				|

		52011PC0657

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK /* COM/2011/0657 galīgā redakcija - 2011/0299 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Vispārējais konteksts
Šī iniciatīva ir saistīta ar
stratēģiju "Eiropa 2020" gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei[1], kas
priekšplānā izvirza digitālo infrastruktūru kā
daļu no pamatiniciatīvas "Digitālā programma
Eiropai"[2]. Tajā uzsvērta vajadzība
nodrošināt platjoslas izvēršanu un
visiem iespēju to izmantot ar arvien lielāku ātrumu, izmantojot
fiksētās un bezvadu tehnoloģijas, un veicināt
ieguldījumus jaunos ļoti ātros atvērtos un
konkurētspējīgos interneta tīklos, kas būs
nākotnes ekonomikas artērijas. ES ir
izvirzījusi vērienīgus mērķus attiecībā uz
platjoslas izvēršanu un izmantošanu līdz 2020. gadam.
Komisija 2011. gada
29. jūnijā pieņēma paziņojumu "Eiropas
budžets 2020" par nākamo daudzgadu finanšu shēmu
(2014.-2020.)[3],
kurā ierosina izveidot Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumentu (EISI), lai sekmētu prioritāras enerģētikas,
transporta un digitālās infrastruktūras pabeigšanu; tā
kopējie līdzekļi ir EUR 40 miljardi, no kuriem
EUR 9,2 miljardi ir paredzēti digitālajiem tīkliem un
pakalpojumiem.
Priekšlikuma mērķis
Šīs regulas mērķis ir izveidot
vairākas vadlīnijas, kas nosaka mērķus un prioritātes,
kas paredzētas platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu
infrastruktūrai telekomunikāciju jomā saistībā ar
Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu.
Vadlīniju pielikumā noteikti
kopējas ieinteresētības projekti
saistībā ar platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu
infrastruktūras izvēršanu. Šie projekti palīdzēs uzlabot
Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU),
konkurētspēju, veicinās valstu tīklu savstarpēju
savienošanu un sadarbspēju, kā arī pieeju šādiem
tīkliem un atbalstīs digitālā vienotā tirgus
izveidošanu. Tie ir tiesīgi saņemt ES finansiālu atbalstu no
instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar regulu par Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas pievienota šai regulai.
Šīs regulas pieeja ir censties
novērst šaurās vietas, kas kavē digitālā vienotā
tirgus pabeigšanu, t. i., nodrošināt savienojumu ar tīklu un
piekļuvi publisko digitālo pakalpojumu infrastruktūrai, tostarp
pāri robežām. Darbības ziņā telekomunikāciju
tīklu blokādes atšķirībā no, piemēram,
apvedceļa ap galvaspilsētu finansējuma, kas ir būtisks
līdzsvarota transporta koridors, attiecas gan uz piedāvājuma,
gan pieprasījuma aspektiem. Attiecībā
uz piedāvājumu, ierobežojumi lielā mērā saistīti
ar ieguldījumu platjoslas tīklos un sabiedrībai būtiski
svarīgu pakalpojumu tirgus nepilnībām un vienlaikus vājām
uzņēmējdarbības iespējām (piemēram,
e-veselība, e-identitāte, e-iepirkumi un to pārrobežu
sadarbspēja). No pieprasījuma
viedokļa, digitālais vienotais tirgus savu nozīmīgo
izaugsmes potenciālu balsta uz to, ka visi iedzīvotāji
pievienojušies digitālajiem tīkliem.
Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumenta mērķis ir stimulēt ieguldījumus
infrastruktūrā, samazināt ieguldījumu risku un
nodrošināt ilgtermiņa finansējumu alternatīvajiem un
vēsturiskajiem ieguldītājiem, izmantojot novatoriskus finanšu
instrumentus. Novatoriski finanšu instrumenti ievērojami ietekmē
privātos un citus publiskos ieguldījumus, vienlaikus joprojām
paļaujoties uz tirgus mehānismiem. Ja infrastruktūras
ieguldījumu uzņēmējdarbības iespējas ir
īpaši vājas, Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumentā paredzēta arī iespēja piedāvāt
līdzfinansējumu, izmantojot dotācijas.
Platjoslas tīklu jomā darbības,
kas sekmē platjoslas kopējas ieinteresētības projektus, atbalsta ieguldījumus tādos
tīklos, kuros līdz 2020. gadam var sasniegt Digitālās
programmas Eiropai mērķi — vispārēju pārklājumu
30 Mb/s vai ka vismaz 50 %
mājsaimniecību abonē pieslēgumu ar ātrumu virs
100 Mb/s. Tiks izveidots sabalansēts
30 un 100 Mb/s projektu portfelis un pienācīgi ņems
vērā arī dalībvalstu ieguldījumu vajadzības, kas
ir provizoriski novērtētas EUR 270 miljardu apjomā.
Attiecībā uz digitālo
pakalpojumu infrastruktūru, pakalpojuma ieviešanas šaurās vietas
sadarbspējīgās sistēmās tiek risinātas,
izmantojot tiešo dotāciju shēmas, noteiktos gadījumos ar lielu
līdzfinansējuma likmi, jo sadarbspējīgai Eiropas
pakalpojumu infrastruktūrai nav pašsaprotamu īpašnieku.
Patiešām, ne dalībvalstis, ne privātie ieguldītāji
vieni paši nevarētu nodrošināt pakalpojumu ieviešanu
sadarbspējīgās sistēmās. Tādējādi ES
pievienotā vērtība ir augsta.
Kopējas ieinteresētības projekti digitālo pakalpojumu
infrastruktūras jomā, kā uzskaitīts pielikumā, ietver
Eiropas ātrgaitas pamattīklu, kas savieno valsts pārvaldes
iestādes, pārrobežu e-pārvaldības pakalpojumu sniegšanu,
pamatojoties uz sadarbspējas identifikāciju un autentifikāciju
(piemēram, Eiropas mēroga elektroniskās procedūras: uzņēmuma izveidošanu, pārrobežu iepirkumus, e-tiesiskumu,
pārrobežu e-veselības pakalpojumus), kas
nodrošina piekļuvi publiskā sektora informācijai, tostarp,
Eiropas kultūras mantojuma digitālajiem resursiem, data.eu un
daudzvalodu resursiem, drošumam un
drošībai (drošāks internets un kritisko pakalpojumu
infrastruktūras) un viedo enerģiju pakalpojumus. Kopējas ieinteresētības projekti var ietvert arī elektronisko publisko
pakalpojumu nodrošināšanu, ko īsteno saskaņā ar citām
Kopienas programmām, piemēram, Eiropas valstu pārvaldes
iestāžu sadarbspējas risinājumu programmu ISA ("Interoperability
solutions for European public administrations”").
Darbības, kas veicina kopējas
ieinteresētības projektus, ir
tiesīgas saņemt ES finansiālu atbalstu saskaņā ar
regulu, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu[4]. Šis
priekšlikums ir jāskata saistībā ar minētās regulas
priekšlikumu. Regulā ir arī paredzēti kritēriji jaunu
kopējas ieinteresētības projektu
identificēšanai, pamatojoties uz Komisijas veikto mainīgo politisko
prioritāšu novērtējumu, tehnoloģiskajiem sasniegumiem vai
situāciju attiecīgajos tirgos.
2.           APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN
IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI
Attiecībā uz platjoslas pakalpojumu
izmantošanu ir notikušas daudzas apspriedes ar dalībvalstīm, nozari
un sociāli ieinteresētajām personām. Proti, tās ietvēra priekšsēdētāja
vietnieces Kroes apaļo galdu ar satura pakalpojumu
nodrošinātāju, iekārtu ražotāju, ieguldītāju un
pasaules vadošo uzņēmumu telekomunikāciju operatoru
vadītājiem, piemēram, no Nokia, Alcatel Lucent, Google,
Ericsson, News Corp utt., un pirmo Digitālās programmas
asambleju, kura notika Briselē 2011. gada 16. un
17. jūnijā un kurā piedalījās vairāk
nekā 1000 ieinteresēto personu no privātā un valsts
sektora, kā arī pilsoniskās sabiedrības. Šajā un daudzos citos gadījumos
ieinteresētās personas atbalstīja Komisijas vērtējumu,
ka pašreizējais telekomunikāciju ieguldījumu modelis ir
nepietiekams, lai nodrošinātu pieejamu, kvalitatīvu platjoslas
infrastruktūru visiem Eiropas iedzīvotājiem, kā arī
atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu izmantot
mērķtiecīgus publiskos ieguldījumus, piemēram,
izmantojot novatoriskus finanšu instrumentus, lai piesaistītu nepieciešamos
ieguldījumus infrastruktūrā, kas atbalstītu
alternatīvus un ilgtspējīgus ieguldījumu modeļus.
Eiropas Parlaments ziņojuma projektā
par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu (DFS) atzina, cik svarīgi
ir izmantot budžetu, lai veicinātu ieguldījumus platjoslā.
Attiecībā uz pārrobežu
digitālo pakalpojumu infrastruktūru Komisija daudzus gadus ir
strādājusi ar dažādām ieinteresēto personu
grupām. Kopumā ir jāturpina un
jāpaplašina novērtējumi un ekspertu konsultācijas par
pašreizējām darbībām, piemēram, Europeana
(kultūras mantojumam) vai drošāka interneta programmas.
Ietekmes novērtējuma
ziņojumā aplūkoti divi varianti. Pirmkārt,
sākotnējais variants paredz, ka platjoslai nepiešķir ES
finansējumu, izņemot varbūt no struktūrfondiem un turpinot
digitālo pakalpojumu infrastruktūras konkurētspējas un
jauninājumu programmu tikai izmēģinājumu projektu
līmenī. Šajā
scenārijā nesasniegtu ne kritisko masu, ne digitālo pakalpojumu
izvietošanu, ieguldījumi platjoslā daudzos reģionos
joprojām būtu nepietiekami, jo trūktu konkurences spiediena un
būtu augsts komerciālais risks. Tāpat
sagaidāms, ka publiskie tiešsaistes pakalpojumi netiks pietiekami
attīstīti un nebūs sadarbspējīgi pāri
robežām centienu un tehnisko risinājumu sadrumstalotības,
kritiskās masas trūkuma, augstu izmaksu pakalpojumu sniedzējiem
un pakalpojumu saņēmējiem dēļ.
Tādējādi šis risinājums nepalīdzētu
sasniegt digitālo vienoto tirgu, un daudzi eiropieši joprojām
nesaņemtu digitālās priekšrocības.
Otrs variants paredz finansēšanas
instrumentu, kas papildinātu saskaņā ar pirmo variantu pieejamos
finansējuma resursus. Tas ir
darbības virziens, kas iekļauts DFS priekšlikumā, ko Eiropas
Komisija publicēja 2011. gada 29. jūnijā, radot
"Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu"
infrastruktūras finansēšanai. Jaunais
instruments finansēs infrastruktūras projektus ar augstu ES
pievienoto vērtību, ne tikai tehnisko infrastruktūru, bet
arī programmatūras infrastruktūru un pārvaldības
struktūras, lai īstenotu transporta "pamattīklu",
enerģijas "prioritātes koridorus", kā arī
digitālo infrastruktūru. Šā
instrumenta mērķis būs projekti ar augstu Eiropas pievienoto
vērtību, piemēram, pārrobežu savstarpējo savienojumu
vai ES mēroga sistēmu izvēršana, kas jāīsteno
līdz 2020. gadam. Lai
palielinātu ietekmi, attiecīgi noteikumi nodrošinās tirgus
instrumentu un ES tiešā atbalsta apvienojumu, lai veicinātu
specializētas infrastruktūras ieguldītāju
līdzdalību. Attiecībā uz
dotācijām Komisija joprojām būs atbildīga par
vispārējo plānošanu un projektu atlasi ar iespējamu izpildaģentūras
atbalstu, savukārt projektu īstenotāji nodrošinās fizisko
īstenošanu uz vietas. Attiecībā
uz finanšu instrumentiem īstenošana tiks uzticēta
specializētām finanšu iestādēm, bet Komisija noteiks to
tiesīgumu. Dalībvalstis
atbalstīs centienus, attīstot valsts ātrgaitas interneta
plānus saskaņā ar platjoslas mērķiem, bet platjoslas
infrastruktūras un pakalpojumu kartēšana (ES un
valsts/reģionālā mērogā) apzinās pārklājuma
trūkumus un veicinās dažādu privāto un publisko
ieguldītāju iniciatīvas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Juridiskais pamats
Ar ierosināto regulu atceļ un
aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 17. jūnija
Lēmumu Nr. 1336/97/EK par vairākām pamatnostādnēm
attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem.
Ierosinātā intervence notiks
saskaņā ar LESD 172. pantu, kas nodrošina juridisko pamatu ES
intervencei, kas atbalsta Eiropas komunikāciju tīklu izveidošanu un
attīstību transporta, telekomunikāciju un enerģētikas
infrastruktūras jomā.
Subsidiaritāte
un proporcionalitāte
Eiropas
telekomunikāciju tīklu koordinētai attīstībai, lai
vienotajā Eiropas tirgū atbalstītu platjoslas
infrastruktūras izvēršanu un veicinātu pakalpojumus, kā
arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, ir
nepieciešama rīcība Eiropas Savienības līmenī, jo
dalībvalstis atsevišķi to nevar paveikt.
Priekšlikums
atbilst proporcionalitātes principam un paliek Eiropas
telekomunikāciju tīklu darbības jomas ietvaros, kā noteikts
Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantā.
Juridiskā
instrumenta izvēle
Pašreizējās
telekomunikāciju vadlīnijas ir ierosinātas un pieņemtas
kā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, kas ir īpaši
adresēts dalībvalstīm, padarot vadlīnijas kopumā
saistošas visām dalībvalstīm.
Tomēr
instruments jo īpaši atbalstīs telekomunikāciju infrastruktūras
izvēršanu un veicinās privāto uzņēmumu (tostarp
operatoru, komunālo pakalpojumu sniedzēju, iekārtu ražotāju
utt.) un reģionālo un vietējo iestāžu sniegtos
pakalpojumus. Kad līdztekus
dalībvalstīm digitālo telekomunikāciju tīklu
plānošanā, attīstībā un darbībā
iesaistās vairāk dalībnieku, ir svarīgi nodrošināt, ka
vadlīnijas ir saistošas visiem. Tādēļ
Komisija attiecībā uz šo priekšlikumu kā juridisku instrumentu
ir izvēlējusies regulu.
Finansējums
Kopējas
ieinteresētības projekti ir
tiesīgi saņemt ES finansiālu atbalstu saskaņā ar
Regulu [XX/20012], ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumentu. Finansiālu atbalstu sniedz
saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām,
kurus Savienība pieņēmusi, finansējuma
prioritātēm un resursu pieejamību.
