Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0330

Priekšlikums Padomes regula par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešu valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem  /* COM/2007/0330 galīgā redakcija - CNS 2007/0114 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 18.6.2007COM(2007) 330 galīgā redakcija2007/0114 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešu valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts-  Priekšlikuma pamatojums un mērķiŠis priekšlikums papildina priekšlikumu par rīcības plānu 2006.–2008. gadam kopējās zivsaimniecības politikas vienkāršošanai un pilnveidošanai[1]. Ņemot vērā to, ka laikā, kopš pieņemta Padomes 1994. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 3317/94, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par zveju trešās valsts ūdeņos saskaņā ar zvejas nolīgumu[2], ir mainījušies ārpus Kopienas ūdeņiem notiekošās zvejas apstākļi, un lai izpildītu starptautiskās saistības, ir jāizveido vispārēja Kopienas sistēma atļaujām, kuras Kopienas kuģiem izdod visu veidu zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem.Noteikumi ar trešas valsts karogu peldošu kuģu piekļuvei Kopienas ūdeņiem, kas patlaban paredzēti vairākos dažādos juridiskos dokumentos, ir jādefinē no jauna un, ciktāl tas ir lietderīgi, jāsaskaņo ar noteikumiem, kas piemērojami Kopienas zvejas kuģiem.Iespējami plašas elektroniskas datu apmaiņas ieviešana administratīvajā procesā ļaus saīsināt formalitāšu kārtošanai vajadzīgo laiku, nodrošinās kvalitatīvāku šā procesa rezultātu, ļaus informēt visas attiecīgās pārvaldības iestādes, saņemt atsauksmes un komentārus tiešsaistē vai pa elektronisko pastu un palielināt administratīvā procesa efektivitāti kopumā.-  Vispārīgais kontekstsKopējā zivsaimniecības politika (KZP) attiecas ne vien uz zvejas darbībām Kopienas ūdeņos, bet arī uz Kopienas zvejas kuģu zvejas darbībām, kas norisinās ārpus Kopienas ūdeņiem. Starptautiskajos ūdeņos un trešu valstu ūdeņos notiekošās zvejas darbības lielā mērā tiek reglamentētas ar divpusējiem vai daudzpusējiem nolīgumiem, kuros Kopiena ir Līgumslēdzēja puse. No šiem nolīgumiem izrietošo saistību izpildei, kā arī KZP izvirzīto mērķu sasniegšanai ir svarīgi, lai attiecībā uz zvejas darbību atļaušanu un kontroli, kuru veic dalībvalstis un Komisija, būtu izstrādāts skaidru noteikumu kopums.Kopienas zvejas flote darbojas aptuveni 20 trešu valstu teritoriālajos ūdeņos, ievērojot starp šīm valstīm un Kopienu noslēgtos divpusējos nolīgumus. Vairums šo nolīgumu paredz finansiālu ieguldījumu no Kopienas, un jo sevišķi tas izpaužas nolīgumos ar Āfrikas un Dienvidamerikas valstīm — piemēram, Gabonu, Kaboverdi, Senegālu, Mauritāniju, Madagaskaru, Mozambiku, Maurīciju, Santomi un Prinsipi, Seišelu salām, Kiribati, Mikronēziju un Zālamana salām —, taču šāds noteikums paredzēts arī, piemēram, nolīgumā ar Grenlandi. Tomēr pārējos „ziemeļu nolīgumos”, kas noslēgti ar Norvēģiju, Islandi un Fēru salām, kā arī nolīgumā ar Francijas Gviānu, Kopienas finansiālais ieguldījums nav paredzēts, un šo nolīgumu pamatā ir galvenokārt tirdzniecība ar zvejas tiesībām.Starptautiskajos ūdeņos Kopienas flote zvejas darbībās iesaistās saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti tādu reģionālo zivsaimniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) satvarā kā Ziemeļrietumu Atlantijas Zivsaimniecības organizācija ( NAFO ), Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ), Indijas okeāna tunzivju komisija ( IOTC ), Ziemeļaustrumu Atlantijas Zivsaimniecības komisija ( NEAFC ), Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas Zivsaimniecības komisija ( WCPFC ), Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisija ( CCAMLR ), Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija ( GFCM ), Amerikas Starptautiskā tropisko tunzivju komisija ( IATTC ) un Dienvidaustrumu Atlantijas Zivsaimniecības organizācija ( SEAFO ).Papildus ar minētajiem nolīgumiem reglamentētajām darbībām Kopienas zvejas kuģi iesaistās zvejas darbībās tāljūrā, uz kurām neattiecas nekādi konkrēti nolīgumi.Zvejas darbības pārvalda, izdodot atļaujas attiecīgajiem kuģiem. Šo atļauju veids un izdošanas procedūras dažādos nolīgumos ir dažādas.Divpusējos nolīgumos par atļauju izdošanu atbild trešā valsts. Pēc tam, kad nolīgums ir noslēgts un Padome ir pārdalījusi zvejas tiesības dalībvalstīm, Komisija nosūta atļauju pieprasījumus trešai valstij un vēlāk informē dalībvalstis par izdotajām atļaujām. Ar šāda veida nolīgumiem saistīto administratīvo procedūru slogs bieži ir smags kā dalībvalstīm, tā Komisijai, un tas ietver detalizētas dokumentu paketes sagatavošanu par katru attiecīgo kuģi. Ja nolīgumā paredzēts Kopienas finansiālais ieguldījums, vajadzīgs papildu administratīvais darbs, lai aprēķinātu iemaksu apmēru, pārbaudītu, vai aprēķinos nav kļūdu, u.c. Ik gadu saskaņā ar minētajiem nolīgumiem aptuveni 400 Kopienas zvejas kuģu saņem kopumā 1600 atļauju. Attiecībā uz nolīgumiem, kuros finansiālais ieguldījums nav paredzēts, parasta parādība ir kvotu tālāknodošana, un tāpēc tiek pieprasītas jaunas atļaujas. Saskaņā ar šā veida nolīgumiem aptuveni 850 Kopienas zvejas kuģu saņem kopumā 1600 atļauju.Zvejas darbību atļaušanu RZPO nolīguma satvarā visbiežāk koordinē attiecīgās RZPO sekretariāts. Šīs procedūras ir kopumā vienkāršākas. Vairumā gadījumu tiek izveidoti to kuģu saraksti, kuriem ir atļauts zvejot, un šos sarakstus nosūta RZPO sekretariātam. Tomēr dažādās RZPO piemērojamās procedūras ir savstarpēji nesaskaņotas. Patlaban saskaņā ar RZPO nolīgumiem ir atļauts zvejot aptuveni 8000 Kopienas zvejas kuģu (13 000 atļauju).Kuģiem, kas peld ar trešas valsts karogu, var dot tiesības uz piekļuvi Kopienas ūdeņiem. Atbilstošas atļaujas patlaban ir 250 kuģiem — lielākoties tie ir Norvēģijas kuģi, kuriem zvejot Kopienas ūdeņos atļauts saskaņā ar Norvēģijas un Kopienas kārtējo gada nolīgumu. Procedūra, kuru izmanto, izdodot atļaujas trešu valstu kuģiem zvejot Kopienas ūdeņos, atšķiras no iepriekš aprakstītās procedūras. Šā veida atļauju izdošanai pilnvarotā iestāde ir Komisija, un attiecīgie noteikumi un procedūras ir paredzētas ar Kopienas tiesību aktiem, nevis ar atbilstošajiem nolīgumiem.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāSpēkā esošie noteikumi par Kopienas zvejas kuģu veiktu zvejas darbību atļaušanu ārpus Kopienas ūdeņiem patlaban ir paredzēti ar vairākiem atšķirīgiem tiesību aktiem. Ar Regulu (EK) Nr. 3317/94 paredzēti vispārīgi noteikumi par procedūru pieprasījumu nosūtīšanai trešām valstīm.Papildus šim procesuālajam regulējumam ir vēl dažādi īpaši noteikumi par zvejas darbību atļaušanu konkrētu divpusēju zivsaimniecības nolīgumu vai reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas satvarā; šādi noteikumi paredzēti, piemēram, Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EK) Nr. 2847/1993, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[3], Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 41/2007, ar ko nosaka 2007. gada zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un — attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi[4], un vairākās citās Padomes regulās, ar kurām pieņem noteikumus par divpusējiem zivsaimniecības nolīgumiem un RZPO nolīgumiem.Turklāt trešu valstu zvejas kuģu zvejas darbības Kopienas ūdeņos reglamentē Regulas (EK) Nr. 2847/93 VI iedaļa, kā arī KPN un kvotu regula attiecīgajam gadam.Šis priekšlikums sagatavots, lai saskaņotu spēkā esošos noteikumus, kā arī lai atceltu Regulu (EK) Nr. 3317/94 un dažus noteikumus iepriekš minētajās regulās. Īpašie nosacījumi, kurus piemēro atbilstīgi dažādajiem minētajiem nolīgumiem, bet kuri nav tiešā veidā saistīti ar zvejas atļauju izdošanas procedūru un nosacījumiem, paliks spēkā.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemPriekšlikums palīdzēs sasniegt KZP mērķus un ļaus Kopienai labāk nodrošināt tās starptautisko saistību izpildi.2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS-  Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsKomisija ir vairākkārt tikusies ar dalībvalstu pārvaldes iestāžu pārstāvjiem. Tā apspriedusies arī ar Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju (ZAPK).Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāPersonas, ar kurām apspriedās, atbalstīja Komisijas priekšlikumus par zvejas atļauju pārvaldības procedūru precizēšanu, vienkāršošanu un pilnveidošanu.Plašu atbalstu guva priekšlikums par starptautisko saistību labākas izpildes nodrošināšanu. Daži ZAPK locekļi pauda bažas par to, ka sankcijas piemēro arī mazāk nopietniem pārkāpumiem, un par pilnvarojumu, kurš Komisijai piešķirts attiecībā uz atteikšanos nosūtīt atļaujas pieprasījumus.-  Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaZinātnes nozares un specializācijas jomasZvejas atļauju izdošanas administratori dalībvalstu iestādēs un Komisijā.Izmantotās metodesVairākas sanāksmes ar attiecīgās jomas ekspertiem.Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumusZvejas atļauju izdošanas administratori dalībvalstu iestādēs un Komisijā.Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkumsRegulas priekšlikuma izstrādē ir ņemti vērā visi pieejamie ekspertu atzinumi.Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļiEkspertu atzinumi un ieteikumi attiecas uz administratīviem jautājumiem, un nav publiskoti.