju sastāvs un darbība.
29. pants
Informācija kompetentajām
iestādēm
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums katru gadu savai kompetentajai iestādei nosūta
revidēto sabiedriskas nozīmes struktūru sarakstu no tām
saņemto maksu kārtībā.
30. pants
Lietvedība
Pilnvarotie revidenti un revīzijas
uzņēmumi saglabā 6. panta 1. punktā,
9. panta 3. punktā, 11. panta 3. un
4. punktā, 16. panta 2.–6. punktā, 17. panta 1.
un 2. punktā, 18. panta 1. un 3. punktā,
19. panta 3.–6. punktā, 22., 23. un 24. pantā,
25. panta 1. un 2. punktā, 29. pantā, 32. panta
2., 3., 5. un 6. punktā, 33. panta 6. punktā un
43. panta 4. punktā minētos dokumentus un informāciju
piecus gadus pēc šo dokumentu vai informācijas izveidošanas.
Dalībvalstis var pieprasīt
pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem ilgāk
saglabāt šā panta pirmajā daļā minētos dokumentus
un informāciju saskaņā ar to noteikumiem par personas datu
aizsardzību un administratīvām un tiesvedības
procedūrām.
III sadaļa
Pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu iecelšana sabiedriskas nozīmes struktūrās
31. pants
Revīzijas komiteja
1.           Ikvienā sabiedriskas
nozīmes struktūrā ir revīzijas komiteja. Revīzijas
komitejas sastāvā ietilpst revidētās struktūras
administratīvās struktūras un/vai uzraudzības
struktūras locekļi bez izpildpilnvarām un/vai
revidētās struktūras akcionāru pilnsapulcē iecelti
locekļi vai struktūras, kurās nav akcionāru,— no
līdzvērtīgas struktūras.
Vismaz vienam revīzijas komitejas loceklim ir
zināšanas revīzijā un citam loceklim —
grāmatvedībā un/vai revīzijā. Komitejas locekļiem
kopumā jābūt kompetentiem attiecīgajā nozarē,
kurā darbojas revidētā struktūra.
Lielākajai daļai revīzijas
komitejas locekļu jābūt neatkarīgiem. Revīzijas
komitejas priekšsēdētāju ieceļ tās locekļi, un
viņš ir neatkarīgs.
2.           Atkāpjoties no šā
panta 1. punkta, sabiedriskas nozīmes struktūrās, kas
atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/71/EK[36]2. panta
1. punkta f) un t) apakpunkta kritērijiem, revīzijas
komitejai piešķirtās pilnvaras var īstenot
administratīvā vai uzraudzības struktūra, ar
nosacījumu, ka tad, ja šādas struktūras
priekšsēdētājs ir izpildvaras loceklis, viņš nepilda
revīzijas komitejas priekšsēdētāja pienākumus.
3.           Atkāpjoties no
1. punkta, šādās sabiedriskas nozīmes struktūrās
var tikt pieņemts lēmums neizveidot revīzijas komiteju:
a)      ikvienā sabiedriskas nozīmes
struktūrā, kas ir meitasuzņēmums
Direktīvas 83/349/EEK 1. panta nozīmē, ja
struktūra grupas līmenī atbilst 1.–4. punkta
prasībām;
b)      ikvienā sabiedriskas nozīmes
struktūrā, kas ir pārvedamu vērtspapīru kolektīvo
ieguldījumu uzņēmums (PVKIU), kā tas definēts
Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. punktā, vai
alternatīvu ieguldījumu fonds, kā tas definēts
Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta
a) apakšpunktā;
c)      ikvienā sabiedriskas nozīmes
struktūrā, kuras vienīgā uzņēmējdarbība
ir tādu uz aktīviem balstītu vērtspapīru emisija,
kādi definēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 809/2004 2. panta
5. punktā[37];
d)      ikvienā kredītiestādē
Direktīvas 2006/48/EK 1. panta 1. punkta nozīmē,
kuras akcijas nav tirgojamas nevienas dalībvalsts regulētā
tirgū, kā tas definēts Direktīvas 2004/39/EK
4. panta 1. punkta 14. apakšpunktā, un kura
pastāvīgi vai atkārtoti ir emitējusi vienīgi
parāda vērtspapīrus, ko atļauts tirgot regulētā
tirgū, ar nosacījumu, ka visu šo parāda vērtspapīru
kopējā nominālvērtība ir mazāka par
EUR 100 000 000 un ka attiecīgā
kredītiestāde nav publicējusi prospektu saskaņā ar
Direktīvu 2003/71/EK.
Sabiedriskas nozīmes struktūras, kas
minētas b) un c) apakšpunktā, publiski paskaidro iemeslus, kuru
dēļ tās uzskata, ka tām nav jāizveido revīzijas
komiteja vai ka kāda administratīva vai uzraudzības struktūra
nav jāpilnvaro veikt šajā struktūrā revīzijas
komitejas funkcijas.
4.           Atkāpjoties no
1. punkta, sabiedriskas nozīmes struktūra, kurai ir
struktūra, kas veic revīzijas komitejai līdzvērtīgas
funkcijas, kura ir izveidota un darbojas saskaņā ar tās
dalībvalsts noteikumiem, kurā revidējamā struktūra ir
reģistrēta, var izlemt neizveidot revīzijas komiteju.
Šādā gadījumā struktūra dara zināmu, kura
struktūra veic šīs funkcijas un kā tā ir veidota.
5.           Neskarot
administratīvās, pārvaldības vai uzraudzības
struktūras locekļu atbildību vai citu to locekļu
atbildību, kurus iecēlusi revidētās struktūras
akcionāru vai locekļu pilnsapulce, revīzijas komiteja, cita
starpā, veic šādas funkcijas:
a)      uzrauga finanu pārskatu sniegšanas
procesu un iesniedz prieklikumus vai ieteikumus, lai uzlabotu tā
godīgumu;
b)      uzrauga uzņēmuma
iekšējās kontroles, vajadzības gadījumā
iekšējās revīzijas un riska pārvaldības
efektivitāti;
c)      uzrauga gada pārskatu un
konsolidēto finanšu pārskatu obligāto revīziju un uzrauga
revīzijas ziņojumu projektu pilnību un godīgumu
saskaņā ar 22. un 23. pantu;
d)      pārbauda un uzrauga pilnvaroto
revidentu vai revīzijas uzņēmumu neatkarību
saskaņā ar 5.–11. pantu un īpaši papildu pakalpojumu
snieganu revidētajai struktūrai saskaņā ar 10. pantu;
e)      ir atbildīga par pilnvarotā(-o)
revidenta(-u) vai revīzijas uzņēmuma(-u) izvēles
procedūru un iesaka pilnvaroto(-os) revidentu(-us) vai revīzijas
uzņēmumu(-us), ko iecelt saskaņā ar 32. pantu;
f)       katrā gadījumā
atsevišķi apstiprina pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma revidētajai struktūrai sniegtos pakalpojumus, kas
minēti šīs regulas 10. panta 3. punkta b) apakšpunkta
i) un ii) daļā.
32. pants
Pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu iecelšana
1.           Lai piemērotu
Direktīvas 2006/43/EK 37. pantu, pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu iecelšanai sabiedriskas nozīmes struktūrās
piemēro šā panta 2.–5. punktā minētos
nosacījumus.
Piemērojot Direktīvas 2006/43/EK
37. panta 2. punktu, sabiedriskas nozīmes struktūra
informē kompetento iestādi par šajā pantā minēto
alternatīvo sistēmu vai kārtības piemērošanu.
2.           Revīzijas komiteja
iesniedz ieteikumu revidētās struktūras administratīvajai
vai uzraudzības iestādei pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu iecelšanai. Revīzijas komiteja pamato iesniegto
ieteikumu.
Ja vien tas neattiecas uz revīzijas
saistību atjaunošanu saskaņā ar 33. panta 1. punkta
otro daļu, ieteikumā ietver vismaz divus revīzijas veikšanas
kandidātus, un revīzijas komiteja izsaka atbilstošu pamatojumu par
viena izvēli.
Ja jāatjauno revīzijas saistības
saskaņā ar 33. panta 1. punkta otro daļu,
revīzijas komiteja, sagatavojot savu ieteikumu, ņem vērā
jebkādus konstatējumus un secinājumus par 40. panta
6. punktā minēto ieteikto pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu, ko kompetentā iestāde
publicējusi saskaņā ar 44. panta d) apakpunktu.
Revīzijas komiteja savā ieteikumā
apstiprina, ka tās ieteikumu neietekmē trešā persona un uz to
neattiecas nekādi 7. punktā minētie līguma noteikumi.
3.           Ja vien tas neattiecas uz
revīzijas saistību atjaunošanu saskaņā ar 33. panta
1. punkta otro daļu, šā panta 2. punktā minēto
revīzijas komitejas ieteikumu sagatavo saskaņā ar
revidētās struktūras izveidotu izvēles procedūru,
ievērojot šādus kritērijus:
a)      revidētajai struktūrai ir
brīva izvēle uzaicināt pilnvarotos revidentus vai revīzijas
uzņēmumus iesniegt pieteikumus obligāto revīzijas
pakalpojumu sniegšanai ar noteikumu, ka ir ievērots 33. panta
2. punkta nosacījums un vismaz viens no uzaicinātajiem
revidentiem vai uzņēmumiem nav no tiem uzņēmumiem, kas ir
saņēmis vairāk nekā 15 % no kopējām
revīzijas maksām no lielajām sabiedriskas nozīmes
struktūrām attiecīgajā dalībvalstī
iepriekšējā kalendārajā gadā;
b)      revidētā struktūra var
brīvi izvēlēties metodi, lai sazinātos ar
uzaicināto(-ajiem) pilnvaroto(-ajiem) revidentu(-iem) vai revīzijas
uzņēmumu(-iem), un tai nav jāpublicē uzaicinājums uz
konkursu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un/vai
valstu vēstnešos vai avīzēs;
c)      revidētā struktūra
sagatavo konkursa dokumentus, ko nosūtīt uzaicinātajam
pilnvarotajam(-ajiem) revidentam(-iem) vai revīzijas
uzņēmumam(-iem). Šie konkursa dokumenti tiem ļauj saprast
revidētās struktūras uzņēmējdarbību un
veicamās obligātās revīzijas veidu. Konkursa dokumenti
ietver pārredzamus un nediskriminējošus izvēles kritērijus,
ko revidētā struktūra izmanto, lai novērtētu
pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu pieteikumus;
d)      revidētā struktūra
pēc brīvas gribas izveido izvēles procedūru un
procedūras gaitā var veikt tiešas apspriedes ar ieinteresētajiem
pretendentiem;
e)      ja saskaņā ar valsts vai Savienības tiesību aktiem
35. pantā minētās kompetentās iestādes pieprasa,
lai pilnvarotie revidenti un revīzijas uzņēmumi atbilst
konkrētiem kvalitātes standartiem, šos standartus iekļauj
konkursa dokumentos;
f)       revidētā struktūra
novērtē pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu
pieteikumus saskaņā ar konkursa dokumentos iepriekšnoteiktiem
izvēles kritērijiem. Revidējamā struktūra sagatavo
ziņojumu par izvēles procedūras secinājumiem, kas
jāapstiprina revīzijas komitejai. Revidējamā struktūra
un revīzijas komiteja ņem vērā jebkādu 40. panta
6. punktā minēto pārbaudes ziņojumu par pieteikušos
pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu, ko
saskaņā ar 44. panta d) apakpunktā minēto
publicējusi kompetentā iestāde;
g)      revidējamā struktūra var
pierādīt 35. pantā minētajai kompetentajai
iestādei, ka izvēles procedūra tikusi veikta godīgā
veidā.
Revīzijas komiteja ir atbildīga par
šā punkta pirmajā daļā minēto izvēles
procedūru.
Šā punkta pirmās daļas
a) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ 35. panta
1. punktā minētā kompetentā iestāde publicē
attiecīgo revidentu un revīzijas uzņēmumu sarakstu, ko
katru gadu atjaunina. Kompetentā iestāde izmanto pilnvaroto revidentu
un revīzijas uzņēmumu sniegto informāciju saskaņā
ar 28. pantu, lai veiktu attiecīgus aprēķinus.
4.           Sabiedriskas nozīmes
struktūrām, kas atbilst Direktīvas 2003/71/EK 2. panta
1. punkta f) un t) apakšpunktā minētajiem kritērijiem,
nav jāveic 4. punktā minētā izvēles
procedūra.
5.           Administratīvās vai
pārvaldības struktūras priekšlikumā revidējamās
struktūras akcionāru vai locekļu pilnsapulcei par pilnvaroto
revidentu vai revīzijas uzņēmumu iecelšanu ietver revīzijas
komitejas ieteikumu.