Pilnvaru
deleģēšana
Telekomunikāciju
tīkli strauji attīstās un kopējas ieinteresētības projektu saraksts nākotnē var būt
jāgroza, lai atspoguļotu šo straujo attīstību. Lai to paveiktu, tiek ierosināts skaidri
deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neradīs papildu izmaksas ES
budžetā.
Priekšlikums regulai par vadlīnijām
Eiropas telekomunikāciju tīkla īstenošanai ir saistīts ar
priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas
instrumentu (EISI), kas nodrošinās tiesisko un finansiālo
struktūru. EISI ietvaros
telekomunikācijām ir piešķirts finansējums
EUR 9,2 miljardi[5]
gadā.
2011/0299 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par vadlīnijām Eiropas
telekomunikāciju tīkliem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[6],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[7],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Telekomunikāciju tīkli un pakalpojumi
arvien vairāk kļūst par tādām
infrastruktūrām, kas balstās uz internetu, un platjoslas
tīkli un digitālie pakalpojumi ir savstarpēji cieši saistīti. Internets kļūst par dominējošo
platformu komunikācijai, pakalpojumiem un
uzņēmējdarbībai. Tāpēc
piekļuve ātram internetam visā Eiropā un digitālie
pakalpojumi sabiedrības labā ir būtiski svarīgi ekonomikas
izaugsmei un vienotajam tirgum.
(2)
Eiropas Padome 2010. gada 26. martā
atbalstīja Komisijas priekšlikumu uzsākt stratēģiju
"Eiropa 2020". Viena no
"Eiropa 2020" trim prioritātēm ir gudra izaugsme,
attīstot uz zināšanām un inovācijām balstītu
ekonomiku. Ieguldījumi
telekomunikācijās, jo īpaši platjoslas tīklos un
digitālo pakalpojumu infrastruktūrās, ir nepieciešams nosacījums
gudras, bet arī iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas
izaugsmei Savienībā.
(3)
Eiropadome 2010. gada
17. jūnijā atbalstīja Digitālo programmu Eiropai[8] un
aicināja visas iestādes iesaistīties tās pilnīgā
īstenošanā. Digitālās programmas
mērķis ir nospraust kursu, lai palielinātu informācijas un
komunikācijas tehnoloģiju sociālo un ekonomisko potenciālu,
it īpaši, izmantojot ātrgaitas platjoslas tīklu izvēršanu,
cenšoties nodrošināt, lai līdz 2020. gadam visiem Eiropas
iedzīvotājiem būtu pieejams internets ar ātrumu virs
30 Mb/s un 50 % vai vairāk no Eiropas
mājsaimniecībām abonētu interneta pieslēgumu virs
100 Mb/s. Digitālās programmas
mērķis ir izveidot stabilu tiesisko regulējumu, lai
veicinātu ieguldījumus atvērta un konkurētspējīga
ātrgaitas interneta infrastruktūrā un saistītos
pakalpojumos, patiesu tiešsaistes satura un
pakalpojumu vienoto tirgu, aktīvu
atbalstu Eiropas bagātā kultūras mantojuma digitalizācijai,
kā arī veicināt piekļuvi internetam un tā izmantošanu
visiem, jo īpaši atbalstot digitālās prasmes un pieejamību. Turklāt dalībvalstīm būtu
jāīsteno operatīvi valsts plāni par ātrgaitas
internetu, virzot publisko finansējumu uz jomām, ko pilnībā
neaptver privāti ieguldījumi interneta infrastruktūrā,
kā arī jāveicina modernu un pieejamu tiešsaistes pakalpojumu
izvēršana un izmantošana.
(4)
Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam,
Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
"Platjosla Eiropā" par
ieguldījumiem digitāli virzītā izaugsmē[9]
secināts, ka interneta izšķirošā loma nozīmē, ka
ieguvums sabiedrībai kopumā, šķiet, ir daudz lielāks
nekā privātais stimuls ieguldīt ātrākos tīklos. Tāpēc publiskais atbalsts šai jomā
ir nepieciešams, bet nedrīkstētu nevajadzīgi izkropļot
konkurenci.
(5)
Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam,
Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu
komitejai "Eiropas budžets 2020"[10]
atzīta Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta izveidošana
saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu, lai risinātu
infrastruktūras vajadzības transporta, enerģētikas un
informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Sinerģija starp šīm nozarēm, kā
arī ar citām Eiropas Savienības ieguldījumu programmām
ir nozīmīga, jo rodas līdzīgas problēmas, kas prasa
risinājumus, kas atraisa izaugsmi, cīnās pret sadrumstalotību,
nostiprina kohēziju, atbalsta inovatīvus finanšu instrumentus un
risina tirgus nepilnības, kā arī likvidē šaurās
vietas, kas kavē pabeigt vienotā tirgus izveidi.
(6)
Eiropas Parlamenta un Padomes [...]
Regulā (ES) Nr. [.../...], ar ko izveido Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumentu[11], paredzēti nosacījumi, metodes un
procedūras, lai nodrošinātu Savienības finanšu
palīdzību visas Eiropas komunikāciju tīkliem, kas
atbalstītu projektus transporta, enerģētikas un telekomunikāciju
infrastruktūras jomā.
(7)
Pasākumi platjoslas tīklu jomā
būs saskaņā ar attiecīgajiem Savienības politikas
virzieniem, regulējumu un norādījumiem. Te ietverts noteikumu un
vadlīniju kopums attiecībā uz telekomunikāciju tirgiem un
jo īpaši reglamentējoši noteikumi par elektroniskajiem sakariem, kas
pieņemti 2009. gadā un kas nodrošina saskaņotu, uzticamu un
elastīgu pieeju elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu
regulējumam strauji mainīgajā tirgū. Šos noteikumus
īsteno valsts pārvaldes iestādes un Eiropas Elektronisko sakaru
regulatoru organizācija (BEREC). NGA ieteikuma[12], ko
pieņēma 2010. gadā, mērķis ir sekmēt vienota
tirgus attīstību, uzlabojot tiesisko noteiktību un veicinot
ieguldījumus, konkurenci un inovācijas platjoslas pakalpojumu
tirgū, jo īpaši pārejas laikā uz nākamās paaudzes
piekļuves (NGA) tīkliem.
(8)
Šīm darbībām jābūt
saskaņā arī ar Līguma par Eiropas Savienības
darbību 101., 102. un 106. pantu, kā arī ar Kopienas
vadlīnijām par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu
attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu, ko
pieņēma 2009. gadā, kas nodrošina pamatu
ieinteresētajām personām un dalībvalstīm
paātrināt un paplašināt platjoslas ieviešanu. ES vadlīnijas
par investīciju modeļiem NGA ES pārvaldes
iestādēm un citām attiecīgajām
aģentūrām (publicēts 2011. gada oktobrī)
nodrošina pakāpenisku pieeju dažādu modeļu īstenošanai, kas
nodrošina godīgu konkurenci starp visiem piegādātājiem, un
to mērķis ir kohēzijas un lauku attīstības politikas uzdevumu
īstenošana.
(9)
Atvērtu un konkurētspējīgu
tirgu sistēmas ietvaros intervence ES līmenī ir nepieciešama
tur, kur ir jāpārvar tirgus nepilnības. Sniedzot finansiālu
atbalstu un papildus nepieciešamā finansējuma sviras
infrastruktūras projektiem Savienībā, var veicināt Eiropas
komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju
jomā, tādējādi radot lielāku ieguvumu tirgus ietekmes,
administratīvās efektivitātes un resursu izmantošanas
ziņā.
(10)
Nozīmīgi ekonomiski un sociāli
ieguvumi, ko ieguldītāji nevar apgūt vai izteikt naudā,
saistīti ar lielāku platjoslas ātrumu.
Ātrgaitas un ļoti ātra platjosla ir digitālo
pakalpojumu izstrādes un ieviešanas galvenā veicinošā
infrastruktūra, kas balstās uz pieejamību, ātrumu,
uzticamību un fizisko tīklu noturību. Ātrāku
tīklu ieviešana un apgūšana paver ceļu novatoriskiem
pakalpojumiem, kas izmanto lielāku ātrumu. Rīcība
Savienības līmenī ir vajadzīga, lai maksimāli
palielinātu sinerģiju un mijiedarbību starp šiem diviem
digitālo telekomunikāciju tīklu komponentiem.
(11)
Īpaši ātras platjoslas piekļuves
izvēršana būs īpaši labvēlīga maziem un vidējiem
uzņēmumiem (MVU), kuri bieži nevar gūt labumu no
tīmekļa pakalpojumiem, piemēram,
"mākoņdatošanas", jo trūkst atbilstošas
savienojamības un esošo platjoslas savienojumu ātruma. Tas atvērs būtisku MVU
produktivitātes pieauguma potenciālu.
(12)
Atverot uzņēmējdarbības
iespējas, platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu
infrastruktūras izvietošana veicinātu darbavietu radīšanu
Savienībā. Platjoslas tīklu
būvniecībai būs tūlītēja ietekme uz
nodarbinātību, jo īpaši inženiertehnikas nozarē.
(13)
Platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu
infrastruktūras attīstība ļaus sasniegt Savienības
mērķi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas,
nodrošinot energoefektīvus risinājumus daudzām Eiropas ekonomikas
nozarēm. Šo pozitīvo ietekmi ierobežos, bet tikai zināmā
mērā, pieaugošais enerģijas un resursu pieprasījums, kas
galvenokārt saistīts ar platjoslas tīklu būvniecību un
digitālo pakalpojumu infrastruktūras darbību.
(14)
Platjoslas tīklu sadarbspēja un
digitālo komunikāciju infrastruktūru saistīšana ar
enerģijas tīklu ļauj apvienot komunikācijas, lai
izvērstu energoefektīvus, uzticamus un rentablus digitālos
tīklus. Turklāt konverģence
būs plašāka par savienojumu, lai enerģētikas un
telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji varētu nodrošināt
apvienotus enerģētikas un telekomunikāciju pakalpojumus.
(15)
Sadarbspējīgu pārrobežu
e-pārvaldības pakalpojumu izstrāde, ieviešana un ilgtermiņa
nodrošināšana uzlabo vienotā tirgus darbību. Valdības var sniegt publiskos tiešsaistes
pakalpojumus, kas palīdz palielināt publiskā un
privātā sektora efektivitāti un lietderību.
(16)
Kopējo elektronisko publisko pakalpojumu
darbība, kas īstenota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmumu 922/2009/EK[13],
atbalstīs kopējo pakalpojumu pieejamību, atbalstot
pārrobežu un starpnozaru mijiedarbību starp Eiropas valstu
pārvaldes iestādēm.
(17)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību
piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē[14]
nodrošina tiesisko regulējumu pārrobežu veselības aprūpei,
tostarp e-veselības pakalpojumiem, Eiropā. Paredzēts, ka to
izvēršana uzlabos aprūpes kvalitāti un pacientu drošību,
samazinās medicīniskās izmaksas, veicinās valsts
veselības aprūpes sistēmu modernizēšanu un palielinās
to efektivitāti, un tās labāk pielāgos
iedzīvotāju, pacientu, veselības aprūpes speciālistu
individuālajām vajadzībām un risinās sabiedrības
novecošanas problēmas.
(18)
Paplašinot un saglabājot piekļuvi Eiropas
bagātajam un daudzveidīgajam kultūras mantojumam un datiem, ko
glabā publiskā sektora iestādes, un tos atverot
atkalizmantošanai, pilnībā ievērojot autortiesības un
blakustiesības, tiks audzināta radoša pieeja un stimulēti
jauninājumi un uzņēmējdarbība.
Netraucēta pieeja atkalizmantojamiem daudzvalodu resursiem
palīdzēs pārvarēt valodas barjeras, kas apdraud
iekšējā tirgus tiešsaistes pakalpojumus un ierobežo pieeju
zināšanām.
(19)
Drošības un aizsardzības jomā,
informācijas sistēmu un programmatūras rīku apmaiņas
ES mēroga platforma veicinās tiešsaistes drošību, radot
drošāku vidi bērniem tiešsaistē. Tas
ļaus centriem, kas apstrādā simtiem tūkstošu
pieprasījumu un brīdinājumu gadā, darboties visā
Eiropā. Informācijas kritiskās infrastruktūras
veicinās Savienības mēroga gatavību, informācijas
apmaiņu, koordināciju un reakciju uz kiberdrošības draudiem.
(20)
Paredzams, ka radīsies komerciāla
rakstura novatoriskas lietojumprogrammas, kas izmantos digitālo
pakalpojumu infrastruktūras. To pētniecību un testēšanu var
līdzfinansēt kā daļu no programmas "Apvārsnis 2020"
pētniecības un inovāciju projektiem un to izvietošanu —
saskaņā ar kohēzijas politiku.
(21)
Lai ņemtu vērā informācijas un
komunikācijas tehnoloģiju jomas attīstību, pilnvaras
pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 290. pantu ir deleģētas Komisijai
attiecībā uz šīs regulas pielikuma grozīšanu. Īpaši
svarīgi, lai sagatavošanās darba laikā Komisija veiktu
attiecīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī. Šīs
deleģēšanas mērķis ir ņemt vērā jaunu
tehnoloģiju un tirgus attīstību, jaunas politiskās
prioritātes vai iespējas izmantot sinerģijas starp
dažādām infrastruktūrām, tostarp transporta un
enerģētikas jomā. Deleģēšana attiecas tikai uz
kopējas ieinteresētības projektu apraksta grozīšanu,
pievienojot kopējas ieinteresētības projektu vai svītrojot
novecojušu kopējas ieinteresētības projektu saskaņā ar
iepriekš noteiktiem, skaidriem un pārskatāmiem kritērijiem.
(22)
Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga,
savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu
nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.
(23)
Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada
17. jūnija Lēmums Nr. 1336/97/EK par vairākām
pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju
tīkliem[15]
ietver mērķus, prioritātes un vispārīgas
nostādnes attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti
Eiropas komunikāciju tīklos telekomunikāciju
infrastruktūras jomā. Ņemot vērā nesenos notikumus,
minētais lēmums būtu jāaizstāj.
(24)
Tādēļ Lēmums 1336/97/EK
būtu jāatceļ,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Priekšmets
Šī regula paredz vadlīnijas, kas nosaka,
kuri Eiropas telekomunikāciju tīkli saņems atbalstu
saskaņā ar Regulu XXX (EISI regula) to izstrādei,
ieviešanai, izvēršanai, savstarpējiem savienojumiem un
sadarbspējai.