-  Ietekmes novērtējumsŠīs regulas mērķis ir vienkāršot un uzlabot zvejas atļauju pārvaldības procedūras.Regulas piemērošana ievērojami atvieglos ikdienas darbu dalībvalstu iestādēm un Komisijai. Ar minēto regulu ievieš skaidrus noteikumus un vienotu procedūru, kas piemērojama visu veidu zvejas atļauju pārvaldībā, un vispārīgi paredz pienākumu sadalījumu starp Komisiju un dalībvalstīm.Tādā veidā samazināsies darba slodze ne tikai administratoriem, bet arī zvejniekiem, jo īpaši tāpēc, ka pieaugs procesa datorizācija un atsevišķas procedūras tiks automatizētas. Ņemot vērā milzīgo skaitu atļauju, kuras par Kopienas zvejas kuģiem ik gadu apstrādā dalībvalstu iestādes un Komisija, regulas pieņemšana ļaus labāk koordinēt darbu un minētajiem administratoriem ievērojami atvieglos ikdienas uzdevumu veikšanu.Regulas piemērošana veicinās to, ka zvejnieki labāk ievēros noteikumu prasības, un nodrošinās arī labāku KZP noteikumu izpildi, jo tiks ieviesti atbilstības kritēriji, paredzētas sankcijas un noteiktas stingrākas prasības nozveju un zvejas piepūles paziņošanai.3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsAr ierosināto regulu paredz vispārīgus noteikumus un nosacījumus, kas piemērojami visos atļaujas pieprasījumu nosūtīšanas gadījumos. Tas ne vien radīs skaidrību dalībvalstīm un zvejniekiem par to, kādi nosacījumi jāizpilda, bet arī palīdzēs Komisijai efektīvāk vadīt minētās nosūtīšanas procesu. Regulas piemērošana atvieglos dalībvalstu iestāžu un Komisijas ikdienas darbu. Ar minēto regulu ievieš skaidrus noteikumus un vienotu procedūru, kas piemērojama visu veidu zvejas atļauju pārvaldībā, un vispārīgi paredz pienākumu sadalījumu starp Komisiju un dalībvalstīm.Priekšlikums turklāt nodrošina tiesisko regulējumu, kas vajadzīgs, lai ieviestu vienkāršāku un vienotu modeli datu elektroniskai nosūtīšanai un lai uzlabotu ziņojumu sniegšanu. Šādas izmaiņas ir vajadzīgas ne vien tādēļ, lai ņemtu vērā tehnikas attīstību, bet arī tādēļ, lai saīsinātu administratīvajām procedūrām nepieciešamo laiku, vienlaikus samazinot kļūdīšanās iespēju. Šāda sistēma dos iespēju Komisijai, dalībvalstīm un, attiecīgos gadījumos, zvejniekiem jebkurā procesa posmā saņemt atsauksmes vai komentārus tiešsaistē vai pa e-pastu, kā arī palielinās administratīvā procesa efektivitāti kopumā.Papildus izmaiņām administratīvajā procesā, pieņemot šo priekšlikumu, uzlabosies zvejnieku nodrošinātā atbilstība noteikumiem, kā arī KZP noteikumu izpilde, jo tiks ieviesti atbilstības kritēriji, paredzētas sankcijas un noteiktas stingrākas prasības nozveju un zvejas piepūles paziņošanai. Regulā paredzēts, ka atļauju nevar saņemt kuģi, kas nav izpildījuši iepriekšējā gada saistības, un kuģi, kurus RZPO iekļāvusi īpašā sarakstā kā „NNN kuģus” jeb kuģus, kas iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN zveja).Turklāt tiek uzlabota dažādajos nolīgumos paredzēto starptautisko saistību ievērošana, jo ieviestie pasākumi uzliek dalībvalstīm pienākumu aizliegt tāda kuģa zvejas darbības, kurš izdarījis nopietnu pārkāpumu vai ir iekļauts NNN sarakstā.Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis ievēro ziņošanas pienākumus attiecībā uz zvejas darbībām, kuras ietilpst nolīgumu darbības jomā, tiek pastiprināta atbilstošo noteikumu izpilde, ļaujot Komisijai atteikties nosūtīt dalībvalsts iesniegtos atļaujas pieprasījumus, kamēr attiecīgā dalībvalsts nav pilnībā izpildījusi minētos ziņošanas pienākumus.Turklāt, lai novērstu zvejas tiesību pārmērīgu izmantošanu, Komisijai jābūt tiesīgai atteikties nosūtīt atļaujas pieprasījumu, ja konkrētajai dalībvalstij pieejamās zvejas iespējas pilnīgi noteikti nav pietiekamas visu iesniegto atļaujas pieprasījumu apmierināšanai.Visbeidzot, lai pēc iespējas pilnīgāk izmantotu Kopienai pieejamās zvejas iespējas, būtu jāievieš pasākumi, kas zvejas iespēju nepilnīgas izmantošanas gadījumā ļauj uz laiku nodot zvejas atļaujas citiem kuģiem.-  Juridiskais pamatsJuridiskais pamats ir Līguma 37. pants, ņemot vērā regulas plašo darbības jomu un lielo nozīmi KZP darbības nodrošināšanā starptautiskā kontekstā.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikums ietilpst KZP darbības jomā, kura ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.-  Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.-  Priekšlikums ļauj izpildīt Kopienas starptautiskās saistības.-  Priekšlikums atspoguļo taisnīgu finansiālā un administratīvā sloga sadalījumu starp visiem procesa dalībniekiem.-  Juridisko instrumentu izvēleTā kā priekšlikums attiecas uz jomu, kura ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē, un ņemot vērā to, ka visiem procesa dalībniekiem šo noteikumu piemērošana jāveic tieši un līdzīgā veidā, tiek piedāvāts attiecīgos noteikumus pieņemt ar regulu.4. IETEKME UZ BUDžETUPriekšlikums Kopienas budžetu neietekmē.2007/0114 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULApar atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešu valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[6],tā kā:(1) Padomes 1994. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 3317/94, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par zveju trešas valsts ūdeņos saskaņā ar zvejas nolīgumu[7], paredzēta atļauju izdošanas procedūra Kopienas kuģiem zvejas darbību veikšanai trešu valstu jurisdikcijā esošos ūdeņos saskaņā ar nolīgumiem, kas zivsaimniecības nozarē noslēgti starp Kopienu un trešām valstīm. Minētajā regulā noteikto procedūru vairs neuzskata par atbilstīgu vajadzībām, ņemot vērā starptautiskās saistības, kas izriet no divpusējiem zivsaimniecības nolīgumiem un daudzpusējiem nolīgumiem un konvencijām, kuras pieņemtas reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) satvarā. Turklāt minētā regula vairs neatbilst kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem, jo īpaši attiecībā uz ilgtspējīgu zvejniecību un kontroli.(2) Saskaņā ar 2006.–2008. gada rīcības plānu kopējās zivsaimniecības politikas vienkāršošanai un uzlabošanai[8] un ņemot vērā zvejas apstākļu izmaiņas ārpus Kopienas ūdeņiem kopš Regulas (EK) Nr. 3317/94 pieņemšanas, kā arī lai izpildītu starptautiskās saistības, ir jāievieš vispārēja Kopienas sistēma attiecībā uz atļaujām, kuras Kopienas kuģiem izdod visu veidu zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem. Turklāt noteikumi, kas reglamentē ar trešas valsts karogu peldošu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un patlaban ir paredzēti vairākos dažādos juridiskos dokumentos, ir jādefinē no jauna un, ciktāl tas ir lietderīgi, jāsaskaņo ar noteikumiem, kas piemērojami Kopienas zvejas kuģiem.(3) Kopienas zvejas kuģiem jāļauj iesaistīties zvejas darbībās ārpus Kopienas ūdeņiem tikai tad, ja tiem ir atļauja, kuru izdevusi par attiecīgo zvejas darbību atļaušanu atbildīgā kompetentā iestāde, piemēram, tās trešās valsts kompetentā iestāde, kuras ūdeņos šīs zvejas darbības notiek, vai iestāde, kuras kompetencē ir zvejas darbību atļaušana starptautiskos ūdeņos, uz kuriem attiecas RZPO pieņemtie noteikumi, vai — tādu zvejas darbību gadījumā, kuras nereglamentē nekāds nolīgums,— dalībvalstu kompetentās iestādes.(4) Ir svarīgi precīzi formulēt Komisijas un dalībvalstu pienākumus attiecībā uz to zvejas darbību atļaušanas procedūru, kuras Kopienas kuģi veic ārpus Kopienas ūdeņiem; šajā sakarībā Komisijai jāvar nodrošināt starptautisko saistību un KZP noteikumu izpildi, kā arī to, lai pieprasījumu nosūtīšanas lūgumi būtu pilnīgi un lai tie tiktu nosūtīti attiecīgajos nolīgumos paredzētajos termiņos.(5) Ņemot vērā starptautiskās saistības, kā arī KZP mērķus, kuģi, kas iepriekšējo 12 mēnešu laikā izdarījuši nopietnus pārkāpumus vai kas iekļauti starptautiskā to kuģu sarakstā, kuri iesaistījusies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN saraksts), nav jāuzskata par tiesīgiem saņemt atļauju zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem. Turklāt jāparedz pienākums dalībvalstīm veikt tūlītējus pasākumus, lai novērstu to kuģu zvejas darbību turpināšanu, kas izdarījuši nopietnus pārkāpumus vai ir iesaistījušies NNN zvejā.(6) Turklāt, ja dalībvalsts nepilda KZP noteiktās saistības attiecībā uz tās kuģu zvejas darbībām ārpus Kopienas ūdeņiem, Komisijai pēc minētās dalībvalsts viedokļa uzklausīšanas noteiktos gadījumos jābūt tiesīgai atteikties nosūtīt attiecīgās dalībvalsts iesniegtos zvejas atļauju pieprasījumus tik ilgi, kamēr minētās saistības nav izpildītas.(7) Apsvērums par provizorisku iedalīšanu. [Saskaņā ar dokumentu COM (2005) 238 (galīgā redakcija) iekļauj pēc attiecīgās regulas pieņemšanas] .(8) Lai nodrošinātu to, ka zvejas iespējas, kuras Kopienai pieejamas saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem, tiek izmantotas pilnībā, Komisijai jābūt tiesīgai dalībvalsts neizmantotas zvejas iespējas uz laiku iedalīt citai dalībvalstij, neskarot zvejas iespēju sadalījuma relatīvo stabilitāti starp dalībvalstīm.(9) Jāsaskaņo noteikumi par zvejas iespēju izmantojuma kontroli ārpus Kopienas ūdeņiem un par trešām valstīm iedalīto zvejas iespēju izmantojuma kontroli Kopienas ūdeņos, un tajos jāparedz prasība laikus rīkoties, lai dalībvalstīm un trešām valstīm novērstu iespēju pārsniegt minētās zvejas iespējas.(10) Lai uz pārkāpumiem reaģētu ar atbilstošām un faktiskām apsūdzībām, jāparedz iespēja pilnībā izmantot Komisijas inspektoru, Kopienas inspektoru, dalībvalstu inspektoru un trešu valstu inspektoru sagatavotos inspekcijas un uzraudzības ziņojumus.(11) Visi dati, kas attiecas uz nolīgumiem un to Kopienas kuģu darbībām, kuri zvejo ārpus Kopienas ūdeņiem, pastāvīgi jāatjaunina un, ciktāl tas ir lietderīgi, jādara pieejami dalībvalstīm un attiecīgām trešām valstīm. Tādēļ jāizveido īpaša informācijas sistēma.(12) Jāpanāk elastība, lai pieļautu atbrīvojumus no šīs regulas noteikumiem, ja tas vajadzīgs, lai izpildītu starptautiskās saistības; šīs regulas īstenošanas pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[9].