Ja administratīvās vai
pārvaldības struktūras priekšlikums atšķiras no
revīzijas komitejas ieteikuma, priekšlikumā pamatoti iemesli tam, ka
nav ievērots revīzijas komitejas ieteikums.
6.           Kredītiestādes vai
apdrošināšanas uzņēmuma gadījumā
administratīvā vai pārvaldības struktūra iesniedz
35. panta 2. punktā minētajai kompetentajai iestādei
savu priekšlikuma projektu. Kompetentajai iestādei, kas minēta
35. panta 2. punktā, ir tiesības noraidīt
ieteikumā ietverto izvēli. Jebkuru šādu noraidījumu
pienācīgi pamato.
Ja kompetentā iestāde neatbild
noteiktajā laika posmā pēc revīzijas komitejas ieteikuma
iesniegšanas, ieteikumu uzskata par pieņemtu.
7.           Jebkādi līguma
noteikumi starp sabiedriskas nozīmes struktūru un trešo personu, kas
ierobežo struktūras akcionāru vai locekļu pilnsapulces
izvēli saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK 37. pantu
uz konkrētām pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu kategorijām vai sarakstiem obligātās
revīzijas veikšanai šajā struktūrā, uzskatāmi par
spēkā neesošiem.
Sabiedriskas nozīmes struktūra
informē 35. pantā minētās kompetentās
iestādes par jebkādiem trešās personas centieniem izveidot
šādus līguma noteikumus vai citādi ietekmēt akcionāru
pilnsapulces lēmumu par pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma izvēli.
8.           Ja uz revidēto
struktūru neattiecas saistības izveidot revīzijas komiteju,
revidētā struktūra izlemj, kura struktūras vienība
veic funkcijas, lai pildītu šajā pantā noteiktās
saistības.
9.           Dalībvalstis var nolemt,
ka konkrētos apstākļos sabiedriskas nozīmes struktūras
ieceļ noteiktu minimālo skaitu pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu, un izveidot nosacījumus attiecībām
starp ieceltajiem revidentiem vai uzņēmumiem.
Ja dalībvalsts izveido šādu
prasību, tā par to informē Komisiju un EVTI.
10.         Lai atvieglotu
revidējamās struktūras uzdevumu noorganizēt izvēles
procedūru pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
iecelšanai, EBI, EAAPI un EVTI izveido pamatnostādnes sabiedriskas nozīmes
struktūrām par kritērijiem, kas jāievēro
3. punktā minētajā izvēles procedūrā
saskaņā ar 16. pantu attiecīgi Regulā (ES)
Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES)
Nr. 1095/2010.
33. pants
Revīzijas saistību ilgums
1.           Sabiedriskas nozīmes
struktūra ieceļ pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu uz sākotnējo saistību veikšanas laiku, kas
nav īsāks par diviem gadiem un ilgāks par pieciem gadiem.
Sabiedriskas nozīmes struktūra var
atjaunot šo saistību veikšanas laiku tikai vienu reizi.
Maksimālais abu saistību periods
kopā nepārsniedz 6 gadus.
Ja 6 gadu nepārtrauktā
saistību periodā ir nozīmēti divi pilnvarotie revidenti vai
revīzijas uzņēmumi, tad katra pilnvarotā revidenta vai
revīzijas uzņēmuma maksimālais saistību ilgums
nedrīkst pārsniegt 9 gadus.
2.           Pēc 1. punktā
minētā saistību maksimālā perioda beigām
pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums vai jebkurš
viņa tīkla biedrs visā Savienībā, attiecīgā gadījumā
neveic obligāto revīziju šajā sabiedriskas nozīmes
struktūrā vismaz četrus gadus.
3.           Atkāpjoties no
1. un 2. punkta, izņēmuma gadījumā sabiedriskas
nozīmes struktūra var lūgt 35. panta 1. punktā
minētajai kompetentajai iestādei piešķirt pagarinājumu, lai
vēlreiz ieceltu attiecīgo pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu papildu saistību veikšanai. Gadījumā, ja ir
nozīmēti divi pilnvarotie revidenti vai revīzijas
uzņēmumi, šis trešais saistību periods nedrīkst
pārsniegt trīs gadus. Gadījumā, ja ir nozīmēts
viens pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums, šis trešais
saistību periods nepārsniedz divus gadus.
4.           Galvenais(-ie) revīzijas
partneris(-i), kas ir atbildīgs(-i) par obligātās revīzijas
veikšanu, beidz savu dalību obligātās revīzijas
veikšanā revidētajā struktūrā, kad ir pagājuši
septiņi gadi no tā iecelšanas dienas. Viņš (viņi) var atkal
piedalīties attiecīgās revidētās struktūras
obligātajā revīzijā, kad ir pagājuši vismaz trīs
gadi.
Pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums izveido atbilstošu pakāpeniskās rotācijas
mehānismu darbiniekiem, kas visilgāk veic obligāto
revīziju, tostarp vismaz personām, kas ir reģistrētas
kā pilnvarotie revidenti. Pakāpeniskās rotācijas
mehānismu veic pa posmiem, ņemot vērā atsevišķu
personu, nevis veselas komandas nostrādāto laiku. Mehānisms ir
proporcionāls pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma darbības mērogam un apjomam.
Pilnvarotajam revidentam vai revīzijas
uzņēmumam jāvar uzrādīt kompetentajai iestādei,
ka šāds mehānisms tiek efektīvi piemērots un izveidots
atbilstoši pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
darbības līmenim un apjomam.
5.           Ja pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu aizstāj ar citu pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu, bijušais pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums jaunajam pilnvarotajam revidentam vai revīzijas
uzņēmumam nodod pārtveres dokumentu. Šajā dokumentā ir
ietverta atbilstošā informācija par revidēto struktūru, kas
var būt vajadzīga, lai saprastu revidētās struktūras
uzņēmējdarbības raksturu un iekšējo organizāciju
un nodrošinātu obligātās revīzijas nepārtrauktību
un salīdzināmību ar iepriekšējos gados veiktajām
revīzijām.
Bijušais pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums jaunajam pilnvarotajam revidentam vai revīzijas
uzņēmumam nodrošina piekļuvi arī 23. pantā
minētajiem iepriekšējo gadu papildu ziņojumiem revīzijas
komitejai un jebkādai informācijai, kas pārsūtīta
kompetentajām iestādēm saskaņā ar 25. un
27. pantu.
Bijušajam pilnvarotajam revidentam vai
revīzijas uzņēmumam jāvar uzrādīt kompetentajai
iestādei, ka šāda informācija ir nodota jaunajam pilnvarotajam
revidentam vai revīzijas uzņēmumam.
6.           EVTI izveido regulatīvo
tehnisko standartu projektus, lai precizētu tehniskās prasības
attiecībā uz 6. punktā minētā pārtveres
dokumenta saturu.
Komisijai ir deleģētas pilnvaras
pieņemt 6. punktā minētos regulatīvos tehniskos
standartus saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 10. pantu.
34. pants
Pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu iecelšana atstādināšana un atkāpšanās
1.           Neskarot Direktīvas 2006/43/EK
38. panta 1. punktu, revidētā struktūra un
pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums informē
kompetento iestādi par pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma atstādināšanu vai atkāpšanos iecelanas
termiņā un sniedz atbilstīgu skaidrojumu par
atstādināšanas vai atkāpšanās iemesliem.
Ja dalībvalsts ir iecēlusi citas
kompetentās iestādes šīs regulas III sadaļas
nolūkā saskaņā ar 35. panta 2. punktu, šī
kompetentā iestāde pārsūta šo informāciju
35. panta 1. punktā minētajai kompetentajai iestādei.
2.           Revīzijas komiteja,
viens vai vairāki akcionāri un 35. panta 1. un
2. punktā minētās kompetentās iestādes var
iesniegt prasību valsts tiesā par pilnvarotā(-o) revidenta(-u)
vai revīzijas uzņēmuma(-u) atstādināšanu, ja tam ir
pienācīgs pamatojums.
Ja piemēro Direktīvas 2007/36/EK
6. panta 2. punktā minēto nosacījumu, to piemēro
arī akcionāriem, kas īsteno šā punkta pirmajā
daļā minētās pilnvaras.
Ja uz revidēto struktūru attiecas
izņēmums neizveidot revīzijas komiteju, revidētā
struktūra izlemj, kura struktūras vienība veic funkcijas, lai
pildītu šā punkta nosacījumus.
IV sadaļa
To revidentu un revīzijas uzņēmumu
darbību uzraudzība, kas veic obligāto revīziju sabiedriskas
nozīmes struktūrās
I NODAĻA
KOMPETENTĀS IESTĀDES
35. pants
Kompetento iestāžu norīkošana
1.           Katra dalībvalsts
norīko kompetento iestādi, kas ir atbildīga par šajā
regulā minēto uzdevumu veikšanu un šīs regulas noteikumu
piemērošanas nodrošināšanu.
Kompetentā iestāde ir viena no šīm
iestādēm:
a)      Direktīvas 2004/109/EK
24. panta 1. punktā minētā kompetentā
iestāde;
b)      Direktīvas 2004/109/EK
24. panta 4. punkta h) apakšpunktā minētā
kompetentā iestāde;
c)      Direktīvas 2006/43/EK
32. pantā minētā kompetentā iestāde.
2.           Atkāpjoties no
1. punkta, dalībvalstis var izlemt visu atbildību, lai
nodrošinātu šīs regulas III sadaļā minēto
noteikumu kopumā vai to daļas piemērošanu, uzticēt
attiecīgi kompetentajām iestādēm, kas minētas:
a)      Direktīvas 2004/109/EK
24. panta 1. punktā;
b)      Direktīvas 2004/109/EK
24. panta 4. punkta h) apakšpunktā;
c)      Direktīvas 2006/48/EK
40. pantā;
d)      Direktīvas 2009/138/EK
30. pantā;
e)      Direktīvas 2007/64/EK
20. pantā;
f)       Direktīvas 2009/110/EK
3. panta 1. punktā;
g)      Direktīvas 2004/39/EK
48. pantā;
h)      Direktīvas 2009/110/EK
97. pantā;
h)      Direktīvas 2011/61/ES
44. pantā.
3.           Ja ir norīkota
vairāk nekā viena kompetentā iestāde atbilstīgi 1. un
2. punktam, skaidri nosaka konkrētu uzdevumu piešķiršanu
šīm iestādēm.
4.           Šā panta 1., 2. un
3. punkts neskar dalībvalsts iespēju noteikt atsevišķus
tiesiskus un administratīvus režīmus Eiropas aizjūras
teritorijām, par kuru ārējām attiecībām ir
atbildīga šī dalībvalsts.
5.           Kompetentajām
iestādēm ir personāls ar atbilstošām spējām un
zināšanām un atbilstoši resursi, lai veiktu šajā regulā
minētos uzdevumus.
6.           Dalībvalstis
informē cita citu, EBI, EAAPI un EVTI saskaņā ar
attiecīgajiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā
(ES) Nr. 1094/2010 un (ES) Nr. 1095/2010 un Komisiju par kompetento
iestāžu iecelšanu šīs regulas mērķiem.
EVTI apkopo šo informāciju un publicē
to.
36. pants
Neatkarības nosacījumi
Kompetentās iestādes un jebkura
iestāde, kurai 35. panta 1. punktā minētā
kompetentā iestāde ir deleģējusi uzdevumus, ir
neatkarīga no pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas
uzņēmumiem.
Persona nevar būt šo iestāžu
vadības loceklis, ja iepriekšējo trīs gadu laikā:
a)           tā ir veikusi
obligātās revīzijas sabiedriskas nozīmes
struktūrās;
b)           tai ir bijušas balsstiesības
revīzijas uzņēmumā;
c)           tā ir bijusi
administratīvās, pārvaldības vai uzraudzības
struktūras loceklis;
d)           tā ir bijusi revīzijas
uzņēmuma darbinieks vai kā citādi bijusi saistīta ar
revīzijas uzņēmumu.
Šo iestāžu finansējums ir
garantēts, un pilnvarotie revidenti vai revīzijas uzņēmumi
to nevar nepamatoti ietekmēt.
37. pants
Dienesta noslēpums
Pienākumu ievērot dienesta
noslēpumu piemēro visām personām, kas strādā vai
ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai jebkurā
iestādē, kurai 35. panta 1. punktā minētā
kompetentā iestāde ir deleģējusi uzdevumus, arī
speciālistiem, ar ko šīs iestādes slēguas līgumus.