Šīs vadlīnijas paredz mērķus
un prioritātes kopējas ieinteresētības projektiem,
identificē kopējas ieinteresētības
projektus un paredz kritērijus jaunu kopējas
ieinteresētības projektu
identificēšanai.
2.
pants
Mērķi
Kopējas ieinteresētības projekti:
(1)
veicina ekonomisko izaugsmi un atbalsta
vienotā tirgus izveidošanu, kas uzlabo Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un
vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju,
(2)
sekmē iedzīvotāju,
uzņēmumu un valdību ikdienas uzlabojumus, veicinot valstu
telekomunikāciju tīklu savstarpēju savienošanu un
sadarbspēju, kā arī piekļuvi tādiem tīkliem,
(3)
sekmē ātrgaitas un īpaši ātru
platjoslas tīklu izvēršanu Eiropas mērogā, kas
savukārt veicina visas Eiropas digitālo pakalpojumu
attīstību un ieviešanu,
(4)
veicina Eiropas digitālo pakalpojumu
infrastruktūru ilgtspējīgu izvēršanu, to savstarpējo
sadarbspēju un koordināciju Eiropas līmenī, to
ekspluatāciju, apkopi un modernizāciju,
(5)
sekmē siltumnīcefekta gāzu emisiju
samazināšanu, kā arī aizsargā un uzlabo vidi.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā lieto šādas
definīcijas:
1.
"telekomunikāciju tīkli" ir
platjoslas tīkli un digitālo pakalpojumu infrastruktūras,
2.
"platjoslas tīkli" ir vadu un
bezvadu (tostarp satelītu) piekļuves tīkli, papildu
infrastruktūra un pamattīkli, kas spēj nodrošināt ļoti
ātrdarbīgu savienojumu,
3.
"digitālo pakalpojumu
infrastruktūras" ir tīkla pakalpojumi, kas sniegti elektroniski,
parasti internetā, nodrošinot Eiropas mēroga sadarbspējīgu
pakalpojumu sabiedrības interesēs, un kura īpašības padara
to pieejamu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un/vai
valdībām,
4.
"Eiropas pievienotā
vērtība" ir vērtība, kas izriet no ES intervences, kas
ir papildus tai vērtībai, ko sasniegtu ar dalībvalstu
rīcību vien, vai ar dalībvalstu grupas rīcību.
Šajā regulā piemēro arī definīcijas, kas
noteiktas Regulā (ES) Nr. XXXX/XXXX (EISI regula).
4. pants
Kopējas ieinteresētības projektu prioritāte
Ņemot vērā mērķus, kas
izklāstīti 2. pantā, kopējas ieinteresētības projektiem noteiktas šādas prioritātes:
(a)
īpaši ātru platjoslas tīklu
izvēršana, kuri nodrošina datu pārraides ātrumu 100 Mb/s un
ātrāk;
(b)
platjoslas tīklu izvēršana, kuri saista
salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar Savienības
centrālajiem reģioniem, nodrošinot, ka datu pārraides
ātrums ir pietiekams 30 Mb/s un ātrākam platjoslas
savienojumam;
(c)
atbalsts pamatpakalpojumu platformām
digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā;
(d)
pasākumi, kas ļauj panākt
sinerģiju un sadarbspēju starp dažādiem kopējas
ieinteresētības projektiem
telekomunikāciju jomā, starp kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz dažāda veida
infrastruktūru, ietverot transporta enerģētiku, starp
kopējas ieinteresētības projektiem
telekomunikāciju jomā un struktūrfondu un kohēzijas fondu
atbalstītiem projektiem, kā arī attiecīgajām
pētniecības infrastruktūrām.
5. pants
Kopējas ieinteresētības projekti
1.
Kopējas ieinteresētības projekti, kas norādīti pielikumā,
veicina to mērķu sasniegšanu, kas noteikti 2. pantā.
2.
Kopējas ieinteresētības projekts var ietvert visu tā ciklu, tostarp
priekšizpēti, īstenošanu, nepārtrauktu darbību,
koordināciju un novērtēšanu.
3.
Dalībvalstis un/vai citas struktūras, kas
atbild par kopējas ieinteresētības projektu
īstenošanu vai veicina to īstenošanu, veic nepieciešamos juridiskos,
administratīvos, tehniskos un finansiālos pasākumus
saskaņā ar attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem.
4.
Savienība var atvieglot kopējas
ieinteresētības projektu
īstenošanu, izmantojot regulatīvus pasākumus, ja vajadzīgs,
veicot koordināciju, atbalsta pasākumus un sniedzot finansiālu
atbalstu, lai stimulētu to izvēršanu un uzsākšanu, kā
arī valsts un privātos ieguldījumus.
5.
Darbības, kas veicina kopējas
ieinteresētības projektus, ir
tiesīgas saņemt ES finansiālu atbalstu saskaņā ar
noteikumiem un instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar Regulu, ar ko
izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu [REF]. Finansiālu atbalstu sniedz saskaņā
ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām, kurus Savienība
pieņēmusi, finansējuma prioritātēm un resursu
pieejamību.
6.
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētos aktus, ar ko groza kopējas ieinteresētības projektu aprakstu, kas iekļauti
pielikumā, pievienot pielikumam jaunus kopējas
ieinteresētības projektus vai
svītrot novecojušus kopējas ieinteresētības projektus no pielikuma saskaņā ar 7., 8.
un 9. punktu un saskaņā ar 8. pantu.
7.
Pieņemot deleģēto aktu, kas
minēts 6. punktā, Komisija izvērtē, vai kopējas
ieinteresētības projekta apraksta
maiņa vai jauna kopējas ieinteresētības projekta pievienošana atbilst vajadzībām,
ko rada:
(a)
jauna tehnoloģiju un tirgus
attīstība; vai
(b)
jaunas politiskās prioritātes; vai
(c)
jaunas iespējas izmantot sinerģijas starp
dažādām infrastruktūrām, tostarp transporta un
enerģētikas jomā.
8.
Papildus kritērijiem, kas noteikti
7. punktā, ja deleģētais tiesību akts attiecas uz
jauna kopējas ieinteresētības projekta
pievienošanu, Komisija arī izvērtē, vai šāds projekts
kumulatīvi atbilst šādiem kritērijiem:
(a)
veicina mērķu sasniegšanu, kas izklāstīti
2. pantā;
(b)
pamatojas uz nobriedušu tehnoloģiju, kas ir
gatava ieviešanai;
(c)
tam ir Eiropas pievienotā vērtība.
9.
Pieņemot deleģētu aktu, ar ko
svītro novecojušu kopējas ieinteresētības projektu no pielikuma, Komisija izvērtē,
vai šāds projekts vairs neatbilst vajadzībām, kas
izklāstītas 7. punktā, vai vairs neatbilst
kritērijiem, kas noteikti 8. punktā.
6. pants
Sadarbība ar trešām
valstīm un starptautiskām organizācijām
1.
Savienība var veidot kontaktus, apspriesties,
apmainīties ar informāciju un sadarboties ar valsts
iestādēm vai citām organizācijām trešās
valstīs, lai sasniegtu jebkuru šo vadlīniju mērķi, ja
šāda sadarbība rada Eiropas pievienoto vērtību. Starp
citiem mērķiem šī sadarbība tiecas veicināt
sadarbspēju starp Eiropas telekomunikāciju tīkliem un trešo
valstu telekomunikāciju tīkliem.
2.
Savienība var veidot kontaktus, apspriesties,
apmainīties ar informāciju un sadarboties ar starptautiskām
organizācijām un juridiskām personām, kas
reģistrētas trešās valstīs, lai sasniegtu šo vadlīniju
mērķus.
7. pants
Informācijas apmaiņa, uzraudzība un
pārskatīšana
1.
Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta
saskaņā ar Regulas XXX, ar ko izveido Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumentu, 21. pantu dalībvalstis
un Komisija apmainās ar informāciju par progresu, kas panākts šo
vadlīniju īstenošanā.
2.
Komisijai palīdz ekspertu grupa, kuras
sastāvā ir pārstāvis no katras dalībvalsts un kura
uzrauga šo vadlīniju īstenošanu, palīdz plānošanā,
izmantojot valstu stratēģijas attiecībā uz ātrgaitas
internetu un infrastruktūru kartēšanu, un apmainoties ar
informāciju. Ekspertu grupa var izskatīt jebkuru citu jautājumu,
kas attiecas uz Eiropas telekomunikāciju tīklu attīstību.
3.
Kopā ar Regulas XXX, ar ko izveido Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumentu, vidusposma novērtējumu
un ex-post novērtējumu un pēc apspriešanās ar
ekspertu grupu Komisija publicē ziņojumu par panākumiem šo
vadlīniju īstenošanā. Šis
ziņojums tiks iesniegts Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.
4.
Šajos ziņojumos Komisija izvērtē
arī to, vai kopējas ieinteresētības
projekta joma turpina atspoguļot politiskās prioritātes,
tehnoloģiju attīstību vai situāciju attiecīgajos
tirgos. Par galvenajiem projektiem šajos
ziņojumos iekļauj ietekmes uz vidi analīzi, ņemot
vērā klimata pārmaiņu mazināšanas un
pielāgošanās vajadzības un noturību katastrofu
gadījumā. Šādu pārskatīšanu var veikt arī
jebkurā citā laikā, kad to uzskata par lietderīgu.
8. pants
Deleģējuma īstenošana
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos
nosacījumus.
2.
Pilnvaru deleģēšanu, kas minēta
5. panta 6. punktā, ir jāuztic Komisijai uz nenoteiktu
laika periodu no dienas, kad stājas spēkā šī regula.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā
atsaukt pilnvaru deleģējumu, kas minēts 5. panta
6. punktā. Ar atsaukšanas
lēmumu tiek izbeigts minētajā lēmumā
norādīto pilnvaru deleģējums. Tas
stājas spēkā nākamajā dienā pēc šāda
lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai tajā norādītā
vēlākā datumā. Tas
neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu
spēkā esību.
4.
Tiklīdz Komisija pieņem
deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas
Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģētais akts, kas pieņemts
saskaņā ar 5. panta 6. punktu, stājas spēkā
tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā
pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei,
nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka
necels iebildumus. Šo periodu pagarina par
diviem mēnešiem pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas.
9. pants
Atcelšana
Lēmums Nr. 1336/97/EK, kurā
grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1376/2002/EK, tiek
atcelts.
10. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā
dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada
1. janvāra.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
KOPĒJAS
IEINTERESĒTĪBAS PROJEKTI
Kopējas ieinteresētības projektu mērķis ir novērst
šaurās vietas, kas kavē digitālā vienotā tirgus
pabeigšanu, t. i., nodrošināt savienojumu ar tīklu un
piekļuvi digitālo pakalpojumu infrastruktūrai, arī
pāri robežām.
Eiropas telekomunikāciju tīklu
(platjoslas tīkli un digitālo pakalpojumu infrastruktūras)
izvēršana un attīstība sniedz ieguldījumu ekonomiskās
izaugsmes veicināšanā, radot darba vietas un izveidojot plaukstošu
digitālo vienoto tirgu. Jo īpaši to
izvēršana nodrošinās ātrāku piekļuvi internetam,
informācijas tehnoloģijas uzlabos iedzīvotāju, tostarp
bērnu un jauniešu, uzņēmumu un valdību ikdienu,
palielinās sadarbspēju un atvieglos saskaņošanu vai
konverģenci ar kopīgi pieņemtiem standartiem.
1. iedaļa. Horizontālās
prioritātes
Eiropas telekomunikāciju tīklu
izvēršanu, kas palīdzēs novērst šaurās vietas
pašreizējā digitālā vienotā tirgū, atbalsta
pētījumi un programmu atbalsta pasākumi. Tie ir:
(a)
Inovatīva pārvaldība,
kartēšana un pakalpojumi. Tehniskās
palīdzības pasākumi, ja tie vajadzīgi ieviešanai un
pārvaldībai, ietvers projektu un ieguldījumu plānošanu un
priekšizpēti, atbalstot ieguldījumu pasākumus un finanšu
instrumentus. Eiropas mēroga platjoslas infrastruktūru kartēšana
attīstīs attiecīgo teritoriju pastāvīgu
detalizētu fizisko uzmērīšanu un dokumentāciju,
analizēs piekļuves tiesības, novērtēs potenciālu
uzlabot esošās iekārtas utt. Jāievēro Direktīvas
2007/2/EK (INSPIRE direktīvas) principi un ar to
saistītās standartizācijas darbības. Tehniskās
palīdzības pasākumi var atbalstīt arī veiksmīgu
ieguldījumu un ieviešanas modeļu atkārtotu izmantošanu.
Šīs darbības var ietvert arī klimata pārmaiņu aspektu
pārbaudi, lai novērtētu ar klimatu saistītos riskus un
nodrošinātu infrastruktūras noturību katastrofu
gadījumā saskaņā ar attiecīgajām
prasībām, kas noteiktas ES vai valstu tiesību aktos.
(b)
Atbalsta darbības un citi tehniskā
atbalsta pasākumi. Šie pasākumi ir
nepieciešami, lai sagatavotu vai palīdzētu īstenot kopējas
ieinteresētības projektus vai
paātrināt to uzsākšanu. Digitālo pakalpojumu jomā
atbalsta darbības arī stimulē un veicina jauno digitālo
pakalpojumu infrastruktūras darbības uzsākšanu, kas var
izrādīties vajadzīgas vai lietderīgas, pamatojoties uz
tehnoloģiju attīstību, izmaiņām attiecīgajos
tirgos vai jaunām politiskajām prioritātēm.
2. iedaļa. Platjoslas
tīkli
Visi ieguldījumi platjoslā
Savienības teritorijā palielina tīkla jaudu un rada
priekšrocības visiem potenciālajiem lietotājiem, tostarp
arī tajās dalībvalstīs, kas nav ieguldītājas. Ieguldījumi šajos tīklos radīs
lielāku konkurenci un inovācijas ekonomikā, nodrošinās
lietderīgus un efektīvus publiskos pakalpojumus, palīdzēs
īstenot ES mērķus attiecībā uz zemas oglekļa
dioksīda emisijas ekonomiku un kopējo ES konkurētspēju un
ražīgumu.
Ieguldījumus platjoslas
infrastruktūrā galvenokārt veic privātie
ieguldītāji, un ir sagaidāms, ka tā arī paliks. Tomēr Digitālās programmas
mērķu sasniegšanai būs nepieciešami ieguldījumi jomās,
kurās nav izdevīga uzņēmējdarbība vai kur
izdevīgumu jāpalielina mērķa sasniegšanas laikā. Pamatojoties uz iespējamiem
ieguldījumiem, var raksturot šāda veida jomas.