(13) Ir jāatceļ Regula (EK) Nr. 3317/94, kā arī noteikumi, kas attiecas uz trešas valsts zvejas kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem, kā noteikts Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[10], un Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[11],IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.I NODAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI1. pants Darbības joma un mērķiŠajā regulā paredzēti noteikumi para) atļaujām Kopienas zvejas kuģiemi) iesaistīties zvejas darbībās trešas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos atbilstoši nolīgumam, kas noslēgts starp Kopienu un minēto valsti, vaiii) iesaistīties zvejas darbībās, kas ietilpst reģionālas zivsaimniecības pārvaldības organizācijas (še turpmāk — RZPO) satvarā pieņemta zivsaimniecības nolīguma darbības jomā, vaiiii) iesaistīties tādās zvejas darbībās ārpus Kopienas ūdeņiem, par kurām nav noslēgts zivsaimniecības nolīgums;b) atļaujām kuģiem, kas peld ar dalībvalsts karogu, bet nav Kopienas zvejas kuģi, atbilstoši nolīgumam iesaistīties darbībās, kas notiek ārpus Kopienas ūdeņiem;c) atļaujām Kopienas iekārtām, kuģiem vai ierīcēm atbilstoši nolīgumam iesaistīties zivju audzēšanā, kas notiek ārpus Kopienas ūdeņiem;d) atļaujām trešu valstu kuģiem iesaistīties zvejas darbībās Kopienas ūdeņos,kā arī noteikti ziņošanas pienākumi attiecībā uz atļautajām darbībām.2. pants DefinīcijasŠajā regulā izmanto šādas definīcijas.a) Nolīgums: zivsaimniecības nolīgums, kas noslēgts vai parakstīts saskaņā ar Līguma 300. pantu.b) Zvejas darbības: zivju zvejošana, paturēšana uz kuģa, apstrāde, pārvietošana vai pārvadāšana.c) Zivju audzēšana: zivju turēšana sprostā vai pārvietošana uz sprostu nobarošanas vai audzēšanas nolūkā un ar to saistītās pavairošanas, ieguves un zvejošanas darbības.d) Kopienas zvejas kuģis: Kopienas zvejas kuģis, kā minēts 3. panta d) punktā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[12].e) Kopienas flotes reģistrs: Kopienas zvejas flotes reģistrs, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktā.f) Zvejas iespēja: zvejas iespēja, kā definēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta q) punktā.g) Atļaujas devēja iestāde: iestāde, kas ir atbildīga par Kopienas zvejas kuģu zvejas darbību atļaušanu atbilstoši nolīgumam.h) Zvejas atļauja: tiesības uz zvejas darbību veikšanu noteiktā laika posmā, noteiktā apgabalā vai noteikta veida zvejā.i) Zvejas piepūle: zvejas piepūle (intensitāte), kā definēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta h) punktā.j) Elektroniska nosūtīšana: tāda datu pārraide elektroniskā formātā, kuras saturu, formātu un protokolu nosaka Komisija vai par kuru vienojas nolīguma slēdzēji.k) Jauktu sugu zveja: zvejas darbības, kurās ir vairāk nekā viena mērķsuga un kurās gūtā nozveja pieder vismaz divām dažādām sugām, no kurām katra vai nu vērtības, vai biomasas ziņā veido vismaz 4 % no kopējās nozvejas.l) Zvejas kategorija: flotes apakšgrupa, kas noteikta, pamatojoties jo īpaši uz tādiem kritērijiem kā kuģa tips, zvejas darbību veids un izmantotie zvejas rīki.m) Nopietns pārkāpums: nopietns pārkāpums, kā definēts Padomes 1999. gada 24. jūnija Regulā (EK) Nr. 1447/1999, ar ko izveido tādas izturēšanās veidu sarakstu, ar kuru nopietni pārkāpj kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus[13], vai nopietns attiecīgā nolīguma pārkāpums vai darbības traucējums.n) NNN saraksts: to zvejas kuģu saraksts, kurus RZPO identificējusi kā tādus, kas iesaistījušies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā.o) Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēma: informācijas sistēma, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar 16. pantu.p) Trešas valsts kuģis: kuģis, kas peld ar trešas valsts karogu un/vai ir reģistrēts trešā valstī.II NODAĻAKOPIENAS ZVEJAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS ĀRPUS KOPIENAS ŪDEŅIEMI iedaļaVISPāRīGI NOTEIKUMI3. pants Vispārīgs noteikumsTikai Kopienas zvejas kuģi, kuriem zvejas atļauja izdota saskaņā ar šo regulu, ir tiesīgi iesaistīties zvejas darbībās ūdeņos, uz kuriem attiecas nolīgums.II IEDAļAATļAUJAS ZVEJAS DARBīBU VEIKšANAI SASKAņā AR NOLīGUMIEM4. pants Ieinteresētības deklarēšana1. Kad nolīgums ir noslēgts, Komisija par to informē dalībvalstis.2. Vēlākais 15 dienas pēc tam, kad no Komisijas saņemta 1. punktā minētā informācija, dalībvalstis elektroniski nosūta Komisijai to kuģu sarakstu, kuri ir apliecinājuši ieinteresētību izmantot zvejas iespējas, kas Kopienai iedalītas saskaņā ar minēto nolīgumu, norādot kuģa identifikācijas numuru Kopienas flotes reģistrā, kuģa starptautisko radio izsaukuma signālu un visus pārējos datus, kas prasīti saskaņā ar nolīgumu vai noteikti saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto procedūru.5. pants Zvejas plāna paziņošanaVismaz mēnesi pirms nolīgumā paredzētā pieprasījumu nosūtīšanas termiņa dalībvalstis elektroniski iesniedz Komisijai zvejas plānu, kurā norāda to kuģu skaitu, par kuriem tās gatavojas pieprasīt zvejas atļaujas, un pievieno informāciju par plānoto zvejas piepūli.6. pants Pieprasījumu nosūtīšanas lūgumu iesniegšana1. Vēlākais 10 darbdienas pirms nolīgumā paredzētā pieprasījumu nosūtīšanas termiņa vai, ja nolīgumā termiņš nav noteikts, vēlākais 10 darbdienas pirms Komisijas noteiktā termiņa dalībvalstis elektroniski iesniedz Komisijai zvejas atļauju pieprasījumus attiecīgajiem zvejas kuģiem saskaņā ar 5. pantā minēto zvejas plānu.2. Šā panta 1. punktā minētajos pieprasījumos jānorāda vismaz kuģa identifikācijas numurs Kopienas flotes reģistrā, kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls un visi pārējie dati, kas prasīti saskaņā ar nolīgumu vai noteikti saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto procedūru.7. pants Atbilstības kritēriji1. Dalībvalsts neiesniedz Komisijai zvejas atļaujas pieprasījumu par zvejas kuģi, kas peld ar šīs dalībvalsts karogu, jaa) tas nav tiesīgs saņemt zvejas atļauju saskaņā ar attiecīgo nolīgumu vai nav iekļauts kuģu sarakstā, kas paziņots saskaņā ar 4. pantu;b) iepriekšējos 12 mēnešos saskaņā ar attiecīgo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā vai — jauna nolīguma gadījumā — saskaņā ar iepriekšējo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā tas izdarījis nopietnu pārkāpumu, vai, attiecīgā gadījumā, ja tas vēl nav izpildījis nosacījumus, kas nolīgumā paredzēti minētajam laika posmam;c) tas ir iekļauts NNN sarakstā;d) šā kuģa dati Kopienas flotes reģistrā un 16. pantā paredzētajā Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmā ir nepilnīgi vai neprecīzi;e) tam nav derīgas zvejas licences, kā minēts Komisijas 2005. gada 3. augusta Regulā (EK) Nr. 1281/2005 par zvejas licenču pārzināšanu un tajās ietveramo informācijas minimumu[14];f) šā kuģa dati, kas prasīti saskaņā ar nolīgumu, nav pieejami vai ja atļaujas devēja iestāde tiem nevar piekļūt;g) pieprasījums, kas iesniegts tam paredzētas zvejas atļaujas saņemšanai, nav saskaņā ar attiecīgā nolīguma noteikumiem un ar šo regulu.2. Katra dalībvalsts nodrošina, ka to zvejas atļaujas pieprasījumu skaits, kurus tā lūdz nosūtīt, ir samērojams ar zvejas iespējām, kas saskaņā ar nolīgumu pieejamas attiecīgajai dalībvalstij.8. pants Komisijas veiktā nosūtīšana1. Komisija 10 darbdienu laikā pēc attiecīga dalībvalsts lūguma saņemšanas un saskaņā ar šajā pantā paredzētajiem noteikumiem nosūta zvejas atļauju pieprasījumus attiecīgajai atļaujas devējai iestādei.2. Komisija pārbauda zvejas plānus un pieprasījumu nosūtīšanas lūgumus, ņemot vērāa) zvejas iespējas, ko Padome katrai dalībvalstij iedalījusi, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu vai saskaņā ar Līguma 300. pantu, kā arīb) nolīgumā paredzētos nosacījumus.3. Komisija pārliecinās par to, kaa) ir izpildīti 7. pantā paredzētie nosacījumi unb) to zvejas atļauju pieprasījumu skaits, kurus nosūtīt lūgušas attiecīgās dalībvalstis, atbilst zvejas iespējām, kas pieejamas saskaņā ar nolīgumu, ņemot vērā visu dalībvalstu lūgumus par nosūtīšanu un, vajadzības gadījumā, zvejas plānus.9. pants Atsevišķu pieprasījumu nenosūtīšana1. Komisija nenosūta atļaujas devējai iestādei pieprasījumus, attiecībā uz kuriema) dalībvalstu sniegtie dati nav pilnīgi;b) attiecīgās dalībvalsts zvejas iespējas nav pietiekamas, ņemot vērā dalībvalsts iesniegto pieprasījumu skaitu;c) nav izpildīti nolīgumā un šajā regulā paredzētie nosacījumi.2. Viena vai vairāku pieprasījumu nenosūtīšanas gadījumā Komisija nekavējoties informē attiecīgo dalībvalsti, norādot nenosūtīšanas iemeslus.10. pants Visu dalībvalsts iesniegto pieprasījumu nenosūtīšanaJa Komisijai ir pamats uzskatīt, ka dalībvalsts nav izpildījusi I pielikumā minētās saistības attiecībā uz konkrētu nolīgumu, Komisija par to informē attiecīgo dalībvalsti un dod tai iespēju iesniegt apsvērumus. Ja Komisija, ņemot vērā visus apsvērumus, ko iesniegusi dalībvalsts, konstatē minēto saistību pārkāpumu, tā, pienācīgi ievērojot tiesiskās paļāvības un proporcionalitātes principu, izslēdz šīs dalībvalsts kuģus no turpmākas līdzdalības minētajā nolīgumā.11. pants Informēšana1. Komisija nekavējoties elektroniski paziņo karoga dalībvalstij par zvejas atļauju, ko izdevusi atļaujas devēja iestāde, vai par atļaujas devējas iestādes lēmumu neizdot atļauju konkrētam zvejas kuģim. Ja tas tieši vai netieši prasīts nolīgumā, pievienotie un oriģinālie papīra formātā esošie dokumenti jānosūta minētajā formātā.2. Karoga dalībvalsts tūlīt dara zināmu attiecīgo zvejas kuģu īpašniekiem informāciju, kas saņemta saskaņā ar 1. punktu.3. Ja atļaujas devēja iestāde informē Komisiju, ka tā nolēmusi apturēt vai atsaukt zvejas atļauju, kas izdota Kopienas zvejas kuģim saskaņā ar nolīgumu, Komisija tūlīt par to elektroniski paziņo attiecīgā kuģa dalībvalstij. Karoga dalībvalsts tūlīt nosūta šo informāciju kuģa īpašniekam.4. Komisija, konsultējoties ar karoga dalībvalsti un attiecīgo atļaujas devēju iestādi, veic pārbaudes, lai noteiktu, vai šāds lēmums ir saskaņā ar nolīgumu, un informē karoga dalībvalsti un attiecīgo atļaujas devēju iestādi par rezultātu.12. pants Provizoriska iedalīšanaJa Padome vēl nav pieņēmusi lēmumu, ar kuru provizoriski piemēro divpusējam zivsaimniecības nolīgumam ar trešu valsti pievienotu jaunu protokolu, ar ko paredz zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm, Komisija saskaņā ar šo regulu nosūta attiecīgajai trešai valstij zvejas atļauju pieprasījumus, neskarot noteikumus, kurus vēlāk pieņems Padome. Šādā gadījumā Komisija piemēro zvejas iespēju iedalīšanas metodi, kas bija spēkā saskaņā ar iepriekšējo protokolu. [Tekstu saskaņā ar dokumenta COM(2005) 238 galīgo redakciju attiecīgi groza pēc atbilstošās regulas pieņemšanas.]13. pants Zvejas iespēju nepilnīga apguve1. Ja, pamatojoties uz 5. pantā minēto zvejas plānu vai 6. pantā minēto pieprasījumu nosūtīšanas lūgumu, konstatē, ka nav izmantotas visas zvejas atļaujas vai Kopienai saskaņā ar nolīgumu iedalītās zvejas iespējas, Komisija informē attiecīgās dalībvalstis un prasa, lai tās apstiprina to, ka minētās zvejas iespējas nav izmantotas. Atbildes nesniegšanu Komisijas noteiktajā termiņā uzskata par apstiprinājumu tam, ka attiecīgās dalībvalsts kuģi nav pilnībā izmantojuši tiem pieejamās zvejas iespējas.2. Pēc attiecīgās dalībvalsts sniegtā apstiprinājuma saņemšanas Komisija novērtē neizmantoto zvejas iespēju kopapjomu un šo novērtējumu dara pieejamu dalībvalstīm.3. Dalībvalstis, kuras vēlas izmantot 2. punktā minētās neizmantotās zvejas iespējas, Komisijas noteiktajā termiņā, ievērojot 5. pantu, iesniedz