Informāciju, uz ko attiecas dienesta noslēpums, nedrīkst izpaust
nevienai citai personai vai iestādei, izņemot gadījumus, kad to
paredz šīs regulas saistības vai attiecīgās
dalībvalsts normatīvie vai administratīvie akti.
38. pants
Kompetento iestāžu pilnvaras
1.           Neskarot 40. un
41. pantu, veicot savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu,
kompetentās iestādes vai jebkuras citas valsts iestādes
dalībvalstī nedrīkst ietekmēt revīzijas ziņojumu
saturu.
2.           Lai veiktu savus uzdevumus
saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm
atbilstīgi valsts tiesību aktiem ir visas uzraudzības un
izmeklēšanas pilnvaras, kas ir nepieciešamas to funkciju izpildei.
Tās savas pilnvaras īsteno kādā no še turpmāk
minētajiem veidiem:
a)      tieši;
b)      sadarbībā ar citām
iestādēm;
c)      uz savu atbildību,
deleģējot uzdevumus struktūrām, kam tie ir
deleģēti saskaņā ar 35. panta 1. punktu;
d)      vēršoties kompetentajās tiesu
iestādēs.
3.           Lai veiktu savus uzdevumus
saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm
atbilstīgi valstu tiesību aktiem, veicot uzraudzību, ir
turpmāk minētās pilnvaras:
a)      piekļūt jebkuram dokumentam
jebkādā formā, kas attiecas uz to uzdevumu veikšanu, un
saņemt šā dokumenta kopiju vai nokopēt to;
b)      pieprasīt informāciju no
jebkuras personas un, ja nepieciešams, uzaicināt uz tikšanos un
iztaujāt personu, lai iegūtu informāciju;
c)      veikt inspekcijas uz vietas, par to
paziņojot vai nepaziņojot;
d)      pieprasīt pilnvaroto revidentu un
revīzijas uzņēmumu reģistrētās telefonsarunas vai
elektronisko saziņu;
e)      nodot lietas
kriminātiesvedībai;
f)       likt speciālistiem veikt
pārbaudes vai izmeklēšanu;
g)      piemērot 61. pantā
minētos administratīvos pasākumus un sankcijas.
Kompetentās iestādes var īstenot
šā punkta pirmajā daļā minētās pilnvaras tikai
attiecībā uz pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas
uzņēmumiem, kas veic obligāto revīziju sabiedriskas
nozīmes struktūrās, personām, kas iesaistītas to
pilnvaroto revidentu un revīzijas uzņēmumu darbībās,
kuras veic obligātās revīzijas sabiedriskas nozīmes
struktūrās, revidētajām struktūrām, to
saistītajiem uzņēmumiem un saistītajām trešajām
personām, trešajām personām, kurām pilnvarotie revidenti un
revīzijas uzņēmumi, kas veic obligāto revīziju
sabiedriskas nozīmes struktūrās, ir deleģējuši
konkrētas funkcijas vai darbības, un personām, kas ir
citādi saistītas ar pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas
uzņēmumiem, kas veic obligāto revīziju sabiedriskas
nozīmes struktūrās.
3.
Lai pieprasītu 3. punkta
d) apakšpunktā minētās reģistrētās
telefonsarunas vai elektronisko saziņu, vajadzīgs tiesu iestādes
apstiprinājums.
5.           Ja
kooperatīvam Direktīvas 2006/43/EK 2. panta 14. punkta
nozīmē vai līdzīgai struktūrai, kas minēta
Direktīvas 86/635/EEK 45. pantā, ir nepieciešams vai
atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem būt par
locekli bezpeļņas revīzijas struktūrā, kompetentā
iestāde, kas minēta 35. panta 1. punktā, var nolemt,
ka daži noteikumi, kas izklāstīti šajā regulā, neattiecas
uz šādas struktūras obligāto revīziju ar noteikumu, ka pilnvarotais
revidents, kas veic obligāto revīziju, un personas, kuras var
būt spējīgas ietekmēt obligāto revīziju,
ievēro neatkarības principus, kas izklāstīti šīs
regulas I nodaļā. Lai izlemtu par šādām ārkārtas
situācijām, kad netiek piemēroti daži šīs regulas noteikumi,
kompetentā iestāde, kas minēta 35.panta 1. punktā, attiecīgā
gadījumā apspriežas ar kooperatīva vai līdzīgās
struktūras uzraudzības iestādi.
              Kompetentā iestāde,
kas minēta 35. panta 1. punktā, informē EVTI par
šādu izņēmuma situāciju, kad netiek piemēroti daži
šīs regulas noteikumi. Tā paziņo EVTI to šīs regulas
noteikumu sarakstu, kuri nav piemēroti 5. punktā minēto
struktūru obligātajā revīzijā, un iemeslus, kas
attaisno šādu nepiemērošanu.
6.           To personas datu
apstrādi, kas apstrādāti, īstenojot uzraudzības un
izmeklēšanas pilnvaras saskaņā ar šo pantu, veic
saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK.
39. pants
Sadarbība ar citām
kompetentajām iestādēm valsts līmenī
Kompetentā iestāde, kas
norīkota saskaņā ar 35. panta 1. punktu, un
vajadzības gadījumā jebkura iestāde, kurai šī
kompetentā iestāde ir deleģējusi uzdevumus, valsts
līmenī sadarbojas ar:
a)           kompetentajām
iestādēm, kas ir atbildīgas par pilnvaroto revidentu un
revīzijas uzņēmumu apstiprināšanu un reģistrēšanu
saskaņā ar Direktīvu 2006/43/EK;
b)           35. panta 2. punktā
minētajām iestādēm, neatkarīgi no tā, vai
tās ir šīs regulas mērķiem norīkotās
kompetentās iestādes;
c)           finanšu ziņu vākšanas
vienībām un Direktīvas 2005/60/EK 21. un
37. pantā minētajām iestādēm.
II NODAĻA
KVALITĀTES NODRO?NĀŠANA,
IZMEKLĒŠANA, TIRGUS UZRAUDZĪBA, ĀRKĀRTAS PASĀKUMU
PLĀNOŠANA UN KOMPETENTO IESTĀŽU VEIKTO UZDEVUMU
PĀRREDZAMĪBA
40. pants
Kvalitātes nodrošināšana
1.           Šā panta
vajadzībām:
a)      inspekcijas ir pilnvaroto revidentu un revīzijas uzņēmumu
kvalitātes nodrošināšanas pārbaudes, ko veic inspektors un kas
nav izmeklēšana 41. panta nozīmē;
b)      inspektors ir pārbaudītājs, kas atbilst šā panta
3. punkta otrās daļas a) apakšpunktā
minētajām prasībām un ir kompetentās iestādes
darbinieks;
c)      eksperts ir fiziska persona,
kurai ir specifiskas zināšanas par finanšu tirgiem, finanšu
pārskatiem, revīziju vai citām jomām saistībā ar
inspekcijām un kura izprot praktizējošu pilnvaroto revidentu
pienākumus.
2.           Kompetentās
iestādes, kas minētas 35. panta 1. punktā, izveido
efektīvu revīzijas kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
Kompetentā iestāde veic pilnvaroto
revidentu un revīzijas uzņēmumu, kas veic obligātās
revīzijas sabiedriskas nozīmes struktūrās, kvalitātes
nodrošināšanas pārbaudes vismaz reizi trijos gados.
3.           Kompetentā iestāde
ir atbildīga par kvalitātes nodrošināšanas sistēmu un
organizē to tā, lai tā būtu neatkarīga no
pārbaudītajiem pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas
uzņēmumiem.
Kompetentajai iestādei ir šādi
pienākumi, kurus tā nevar deleģēt nevienai asociācijai
vai iestādei, kas ir saistīta ar grāmatveža vai revidenta
profesiju:
a)      inspekcijas metodoloģiju, tostarp
inspekcijas un tās ieteikumu ievērošanas rokasgrāmatu,
ziņošanas metodoloģiju un periodisko inspekcijas plānu,
apstiprināšana un grozīšana;
b)      inspekcijas ziņojumu un tās
ieteikumu ievērošanas ziņojumu apstiprināšana un grozīšana;
c)      inspektoru apstiprināšana un
iecelšana katrai inspekcijai.
Kompetentā iestāde piešķir atbilstošus
resursus kvalitātes nodrošināšanas sistēmai.
4.           Kompetentā iestāde
nodrošina, ka ir izveidota atbilstoša politika un procedūras par
personāla, tostarp inspektoru, neatkarību un objektivitāti un
inspekcijas sistēmas pārvaldību.
Kompetentā iestāde, ieceļot
inspektorus, atbilst šādiem kritērijiem:
a)      inspektoriem ir atbilstoša
profesionālā izglītība un attiecīga pieredze
obligāto revīziju veikšanā un finanšu pārskatu
sagatavošanā kopā ar īpašu apmācību par
kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm;
b)      inspektors nedrīkst būt
praktizējošs pilnvarotais revidents vai persona, kas pieņemta
darbā vai kā citādi saistīta ar pilnvaroto revidentu vai
revīzijas uzņēmumu;
c)      persona nedrīkst būt
inspektors, kas pārbauda pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu, līdz nav pagājuši divi gadi, kopš šī persona
vairs nav minētā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
partneris vai darbinieks, vai kā citādi ar tiem saistīts;
d)      inspektoriem jāapstiprina
deklarācijā, ka starp viņiem un pārbaudāmo pilnvaroto
revidentu un revīzijas uzņēmumu nav interešu konflikta.
Kompetentā iestāde var slēgt
līgumus ar speciālistiem konkrētu inspekciju veikšanai, ja
iestādē ir nepietiekams inspektoru skaits. Kompetentā
iestāde var arī konsultēties ar speciālistiem, ja tas ir
būtiski nepieciešams pienācīgai inspekcijas veikšanai.
Tādā gadījumā kompetentajām iestādēm un
speciālistiem jāatbilst šā punkta prasībām.
Speciālisti ir neatkarīgi no profesionālām
asociācijām un iestādēm.
5.           Inspekciju darbības
jomā ietilpst:
a)      koncepcijas novērtējums par
revīzijas uzņēmuma vai pilnvarotā revidenta
iekšējās kvalitātes kontroles sistēmu;
b)      adekvāta procedūru
atbilstības pārbaude un sabiedriskas nozīmes struktūru
revīzijas dokumentu pārbaude, lai pārliecinātos par
iekšējās kvalitātes kontroles sistēmas efektivitāti;
c)      ņemot vērā šā punkta
a) un b) apakšpunktā minētos inspekciju konstatējumus,
tā jaunākā atklātības ziņojuma satura
novērtējums, kuru publicē pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums saskaņā ar 27. pantu.
Jāpārbauda vismaz šādas
pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
iekšējās kontroles politikas un procedūras:
a)      pilnvarotā revidenta vai
revīzijas uzņēmuma atbilstība piemērojamajiem
revīzijas un kvalitātes kontroles standartiem, ētikas un
neatkarības prasībām, ieskaitot prasības, kas attiecas uz
Direktīvas 2006/43/EK IV nodaļu un šīs regulas
5.–10. pantu, kā arī atbilstīgiem attiecīgās
dalībvalsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem;
b)      izmantoto resursu kvantitāte un
kvalitāte, tostarp atbilstība tālākizglītības
prasībām, kā noteikts Direktīvas 2006/43/EK
13. pantā;
c)      atbilstība 9. pantā
minētajām prasībām par iekasētajām revīzijas
maksām.
Lai veiktu atbilstības pārbaudi,
jāatlasa vismaz būtiska revīzijas dokumentu daļa,
pamatojoties uz riska analīzi par obligātās revīzijas
nepareizu veikšanu.
Kompetentās iestādes periodiski
pārbauda arī pilnvaroto revidentu un revīzijas
uzņēmumu, veicot obligāto revīziju, izmantotās
metodoloģijas.
Inspekcijas ir atbilstošas un proporcionālas
pārbaudāmā revīzijas uzņēmuma vai pilnvarotā
revidenta darbību apjomam un sarežģītībai.
6.           Inspekciju konstatējumi
un secinājumi, kas ir ieteikumu pamatā, tostarp rezultāti un
secinājumi par atklātības ziņojumu, jādara zināmi
un jāapspriež ar pārbaudīto pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu, pirms inspekcijas ziņojums ir pabeigts.
Pārbaudītais pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums ņem vērā inspekciju ieteikumus
saprātīgā laika posmā, ko nosaka kompetentā
iestāde. Šis periods nepārsniedz 12 mēnešus attiecībā
uz ieteikumiem par revīzijas uzņēmuma iekšējās kvalitātes
kontroles sistēmu.
7.           Par inspekciju sagatavo
ziņojumu, kurā iekļauti galvenie secinājumi par veikto
kvalitātes nodrošināšanas pārbaudi.