Piepilsētas/teritorijas ar vidēju
iedzīvotāju blīvumu parasti apkalpo vidēja ātruma
savienojumi, bet parasti trūkst lielāku ātrumu. Ja ir
pierādīts, ka ieguldījumi modernās tehnoloģijās
īstermiņā privāto ieguldītāju
uzņēmējdarbībai nav pietiekami izdevīgi,
finansiālais atbalsts varētu radīt rentablus ieguldījumus
ilgākā termiņā, izlīdzinot dzīvotspējas
atšķirības un veicinot konkurenci.
Laukus un apgabalus ar zemu iedzīvotāju
blīvumu parasti apkalpo maza ātruma savienojumi, un dažos
gadījumos pat tos neapkalpo vispār. Maz ticams, ka ieguldījumu
izdevīgums būs dzīvotspējīgs, un maz ticams, ka
Eiropas mērķi tiks sasniegti līdz 2020. gadam.
Ieguldījumiem šajos apgabalos vajadzīgs lielāks
finansiālais atbalsts, ko sniedz dotācijas, iespējams,
apvienojumā ar finanšu instrumentiem. Šie apgabali aptver
attālākos un mazapdzīvotos reģionus, kur ieguldījumu
izmaksas ir vai nu ļoti augstas vai ienākumi ir zemi. Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumenta atbalsts šajos apgabalos var
papildināt pieejamos kohēzijas fondus un lauku attīstības
un citu tiešo publisko atbalstu.
Biezi apdzīvota/pilsētu
teritorijas — izņemot dažus apgabalus, kur ienākumi ir
zemi, — parasti labi apkalpo vidēji ātri līdz ātri
savienojumi, ko bieži nodrošina konkurējoši kabeļtelevīzijas un
telekomunikāciju operatoru piedāvājumi. Tomēr šīs relatīvi
apmierinošās situācijas dēļ ir ierobežoti tirgus stimuli
ieguldīt ļoti ātros tīklos, piemēram, optiskās
šķiedras kabeļu līnijās līdz lietotājam.
Tādējādi finansiālo atbalstu var arī paredzēt
ieguldījumiem blīvi apdzīvotās pilsētu
teritorijās, kas nepiesaista pietiekamu ieguldījumu, neraugoties uz
ieguvumiem sabiedrībai, ko tie radītu, ar nosacījumu, ka tas ir
pilnīgā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības
darbību 101., 102. un 106. pantu, kā arī, ja nepieciešams,
ar Kopienas pamatnostādnēm valsts atbalsta noteikumu
piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru
izvēršanu.
Mazāk attīstītos apgabalos atbalstu
platjoslas tīklu izvēršanai nodrošina pirmkārt
struktūrfondu un Kohēzijas fonda instrumenti. Lai sasniegtu šīs
regulas mērķus, ja nepieciešams, šādu atbalstu var
papildināt dotācijas un/vai finanšu instrumenti no Eiropas
infrastruktūras savienošanas instrumenta. Sinerģijas starp EISI
darbībām šajos reģionos un struktūrfondu un Kohēzijas
fonda atbalstu var pastiprināt, izmantojot atbilstošu koordinācijas
mehānismu[16].
Reģionu iedalījums iepriekš
minētajās kategorijās orientējoši sniegts kartē.
Darbības, kas sekmē kopējas
ieinteresētības projektus platjoslas
tīklu jomā, veido sabalansētu portfeli, ietverot projektus, kas
vērsti uz Digitālās programmas 30 Mb/s un 100 Mb/s
mērķu sasniegšanu, jo īpaši ietverot projektus piepilsētas
un lauku apgabalos, kā arī apgabalus visā Eiropas
Savienībā.
Darbības, kas sekmē kopējas
ieinteresētības projektus platjoslas jomā, neatkarīgi no
izmantotās tehnoloģijas:
(a)
atbalsta ieguldījumus platjoslas tīklos,
kas spēj līdz 2020. gadam sasniegt Digitālās
programmas mērķi par vispārējo pārklājumu ar
30 Mb/s ātrumu; vai
(b)
atbalsta ieguldījumus platjoslas tīklos,
kas spēj līdz 2020. gadam sasniegt Digitālās
programmas mērķi par vismaz 50 % mājsaimniecību, kas
abonē pieslēgumu, kura ātrums ir virs 100 Mb/s;
(c)
atbilst spēkā esošajiem tiesību
aktiem, jo īpaši konkurences tiesību aktiem;
un sastāv jo īpaši no viena vai
vairākiem šādiem pasākumiem:
(a)
pasīvās fiziskās
infrastruktūras vai apvienotas pasīvās un aktīvās
fiziskās infrastruktūras un saistīto infrastruktūras
elementu izvēršanu līdz ar šādas infrastruktūras
izmantošanai nepieciešamajiem pakalpojumiem;
(b)
saistītas iekārtas un saistīti
pakalpojumi, piemēram, ēku elektroinstalācijas, antenas,
torņi un citas atbalsta konstrukcijas, kabeļu šahtas, cauruļvadi,
stabi, kabeļu akas un sadales punkti;
(c)
potenciālo sinerģiju starp platjoslas
tīklu izveidošanu un citiem inženierkomunikāciju tīkliem
(enerģija, transports, ūdens, kanalizācija utt.) izmantošana, jo
īpaši saistībā ar viedu elektroenerģijas sadali.
Tādu platjoslas tīklu izvēršanu,
kas savieno salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar
Savienības centrālajiem reģioniem, tostarp gadījumos, kur
vajadzīgi zemūdens kabeļi, atbalstīs, ja ir svarīgi
izolētajām iedzīvotāju grupām nodrošināt
piekļuvi platjoslai ar 30 Mb/s vai lielāku ātrumu. Šis
atbalsts papildinātu citus fondus, gan ES, gan valstu, kas pieejami šim
mērķim.
Lai novērstu šaubas, pakalpojumi, kas
nodrošina vai veic redakcionālu kontroli pār saturu, kas tiek
pārraidīts, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklus un
pakalpojumus un informācijas sabiedrības pakalpojumus, kā
definēts Direktīvas 98/34/EK 1. pantā, kas nesastāv
pilnībā vai galvenokārt no signālu pārraidīšanas
elektronisko komunikāciju tīklos, neietilpst to darbību
jomā, kas sekmē kopējas ieinteresētības projektu
platjoslas tīklu jomā.
ES atbalsta saņēmēji par
kopējas ieinteresētības projektiem platjoslas jomā ietver,
bet neaprobežojas ar:
(a)
telekomunikāciju operatori (vēsturiskie,
kas iegulda tieši vai izmantojot meitasuzņēmumu, vai
jaunpienācēji tirgū), kas uzsāk ieguldījumus
īpaši ātros platjoslas tīklos;
(b)
komunālo pakalpojumu uzņēmumi
(piemēram, ūdens, kanalizācija, enerģija, transports), kas
atsevišķi vai sadarbībā ar operatoriem, paredzams, ieguldīs
pasīvos platjoslas tīklos;
(c)
reģionālie lēmumu
pieņēmēji, ietverot pašvaldības, kas var izveidot
koncesijas platjoslas infrastruktūrai; iekārtu
piegādātāji var būt ieinteresēti par šādu
vienošanos, izveidojot īpašam nolūkam dibinātu
uzņēmumu;
(d)
partnerības starp vairākiem operatoriem,
kas nodarbojas ar vadu un bezvadu tirgu, lai izveidotu jaunas paaudzes
infrastruktūru.
Veidojot portfeli, pienācīgi ņem
vērā dalībvalstu ieguldījumu vajadzības,
rēķinot mājsaimniecību skaitu, kas jāpieslēdz
tīklam ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta atbalstu.
Turklāt jāatbalsta arī
pieslēguma punkti ļoti ātram publiskajam internetam, jo
īpaši tādās publiskās vietās kā skolas,
slimnīcas, vietējo pārvaldības iestāžu biroji un bibliotēkas.
3. iedaļa. Digitālo pakalpojumu
infrastruktūras
Digitālo pakalpojumu infrastruktūras
īstenošana veicina digitālā vienotā tirgus izveidi,
likvidējot pastāvošās šaurās vietas, kas saistītas ar
pakalpojumu izvēršanu. Tas tiks
panākts, izveidojot un/vai veicinot sadarbspējīgas digitālo
pakalpojumu infrastruktūras platformas, līdz ar būtisku
digitālo pakalpojumu pamata infrastruktūru.
Tai pamatā ir divu līmeņu pieeja:

(1)
Pamatpakalpojumu platformas ir digitālo pakalpojumu infrastruktūras centrālais
elements(i) vai mezgls(i), kas nepieciešams, lai nodrošinātu Eiropas
komunikāciju pieslēgumu, piekļuvi un sadarbspēju. Tas var
ietvert arī fiziskās iekārtas, piemēram, serverus,
specializētus tīklus un programmatūras rīkus.
Pamatpakalpojumu platformas ir pieejamas uzņēmumiem visās
dalībvalstīs.
(2)
Pamatpakalpojumi
nodrošina digitālo pakalpojumu infrastruktūras funkcionalitāti
un saturu. Tie var būt savstarpēji savienoti, izmantojot
pamatpakalpojumu platformu.
Vispārējas ieinteresētības
projekti digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā ir šādi:
Eiropas ātrgaitas pamatstruktūra
valsts pārvaldei
Publiska Eiropas pamatstruktūras pakalpojumu
infrastruktūra nodrošinās ļoti lielu ātrumu un savienojumus
starp ES valsts iestādēm tādās jomās kā valsts
pārvalde, kultūra, izglītība un veselība. Šī
pamata infrastruktūra veicinās sabiedrisko pakalpojumu Eiropas
vērtību, izmantojot kontrolētu pakalpojumu kvalitāti un
drošu piekļuvi. Tādējādi tā garantē sabiedrisko
pakalpojumu digitālo nepārtrauktību, kas sniedz vislielāko
ieguvumu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un pārvaldes
iestādēm. Tas ļaus koncentrēt pieprasījumu pēc
savienojamības, sasniedzot kritisko masu un samazinot izmaksas.
Pamatpakalpojumu platforma:
Infrastruktūras pamatā būs
esošā interneta pamatstruktūra un, ja nepieciešams, tiks
izvērsti jauni tīkli. Savienojumi tiks veikti tieši vai izmantojot reģiona
vai valsts mērogā pārvaldītas infrastruktūras. Jo
īpaši tā nodrošinās savienojamību ar citiem Eiropas
komunikāciju pakalpojumiem, inter alia, tiem, kas minēti
šajā pielikumā. Šī infrastruktūra tiks pilnībā
integrēta internetā kā Eiropas sabiedrisko pakalpojumu
galvenā kapacitāte un atbalstīs jauno standartu pieņemšanu
(piemēram, tādus interneta protokolus, kā IPv6[17]). Var
apsvērt specializētu pamata infrastruktūru, kas savieno valsts
iestādes, ja tas nepieciešams drošības apsvērumu dēļ.
Pamatpakalpojumi:
Pamatplatformas integrēšana Eiropas
sabiedriskajos pakalpojumos sekmēs pamatpakalpojumu izvēršanu:
atļaujas, autentificēšanu, domēna iekšējo drošību un
joslas platumu pēc pieprasījuma, pakalpojumu federāciju,
mobilitātes vadību, kvalitātes kontroli un izpildes kontroli,
valsts infrastruktūru integrāciju.
Sadarbspējīgs
"mākoņdatošanas" pakalpojums nodrošinās pamata
infrastruktūru funkcionalitāti, kur var piedāvāt
mākoņus Eiropas sabiedriskajiem pakalpojumiem. Tas ietver tīkla
tipa Eiropas pakalpojumus, piemēram, videokonferences, virtuālu
uzglabāšanu un atbalsta intensīvu datošanu izmantojošas programmas,
tostarp saistībā ar citiem kopējas ieinteresētības
projektiem.
E-pārvaldības pakalpojumu sniegšana
pāri robežām
E-pārvaldība attiecas uz digitālo mijiedarbību
starp valsts iestādēm un iedzīvotājiem, valsts
iestādēm un uzņēmumiem un organizācijām, kā
arī starp dažādu valstu valsts iestādēm. Standartizētas, pārrobežu, un
lietotājam draudzīgas mijiedarbības platformas radīs
efektivitātes pieaugumu visā ekonomikā un publiskajā
sektorā un veicinās vienoto tirgu.
Pamatpakalpojumu platforma:
Sadarbspējīga elektroniska
identificēšana un autentificēšana visā Eiropā. Tiks izvērsta
savienotu un drošu autentifikācijas serveru un protokolu sistēma, kas
nodrošinās dažādu autentifikācijas un identifikācijas un
atļauju piešķiršanas sistēmu, kas pastāv Eiropā,
savietojamību. Šī platforma
ļaus iedzīvotājiem un uzņēmumiem vajadzības
gadījumā piekļūt tiešsaistes pakalpojumiem, piemēram,
lai mācītos, strādātu, ceļotu, saņemt
veselības aprūpi vai veiktu uzņēmējdarbību
ārvalstīs. Tas būs visu to
digitālo pakalpojumu pamatslānis, kuriem ir nepieciešama
elektroniskā identifikācija un autentifikācija: piemēram, elektroniskajam iepirkumam,
tiešsaistes veselības aprūpes pakalpojumiem, standartizētām
uzņēmējdarbības atskaitēm, tiesu informācijas
elektroniskajai apmaiņai, Eiropas uzņēmumu
reģistrācijai tiešsaistē, e-pārvaldes pakalpojumiem
uzņēmumiem, tostarp saziņai starp uzņēmumu
reģistriem attiecībā uz pārrobežu apvienošanos un ārvalstu
filiālēm. Šī platforma var
izmantot arī daudzvalodības pamatplatformas resursus un rīkus.
Pamatpakalpojumi:
(a)
Elektroniskās procedūras
uzņēmējdarbības izveidei un darbībai citā Eiropas valstī: Šis pakalpojums ļaus veikt visas
nepieciešamās administratīvās procedūras elektroniski
pāri robežām, izmantojot vienotos kontaktpunktus. Šis pakalpojums ir
arī Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā
tirgū prasība.
(b)
 Sadarbspējīgi pārrobežu
elektronisko iepirkumu pakalpojumi. Šis pakalpojums ļaus jebkuram
uzņēmumam ES reaģēt uz Eiropas publiskajiem konkursu
piedāvājumiem no jebkuras dalībvalsts, aptverot elektronisko
iepirkumu darbības pirms un pēc līguma piešķiršanas,
integrējot tādas darbības kā elektroniska
piedāvājumu iesniegšana, virtuālo uzņēmumu dokumentācija,
e-katalogi, e-pasūtījumi un e-rēķini.
