				|

		52013PC0747

			Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS, ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Portugālei /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
Pēc
Portugāles lūguma Padome 2011. gada 17. maijā
piešķīra Portugālei finanšu palīdzību (Padomes
Īstenošanas lēmums 2011/344/ES), lai atbalstītu
spēcīgu ekonomikas un finanšu reformu programmu, kuras
mērķis ir atjaunot uzticību, ļaut ekonomikai atkal
uzsākt ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošināt finansiālo
stabilitāti Portugālē, eurozonā un Eiropas
Savienībā.
Saskaņā ar Lēmuma 2011/344/ES
3. panta 10. punktu Komisija kopā ar SVF un sadarbībā
ar ECB ir veikusi astoto un devīto pārskatu, lai novērtētu
progresu pieņemto pasākumu īstenošanā, kā arī to
efektivitāti un ekonomisko un sociālo ietekmi.
Ņemot vērā nesenās
ekonomiskās, fiskālās un finanšu norises un politikas
pasākumus, Komisija uzskata, ka ir vajadzīgas dažas izmaiņas
palīdzības pamatā esošajos ekonomikas politikas
nosacījumos, lai nodrošinātu programmas mērķu sasniegšanu,
kā izskaidrots ierosināto Padomes Īstenošanas lēmuma
grozījumu apsvērumos.
2013/0362 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS,
ar ko groza Īstenošanas lēmumu 2011/344/ES
par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu
Portugālei
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību,
ņemot vērā Padomes 2010. gada
11. maija Regulu (ES) Nr. 407/2010, ar ko izveido Eiropas
finanšu stabilizācijas mehānismu[1],
un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Saskaņā ar Padomes
Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES 3. panta 10. punktu
Komisija kopā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un
sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) no 2013. gada 16. septembra
līdz 3. oktobrim ir veikusi apvienoto astoto un devīto
pārskatu par iestāžu panākto progresu pieņemto
pasākumu īstenošanā.
(2)       Šā gada otrajā
ceturksnī reālais IKP ceturkšņa pieaugums atkal kļuva
pozitīvs, un arī īstermiņa rādītāji liecina,
ka lejupslīdes zemākais punkts pakāpeniski jau ir sasniegts.
Paredzams, ka šogad reālais IKP samazināsies vidēji par 1,8 %,
savukārt 2014. un 2015. gadā tas palielināsies par
attiecīgi 0,8 % un 1,5 %. Sagaidāms, ka spriedze darba
tirgū nedaudz samazināsies. Tomēr paredzams, ka bezdarba
līmenis nākamajā gadā sasniegs savu augstāko punktu,
proti, 17,7 %, pēc tam tas sāks pakāpeniski
samazināties. Pastāv liela nedrošība attiecībā uz
makroekonomisko perspektīvu, jo prognozētās atlabšanas
ilgtspēja 2014. un 2015. gadā ir atkarīga no
tirdzniecības un finanšu tirgu pozitīvas attīstības, kas
joprojām ir nestabila.
(3)       Līdz 2013. gada
augustam salīdzinājumā ar to pašu laikposmu
iepriekšējā gadā valsts kases deficīts ir samazinājies
par 0,6 procenta punktiem no IKP (neskaitot ārkārtas faktorus).
Labi nodokļu ieņēmumi un vairuma izdevumu posteņu stingra
izpilde veicina budžeta izpildi. Tomēr ir konstatētas dažas novirzes
no 7. pārskata ietvaros veiktās fiskālās prognozes.
Šīs novirzes cita starpā ir trūkumi saistībā ar ES
līdzekļu pārplānošanu un ostas ekspluatācijas
koncesijas pārdošanas atlikšana (vienreizēji pasākumi), kā
arī citi faktori, piemēram, lielākas nekā prognozēts
iemaksas ES budžetā, daži mazāki beznodokļu ieņēmumi,
no Banco de Portugal ieguldījumu portfelī esošajām
Grieķijas valsts obligācijām iegūto dividenžu
pārvešana uz Grieķiju, mazākas nekā plānots
sociālās iemaksas publiskajā sektorā nodarbināto
pensiju shēmā un lielāki izdevumi par algām un
starppatēriņu. Tiek lēsts, ka pēc pagaidu budžeta
piešķīrumu (0,3 % no IKP) izmantošanas šīs novirzes
palielinās 2013. gada deficītu par neto 0,5 % no IKP.
Turklāt budžeta deficītu palielināja arī BANIF
paredzētais kapitāla ieguldījums 0,4 % apmērā no
IKP, kaut arī programmas nolūkā šo darbību neņem
vērā.
(4)       Valdība veic
korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu programmā
paredzētā deficīta mērķa (5,5 % no IKP)
sasniegšanu, proti, samazinot ieguldījumiem pieejamos līdzekļus
un stingrāk kontrolējot nozaru ministriju starppatēriņu (0,1 %
no IKP). Turklāt valdība paziņoja par vienreizēju
shēmu, kuras mērķis ir atgūt nodokļu un
sociālā nodrošinājuma iemaksu parādus; shēmas
rezultātā ir paredzēts atgūt ieņēmumus aptuveni 0,4 %
apmērā no IKP, un to papildina pastiprinātas sankcijas, ko
piemēro noziedzīgu nodarījumu veicējiem nodokļu
jomā.
(5)       Atjauninātās
fiskālās prognozes 2013. gadam liecina par fiskālo
konsolidāciju (ko mēra kā strukturālās bilances
uzlabojumu) 0,5 % apmērā no IKP, kas ir nedaudz mazāk par 7. pārskatā
paredzētajiem 0,6 % no IKP. Prognozētā mērķa
nesasniegšana galvenokārt ir izskaidrojama ar kavējumiem
sākotnēji plānotā konsolidācijas pasākumu kopuma
īstenošanā un tā daļēju aizstāšanu ar vienreizējiem
pasākumiem, vienlaikus budžeta rezerves ir saskārušās ar
neparedzētu spiedienu. Īstenošanas kavējumu iemesls ir
dažādi ierobežojumi, piemēram, politiskā krīze
jūlijā un tai sekojošās izmaiņas valdībā;
grūtības reaģēt uz Konstitucionālās tiesas 29. augustā
pieņemto atzinumu, saskaņā ar kuru daži noteikumi
likumprojektā par jaunu pārkvalifikācijas sistēmu ir
pretrunā konstitūcijai, kā arī tehniskās
grūtības, kas pēc Konstitucionālās tiesas 5. aprīļa
nolēmuma radās, īstenojot konkrētus pasākumus, proti,
iekasējot jaunās sociālā nodrošinājuma iemaksas par
bezdarba un slimības pabalstiem, kuri pārsniedz minimālo
apmēru.
(6)       Valdība ir
atkārtoti apstiprinājusi savu apņemšanos 2014. gadā
ievērot deficīta mērķi 4 % apmērā no IKP.
Šajā saistībā valdība ir pieņēmusi
konsolidācijas pasākumus, kas ir apmēram 2,3 % no IKP un
daļēji kompensē arī tās novirzes no 2013. gada
mērķa, kuras izpaudīsies 2014. gadā.
Konsolidācijas pasākumi lielākoties ir iekļauti budžeta
likumprojektā, savukārt daži pasākumi tiek īstenoti,
izmantojot īpašus tiesību aktus. Pasākumiem galvenokārt ir
pastāvīgs raksturs, un to pamatā lielākoties ir izdevumu
ietaupījumi. To konsolidācijas pasākumu kopējā
vērtība, kuri vajadzīgi paredzētās fiskālās
korekcijas sasniegšanai, kopumā nav mainījusies salīdzinājumā
ar 7. pārskatu – apmēram 4,7 miljardi euro kā
pastāvīgi ietaupījumu pasākumi 2013. un 2014. gadā
jeb 2,8 % no IKP. Tomēr iepriekš minēto, 2013. gadā
konstatēto īstenošanas kavējumu dēļ daļa no
konsolidācijas pasākumiem tagad ir pārcelta uz 2014. gadu.
(7)       Vairākumam
konsolidācijas pasākumu 2014. gadā – apmēram 1,8 % no
IKP – būtu jāizriet no publiskā sektora izdevumu
pārskatīšanas (PER), kas tika veikta iepriekšējā
gadā ar mērķi palielināt taisnīgumu un
efektivitāti sociālo pārvedumu piešķiršanā un
sabiedrisko pakalpojumu sniegšanā. Publiskā sektora izdevumu pārskatīšanas
pasākumu galvenā ietekme izpaudīsies trijos galvenajos
virzienos: 1) algu izdevumu ierobežošana publiskajā sektorā, ko
panāk, samazinot darba ņēmēju skaitu publiskajā
sektorā, vienlaikus palielinot kvalificētāku darba
ņēmēju īpatsvaru, tuvinot publiskā sektora darba
noteikumus privātā sektora noteikumiem un darot atalgojuma politiku
pārredzamāku un atbilstīgāku nopelniem; 2) pensiju
reforma un 3) nozaru izdevumu samazināšana nozaru ministrijās un
programmās.
(8)       Lai kompensētu
negatīvo novirzi no 2013. gada mērķa attiecībā uz
budžeta izpildi un sasniegtu deficīta mērķi 4 %
apmērā no IKP, publiskā sektora izdevumu pārskatīšanas
pasākumi ir jāpapildina ar citiem pastāvīgiem
pasākumiem, kuru mērķis ir vēl vairāk uzlabot
pašreizējās nodokļu un pabalstu struktūras efektivitāti
un taisnīgumu (0,4 % apmērā no IKP). Turklāt tiks
īstenoti vairāki vienreizēji pasākumi (0,2 %
apmērā no IKP), kuri ar uzviju kompensēs izmaksas, ko radīs
vienreizēji sākotnēji maksājumi pēc tādas darba
attiecību pārtraukšanas shēmas ieviešanas publiskajā
sektorā, kuras pamatā ir savstarpēja vienošanās.
(9)       Paredzams, ka parāda
attiecība pret IKP 2013. gadā sasniegs savu augstāko
punktu, proti, 127,8 %, un pēc tam samazināsies.
Salīdzinājumā ar 7. pārskatu veiktā
augšupvērstā pārskatīšana ir izskaidrojama ar to, ka dati
par 2012. gada parādu ir koriģēti un tas tagad ir nedaudz
lielāks, kā arī ar to, ka netika īstenotas dažas
īstermiņa darbības parāda samazināšanai. Tagad jo
īpaši ir paredzams, ka Sociālā nodrošinājuma
stabilizācijas fonds pakāpeniskāk iegādāsies
Portugāles valsts obligācijas un privatizācijas
ieņēmumi lielākoties paliks Parpublica
rīcībā tik ilgi, kamēr nebūs stājusies
spēkā jaunā EKS 2010 un nebūs definēts
uzņēmuma statuss. Turklāt saskaņā ar aplēsēm
Valsts kases bilances pārpalikums gada beigās būs lielāks
nekā sākotnēji prognozēts (par apmēram 2 miljardiem
euro).
(10)     Budžeta korekcijas procesu
papildina virkne fiskālu strukturālo pasākumu, kuru
mērķis ir pastiprināt kontroli pār valdības izdevumiem
un uzlabot ieņēmumu iekasēšanu. Jo īpaši budžeta
struktūra (tostarp centrālās, reģionālās un
vietējās pārvaldes līmenī) ar visaptverošas reformas
palīdzību tiek saskaņota ar publiskā sektora finanšu
pārvaldības paraugpraksi. Jaunā saistību kontroles
sistēma jau sniedz rezultātus, tomēr tās īstenošana ir
stingri jāuzrauga, lai nodrošinātu to, ka pieejamais finansējums
sedz saistības. Reformas valsts pārvaldē tiek turpinātas,
lai modernizētu un racionalizētu nodarbinātību un struktūras
valsts sektorā. Pateicoties panākumiem, kas gūti, īstenojot
ieņēmumu administrēšanas reformu programmu, tiek uzlabota
uzraudzība un nostiprināta ieņēmumu atbilstība. Labi
panākumi ir gūti publiskā un privātā sektora
partnerības līgumu pārskatīšanā, un 2013. gadā
un turpmākajos gados tiek plānoti ievērojami ietaupījumi.
Valstij piederošie uzņēmumi līdz 2012. gada beigām
vidēji bija panākuši līdzsvarotus darbības rezultātus,
un ir paredzētas papildu reformas, lai nepieļautu šo
uzņēmumu darbības rezultātu atkārtotu
pasliktināšanos. Reformas veselības aprūpes nozarē rada
ievērojamus ietaupījumus, un to īstenošana kopumā
turpinās atbilstīgi mērķiem.
(11)     Iepriekšējā
gadā būtiski uzlabojās banku kapitāla
rādītāji, ļaujot tām panākt
atbilstību EBI noteiktajām kapitāla rezervēm, kā
arī pamata 1. līmeņa kapitāla programmas mērķim 10 % apmērā. Šīs kapitāla rezerves paliek pienācīgas arī
tad, ja banku pašu kapitāla novērtējumam izmanto jaunās
Kapitāla prasību direktīvas (CRD IV) noteikumus. Šie
jaunie kapitāla noteikumi tiks piemēroti no 2014. gada
janvāra. Banco de Portugal pašlaik izstrādā pārejas
noteikumus CDR IV ieviešanai. Orientējošā aizdevumu un
noguldījumu attiecības mērķvērtība (120 %),
kas jāsasniedz līdz 2014. gadam, visticamāk, tiks
panākta; jau tagad dažas bankas ir zem šā sliekšņa. Tiek
pastiprināti centieni dažādot uzņēmumu finansējuma
avotus. Balstoties uz pašreizējo valdības finansēto
kredītlīniju nesen veikto ārējo revīziju un politikas
ieteikumu kopumu, iestādes iesniedza pasākumu plānu, kura
mērķis ir uzlabot šo instrumentu darbību un
pārvaldību. Pašlaik tiek pabeigts krīzes pārvaldības instrumentu
kopums, tostarp banku noregulējuma fonds, agrīnas iejaukšanās
pilnvaras un likums par rekapitalizāciju.
(12)     Veiksmīgi tiek
īstenotas izaugsmi un konkurētspēju veicinošas
strukturālās reformas. 1. oktobrī stājās spēkā
jauns atlaišanas pabalstu samazinājums, un ir izveidoti divi
kompensācijas fondi, lai daļēji finansētu atlaišanas
pabalstus. Ir veikti papildu pasākumi, lai stiprinātu aktīva
darba tirgus politiku. Izglītības jomā ir pieņemti papildu
pasākumi, gūstot kopumā apmierinošus panākumus.
(13)     Pakalpojumu direktīva,
kuras mērķis ir mazināt šķēršļus ienākšanai
tirgū un sekmēt konkurenci un ekonomisko aktivitāti, atvieglojot
jauniem tirgus dalībniekiem piekļuvi tirgum dažādos ekonomikas
režīmos, tiek īstenota pietiekamā tempā, un tās
transponēšana ir tuvu noslēgumam. Tika pieņemts ietvarlikums,
kura mērķis ir uzlabot to reglamentēto profesiju darbību,
kuras apvienotas arodorganizācijās, un nākamais solis šīs
reformas pabeigšanai ir pārskatīt attiecīgo astoņpadsmit
profesiju statūtus. Spēkā ir jau stājies ietvarlikums, ar
ko nosaka galvenos svarīgāko valsts regulatīvo iestāžu
darbības principus, piešķirot tām ievērojamu
neatkarību un autonomiju, un drīz tiks pieņemti dažādu
nozaru regulatoru statūti. Elektroenerģijas tarifu parāda
samazināšanas pasākumu īstenošana ir aizkavējusies,
taču valdība nesen ir nākusi klajā ar jaunu nodokli, lai
daļēji atrisinātu šo jautājumu. Ir pieņemtas dažas
tiesību normas, kuru mērķis ir vienkāršot licencēšanas
procedūras un citus administratīvos slogus, piemēram,
priekšlikums jaunam pamatlikumam par zemi, teritoriālo plānošanu un
pilsētvidi.
(14)     Joprojām ir
vajadzīgs lielāks progress, lai padarītu transporta nozari
ilgtspējīgāku un atvērtāku konkurencei. Dzelzceļa
infrastruktūras pārvaldītāja finansiālā
situācija ir nedaudz uzlabojusies, taču ir vajadzīgi
ievērojami papildu centieni, lai līdz 2015. gadam panāktu
līdzsvarotus darbības rezultātus. Jāpaātrina reformas
ostu jomā.
(15)     Ir pieņemti daži papildu
pasākumi, lai uzlabotu uzņēmumu, jo īpaši mazu un
vidēju uzņēmumu (MVU), likviditātes situāciju.
Tiesu sistēmas reformas ir tuvu noslēgumam. Ir gūti
panākumi neizskatīto lietu skaita samazināšanā un
vērienīgu reformu īstenošanā, piemēram, tiesu apgabalu
ģeogrāfiskā reorganizēšana un Civilprocesa kodeksa reforma
jau ir vai drīzumā tiks pabeigtas. Tomēr tiesu sistēmas
darbība, kas ir būtiska pareizai un taisnīgai ekonomikas
darbībai, ir nepārtraukti jāuzlabo, veicot šādus
pasākumus: i) nodrošinot līgumu un konkurences noteikumu