Komisijai visu to kuģu sarakstu, attiecībā uz kuriem tās gatavojas pieprasīt zvejas atļauju, kā arī saskaņā ar 6. pantu iesniedz pieprasījuma nosūtīšanas lūgumu par katru no šiem kuģiem.4. Komisija lemj par zvejas iespēju pārdali saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto procedūru, tiecoties panākt kopēju vienošanos starp attiecīgajām dalībvalstīm vai — ja vienoties neizdodas — ņemot vērā II pielikumā noteiktos kritērijus, un paziņo par to attiecīgajām dalībvalstīm.5. Komisija 10 darbdienas pēc 4. punktā minētā paziņojuma izdarīšanas nosūta attiecīgos pieprasījumus atļaujas devējai iestādei, kā paredzēts 8. pantā.6. Pieprasījumu nosūtīšana saskaņā ar šo pantu nekādā veidā neietekmē zvejas iespēju turpmāko sadali dalībvalstīm.III IEDAļAZVEJAS DARBīBAS, PAR KURāM NAV NOSLēGTS NOLīGUMS14. pants Vispārīgi noteikumi1. Dalībvalstis iegūst informāciju par jebkādu tādu vienošanos esību, kas noslēgtas starp dalībvalsts pilsoņiem un trešu valsti un kas dod iespēju zvejas kuģiem, kuri peld ar to karogu, iesaistīties zvejas darbībās ūdeņos, kas ir trešas valsts jurisdikcijā vai uz ko attiecas trešas valsts suverenitāte, un informē par to Komisiju, iesniedzot attiecīgo kuģu sarakstu.2. Ja 1. punktā minētās zvejas darbības ir vērstas uz zivju krājumiem, kuri neiekļaujas drošās bioloģiskās robežās, kā definēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta 1. punktā, Komisija var pieprasīt, lai attiecīgā dalībvalsts iesniedz krājumu novērtējumu un, ja tas vajadzīgs krājumu aizsardzībai, pēc ieteikumu saņemšanas no Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK), kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 33. pantā, var noteikt attiecīgo zvejas darbību ierobežojumus.15. pants Dalībvalstu atļauju izdošana1. Ārpus Kopienas ūdeņiem notiekošās zvejas darbībās, par kurām nav noslēgts nolīgums, Kopienas zvejas kuģi ir tiesīgi iesaistīties tikai tad, ja to karoga valsts tiem izdevusi atļauju saskaņā ar valsts noteikumiem.2. Kopienas zvejas kuģi, kas iepriekšējos 12 mēnešos pirms atļaujas spēkā stāšanās dienas izdarījuši nopietnus pārkāpumus, un kuģi, kas iekļauti NNN sarakstā, nav tiesīgi iesaistīties 1. punktā minētajās zvejas darbībās.3. Dalībvalstis 30 dienas iepriekš informē Komisiju par 1. punktā minēto zvejas darbību sākšanu, ko veic kuģi, kuriem atļauts zvejot saskaņā ar 1. punktu, un norāda laika posmu un apgabalu, uz kuru attiecas atļauja.IV IEDAļAZIņOšANAS PIENāKUMI UN ZVEJAS DARBīBU PāRTRAUKšANA16. pants Zvejas atļauju informācijas sistēma1. Komisija izveido Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu, kurā iekļauj datus par atļaujām, kas izdotas saskaņā ar šo regulu. Komisija tālab var izveidot tīmekļa vietni.2. Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar nolīgumu sniedzamie zvejas atļauju dati ir iekļauti Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmā. Tās nodrošina minēto datu pastāvīgu atjaunināšanu.17. pants Nozveju un zvejas piepūles paziņošana1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 2847/93 II un IIa sadaļas noteikumus, Kopienas zvejas kuģi, kam zvejas atļauja izdota saskaņā ar II vai III sadaļu, katru dienu nosūta savas valsts kompetentajām iestādēm datus par gūto nozveju un par zvejas piepūli.2. Dalībvalstis apkopo 1. punktā minētos datus un līdz katra kalendārā mēneša 15. datumam Komisijai vai iestādei, kuru šim nolūkam izraudzījusies Komisija, elektroniski nosūta datus par katru krājumu, krājumu grupu vai zvejas kategoriju, norādot nozvejotos daudzumus un — ja tas prasīts saskaņā ar nolīgumu vai jebkādiem noteikumiem, ar ko īsteno minēto nolīgumu,— zvejas piepūli, kuru kuģi, kas peld ar to karogu, iepriekšējā mēnesī īstenojuši ūdeņos, uz kuriem attiecas nolīgums, un veicot tādas zvejas darbības ārpus Kopienas ūdeņiem, uz kurām neattiecas nolīgums.18. pants Nozveju un zvejas piepūles kontrole1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 2371/2002 V nodaļas noteikumus, dalībvalstis nodrošina saistību ievērošanu attiecībā uz nozveju un zvejas piepūles paziņošanu, kā paredzēts attiecīgajā nolīgumā.2. Dalībvalstis paziņo Komisijai par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu zvejas iespēju pārmērīgu izmantošanu, ko veic kuģi, kuri peld ar to karogu un kuriem zvejas atļaujas izdotas saskaņā ar šo regulu.19. pants Zvejas lieguma noteikšana1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 23711/2002 26. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punktu, ja dalībvalsts uzskata, ka ir pilnībā apgūtas tai iedalītās zvejas iespējas, tā nekavējoties aizliedz zvejas darbības saistībā ar attiecīgo apgabalu, krājumu vai krājumu grupu.2. Ja dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas ir izteiktas gan ar nozveju, gan ar zvejas piepūli, dalībvalsts aizliedz zvejas darbības saistībā ar attiecīgo apgabalu, krājumu vai krājumu grupu, tiklīdz kādu no minētajām iespējām uzskata par pilnībā apgūtu.3. Ja zvejas atļauja izdota par jauktu sugu zveju un zvejas iespējas attiecībā uz kādu no attiecīgajiem krājumiem vai krājumu grupām uzskatāmas par pilnībā apgūtām, dalībvalsts aizliedz visas zvejas darbības, kas piederīgas jauktu sugu zvejai.4. Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par visiem zvejas darbību aizliegumiem, kas noteikti saskaņā ar šo pantu.5. Ja Komisija konstatē, ka Kopienai vai dalībvalstij iedalītās zvejas iespējas uzskatāmas par pilnībā apgūtām, Komisija par to informē attiecīgās dalībvalstis un prasa, lai tās aizliedz zvejas darbības, kā paredzēts 1. līdz 4. punktā.20. pants Zvejas atļauju apturēšana1. Ja Kopienas zvejas kuģis ir izdarījis nopietnu pārkāpumu, dalībvalsts nodrošina, lai šādam kuģim visā atlikušajā atļaujas termiņā vairs neļautu izmantot zvejas atļauju, kas izdota saskaņā ar attiecīgo nolīgumu, un par to tūlīt elektroniski informē Komisiju.2. Pēc datu saņemšanas saskaņā ar 1. punktu Komisija informē attiecīgo atļaujas izdevēju iestādi un pieprasa, lai tā atsauc zvejas atļauju.3. Inspekcijas un uzraudzības ziņojumi, ko sagatavojuši Komisijas inspektori, Kopienas inspektori, dalībvalstu inspektori vai tādas trešas valsts inspektori, kas ir attiecīgā nolīguma Puse, ir pieņemami pierādījumi jebkuras dalībvalsts administratīvajās procedūrās vai tiesvedībā. Faktu konstatēšanā tos uzskata par līdzvērtīgiem dalībvalstu inspekcijas un uzraudzības ziņojumiem.V IEDAļAPIEKļUVE DATIEM21. pants Piekļuve datiem1. Neskarot saistības, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvā 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai un par Padomes Direktīvas 90/313/EEK atcelšanu[15], dati, kurus saskaņā ar šo nodaļu dalībvalstis iesniegušas Komisijai vai Komisijas izraudzītai iestādei, jādara pieejami:a) visiem attiecīgajiem lietotājiem dalībvalstīs un attiecīgajām atļaujas devējām iestādēm — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas vajadzīgi zvejas atļauju izdošanas procesā;b) visiem attiecīgajiem lietotājiem kompetentajās inspekcijas iestādēs — tīmekļa vietnē, kas savienota ar Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmu. Šīm personām jādara pieejami tie dati, kas tām vajadzīgi inspekciju veikšanai.2. Kopienas zvejas atļauju informācijas sistēmā reģistrētā kuģa īpašnieks vai aģents, ar valsts administratīvās iestādes starpniecību nosūtot oficiālu pieprasījumu Komisijai, var saņemt elektronisku reģistrā iekļauto datu kopiju.III NODAĻAZVEJAS DARBĪBAS, KO ĀRPUS KOPIENAS ŪDEŅIEM VEIC KUĢI, KAS PELD AR DALĪBVALSTS KAROGU, BET NAV KOPIENAS ZVEJAS KUĢI22. pants Zvejas darbības saskaņā ar nolīgumuCiktāl tas tieši vai netieši prasīts nolīgumā, II nodaļas II un IV iedaļu piemēro arī kuģiem, kas peld ar dalībvalsts karogu, bet nav Kopienas zvejas kuģi, un kas saskaņā ar nolīgumu ir iesaistīti zvejas darbībās ārpus Kopienas ūdeņiem.IV NODAĻAZIVJU AUDZĒŠANA ĀRPUS KOPIENAS ŪDEŅIEM23. pants Zivju audzēšana saskaņā ar nolīgumuCiktāl tas tieši vai netieši prasīts nolīgumā, II nodaļas II un IV iedaļu piemēro arī Kopienas iekārtām, kuģiem un ierīcēm, ko saskaņā ar nolīgumu izmanto zivju audzēšanai ārpus Kopienas ūdeņiem.V NODAĻATREŠU VALSTU KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS KOPIENAS ŪDEŅOS24. pants Vispārīgi noteikumi1. Trešu valstu kuģi ir tiesīgi:a) iesaistīties zvejas darbībās Kopienas ūdeņos, ja tiem saskaņā ar šo nodaļu ir izdota zvejas atļauja;b) veikt pārkraušanu citā kuģī vai apstrādes darbības, ja tiem iepriekš izdota tās dalībvalsts atļauja, kuras ūdeņos notiks konkrētās darbības.2. Trešu valstu kuģi, kuriem ir atļauts iesaistīties zvejas darbībās saskaņā ar turpmāk uzskaitītajiem nolīgumiem jebkura konkrēta kalendārā gada 31. decembrī, var turpināt zveju, kā paredzēts šajos nolīgumos, no nākamā gada 1. janvāra līdz dienai, kad Komisija saskaņā ar 26. pantu pieņem lēmumu izdot šiem kuģiem zvejas atļaujas minētajam nākamajam gadam:-  [Iekļaut nolīgumu sarakstu]3. Komisija var grozīt 2. punktā iekļauto nolīgumu sarakstu saskaņā ar procedūru, kas minēta 33. panta 2. punktā.25. pants Pieprasījumu nosūtīšana1. Dienā, kad stājas spēkā nolīgums, ar ko attiecīgajai trešai valstij iedala zvejas iespējas Kopienas ūdeņos, minētā trešā valsts elektroniski nosūta Komisijai to kuģu sarakstu, kuri peld ar tās karogu un/vai ir tajā reģistrēti, un kuri gatavojas izmantot minētās iespējas.2. Nolīgumā noteiktajā vai Komisijas noteiktajā termiņā trešās valsts kompetentās iestādes elektroniski nosūta Komisijai zvejas atļauju pieprasījumus par minētajā sarakstā iekļautajiem zvejas kuģiem, kuri peld ar tās karogu un/vai ir tajā reģistrēti, norāda kuģa starptautisko radio izsaukuma signālu, kā arī visus pārējos datus, kas prasīti saskaņā ar nolīgumu vai par ko lēmums pieņemts saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto procedūru.26. pants Zvejas atļauju izdošana1. Komisija pārbauda pieprasījumus, ņemot vērā trešai valstij iedalītās zvejas iespējas, un izdod zvejas atļaujas saskaņā ar Padomes pieņemtajiem pasākumiem un attiecīgā nolīguma noteikumiem.2. Komisija informē trešas valsts kompetentās iestādes un dalībvalstis par izdotajām zvejas atļaujām.27. pants Atbilstības kritērijiKomisija izdod zvejas atļauju tikai tiem trešu valstu kuģiem,a) kuri saskaņā ar nolīgumu ir tiesīgi saņemt zvejas atļauju un — attiecīgā gadījumā — ir iekļauti paziņotajā to kuģu sarakstā, kuriem