(c)
 Sadarbspējīgi pārrobežu
e-tiesiskuma pakalpojumi. Šis pakalpojums iedzīvotājiem,
uzņēmumiem, organizācijām un praktizējošiem juristiem
piedāvā pārrobežu piekļuvi juridiskiem
līdzekļiem/dokumentiem un tiesas procedūrām. Tas ļauj
īstenot tiešsaistes pārrobežu mijiedarbību (izmantojot datu un
dokumentu apmaiņu tiešsaistē) starp tiesu iestādēm
dažādās dalībvalstīs un tā uzlabot spēju
efektīvāk risināt pārrobežu tiesas prāvas.
(d)
Sadarbspējīgi pārrobežu e-veselības
pakalpojumi. Šie pakalpojumi ļauj īstenot
mijiedarbību starp iedzīvotājiem/pacientiem un veselības
aprūpes sniedzējiem, datu pārraidi starp iestādēm un
starp organizācijām, vai vienādranga komunikāciju starp
iedzīvotājiem/pacientiem un/vai veselības aprūpes
speciālistiem un iestādēm. Infrastruktūrai, kas tiks
izvērsta, jāatbilst datu aizsardzības principiem, jo īpaši
Direktīvā 95/46/EK un 2002/58/EK noteiktajiem, kā arī
starptautiskajiem un valstu ētikas noteikumiem, kas saistīti ar
pacienta veselības dokumentu un citu personas datu izmantošanu. Šie
pakalpojumi ietver pārrobežu piekļuvi elektroniskajiem veselības
dokumentiem un elektroniskajiem recepšu pakalpojumiem, kā arī
attālinātiem veselības/automatizētas dzīves vides
tālpakalpojumiem, pārrobežu daudzvalodu semantiskajiem pakalpojumiem,
kas saistīti ar daudzvalodu pamatplatformu, pieeju sociālās
drošības informācijai, pamatojoties uz EESSI
(sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskā
apmaiņa) infrastruktūru utt.
(e)
Eiropas platforma Eiropas uzņēmumu
reģistru savienošanai. Šis instruments
nodrošinās svarīgu rīku un pakalpojumu komplektu, kas ļauj
uzņēmumu reģistriem visās dalībvalstīs
apmainīties ar informāciju par reģistrētiem
uzņēmumiem, to filiālēm, uzņēmumu apvienošanos un
darbības izbeigšanu. Tas nodrošinās arī daudzvalstu un
daudzvalodu meklēšanas pakalpojumu lietotājiem, kas izmanto
centrālo piekļuves punktu, kas pieejams no e-tiesiskuma portāla.
Piekļuves nodrošināšana publiskā
sektora informācijai un daudzvalodu pakalpojumiem
Piekļuve Eiropas kultūras
mantojuma digitālajiem resursiem
Šīs infrastruktūras mērķis ir
padarīt pieejamas lielas Eiropas kultūras resursu kolekcijas
digitālā formātā, un veicināt, lai trešās puses
to atkalizmantotu, pilnībā ievērojot autortiesības un
blakustiesības.
Pamatpakalpojumu platforma:
Pamata pakalpojumu platformas attīstība
balstīsies uz esošo Europeana portālu.
Platforma, kas prasa dalītas datošanas attīstību,
darbību un pārvaldību, datu glabāšanas iekārtas un
programmatūru, nodrošinās vienotu piekļuves punktsu Eiropas
kultūras mantojumam satura vienības līmenī, saskarņu
specifikāciju kopumu, kas mijiedarbojas ar infrastruktūru (datu
meklēšana, datu lejupielādēšana), atbalstīs metadatu
pielāgošanu un jauna satura uzņemšanu, kā arī
infrastruktūrā pieejamus satura atkalizmantošanas nosacījumus.
Tā arī nodrošinās
līdzekļus, lai izveidotu mijiedarbību ar satura
nodrošinātājiem, lietotājiem (iedzīvotāji, kas
piekļūst portālam) un atkalizmantotājiem (radošās
nozares), lai popularizētu platformu, koordinētu attiecīgos
tīklus un informācijas apmaiņu.
Pamatpakalpojumi:
(a)
Dalībvalstu kultūras iestāžu un
privāto materiālu īpašnieku turētā satura apkopošana;
(b)
liela cilvēku skaita radošo talantu
izmantošana veicina savstarpēju sadarbību un ļauj
lietotājiem aktīvi piedalīties vietnes veidošanā;
(c)
portāla lietotājam draudzīgi
pakalpojumi risina tādus jautājumus kā meklēšanas un
pārlūkošanas uzlabojumi, kā arī piekļuve saturam
dažādās valodās;
(d)
informācijas apmaiņa par
tiesībām un licencēšanas infrastruktūras;
(e)
digitalizācijas kompetenču centri un
digitālā kultūras mantojuma saglabāšana;
(f)
kultūras iestāžu satura krātuves un
lietotāju radīts saturs un to ilgtermiņa saglabāšana.
Piekļuve atkalizmantojamai
publiskā sektora informācijai
Šī digitālā pakalpojumu
infrastruktūra nodrošinās piekļuvi ES publiskā sektora
atklātas informācijas atkalizmantošanai.
Pamatpakalpojumu platforma:
Dalīta datošana, datu glabāšana un
programmatūras iespējas nodrošina: vienotu piekļuves punktu
daudzvalodu (visās oficiālajās ES valodās) datu kopai, ko
glabā ES publiskās iestādes Eiropas, valstu,
reģionālā un vietējā līmenī, vaicājumu
un vizualizācijas rīku datu kopu; pārliecību, ka
pieejamās datu kopas ir licencētas publicēšanai un
atkalizplatīšanai, tostarp datu izcelsmes revīzijas liecības,
lietojumprogrammu programmēšanas saskarņu kopu, lai
programmatūras klienti mijiedarbotos ar infrastruktūru (meklē
datus, apkopo statistiku, lejupielādē datus), lai
izstrādātu trešo personu lietojumprogrammas. Tā arī
ļauj vākt un publicēt statistiku par portāla darbību,
datu un lietojumprogrammu pieejamību un veidu, kādā tos izmanto.
Pamatpakalpojumi:
Pakāpeniska piekļuves paplašināšana
visām datu kopām, kuras tur un publisko praktiski visas valsts
pārvaldības iestādes ES, tostarp daudzvalodu meklēšanai, ko
panāks šādi:
(a)
starptautisko/ES/valsts/reģionālo/vietējo
datu kopu apvienošana;
(b)
datu kopu sadarbspēja, ieskaitot juridiskos un
licencēšanas jautājumus, lai nodrošinātu labāku
atkalizmantošanu;
(c)
saskarne datu infrastruktūru atvēršanai
trešās valstīs;
(d)
datu krātuves un ilgtermiņa
saglabāšanas pakalpojumi.
Daudzvalodu piekļuve tiešsaistes
pakalpojumiem
Šī pakalpojumu infrastruktūra ļaus
visiem esošajiem un nākamajiem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem
piedāvāt savu saturu un pakalpojumus plašā ES valodu
klāstā visrentablākajā veidā.
Pamatpakalpojumu platforma:
Platforma ļaus iegūt, saglabāt un
padarīt pieejamu dzīvu valodas datu lielu kolekciju un
atkalizmantojamus valodas apstrādes rīkus. Tajā
būs aptvertas visas ES valodas, un tā atbildīs attiecīgiem
standartiem un nolīgtajiem pakalpojumiem un juridiskajām
prasībām. Platforma ļaus
dalībniekiem elastīgi papildināt, pārzināt un atjaunot
valodas datus un instrumentus un nodrošinās vieglu, godīgu un drošu
piekļuvi un ļaus organizācijām šos resursus pārveidot,
piedāvājot vai izstrādājot pakalpojumus, kas pamatojas uz
valodu. Platforma atbalstīs arī
sadarbību un mijiedarbību ar līdzīgām
iniciatīvām un datu centriem, esošiem vai topošiem, ES un ārpus
tās.
Pamatpakalpojumi:
Platformā atradīsies daudz dažādi
atkalizmantojami dati un programmatūras resursi, kas aptvers visas ES
valodas. Tā apkopos, saskaņos un
integrēs šādus datus un programmatūras elementus
izplatītās pakalpojumu infrastruktūras ietvaros. Tā darīs pieejamus un dažās
jomās attīstīs vai paplašinās datu un programmatūras
resursus, ko izmantos kā būvblokus, lai attīstītu,
pielāgotu un sniegtu daudzvalodu pakalpojumus vai nodrošinātu
daudzvalodu izeju uz tiešsaistes pakalpojumiem.
Drošība un aizsardzība
Drošākas interneta pakalpojumu
infrastruktūras
Atbalsts nodrošinās integrētus un
sadarbspējīgus pakalpojumus Eiropas līmenī, pamatojoties uz
vienotu izpratni, resursiem, rīkiem un praksi, un tā mērķis
būs dot iespēju bērniem, viņu vecākiem un aprūpētājiem,
kā arī skolotājiem labāk izmantot internetu.
Pamatpakalpojumu platforma:
Pamatpakalpojumu platforma ļaus iegūt,
izmantot un uzturēt kopīgas datošanas iekārtas, datubāzes
un programmatūras rīkus drošāka interneta centros (SIC)
dalībvalstīs, kā arī veikt tehniskus pasākumus, lai
apstrādātu ziņojumus par ļaunprātīgas
seksuālas izmantošanas saturu, tostarp nodrošinās saikni ar policiju,
ieskaitot tādas starptautiskās organizācijas kā Interpols
un, attiecīgā gadījumā, šā satura slēgšanu
attiecīgajās tīmekļa vietnēs. To atbalstīs
kopīgas datubāzes.
Pamatpakalpojumi:
(a)
Palīdzības līnijas bērniem,
vecākiem un aprūpētājiem par labāko veidu, kā
bērniem lietot internetu, izvairoties no kaitējoša vai
nelikumīga satura un uzvedības draudiem, un atbalstot tehnisko
pasākumu infrastruktūru;
(b)
līnijas ziņošanai par nelegālu
bērnu seksuālas izmantošanas saturu internetā;
(c)
rīki, kas nodrošina piekļuvi vecumam
atbilstošam saturam un pakalpojumiem;
(d)
programmatūra, kas ļauj vienkārši un
ātri ziņot par nelegālu saturu un to slēgt, kā
arī ziņot par psiholoģisko manipulāciju un
iebiedēšanu;
(e)
programmatūras sistēmas, kas ļautu
labāk identificēt bērnu seksuālas izmantošanas saturu
internetā (par kuru nav ziņots), kā arī tehnoloģijas,
kas atbalstītu policijas izmeklēšanu, jo īpaši, lai identificētu
cietušos bērnus, vainīgos un šāda satura komerciālo tirdzniecību.

Informācijas kritiskās
infrastruktūras
Tiks izstrādāti un ieviesti sakaru
kanāli un platformas, lai veicinātu ES mēroga spēju
gatavībai, informācijas apmaiņai, koordinācijai un
reaģēšanai.
Pamatpakalpojumu platforma:
Pamatpakalpojumu platforma sastāv no valstu
vai valdību datorapdraudējumu reaģēšanas komandas (CERT)
tīkla, kas pamatojas uz minimālo sākotnējo spēju
kopuma. Sistēma nodrošinās pamatstruktūru Eiropas
informācijas apmaiņas un brīdināšanas sistēmai (EISAS)
ES pilsoņiem un MVU.
Pamatpakalpojumi:
(a)
Proaktīvi pakalpojumi — tehnoloģiju
uzraudzība un izplatīšana un ar drošību saistītās
informācijas apmaiņa; drošības novērtējumi;
drošības konfigurācijas vadlīnijas; ielaušanās
atklāšanas pakalpojumi;
(b)
reaģēšanas pakalpojumi —
starpgadījumu novēršana un reakcija; trauksmju un
brīdinājumu izplatīšana; neaizsargātības analīze
un novēršana, datņu apstrāde (izplatot kvalitatīvus
brīdinājumus par jaunu kaitīgu programmatūru un citām
datnēm).
Informācijas un komunikāciju
tehnoloģiju risinājumu izvēršana viedas enerģijas
tīklos un viedu enerģijas pakalpojumu nodrošināšana
Viedu enerģijas pakalpojumi izmanto modernas
informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, lai apmierinātu
iedzīvotāju (kuri var būt gan enerģijas ražotāji, gan
patērētāji), enerģijas piegādātāju un
publisko iestāžu vajadzības. Viedi
enerģijas pakalpojumi ietver mijiedarbību starp
iedzīvotājiem un enerģijas piegādātājiem, datu
pārraidi starp organizācijām un vienādranga
komunikāciju starp iedzīvotājiem. Tie
paver iespējas esošajiem un jaunajiem dalībniekiem
telekomunikāciju un enerģijas tirgos (piemēram,
energopakalpojumu uzņēmumiem — ESCO). Tie var arī palīdzēt
uzņēmumiem un iedzīvotājiem uzzināt to paredzēto
pirkumu siltumnīcefekta gāzu emisiju apjomu.
Pamatpakalpojumu platforma:
Sakaru infrastruktūra, ko parasti izvērš
inženierkomunikāciju uzņēmumi sadarbībā ar
telekomunikāciju operatoriem, kā arī nepieciešamās IT
iekārtas ietver enerģijas komponentēs (piemēram, apakšstacijās).
Tās ietver arī pamatpakalpojumus, kas ļauj uzraudzīt
aktīvus, kontrolēt enerģijas pārvaldību, veikt
automatizāciju un datu pārvaldību, kā arī
komunikāciju starp dažādiem dalībniekiem (pakalpojumu
sniedzējiem, tīkla operatoriem un citiem inženierkomunikāciju
uzņēmumiem, patērētājiem utt.).
Pamatpakalpojumi:
Pamatpakalpojumus parasti piegādās plašs
klāsts jaunu un inovatīvu dalībnieku, piemēram,
energopakalpojumu sniedzēji, EAPU, enerģijas iepirkumu grupēšana
(agregatori) īpaši atvieglos dažādu vietējo MVU ienākšanu
tirgū un novērsīs mazumtirdzniecības tirgus monopolizāciju.
Tie ļaus klientiem pārvaldīt savu
enerģijas pieprasījumu, to atjaunojamās enerģijas avotus un
to uzglabāšanas jaudu, ar mērķi optimizēt to enerģijas
patēriņu, samazinot rēķinus par enerģiju, samazinot
siltumnīcefekta gāzu emisijas, vienlaikus nodrošinot datu
konfidencialitāti un drošību.