efektīvu un laicīgu izpildi; ii) pārstrukturēšanas
rezultātā palielinot tiesu sistēmas efektivitāti un
pieņemot jaunus tiesu pārvaldības modeļus;
iii) vēl vairāk paātrinot lietu izskatīšanu tiesas
sistēmā (tostarp ar nodokļiem saistītu lietu izskatīšanu),
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Īstenošanas lēmuma 2011/344/ES 3. panta
7.–9. punktu aizstāj ar šādiem:
„7. Saskaņā ar saprašanās
memorandā paredzētajiem noteikumiem Portugāle 2013. gada
laikā pieņem šādus pasākumus:
(a)
vispārējās valdības budžeta
deficīts 2013. gadā nepārsniedz 5,5 % no IKP. Šā deficīta aprēķinā neņem
vērā iespējamās budžeta izmaksas par banku atbalsta
pasākumiem valdības finanšu sektora stratēģijas
kontekstā. 2013. gada budžetā un papildu budžetā
iekļautos konsolidācijas pasākumus konsekventi īsteno visa
atlikušā gada garumā. Turklāt gadījumā, ja budžeta
izpildē rodas turpmākas novirzes, valdība īsteno papildu
korektīvus pasākumus;
(b)
Portugāle turpina īstenot
privatizācijas programmu;
(c)
Portugāle publiskā sektora
pārvaldē pabeidz īstenot kopējo pakalpojumu stratēģiju;
(d)
Portugāle turpina slimnīcu tīkla
reorganizāciju un racionalizāciju, specializējot,
koncentrējot un samazinot slimnīcu sniegtos pakalpojumus, apvienojot
slimnīcu vadību un darbību. Portugāle nodrošina to, ka tiek
īstenots daudzgadu darbības plāns slimnīcu
reorganizācijai;
(e)
pēc grozījumu pieņemšanas
jaunajā Likumā 6/2006 par pilsētas īpašumu īres
līgumiem un dekrētlikumā, ar ko vienkāršo renovācijas
administratīvo procedūru, Portugāle veic mājokļu
tirgus darbības visaptverošu izvērtēšanu;
(f)
Portugāle izstrādā valsts
mēroga zemes reģistrācijas sistēmu, lai panāktu
ieguvumu un izmaksu vienlīdzīgāku sadalījumu pilsētu
plānošanā;
(g)
Portugāle izstrādā un īsteno
darba tirgū alternatīvus reformu risinājumus, kam ir
līdzīga ietekme kā tām reformām, kuras ar
Konstitucionālās tiesas 2013. gada 26. septembra
nolēmumu tika pasludinātas par neatbilstošām konstitūcijai;
(h)
makroekonomikas nelīdzsvarotības
novēršanas nolūkā Portugāle veicina tādas atalgojuma
sistēmas attīstību, kas atbilst mērķim sekmēt
darba vietu radīšanu un uzlabot uzņēmumu konkurētspēju.
Programmas darbības laikposmā minimālā alga tiek
palielināta tikai tad, ja to pamato norises ekonomikā un darba
tirgū;
(i)
Portugāle turpina uzlabot savas aktīva
darba tirgus politikas efektivitāti saskaņā ar
novērtējuma ziņojumu un rīcības plānu valsts
nodarbinātības dienestu darbības uzlabošanai;
(j)
Portugāle turpina īstenot savos
rīcības plānos izklāstītos pasākumus, lai
uzlabotu vidējās izglītības, kā arī
arodizglītības un apmācības kvalitāti; jo īpaši
valdība iesniedz plānus, ar kuriem nodrošina efektīvāku
sistēmu skolu finansēšanai, un izveido references
profesionālās skolas;
(k)
Portugāle pabeidz pieņemt atlikušos
sektorālos grozījumus, kas vajadzīgi, lai pilnībā
īstenotu Pakalpojumu direktīvu;
(l)
Portugāle iesniedz parlamentam grozītos
arodorganizāciju statūtus;
(m)
Portugāle pieņem atbilstošos
grozījumus valsts regulatoru statūtos;
(n)
Portugāle publicē ceturkšņa
ziņojumus par atgūšanas likmēm, uzņēmumu
maksātnespējas lietu izskatīšanas ilgumu un izmaksām,
nodokļu lietu izskatīšanas ilgumu un izmaksām, kā arī
izpildu tiesvedības lietu pabeigšanas koeficientu;
(o)
Portugāle uzlabo
uzņēmējdarbības vidi, pabeidzot iesāktās reformas
administratīvā sloga samazināšanai [pilnībā
darbotiesspējīgs vienotais kontaktpunkts (PSC) un „nulles
atļaujas” projekti] un vēl vairāk vienkāršojot esošās
licencēšanas procedūras, noteikumus un citus ekonomiku
apgrūtinošus administratīvus slogus, kas ir būtisks
šķērslis saimnieciskās darbības attīstībai;
(p)
Portugāle pabeidz ostu pārvaldes
sistēmas reformu, tostarp ostu ekspluatācijas koncesiju
pārstrādāšanu;
(q)
Portugāle īsteno pasākumus, kas
veicina pasta un telekomunikāciju nozares darbību;
(r)
Portugāle īsteno pasākumus, kas
veicina transporta sistēmas darbību;
(s)
Portugāle īsteno pasākumus, ar
kuriem likvidē enerģijas tarifu parādu;
(t)
Portugāle nodrošina, ka publiskā un
privātā sektora partnerībai tiek piemērots jaunais
tiesiskais un institucionālais satvars un ka saskaņā ar
valdības iesniegto stratēģisko plānu un atbilstīgi
pārskatītajam tiesiskajam regulējumam notiek atkārtotas
sarunas par publiskā un privātā sektora partnerības
ceļu būves līgumiem, lai jo īpaši 2013. gadā
gūtu būtiskus fiskālos ieguvumus;
(u)
Portugāle turpina veltīt uzmanību
pasākumiem, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā un
izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nostiprinātu
nodokļu maksātāju atbilstību noteikumiem.
8. Saskaņā ar saprašanās
memorandu Portugāle 2014. gada laikā pieņem šādus
pasākumus:
(a)
vispārējās valdības budžeta
deficīts 2014. gadā nepārsniedz 4 % no IKP. Šā deficīta aprēķinā neņem
vērā iespējamās budžeta izmaksas par banku atbalsta
pasākumiem valdības finanšu sektora stratēģijas
kontekstā. Lai sasniegtu šo mērķi, Portugāle veic
konsolidācijas pasākumus 2,3 % apmērā no IKP,
galvenokārt izmantojot 2014. gada budžeta likumu. Pasākumiem
lielākoties ir pastāvīgs raksturs, un to pamatā ir izdevumu
ietaupījumi;
(b)
konsolidācijas pasākumu kopums
balstās uz izdevumu mazināšanas pasākumiem, kas sagatavoti,
veicot publiskā sektora izdevumu pārskatīšanu (PER).
Kopumā šo pasākumu apjoms 2014. gadā sasniedz 1,8 % no
IKP, un šie pasākumi cita starpā ir 1) algu izdevumu ierobežošana
publiskajā sektorā, ko panāk, samazinot darba
ņēmēju skaitu publiskajā sektorā, vienlaikus
palielinot kvalificētāku darba ņēmēju īpatsvaru,
proti, izmantojot pārkvalifikācijas programmu un
brīvprātīgas darba attiecību pārtraukšanas shēmu;
publiskā un privātā sektora darba noteikumu turpmāka
tuvināšana (tostarp palielinot darba stundu skaitu un samazinot
atvaļinājumu) un vienotas algu skalas ieviešana, kā arī
algas piemaksu racionalizācija. Darba ņēmēju iemaksas
īpašajās veselības apdrošināšanas shēmās tiek
palielinātas, tādējādi sekmējot publiskā sektora
izdevumu taisnīguma un efektivitātes pieaugumu; 2) pensiju
sistēmas reformas, paaugstinot likumā noteikto
pensionēšanās vecumu ar ilgtspējas faktora izmaiņu
palīdzību, civildienesta ierēdņu pensiju aprēķinam
paredzēto noteikumu (CGA) saskaņošana ar
vispārējā pensiju sistēmā piemērojamiem
noteikumiem, vienlaikus saglabājot pabalstus, kas nesasniedz
minimālās robežvērtības, un – attiecībā gan uz CGA
režīmu, gan vispārējo pensiju sistēmu – racionalizējot
apgādnieka zaudējuma pensijas, jo īpaši gadījumos, kad
tās tiek apvienotas ar citām pensijām; 3) ar
starppatēriņu un izdevumu programmām saistīti
ietaupījumi nozaru ministrijās. Ņemot vērā politiskos
un juridiskos riskus, dažus pasākumus var daļēji vai pilnībā
aizstāt ar citiem līdzvērtīga apmēra un
kvalitātes pasākumiem;
(c)
publiskā sektora izdevumu
pārskatīšanas pasākumu kopumu papildina citi pastāvīgi
ieņēmumu jomas pasākumi, kuru mērķis ir vēl
vairāk uzlabot pašreizējās nodokļu un pabalstu struktūras
efektivitāti un taisnīgumu (0,4 apmērā no IKP). Jo
īpaši tiek paaugstināta nodokļu likme, ko uzņēmumi
maksā par uzņēmumu automašīnām, un tiek uzlaboti ar
vidi un veselības aprūpi saistītie nodokļi, mainot vieglo
dīzeļdzinēja automašīnu aplikšanu ar nodokli un palielinot
akcīzes nodokli tabakai un alkoholiskajiem dzērieniem. Tiek atcelti
pensiju fondiem un nekustamā īpašuma fondiem piemērotie
nodokļu atbrīvojumi, kas attiecas uz īpašumu aplikšanu ar
nodokli. Tiek atcelti ierobežojumi, kurus piemēro statūtos paredzēto
struktūrvienību locekļu sociālā nodrošinājuma
iemaksām. Enerģētikas nozari apliek ar īpašu nodevu, lai
samazinātu pārmērīgi augstus procentus šajā
nozarē. Šīs nodevas rezultātā gūtos ienākumus
daļēji izmanto, lai samazinātu tarifu parādu. Tiek
pārdotas tiešsaistes azartspēļu licences, lai regulētu šo
tirgu, un šo darbību arī apliek ar nodokli. Tiek ieviesta īpaša
nodeva par plašsaziņas līdzekļu spektru, un finanšu
iestādēm piemērojamā nodeva tiek palielināta.
Turklāt tiek īstenoti vairāki vienreizēji pasākumi,
kuri ar uzviju kompensēs izmaksas, ko radīs vienreizēji
sākotnēji maksājumi pēc tādas darba attiecību
pārtraukšanas shēmas ieviešanas publiskajā sektorā, kuras
pamatā ir savstarpēja vienošanās. Šie pasākumi cita
starpā ir CTT veselības fonda pārnešana uz valdības
sektoru, ostas un tvertņu ekspluatācijas koncesiju pārdošana,
kā arī īpašas dividendes, kas iegūtas, pārdodot valsts
uzņēmuma pārmērīgās naftas rezerves;
(d)
Portugāle iesniedz ziņojumu ar
šādiem mērķiem: i) apzināt dienestu un jurisdikciju
pārklāšanos starp centrālo un vietējo valdības
līmeni, kā arī citu trūkumu avotus, un
ii) reorganizēt ministriju decentralizēto dienestu tīklu
(galvenokārt ar vienas pieturas aģentūras tīkla un citu
risinājumu palīdzību), efektīvāk aptverot
ģeogrāfiskos reģionus un pastiprinot kopēju pakalpojumu un
digitālās pārvaldības izmantošanu;
(e)
Portugāle turpina slimnīcu tīkla
reorganizāciju un racionalizāciju, specializējot,
koncentrējot un samazinot slimnīcu sniegtos pakalpojumus un
apvienojot slimnīcu vadību un darbību. Portugāle nodrošina
to, ka tiek īstenots daudzgadu darbības plāns slimnīcu
reorganizācijai;
(f)
Portugāle īsteno plānu, lai
izveidotu neatkarīgu uzņēmumu loģistikas pakalpojumu
sniegšanai gāzes un elektroenerģijas jomā;
(g)
Portugāle īsteno pasākumus, kas
veicina transporta sistēmas darbību;
(h)
Portugāle izvērtē fakultatīva
naudas līdzekļu uzskaites režīma ietekmi PVN jomā;
(i)
Portugāle veic uzskaiti un
novērtējumu attiecībā uz to noteikumu izmaksām, kuri,
visticamāk, spēcīgāk ietekmēs ekonomikas darbību.
9. Lai atgūtu uzticību finanšu
sektoram, Portugāle tiecas saglabāt atbilstīgu kapitāla
līmeni savā banku nozarē un nodrošināt sakārtotu
procesu parādsaistību samazināšanai, ievērojot
saprašanās memorandā noteiktos termiņus. Šajā
saistībā Portugāle īsteno Portugāles banku nozares
stratēģiju, par ko panākta vienošanās ar Komisiju, ECB un
SVF, tā, lai tiktu saglabāta finanšu stabilitāte. Jo īpaši
Portugāle:
(a)
uzrauga banku pāreju uz jaunajiem
kapitāla noteikumiem, kas izklāstīti Kapitāla prasību
direktīvā IV (CRD IV), un nodrošina, ka
kapitāla rezervju līmenis arī turpmāk atbilst
sarežģītajai darbības videi;
(b)
iesaka bankām ilgtspējīgā
veidā stiprināt to nodrošinājumu rezerves;
(c)
nodrošina banku nozares parādsaistību
līdzsvarotu un sakārtotu samazināšanu, kas joprojām ir
būtiski, lai pastāvīgi likvidētu finansējuma
nelīdzsvarotību un vidējā termiņā mazinātu
atkarību no Eurosistēmas finansējuma. Banku finansējuma un
kapitāla plānus pārskata reizi ceturksnī;
(d)
veicina uzņēmumu (un jo īpaši MVU)
finansējuma alternatīvu diversifikāciju, izmantojot dažādus
pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmumu pieeju
kapitāla tirgiem;
(e)
turpina racionalizēt valsts īpašumā
esošo CGD grupu;
(f)
uztic konkursa procedūrā
izvēlētiem uzņēmumiem to BPN kredītu
pārvaldību, kuri pašlaik ir Parvalorem turējumā,
pilnvarojot šos uzņēmumus pakāpeniski atgūt aktīvus.
Portugāles valdība nodrošina, ka laicīgi tiek pārdoti
meitasuzņēmumi un pārējo divu valstij piederošo īpašam
nolūkam dibināto sabiedrību aktīvi;
(g)
pamatojoties uz iesniegtajiem priekšlikumiem, kuru
mērķis ir veicināt uzņēmumu finansējuma
alternatīvu diversifikāciju, izstrādā un īsteno
risinājumus, kas uzņēmumiem sniedz finansējuma
alternatīvas salīdzinājumā ar tradicionāliem banku
kredītiem. Portugāles valdība, balsoties uz nesen veiktās
ārējās revīzijas rezultātiem un iesniegto plānu,
izvērtē iespējas uzlabot pašreizējo valdības
finansēto kredītlīniju darbību un pārvaldību;
(h)
analizē banku atlabšanas plānus un sniedz
sistēmai vadlīnijas par atlabšanas plāniem, un sagatavo
noregulējuma plānus, pamatojoties uz banku iesniegtajiem
ziņojumiem. Iesniedz parlamentā vajadzīgos
rekapitalizācijas likuma grozījumus, kuros ņemts vērā
nesenais Eiropas Komisijas paziņojums par valsts atbalsta noteikumu
piemērošanu atbalsta pasākumiem banku labā saistībā ar
finanšu krīzi;
(i)
īsteno finanšu iestādēm
paredzētu sistēmu, kā iesaistīties mājsaimniecību
parādu ārpustiesas pārstrukturizācijā, atvieglo
pieteikšanos uzņēmumu parādu pārstrukturizācijai un
īsteno rīcības plānu, kura mērķis ir
palielināt sabiedrības informētību par pārstrukturizācijas
līdzekļiem;
(j)
sagatavo ceturkšņa ziņojumus par jauno
pārstrukturizācijas līdzekļu īstenošanu. Balstoties uz
nesen veikto pētījumu, izvērtē alternatīvas, lai
paplašinātu to uzņēmumu sekmīgu atlabšanu, uz kuriem
attiecas PER (īpašā palīdzības procedūra
uzņēmumiem, kas nonākuši nopietnās finansiālās
grūtībās) un SIREVE (uzņēmumu atlabšanas
sistēma, izmantojot ārpustiesas vienošanās par
uzņēmumiem, kas nonākuši ekonomiskās
grūtībās vai kam ir nenovēršama vai faktiska
maksātnespēja).”
2. pants
Šis lēmums ir adresēts
Portugālei.
3. pants
Šo lēmumu
publicē Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā –
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 118, 12.5.2010., 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.9.2015
            COM(2015) 464 final
            2015/0215(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē jāieņem par Amerikas Savienoto Valstu lūgumu piemērot PTO atbrīvojumu, lai pagarinātu AGOA programmu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt nostāju, kas Eiropas Savienībai Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē jāieņem par Amerikas Savienoto Valstu lūgumu atjaunot to PTO atbrīvojumu, tādējādi ļaujot Eiropas Savienībai atbalstīt minēto atbrīvojuma piemērošanas lūgumu.