41. pants
Izmeklēšana
Kompetentās iestādes, kas
minētas 35. panta 1. punktā, izveido efektīvas
izmeklēšanas sistēmas, lai atklātu, izlabotu un novērstu
obligātās revīzijas nepareizu veikšanu sabiedriskas nozīmes
struktūrās.
Ja kompetentā iestāde slēdz
līgumu ar speciālistiem par konkrētu uzdevumu veikšanu,
iestāde nodrošina, ka starp šiem speciālistiem un pilnvaroto
revidentu vai revīzijas uzņēmumu nav pašreizēju interešu
konfliktu.
42. pants
Tirgus uzraudzība
1.           Kompetentās
iestādes, kas minētas 35. panta 1. punktā,
regulāri uzrauga attīstību obligāto revīziju
pakalpojumu sabiedriskas nozīmes struktūrās tirgū.
Kompetentās iestādes novērtē:
a)      augstas koncentrācijas riskus,
tostarp revīzijas uzņēmumu, kuriem pieder būtiska tirgus
daļa, demisiju, obligāto revīzijas pakalpojumu sniegšanas
pārtraukumu konkrētā nozarē vai visās nozarēs,
pastāvīga riska uzkrāšanos tirgū un ietekmi uz kopējo
finanšu nozares stabilitāti;
b)      vajadzību izveidot pasākumus,
lai mazinātu šos riskus.
2.           Līdz X X 20XX [2
gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā] un
pēc tam vismaz reizi divos gados katra kompetentā iestāde
sagatavo ziņojumu par šo jautājumu un iesniedz to EVTI, EBI un EAAPI.
EVTI, EBI un EAAPI izmanto os ziņojumus, lai
sagatavotu kopīgu ziņojumu par situāciju Savienības
līmenī. Ziņojumu iesniedz Komisijai, Eiropas Centrālajai
bankai un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai.
43. pants
Ārkārtas pasākumu
plānošana
1.           Neskarot 52. pantu,
saskaņā ar 35. panta 1. punktu norīkotās
kompetentās iestādes nosaka prasību vismaz sešiem
lielākajiem revīzijas uzņēmumiem, kas veic
obligātās revīzijas lielajās sabiedriskas nozīmes
struktūrās, katrā dalībvalstī izveidot
ārkārtas pasākumu plānus, lai novērstu iespējamus
draudus attiecīgā uzņēmuma darbību
nepārtrauktībai.
Kompetentā iestāde publicē šā
punkta pirmajā daļā minēto uzņēmumu sarakstu un
katru gadu to atjaunina. Kompetentā iestāde izmanto pilnvaroto
revidentu un revīzijas uzņēmumu sniegto informāciju
saskaņā ar 28. pantu, lai noteiktu, kuri ir seši lielākie
revīzijas uzņēmumi.
2.           Ārkārtas
pasākumu plānos norādīti pasākumi, lai novērstu
pārkāpumus obligātās revīzijas pakalpojumu
sniegšanā sabiedriskas nozīmes struktūrām un kaitīgu
ietekmi uz citiem revīzijas uzņēmumiem, neatkarīgi no
tā, vai tie ir tā paša uzņēmumu tīkla daļa, kas
rodas no atbildības vai reputācijas riska, un novērstu
tālāku šā riska strukturālo uzkrāšanos tirgū.
Ārkārtas pasākumu plānos
norāda:
a)      katra partnera atbildības
līmeni revīzijas uzņēmumā;
b)      pakāpi, kādā tiesiskā
atbildība var izplatīties citos revīzijas uzņēmumos,
kas ir tā paša uzņēmumu tīkla daļa, valsts,
Savienības un starptautiskā līmenī.
3.           Neskarot piemērojamos
valsts tiesību aktus attiecībā uz maksātnespēju,
kompetentās iestādes var īpaši pieprasīt, lai
ārkārtas pasākumu plānos būtu norādīti
pasākumi, lai sagatavotu attiecīgā uzņēmuma
sistemātisku darbības pārtraukšanu.
4.           Attiecīgie
revīzijas uzņēmumi iesniedz savus ārkārtas
pasākumu plānus kompetentajām iestādēm to
noteiktajā laika posmā. Ārkārtas pasākumu plānus
atbilstoši atjaunina.
Kompetentās iestādes oficiāli
neapstiprina ārkārtas pasākumu plānus. Tās tomēr
var sniegt atzinumu par ārkārtas pasākumu plāniem vai
ārkārtas pasākumu plānu projektiem, ja revīzijas
uzņēmumi to iepriekš pieprasa.
44. pants
Kompetento iestāžu
pārredzamība
Kompetentās iestādes ir
pārredzamas un publicē vismaz:
a)           ikgadējos darbības
ziņojumus attiecībā uz uzdevumiem saistībā ar šo regulu;
b)           ikgadējos darba plānus
attiecībā uz uzdevumiem saistībā ar šo regulu;
c)           ikgadēju ziņojumu par
kvalitātes nodrošināšanas sistēmas vispārējiem
rezultātiem. Ziņojumā jāiekļauj informācija par
izdotajiem ieteikumiem, turpmākiem pasākumiem saistībā ar ieteikumiem,
veiktajiem uzraudzības pasākumiem un noteiktajām sankcijām.
Tāpat jāiekļauj kvantitatīva informācija un cita
informācija par galvenajiem rādītājiem saistībā
ar finanšu resursiem un personālu, kvalitātes nodrošināšanas
sistēmas efektivitāti un lietderību;
d)           inspekciju konstatējumi un
secinājumi, kas minēti 40. panta 6. punktā.
III NODAĻA
SADARBĪBA STARP KOMPETENTAJĀM
IESTĀDĒM UN ATTIECĪBAS AR EIROPAS UZRAUDZĪBAS
IESTĀDĒM
45. pants
Pienākums sadarboties
Dalībvalstu kompetentās
iestādes savstarpēji sadarbojas, kad tas ir nepieciešams Šīs
regulas mērķiem, tostarp gadījumos, kad izmeklēšanā
esošā darbība nav neviena tāda normatīva vai
regulatīva noteikuma pārkāpums, kas ir spēkā
attiecīgajā dalībvalstī.
46. pants
EVTI
1.           Sadarbība starp
kompetentajām iestādēm notiek EVTI ietvaros.
EVTI ajā nolūkā izveido
pastāvīgu iekšējo komiteju saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 41. pantu. Šīs iekšējās komitejas
sastāvā ir vismaz šīs regulas 35. panta 1. punktā
minētās kompetentās iestādes. Kompetentās
iestādes, kas minētas Direktīvas 2006/43/EK
32. pantā, tiek uzaicinātas piedalīties šīs
iekšējās komitejas sanāksmēs, kas attiecas uz
jautājumiem, kas saistīti ar pilnvaroto revidentu un revīzijas
uzņēmumu apstiprināšanu un reģistrēšanu, un
attiecībām ar trešām valstīm, ciktāl tās skar
obligāto revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrās.
EVTI sadarbojas ar EBI un EAAPI apvienotās
Eiropas Uzraudzības iestāžu apvienotajā komitejā, kas
izveidota ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 54. pantu.
EVTI atbilstoši pārņem visus esošos un
pastāvīgos uzdevumus no Eiropas Revidentu grupas
pārraudzības struktūras (EGAOB), kas izveidota ar
Lēmumu 2005/909/EK.
2.           EVTI konsultē
kompetentās iestādes gadījumos, kas paredzēti šajā
regulā. Kompetentās iestādes apsver šīs konsultācijas,
pirms pieņem jebkādus galīgos lēmumus saskaņā ar
šo regulu.
3.           Lai atvieglotu šajā
regulā noteikto uzdevumu izpildi, EVTI izveido attiecīgās
pamatnostādnes saskaņā Regulas (ES) Nr. 1095/2010
16. pantu par:
a)      kopējiem standartiem
attiecībā uz 22. pantā minētā ziņojuma
saturu un pasniegšanas veidu;
b)      kopējiem standartiem
attiecībā uz 23. pantā minētā ziņojuma
saturu un pasniegšanas veidu;
c)      kopējiem standartiem
attiecībā uz 24. pantā minēto revīzijas komitejas
pārraudzības darbību;
d)      kopējiem standartiem un labāko
praksi attiecībā uz 27. punktā minētā
ziņojuma, tostarp 28. pantā minētā paziņojuma,
saturu un pasniegšanas veidu;
e)      kopējiem standartiem un labāko
praksi attiecībā uz 33. pantā minēto
pakāpeniskās rotācijas mehānismu;
f)       kopējiem standartiem un labāko
praksi attiecībā uz 34. pantā minēto revidentu
atstādināšanu, īpaši par tās pienācīgu
pamatojumu;
g)      īstenošanas praksi un
pasākumiem, ko kompetentās iestādes veiks saskaņā ar
šo regulu;
h)      kopējiem standartiem un labāko
praksi attiecībā uz 40. pantā minēto kvalitātes
nodrošināšanas pārbaužu veikšanu, īpaši ņemot
vērā:
i)        dažādu pilnvaroto revidentu un
revīzijas uzņēmumu, un politikas darbības mērogu un
apjomu;
ii)       to kvalitātes standartu, politikas
un procedūru kopīgās iezīmes, kurus ievēro pilnvaroto
revidentu un revīzijas uzņēmumu tīklu locekļi;
i)       kopējiem standartiem un labāko
praksi attiecībā uz 41. pantā minēto izmeklēšanu
veikšanu;
j)       procedūrām attiecībā
uz 48. pantā minēto informācijas apmaiņu;
k)      procedūrām un kārtību
sadarbībai attiecībā uz 49. pantā minētajām
kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm;
l)       procedūrām un
kārtību attiecībā uz 51. pantā minēto
kopīgo izmeklēšanu un inspekcijām;
m)     operatīvo darbību
attiecībā uz 53. pantā minētajām
kolēģijām, tostarp kārtību, lai noteiktu
kolēģiju sastāvu, koordinatoru izvēli, rakstiskiem
kolēģiju darbības noteikumiem un koordinācijas noteikumiem
starp kolēģijām.
Pirms šā punkta pirmajā daļā
minēto pamatnostādņu pieņemšanas EVTI apspriežas ar EBI un
EAAPI.
4.           Līdz X X 20XX [četrus
gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā] un
pēc tam vismaz reizi divos gados EVTI sagatavo ziņojumu par šīs
regulas piemērošanu.
EVTI apspriežas ar EBI un EAAPI pirms šā
ziņojuma publicēšanas.
EVTI ziņojumā, kas jāsagatavo
līdz X X 20XX [divus gadus pēc šīs regulas stāšanās
spēkā] EVTI veic revīzijas tirgus struktūras novērtējumu.

Šā
ziņojuma vajadzībām EVTI pārbauda dalībvalstu
pilnvaroto revidentu
civiltiesiskās
atbildības sistēmu ietekmi uz revīzijas tirgus struktūru.
Ziņojumā, kas EVTI jāsagatavo
līdz X X 20XX [četrus gadus pēc šīs regulas
stāšanās spēkā], izskata, vai 35. panta
1. punktā minētās kompetentās iestādes ir
pietiekami pilnvarotas un tām ir atbilstoši resursi savu uzdevumu
veikšanai.
EVTI ziņojumā, kas EVTI jāsagatavo
līdz X X 20XX [sešus gadus pēc pārejas perioda beigām],
izskata šādus jautājumus:
a)      izmaiņas revīzijas tirgus
struktūrā;
b)      izmaiņas pārrobežu
darbības jomā, tostarp to izmaiņu rezultātā, kas ar
Direktīvu xxxx/xx/ES ieviestas Direktīvas 2006/43/EK
II nodaļā;
c)      starpperioda novērtējumu par
revīzijas kvalitātes uzlabošanos un šīs regulas ietekmi uz
maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas ir sabiedriskas nozīmes
struktūras.
Ziņojumā, kas jāsagatavo līdz
X X 20XX [divpadsmit gadus pēc šīs regulas stāšanās
spēkā], EVTI veic šīs regulas ietekmes
novērtējumu.
5.           Līdz X X 20XX [trīs
gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā]
Komisija, pamatojoties uz EVTI ziņojumu un citām atbilstigām
liecībām, izstrādās ziņojumu par tādu valstu
noteikumu par civiltiesisko atbildību ietekmi uz revīzijas tirgu,
kuri attiecas uz pilnvarotajiem revidentiem. Komisija veiks pasākumus,
kurus tā uzskatīs par lietderīgiem šo secinājumu
kontekstā.
47. pants
Mītnes dalībvalsts princips
1.           Dalībvalstis ievēro
mītnes valsts reglamentācijas principus un tās dalībvalsts
pārraudzības principus, kurā pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums ir apstiprināts un kurā ir
revidējamās struktūras juridiskā adrese.