(a)
Viedās uzskaites infrastruktūra, kas
novērtē un paziņo informāciju par enerģijas
patēriņu. Pamatpakalpojumi ietver arī enerģijas
pārvaldības iekārtu klienta telpās, piemēram, IT
iekārtas, kas saistītas ar mājas zonas tīkliem, kas
pievienoti viedajam skaitītājam.
(b)
Lietojumprogrammas, kas spēj izlemt, kad
pirkt/pārdot enerģiju, kad ieslēgt/izslēgt ierīces,
ņemot vērā signālus par cenu no enerģijas
piegādātāja, laika prognozi, datu pārvaldību un
komunikāciju, kontroles un automatizācijas ierīces un to
tīkla risinājumus.
[1]               COM(2010) 2020.
[2]               COM(2010) 245.
[3]               COM(2011)
500/I galīgā redakcija un COM(2011)
500/II galīgā redakcija (Faktu lapas).
[4]               Pievienot
atsauci.
[5]               Skaitļi
doti, ņemot vērā 2011. gada cenas.
[6]               OV C […],
[…], […]. lpp.
[7]               OV C […],
[…], […]. lpp.
[8]               COM(2010)
245 galīgā redakcija/2.
[9]               COM(2010) 472.
[10]             COM(2011) 500 galīgā redakcija.
[11]             OV […]., […]., […]. lpp.
[12]             L 251, 25.9.2010., 35. lpp.
[13]             OV L 260,
3.10.2009., 20. lpp.
[14]             OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.
[15]             OV L 183, 11.7.1997.,
12. lpp.
[16]             Kā
norādīts 11. panta e) punktā Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulā, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo
fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz
kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un
vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās
attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu
un atceļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006. COM(2011) 615 galīgā
redakcija.
[17]             Atsauce uz
paziņojumu par ipv6: COM(2008) 313,
“Rīcības plāns interneta protokola 6. versijas (IPv6)
ieviešanai Eiropā”.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52004PC0631

Priekšlikums Padomes regula par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, attiecībā uz PEACE programmas termiņa pagarinājumu un jaunu saistību apropriāciju piešķiršanu  /* COM/2004/0631 galīgā redakcija - AVC 2004/0224 */

	Briselē, 13.10.2004COM(2004)631 galīgā redakcija2004/0224(AVC)PriekšlikumsPADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, attiecībā uz PEACE programmas termiņa pagarinājumu un jaunu saistību apropriāciju piešķiršanu(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTSES atbalsta miera procesu Ziemeļīrijā un Īrijas Republiku kopumā vai kādā tās daļā.Kopš 1995. gada PEACE programmas stratēģiskais mērķis ir nostiprināt to, kas ir paveikts ceļā uz pacifistisku un stabilu sabiedrību, un sekmēt samierināšanos”. Šis struktūrfondiem unikālais uzdevums ir turpinājums darbam, kas tika sākts ar speciālo atbalsta programmu ( PEACE I ), kas tika izveidota laikposmam no 1995. gada līdz 1999. gadam, pēc tam, kad galvenās paramilitārās organizācijas reģionā izziņoja pamieru. Belfāstas līgums (saukts par “Lielās piektdienas līgumu”), kas tika noslēgts 1998. gada aprīlī, paredzēja politisku noregulējumu par labu miera procesam ar pilnvaru nodošanu Ziemeļīrijas Asamblejai un izpildkomitejai, kas tika izveidota 1999. gada beigās.Ir novērtēts, ka programmas kopējie izdevumi periodā no 2000. gada līdz 2004. gadam ir 708 miljoni eiro, tostarp struktūrfondu ieguldījums ir 531 miljoni eiro (80 % Ziemeļīrijai – 20 % pierobežas apgabalam). 15 % no kopējā piešķīruma atvēlēti pārrobežu projektiem.Apvienotās Karalistes un Īrijas premjerministri 2004. gada 18. maijā uzrakstīja Eiropas Komisijas priekšsēdētājam vēstuli, lai aicinātu EK turpināt atbalstīt PEACE programmu vēl divus gadus (2005.-2006.g.); tas ir laiks, kas pēc viņu domām ir vajadzīgs miera un samierināšanās procesa nostiprināšanai.Savā 2004. gada 16. jūnija atbildē Komisijas priekšsēdētājs Romano Prodi norādīja, ka Komisija ir ieinteresēta turpināt iesākto. Viņš norādīja arī uz to, ka Komisija bez grūtībām varētu izvirzīt priekšlikumus budžetam un likumdošanai, kas atbilstu šiem mērķiem, tikai tad, ja Eiropadome šajā sakarā dotu tai skaidru mandātu.Eiropadome 2004. gada 17.-18. jūnijā ņēma vērā pašreizējās grūtības Ziemeļīrijas miera procesā un apstiprināja atbalstu divu valdību pūliņiem, lai atjaunotu decentralizētas institūcijas. Nolūkā sniegt atbalstu šiem pūliņiem Eiropadome aicināja Komisiju izvērtēt, vai atbalstu saskaņā ar PEACE II programmu var saskaņot ar tām struktūrfondu programmām, kuru termiņš ir 2006. gads.2004/0224(AVC)PriekšlikumsPADOMES REGULApar grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, attiecībā uz PEACE programmas termiņa pagarinājumu un jaunu saistību apropriāciju piešķiršanuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši 161. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta pozitīvo atzinumu [2],ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [4],tā kā(1) Ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999[5] 7. panta 4. punktu par labu Ziemeļīrijai un Īrijas pierobežas teritorijām tika izveidota programma atbilstīgi 1. mērķim miera procesa atbalstam Ziemeļīrijā un Īrijas pierobežas teritorijās sākotnēji noteiktam laikposmam 2000. -2004. gads.(2) Briseles 2004. gada 17. un 18. jūnija Eiropadome aicinājusi Komisiju izvērtēt, vai pasākumus atbilstīgi PEACE programmai un Starptautiskajam Īrijas fondam var saskaņot ar pasākumiem, kas paredzēti atbilstīgi citām struktūrfondu programmām, kuru termiņš beidzas 2006. gadā, attiecīgo finansiālo noteikumu pielāgošanas nolūkā.(3) Lai nostiprinātu miera procesu Ziemeļīrijā, kuru PEACE programma līdz šim ir būtiski sekmējusi, ir jāsaglabā finansiālais atbalsts, ko Eiropas Komisija sniegusi attiecīgajiem reģioniem, un jāpagarina PEACE programmas termiņš vēl par diviem gadiem.(4) Tādējādi ir jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 1260/1999, lai par diviem gadiem pagarinātu PEACE programmas īstenojuma laiku tā, lai tas atbilstu plānošanas periodam, kas izvēlēts attiecībā uz struktūrfondiem,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU:1. pantsRegul u (EK) Nr: 1260/1999 groza šādi.1) Regulas 7. pantu groza šādi:a) panta 1. punkta pirmajā daļā summa “195” tiek aizstāta ar “195,1”;b) panta 2. punkta otrajā daļā summa “135,9” tiek aizstāta ar “136”;c) panta 4. punkta pirmajā daļā laikposms “2000.-2004. gads” tiek aizstāts ar “2000.-2006. gads”.2) Regulas (EK) Nr. 1260/1999 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.2 . pantsŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdāpriekšsēdētājsPielikums„I PIELIKUMSStruktūrfondiSaistību apropriāciju sadalījums pa gadiem laikposmam no 2000. līdz 2006. gadam (minēts 7. panta 1. punktā)(EUR, miljonos, 1999. gada cenās)”[1] OV C […], […], […] lpp.[2] OV C […], […], […] lpp.[3] OV C […], […], […]lpp.[4] OV C […], […], […]lpp.[5] OV L 161, 26.6.1999., 1 lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.


				|

		52013PC0288

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu groza attiecībā uz konkrētiem nosacījumiem par piekļuvi tirgum /* COM/2013/0288 final - 2013/0150 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Šis priekšlikums ir saistīts ar nesen
pieņemto Regulu (ES) Nr. 528/2012 (turpmāk “Biocīdu
regula”), kura vēl nav piemērojama. Biocīdu regulas analīze
liecina, ka dažu noteikumu piemērošana radītu neparedzētas
sekas.
Galvenā konstatētā
problēma ir tāda, ka Biocīdu regulas pārejas noteikumi uz
vienpadsmit gadiem neplānoti iesaldēs to izstrādājumu
tirgu, kas apstrādāti ar biocīdām vielām, kuras ir
likumīgi laistas ES tirgū, bet vēl nav novērtētas ES
līmenī. Turklāt ir konstatēti citi neplānoti tirgus
šķēršļi, kas rastos konkrētiem uzņēmumiem.
Visbeidzot, Biocīdu regulā nav noteikts to datu aizsardzības
periods, kas saistīti ar produktiem ar vislabvēlīgāko riska
profilu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Ar ieinteresētajām personām un
ekspertiem apspriedās vairākās sanāksmēs, kurās
tikās biocīdu jomas kompetento iestāžu ekspertu grupa.
Minētajās sanāksmēs šis priekšlikums guva plašu atbalstu.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Šajā priekšlikumā ir iekļauti
noteikumi, kuri novērsīs tirgus šķēršļus, ar ko
saskaras ar biocīdiem apstrādātu jaunu izstrādājumu
piegādātāji un liels skaits biocīdo aktīvo vielu
piegādātāju. Tajā noteikts arī to datu
aizsardzības periods, kas saistīti ar biocīdiem ar labāko
riska profilu.
2013/0150 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko Regulu (ES) Nr. 528/2012 par
biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu groza
attiecībā uz konkrētiem nosacījumiem par piekļuvi
tirgum
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Regulas (ES)
Nr. 528/2012[2]
19. panta 4. punkta c) apakšpunkts aizliedz piedāvāt
tirgū izmantošanai plašā sabiedrībā biocīdus, kas
atbilst kritērijiem, lai tos klasificētu kā noturīgus,
bioakumulatīvus un toksiskus (PBT) vai ļoti noturīgus un
ļoti bioakumulatīvus (vPvB) saskaņā ar
XIII pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
18. decembra Regulā (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz
ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu,
licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas
Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK
un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas
Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK
un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK,
Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK[3]. Lai gan biocīdi bieži
vien ir maisījumi un dažreiz izstrādājumi, minētos
kritērijus piemēro tikai vielām. Tāpēc
Regulas (ES) Nr. 528/2012 19. panta 4. punkta
c) apakšpunkts būtu jāattiecina uz biocīdiem, kas
sastāv no minētajiem kritērijiem atbilstošām vielām,
satur vai rada šādas vielas.
(2)       Regulas (ES)
Nr. 528/2012 19. panta 1. punkta e) apakšpunktā un
19. panta 7. punktā būtu jāprecizē, ka
maksimāli pieļaujamais atliekvielu saturs, kas jānosaka
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada
27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un
izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas
produktiem[4],
ir īpašs pārnešanas vai iekļaušanas ierobežojums.
(3)       Tā kā
Regulas (ES) Nr. 528/2012 VI pielikums salīdzinošos
novērtējumus nereglamentē, minētās regulas
23. panta 3. punktā iekļautā atsauce uz minēto
pielikumu būtu jāsvītro.
(4)       Kā noteikts
Regulas (ES) Nr. 528/2012 35. panta 3. punktā, ja
visas attiecīgās dalībvalstis ir panākušas vienošanos ar
atsauces dalībvalsti par savstarpēju atzīšanu, atļauja
biocīdam jāpiešķir saskaņā ar 33. panta
4. punktu vai 34. panta 6. punktu. Tomēr noteikumi, kas
attiecas uz visu attiecīgo dalībvalstu lēmumiem piešķirt
atļaujas pēc panāktas savstarpējās atzīšanas ir
izklāstīti 33. panta 3. punktā un 34. panta
6. punktā. Tāpēc 35. panta 3. punkts būtu
attiecīgi jāgroza.
(5)       Regulas (ES)
Nr. 528/2012 45. panta 1. punkta otrajā daļā
noteikts, ka Savienības atļaujas atjaunošanas pieteikumam pievieno
maksas, kas kārtojamas saskaņā ar 80. panta 1. punktu.
Tomēr maksas var nokārtot tikai pēc tam, kad Eiropas
Ķīmisko vielu aģentūra (turpmāk “Aģentūra”)
saskaņā ar 45. panta 3. punkta otro daļu ir
informējusi par to apmēru. Šā iemesla dēļ un lai
nodrošinātu saskanību ar 7. panta 1. punktu, 13. panta
1. punktu un 43. panta 1. punktu, būtu jāsvītro
45. panta 1. punkta otrā daļa.
(6)       Regulas (ES)
Nr. 528/2012 60. panta 3. punkta pirmajā un otrajā
daļā ir minētas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar
30. panta 4. punktu, 34. panta 6. punktu vai 44. panta
4. punktu. Tomēr noteikumi, kas attiecas uz lēmumiem par
atļauju izdošanu, ir izklāstīti 30. panta 1. punktā,
33. panta 3. punktā, 33. panta 4. punktā,
34. panta 6. punktā, 34. panta 7. punktā,
36. panta 4. punktā, 37. panta 2. punktā,
37. panta 3. punktā un 44. panta 5. punktā.
Turklāt 60. panta 3. punkta otrajā daļā nav
norādīts to datu aizsardzības periods, kas minēti
20. panta 1. punkta b) apakšpunktā un iesniegti kopā
ar pieteikumu atbilstīgi 26. panta 1. punktam. Tāpēc
60. panta 3. punktā būtu jāiekļauj atsauce
arī uz 26. panta 3. punktu, 30. panta 1. punktu,
33. panta 3. punktu, 33. panta 4. punktu, 34. panta
6. punktu, 34. panta 7. punktu, 36. panta 4. punktu,
37. panta 2. punktu, 37. panta 3. punktu un 44. panta
5. punktu.
(7)       Lai pieteikumus biocīda
atļaujas saņemšanai būtu iespējams sagatavot līdz
dienai, kad apstiprināta aktīvā viela, kā paredzēts
Regulas (ES) Nr. 528/2012 89. panta 3. punkta otrajā
daļā, ar elektroniskiem līdzekļiem nodrošināta
publiska piekļuve informācijai par aktīvajām vielām,
kas paredzēta minētās regulas 67. pantā, būtu
jāpiešķir no dienas, kad Komisija ir pieņēmusi regulu par
minētās aktīvās vielas apstiprināšanu.
(8)       Regulas (ES)
Nr. 528/2012 77. panta 1. punkta pirmajā daļā
noteikts, ka var pārsūdzēt lēmumus, ko Aģentūra
pieņēmusi saskaņā ar 26. panta 2. punktu. Tā
kā ar 26. panta 2. punktu Aģentūra nav pilnvarota
pieņemt lēmumus, atsauce uz minēto pantu, kas dota
77. panta 1. punktā, būtu jāsvītro.