               Ja ASV lūgums atjaunot PTO atbrīvojumu tiktu izpildīts, ASV līdz 2025. gada 30. septembrim varētu turpināt nodrošināt beznodokļu režīmu atbilstīgiem ražojumiem, kuru izcelsme ir Subsahāras Āfrikas saņēmējvalstis, kas izraudzītas saskaņā ar Āfrikas Izaugsmes un iespēju aktu (AGOA).

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir noteikts, ka gadījumā, ja ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā jāpieņem lēmums ar juridiskām sekām, Padome pēc Komisijas vai Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikuma pieņem lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura jāpieņem Eiropas Savienības vārdā. Šis noteikums attiecas uz atbrīvojuma piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm, kas nodrošina preferenciāla tarifa režīmu atbilstīgiem ražojumiem, kuru izcelsme ir saskaņā ar AGOA izraudzītās Subsahāras Āfrikas saņēmējvalstīs, jo lēmums tiek pieņemts ar starptautisku nolīgumu izveidotā struktūrā (PTO Vispārējā padomē vai Ministru konferencē), ietekmējot Eiropas Savienības tiesības un pienākumus.

               3.EX-POST NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI

               Nav

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Nav

               5.CITI ELEMENTI

               Komisija būs pilnvarota ieņemt nostāju Eiropas Savienības vārdā, lai atbalstītu Amerikas Savienoto Valstu lūgumu pieprasīt PTO atbrīvojumu, ciktāl tas ir nepieciešams, lai ļautu Amerikas Savienotajām Valstīm līdz 2025. gada 30. septembrim nodrošināt beznodokļu režīmu atbilstīgiem ražojumiem, kuru izcelsme ir Subsahāras Āfrikas saņēmējvalstīs.

               AGOA mērķis ir mazināt nabadzību un veicināt stabilitāti un ilgtspējīgu ekonomikas attīstību Subsahāras Āfrikā, veicinot tirdzniecības un ieguldījumu palielināšanos starp ASV un saņēmējvalstīm. AGOA mērķis ir arī veicināt reģionālo ekonomisko integrāciju un palīdzēt saņēmējvalstīm aktīvāk piedalīties pasaules ekonomikā.

               Amerikas Savienoto Valstu sniegtā informācija liecina, ka beznodokļu režīms, kas kopš 2000. gada nodrošināts saskaņā ar AGOA, papildina citu PTO dalībvalstu centienus veicināt izaugsmi un attīstību šajā reģionā.

               Atbrīvojuma piemērošanas lūgums būtu preferenciālā režīma otrais pagarinājums. Amerikas Savienotajām Valstīm 2009. gada 27. maijā saskaņā ar I panta 1. punktu un XIII panta 1. un 2. punktu tika piemērots atbrīvojums, kas attiecas uz laikposmu līdz 2015. gada 30. septembrim.

               Atbrīvojuma piemērošanas lūgums Eiropas Savienībai nerada ekonomiskas problēmas, jo beznodokļu režīmam nav tiešas ietekmes uz ES tirdzniecību ar saņēmējvalstīm.

               Ņemot vērā minētos apsvērumus, Eiropas Savienībai būtu jāpievienojas vienprātībai par atbalstu atbrīvojuma piemērošanas lūgumam PTO Vispārējā padomē.

               2015/0215 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē jāieņem par Amerikas Savienoto Valstu lūgumu piemērot PTO atbrīvojumu, lai pagarinātu AGOA programmu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marrākešas līguma par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) IX panta 3. un 4. punktā noteiktas procedūras, saskaņā ar kurām piemēro atbrīvojumus saistībā ar daudzpusējiem tirdzniecības nolīgumiem, kas atrodami PTO līguma 1.A, 1.B vai 1.C pielikumā un to papildinājumos.

               (2)Amerikas Savienotajām Valstīm 2009. gada 27. maijā tika piemērots pienākumu izpildes atbrīvojums saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (“GATT 1994”) I panta 1. punktu un XIII panta 1. un 2. punktu laikposmam līdz 2015. gada 30. septembrim.

               (3)Saskaņā ar PTO nolīguma IX panta 3. punktu Amerikas Savienotās Valstis iesniedza lūgumu līdz 2025. gada 30. septembrim atbrīvot tās no pienākumiem saskaņā ar GATT 1994 I panta 1. punktu un XIII panta 1. un 2. punktu tiktāl, cik tas nepieciešams, lai ļautu Amerikas Savienotajām Valstīm turpināt nodrošināt beznodokļu režīmu atbilstīgiem ražojumiem, kuru izcelsme ir Subsahāras Āfrikas saņēmējvalstīs, kuras izraudzītas saskaņā ar Āfrikas saskaņā ar Āfrikas Izaugsmes un iespēju aktu (AGOA).

               (4)Izpildot Amerikas Savienoto Valstu lūgumu piešķirt PTO atbrīvojumu netiktu negatīvi ietekmēta ne Savienības ekonomika, ne tirdzniecības attiecības ar valstīm, kuras gūst labumu no šā atbrīvojuma. Turklāt Eiropas Savienība kopumā atbalsta pasākumus, kas paredzēti, lai mazinātu nabadzību un veicinātu stabilitāti saņēmējvalstīs.