2.           Attiecībā uz
konsolidēto finanšu pārskatu obligāto revīziju
dalībvalsts, kas prasa veikt konsolidēto pārskatu obligāto
revīziju, nedrīkst pilnvarotajam revidentam vai revīzijas
uzņēmumam, kas veic obligāto revīziju citā
dalībvalstī reģistrētā meitasuzņēmumā,
noteikt papildu prasības obligātās revīzijas veikšanai
attiecībā uz reģistrāciju, kvalitātes
nodrošināšanas pārbaudi, revīzijas standartiem,
profesionālo ētiku un neatkarību.
3.           Attiecībā uz
uzņēmumu, kura vērtspapīrus tirgo regulētā
tirgū dalībvalstī, kas nav dalībvalsts, kurā ir
šā uzņēmuma juridiskā adrese, dalībvalsts, kurā
vērtspapīrus tirgo, nedrīkst pilnvarotajam revidentam vai
revīzijas uzņēmumam, kas veic attiecīgā
uzņēmuma gada pārskatu vai konsolidēto finanšu
pārskatu revīziju, noteikt papildu prasības obligātās
revīzijas veikšanai attiecībā uz reģistrāciju,
kvalitātes nodrošināšanas pārbaudi, revīzijas standartiem,
profesionālo ētiku un neatkarību.
48. pants
Informācijas apmaiņa
1.           Kompetentās
iestādes, kas minētas 35. pantā, bez liekas
kavēšanās nosūta cita citai un attiecīgajām Eiropas
Uzraudzības iestādēm informāciju, kas nepieciešama to
uzdevumu veikšanai saskaņā ar šo regulu.
2.           Saņemot
pieprasījumu par informāciju no citas kompetentās iestādes
vai Eiropas Uzraudzības iestādes, pieprasījuma
saņēmēja kompetentā iestāde bez liekas
kavēšanās veic vajadzīgos pasākumus, lai apkopotu
pieprasīto informāciju. Ja pieprasījuma saņēmēja kompetentā
iestāde nevar bez liekas kavēšanās sniegt pieprasīto
informāciju, tā informē pieprasījuma iesniedzēju
kompetento iestādi par iemesliem.
3.           Kompetentās
iestādes var noraidīt informāciju pieprasījumu jebkuros no
šādiem apstākļiem:
a)      informācijas nodošana varētu
nelabvēlīgi ietekmēt pieprasījuma saņēmējas
dalībvalsts suverenitāti, drošību vai sabiedrisko
kārtību vai būt pretrunā ar valsts drošības
noteikumiem;
b)      pieprasījuma
saņēmējas dalībvalsts iestādē jau sākta
tiesvedība par tām pašām darbībām attiecībā
uz tiem pašiem pilnvarotajiem revidentiem vai revīzijas
uzņēmumiem;
c)      pieprasījuma
saņēmējas dalībvalsts iestādes par tām pašām
darbībām jau ir pasludinājušas galīgo spriedumu
attiecībā uz tiem pašiem pilnvarotajiem revidentiem vai
revīzijas uzņēmumiem;
Neskarot pienākumus, kas tām ir saistoši
saskaņā ar tiesvedību, kompetentās iestādes vai
Eiropas Uzraudzības iestādes, kas saņem informāciju
saskaņā ar 1. punktu, to var izmantot tikai tam, lai veiktu
savus uzdevumus šīs regulas darbības jomā un tos uzdevumus, kas
attiecas uz tādām administratīvām vai tiesvedības
procedūrām, kuras ir īpaši saistītas ar minēto
uzdevumu izpildi.
4.           Kompetentās
iestādes var nosūtīt kompetentajām iestādēm, kas
ir atbildīgas par sabiedriskas nozīmes struktūru uzraudzību,
centrālajām bankām, Eiropas Centrālo banku sistēmai un
Eiropas Centrālajai bankai kā monetārām iestādēm
un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai konfidenciālu
informāciju, kas paredzēta to uzdevumu izpildei. Šīm
iestādēm vai struktūrām neliedz paziņot kompetentām
iestādēm informāciju, kas tām var būt nepiecieama, lai
veiktu savus uzdevumus saskaņā ar šo regulu.
49. pants
Sadarbība attiecībā uz
kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm
1.           Kompetentās
iestādes veic pasākumus, lai nodrošinātu efektīvu
sadarbību Savienības līmenī attiecībā uz
kvalitātes nodrošināšanas pārbaudēm.
2.           Vienas dalībvalsts
kompetentā iestāde var lūgt palīdzību citas
dalībvalsts kompetentajai iestādei attiecībā uz to
pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu kvalitātes
nodrošināšanas pārbaudēm, kas ir uzņēmumu tīkla
daļa, kurš veic nozīmīgas darbības otrā
dalībvalstī.
Kompetentā iestāde, kas lūdz
šādu palīdzību, informē par to EVTI. Pārrobežu
pārbaudes vai inspekcijas gadījumā kompetentās
iestādes var lūgt EVTI uzņemties izmeklēšanas vai inspekcijas
koordinēšanu.
3.           Ja kompetentā
iestāde saņem lūgumu no citas dalībvalsts kompetentās
iestādes piedalīties to pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu kvalitātes nodrošināšanas pārbaudē, kas
ir daļa no uzņēmumu tīkla, kurš veic nozīmīgas
darbības tās dalībvalsts teritorijā, tā ļauj
pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij piedalīties
attiecīgajā kvalitātes nodrošināšanas pārbaudē.
Pieprasījuma iesniedzējai kompetentajai
iestādei nav tiesību uz piekļuvi informācijai, kas
varētu nelabvēlīgi ietekmēt pieprasījuma
saņēmējas dalībvalsts suverenitāti, drošību vai
sabiedrisko kārtību vai būt pretrunā ar valsts
drošības noteikumiem.
50. pants
Eiropas kvalitātes sertifikāts
1.           EVTI izveido Eiropas
kvalitātes sertifikātu pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas
uzņēmumiem, kas veic obligāto revīziju sabiedriskas
nozīmes struktūrās.
Eiropas kvalitātes sertifikāts atbilst
šādiem nosacījumiem:
a)      Eiropas kvalitātes sertifikātu
izdod EVTI, un tas ir derīgs visā Savienībā;
b)      Savienības revidenti un
revīzijas uzņēmumi, kas atbilst attiecīgām
prasībām, var iesniegt pieprasījumu saņemt Eiropas
kvalitātes sertifikātu;
c)      EVTI publicē prasības, kas
nepieciešamas Eiropas kvalitātes sertifikāta saņemšanai.
Šīs prasības ir balstītas uz revīzijas kvalitāti un
Direktīvas 2006/43/EK 30. pantā un šīs regulas
40. pantā minēto kvalitātes nodrošināšanas
sistēmu pieredzi;
d)      EVTI piemēro maksas pilnvarotajiem
revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, kas iesnieguši pieteikumu
saņemt Eiropas kvalitātes sertifikātu, saskaņā ar
šā panta 4. punktā minētajiem deleģētajiem
aktiem. Šīs maksas pilnībā nosedz EVTI izdevumus
attiecībā uz sertifikātu izsniegšanu un jebkādu izdevumu
atmaksāšanu, kas kompetentajām iestādēm var būt
radušies, veicot darbu saskaņā ar šo pantu;
e)      EVTI norāda iemeslus sertifikāta
izsniegšanai vai pieteikuma noraidīšanai;
f)       pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums vienmēr atbilst nosacījumiem,
saskaņā ar kuriem, tam ir iepriekš piešķirts sertifikāts;
g)      EVTI ir tiesības pārskatīt
jebkuru pilnvarotajam revidentam vai revīzijas uzņēmumam
piešķirtu sertifikātu pēc kompetentās iestādes
pieprasījuma vai savas iniciatīvas. Tiek ņemti vērā
kvalitātes nodrošināšanas pārbaužu rezultāti;
h)      EVTI ir tiesības anulēt Eiropas
kvalitātes sertifikātu, ja pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums vairs neatbilst nosacījumiem, kuriem tas atbilda
tā saņemšanas brīdī;
i)       EVTI kārto to pilnvaroto revidentu
un revīzijas uzņēmumu uzskaiti, kuriem ir izsniegts
sertifikāts;
j)       Eiropas kvalitātes sertifikātu
var izvēlēties brīvprātīgi, un tas nav nosacījums
pilnvarotajiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem, lai veiktu
obligāto revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrās, ko
apstiprina citās dalībvalstīs saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK
14. pantu vai, ko atzīst citās dalībvalstīs
saskaņā ar tās pašas direktīvas 3. panta
a) apakpunktu.
2.           EVTI izstrādā
regulatīvo tehniskos standartu projektus, lai precizētu
procedūru Eiropas kvalitātes sertifikāta iegūšanai tiem
pilnvarotajiem revidentiem un revīzijas uzņēmumiem, kas veic
obligāto revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrās. Šie tehniskie standarti atbilst šādiem
principiem:
a)      pieteikumus iesniedz EVTI tās
dalībvalsts apstiprinātajā valodā, kurā pilnvarotais
revidents vai revīzijas uzņēmums ir apstiprināts, vai
valodā, kas pieņemta starptautisko finanšu jomā.
Ja reģistrācijas pieteikumu uz Eiropas
kvalitātes sertifikātu iesniedz revīzijas uzņēmumu
grupa, grupas locekļi var pilnvarot vienu no grupas locekļiem grupas
vārdā iesniegt visus pieteikumus;
b)      EVTI nosūta pieteikuma kopiju
tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, uz kurām
attiecas pieteikums;
c)      to dalībvalstu kompetentās
iestādes, uz kurām attiecas reģistrācijas pieteikums,
kopīgi izskata pieteikumu uz sertifikātu 53. pantā
minētajā kompetento iestāžu kolēģijā. Izskatot
pieteikumu, ņem vērā, vai pieteikums ir pilnīgs un vai tas
atbilst sertifikāta izsniegšanas nosacījumiem. Šā pieteikuma
izskatīšanā izmanto informāciju, kas iegūta šā
pieteikuma iesniedzēja kvalitātes nodrošināšanas
pārbaudēs;
d)      to dalībvalstu kompetentās
iestādes, uz kurām attiecas pieteikums, sniedz EVTI
konsultāciju, vai pieteikuma iesniedzējs ir tiesīgs saņemt
sertifikātu;
e)      EVTI pieņem lēmumu par
pieteikumu;
f)       EVTI izveido sīki
izstrādātu procedūru un nosaka laika ierobežojumus;
Šā punkta ii) apakšpunkta
nolūkā dalībvalstis ir vismaz:
–
ja pieteikuma iesniedzējs ir pilnvarotais
revidents, dalībvalsts(-is), kurā(-ās) pilnvarotais revidents ir
apstiprināts saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK
3. panta a) apakšpunktu, un, ja nepieciešams, dalībvalsts(-is),
kurā(-ās) pilnvarotais revidents ir apstiprināts
saskaņā ar tās pašas direktīvas 14. pantu, un/vai
dalībvalsts(-is), kurā(-ās) pilnvarotais revidents veic
pārejas perioda darbību saskaņā ar Direktīvas 2006/43/EK
14. pantu;
–
ja pieteikuma iesniedzējs ir revīzijas
uzņēmums, dalībvalsts(-is), kurā(-ās) revīzijas
uzņēmums ir apstiprināts saskaņā ar
Direktīvas 2006/43/EK 3. punktu, un, ja nepieciešams,
dalībvalsts(-is), kurā(-ās) revīzijas uzņēmums ir
apstiprināts saskaņā ar tās pašas direktīvas
3. panta a) apakšpunktu, un/vai dalībvalsts(-is),
kurā(-ās) revīzijas uzņēmumam ir kontrolēti
uzņēmumi, saistīti uzņēmumi vai
mātesuzņēmums.
3.           EVTI iesniedz
2. punktā minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu
Komisijai līdz [3 gadus pēc šīs regulas stāšanās
spēkā].
Komisijai ir deleģētas pilnvaras
pieņemt 2. punktā minētos regulatīvos tehniskos
standartus saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 10. pantu.
4.           Saskaņā ar
68. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
attiecībā uz 1. punkta d) apakšpunktā
minētās maksas noteikšanu.
Deleģētajos aktos īpaši ir noteikts
maksu veids un tas, par ko šīs maksas piemēro, maksu apjoms, veids,
kā tās jāsamaksā, un veids, kā EVTI atlīdzina
izdevumus kompetentajām iestādēm par jebkādiem izdevumiem,
kas var būt saistīti ar darbu, kurš veikts saskaņā ar šo
pantu.