atļauts zvejot saskaņā ar minēto nolīgumu;b) kuri iepriekšējos 12 mēnešos saskaņā ar attiecīgo nolīgumu veikto zvejas darbību laikā vai — jauna nolīguma gadījumā — saskaņā ar iepriekšējo zvejas nolīgumu veikto zvejas darbību laikā nav izdarījuši nopietnus pārkāpumus;c) nav iekļauti NNN sarakstā;d) par kuriem ir pieejami saskaņā ar nolīgumu prasītie dati;e) attiecībā uz kuriem iesniegtie pieprasījumi atbilst attiecīgā nolīguma noteikumiem un šīs nodaļas noteikumiem.28. pants Vispārīgās saistībasTrešu valstu kuģiem, kuriem zvejas atļauja izdota saskaņā ar šo nodaļu, ir jāatbilst kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem par saglabāšanas un kontroles pasākumiem un citiem noteikumiem, ar ko zonā, kurā šie trešu valstu kuģi darbojas, reglamentē Kopienas zvejas kuģu zvejas darbību, un arī nolīgumā paredzētajiem noteikumiem.29. pants Nozveju un zvejas piepūles kontrole1. Trešu valstu kuģi, kas iesaistīti zvejas darbību veikšanā Kopienas ūdeņos, katru dienu nosūta savas valsts iestādēm un Komisijai vai Komisijas izraudzītai iestādei datus,a) kas prasīti saskaņā ar nolīgumu,b) kurus noteikusi Komisija saskaņā ar nolīgumā paredzēto procedūru vaic) kuri noteikti saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto procedūru.2. Ciktāl tas prasīts saskaņā ar attiecīgo nolīgumu, trešas valstis apkopo nozvejas datus, kurus nosūtījuši to kuģi saskaņā ar 1. punktu, un līdz katra kalendārā mēneša 15. datumam elektroniski nosūta Komisijai vai Komisijas izraudzītai iestādei nozvejas datus par katram krājumam, krājumu grupai vai zvejas kategorijai atbilstošajiem daudzumiem, kurus iepriekšējā mēnesī nozvejojuši visi kuģi, kas ar attiecīgās trešās valsts karogu peld Kopienas ūdeņos.30. pants Zvejas lieguma noteikšana1. Ja attiecīgajai trešai valstij iedalītās zvejas iespējas tiek uzskatītas par pilnībā apgūtām, Komisija par to tūlīt paziņo šai trešajai valstij un kompetentajām dalībvalstu inspekcijas iestādēm.2. No minētā paziņojuma dienas zvejas atļaujas, kas izdotas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās valsts karogu, uzskata par apturētām attiecībā uz konkrēto zvejas darbību veikšanu, un minētie kuģi vairs nav tiesīgi tajās iesaistīties.3. Ja zvejas atļaujas izdotas par jauktu sugu zveju un zvejas iespējas vienam no atbilstošajiem krājumiem tiek uzskatītas par pilnībā apgūtām, 2. punktu attiecina uz visām zvejas darbībām, kas piederīgas jauktu sugu zvejai.4. Ja zvejas darbību apturēšana, kas piemērojama saskaņā ar 2. vai 3. punktu, attiecas uz visām darbībām, par kurām piešķirtas zvejas atļaujas, minētās zvejas atļaujas uzskata par anulējamām.5. Trešā valsts nodrošina to, ka attiecīgos zvejas kuģus tūlīt informē par šā panta piemērošanu un ka tie pārtrauc visas attiecīgās zvejas darbības.31. pants Atļaujas apturēšana vai anulēšana pārkāpuma gadījumā1. Dalībvalstis tūlīt informē Komisiju par visiem pārkāpumiem, kas konstatēti attiecībā uz trešas valsts zvejas kuģi, kurš saskaņā ar nolīgumu veic zvejas darbības Kopienas ūdeņos.2. Pēc šādu paziņojumu saņemšanas Komisija var apturēt vai anulēt zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar šo nodaļu. Komisijas lēmumu paziņo trešai valstij.3. Trešā valsts nodrošina to, ka attiecīgo kuģi nekavējoties informē par šā panta piemērošanu un ka tas pārtrauc visas attiecīgās zvejas darbības.4. Komisija paziņo dalībvalstu inspekcijas iestādēm par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu.VI NODAĻAĪSTENOŠANAS PASĀKUMI32. pants Sīki izstrādāti noteikumiŠīs regulas piemērošanai var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus, un to dara saskaņā ar 33. panta 2. punktā minēto procedūru. Minētajos noteikumos var paredzēt arī atbrīvojumus no šajā regulā noteiktajām saistībām, ja šādi atbrīvojumi ir pamatoti, ņemot vērā nolīgumos paredzētās saistības, vai ja šajā regulā noteikto saistību ievērošanas radītais apgrūtinājums nav samērojams ar veiktās darbības ekonomisko nozīmi.33. pants Komitejas procedūra1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kā minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā.2. Ja atsaucas uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir 20 darbdienas.VII NODAĻAKOPĪGIE UN NOSLĒGUMA NOTEIKUMI34. pants Starptautiskās saistībasŠī regula neskar attiecīgajos nolīgumos paredzētos noteikumus un Kopienas noteikumus, ar kuriem īsteno minēto nolīgumu noteikumus.35. pants Grozījumi un atcelšana1. Regulā (EK) Nr. 1627/94 svītro 3. panta 2. punktu, 4. panta 2. punktu, 9. pantu un 10. pantu.2. Regulā (EK) Nr. 2847/93 svītro 18., 28.b, 28.c un 28.d pantu.3. Atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94.4. Atsauces uz atceltajām regulām vai svītrotajiem noteikumiem uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar šīs regulas III pielikumā pievienoto atbilstības tabulu.36. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Padomes vārdā —priekšsēdētājsI PIELIKUMSRegulas 10. pantā minētās saistības-  Nozvejas un zvejas piepūles datu pilnīga paziņošana noteiktajos termiņos, ko veic attiecīgās dalībvalsts iestāde, kuras kompetencē ietilpst šādu datu paziņošana.-  Zvejas lieguma noteikšana saskaņā ar 19. pantu un pienācīga šā noteikuma izpilde.-  Zvejas darbību aizliegšana saskaņā ar 20. pantu.-  Saistības attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām ( VMS ), kas paredzētas Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[16], vai kas paredzētas attiecīgajā nolīgumā.-  Saistības attiecībā uz zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un attālās uzrādes līdzekļiem, kas paredzētas Padomes 2006. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem[17].II PIELIKUMSRegulas 13. pantā minētie pārdales kritērijiZvejas iespēju pārdales gadījumā Komisija jo īpaši ņem vērā šādus kritērijus:-  katra atsevišķa pieprasījuma saņemšanas diena;-  pārdalei pieejamās zvejas iespējas;-  saņemto pieprasījumu skaits;-  pieprasījumus iesniegušo dalībvalstu skaits;-  ja zvejas iespējas pilnībā vai daļēji noteiktas, pamatojoties uz zvejas piepūles vai nozvejas apjomu: zvejas piepūle vai nozvejas, ko paredzējis piemērot vai gūt katrs attiecīgais kuģis.III PIELIKUMSRegula (EK) Nr. 1627/94 | Atbilstošais noteikums šajā regulā |3. panta 2. punkts | V nodaļa |4. panta 2. punkts | V nodaļa |9. pants | 25. līdz 27. pants |10. pants | 31. pants |Regula (EK) Nr. 2847/93 | Atbilstošais noteikums šajā regulā |18. pants | 17. pants |28.b pants | 24. pants |28.c pants | 28. pants |28.d pants | 30. pants |[1] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam, 8.12.2005., COM(2005) 647, galīgā redakcija.[2] OV L 350, 31.12.1994., 13. lpp.[3] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).[4] OV L 18, 25.1.2007., 11. lpp.[5] OV C [..], [..], [..]. lpp.[6] OV C [..], [..], [..]. lpp.[7] OV L 350, 31.12.1994., 13. lpp.[8] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam, 8.12.2005., COM(2005) 647, galīgā redakcija.[9] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[10] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.[11] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.).[12] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.[13] OV L 167, 2.7.1999., 5. lpp.[14] OV L 203, 4.8.2005., 3. lpp.[15] OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.[16] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.[17] OV L 409, 30.12.2006. 1. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0289

Priekšlikums Padomes regula ar ko laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību  /* COM/2007/0289 galīgā redakcija */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 4.6.2007COM(2007) 289 galīgā redakcijaPriekšlikumsPADOMES REGULAar ko laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1) PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi/Vispārīgais konteksts Padomes 2004. gada 24. februāra Regula (EK) Nr. 379/2004 (OV L 64), ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejniecības produktiem laikposmam no 2004. gada līdz 2006. gadam, bija spēkā līdz 2006. gada 31. decembrim. Šā priekšlikuma mērķis ir ieviest līdzīgu režīmu laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam, pienācīgi ņemot vērā dominējošās piegādes vajadzības un vispārējos apstākļus. ES ir ieinteresēta palielināt atsevišķas šobrīd spēkā esošās autonomās tarifu kvotas, jo dažās dalībvalstīs apstrādes rūpniecības uzņēmumi saskaras ar nopietnām grūtībām, nodrošinot noteiktu zvejas produktu piegādi no Kopienas pietiekamā apjomā. Lai novērstu izejvielu deficītu, nozarē izmanto trešo valstu izcelsmes aizstājējproduktus. Ņemot vērā izmaiņas piegādes vajadzībās, priekšlikumā paredzētas dažas jaunas un — attiecīgā gadījumā — mainītas kvotas; savukārt citu kvotu spēkā esības termiņš nav pagarināts. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2004. gada 24. februāra Regula (EK) Nr. 379/2004 (OV L 64), ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejniecības produktiem laikposmam no 2004. gada līdz 2006. gadam. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums atbilst politikai lauksaimniecības, zivsaimniecības, tirdzniecības, attīstības un ārējo attiecību jomā. Tas neskars to jaunattīstības valstu intereses, kas ar ES noslēgušas tirdzniecības līgumu ar atvieglotiem noteikumiem (piem., VPS un ĀKK režīms). |2) APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Dalībvalstu apspriede Zvejniecības produktu pārvaldības komitejā un Zvejniecības un akvakultūras padomdevējā komitejā. Neformāla konsultēšanās ES nozares mērogā (ES Zivju ražotāju apvienība, Zivju importētāju un eksportētāju nacionālo apvienību federācija). Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Ierosinātos pasākumus atbalstīja lielākā daļa dalībvalstu. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Zinātnes nozares un specializācijas jomas Eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Zvejniecības produktu pārvaldības komitejā. Izmantotās metodes Atklāta apspriešanās. Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Katras dalībvalsts izraudzītie eksperti. Konsultēšanās ar Zvejniecības produktu pārvaldības komiteju — 2006. gada 6. aprīlī, 2006. gada 8. jūnijā un 2006. gada 21. septembrī. Konsultēšanās ar Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas (ACFA) III darba grupa tirgu un tirdzniecības jautājumos — 2006. gada 10. oktobrī. Kopienas mēroga tikšanās ar ieinteresētajām aprindām (ES Zivju ražotāju apvienība (AIPCE) un Zivju importētāju un eksportētāju nacionālo apvienību federācija (CEP)) — 2006. gada 20. martā. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Netika minēts, ka pastāvētu nopietns risks ar neatgriezeniskam sekām. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Priekšlikuma publicēšana. |Ietekmes novērtējums Nepiemēro. Priekšlikums nav iekļauts Komisijas 2006. gada likumdošanas un darba programmā. |3) PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību. |Juridiskais pamats EK Līguma 26. pants. |Subsidiaritātes princips Šis priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes princips uz šo priekšlikumu neattiecas. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam turpmāk minēto iemeslu dēļ. |Ir nepieciešams noteikt pasākumus, lai nākamajā trīs gadu periodā, kas sākas 2007. gadā, mazinātu piegāžu nepietiekamību apstrādes nozarē. |Minētie pasākumi atbilst principiem, kas noteikti, lai vienkāršotu procedūras ārējā tirdzniecībā iesaistītajiem uzņēmumiem, un Komisijas paziņojumam par autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (98/C 128/02). |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti turpmāk minētā iemesla dēļ. Atbilstīgi EK Līguma 26. pantam Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar kvalificētu balsu vairākumu ir apstiprinājusi autonomo tarifu atcelšanu un tarifu kvotas. Regula ir vajadzīga, lai nodrošinātu tiešu un saskaņotu piemērojamību visā Kopienā. |4) IETEKME UZ BUDžETU |Muitas nodokļu ieņēmumu samazinājums EUR 49 467 450 apmērā (neto summa). |5) PAPILDU INFORMāCIJA |Eiropas ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts ir saistīts ar EEZ aktuālu jautājumu, tāpēc tas jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. |PriekšlikumsPADOMES REGULAar ko laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],tā kā:1.  Atsevišķu zvejas produktu piegāde Kopienā pašlaik ir atkarīga no importa no trešajām valstīm. Kopienas interesēs ir piemērota apjoma Kopienas tarifu kvotu robežās daļēji vai pilnībā atlikt muitas nodokļa piemērošanu šiem produktiem. Lai neapdraudētu šo produktu attīstības izredzes Kopienā un nodrošinātu atbilstīgas piegādes patērētājnozaru vajadzību apmierināšanai, šādas kvotas ir jānosaka, piemērojot mainīgus muitas nodokļus atkarībā no attiecīgā produkta jutīguma Kopienas tirgū.2.  Jānodrošina visiem Kopienas importētājiem vienlīdzīga un pastāvīga piekļuve minētajām kvotām; tām noteiktās nodokļu likmes pastāvīgi jāpiemēro visiem attiecīgo produktu ievedumiem visās dalībvalstīs, kamēr kvotas ir pilnībā izmantotas.3.  Lai nodrošinātu šo kvotu efektīvu kopīgu pārvaldību, jāļauj dalībvalstīm no attiecīgās kvotas apjoma izmantot vajadzīgos daudzumus, kas atbilst to faktiskajiem ievedumiem. Šai pārvaldības metodei ir nepieciešama cieša sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju, tāpēc Komisijai ir jāspēj uzraudzīt kvotu izmantojuma stāvokli un sniegt attiecīgu informāciju dalībvalstīm.4.  Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko paredz īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[2], ir noteikta tarifu kvotu pārvaldības sistēma, kurā ievērota hronoloģiskā secība atbilstoši datumiem, kuros pieņemtas muitas deklarācijas preču laišanai brīvā apgrozībā. Tarifu kvotas, ko atver ar šo regulu, Kopienas iestādēm un dalībvalstīm ir jāpārvalda saskaņā ar minēto sistēmu.5.  Padomes 2004. gada 24. februāra Regula (EK) Nr. 379/2004, ar ko atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejniecības produktiem laikposmam no 2004. gada līdz 2006. gadam un paredz to pārvaldību, bija spēkā līdz 2006. gada 31. decembrim — līdz ar to laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai nav bijušas pieejamas nekādas autonomas tarifu kvotas. Turklāt, tā kā visām ar šo regulu atvērtajām kvotām piemēro īpašas izmantošanas nosacījumus, lai uz tās varētu attiecināt labvēlīgo tarifa režīmu, šīs regulas piemērošana ar atpakaļejošu spēku nav iespējama. Tāpēc, lai nodrošinātu zināmu līdzšinējās kvotu sistēmas nepārtrauktību, ir jāparedz pārejas režīms, ļaujot piešķirt ievedmuitas nodokļu samazinājumu zvejas produktiem, kas brīvā apgrozībā laisti laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai, kā arī pienācīgi ņemot vērā īpašas izmantošanas nosacījumus un konkrētām kvotām pieejamos daudzumus,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants6.  Ievedmuitas nodokļa piemērošanu pielikumā norādītajiem produktiem tarifu kvotu ietvaros atliek uz pielikumā norādīto laiku, piemērojot tajā norādītās nodokļu likmes un ievērojot tajā norādītos maksimālos daudzumus.7.  Uz pielikumā norādīto produktu ievešanu 1. punktā minētās kvotas attiecas tikai tad, ja deklarētā muitas vērtība ir vismaz vienāda ar noteiktajām salīdzināmajām cenām vai cenām, kas vēl nosakāmas saskaņā ar 29. pantu Padomes 1999. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 104/2000 par zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgo organizāciju[3].2. pantsKopienas tarifu kvotas, kas minētas 1. pantā, pārvalda Komisija atbilstīgi Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantam.3. pantsDalībvalstis un Komisija cieši sadarbojas, lai nodrošinātu šīs regulas noteikumu ievērošanu.4. pants8.  Ievedmuitas nodokļus zvejas produktiem, kas brīvā apgrozībā laisti laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai un uz kuriem attiecas kāda no pielikumā norādītajām tarifu kvotām, pēc deklarētāja pieprasījuma var samazināt atbilstīgi pielikumā norādītajām nodokļu likmēm.9.  Pieprasījums, norādot atbilstošo kvotu, četru nedēļu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās jāiesniedz muitas iestādei, kas ir atbildīga par attiecīgo produktu laišanu brīvā apgrozībā. Tam jāpievieno visi dokumenti, kas neapšaubāmi apliecina, ka kvota attiecas uz ievesto produktu un ka tā ir vai tiks izmantota atbilstīgi īpašas izmantošanas nosacījumiem, kas attiecīgajai tarifu kvotai noteikti pielikumā.10.  Šo pantu piemēro tikai tad, ja pietiekami pamatota pieprasījuma pieņemšanas dienā to pieļauj attiecīgās kvotas apjoma saldo. Regulas (EEK) Nr. 2454/93 308.a, 308.b un 308.c pantu piemēro ar attiecīgajām izmaiņām.5. pantsŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSKārtas Nr. | KN kods | TARIC kods | Apraksts | Kvotas ikgadējais apjoms (tonnās) | Kvotas nodokļa likme | Kvotas periods |09.2759 | ex 0302 50 10 ex 0302 50 90 ex 0303 52 10 ex 0303 52 30 ex 0303 52 90 | 20 10 10 10 10 | Mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus), izņemot aknas, ikrus un pieņus, svaigas, atdzesētas vai saldētas, apstrādei (a) (b) | 80 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2765 | ex 0305 62 00 ex 0305 69 10 | 20 25 29 10 | Mencas (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) un polārmencas (Boreogadus saida), sālītas vai sālījumā, bet ne žāvētas vai kūpinātas, apstrādei (a) (b) | 10 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2761 | ex 0304 29 91 ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 | 10 41 81 60 81 | Makruroni (Macruronus spp.), saldētas filejas un pārējā gaļa, apstrādei (a) (b) | 20 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2760 | ex 0303 78 11 ex 0303 78 12 ex 0303 78 13 ex 0303 78 19 ex 0303 78 90 ex 0303 79 93 | 10 10 10 11 81 10 10 | Heki (Merluccius spp. izņemot Merluccius merluccius), (Urophycis spp.) un melnie kongriji (Genypterus blacodes), saldēti, apstrādei (a) (b) | 15 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009 |09.2766 | ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 | 71 91 | Dienvidu putasu (Micromesistius australis), saldētas filejas un pārējā gaļa, apstrādei (a) (b) | 2 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2770 | ex 0305 63 00 | 10 | Anšovi (Engraulis anchoita), sālīti vai sālījumā, bet ne žāvēti vai kūpināti, apstrādei (a) (b) | 10 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2788 | ex 0302 40 00 ex 0303 51 00 ex 0304 19 97 ex 0304 99 23 | 10 10 10 10 | Siļķes (Clupea harengus, Clupea pallasii), kuru gabala vai plētnes svars pārsniedz 100 g vai arī kuru plētnes svars pārsniedz 50 g, izņemot aknas, ikrus un pieņus, apstrādei (a) (b) | 20 000 | 0% | 1.10.2007. – 31.12.2007. 1.10.2008. – 31.12.2008. 1.10.2009. – 31.12.2009. |09.2792 | ex 1604 12 99 | 10 | Siļķes, ar garšvielām un/vai marinētas etiķī, sālījumā, konservētas mucās, ar sauso tīrsvaru ne mazāk kā 70 kg, apstrādei (a) (b) | 10 000 | 6% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2790 | ex 1604 14 16 | 20 30 95 | Tunzivju un svītraino tunzivju filejas, t. s. “pusliemeņi”, apstrādei (a) (b) | 10 000 | 6% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2762 | ex 0306 11 10 ex 0306 11 90 | 10 10 | Langusti un citi jūras vēži (Palinurus spp., Panulirus spp., Jasus spp.), saldēti, apstrādei (a) (b) (c) | 1 500 | 6% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2794 | ex 1605 20 10 ex 1605 20 99 | 50 45 | Garneles un ziemeļgarneles (Pandalus borealis), vārītas un izlobītas, apstrādei (a) (b) (d) | 20 000 | 6% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2785 | ex 0307 49 59 ex 0307 99 11 | 10 10 | Kalmāru (Ommastrephes spp. — izņemot Ommastrephes sagittatus —, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp. un Illex spp.), ķermeņi, saldēti, ar ādu un spurām, apstrādei (a) (b) | 45 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2786 | ex 0307 49 59 ex 0307 99 11 | 20 20 | Kalmāri (Ommastrephes spp. — izņemot Ommastrephes sagittatus —, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp. un Illex spp.), saldēti, veseli vai taustekļi un spuras, apstrādei (a) (b) | 1 500 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2772 | ex 0304 99 10 | 10 | Surimi, saldēti, apstrādei (a) (b) | 55 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2774 | ex 0304 29 58 | 10 | Heki (Merluccius productus), saldētas filejas, apstrādei (a) (b) | 15 000 | 4% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2776 | ex 0304 29 21 ex 0304 29 29 ex 0304 99 31 ex 0304 99 33 | 10 20 10 10 | Mencas, (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), saldētas filejas un gaļa, apstrādei (a) (b) | 20 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |09.2778 | ex 0304 29 99 ex 0304 99 99 | 65 65 | Plekstveidīgās zivis (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus), saldētas filejas un citāda zivju gaļa, apstrādei (a) (b) | 5 000 | 0% | 1.1.2007. – 31.12.2009. |(a) Uz šajā apakšpozīcijā ietvertajiem zvejas produktiem attiecas attiecīgajos Kopienas noteikumos paredzētie nosacījumi (sk. 291.