               (5)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem PTO Vispārējā padomē, lai atbalstītu Amerikas Savienoto Valstu lūgumu piemērot atbrīvojumu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē, ir atbalstīt Amerikas Savienoto Valstu lūgumu atbrīvot no pienākumu pildīšanas saskaņā ar 1994. gada Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību I panta 1. punktu un XIII panta 1. un 2. punktu līdz 2025. gada 30. septembrim saskaņā ar Amerikas Savienoto Valstu atbrīvojuma piemērošanas lūguma noteikumiem.

               Šo nostāju pauž Komisija.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs


|

52011PC0040

Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās  /* COM/2011/0040 galīgā redakcija - NLE 2011/0019 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 7.2.2011COM(2011) 40 galīgā redakcija2011/0019 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)PASKAIDROJUMA RAKSTSPievienotais Padomes lēmuma priekšlikums attiecas uz pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražota no tās un par kuru uzņēmums Bayer Cropscience AG 2008. gada 18. janvārī Nīderlandes kompetentajai iestādei iesniedza pieteikumu par laišanu tirgū saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību.Pievienotais priekšlikums attiecas arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kokvilnu GHB614 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība, un kas paredzēti tādiem pašiem izmantošanas veidiem kā jebkura cita kokvilna, izņemot audzēšanu.Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde 2009. gada 10. martā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu sniedza labvēlīgu atzinumu. Tā uzskatīja, ka attiecībā uz potenciālo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi kokvilna GHB614 ir tikpat nekaitīga kā atbilstoša ģenētiski nemodificēta kokvilna un citas parastās kokvilnas šķirnes. Tā uzskatīja, ka nav ticams, ka, laižot tirgū pieteikumā aprakstītos produktus, kas satur kokvilnu GHB614, sastāv un vai ir ražoti no tās, saistībā ar paredzētajiem izmantošanas veidiem tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide.Vispārējās uzraudzības nolūkā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde ieteica ieviest konkrētus pasākumus, lai aktīvi uzraudzītu savvaļas kokvilnas augu izplatību reģionos, kur iespējama sēklu izkaisīšanās un augu iesakņošanās.Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, 2010. gada 24. septembrī Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai tika iesniegts Komisijas lēmuma projekts, ar ko atļauj laist Savienības tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614, sastāv vai ir ražoti no tās, lai komiteja par to balsotu. Komiteja nesniedza atzinumu ― 13 dalībvalstis (157 balsis) nobalsoja par, 9 dalībvalstis (106 balsis) nobalsoja pret, 4 dalībvalstis (75 balsis) atturējās un viena dalībvalsts (7 balsis) nebija pārstāvēta.Tādējādi atbilstoši Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. panta 2. punktam un saskaņā ar 5. pantu Padomes Lēmumā 1999/468/EK, kas grozīts ar Padomes Lēmumu 2006/512/EK, Komisijai jāiesniedz Padomei priekšlikums par veicamajiem pasākumiem, savukārt Padomei trīs mēnešu laikā ar kvalificētu balstu vairākumu jāpieņem lēmums un par to jāinformē Parlaments.2011/0019 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS,ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB614 (BCS-GHØØ2-5), sastāv vai ir ražoti no tās(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā) (Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[1] un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,tā kā:1.  Uzņēmums Bayer CropScience AG 2008. gada 18. janvārī iesniedza pieteikumu Nīderlandes kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu, lai laistu tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur kokvilnu GHB614, sastāv vai ir ražota no tās (“pieteikums”).2.  Pieteikums attiecas arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur kokvilnu GHB614 vai sastāv no tās, bet kas nav pārtika un barība, un kas paredzēti tādiem pašiem izmantošanas veidiem kā jebkura cita kokvilna, izņemot audzēšanu. Tāpēc saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. panta 5. punktu un 17. panta 5. punktu pieteikumā ir iekļauta informācija un dati, kas prasīti atbilstoši III un IV pielikumam Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvā 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu[2], un informācija un secinājumi par riska novērtējumu, ko veic saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā noteiktajiem principiem. Turklāt tajā, ievērojot Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumu, ir iekļauts ietekmes uz vidi monitoringa plāns.3.  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“EFSA”) 2009. gada 10. martā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu sniedza labvēlīgu atzinumu. Tā uzskatīja, ka attiecībā uz potenciālo ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību vai vidi kokvilna GHB614 ir tikpat nekaitīga kā atbilstoša ģenētiski nemodificēta kokvilna. Tāpēc tā secināja, ka nav ticams, ka, laižot tirgū pieteikumā aprakstītos produktus (“produkti”), kas satur kokvilnu GHB614, sastāv vai ir ražoti no tās, saistībā ar paredzētajiem izmantošanas veidiem tiks negatīvi ietekmēta cilvēku vai dzīvnieku veselība vai vide[3]. Pēc apspriešanās ar valstu kompetentajām iestādēm, kā noteikts minētās regulas 6. panta 4. punktā un 18. panta 4. punktā, EFSA, sniedzot atzinumu, ņēma vērā visus dalībvalstu uzdotos konkrētos jautājumus un paustās bažas.4.  Konkrēti EFSA secināja, ka no sastāva un agronomiskā viedokļa kokvilna GHB614 ir ekvivalenta atbilstošai ģenētiski nemodificētai kokvilnai un citām parastajām kokvilnas šķirnēm un ka molekulārās pazīmes, izņemot iekļauto pazīmi, neliecina, ka ģenētiskajai modifikācijai būtu neparedzēta ietekme, tāpēc nav vajadzīgi pētījumi par pārtikas/barības nekaitīgumu, izmantojot dzīvniekus (piemēram, 90 dienu ilgs toksiskuma pētījums, izmantojot žurkas).5.  Turklāt šajā atzinumā EFSA secināja, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtais vides monitoringa plāns, kurā ietverts vispārējs uzraudzības plāns, atbilst paredzētajam produktu izmantošanas veidam. Tomēr kokvilnas sēklu fizikālo īpašību un transportēšanas metožu dēļ vispārīgās uzraudzības nolūkā EFSA ieteica ieviest konkrētus pasākumus, lai aktīvi uzraudzītu savvaļas kokvilnas augu izplatību reģionos, kur iespējama sēklu izkaisīšana un augu iesakņošanās.6.  Lai labāk aprakstītu monitoringa prasības un panāktu atbilstību EFSA ieteikumam, tika grozīts pieteikuma iesniedzēja iesniegtais monitoringa plāns. Tika ieviesti īpaši pasākumi, lai ierobežotu sēklu izkaisīšanos un augu izplatīšanos un apkarotu netīšu kokvilnas populāciju izveidošanos.7.  Ievērojot šos apsvērumus, produktiem jāpiešķir atļauja.8.  Saskaņā ar Komisijas 2004. gada 14. janvāra Regulu (EK) Nr. 65/2004, ar ko nosaka sistēmu ģenētiski modificēto organismu unikālo identifikatoru izveidei un piešķiršanai[4], katram ĢMO piešķirams unikāls identifikators.9.  Pamatojoties uz EFSA atzinumu, pārtikas produktiem, pārtikas produktu sastāvdaļām un barībai, kas satur kokvilnu GHB614, sastāv vai ir ražota no tās, nav jāizvirza īpašas marķēšanas prasības, izņemot tās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā. Tomēr, lai nodrošinātu, ka produkti tiek izmantoti tikai atļaujā noteiktajos veidos saskaņā ar šo lēmumu, marķējot barību, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un produktus, kas nav pārtika un barība un kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, un kam ir pieprasīta atļauja, ir skaidri jānorāda, ka attiecīgos produktus nedrīkst izmantot audzēšanai.10.  4. panta 6. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1830/2003, kas attiecas uz ģenētiski modificētu organismu izsekojamību un marķēšanu, kā arī no ģenētiski modificētiem organismiem ražotu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, un ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK[5], noteiktas marķēšanas prasības produktiem, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem. To produktu izsekojamības prasības, kuri satur ĢMO vai sastāv no tiem, ir izklāstītas minētās regulas 4. panta 1. līdz 5. punktā, un tās pārtikas un barības izsekojamības prasības, kura ražota no ĢMO, izklāstītas 5. pantā.11.  Atļaujas turētājam jāiesniedz ikgadēji ziņojumi par ietekmes uz vidi monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem. Minētie rezultāti jāiesniedz saskaņā ar Komisijas 2009. gada 13. oktobra Lēmumu 2009/770/EK, ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/18/EK nosaka standarta ziņojuma paraugus monitoringa rezultātu paziņošanai par to ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē, kas ir produkti vai iekļauti produktos ar mērķi tos laist tirgū[6]. EFSA atzinumā nav pamatojuma tam, lai izvirzītu īpašus nosacījumus vai ierobežojumus saistībā ar laišanu tirgū un/vai attiecībā uz pārtikas un barības izmantošanu un darbībām ar to, ieskaitot pārtikas un barības izmantošanas uzraudzību pēc laišanas tirgū, kā arī īpašus nosacījumus konkrētu ekosistēmu/vides un/vai ģeogrāfisko teritoriju aizsardzībai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. panta 5. punkta e) apakšpunktā un 18. panta 5. punktā.12.  Visa būtiskā informācija attiecībā uz produktu atļauju jāiekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.13.  Šis lēmums ar Bioloģiskās drošības starpniecības centra palīdzību ir jāizziņo valstīm/pusēm, kuras parakstījušas Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, kas pievienots Konvencijai par bioloģisko daudzveidību, kā noteikts 9. panta 1. punktā un 15. panta 2. punkta c) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulā (EK) Nr. 1946/2003 par ģenētiski modificētu organismu pārvietošanu pāri robežām[7].14.  Par šajā lēmumā paredzētajiem pasākumiem apspriedās ar pieteikuma iesniedzēju.15.  Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants Ģenētiski modificēts organisms un unikāls identifikatorsĢenētiski modificētai kokvilnai ( Gossypium hirsutum ) GHB614, kas norādīta šā lēmuma pielikuma b) punktā, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 65/2004 ir piešķirts unikālais identifikators BCS-GHØØ2-5.2. pantsAtļaujaSaskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem Regulas (EK) Nr. 1829/2003 4. panta 2. punkta un 16. panta 2. punkta vajadzībām atļaujas piešķir šādiem produktiem:a) pārtikai un pārtikas sastāvdaļām, kas satur kokvilnu BCS-GHØØ2-5, sastāv vai ir ražotas no tās;b) barībai, kas satur kokvilnu BCS-GHØØ2-5, sastāv vai ir ražota no tās;c) produktiem, kas nav pārtika un barība un kas satur kokvilnu BCS-GHØØ2-5 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kokvilna, izņemot audzēšanu.3. pants Marķēšana1. Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kokvilna”.2. Uz 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kokvilnu BCS-GHØØ2-5, sastāv vai ir ražoti no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.4. pants Ietekmes uz vidi monitorings1. Atļaujas turētājs nodrošina, ka tiek izveidots un īstenots ietekmes uz vidi monitoringa plāns, kā norādīts pielikuma h) punktā.2. Atļaujas turētājs iesniedz Komisijai ikgadējus ziņojumus par monitoringa plānā izklāstīto pasākumu īstenošanu un rezultātiem saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2009/770/EK.5. pantsKopienas reģistrsŠā lēmuma pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 28. pantu iekļauj ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā.6. pantsAtļaujas turētājsAtļaujas turētājs ir uzņēmums Bayer CropScience AG .7. pantsPiemērošanas termiņšŠo lēmumu piemēro 10 gadus no tā izziņošanas dienas.8. pantsAdresātsŠis lēmums ir adresēts Bayer CropScience AG , Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein, Vācija.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājsPIELIKUMSa) Pieteikuma iesniedzējs un atļaujas turētājsNosaukums: Bayer CropScience AGAdrese: Alfred-Nobel-Strasse 50, D - 40789 Monheim am Rhein - Vācijab) Produktu apzīmējums un specifikācija:1) pārtika un pārtikas sastāvdaļas, kas satur kokvilnu BCS-GHØØ2-5, sastāv vai ir ražotas no tās;2) barība, kas satur kokvilnu BCS-GHØØ2-5, sastāv vai ir ražotas no tās;3) produkti, kas nav pārtika un barība un kas satur kokvilnu BCS-GHØØ2-5 vai sastāv no tās, un kas paredzēti tādai pašai izmantošanai kā jebkura cita kokvilna, izņemot audzēšanu.Pieteikumā aprakstītā ģenētiski modificētā kokvilna BCS-GHØØ2-5 ( Gossypium hirsutum ) sintezē olbaltumvielu 2mEPSPS, kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdu.c) Marķējums1) Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1829/2003 13. panta 1. punktā un 25. panta 2. punktā un Regulas (EK) Nr. 1830/2003 4. panta 6. punktā noteiktās marķēšanas prasības, “organisma nosaukums” ir “kokvilna”.2) Uz šā lēmuma 2. panta b) un c) apakšpunktā minēto produktu, kas satur kokvilnu BCS-GHØØ2-5, sastāv vai ir ražoti no tās, marķējuma un to pavaddokumentos ir frāze “nav paredzēts audzēšanai”.d) Noteikšanas metode:-  konkrētam gadījumam atbilstoša un reālā laikā izmantota kvantitatīva uz polimerāzes ķēdes reakciju balstīta metode attiecībā uz kokvilnu BCS-GHØØ2-5;-  validēta sēklām Kopienas references laboratorijā, kas izveidota saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003, publicēta tīmekļa vietnē http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm ;-  atsauces materiāls: AOCS 1108-A un AOCS 0306-E, kas pieejams American Oil Chemists Society tīmekļa vietnē http://www.aocs.org/tech/crm/ .e) Unikālais identifikatorsBCS-GHØØ2-5f) Informācija, kas jānodrošina saskaņā ar II pielikumu Kartahenas protokolam par bioloģisko drošību, kurš papildina Konvenciju par bioloģisko daudzveidībuBioloģiskās drošības starpniecības centrs, ieraksta identifikācija: skatīt [aizpildīt, kad izziņos].g) Nosacījumi vai ierobežojumi produktu laišanai tirgū, izmantošanai vai darbībām ar tiemNepiemēro.h) Monitoringa plānsIetekmes uz vidi monitoringa plāns atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK VII pielikumam.[Saite: plāna publikācija internetā]i) Prasības par uzraudzību pēc produktu laišanas tirgū attiecībā uz pārtikas produkta izmantošanu cilvēku uzturāNepiemēro.Piezīme. Laika gaitā var būt nepieciešams mainīt saites uz attiecīgajiem dokumentiem. Šādas pārmaiņas tiks publiskotas, atjauninot datus ģenētiski modificētās pārtikas un barības Kopienas reģistrā. [1] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.[2] OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2006-020.[4] OV L 10, 16.1.2004., 5. lpp.[5] OV L 268, 18.10.2003., 24. lpp.[6] OV L 275, 21.10.2009., 9. lpp.[7] OV L 287, 5.11.2003., 1. lpp.