No pilnvarotā revidenta vai revīzijas
uzņēmuma iekasētās maksas nosedz administratīvos
izdevumus.
51. pants
Sadarbība attiecībā uz
izmeklēšanu vai inspekcijām uz vietas
1.           Ja kompetentā
iestāde secina, ka citas valsts teritorijā tiek vai ir veiktas
darbības, kas ir pretrunā ar šo regulu, tā par šo
secinājumu pēc iespējas konkrēti informē
attiecīgās otras dalībvalsts kompetento iestādi. Šī
otras valsts kompetentā iestāde veic attiecīgus pasākumus.
Tā paziņo informāciju sniegušajai kompetentajai iestādei šo
pasākumu iznākumu un, cik vien iespējams, informē to par
būtiskiem faktiem izmeklēšanas gaitā.
2.           Vienas dalībvalsts
kompetentā iestāde var prasīt, lai citas dalībvalsts
kompetentā iestāde veiktu izmeklēšanu šīs otras valsts
teritorijā.
Tā var arī pieprasīt, lai
daļai tās personāla ïauj kopā ar minētās citas
dalībvalsts kompetentās iestādes personālu piedalīties
izmeklēšanas gaitā, tostarp uz vietas veiktajās
inspekcijās.
Kompetentā iestāde, kas iesniedz
šādu pieprasījumu, informē EVTI par jebkādiem šā
punkta pirmajā un otrajā daļā minētajiem
pieprasījumu.
Izmeklēšanu vai inspekciju visā tās
garumā uzrauga dalībvalsts, kuras teritorijā veic
izmeklēšanu vai inspekciju veic. Tomēr pārrobežu pārbaudes
vai izmeklēšanas gadījumā kompetentās iestādes var
lūgt EVTI uzņemties izmeklēšanas vai inspekcijas
koordinēšanu.
3.           Pieprasījumu
iesniegušās kompetentās iestādes var atteikties izpildīt
pieprasījumu veikt izmeklēšanu, kā paredzēts 2. punkta
pirmajā daļā, vai pieprasījumu ļaut citas dalībvalsts
kompetentās iestādes personālam piedalīties to veiktā
izmeklēšanā, kā paredzēts 2. punkta otrajā
daļā, šādos gadījumos:
a)      šāda izmeklēšana vai inspekcija
uz vietas varētu nelabvēlīgi ietekmēt pieprasījuma
saņēmējas dalībvalsts suverenitāti, drošību vai
sabiedrisko kārtību;
b)      pieprasījuma
saņēmējas dalībvalsts iestādēs jau ir sākta
tiesvedība par tām pašām darbībām attiecībā
uz tiem pašiem pilnvarotajiem revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem;
c)      pieprasījuma
saņēmējas valsts kompetentās iestādes par tām pašām
darbībām jau ir pieņēmušas galīgo spriedumu
attiecībā uz tām pašām personām.
52. pants
Sadarbība attiecībā uz
ārkārtas pasākumu plānošanu
Ja revīzijas uzņēmumi, uz
kuriem attiecas 43. panta prasības, ir daļa no
uzņēmumu tīkliem vai ir vismaz Savienības mēroga
uzņēmumi, kompetentās iestādes sadarbojas EVTI ietvaros,
lai nodrošinātu, ka atšķirīgas valstu prasības ņem
vērā tīkla apjomu.
Kompetentās iestādes nodrošina piekļuvi EVTI un citām
kompetentajām iestādēm ārkārtas pasākumu
plāniem, kas saņemti saskaņā ar 43. panta
4. punktu.
EVTI oficiāli neapstiprina
ārkārtas pasākumu plānus, bet var sniegt par tiem savu
atzinumu.
53. pants
Kompetento iestāžu kolēģijas
1.           Kompetento iestāžu
kolēģijas var izveidot, lai atvieglotu 40., 41., 50., 51., 52. un
61. pantā minēto uzdevumu veikanu attiecībā uz
konkrētiem pilnvarotajiem revidentiem, revīzijas uzņēmumiem
vai to uzņēmumu tīkliem.
2.           Mītnes valsts
kompetentā iestāde izveido kompetento iestāžu
kolēģijas attiecībā uz konkrētiem pilnvarotajiem
revidentiem vai revīzijas uzņēmumiem.
Kolēģijas sastāvā ir
mītnes dalībvalsts kompetentā iestāde un jebkura cita citas
dalībvalsts kompetentā iestāde, ar noteikumu, ka:
a)      pilnvarotais revidents vai revīzijas
uzņēmums veic obligātās revīzijas pakalpojumus
sabiedriskas nozīmes struktūrās tās jurisdikcijā; vai
b)      tās jurisdikcijā ir izveidota
revīzijas uzņēmuma filiāle.
Mītnes dalībvalsts kompetentā
iestāde darbojas kā koordinators.
3.           EVTI izveido kompetento
iestāžu kolēģijas attiecībā uz konkrētiem
tīkliem pēc vienas vai vairāku kompetento iestāžu
pieprasījuma.
Kolēģijas sastāvā ir tās
dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā tīkls veic
nozīmīgas darbības.
4.           15 darba dienu laikā
pēc kompetento iestāžu kolēģijas izveidošanas
attiecībā uz konkrētu tīklu tās locekļi
izvēlas koordinatoru. Ja nav panākta vienošanās, EVTI ieceļ
koordinatoru.
Kolēģijas locekļi pārbauda
koordinatora izvēli vismaz ik pēc pieciem gadiem, lai
nodrošinātu, ka izvēlētais koordinators joprojām ir
atbilstošākais.
5.           Koordinators vada
kolēģijas sanāksmes, koordinē kolēģijas
darbības un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu starp
kolēģijas locekļiem.
6.           Koordinators 10 dienu
laikā pēc viņa izvēlēšanas izveido rakstiski
formulētus koordinācijas pasākumus kolēģiju
tīklā attiecībā uz šādiem jautājumiem:
a)      informāciju, ar kuru
jāapmainās kompetentajām iestādēm;
b)      gadījumiem, kuros kompetentajām
iestādēm savstarpēji jāapspriežas;
c)      gadījumiem, kuros kompetentās
iestādes uzraudzības uzdevumus var deleģēt
saskaņā ar 54. pantu.
7.           Ja nav panākta
vienošanās par rakstiskiem koordinācijas pasākumiem
saskaņā ar 6. punktu, jebkurš kolēģijas loceklis var
iesniegt jautājumu izskatīšanai EVTI. Koordinators pirms
galīgās teksta redakcijas pieņemšanas pienācīgi
ņem vērā jebkuru EVTI sniegto konsultāciju par rakstiski
formulētajiem koordinē?anas pasākumiem. Rakstiskos
pasākumus izklāsta vienā dokumentā, kurā ietverts
pilnībā pamatots paskaidrojums par katru būtisku atkāpi no
EVTI konsultācijas. Koordinators nosūta rakstiskos koordinācijas
pasākumus kolēģijas locekļiem un EVTI.
54. pants
Uzdevumu deleģēšana
Mītnes dalībvalsts kompetentā
iestāde var deleģēt jebkuru no saviem uzdevumiem citas
dalībvalsts kompetentajai iestādei, ja šī iestāde tam
piekrīt. Uzdevumu deleģēšana neietekmē deleģējošās
kompetentās iestādes atbildību.
55. pants
Konfidencialitāte un dienesta
noslēpums saistībā ar EVTI
1.           Pienākums glabāt
dienesta noslēpumu attiecas uz visām personām, kas
strādā vai ir strādājušas EVTI, vai jebkuru citu personu,
kurai EVTI ir deleģējusi uzdevumus, tostarp uz speciālistiem, kuriem
ir līgumsaistības ar EVTI. Informāciju, kam piemēro
dienesta noslēpuma principu, atklāj citai personai vai iestādei
tikai tad, ja šāda atklāšana ir nepieciešama tiesvedībai.
2.           Šā panta 1. punkts
un 37. pants neliedz EVTI un kompetentajām iestādēm apmainīties
ar konfidenciālu informāciju. Uz informāciju, kas sniegta
šādā apmaiņas ceļā, attiecas dienesta noslēpuma
saistības, ko piemēro kompetento iestāžu darbiniekiem un
bijušajiem darbiniekiem.
3.           Visu informāciju, ar
kuru atbilstīgi šai regulai apmainās EVTI, kompetentās
iestādes un citas iestādes un struktūras, uzskata par
konfidenciālu, izņemot gadījumus, kad EVTI vai kompetentā
iestāde vai cita iestāde vai struktūra Šīs informācijas
sniegšanas laikā norāda, ka šādu informāciju drīkst
atklāt, vai gadījumos, kad šāda atklāšana ir nepieciešama
tiesvedībai.
56. pants
Personas datu aizsardzība
1.           Dalībvalstis
saskaņā ar šo regulu izmantoto personas datu apstrādei
dalībvalstīs piemēro Direktīvu 95/46/EK.
2.           EVTI, EBI un EAAPI izmantoto
datu apstrādei saskaņā ar šo regulu piemēro Regulu (EK)
Nr. 45/2001.
IV NODAĻA
SADARBĪBA AR TREŠĀS VALSTS
IESTĀDĒM UN STARPTAUTISKĀM ORGANIZĀCIJĀM UN
IESTĀDĒM
57. pants
Vienošanās par informācijas
apmaiņu
1.           Kompetentās
iestādes un EVTI var slēgt sadarbības nolīgumus par informācijas
apmaiņu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm tikai tad,
ja atklātajai informācijai attiecīgajās trešās
valstīs piemēro dienesta noslēpuma nodrošinājumu, kas ir
vismaz līdzvērtīgs 37. un 55. pantā noteiktajiem
nodrošinājumiem.
Šādas informācijas apmaiņas
nolūks ir šo kompetento iestāžu uzdevumu izpilde.
Ja šāda informācijas apmaiņa ietver
personas datu nosūtīšanu trešai valstij, dalībvalstis
ievēro Direktīvu 95/46/EK un EVTI ievēro Regulu (EK)
Nr. 45/2001.
2.           Kompetentās
iestādes sadarbojas ar trešo valstu kompetentajām iestādēm
un citām attiecīgajām struktūrām attiecībā
uz revidentu un revīzijas uzņēmumu kvalitātes
nodrošināšanas pārbaudēm un izmeklēšanām. EVTI
palīdz veicināt šo sadarbību.
EVTI palīdz izveidot uzraudzības
konverģenci ar trešām valstīm.
3.           Ja sadarbība vai
informācijas apmaiņa attiecas uz revīzijas darba dokumentiem vai
citiem pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu dokumentiem,
piemēro Direktīvas 2006/43/EK 47. pantā izveidotās
procedūras.
58. pants
No trešām valstīm
saņemtas informācijas atklāšana
Dalībvalsts kompetentā iestāde
vai EVTI drīkst atklāt no trešo valstu kompetentajām
iestādēm saņemto informāciju tikai tad, ja tā ir
saņēmusi skaidru piekrišanu no kompetentās iestādes, kas
sniegusi informāciju, un attiecīgos gadījumos — ja
informāciju atklāj tikai tiem nolūkiem, kuriem šī
kompetentā iestāde devusi savu piekrišanu, vai šāda
informācijas atklāšana nepieciešama tiesvedībai.
59. pants
Trešām valstīm
nosūtītas informācijas atklāšana
Dalībvalsts kompetentā iestāde
vai EVTI nosaka prasību, ka informāciju, ko tās sniegušas
trešās valsts kompetentajai iestādei, šī kompetentā
iestāde drīkst atklāt trešām personām vai
iestādēm tikai ar iepriekšēju skaidru piekrišanu no
kompetentās iestādes, kas nosūtījusi informāciju,
saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem un ar noteikumu, ka šo
informāciju atklāj tikai tiem nolūkiem, kuriem šī
dalībvalsts kompetentā iestāde vai EVTI ir devusi piekrišanu,
vai šāda informācijas atklāšana nepiecieama tiesvedībai.
60. pants
Sadarbība ar starptautiskām
organizācijām un iestādēm
EVTI sadarbojas ar starptautiskām
organizācijām un iestādēm, kas izstrādā
starptautiskus revīzijas standartus.
V sadaļa
Administratīvās sankcijas un pasākumi
61. pants
Administratīvās sankcijas un
pasākumi
1.           Dalībvalstis izveido
noteikumus par administratīvajām sankcijām un pasākumiem,
ko piemēro gadījumos, kad ir pārkāpti šīs regulas
noteikumi, kas norādīti pielikumā, attiecībā uz
personām, kas ir atbildīgas par šiem pārkāpumiem, un veic
visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šīs
sankcijas un pasākumi tiek piemēroti. Paredzētajām
sankcijām un pasākumiem jābūt efektīviem,
samērīgiem un preventīviem.