–300. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.) un turpmākos grozījumus). (b) Šī kvota ir pieejama produktiem, ko paredzēts apstrādāt vienā vai vairākos no turpmāk minētajiem veidiem: - tīrīšana, ķidāšana, astes atdalīšana, galvas atdalīšana, - griešana (izņemot kapāšanu, filetēšanu, plētņu veidošanu, saldētu kluču sagriešanu vai saldētu ar starplikām atdalītu filejas kluču sadalīšanu), - paraugu ņemšana, šķirošana, - marķēšana, - iepakošana, - dzesināšana, - saldēšana, - dziļā sasaldēšana, - atkausēšana, sadalīšana. Kvota nav pieejama produktiem, kuriem papildus paredzēts veikt apstrādi (vai darbības), kas dod tiesības uz kvotu, ja šādu apstrādi (vai darbības) veic mazumtirdzniecības vai ēdināšanas uzņēmumos. Muitas nodokļa samazināšana attiecas tikai uz zvejas produktiem, ko paredzēts lietot pārtikā. (c) Produktiem ar KN kodiem 0306 11 10 10 un 0306 11 90 10 var piemērot kvotu, ja ar tiem veic vienu vai abas turpmāk minētās darbības: - saldēto langustu sadalīšana, - saldēto langustu termiska apstrāde, lai varētu izņemt neizmantojamos materiālus. (d) Produktiem ar KN kodiem 1605 20 10 50 un 1605 20 99 45 var piemērot kvotu, ja ar tiem veic turpmāk minētās darbības: - garneļu un ziemeļgarneļu apstrāde modificētā atmosfērā, kā noteikts ES direktīvā par pārtikas piedevām (Direktīva 92/2/EK, 1995. gada 20. februāris). |FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Padomes regulai, ar ko laikposmam no 2007. līdz 2009. gadam atver autonomas Kopienas tarifu kvotas atsevišķiem zvejas produktiem un paredz to pārvaldību.2. BUDŽETA POZĪCIJASNodaļa un pants: 12. nodaļa, 120. pants2007. gadam budžetā paredzētā summa: 15 287,9 miljoni euro3. FINANSIĀLĀ IETEKME( Priekšlikumam nav finansiālu sekux Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz izdevumiem, taču ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:(miljoni EUR, viens cipars aiz komata)Budžeta pozīcija | Ieņēmumi[4] | 2007. gads |120. pants | Ietekme uz pašu resursiem | - 49,5/gadā |4. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMIPārbaudes attiecībā uz dažu to produktu galīgo izmantošanu, uz kuriem attiecas šī Padomes regula, veiks saskaņā ar 291. līdz 300. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumus.5. CITAS PIEZĪMESTā kā iepriekšējais autonomo tarifu kvotu režīms zaudēja spēku 2006. gada 31. decembrī, priekšlikuma mērķis ir nodrošināt nepārtrauktību un ieviest līdzīgu režīmu, pienācīgi ņemot vērā dominējošās piegādes vajadzības un vispārējos apstākļus.Šajā priekšlikumā ir ietverti grozījumi, kas veicami iepriekšējās regulas pielikumā, lai ņemtu vērā:1. iesniegtos un pieņemtos pieprasījumus palielināt autonomās tarifu kvotas un veikt izmaiņas produktu aprakstos;2. izmaiņas zvejas iespējās un tirgus attīstības tendences, kuru dēļ radusies piegāžu nepietiekamība.Šai darbībai paredzētās izmaksasPamatojoties uz visjaunāko pilnīgo statistiku (2005. gads), šīs regulas piemērošanas ietekmi uz ieņēmumu zaudējumiem par pirmo gadu laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam var novērtēt 66,0 miljonu EUR apmērā.Minētā summa principā ir aprēķināta, pamatojoties uz vislielākās labvēlības režīma ( MFN ) muitas nodokļa likmēm, un, tā kā Kopienas piešķirtie muitas nodokļu atvieglojumi dažādām trešo valstu grupām ir atšķirīgi, šādā veidā ir aprēķināta summas maksimālā vērtība. Tādējādi, ņemot vērā to, ka MFN nodokļu likmes nepiemēro vienmēr, faktiskajām ieņēmumu zaudējumu summām jābūt mazākām. Tomēr, aprēķinot ieņēmumu zaudējumus, tika ņemta vērā saskaņā ar kopīgo tirgus organizāciju piešķirtā nodokļu piemērošanas atlikšana.09.2760 | 15 000 | 15 | 0 | 2 497 | 5 618 059 |09.2761 | 20 000 | 3,5 (2) | 0 | 1 920 | 1 343 992 |09.2762 | 1 500 | 12,5 | 6 | 16 921 | 1 649 818 |09.2765 | 10 000 | 13 | 0 | 3 721 | 4 837 104 |09.2766 | 2 000 | 7,5/15 vidējā = 11,25 | 0 | 1 807 | 406 615 |09.2770 | 10 000 | 10 | 0 | 1 482 | 1 481 705 |09.2772 | 55 000 | 3,5 (3) | 0 | 1 547 | 2 977 386 |09.2785 | 45 000 | 8 | 0 | 2 613 | 9 405 825 |09.2786 | 1 500 | 8 | 0 | 1 327 | 159 210 |09.2788 | 20 000 | 15 | 0 | 632 | 1 896 506 |09.2790 | 10 000 | 24 | 6 | 3 143 | 5 658 073 |09.2792 | 10 000 | 20 | 6 | 1 656 | 2 319 039 |09.2794 | 20 000 | 20 | 6 | 4 685 | 13 116 812 |Jaunais - 1, Heki, saldētas filejas | 15 000 | 6,1 | 4 | 1 588 | 500 213 |Jaunais - 2 Mencas, saldētas filejas un gaļa | 20 000 | 7,5 | 0 | 4 292 | 6 437 413 |Jaunais - 3 Plekstveidīgās zivis, saldētas filejas un gaļa | 5 000 | 15 | 0 | 2 962 | 2 221 465 |KOPĀ | | | | |65 956 562 | |(1) Kopienas muitas nodokļu piemērošanas atlikšana — samazinājums no 12 % līdz 3 %, apstrādei ( Regula (EK) Nr. 104/2000)(2) Kopienas muitas nodokļu piemērošanas atlikšana — samazinājums no 7,5 % līdz 3,5 %, apstrādei ( Regula (EK) Nr. 104/2000)(3) Kopienas muitas nodokļu piemērošanas atlikšana — samazinājums no 15 % līdz 3,5 %, apstrādei ( Regula (EK) Nr. 104/2000)Avots: Eurostat COMEXT 6.11.2006 un TAXUD TARIC datubāzeTab. ref. ATQ 2007-2009 finanšu pārskatsKopējie ieņēmumu zaudējumi salīdzinājumā ar situāciju, ja autonomās tarifu kvotas nepastāvētu: 65 956 562 euro (neto summa).[1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1875/2006 (OV L 360, 19.12.2006., 64. lpp.).[3] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp.[4] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas nodokļi) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitīti 25 % iekasēšanas izmaksu.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52007PC0445

Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz tiesībām iesniegt pieteikumu Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanai  /* COM/2007/0445 galīgā redakcija - CNS 2007/0161 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 25.7.2007COM(2007) 445 galīgā redakcija2007/0161 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz tiesībām iesniegt pieteikumu Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanai(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSRegulas par Kopienas augu šķirņu aizsardzību 12. pantā izklāstīts, ar kādiem nosacījumiem var iesniegt pieteikumu Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanai. Atbilstīgi šim noteikumam tikai selekcionāriem no valstīm, kas ir Starptautiskās jaunu augu šķirņu aizsardzības apvienības ( UPOV ) locekles, pieteikumu Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanai ( CPVR ) ir tiesības iesniegt ar tādiem pašiem noteikumiem, kurus piemēro pretendentiem no dalībvalstīm.Attiecībā uz pārējiem pretendentiem Komisija lems, vai tie ir tiesīgi iesniegt pieteikumu. Saskaņā ar Regulas 12. panta 1. punkta b) apakšpunktu šādam lēmumam var piemērot savstarpējības un līdztiesības principu. Noteikums paredz, ka Komisijas lēmums ir atkarīgs no tā, vai attiecīgā valsts( ir piešķīrusi tā paša botāniskā taksona šķirņu aizsardzību,( ir piešķīrusi šo aizsardzību visu dalībvalstu pilsoņiem,( un no tā, vai piešķirtās aizsardzības līmenis atbilst aizsardzībai, ko piešķir saskaņā ar Regulu (EK) 2100/94.Ierosinātā grozījuma mērķisLai atvieglinātu tirdzniecību un pielīdzinātu regulas noteikumus pārējiem Kopienas tiesību aktiem, ir lietderīgi grozīt Regulu 2100/94, vienkāršojot pieteikuma iesniegšanas nosacījumus Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanai un izveidojot sistēmu „viens pieteikums visiem pretendentiem”.Grozījuma varbūtējā ietekmeSvītrojot 12. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, tiks veicināta Kopienas tiesību aktu vienkāršošana.Kopš Kopienas Augu šķirņu biroja izveides 1994. gadā ir saņemti 27 317 pieteikumi piešķirt Kopienas augu šķirņu aizsardzību (2007. gada 28. februāra dati). No ārpuskopienas valstīm saņemti 4693 pieteikumi (17,1 %). Biroja pastāvēšanas laikā saņemti tikai 89 pieteikumi no pretendentiem trešās valstīs, kas nav UPOV locekles, kuros pieprasīts Komisijas lēmums saskaņā ar 12. panta 1. punkta b) apakšpunktu.Tādēļ, ņemot vērā divpadsmit gadu pieredzi šīs regulas īstenošanā un to valstu skaitu un stāvokli, kuras nav UPOV locekles, šis priekšlikums būtiski neietekmēs dalībvalstu mazos un vidējos uzņēmumus.Priekšlikums finansiāli neietekmē Kopienas budžetu.2007/0161 (CNS)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2100/94 attiecībā uz tiesībām iesniegt pieteikumu Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanaiEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2],tā kā:(1) 1994. gada 27. jūlija Regula (EK) Nr. 2100/94 par Kopienas augu šķirņu aizsardzību[3] ievieš Kopienas augu šķirņu režīmu, kas ļauj piešķirt Kopienas augu šķirņu aizsardzību ( CPVR ), kura ir spēkā visā Kopienā.(2) Nolūkā atvieglināt tirdzniecību ir lietderīgi panākt to, ka Kopienas augu šķirņu aizsardzība ir pieejamāka. Tādēļ jāvienkāršo nosacījumi par tiesībām iesniegt pieteikumu Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanai un jāizveido sistēma „viens pieteikums visiem pretendentiem”.(3) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) 2100/94,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 2100/94 groza šādi.1) Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:„12. pants Tiesības iesniegt pieteikumu Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanaiPieteikumu Kopienas augu šķirņu aizsardzības piešķiršanai var iesniegt jebkura fiziska vai juridiska persona, vai jebkura iestāde, ko atbilstīgi šai iestādei piemērojamiem likumiem uzskata par juridisku personu.Pieteikumu var iesniegt divas vai vairākas šādas personas kopā.”;2) regulas 41. panta 2. punktā svītro tekstu „12. panta 1. punkta b) apakšpunkts”;3) regulas 52. panta 4. punktu aizstāj ar šādu:„4. 2. un 3. punktu piemēro arī attiecībā uz iepriekšējiem pieteikumiem, kas tika iesniegti citā dalībvalstī.”.2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV C […], […], […]. lpp.[2] OV C […], […], […]. lpp.[3] OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 873/2004 (OV L 162, 30.4.2004., 38. lpp.).