				|

		52012PC0677

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 1990. gada Konvenciju par drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba vietā (Konvencija Nr. 170) /* COM/2012/0677 final - 2012/0320 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Šis priekšlikums ļaus
dalībvalstīm juridiski ratificēt Starptautiskās darba
organizācijas (ILO) 1990. gada Konvenciju Nr. 170 par
drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba vietā,
turpmāk “Ķīmisko vielu konvencija Nr. 170” vai
“Konvencija”.
Ķīmisko vielu konvencija
Nr. 170 tika pieņemta 1990. gada 25. jūnijā
Starptautiskās darba konferences 77. sesijas laikā, un tā
stājās spēkā 1993. gada 4. novembrī.
Konvencijas mērķis ir ķīmisko vielu izraisīto
slimību un darbā gūtu traumu profilakse un samazināšana,
turklāt Konvencija veicinās arī plašas sabiedrības un vides
aizsardzību.
2012. gada jūnijā
Ķīmisko vielu konvenciju Nr. 170 bija ratificējušas
17 valstis, kas ir ILO locekles. Minētā konvencija starp
tām, kuras ILO ir klasificējusi kā
aktuālākās, un tāpēc aktīvi tiek veicināta
konvencijas atpazīstamība.
Eiropas Savienība (ES) ir
apņēmusies veicināt programmu pienācīgas
kvalitātes nodarbinātībai gan iekšēji, gan starptautisko
attiecību kontekstā. Darba standarti ir pienācīgas
kvalitātes nodarbinātības koncepcijas pamatelements.
Tādējādi ILO Konvencijas ratifikācija
dalībvalstīs ir svarīgs signāls par Savienības
politikas atbilstību centieniem uzlabot darba standartus visā
pasaulē. Tāpēc ES līmenī ir nepieciešams likvidēt
visus juridiskos kavēkļus, lai dalībvalstis varētu
ratificēt šādas konvencijas, kuru saturs nerada bažas
saistībā ar esošo Savienības acquis.
Ķīmisko vielu konvencijas
Nr. 170 mērķi ir šādi: izveidot ķīmisko vielu
novērtēšanas kārtību; noteikt, ka darba devējam ir
jāiegūst informācija no piegādātājiem; sniegt
informāciju darba ņēmējiem; apzināt vajadzību
pēc atbilstošiem profilakses pasākumiem un izveidot aizsardzības
programmas darba ņēmējiem. Konvencijas I daļā ir
iekļauti noteikumi par piemērošanas jomu un definīcijām,
II daļā paredzēti vispārīgie principi,
III daļa attiecas uz klasifikācijas sistēmām un
saistītajiem pasākumiem, IV un V daļa nosaka attiecīgi
darba devēju saistības un darba ņēmēju
pienākumus, savukārt VI daļā paredzētas darba
ņēmēju tiesības, tostarp tiesības atkāpties
bīstamu situāciju gadījumā, vienlaikus saglabājot
tiesības uz aizsardzību pret nevēlamām sekām, ja tie
savas tiesības ir īstenojuši. VII daļa attiecas uz
paziņošanas pienākumiem, veicot eksportu uz
importētājām ILO dalībvalstīm.
Eiropas Savienībā ķīmisko
vielu drošums ir svarīgs jautājums sociālās, vides un
iekšējā tirgus politikas kontekstā, un to reglamentē
vairāki Savienības tiesību akti, tostarp:
- Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un
maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko
groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza
Regulu (EK) Nr. 1907/2006[1];
- Eiropas Parlamenta un Padomes
2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas
uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu
un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju
aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes
Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā
arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas
Direktīvu 91/155/EEK, 93/67/EEK, 93/105/EK un 2000/21/EK[2];
- Eiropas Parlamenta un Padomes
2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/37/EK par
darba ņēmēju aizsardzību pret draudiem, kas saistīti
ar kancerogēnu vai mutagēnu vielu iedarbību darbā
(sestā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK
16. panta 1. punkta nozīmē)[3];
- Padomes Direktīva 98/24/EK par
darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību
pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā
(četrpadsmitā atsevišķā direktīva
Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)[4].
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Neattiecas.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Saskaņā ar Eiropas Savienības
Tiesas izstrādātajiem noteikumiem[5]
par starptautiskajām kompetencēm, un jo īpaši attiecībā
uz Ķīmisko vielu konvencijas Nr. 170 noslēgšanu un
ratificēšanu[6],
dalībvalstis nav tiesīgas neatkarīgi lemt par konvencijas
ratifikāciju, nesaņemot Padomes iepriekšēju piekrišanu, jo
konkrētas Konvencijas daļas ir Savienības kompetencē.
Tajā pat laikā Eiropas
Savienība pati par sevi nevar ratificēt ILO Konvenciju, jo
tikai valstis var būt konvencijas dalībnieces.
Ja nolīguma vai līguma priekšmets
daļēji ir Savienības kompetencē un daļēji —
dalībvalstu kompetencē, Savienības iestādēm un
dalībvalstīm ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai
pēc iespējas labāk nodrošinātu sadarbību Konvencijas
ratificēšanā un to saistību īstenošanā, kuras izriet
no attiecīgās konvencijas[7].

Attiecībā uz pēdējo desmit
gadu laikā pieņemtajām ILO konvencijām, no
kurām noteiktas daļas ir Savienības kompetencē, Padome ir
atļāvusi dalībvalstīm Savienības interesēs
ratificēt tās konvenciju daļas, kuras ir Savienības
kompetencē[8].
Konkrēti attiecībā uz
Ķīmisko vielu konvenciju Nr. 170, Tiesa jau 1993. gadā
atzina, ka bīstamu vielu un maisījumu klasificēšanas,
marķēšanas un iepakošanas regulējuma pakāpe ir sasniegusi
tādu sarežģītības pakāpi, ka dalībvalstis
saistībā ar šiem jautājumiem vairs nevar suverēni
rīkoties starptautisko attiecību jomā[9]. Kopš tā laika
saistītais Savienības acquis ir izstrādāts
sīkāk un konsolidēts. Šo jomu galvenokārt reglamentē
ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu
klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu, turpmāk “Regula”.
Regula Savienības līmenī īsteno Apvienoto Nāciju
Organizācijas izstrādāto Ķīmisko vielu
klasificēšanas un marķēšanas vispārēji saskaņoto
sistēmu (GHS). Savienības tiesību akti, kuri pamatojas uz
LESD 114. pantu, ir daudz detalizētāki nekā
Ķīmisko vielu konvencijā Nr. 170 noteiktie
vispārīgie principi. Konvencijā noteiktie vispārīgie
principi nav pretrunā Regulas noteikumiem.
No ILO dibināšanas līguma
19. panta 8. punkta izriet, ka Konvencija paredz minimālos
standartus, tādējādi, īstenojot Konvenciju valstīs,
var noteikt augstākus standartus nekā Konvencijā paredzēts.
Pieeja, kas saskaņā ar noteikumiem
par darba ņēmēju veselību un drošību paredzēta
Konvencijā, nav pretrunā minimālajām prasībām, ko
šajā jomā paredz Savienības acquis. Tas nozīmē,
ka Savienības pasākumi var būt stingrāki nekā ILO
standarti un arī otrādi[10].
Tādējādi šā priekšlikuma
mērķis ir atļaut dalībvalstīm Savienības
interesēs ratificēt Ķīmisko vielu konvencijas Nr. 170
daļas, kuras ir Savienības kompetencē.
Priekšlikums ir balstīts uz Līguma
par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 6. punktu,
ko piemēro pēc analoģijas, saistībā ar LESD
114. pantu, kurš ir pamats Savienības tiesību aktiem par vielu
un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu.
2012/0320 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar kuru dalībvalstīm atļauj
Eiropas Savienības interesēs ratificēt Starptautiskās Darba
organizācijas 1990. gada Konvenciju par drošību
ķīmisko vielu izmantošanā darba vietā (Konvencija Nr. 170)
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu
saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta
v) punktu un 8. punkta pirmo daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
ņemot vērā Eiropas Parlamenta
piekrišanu[11],

tā kā:
(1)       Eiropas Parlaments, Padome un
Komisija sekmē tādu starptautisku darba konvenciju ratificēšanu,
ko Starptautiskā Darba organizācija ir klasificējusi kā
aktuālas, tādējādi atbalstot Eiropas Savienības
centienus veicināt pienācīgas kvalitātes
nodarbinātību visiem Savienībā un ārpus tās, un
darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzība un
uzlabošana ir svarīgs šo centienu aspekts.
(2)       Starptautiskās Darba
organizācijas (ILO) 1990. gada Konvencijas Nr. 170 par
drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba vietā
(turpmāk “Konvencija”) III daļas noteikumi lielā
mērā jau ir ietverti kopš 1967. gada izstrādātajā
un turpmāk konsolidētajā Savienības acquis par
normatīvo aktu un administratīvās prakses tuvināšanu
klasificēšanas, iepakošanas un marķēšanas jomā[12].
(3)       Tādējādi
atsevišķas Konvencijas daļas ir Savienības kompetencē, un
dalībvalstis nedrīkst uzņemties saistības ārpus
Savienības iestāžu sistēmas attiecībā uz
minētajām daļām[13].
(4)       Eiropas Savienība nevar
ratificēt konvenciju, jo konvencijas puses var būt tikai valstis.
(5)       Šajā situācijā
dalībvalstīm un Savienības iestādēm ir
jāsadarbojas attiecībā uz Konvencijas ratifikāciju.
(6)       Tādēļ Padome
atļauj dalībvalstīm, kurām ir saistoši Savienības
tiesību akti par normatīvo aktu un administratīvās prakses
tuvināšanu klasificēšanas, iepakošanas un marķēšanas
jomā, Eiropas Savienības interesēs ratificēt Konvenciju,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Ar šo dalībvalstīm atļauj
ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas 1990. gada
Konvencijas par drošību ķīmisko vielu izmantošanā darba
vietā (Konvenciju Nr. 170) daļas, kuras saskaņā ar
Līgumiem ir Savienības kompetencē.
2. pants
Šis lēmums ir adresēts
dalībvalstīm.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               OV L 351, 31.1.2008.,
1. lpp.
[2]               OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.
[3]               OV L 158, 30.4.2004., 50. lpp.
[4]               OV L 131, 5.5.1998., 1. lpp.
[5]               Eiropas Savienības Tiesas 1971. gada 31. marta
AETR spriedums, lieta Nr. 22/70, Tiesas judikatūras
krājums Nr. 263, 1971.; skatīt arī LESD 3. panta
2. punktu, kurā šie principi ir kodificēti.
[6]               Eiropas Savienības Tiesas 1993. gada
19. marta atzinums Nr. 2/91, Tiesas judikatūras krājums
1993-I, 1061. lpp.
[7]               Eiropas Savienības Tiesas atzinums Nr. 2/91
(turpat), 36., 37. un 38. punkts.
[8]               Pēdējo desmit gadu laikā ir pieņemti
trīs Padomes lēmumi, ar kuriem dalībvalstīm atļauj
ratificēt SDO konvencijas: Padomes 2007. gada 7. jūnija
Lēmums, ar ko dalībvalstīm atļauj Eiropas Kopienas
interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas
2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā
(OV L 161/63, 22.6.2007.); Padomes 2005. gada 14. aprīļa
Lēmums, ar ko Eiropas Kopienas interesēs dalībvalstīm
atļauj ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas
Konvenciju attiecībā uz jūrnieku personu apliecinošiem
dokumentiem (Konvencija Nr. 185), OV L 136/1, 30.5.2005., un Padomes 2010. gada 7. jūnija
Lēmums, ar kuru dalībvalstīm atļauj Eiropas Savienības
interesēs ratificēt Starptautiskās Darba organizācijas
2007. gada konsolidēto Konvenciju par darbu zvejniecībā
(Konvencija Nr. 188), OV 145/12, 11.6.2010.
[9]               Eiropas Savienības Tiesas atzinums Nr. 2/91,
25. un 26. punkts.
[10]             Eiropas Savienības Tiesas atzinums Nr. 2/91,
18. punkts.
[11]             OV C , , … lpp.
[12]             Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu
klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un
atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK)
Nr. 1907/2006, OV L 353/1, 31.1.2008.
[13]             Eiropas Savienības Tiesas 1993. gada
19. marta atzinums Nr. 2/91, Tiesas judikatūras krājums
1993-I, 1061. lpp., 26. punkts.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52010PC0057