2.           Līdz [24 mēnešus
pēc šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis
nosūta Komisijai un EVTI savus 1. punktā minētos noteikumus.
Tās bez liekas kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par
jebkuriem attiecīgajiem grozījumiem šajos noteikumos.
3.           Šis pants un
62.–66. pants neskar valsts krimināllikuma noteikumus.
62. pants
Pilnvaras piemērot sankcijas
1.           Šo pantu piemēro tiem
šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, kas uzskaitīti
pielikumā.
2.           Neskarot kompetento
iestāžu uzraudzības pilnvaras saskaņā ar 38. pantu,
1. punktā minētā pārkāpuma gadījumā
kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem
ir pilnvarotas noteikt vismaz šādus administratīvos pasākumus un
sankcijas:
a)      rīkojumu, ar ko personai, kas
atbildīga par pārkāpumu, prasa pārtraukt šādu
rīcību un atturēties no šādas rīcības
atkārtošanas;
b)      publisku paziņojumu, kurā
minēta atbildīgā persona un pārkāpuma raksturs, ko
publicē kompetento iestāžu tīmekļa vietnē;
c)      pagaidu aizliegumu pilnvarotajam
revidentam, revīzijas uzņēmumam vai galvenajam revīzijas
partnerim veikt obligātās revīzijas sabiedriskas nozīmes
struktūrās un/vai parakstīt revīzijas ziņojumus
22. panta nozīmē, kas ir spēkā visā
Savienībā, līdz brīdim, kad pārkāpums ir
atrisināts;
d)      paziņot, ka revīzijas
ziņojums neatbilst 22. panta prasībām, līdz
brīdim, kad pārkāpums ir atrisināts;
e)      pagaidu aizliegumu revīzijas
uzņēmuma vai sabiedriskas nozīmes struktūras administratīvās
vai pārvaldības struktūras loceklim veikt funkcijas
revīzijas uzņēmumos vai sabiedriskas nozīmes
struktūrās;
f)       ja var noteikt pārkāpuma
dēļ gūto labumu vai novērstos zaudējumus —
administratīvās finansiālās sankcijas līdz šo ieguvumu
vai zaudējumu divkāršai summai;
g)      attiecībā uz fizisku
personu — administratīvās finansiālās sankcijas
līdz EUR 5000 000 vai atbilstoša vērtība valsts
valūtā dalībvalstī, kur euro nav oficiālā valūta,
šīs regulas spēkā stāšanās dienā;
h)      attiecībā uz juridisku personu —
administratīvās finansiālās sankcijas līdz 10 %
apmērā no juridiskās personas kopējā apgrozījuma
iepriekšējā uzņēmējdarbības gadā; ja
juridiskā persona ir mātesuzņēmuma filiāle
Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. panta nozīmē,
attiecīgo gada kopējo apgrozījumu veido kopējais gada
apgrozījums, kas ir norādīts galvenā
mātesuzņēmuma konsolidētajā pārskatā par
iepriekšējo uzņēmējdarbības gadu;
3.           Dalībvalstis var
piešķirt kompetentajām iestādēm citas pilnvaras
piemērot sankcijas papildus 2. punktā minētajām un var
noteikt augstāku administratīvo finansiālo sankciju līmeni
par tajā pašā punktā minēto sankciju līmeni.
63. pants
Faktiska sankciju piemērošana
1.           Nosakot administratīvo
sankciju un pasākumu veidu, kompetentās iestādes ņem
vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp:
a)      pārkāpuma smagumu un ilgumu;
b)      atbildīgās personas
atbildības pakāpi;
c)      atbildīgās personas
finansiālo stāvokli, ko norāda atbildīgā
uzņēmuma kopējais apgrozījums vai atbildīgās
fiziskās personas gada ienākumu apmērs;
d)      atbildīgās personas
gūtās peļņas vai novērsto zaudējumu
nozīmīgumu, ciktāl to var noteikt;
e)      atbildīgās personas
sadarbības līmeni ar kompetento iestādi, neskarot vajadzību
šai personai atlīdzināt gūto peļņu vai novērstos
zaudējumus;
f)       iepriekšējus atbildīgās
personas pārkāpumus.
Kompetentās iestādes var ņemt
vērā papildu faktorus, ja tādi ir noteikti dalībvalsts
tiesību aktos.
2.           EBI, EAAPI un EVTI
kopīgi izveido pamatnostādnes kompetentām iestādēm
saskaņā ar 16. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010,
Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 par
administratīvo pasākumu un sankciju veidiem un administratīvo
finansiālo sankciju līmeni, ko konkrētos gadījumos
piemēro valsts tiesiskajā regulējumā.
64. pants
Sankciju un pasākumu publicēšana
Katru administratīvo pasākumu vai
sankciju, kas noteikta par šīs regulas pārkāpumu, publicē
bez liekas kavēšanās, tostarp vismaz informāciju par
pārkāpuma veidu un raksturu un par to atbildīgo personu
identitāti, ja vien šāda publicēšana būtiski neapdraud
finanšu tirgu stabilitāti. Ja šāda publicēšana
iesaistītajām personām radītu nesamērīgu
kaitējumu, kompetentās iestādes pasākumus un sankcijas
publicē, ievērojot anonimitāti.
Kompetentās iestādes bez liekas
kavēšanās informē EVTI par jebkuru sankciju vai pasākumu,
kas piemērots par šīs regulas pārkāpumu.
Publicējot sankcijas, tiek ievērotas
pamattiesības, kas noteiktas ES Pamattiesību hartā, jo
īpaši tiesības uz privātās uz ģimenes dzīves
neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību.
65. pants
Pārsūdzība
Dalībvalstis nodrošina, ka uz kompetento
iestāžu lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu,
attiecas tiesības tos pārsūdzēt.
66. pants
Ziņošana par pārkāpumiem
1.           Dalībvalstis izveido
efektīvus mehānismus, lai iedrošinātu ziņošanu
kompetentajām iestādēm par šīs regulas pārkāpumiem.
2.           Šā panta
1. punktā minētajos mehānismos ietilps vismaz:
a)      konkrētas procedūras
ziņojumu par pārkāpumiem saņemšanai un turpmākai
rīcībai;
b)      atbilstoša to personu aizsardzība,
kas ziņo par iespējamiem vai faktiskiem pārkāpumiem;
c)      personas, kas ziņo par
iespējamiem vai faktiskiem pārkāpumiem, un personas, par kuru
tiek ziņots, personas datu aizsardzība saskaņā ar
Direktīvā 95/46/EK izklāstītajiem principiem;
d)      atbilstošas procedūras, lai
nodrošinātu apsūdzētās personas tiesības uz aizsardzību
un izteikšanos pirms lēmuma attiecībā uz viņu
pieņemšanu un tiesības saņemt tiesā efektīvu
aizsardzību pret jebkuru lēmumu un pasākumu, kas pieņemts
attiecībā uz viņu.
3.           Revīzijas
uzņēmumi un sabiedriskas nozīmes struktūras izveido
atbilstošas procedūras saviem darbiniekiem, lai uzņēmuma
iekšienē pa īpašu kanālu ziņotu par iespējamiem vai
faktiskiem šīs regulas pārkāpumiem.
67. pants
Informācijas apmaiņa ar EVTI
1.           Kompetentās un tiesu
iestādes katru gadu nosūta EVTI apkopotu informāciju par visiem
administratīvajiem pasākumiem, sankcijām un sodiem, kas noteikti
saskaņā ar 61., 62., 63., 64., 65. un 66. pantu. EVTI
publicē šo informāciju savā gada pārskatā.
2.           Ja kompetentā
iestāde ir publiski atklājusi informāciju par
administratīvajiem pasākumiem, sankcijām vai sodiem, tā
vienlaicīgi par to ziņo EVTI.
VI sadaļa
Deleģētie akti, ziņošanas,
pārejas un nobeiguma noteikumi
68. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.           Pilnvaras pieņemt
deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā
pantā paredzētos nosacījumus.
2.           Komisija ir pilnvarota
pieņemt 10. panta 6. punktā un 50. panta
4. punktā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku
pēc [šīs regulas spēkā stāšanās datums].
3.           Eiropas Parlaments vai Padome
jebkurā laikā var atsaukt 10. panta 6. punktā un
50. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.
Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru
deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai
vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas
neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu
spēkā esamību.
4.           Līdzko Komisija ir
pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus
paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.           Deleģēts akts, kas
pieņemts saskaņā ar 10. panta 6. punktu un
50. panta 4. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne
Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc
minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav
cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām
gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels
iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu
pagarina par [diviem mēnešiem].
69. pants
Ziņojums
Līdz X X 20XX [piecus gadus pēc
pārejas perioda beigām] Komisija sagatavo ziņojumu par
šīs regulas piemērošanu. Ziņojumā pietiekami ņem
vērā 46. panta 4. punkta ceturtajā daļā
minēto EVTI ziņojumu.
70. pants
Pārejas noteikums
1.           Atkāpjoties no 32. un
33. panta, līgumiem par obligātās revīzijas veikšanu
sabiedriskas nozīmes struktūrās, kas ir spēkā
[šīs regulas spēkā stāšanās diena] piemēro šādas
prasības:
a)      jebkurš revīzijas līgums, kas
noslēgts pirms XX/XX/XXXX [Komisijas ieteikuma pieņemšanas datums]
un vēl ir spēkā [šīs regulas spēkā
stāšanās datums], paliek spēkā ne ilgāk kā
četrus finanšu gadus pēc [šīs regulas spēkā
stāšanās datums];
b)      jebkurš revīzijas līgums, kas
noslēgts pēc XX/XX/XXXX [Komisijas ieteikuma pieņemšanas
datums], bet pirms XX/XX/XXXX [šīs regulas spēkā
stāšanās datums] un vēl ir spēkā, paliek
spēkā ne ilgāk kā piecus finanšu gadus pēc [šīs
regulas spēkā stāšanās datums];
c)      ja revīzijas līgums, kas
minēts šā punkta a) vai b) apakpunktā, beidzas vai tiek
lauzts, sabiedriskas nozīmes struktūra var atjaunot šo līgumu
vienu reizi ar to pašu pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu, neskarot 31. panta 3. punkta noteikumu
piemērošanu. Šim atjaunotajam līgumam ir šāds maksimālais
darbības laiks:
i)        1 gads, ja revidents ir sniedzis
pakalpojumus revidētajai struktūrai secīgu laika posmu, kas
pārsniedz 100 gadus;
ii)       2 gadi, ja revidents ir sniedzis
pakalpojumus revidētajai struktūrai secīgu laika posmu no 51
līdz 100 gadiem;
iv)      3 gadi, ja revidents ir sniedzis
pakalpojumus revidētajai struktūrai secīgu laika posmu no 21
līdz 50 gadiem;
v)       4 gadi, ja revidents ir sniedzis
pakalpojumus revidētajai struktūrai secīgu laika posmu no 11
līdz 20 gadiem;
vi)      5 gadi, ja revidents ir sniedzis
pakalpojumus revidētajai struktūrai secīgu laika posmu, kas
nepārsniedz 10 gadus.
Atkāpjoties no c) punktā
noteiktajiem kritērijiem, revīzijas līgums var palikt
spēkā līdz pirmā finanšu gada beigām, kas beidzas
pēc [2 gadi pēc šīs regulas stāšanās
spēkā].
Atkāpjoties no šā punkta
a)–c) apakšpunkta, ja valsts tiesību aktos izveidots maksimālais
līgumattiecību periods starp pilnvaroto revidentu vai revīzijas
uzņēmumu un revidēto struktūru, kas nepārsniedz 9
gadus, un tie nosaka, ka revidētajai struktūrai jāizvēlas
cits pilnvarotais revidents vai revīzijas uzņēmums, kad ir
beidzies šis maksimālais periods, revīzijas līgums var palikt
spēkā līdz šā maksimālā perioda beigām.
2.           Jebkuram revīzijas
līgumam, kas noslēgts pēc […] [šīs regulas
spēkā stāšanās datums], bet pirms […] [2 gadi
pēc šīs regulas spēkā stāšanās], piemēro
33. pantu.
Šādam līgumam 32. panta
3. punktu piemēro tikai pēc šāda līguma pirmās
atjaunošanas termiņa beigām vai termiņa izbeigšanas.
71. pants
Valsts noteikumi
Dalībvalstis pieņem noteikumu, kas
vajadzīgs, lai nodrošinātu šīs regulas efektīvu
piemērošanu.
72. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no [2 gadi pēc
stāšanās spēkā].