(9)       Regulas (ES)
Nr. 528/2012 86. pantā minētas aktīvās vielas,
kas iekļautas Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada
16. februāra Direktīvas 98/8/EK par biocīdo produktu
laišanu tirgū[5]
I pielikumā. Būtu jāprecizē, ka noteikumu piemēro
visām aktīvajām vielām, attiecībā uz kurām
Komisija ir pieņēmusi direktīvu par to iekļaušanu
minētajā pielikumā, ka apstiprinājumam ir piemērojami
iekļaušanas nosacījumi un ka apstiprinājuma datums tiek
uzskatīts par iekļaušanas datumu.
(10)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 89. panta 2. punkta pirmajā daļā
noteikts, ka dalībvalstis var turpināt piemērot to
pašreizējo sistēmu ne ilgāk kā divus gadus pēc dienas,
kad apstiprināta aktīvā viela. 89. panta 3. punkta
pirmajā daļā prasīts, lai dalībvalstis
nodrošinātu to, ka produkta atļaujas piešķir, groza vai
anulē divu gadu laikā no aktīvās vielas
apstiprināšanas dienas. Tomēr, ņemot vērā laiku, kas
vajadzīgs dažādiem atļaujas piešķiršanas procesa posmiem,
jo īpaši gadījumos, kad starp dalībvalstīm nav
vienprātības par savstarpējo atzīšanu un jautājums
tāpēc jāiesniedz lēmuma pieņemšanai Komisijā, ir
lietderīgi pagarināt minētos termiņus līdz trim gadiem
un atspoguļot minēto pagarinājumu 37. panta 3. punkta
otrajā daļā.
(11)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 89. panta 2. punkta pirmajā daļā
dalībvalstīm atļauts turpināt piemērot savu
pašreizējo sistēmu esošām aktīvajām vielām.
Biocīds var saturēt gan jaunas aktīvās vielas, kas ir
apstiprinātas, gan esošas aktīvās vielas, kas vēl nav
apstiprinātas. Lai atbalstītu inovāciju, piešķirot
šādiem produktiem piekļuvi tirgum, būtu jāatļauj
dalībvalstīm turpināt piemērot to pašreizējo
sistēmu šādiem biocīdiem tik ilgi, līdz esošā
aktīvā viela tiek apstiprināta un biocīdi var saņemt
atļauju saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012.
(12)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 89. panta 4. punktā un 93. panta
2. punktā ir paredzēti termiņi, kādos pārtrauc
piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kam nav piešķirta
atļauja. Tādi paši termiņi būtu jāpiemēro, lai
pārtrauktu piedāvāt tirgū un lietot jau tirgū esošu
produkta veidu gadījumos, kad atļauja ir piešķirta, bet
atļaujas nosacījumu dēļ ir jāveic produkta
izmaiņas.
(13)     Regulas 93. panta
2. punkta pirmajā un otrajā daļā būtu skaidri
jānosaka, ka tajās paredzētā atkāpe ir
piemērojama, tikai ievērojot dalībvalstu noteikumus.
(14)     Ar Regulas (ES)
Nr. 528/2012 94. panta 1. punktu ir atļauts laist
tirgū izstrādājumus, kas apstrādāti ar biocīdiem,
kuri satur aktīvās vielas, kas gan vēl nav apstiprinātas,
taču patlaban tiek novērtētas vai nu 89. panta
1. punktā minētās darba programmas satvarā, vai
arī pamatojoties uz pieteikumu, kas iesniegts saskaņā ar
94. panta 1. punktu. Tomēr atsauci uz visu 58. pantu
varētu interpretēt kā neparedzētu atkāpi no
58. panta 3. un 4. punktā noteiktajām prasībām
attiecībā uz marķēšanu un informāciju. Tāpēc
94. panta 1. punktā būtu jāatsaucas uz 58. panta
2. punktu.
(15)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 94. panta 1. punkts attiecas tikai uz
apstrādātiem izstrādājumiem, kas jau ir laisti tirgū,
un tāpēc tas attiecībā uz lielāko daļu jaunu
apstrādāto izstrādājumu ievieš neparedzētu aizliegumu
no 2013. gada 1. septembra līdz dienai, kad apstiprināta
pēdējā aktīvā viela, ko satur attiecīgie
izstrādājumi. Tāpēc tā darbības joma būtu jāpaplašina,
lai ietvertu jaunus apstrādātus izstrādājumus.
94. panta 1. punktā būtu jāparedz arī
pārejas periods attiecībā uz apstrādātiem
izstrādājumiem, par kuriem pieteikums par aktīvās vielas
apstiprināšanu konkrētajam produkta veidam nav iesniegts līdz
2016. gada 1. septembrim. Vienkāršošanas labad 94. panta
2. punkts būtu jāapvieno ar 94. panta 1. punktu.
(16)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 95. panta 1. punkta pirmajā daļā
noteikts, ka jāiesniedz pilnīga dokumentācija par vielu.
Būtu jāprecizē, ka šāda pilnīga dokumentācija var
ietvert datus, kas minēti Direktīvas 98/8/EK IIIA vai
IVA pielikumā.
(17)     Lai potenciālās
attiecīgās personas varētu tikt iekļautas 95. panta
2. punktā minētajā sarakstā, Regulas (ES)
Nr. 528/2012 95. panta 1. punkta trešajā daļā ir paredzēts
paplašināt tiesības atsaukties uz 63. panta 3. punkta
otrajā daļā minētajiem datiem visos pētījumos,
kas vajadzīgi cilvēka veselībai un videi radītā riska
novērtēšanai. Bez šādām atsaukšanās tiesībām
daudzām potenciālajām attiecīgajām personām
nebūtu laika panākt atbilstību 95. panta 1. punktam
tādā termiņā, lai tās varētu iekļaut sarakstā
līdz 95. panta 3. punktā minētajam datumam. Tomēr
95. panta 1. punkta trešajā daļā pētījumi
par apriti un uzvedību vidē nav minēti. Tā kā
potenciālās attiecīgās personas maksās par
atsaukšanās tiesībām saskaņā ar 63. panta
3. punktu, būtu jādod tām iespēja pilnībā
izmantot minētās tiesības, nododot tās biocīda
atļaujas pieteikuma iesniedzējiem. Tādēļ minētais
pants būtu attiecīgi jāgroza.
(18)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 95. panta 1. punkta piektajā daļā
paredzēts ierobežot to datu aizsardzības periodu, kurus jau no
2013. gada 1. septembra var kopīgi izmantot, lai panāktu
atbilstību 95. panta 1. punkta pirmajai daļai, pirms tos
sāk kopīgi izmantot tādēļ, lai pamatotu pieteikumus
biocīda atļaujas saņemšanai. Tas attiecas uz datiem, kas
saistīti ar vielas/produkta veida kombinācijām, par kurām
2013. gada 1. septembrī nav pieņemts lēmums par
iekļaušanu Direktīvas 98/8/EK I pielikumā.
Tāpēc minētās regulas 95. pantā būtu
jānorāda attiecīgais datums.
(19)     Saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 528/2012 95. panta 2. punktu Aģentūras
publiskotajā sarakstā jāiekļauj 89. panta
1. punktā minētās darba programmas dalībnieku
vārds vai nosaukums. Noteikuma mērķis ir atļaut
minētajiem dalībniekiem izmantot izmaksu kompensēšanas
mehānismu, kas izveidots ar 95. pantu. Minētajai iespējai
būtu jāattiecas uz visām personām, kas ir iesniegušas
pilnīgu dokumentāciju saskaņā ar Regulu (ES)
Nr. 528/2012 vai Direktīvu 98/8/EK vai piekļuves pilnvaru
attiecībā uz šādu dokumentāciju. Tai būtu
jāattiecas arī uz dokumentāciju, kas iesniegta par ikvienu
vielu, kas pati nav aktīva viela, bet rada šādas aktīvas vielas.
(20)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 95. panta 3. punkta pirmajā daļā ir
aizliegts laist tirgū biocīdus, kas satur aktīvās vielas,
kuru ražotājs vai importētājs (“attiecīgā persona”) nav
iekļauts minētajā pantā norādītajā
sarakstā. Ar 89. panta 2. punktu un 93. panta
2. punktu konkrētas aktīvās vielas tiks likumīgi
laistas tirgū biocīdu sastāvā, lai gan par tām
vēl nav iesniegta pilnīga dokumentācija. Aizliegumam nebūtu
jāattiecas uz šādām vielām. Turklāt, ja
attiecībā uz vielu, par kuru ir iesniegta pilnīga
dokumentācija, sarakstā nav iekļauts neviens vielas
ražotājs vai importētājs, būtu jāatļauj citai
personai laist tirgū biocīdus, kas satur minēto vielu, ar
nosacījumu, ka minētā persona vai biocīda ražotājs vai
importētājs ir iesniedzis dokumentāciju vai piekļuves
pilnvaru attiecībā uz dokumentāciju.
(21)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 95. panta 3. punkta otrajā daļā
paredzētajam periodam, kurā pārtrauc lietot biocīdus,
vajadzētu būt atkarīgam no laika, kad viela iekļauta
sarakstā.
(22)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 95. panta 4. punktā noteikts, ka
95. pantu piemēro aktīvajām vielām, kuras
iekļautas I pielikuma 6. kategorijā. Minētās
vielas ir iekļautas I pielikumā, pamatojoties uz pilnīgas
dokumentācijas iesniegšanu, un šīs dokumentācijas
īpašniekiem vajadzētu būt tiesībām izmantot izmaksu
kompensēšanas mehānismu, kas izveidots ar minēto pantu.
Turpmāk citas vielas var iekļaut I pielikumā, pamatojoties
uz šādiem iesniegumiem. Tāpēc minētās regulas
I pielikuma 6. kategorijai būtu jāaptver visas šādas
vielas.
(23)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 V pielikumā iekļautajam aprakstam par
produktiem, kurus izmanto materiālos, kas ir saskarē ar pārtiku,
vajadzētu būt saskanīgam ar Regulā (EK)
Nr. 1935/2004 lietoto terminoloģiju.
(24)     Regulas (ES)
Nr. 528/2012 96. panta pirmajā daļā būtu
jāprecizē, ka Direktīvu 98/8/EK atceļ, neskarot visus
tos Regulas (ES) Nr. 528/2012 noteikumus, kuros ir atsauce uz
Direktīvu 98/8/EK.
(25)     Tāpēc būtu
attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 528/2012,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (ES) Nr. 528/2012 groza
šādi:
(1)
regulas 19. pantu groza šādi:
a) panta 1. punkta e) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
“e) vajadzības gadījumā ir noteikts
pārtikā un dzīvnieku barībā maksimāli
pieļaujamais atliekvielu saturs attiecībā uz biocīdā
esošajām aktīvajām vielām saskaņā ar Padomes
Regulu (EEK) Nr. 315/93 (1993. gada 8. februāris), ar
ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz
piesārņotājiem pārtikā*, Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (EK) Nr. 396/2005 (2005. gada 23. februāris),
ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus
augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā**,
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009
(2009. gada 6. maijs), ar ko nosaka Kopienas procedūras
farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu
noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos***, vai Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/32/EK (2002. gada
7. maijs) par nevēlamām vielām dzīvnieku
barībā**** vai ir noteikts īpašs pārnešanas vai
iekļaušanas ierobežojums attiecībā uz šādām
aktīvajām vielām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu (EK) Nr. 1935/2004 (2004. gada 27. oktobris)
par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei
ar pārtikas produktiem*****;
* OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.
** OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.
*** OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.
**** OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.
***** OV L 338, 13.11.2004.,
4. lpp.”;
b) panta 4. punkta c) apakšpunktu
aizstāj ar šādu:
“c)     tas sastāv no vielas, kura
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 XIII pielikumu
atbilst PBT vai vPvB kritērijiem, satur vai rada šādu
vielu;”
c) panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
“7. Vajadzības gadījumā
potenciālais atļaujas turētājs vai tā
pārstāvis iesniedz pieteikumu, lai saskaņā ar
Regulu (EEK) Nr. 315/93, Regulu (EK) Nr. 396/2005,
Regulu (EK) Nr. 470/2009 vai Direktīvu 2002/32/EK noteiktu
maksimāli pieļaujamo atliekvielu saturu attiecībā uz
biocīdā esošajām aktīvajām vielām vai
saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1935/2004 noteiktu īpašu
pārnešanas vai iekļaušanas ierobežojumu attiecībā uz
šādām vielām.”;
(2)
regulas 23. panta 3. punkta ievadteikumu
aizstāj ar šādu:
“Kompetentā saņēmēja
iestāde vai, pieņemot lēmumu par Savienības atļaujas
pieteikumu, Komisija aizliedz vai ierobežo aizstājamu aktīvo vielu
saturoša biocīda piedāvāšanu tirgū vai lietošanu, ja
salīdzinošajā novērtējumā, kas veikts saskaņā
ar 24. pantā minētajiem tehniskajiem norādījumiem, ir
uzskatāmi parādīts, ka ir ievēroti abi turpmāk
minētie kritēriji:”;
(3)
regulas 35. panta 3. punkta ceturto
teikumu aizstāj ar šādu:
“Tādā gadījumā procedūru
uzskata par slēgtu un atsauces dalībvalsts un katra
attiecīgā dalībvalsts piešķir atļauju biocīdam
saskaņā ar attiecīgi 33. panta 3. punktu vai
34. panta 6. punktu.”;
(4)
regulas 37. panta 3. punkta otro
daļu aizstāj ar šādu:
“Kamēr tiek īstenota šajā
pantā minētā procedūra, uz laiku aptur 89. panta
3. punkta pirmajā daļā minēto dalībvalstu
pienākumu piešķirt biocīda atļauju trīs gados no
apstiprinājuma dienas.”;
(5)
regulas 45. panta 1. punkta otro
daļu svītro;
(6)
regulas 60. panta 3. punkta pirmo un otro
daļu aizstāj ar šādām:
“Tādu datu aizsardzības termiņš,
kas iesniegti, lai saņemtu atļauju tikai esošas aktīvās
vielas saturošam biocīdam, beidzas 10 gadus pēc pirmās
dienas nākamajā mēnesī pēc tam, kad saskaņā
ar 26. panta 3. punktu, 30. panta 1. punktu, 33. panta
3. punktu, 33. panta 4. punktu, 34. panta 6. punktu,
34. panta 7. punktu, 36. panta 4. punktu, 37. panta
2. punktu, 37. panta 3. punktu vai 44. panta 5. punktu
pirmoreiz pieņemts lēmums par attiecīgā biocīda
atļaujas izdošanu.