2010/0038 (NLE)  Priekšlikums Padomes lēmums attiecībā uz ES nostāju EK un Dienvidāfrikas Sadarbības padomē par grozījumu izdarīšanu attiecīgajos noteikumos un pielikumos Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai dažus tarifus izlīdzinātu ar ES un DAK pagaidu ekonomisko attiecību nolīguma 3. pielikumā paredzētajiem tarifiem, kurus Botsvāna, Lesoto un Svazilenda piemēro ES ražojumiem  /* COM/2010/0057 galīgā redakcija - NLE 2010/0038 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 23.2.2010COM(2010)57 galīgā redakcija2010/0038 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSattiecībā uz ES nostāju EK un Dienvidāfrikas Sadarbības padomē par grozījumu izdarīšanu attiecīgajos noteikumos un pielikumos Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai dažus tarifus izlīdzinātu ar ES un DAK pagaidu ekonomisko attiecību nolīguma 3. pielikumā paredzētajiem tarifiem, kurus Botsvāna, Lesoto un Svazilenda piemēro ES ražojumiemPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTSPriekšlikuma pamatojums un mērķiSaskaņā ar 106. panta 1. punktu Nolīgumā par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses (TASN), ar minēto nolīgumu izveidotā Sadarbības padome ir pilnvarota lemt par nolīguma pušu iesniegtajiem grozījumiem. Sadarbības padome saskaņā ar TASN 97. panta 3. punktu ir tiesīga pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, uz kuriem attiecas minētais nolīgums.Īss jautājuma izklāstsDienvidāfrika, tāpat kā Botsvāna, Lesoto, Namībija un Svazilenda (BLNS grupa), ir Dienvidāfrikas Muitas savienības (DMS) dalībvalsts. ES un Dienvidāfrika noslēdza divpusēju nolīgumu (Nolīgumā par tirdzniecību, attīstību un sadarbību jeb TASN), kas stājās spēkā 2000. gadā. Sarunās ar Dienvidāfrikas Attīstības kopienas Ekonomisko partnerattiecību nolīguma (DAK EPN) grupu, kurā bija iekļauta arī Dienvidāfrika, BLNS grupa skaidri norādīja uz vēlmi savus noteikumus izlīdzināt ar TASN paredzētajiem noteikumiem attiecībā uz Dienvidāfriku, ja ES ņemtu vērā dažus jutīgus jautājumus. Šie jutīgie jautājumi attiecās uz 53 tarifu pozīcijām, kuras BLNS grupa vairumā gadījumu pieprasīja atcelt lēnāk, nekā paredzēts TASN. To parasti dēvē par “pilnīgošanu”.Jānorāda, ka Dienvidāfrikai saskaņā ar iepriekšējo DMS nolīgumu, kas bija spēkā, noslēdzot TASN, nebija oficiāli jāapspriežas un jāsazinās ar visām pārējām DMS dalībvalstīm. To laboja 2002. gadā, jaunajā DMS nolīgumā iekļaujot pantu par to, ka apspriešanās ir obligāta (31. pants).Komisija pieņēma šo noteikumu un iekļāva to tarifu atcelšanas shēmā (3. pielikumā) pagaidu EPN, ko apsprieda ar DAK EPN grupu. Tika panākta vienošanās, ka attiecībā uz šīm 53 tarifu pozīcijām pašreizējā TASN paredzētā tarifu atcelšanas shēma līdz 2011. gadam lielākoties saglabāta nemainīga un salīdzinājumā ar nolīgumā ietverto tarifu atcelšanas shēmu līdz 2015. gadam tiks pilnībā liberalizēta. Nodokļi četrās no šīm 53 tarifu pozīcijām tiks saglabāti nemainīgi, piemērojot 2007. gada TASN paredzētās tarifa likmes, un patlaban turpmāka liberalizācija nav paredzēta.BLNS grupa 2007. gada decembrī parafēja pagaidu EPN. Lai gan Dienvidāfrika piedalījās sarunās, tā tomēr neparafēja pagaidu EPN. Tāpēc tarifi, kas attiecībā uz šīm 53 tarifu pozīcijām noteikti pagaidu EPN un TASN, joprojām atšķiras.Pēc tam, kad Botsvāna, Lesoto un Svazilenda 2009. gada jūnijā bija parakstījušas pagaidu DAK EPN, Dienvidāfrika iebilda, ka, īstenojot šo nolīgumu, tiktu sagrozīts DMS kopējais ārējais tarifs (KĀT), jo tarifu režīms, ko piemēro šīm 53 tarifu pozīcijām, importējot no ES, atšķirsies no saistībām, par kurām panākta vienošanās pagaidu EPN un TASN. Dienvidāfrika apgalvoja, ka, īstenojot pagaidu EPN, tiktu apgrūtināta to ES ražojumu brīva aprite Dienvidāfrikas Muitas savienībā, kuriem dažādās muitas savienības dalībvalstīs piemēro atšķirīgus tarifu sarakstus.Lai risinātu šīs problēmas un atbalstītu reģionu integrāciju, Eiropas Komisijas pārstāvji 2008. gada decembrī nāca klajā ar priekšlikumu par tarifu izlīdzināšanu, ar kuru ES, izmantojot TASN, vienotos ar Dienvidāfriku esošo tarifu režīmu attiecināt vēl uz 53 tarifu pozīcijām, par kurām pagaidu EPN panākta vienošanās ar BLNS grupu, tā, lai viens un tas pats tarifu atcelšanas grafiks attiektos uz visās DMS dalībvalstīm. Šāda “izlīdzināšana” palīdzētu nodrošināt, ka TASN un pagaidu EPN paredzētie tarifi pilnībā atbilst kopējā ārējā tarifa jēdzienam visās DMS dalībvalstīs, kā arī atbalstītu to reģionālo integrāciju.Pušu pārstāvji atbalstīja priekšlikumu par tarifu izlīdzināšanu augstākā līmeņa amatpersonu sanāksmē, kas 2009. gada martā notika Svakopmundā, Namībijā. Tika uzskatīts, ka šāda izlīdzināšana vajadzīga, lai nostiprinātu DMS tarifu saskaņotību un palīdzētu pagaidu EPN parakstītājvalstīm īstenot pagaidu EPN 3. pielikumā ietvertās saistības.Jāuzsver, ka ar šo tarifu izlīdzināšanu netiek piedāvāta jauna stratēģija, un tā pilnībā atbilst pasākumiem, kas iepriekš veikti saistībā ar DAK EPN sarunām. Dienvidāfrika neparakstīja pagaidu DAK EPN, tāpēc šī izlīdzināšana palīdz tehniski īstenot režīmu, kas 2007. gadā bija paredzēts visām DMS dalībvalstīm (tostarp Dienvidāfrikai un Angolai, kuras tobrīd neparafēja nolīgumu) divos atšķirīgos nolīgumos – pagaidu EPN un TASN. Lai saglabātu DMS kopējo ārējo tarifu (KĀT), DAK EPN grupā ir apspriests, kā TASN paredzēto tirgus pieejamību, kas piešķirta Eiropas Savienībai (ES), izlīdzināt ar pagaidu DAK EPN paredzēto tirgus pieejamību.Tā veicina DMS dalībvalstu integrāciju, un tādējādi tiek skaidri demonstrēta ES apņemšanās attiecībā uz DMS dalībvalstu integrāciju. Tas gan netraucē notiekošo sarunu ietvaros ātrāk sākt iespējamas turpmākas sarunas ar Dienvidāfriku par visaptverošu DAK EPN.Pielikumā ietvertajā Excel tabulā atrodams to 53 tarifu pozīciju saraksts, uz kurām jāattiecina šie pielāgojumi, kā arī jaunā tarifu režīma izklāsts, kurā noradītas tarifu pozīcijas, kas jāiekļauj ES un Dienvidāfrikas Sadarbības padomes lēmuma 1. un 2. pielikumā.Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Nolīgums par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses (TASN)[1]. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šis priekšlikums, ja to pieņems, palīdzēs pabeigt EK un DAK sarunas par EPN ar visu DAK EPN grupu, un tas ir Eiropas Savienības interesēs. |APSPRIEŠANĀS REZULTĀTI AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMSApspriešanās ar ieinteresētajām personām |2008. gadā augstākā līmeņa amatpersonu līmenī starp ES un DAK EPN grupu (kurā iekļauta arī Dienvidāfrika) notika vairākas EPN sarunu kārtas, lai rastu savstarpēji pieņemamu risinājumu, kas beidzot ļautu Dienvidāfrikai pievienoties visaptverošam DAK EPN. Dienvidāfrika nav pagaidu DAK EPN dalībvalsts, tāpēc, lai saglabātu DMS ārējos tarifus, uzskatīja par vajadzīgu izlīdzināt tos 53 tarifu pozīcijās paredzētos muitas nodokļus, kuru likmes pagaidu DAK EPN un Nolīgumā par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp ES un Dienvidāfriku atšķīrās. Lai panāktu progresu saistībā ar pagaidu DAK EPN parakstīšanu, šo jautājumu vairākkārt apsprieda ar DAK EPN pusi 2008. gadā, ministru līmenī – 2009. gada februārī un pēc tam augstākā līmeņa amatpersonu līmenī – 2009. gada martā. Šis priekšlikums būs par pamatu tam, lai turpinātu apspriedes par tirgus pieejamību saistībā ar visaptverošu DAK EPN, tajā iekļaujot Dienvidāfriku. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Nepiemēro. |PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIIerosināto pasākumu kopsavilkums Ierosinātais Padomes lēmums ir strukturēts sekojoši. 1. Šā Padomes lēmuma mērķis ir izlīdzināt attiecīgos tarifu sarakstus 53 tarifu pozīcijām, ko atbilstoši TASN izklāstītajam Dienvidāfrika piemēro EK ražojumiem, tos importējot no ES, ar pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīguma 3. pielikumā paredzētajiem sarakstiem, kurus Botsvāna, Lesoto un Svazilenda piemēro tiem pašiem ES ražojumiem, lai attiecībā uz šo valstu importu no ES saglabātu vienotu ārējo tarifu, ko piemēro Dienvidāfrikas Muitas savienība, kurā ietilpst trīs minētās valstis. 2. Šis priekšlikums ir sagatavots, ievērojot secinājumus, kurus pušu pārstāvji atbalstīja 2009. gada martā Svakopmundā, Namībijā. |Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmā daļa un 218. panta 9. punkts un Nolīgums par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses[2] (turpmāk “TASN”), kas tika parakstīts 1999. gada 11. oktobrī Pretorijā un stājās spēkā 2004. gada 1. maijā. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Ierosinātā rīcības forma (Padomes lēmums) ir cik vien iespējams vienkārša saistībā ar TASN. Izmantojot citus veidus, būtu vēlreiz jāorganizē sarunas par visu nolīgumu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Grozījumu izdarīšana TASN ir labākais veids, kā saglabāt DMS tarifu saskaņotību, un ātrākais veids, kā atsākt ES un DAK sarunas par visaptverošu EPN ar visu DAK EPN reģionu. |IETEKME UZ BUDŽETUPriekšlikumam nebūs finansiālas ietekmes, jo ar šo tarifu izlīdzinājumu tiks grozīts TASN ietvertais Dienvidāfrikas tarifu saraksts, bet netiks grozīts ES tarifu saraksts. Tādējādi ar šo lēmumu ierosinātais tarifu izlīdzinājums nekādi neietekmēs ES budžetu.2010/0038 (NLE)PriekšlikumsPADOMES LĒMUMSattiecībā uz ES nostāju EK un Dienvidāfrikas Sadarbības padomē par grozījumu izdarīšanu attiecīgajos noteikumos un pielikumos Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai dažus tarifus izlīdzinātu ar ES un DAK pagaidu ekonomisko attiecību nolīguma 3. pielikumā paredzētajiem tarifiem, kurus Botsvāna, Lesoto un Svazilenda piemēro ES ražojumiemEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,tā kā:1.  Nolīgums par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses[3] (turpmāk “nolīgums”), Kopienas vārdā tika apstiprināts ar Padomes 2004. gada 26. aprīļa Lēmumu 2004/441/EK[4].2.  Sadarbības padome saskaņā ar nolīguma 97. panta 3. punktu ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem, uz kuriem attiecas nolīgums. Sadarbības padome saskaņā ar nolīguma 106. panta 1. punktu ir pilnvarota lemt par grozījumiem, ko iesniedz jebkura puse, kura vēlas grozīt nolīgumu.3.  Lēmuma 2004/441/EK 3. pantā ir atgādināts, ka nostāju, kas Kopienai jāieņem Sadarbības padomē, kura izveidota saskaņā ar nolīgumu, pēc Komisijas priekšlikuma nosaka Padome saskaņā ar attiecīgajiem Līguma noteikumiem. Turklāt saskaņā ar 10. pantu Sadarbības padomes Lēmumā Nr. 1/2001 (2001/631/EK[5]), ar ko pieņem tās reglamentu, Sadarbības padome rakstiskā procedūrā ir tiesīga pieņemt lēmumus.4.  