Tomēr 32. panta 7. punktu
piemēro no […] [regulas spēkā stāšanās datums]
un 10. panta 5. punktu piemēro no […] [3 gadi pēc
regulas stāšanās spēkā].
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
I           Pilnvaroto revidentu,
revīzijas uzņēmumu vai galveno revīzijas partneru
pārkāpumi
A. Pārkāpumi, kas
saistīti ar interešu konfliktiem, organizatoriskām vai darbības
prasībām
1.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 6. panta
1. punktu, ja tas neizveido atbilstošas politikas un procedūras, lai
nodrošinātu atbilstību 1. punkta a)–k) apakšpunktā minētajām
obligātajām organizatoriskajām prasībām.
2.           Pilnvarotais revidents vai
galvenais revīzijas partneris, kas veic obligāto revīziju
revīzijas uzņēmuma vārdā, pārkāpj
8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ja tas ieņem
svarīgu pārvaldības amatu revidētajā
struktūrā, pirms nav pagājuši vismaz divi gadi kopš viņa kā
pilnvarota revidenta vai galvenā revīzijas partnera
atkāpšanās no darba revīzijā.
3.           Pilnvarotais revidents vai
galvenais revīzijas partneris, kas veic obligāto revīziju
revīzijas uzņēmuma vārdā, pārkāpj
8. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ja tas kļūst par
revidētās struktūras vai līdzvērtīgas
iestādes revīzijas komitejas locekli, pirms nav pagājuši vismaz
divi gadi kopš viņa kā pilnvarota revidenta vai galvenā
revīzijas partnera atkāpšanās no darba revīzijā.
4.           Pilnvarotais revidents vai
galvenais revīzijas partneris, kas veic obligāto revīziju
revīzijas uzņēmuma vārdā, pārkāpj
8. panta 1. punkta c) apakšpunktu, ja tas kļūst par
revidētās struktūras administratīvās struktūras
locekli bez izpildpilnvarām vai uzraudzības struktūras locekli,
pirms nav pagājuši vismaz divi gadi kopš viņa kā pilnvarota
revidenta vai galvenā revīzijas partnera atkāpšanās no
darba revīzijā.
5.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 9. panta
2. punktu, ja tas nenodrošina, ka ar revidētajai struktūrai
sniegtie pakalpojumi, kas saistīti ar finanšu revīziju ,
nepārsniedz 10 % no revidētās struktūras
maksātajām maksām par obligāto revīziju.
6.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 10. pantu, ja tas
revidētajai struktūrai sniedz pakalpojumus, kas nav obligātās
revīzijas pakalpojumi vai ar finanšu revīziju saistīti
pakalpojumi.
B. Pārkāpumi, kas saistīti
ar obligātās revīzijas veikšanu
7.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 16. panta
3. punktu, ja tas nekārto uzskaiti par gadījumiem, kad viņa
darbinieki nav ievērojuši šīs regulas noteikumus, vai ja tas
nesagatavo gada pārskatu par pasākumiem, kas veikti, lai
nodrošinātu atbilstību šiem noteikumiem.
8.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 16. panta
4. punktu, ja tas neveic klienta pārskatu uzskaiti, kurā
ietverti tā paša punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie
dati.
9.           Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 16. panta
5. punktu, ja tas neizveido revīzijas dokumentu par katru veikto
obligāto revīziju, kurā ietverta tā paša punkta
a)–j) apakšpunktā minētā informācija.
10.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 17. panta
1. punkta c) apakšpunktu, ja tas neinformē 36. pantā
minēto kompetento iestādi par gadījumu, kam ir vai varētu būt
nopietnas sekas uz tā veiktās obligātās revīzijas
godīgumu.
11.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 17. panta
2. punktu, ja tas neinformē kompetento iestādi, kas uzrauga
sabiedriskas nozīmes struktūras, par jebkādu krāpšanu, kas
veikta vai ko mēģināts veikt attiecībā uz
revidētās struktūras finanšu pārskatiem.
12.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 19. pantu, ja tas
nenodrošina, ka tiek veikta iekšējās kvalitātes pārbaude
saskaņā ar tā paša panta 2.–6. punktā minētajām
prasībām.
C. Pārkāpumi, kas saistīti
ar revīzijas ziņojumiem
13.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 22. pantu, ja tas
nesniedz revīzijas atzinumu, kas sagatavots saskaņā ar tā
paša panta 2., 3., 4., 5. un 7. punktā minētajām prasībām.
14.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 23. pantu, ja tas
revīzijas komitejai neiesniedz papildu ziņojumu , kas sagatavots
saskaņā ar tā paša panta 2.–5. punktā
minētajām prasībām.
15.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 25. pantu, ja tas
pienācīgi neziņo kompetentajām iestādēm, kas
uzrauga sabiedriskas nozīmes struktūras, jebkādu faktu vai
lēmumu, kas attiecas uz sabiedriskas nozīmes struktūru, par kuru
tas ir uzzinājis, veicot tajā obligāto revīziju, un kas
varētu būt saistīts ar jebkuriem 25. panta pirmā
punkta a)–c) apakšpunktā minētajiem pārkāpumiem.
D. Pārkāpumi, kas saistīti
ar noteikumiem par informācijas atklāšanu
16.         Revīzijas
uzņēmums pārkāpj 26. panta 1. punkta pirmo
daļu saistībā ar 26. panta 4. punktu, ja tas
nepublicē savā tīmekļa vietnē nepublicē savu gada
finanšu pārskatu Direktīvas 2004/109/EK 4. panta
2. punkta nozīmē vēlākais četrus mēnešus
pēc katra finanšu gada beigām un nenodrošina tam piekļuvi vismaz piecus gadus.
17.         Pilnvarotais revidents
pārkāpj 28. panta 2. punkta otro daļu
saistībā ar 27. panta 1. punktu, ja tas savā
tīmekļa vietnē nepublicē savu gada ienākumu
pārskatu un nenodrošina tam
piekļuvi vismaz piecus gadus.
18.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 26. panta
2. punktu, ja tas savā gada ienākumu pārskatā vai gada
finanšu pārskatā neuzrāda maksas, kas saņemtas par gada
pārskatu un konsolidēto finanšu pārskatu obligāto
revīziju sabiedriskas nozīmes struktūrās un struktūrās,
kas ir daļa no uzņēmumu grupas, kuras
mātesuzņēmums ir sabiedriskas nozīmes struktūra,
atsevišķi no maksām, kas saņemtas par gada pārskatu un
konsolidēto finanšu pārskatu obligāto revīziju citās
struktūrās, un maksām, kas iekasētas par pakalpojumiem,
kuri saistīti ar finanšu revīziju , atbilstīgi 10. pantam.
19.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums, kas ir uzņēmumu tīkla
daļa, pārkāpj 26. panta 3. punktu, ja tas gada
ienākumu pārskata pielikumā vai gada finanšu pārskatā
nesniedz 26. panta 3. punkta a)–d) apakšpunktā minēto
informāciju, ja vien nav piemērojams tā paša punkta otrajā
daļā minētais izņēmums.
20.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 27. pantu, ja tas
nepublicē vai laicīgi nepublicē atklātības
ziņojumu, kurā ietverta tā paša panta 2. punktā
minētā informācija un, ja nepieciešams, 28. pantā
minētā informācija.
21.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 29. pantu, ja tas
katru gadu savai kompetentajai iestādei, kas minēta 35. panta
1. punktā, nenosūta revidēto sabiedriskas nozīmes struktūru
sarakstu no tām saņemto maksu kārtībā.
22.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 30. panta
1. punktu, ja tas nesaglabā 30. panta 1. punktā
minētos dokumentus un informāciju.
E. Pārkāpumi saistībā
ar pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu iecelšanu
sabiedriskas nozīmes struktūrās
23.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 33. panta
2. punktu, ja tas uzņemas veikt obligāto revīziju
sabiedriskas nozīmes struktūrā pēc 33. panta
1. punktā minēto divu secīgu revīzijas saistību
termiņu beigām, ja nav pagājuši četri gadi kopš
pēdējo saistību beigām.
24.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 33. panta
6. punktu, ja tas revīzijas veikšanas beigās nenodod
pilnīgu pārtveres dokumentu jaunajam pilnvarotajam revidentam vai
revīzijas uzņēmumam.
F. Pārkāpumi, kas saistīti
ar kvalitātes nodrošināšanu
25.         Pilnvarotais revidents vai
revīzijas uzņēmums pārkāpj 40. panta
6. punktu, ja tas kompetentās iestādes noteiktajā laika
periodā neievēro inspekciju ieteikumus.
II         Sabiedriskas nozīmes
struktūru pārkāpumi
A.        Pārkāpumi, kas
saistīti ar pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu
iecelšanu
1.           Neskarot 31. panta 2.,
3. un 4. punktu, sabiedriskas nozīmes struktūra
pārkāpj 31. panta 1. punktu, ja tā neizveido
revīzijas komiteju un/vai neieceļ noteikto skaitu neatkarīgo
locekļu un/vai neieceļ noteikto skaitu locekļu ar
konkrētām zināšanām grāmatvedībā un/vai
revīzijā.
2.           Sabiedriskas nozīmes
struktūra pārkāpj 32. panta 1. punktu, ja tā
neieceļ pilnvaroto(-os) revidentu(-us) vai revīzijas
uzņēmumu(-us) saskaņā ar 32. panta 2.–6. punkta
nosacījumiem.
3.           Sabiedriskas nozīmes
struktūra pārkāpj 33. pantu, ja tā izmanto viena un
tā paša pilnvarotā revidenta vai revīzijas uzņēmuma
pakalpojumus ilgāk par 33. pantā norādīto periodu.
4.           Sabiedriskas nozīmes
struktūra pārkāpj 34. pantu, ja tā atstādina
pilnvaroto revidentu vai revīzijas uzņēmumu bez
pienācīga pamatojuma.
[1]               Lielās atbalsta summas, kas apstiprinātas
shēmās, var izskaidrot ar faktu, ka dažas dalībvalstis
pieņēma vispārējo garantiju shēmas, kas nosedza visu
banku parādus. Dalībvalstis galvenokārt ir izmantojušas
garantijas pasākumus. EUR 546,08 miljardi (4,5 % no IKP) tika
apstiprināti rekapitalizācijas pasākumiem, no kuriem
dalībvalstis 2009. gadā faktiski izmantoja aptuveni
EUR 141,5 miljardus. No 2008. gada oktobra līdz
2010. gada oktobrim Komisija atļāva ar finanšu krīzi
saistītus valsts atbalsta pasākumus 22 dalībvalstīs: t. i.,
visās dalībvalstīs, izņemot Bulgāriju, Čehiju,
Igauniju, Maltu un Rumāniju.
[2]               Eiropas Komisija, Zaļā grāmata par
revīzijas politiku — no krīzes gūtā pieredze,
COM(2010) 561, 13.10.2010.
[3]               http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/conferenc_20110209_en.htm
[4]               http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2011/2037
[5]               COM(2010)561 galīgā redakcija, OV C 248, 25.8.2011.,
92. lpp.
[6]               Sīkāku informāciju par katra priek?likuma
darbības jomu skatīt priek?likuma par grozījumiem
Direktīvā 2006/43/EK paskaidrojuma raksta
4.3. iedaļā.
[7]               Vajadzības gadījumā ievērojot
atbilstošus transponēšanas noteikumus.
[8]               COM(2010) 716 galīgā redakcija.
[9]               COM(2009) 501 galīgā redakcija,
COM(2009) 502 galīgā redakcija, COM(2009) 503
galīgā redakcija.
[10]             OV C , , lpp.
[11]             EDAU sniegtā atzinuma datums.
[12]             OV L 372, 31.12.1986., 1. lpp.
[13]             OV L 374, 31.12.1991., 7. lpp.
[14]             OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.
[15]             OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.
[16]             OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.
[17]             OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp.
[18]             OV L 174, 1.7.2011.,
1. lpp.
[19]             OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.
[20]             OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.
[21]             OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.
[22]             OV L 157, 9.6.2006., 87. lpp.
[23]             COM(2010) 561 galīgā redakcija.
[24]             OV L 281, 23.11.1995.,
31. lpp.
[25]             OV L 8, 12.1.2001.,
1. lpp.
[26]             OV L 52, 25.2.2005., 51. lpp.
[27]             OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.
[28]             OV L 120, 7.5.2008.,
20. lpp.
[29]             OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.
[30]             OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.
[31]             OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.
[32]             COM(2010) 716 galīgā redakcija.
[33]             OV L 162, 30.4.2004., 70. lpp.
[34]             OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.
[35]             OV L 335, 17.12.2009., 1. lpp.
[36]             OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.
[37]             OV L 149, 30.4.2004.,
1. lpp.