Tādu datu aizsardzības termiņš, kas
iesniegti, lai saņemtu atļauju jaunu aktīvo vielu saturošam
biocīdam, beidzas 15 gadus pēc pirmās dienas nākamajā
mēnesī pēc tam, kad saskaņā ar 26. panta
3. punktu, 30. panta 1. punktu, 33. panta 3. punktu,
33. panta 4. punktu, 34. panta 6. punktu, 34. panta
7. punktu, 36. panta 4. punktu, 37. panta 2. punktu,
37. panta 3. punktu vai 44. panta 5. punktu pirmoreiz
pieņemts lēmums par attiecīgā biocīda atļaujas
izdošanu.”;
(7)
regulas 67. panta 1. punkta ievadteikumu
aizstāj ar šādu:
“No dienas, kad Komisija ir pieņēmusi
regulu saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
bez maksas tiek darīta publiski un viegli pieejama turpmāk
minētā aktuālā informācija par aktīvajām
vielām, kura ir Aģentūras vai Komisijas rīcībā:”;
(8)
regulas 67. panta 3. punkta ievadteikumu
aizstāj ar šādu:
“No dienas, kad Komisija ir pieņēmusi
regulu saskaņā ar 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,
Aģentūra bez maksas dara publiski pieejamu turpmāk
izklāstīto aktuālo informāciju par aktīvajām
vielām, izņemot gadījumus, kad datu iesniedzējs
saskaņā ar 66. panta 4. punktu iesniedz pamatojumu, kuru
kompetentā iestāde vai Aģentūra atzīst par derīgu
un kurā izklāstīts, kāpēc šāda publiskošana var
potenciāli kaitēt datu iesniedzēja vai kādas citas
iesaistītās personas komerciālajām interesēm:”;
(9)
regulas 77. panta 1. punkta pirmo
daļu aizstāj ar šādu:
“Lēmumus, ko Aģentūra
pieņēmusi saskaņā ar 7. panta 2. punktu,
13. panta 3. punktu, 43. panta 2. punktu, 45. panta
3. punktu, 54. panta 3. punktu, 54. panta 4. punktu,
54. panta 5. punktu, 63. panta 3. punktu un 64. panta
1. punktu, var pārsūdzēt Apelācijas padomē, ko
izveido saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006.”;
(10)
regulas 86. pantu aizstāj ar šādu:
“86. pants
Aktīvās vielas, kas
iekļautas Direktīvas 98/8/EK I pielikumā
Tiek uzskatīts, ka aktīvās vielas,
attiecībā uz kurām Komisija ir pieņēmusi
direktīvu par to iekļaušanu Direktīvas 98/8/EK
I pielikumā, iekļaušanas dienā ir apstiprinātas
saskaņā ar šo regulu, un tās tiek iekļautas 9. panta
2. punktā minētajā sarakstā. Uz apstiprinājumu
attiecas minētajās Komisijas direktīvās izklāstītie
nosacījumi.”;
(11)
regulas 89. pantu groza šādi:
a) panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj
ar šādu:
“Atkāpjoties no šīs regulas
17. panta 1. punkta, 19. panta 1. punkta un 20. panta
1. punkta un neskarot šā panta 1. un 3. punktu, dalībvalsts
var turpināt piemērot tās pašreizējo sistēmu vai
praksi konkrēta biocīda piedāvāšanai tirgū ne
ilgāk kā trīs gadus pēc dienas, kad apstiprināta
pēdējā no minētā biocīda aktīvajām
vielām, kuras paredzēts apstiprināt. Tā var
saskaņā ar valsts noteikumiem atļaut piedāvāt
tirgū tikai savā teritorijā tādu biocīdu, kas satur
tikai esošas aktīvās vielas, kuras ir tikušas vai šobrīd tiek
novērtētas saskaņā ar Komisijas Regulu (EK)
Nr. 1451/2007 (2007. gada 4. decembris) par 10 gadu darba
programmas otro fāzi, kas minēta 16. panta 2. punktā
Direktīvā 98/8/EK*, bet kuras vēl nav apstiprinātas
attiecībā uz konkrēto produkta veidu, vai tādu
biocīdu, kas satur šādu vielu un saskaņā ar šo regulu
apstiprinātu aktīvo vielu kombināciju.
* OV L 325, 11.12.2007., 3. lpp.”;
b) panta 3. punkta pirmo daļu
aizstāj ar šādu:
“Pēc tam, kad pieņemts lēmums par
konkrētas aktīvās vielas apstiprināšanu attiecībā
uz konkrētu produkta veidu, dalībvalstis nodrošina to, ka
atļaujas minētā produkta veida biocīdiem un minēto
aktīvo vielu saturošiem biocīdiem attiecīgi piešķir, groza
vai anulē saskaņā ar šo regulu trīs gadu laikā no
apstiprināšanas dienas.”;
c) panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
“4. Ja dalībvalsts kompetentā
iestāde nolemj noraidīt saskaņā ar 3. punktu iesniegtu
biocīda atļaujas pieteikumu, nepiešķirt atļauju vai
paredzēt atļaujas nosacījumus, kuru dēļ jāveic
biocīda izmaiņas, piemēro šādus noteikumus:
a) biocīdu, kurš nav saņēmis
atļauju vai attiecīgā gadījumā neatbilst atļaujas
nosacījumiem, pārtrauc piedāvāt tirgū 180 dienas
pēc iestādes lēmuma pieņemšanas;
b) biocīda esošo krājumu
iznīcināšanu un lietošanu var turpināt, līdz apritējušas
365 dienas pēc iestādes lēmuma pieņemšanas.”;
(12)
regulas 93. panta 2. punkta pirmo un otro
daļu aizstāj ar šādām:
“Atkāpjoties no 17. panta
1. punkta, dalībvalsts savu pašreizējo sistēmu vai praksi
tādu biocīdu piedāvāšanai tirgū, kuri minēti
šā panta 1. punktā un par kuriem ir iesniegts pieteikums
saskaņā ar šā panta 1. punktu, var turpināt
piemērot līdz dienai, kad pieņemts lēmums piešķirt
atļauju. Ja tiek pieņemts lēmums noraidīt atļaujas
piešķiršanu vai paredzēt atļaujas nosacījumus, kuru
dēļ jāveic biocīda izmaiņas, biocīdu, kurš nav
saņēmis atļauju vai attiecīgā gadījumā
neatbilst atļaujas nosacījumiem, pārtrauc piedāvāt
tirgū 180 dienas pēc šāda lēmuma pieņemšanas.
Atkāpjoties no 17. panta 1. punkta,
dalībvalsts savu pašreizējo sistēmu vai praksi tādu
biocīdu piedāvāšanai tirgū, kuri minēti šā panta
1. punktā un par kuriem pieteikums saskaņā ar šā panta
1. punktu nav iesniegts, var turpināt piemērot 180 dienas pēc
2017. gada 1. septembra.”;
(13)
regulas 94. un 95. pantu aizstāj ar
šādiem:
“94. pants
Pārejas pasākumi attiecībā uz apstrādātiem
izstrādājumiem
Atkāpjoties no 58. panta 2. punkta,
apstrādātu izstrādājumu, kurš ir apstrādāts ar
biocīdu vai satur biocīdu, kas satur tikai tādas
aktīvās vielas, kuras minētas 89. panta 2. punktā
vai par kurām vēlākais līdz 2016. gada
1. septembrim ir iesniegts pieteikums par apstiprināšanu
attiecībā uz konkrētu produkta veidu, vai arī tikai
šādu vielu un 58. panta 2. punktā minētu aktīvo
vielu kombināciju, var turpināt laist tirgū līdz vienai no
šādām dienām:
1.
ja lēmums neapstiprināt vienu no
aktīvajām vielām attiecībā uz konkrēto lietojumu
nav pieņemts, – līdz dienai, kad pēdējā
aktīvā viela, kuru satur biocīds, ir apstiprināta
attiecībā uz konkrēto produkta veidu un lietojumu;
2.
ja ir pieņemts lēmums vienu no aktīvajām
vielām attiecībā uz konkrēto lietojumu
neapstiprināt, – līdz 180 dienām pēc šāda
lēmuma pieņemšanas.
Atkāpjoties no 58. panta 2. punkta,
apstrādātu izstrādājumu, kurš ir apstrādāts ar
biocīdu vai satur biocīdu, kas satur kādu citu vielu, kura nav
minētajā pantā vai šā panta 1. punktā minēta
viela, var laist tirgū līdz 2017. gada 1. martam.
95. pants
Pārejas pasākumi attiecībā uz piekļuvi
dokumentācijai par aktīvo vielu
1. No 2013. gada 1. septembra
Aģentūra dara publiski pieejamu un regulāri atjaunina sarakstu
ar visām tām aktīvajām vielām un visām
vielām, kas rada aktīvās vielas, par kurām ir iesniegta
dokumentācija, kas atbilst šīs regulas II pielikumam vai
Direktīvas 98/8/EK IVA vai IIA pielikumam un,
attiecīgā gadījumā, tās IIIA pielikumam (turpmāk
“pilnīga dokumentācija par vielu”), un dalībvalsts to ir
pieņēmusi vai validējusi, ievērojot šajā regulā
vai minētajā direktīvā paredzēto procedūru
(turpmāk “attiecīgās vielas”). Attiecībā uz katru
attiecīgo vielu sarakstā iekļauj arī visas personas, kuras
ir iesniegušas šādu dokumentāciju vai iesniegušas to
Aģentūrai saskaņā ar šā punkta otro daļu, un
norāda to funkcijas, kā noteikts minētajā daļā,
kā arī dienu, kad viela iekļauta sarakstā.
Persona, kas veic
uzņēmējdarbību Savienībā un kas ražo vai importē
attiecīgo vielu atsevišķi vai biocīdu sastāvā
(turpmāk “vielas piegādātājs”), var jebkurā laikā
iesniegt Aģentūrai vai nu pilnīgu dokumentāciju par vielu,
piekļuves pilnvaru attiecībā uz pilnīgu dokumentāciju
par vielu, vai arī atsauci uz pilnīgu dokumentāciju par vielu,
kurai ir beigušies visi datu aizsardzības periodi.
Ja pirmajā daļā minētajā
sarakstā nav iekļauts neviens attiecīgās vielas
piegādātājs, minēto informāciju var iesniegt persona,
kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas ražo vai
laiž tirgū biocīdu, kurš sastāv no minētās
attiecīgās vielas, satur vai rada minēto attiecīgo vielu
(turpmāk “biocīda piegādātājs”).
Aģentūra informē
piegādātāju, kurš iesniedz informāciju, par maksām,
kas maksājamas saskaņā ar 80. panta 1. punktu, un
noraida pieteikumu, ja pieteikuma iesniedzējs nav samaksājis
30 dienās. Tā par to informē iesniedzēju.
Pēc tam, kad ir saņemtas
saskaņā ar 80. panta 1. punktu maksājamās maksas,
Aģentūra pārbauda, vai iesniegums atbilst šā punkta otrajai
daļai un par to informē iesniedzēju.
2. Biocīdu, kas sastāv no
1. punktā minētajā sarakstā iekļautas
attiecīgās vielas, satur vai rada šādu vielu,
nepiedāvā tirgū vai nelieto no 2015. gada
1. septembra, izņemot gadījumus, kad vielas
piegādātājs vai biocīda piegādātājs ir
iekļauts 1. punktā minētajā sarakstā.
3. Lai iesniegtu informāciju
saskaņā ar 1. punkta otro daļu, šīs regulas
63. panta 3. punktu piemēro visiem tiem toksikoloģiskajiem
un ekotoksikoloģiskajiem pētījumiem un pētījumiem par
apriti un uzvedību vidē, kuri saistīti ar Regulas (EK)
Nr. 1451/2007 II pielikumā minētām vielām,
tostarp šādiem pētījumiem, kas nav saistīti ar
izmēģinājumiem ar mugurkaulniekiem.
4. Vielas piegādātājs vai
biocīda piegādātājs, kurš iekļauts 1. punktā
minētajā sarakstā un kuram šā panta piemērošanas vajadzībām
ir izdota piekļuves pilnvara vai saskaņā ar 3. punktu ir
piešķirtas tiesības atsaukties uz pētījumu, drīkst
atļaut biocīda atļaujas pieteikuma iesniedzējiem atsaukties
uz minēto piekļuves pilnvaru vai minēto pētījumu
20. panta 1. punkta piemērošanas vajadzībām.
5. Atkāpjoties no 60. panta, visi datu
aizsardzības periodi attiecībā uz vielas/produkta veida
kombinācijām, kuras minētas Regulas (EK) Nr. 1451/2007
II pielikumā, bet par kurām līdz 2013. gada
1. septembrim nav pieņemts lēmums par iekļaušanu
Direktīvas 98/8/EK I pielikumā, beidzas 2025. gada
31. decembrī.
6. Atkāpjoties no 2. punkta, tādu
biocīdu esošos krājumus, kas sastāv no attiecīgās
vielas, attiecībā uz kuru 1. punktā minētajā
sarakstā nav iekļauts ne vielas piegādātājs, ne
biocīda piegādātājs, vai kas satur vai rada šādu
vielu, var turpināt iznīcināt un lietot līdz
2016. gada 1. septembrim vai līdz dienai, kad ir apritējis
viens gads pēc vielas iekļaušanas attiecīgajā
sarakstā, proti, līdz vēlākajajai no abām dienām.
7. Šā panta 1.–6. punktu nepiemēro
vielām, kas iekļautas I pielikuma 1.–5. un
7. kategorijā, vai biocīdiem, kuri satur tikai šādas
vielas.”;
(14)
regulas 96. panta pirmo daļu aizstāj
ar šādu:
“Neskarot šīs regulas 86., 89., 93. un
95. pantu, Direktīvu 98/8/EK atceļ no 2013. gada
1. septembra.”;
(15)
I pielikumā ierakstu par
6. kategoriju aizstāj ar šādu:
“6. kategorija – vielas, par kurām
iesniegta pilnīga dokumentācija”;
(16)
V pielikuma sadaļas “4. produkta
veids. Pārtikas un dzīvnieku barības joma” otro daļu
aizstāj ar šādu:
“Biocīdi, kurus izmanto iekļaušanai
materiālos, kas var nonākt saskarē ar pārtiku.”
2. pants
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
[1]               OV C 347, 18.12.2010., 62. lpp.
[2]               OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.
[3]               OV L 396, 30.12.2006.,
1. lpp.
[4]               OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.
[5]               OV L 150, 8.6.2002., 71. lpp.