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu attiecībā uz mājokļu energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumu atbilstību

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0838

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 3.12.2008COM(2008) 838 galīgā redakcija2008/0245 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu attiecībā uz mājokļu energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumu atbilstībuPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Risinot finanšu krīzes problēmas, Komisija uzņēmās iniciatīvu ierosināt dalībvalstīm pamatnoteikumus ar mērķi stimulēt reālo ekonomiku[1]. Dalībvalstis apstiprināja šo iniciatīvu, un vēlāk to pamatoja ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu[2], kurā cita starpā ieteikts pieņemt pasākumus Lisabonas stratēģijas prioritārajās jomās. Attiecībā uz enerģiju īpaša uzmanība ir pievērsta ēku energoefektivitātes uzlabošanai. Tāpēc dalībvalstis tiek aicinātas pārplānot savas struktūrfondu darbības programmas, veltot lielāku daļu energoefektivitātes ieguldījumiem, ieskaitot gadījumus, kad tos izmanto sociālo mājokļu finansēšanai. Lai to īstenotu, nepieciešami spēkā esošo reglamentējošo noteikumu grozījumi. |120 | Vispārīgais konteksts Pasākumi, kas paātrina ar enerģiju saistītus ieguldījumus ēkās, palīdz palielināt Eiropas ilgtspējīgas attīstības potenciālu, veicināt ES konkurētspēju, uzlabot tehnoloģisko prasmi energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas jomā un sekmēt Eiropas enerģētikas stratēģijas mērķus. Turklāt valsts ieguldījumi, lai atbalstītu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem apliecina solidaritāti un nodrošina sociālo kohēziju šajā laikā. Lai gan mājokļu jautājumi ir ārpus ES kompetences, tos ietekmē dažādas ES politikas jomas. Lēmums par atbalstu ar enerģiju saistītiem ieguldījumiem ēkās, ieskaitot sociālos mājokļus, ir dalībvalstu kompetencē. Nesen ES mājokļu lietu ministri neoficiālajā sanāksmē, kas notika Marseļā 2008. gada 24. novembrī, uzsvēra, ka šāds atbalsts ir svarīgs un nepieciešams. Pašreizējā situācijā no sākuma ir svarīgi padarīt iespējamu ES finansiālā atbalsta izmantošanu šāda veida ieguldījumiem, nodrošinot visām dalībvalstīm atbilstošu juridisko instrumentu, un pēc tam nodrošināt, lai dalībvalstis to atbilstoši izmantotu. Turklāt ES līdzfinansēts valsts atbalsts jānodrošina tikai tām mājsaimniecībām, kurām tas ir visvairāk vajadzīgs. Paredzētais priekšlikums sekmē ieguldījumus energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas jomā, kura ir viens no ES enerģijas un klimata pārmaiņu stratēģijas pamata elementiem, turklāt gan energoefektivitāte, gan atjaunojama enerģija ir prioritāras intervences saskaņā ar Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF). |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Saskaņā ar spēkā esošajiem reglamentējošajiem noteikumiem ERAF atbalstītas intervences mājokļu sektorā, ieskaitot energoefektivitātes jomu, ir rezervētas tikai dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai pēc tam, turklāt ievērojot Regulas (EK) Nr. 1080/2006 7. panta 2. punkta noteikumus. |140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums pilnībā atbilst ES politikas mērķiem vides, energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas jomā un sekmē mērķus, kas noteikti Direktīvā 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti[3], Direktīvā 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 93/76/EEK[4] un priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu[5]. |2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Divās Fondu koordinācijas komitejas (COCOF) sanāksmēs (2008. gada 24. septembrī un 2008. gada 21. oktobrī) bija iespēja pārbaudīt, kādu elastīguma pakāpi pieļauj regulas teksts, izmantojot norādījumus par ēku energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumu atbilstību (COCOF norādījumi Nr. 08/0034/02). |212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Pēc visām apspriešanām dalībvalstis uzskata, ka risinājumi, kas pamatojas uz Regulas Nr. 1080/2006 interpretēšanu, nav apmierinoši. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir vēl viens no vairākiem nereglamentējošiem pielāgojumiem, ar kuru palīdzību mēģināts nodrošināt, lai visas dalībvalstis varētu pilnībā izmantot saskaņā ar ERAF un Kohēzijas fondu pieejamās līdzfinansēšanas iespējas (COCOF norādījumi Nr. 08/0034/02). Priekšlikums paredz paplašināt ar mājokļiem saistīto izdevumu atbilstības kritēriju loku, lai ļautu veikt vairāk ieguldījumu un atvieglotu ieguldīšanas procesu, kas nebūtu iespējams, neizdarot izmaiņas spēkā esošajos reglamentējošajos noteikumos. |3. Priekšlikuma juridiskie aspekti |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar ierosinātajām izmaiņām Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu tiek mēģināts ļaut veikt intervences energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas jomā mājokļu sektorā visās dalībvalstīs. Būtisku ekonomisko rezultātu sasniegšanai ir svarīgi, lai šāda veida ieguldījumus veiktu nevis sadrumstalotā un izolēta veidā, bet gan saskaņā ar shēmu, ko atbilstošā līmenī izveidojušas dalībvalstu iestādes. Šāda shēma varētu būt, piemēram, valsts atbalsta shēma vai liela mēroga publisku būvdarbu projekts. Intervencēs, ko veic saskaņā ar kohēzijas politiku, ir svarīgi arī koncentrēties uz problēmu jomām, kur nepieciešama valsts intervence, konkrētajā gadījumā, — uz atbalstu mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Šī problēmu joma Eiropas Savienībā nav definēta, tādēļ dalībvalstīm jāpiemēro valsts līmeņa definīcija, kas balstās uz valstī spēkā esošajiem noteikumiem. |310 | Juridiskais pamats Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu 7. pantā ir definēti atbilstības noteikumi, kas piemērojami mājokļu sektorā. |329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam, jo tas mēģina sniegt atbalstu dalībvalstīm, paredzot izmaiņas, kas stiprina dalībvalstu lomu saistībā ar dalītu fondu vadību. Turklāt paredzētais priekšlikums ļauj dalībvalstīm organizēt valsts atbalstu tādā veidā, kādu tās uzskata par visatbilstošāko, un izmantot valsts līmeņa definīcijas, lai definētu mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tā nolūks ir tikai nodrošināt visās dalībvalstīs energoefektivitātes ieguldījumu atbilstību saskaņā ar ERAF mājokļu sektorā mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, nenosakot papildu nosacījumus. |332 | Priekšlikums dod papildu iespēju veikt ieguldījumus dalībvalstīs tā, lai to izmantotu tikai tie, kam nepieciešams valsts atbalsts. |Juridisko instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Komisija jau ir pilnībā izmantojusi iespējas, ko sniedz spēkā esošie tiesību akti. Pat tad, ja pēc iespējas elastīgāk interpretē spēkā esošos noteikumus, kuri paredz ierobežotu atbilstību, tie liedz veikt būtiskus ieguldījumus mājokļu sektorā visās dalībvalstīs. |4. Ietekme uz budžetu |409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. |2008/0245 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu attiecībā uz mājokļu energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumu atbilstībuEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 162. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[7],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[8],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru,tā kā:(1) Lai ilgtermiņā palielinātu Eiropas ilgtspējīgas attīstības potenciālu, Komisija pieņēma paziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu[9], kurā ir apsvērts tas, cik svarīgi ir veikt ieguldījumus, lai uzlabotu ēku energoefektivitāti, ieskaitot mājokļu sektoru.(2) Eiropas Reģionālās attīstības fonds atbalsta intervences mājokļu sektorā, ieskaitot energoefektivitāti, tikai tajās dalībvalstīs, kuras ir pievienojušās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai pēc tam un kurās tiek ievēroti nosacījumi, kas paredzēti 7. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulā (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu[10]. Iespēja saņemt šādu atbalstu energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas ieguldījumiem mājokļu sektorā jānodrošina visās dalībvalstīs.(3) Atbalsts jānodrošina ieguldījumiem, kurus veic saskaņā ar valsts shēmām atbilstoši mērķiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 93/76/EEK[11].(4) Lai nodrošinātu EK līguma 158. pantā noteikto ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķu izpildi, intervences jāvērš uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kā to definē spēkā esošie valsts tiesību akti.(5) Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1080/2006,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulas (EK) Nr. 1080/2006 7. pantu groza šādi.1. Pēc 1. punkta iekļauj šādu 1.a punktu:“1.a Izdevumi saistībā ar energoefektivitātes uzlabošanu un atjaunojamas enerģijas izmantošanu esošos mājokļos, atbalstot mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, ir atbilstīgi visās dalībvalstīs.”.2. Ievadfrāzi 2. punktā aizstāj ar šādu frāzi:“Izdevumi saistībā ar mājokļiem, izņemot izdevumus saistībā ar energoefektivitāti un atjaunojamas enerģijas izmantošanu, kā minēts 1.a punktā, ir atbilstīgi tikai dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai pēc tam, ja ir ievēroti šādi nosacījumi:”.2. pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] COM(2008) 706.[2] COM(2008) 800.[3] OV L 1, 4.1.2003., 65. lpp.[4] OV L 114, 27.4.2006., 64. lpp.[5] COM(2008) 19, 23.1.2008.[6] OV C [..], [..], [..]. lpp.[7] OV C [..], [..], [..]. lpp.[8] OV C [..], [..], [..]. lpp.[9] COM(2008) 800, 26.11.2008.[10] OV L 210, 31.7.2006., 1. lpp.[11] OV L 114, 27.4.2006., 64. lpp.