Botsvāna, Lesoto, Svazilenda, Dienvidāfrika un Namībija ir Dienvidāfrikas Muitas savienības (DMS) dalībvalstis.5.  Pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīgums (EPN) ar Botsvānu, Lesoto un Svazilendu tika parakstīts 4. jūnijā. Katrai pusei tas provizoriski jāpiemēro, tiklīdz par šādu provizorisku piemērošanu ir paziņots depozitārijam, kā paredzēts pagaidu EPN 105. pantā.6.  Muitas nodokļi, kas jāpiemēro ražojumiem, kurus atbilstoši pagaidu EPN un attiecīgi saskaņā ar ES un Dienvidāfrikas Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīgumu no Eiropas Savienības importē Botsvānā, Lesoto un Svazilendā, ir identiski, izņemot 53 tarifu pozīcijās norādītos ražojumus.7.  Lai uzņēmējiem nodrošinātu skaidrību, ekonomikas prognozējamību ilgtermiņā un juridisko noteiktību, veicinot netraucētu un brīvu ražojumu apriti DMS un saglabājot DMS tarifu saskaņotību, uzskata par lietderīgu 53 tarifu pozīcijās noteiktos tarifus nostiprināt Tirdzniecības, attīstības un sadarbības nolīgumā ar Dienvidāfrikas Republiku (TASN)[6] tādā pašā līmenī, kāds noteikts pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīguma 3. pielikumā un par kādu vienojušās ES un Botsvāna, Lesoto, Namībija un Svazilenda.8.  TASN 12. pantā un III pielikuma 3., 4. un 5. sarakstā (rūpniecības izstrādājumi) un 15. pantā un VI pielikuma 1., 2. un 3. sarakstā (lauksaimniecības produkti un pārstrādāti lauksaimniecības produkti – “PLP”) ietvertajos tarifu atcelšanas grafikos jāizdara grozījumi attiecībā uz 23 lauksaimniecības, 11 pārstrādātu lauksaimniecības produktu un 22 rūpniecības izstrādājumu tarifu pozīcijām attiecībā uz Dienvidāfriku, kurai piemērojams jaunais muitas nodokļu atcelšanas grafiks, kā izklāstīts šim lēmumam pievienotajā EK un Dienvidāfrikas Sadarbības padomes lēmuma projektā,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pants9.  Nostāju, kas Eiropas Savienībai jāieņem EK un Dienvidāfrikas Sadarbības padomē par grozījumu izdarīšanu attiecīgajos noteikumos un pielikumos Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, sagatavo, pamatojoties uz šim lēmumam pievienoto Sadarbības padomes lēmuma projektu.2. pants10.  Eiropas Savienības pārstāvis Sadarbības padomē ir pilnvarots Eiropas Savienības vārdā parakstīt Sadarbības padomes lēmumu.3. pants11.  Sadarbības padomes lēmumu tūlīt pēc pieņemšanas publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Padomes vārdā ―priekšsēdētājsPIELIKUMSEK UN DIENVIDĀFRIKAS SADARBĪBAS PADOMESLĒMUMA Nr. …/2009 projektsattiecībā uz grozījumu izdarīšanu attiecīgajos noteikumos un pielikumos Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai dažus tarifus izlīdzinātu ar ES un DAK pagaidu ekonomisko attiecību nolīguma 3. pielikumā paredzētajiem tarifiem, kurus Botsvāna, Lesoto un Svazilenda piemēro ES ražojumiemES UN DIENVIDĀFRIKAS SADARBĪBAS PADOME,ņemot vērā Nolīgumu par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses[7] (turpmāk “TASN”), kas parakstīts Pretorijā 1999. gada 11. oktobrī un stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, un jo īpaši tā 97. panta 3. punktu un 106. panta 1. punktu,ņemot vērā Sadarbības padomes 2001. gada 26. jūnija Lēmumu Nr. 1/2001 starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, ar ko pieņem Sadarbības padomes reglamentu[8], un jo īpaši tā 10. pantu,tā kā:(1) Lai uzņēmējiem nodrošinātu skaidrību, ekonomikas prognozējamību ilgtermiņā un juridisko noteiktību un lai saglabātu DMS tarifu saskaņotību, puses ir vienojušās nostiprināt TASN 53 tarifu pozīcijās paredzētās tarifu priekšrocības, par kurām ES un Botsvāna, Lesoto un Svazilenda ir vienojušās 2009. gada jūnijā abu pušu parakstītā pagaidu ekonomisko partnerattiecību nolīguma 3. pielikumā.(2) Nolīguma 12. un 15. pantā un III un IV pielikumā paredzētie TASN tarifu atcelšanas grafiki attiecībā uz šīm 53 tarifu pozīcijām ir jāgroza, un Dienvidāfrikas muitas nodokļi jāatceļ atbilstoši šā lēmuma 2. pantam un pielikumiem,IR NOLĒMUSI ŠĀDI.1. pantsTASN III pielikuma 3., 4. un 5. sarakstu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma 3., 4. un 5. sarakstu.TASN VI pielikuma 1., 2. un 3. sarakstu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma 1., 2. un 3. sarakstu.2. pantsTASN 12. panta 4., 5. un 6. punktā un 15. panta 2., 3. un 4. punktā paredzētie noteikumi par to, ka tarifi tiek atcelti tādu ražojumu importam Dienvidāfrikā, kas klasificējami 53 attiecīgajās tarifu pozīcijās, jāaizstāj ar šā lēmuma I un II pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2010. gada…Sadarbības padomes vārdā ―PriekšsēdētājsI PIELIKUMSDIENVIDĀFRIKAS TARIFU ATCELŠANAS GRAFIKSTASN III pielikuma 3., 4. un 5. saraksts(skatīt TASN 12. panta 4., 5. un 6. punktu)| Pagaidu EPN – HS kods 30.09.07 | HS96 |HS07 |Apraksts | Nozare | Pakāpenisku izmaiņu kategorija pagaidu EPN | Paskaidrojumi [pagaidu EPN] | Patlaban TASN ietvertais saraksts. VI pielikums | Pagaidu EPN paredzētais režīms. Jaunais TASN paredzētais režīms | |1 |3401.20 | | |ZIEPES PĀRSLU, GRANULU VAI PULVERA VEIDĀ |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme12,6 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. Beznodokļu un bezkvotu režīms ( DFQF ) 2015.g. | |2 |3406.00 | | |SVECES, PARASTĀS, NEAROMATIZĒTĀS |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |3 |4818.10 | | |TUALETES PAPĪRS RUĻĻOS, KURU PLATUMS NEPĀRSNIEDZ 36 CM UN KATRA KĀRTA SVER 25 G/M2 VAI MAZĀK |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 10,0 %) |III pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (10 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |4 |4818.20 | | |KABATLAKATIŅI, KOSMĒTIKAS SALVETES UN DVIEĻI NO PAPĪRA MASAS, PAPĪRA, CELULOZES VATES VAI CELULOZES ŠĶIEDRAS AUDUMIEM |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 10,0 % |III pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (10 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |5 |4818.30 | | |GALDAUTI UN GALDA SALVETES NO PAPĪRA MASAS, PAPĪRA, CELULOZES VATES VAI CELULOZES ŠĶIEDRAS AUDUMIEM |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 10,0 %) |III pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (10 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |6 |4818.40 | | |HIGIĒNAS DVIEĻI NO PAPĪRA MASAS, PAPĪRA, CELULOZES VATES VAI CELULOZES ŠĶIEDRAS AUDUMIEM |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 10,0 %) |III pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (10 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |7 |4818.90 | | |PAPĪRS, CELULOZES VATE VAI CELULOZES ŠĶIEDRU PAPĪRS, KO IZMANTO MĀJSAIMNIECĪBĀ VAI SANITĀRIEM UN HIGIĒNAS NOLŪKIEM, RUĻĻOS, KURU PLATUMS NEPĀRSNIEDZ 36 CM, VAI SAGRIEZTS PĒC IZMĒRA VAI FORMAS; PAPĪRA MASAS, PAPĪRA, CELULOZES VATES VAI CELULOZES ŠĶIEDRU IZSTRĀDĀJUMI, KO IZMANTO MĀJSAIMNIECĪBĀ |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 10,0 %) |III pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (10 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |11 |6115.99 | | |TRIKOTĀŽAS GARĀS VAI PUSGARĀS ZEĶES, ĪSĀS ZEĶES UN CITĀDAS ZEĶES, ARĪ ZEĶES SLIMNIEKIEM AR PAPLAŠINĀTĀM VĒNĀM, UN APAVI BEZ PAZOLĒM, IZŅEMOT IZSTRĀDĀJUMUS NO VILNAS, SMALKAS SPALVAS, KOKVILNAS VAI SINTĒTISKAJĀM ŠĶIEDRĀM, ZEĶUBIKSES |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 20 %) |III pielikuma 5. saraksts “Auduma apģērbi” |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (20 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |12 |6204.22.00 | | |SIEVIEŠU UN MEITEŅU KOSTĪMI NO KOKVILNAS DARBAM RAŽOŠANĀ UN PROFESIONĀLĀM VAJADZĪBĀM, IZŅEMOT AUSTUS VAI TRIKOTĀŽAS |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 10 %) |III pielikuma 5. saraksts “Auduma apģērbi” |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (10 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |13 |6601.10 | | |DĀRZA SAULESSARGI UN TAMLĪDZĪGI IZSTRĀDĀJUMI, IZŅEMOT PLUDMALES SAULESSARGUS |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 18,9 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (18,9 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |14 |6601.91 | | |LIETUSSARGI AR SABĪDĀMU KĀTU, IZŅEMOT ROTAĻU LIETUSSARGUS |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 18,9 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (18,9 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |15 |6601.99 | | |LIETUSSARGI UN SAULESSARGI, IESKAITOT SPIEĶVEIDA LIETUSSARGUS, IZŅEMOT LIETUSSARGUS AR AUSTU TEKSTILMATERIĀLA PĀRVALKU, LIETUSSARGUS AR SABĪDĀMU KĀTU, DĀRZA SAULESSARGUS UN TAMLĪDZĪGUS IZSTRĀDĀJUMUS, UN PLUDMALES SAULESSARGUS |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 18,9 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (18,9 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |16 |8528.4910 | | |KATODSTARU LAMPU KRĀSU VIDEOMONITORI, KURU EKRĀNA PLATUMA/AUGSTUMA ATTIECĪBA IR 1,5 VAI LIELĀKA, KAM ATTĒLA IZVĒRSE PĀRSNIEDZ 625 LĪNIJAS |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 15,75 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (15,75 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |17 |8528.7210 | | |VIDEOSKAŅOTĀJU ELEKTRONISKIE BLOKI DATU AUTOMĀTISKĀS APSTRĀDES IEKĀRTĀM |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 15,75 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (15,75 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |18 |8528.7310 | | |MELNBALTA VAI CITĀDA MONOHROMA ATTĒLA UZTVĒRĒJAPARATŪRA, ARĪ APVIENOTA AR RADIOUZTVĒRĒJU VAI SKAŅAS, VAI VIDEO IERAKSTĪŠANAS VAI REPRODUCĒŠANAS APARATŪRU |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 15,75 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (15,75 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |19 |9607.11 | | |RĀVĒJSLĒDZĒJI AR PARASTĀ METĀLA ZOBIEM |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |20 |9607.19 | | |RĀVĒJSLĒDZĒJI, IZŅEMOT RĀVĒJSLĒDZĒJUS AR PARASTĀ METĀLA ZOBIEM |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |21 |9607.2050 | | |PARASTĀ METĀLA RĀVĒJSLĒDZĒJU DAĻAS |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 %) |III pielikuma 4. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |22 |9607.2090 | | |RĀVĒJSLĒDZĒJU DAĻAS, IZŅEMOT PARASTĀ METĀLA RĀVĒJSLĒDZĒJU DAĻAS |RŪPNIECĪBA |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 9,45 %) |III pielikuma 4. saraksts |TASN atstāt nemainīgu (9,45 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |  II PIELIKUMSDIENVIDĀFRIKAS TARIFU ATCELŠANAS GRAFIKSTASN VI pielikuma 1., 2. un 3. saraksts(skatīt TASN 15. panta 2., 3. un 4. punktu)| Pagaidu EPN – HS kods 30.09.07 | HS96 | HS07 | Apraksts | Nozare | Pakāpenisku izmaiņu kategorija pagaidu EPN | Paskaidrojumi [pagaidu EPN] | Patlaban TASN ietvertais saraksts. VI pielikums | Pagaidu EPN paredzētais režīms. Jaunais TASN paredzētais režīms | |1 |0207.12 |02071200 |02071210 |SALDĒTAS GALLUS DOMESTICUS SUGAS VISTAS, NOPLŪKTAS UN IZĶIDĀTAS, BEZ GALVAS UN KĀJĀM, BET AR KAKLU, SIRDI, AKNĀM UN ŠĶILVI, T. S. "70 % CĀĻI" |Lauksaimniecība |5. saraksts |1. režīms (pamatlikme 17,01 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi (17,01 %). Šajā posmā turpmāka liberalizācija nav paredzēta | |2 |0207.14.20 |02071420 |02071420 |SALDĒTU GALLUS DOMESTICUS SUGAS VISTU PUSES VAI CETURTDAĻAS |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 21,6 %) |VI pielikuma 3. saraksts |VLR (27 %) un TASN (0 %) vidējā likme. Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |3 |0207.14.90 |02071490 |02071499 |SALDĒTI GALLUS DOMESTICUS SUGAS VISTU SUBPRODUKTI, IZŅEMOT AKNAS – CITĀDI |Lauksaimniecība |5. saraksts |1. režīms (pamatlikme 138,6 c/kg) ( N.B . pagaidu EPN norādītā nodokļa pamatlikme ir nepareiza) |VI pielikuma 2. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi (138,6 c/kg). Šajā posmā turpmāka liberalizācija nav paredzēta | |4 |0408.11 |04081100 |04081180 |OLU DZELTENUMI, ŽĀVĒTI, DERĪGI PĀRTIKAI, ARĪ AR CUKURA VAI CITU SALDINĀTĀJU PIEDEVU |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 11,97 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (11,97 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |5 |0408.19 |04081900 |04081989 |OLU DZELTENUMI, IZŅEMOT ŠĶIDRUS, SALDĒTI VAI CITĀDI KONSERVĒTI, DERĪGI PĀRTIKAI, ARĪ AR CUKURA VAI CITU SALDINĀTĀJU PIEDEVU, IZŅEMOT ŽĀVĒTUS |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 11,97 % |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (11,97 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |6 |0408.91 |04089100 |04089180 |PUTNU OLAS BEZ ČAUMALAS, ŽĀVĒTAS, ARĪ AR CUKURA VAI CITU SALDINĀTĀJU PIEDEVU, DERĪGAS PĀRTIKAI, IZŅEMOT OLU DZELTENUMUS |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 11,97%) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (11,97 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |7 |0408.99 |04089900 |04089980 |PUTNU OLAS BEZ ČAUMALAS, SVAIGAS, PAGATAVOTAS TVAICĒJOT VAI VĀROT ŪDENĪ, FORMĒTAS, SALDĒTAS VAI CITĀDI KONSERVĒTAS, ARĪ AR CUKURA VAI CITU SALDINĀTĀJU PIEDEVU, DERĪGAS PĀRTIKAI, IZŅEMOT ŽĀVĒTAS PUTNU OLAS UN OLU DZELTENUMUS |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 11,97 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (11,97 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |8 |0409.00 |04090000 |04090000 |DABISKAIS MEDUS |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 13,86 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (13,86 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |9 |1102.90.90 |11029090 |11029090 |LABĪBAS MILTI, IZŅEMOT KVIEŠU, LABĪBAS MAISĪJUMA, RUDZU, KUKURŪZAS, RĪSU, MIEŽU UN AUZU MILTUS |Lauksaimniecība |5. saraksts |1. režīms (pamatlikme 0,409 c/kg) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi (0,409 c/kg). Šajā posmā turpmāka liberalizācija nav paredzēta | |10 |1602.32.10 |16023210 |16023211 |TERMISKI NEAPSTRĀDĀTA, SAGATAVOTA VAI KONSERVĒTA GALLUS DOMESTICUS SUGAS VISTU GAĻA VAI GAĻAS SUBPRODUKTI AR MĀJPUTNU GAĻAS VAI SUBPRODUKTU SATURU 57 % NO SVARA VAI VAIRĀK, IZŅEMOT DESAS UN TAMLĪDZĪGUS PRODUKTUS UN IZSTRĀDĀJUMUS NO AKNĀM) |Lauksaimniecība |5. saraksts |1. režīms (pamatlikme 12,6 % |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi (12,6 %). Šajā posmā turpmāka liberalizācija nav paredzēta | |11 |2003.10.10 |20031010 |20031020 |BEZ ETIĶA VAI ETIĶSKĀBES ĪSLAICĪGAI UZGLABĀŠANAI KONSERVĒTAS, PILNĪGI TERMISKI APSTRĀDĀTAS ATMATENES |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 % |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |12 |2003.10.90 |20031090 |20031030 |BEZ ETIĶA VAI ETIĶSKĀBES SAGATAVOTAS VAI KONSERVĒTAS ATMATENES , IZŅEMOT PILNĪGI TERMISKI APSTRĀDĀTAS UN ĪSLAICĪGAI UZGLABĀŠANAI KONSERVĒTAS ATMATENES |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 % |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |13 |2003.90.10 |20039010 |20039000 |BEZ ETIĶA VAI ETIĶSKĀBES SAGATAVOTAS VAI KONSERVĒTAS SĒNES, IZŅEMOT ATMATENES |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |14 |2003.90.90 |20039090 |20039000 |BEZ ETIĶA VAI ETIĶSKĀBES SAGATAVOTAS VAI KONSERVĒTAS SĒNES, IZŅEMOT ATMATENES |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |15 |2005.51 |20055100 |20055100 |BEZ ETIĶA VAI ETIĶSKĀBES SAGATAVOTAS VAI KONSERVĒTAS LOBĪTAS PUPIŅAS ( VIGNA SPP., PHASEOLUS SPP.), IZŅEMOT SALDĒTAS |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 2,614 c/kg) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (10 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |16 |2005.59 |20055900 |20055900 |BEZ ETIĶA VAI ETIĶSKĀBES SAGATAVOTAS VAI KONSERVĒTAS NELOBĪTAS PUPIŅAS ( VIGNA SPP., PHASEOLUS SPP.), IZŅEMOT SALDĒTAS |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 2,614 c/kg) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (2,614 C/kg). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |17 |2007.10 |20071000 |20071010 |HOMOGENIZĒTI DŽEMI, AUGĻU ŽELEJAS, MARMELĀDES, AUGĻU VAI RIEKSTU BIEZEŅI UN PASTAS, TERMISKI APSTRĀDĀTAS, PĀRDOŠANAI MAZUMTIRDZNIECĪBĀ KĀ ZĪDAIŅU BARĪBA VAI DIĒTISKIE PRODUKTI, IEPAKOJUMĀ AR SVARU NE VAIRĀK KĀ 250 G, KURU CUKURA SATURS PĀRSNIEDZ 13 % NO SVARA |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 24 %) |VI pielikuma 2. saraksts |VLR (30 % vai 4,5 c/kg) un TASN (0 %) vidējā likme. Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |18 |2007.91 |20079100 |20079190 |CITRUSAUGĻU DŽEMI, AUGĻU ŽELEJAS, MARMELĀDES, BIEZEŅI VAI PASTAS, TERMISKI APSTRĀDĀTAS, ARĪ AR CUKURA VAI CITU SALDINĀTĀJU PIEDEVU, IZŅEMOT IZSTRĀDĀJUMUS, KURU CUKURA SATURS PĀRSNIEDZ 13 % NO SVARA UN 2007.10. APAKŠPOZĪCIJĀ MINĒTOS HOMOGENIZĒTOS IZSTRĀDĀJUMUS |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 24 % |VI pielikuma 2. saraksts |VLR (30 % vai 4,5 c/kg) un TASN (0 %) vidējā likme. Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |19 |2009.69 |20096100 |20096911 |NERAUDZĒTA VĪNOGU SULA, IESKAITOT VĪNOGU MISU, KURAS BRIKSA VĒRTĪBA 20ºC PĀRSNIEDZ 67, KURAS VĒRTĪBA NEPĀRSNIEDZ € 22 PAR 100 KG, ARĪ AR CUKURA VAI CITU SALDINĀTĀJU PIEDEVU, IZŅEMOT VĪNOGU SULU AR SPIRTA PIEDEVU |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 3,15 % |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (3,15 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |20 |2009.80.10 |20098010 |20098011 |NERAUDZĒTA PERSIKU SULA, KURAS BRIKSA VĒRTĪBA 20ºC PĀRSNIEDZ 67, KURAS VĒRTĪBA NEPĀRSNIEDZ € 22 PAR 100 KG, ARĪ AR CUKURA VAI CITU SALDINĀTĀJU PIEDEVU, IZŅEMOT PERSIKU SULU AR SPIRTA PIEDEVU |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme: 12,6 % |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (12,6 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |21 |5201.00.20 |52010020 |52010010 |KOKVILNA, NEKĀRSTA UN NEĶEMMĒTA, HIGROSKOPISKA VAI BALINĀTA |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 148 c/kg |VI pielikuma 3. saraksts |VLR (160 c/kg un TASN (100,8 c/kg) vidējā likme. Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |22 |5201.00.90 |52010090 |52010090 |KOKVILNA, NEKĀRSTA UN NEĶEMMĒTA, IZŅEMOT HIGROSKOPISKU VAI BALINĀTU |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 9,45% |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (9,45 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |23 |5203.00 |52030000 |52030000 |KOKVILNA, KĀRSTA VAI ĶEMMĒTA |Lauksaimniecība |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 9,45 % |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot TASN paredzēto likmi (9,45 %). Liberalizēt 2011.–2015. gadā. DFQF 2015.g. | |24 |1806.10 |18061000 |18061000 |KAKAO PULVERIS AR CUKURA VAI CITU SALDINĀTĀJU PIEDEVU |Lauksaimniecība (PLP) |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 10,71 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |25 |1806.20.10 |18062010 |18062010 |ŠOKOLĀDE UN CITI PĀRTIKAS IZSTRĀDĀJUMI (CITĀDI) BRIKETĒS, PLĀTNĪTĒS VAI TĀFELĪTĒS, KURU SVARS PĀRSNIEDZ 2 KG, VAI ŠĶIDRĀ, PASTAS, PULVERA, GRANULU VEIDĀ VAI CITĀDĀ NEFASĒTĀ VEIDĀ KONTEINEROS VAI TIEŠAJĀ IEPAKOJUMĀ AR TILPĪBU LIELĀKU PAR 2 KG, IZŅEMOT KAKAO PULVERI: ŠOKOLĀDE UN CUKURA KONDITOREJAS IZSTRĀDĀJUMI AR KAKAO PIEDEVU |Lauksaimniecība (PLP) |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 13,23 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |26 |1806.20.90 |18062090 |18062090 |ŠOKOLĀDE UN CITI PĀRTIKAS IZSTRĀDĀJUMI BRIKETĒS, PLĀTNĪTĒS VAI TĀFELĪTĒS, KURU SVARS PĀRSNIEDZ 2 KG, VAI ŠĶIDRĀ, PASTAS, PULVERA, GRANULU VEIDĀ VAI CITĀDĀ NEFASĒTĀ VEIDĀ KONTEINEROS VAI TIEŠAJĀ IEPAKOJUMĀ AR TILPĪBU LIELĀKU PAR 2 KG, IZŅEMOT KAKAO PULVERI: CITĀDI |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 10,71 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |27 |1806.31 |18063100 |18063100 |ŠOKOLĀDE UN CITI IZSTRĀDĀJUMI AR KAKAO PIEDEVU, BRIKETĒS, PLĀKSNĪTĒS VAI TĀFELĪTĒS, KURU SVARS NEPĀRSNIEDZ 2 KG, AR PILDĪJUMU |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |28 |1806.32 |180632 |180632 |ŠOKOLĀDE UN CITI IZSTRĀDĀJUMI AR KAKAO PIEDEVU, BRIKETĒS, PLĀKSNĪTĒS VAI TĀFELĪTĒS, KURU SVARS NEPĀRSNIEDZ 2 KG, AR GRAUDAUGU PRODUKTU, AUGĻU VAI RIEKSTU PIEDEVU, IZŅEMOT IZSTRĀDĀJUMUS AR PILDĪJUMU |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 12,6 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |29 |1902.11 |19021100 |19021100 |TERMISKI NEAPSTRĀDĀTI MĪKLAS IZSTRĀDĀJUMI, BEZ PILDĪJUMA UN CITĀDI NESAGATAVOTI, AR OLU PIEDEVU |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 18,9 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |30 |1902.19 |19021900 |19021900 |TERMISKI NEAPSTRĀDĀTI MĪKLAS IZSTRĀDĀJUMI, BEZ PILDĪJUMA UN CITĀDI NESAGATAVOTI, BEZ OLU PIEDEVAS |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 18,9 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |31 |1905.20 |19052000 |19052000 |PIPARKŪKAS UN TAMLĪDZĪGI IZSTRĀDĀJUMI AR KAKAO PIEDEVU VAI BEZ TĀS |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |3. režīms (pamatlikme 13,23 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |32 |1905.32 |19053000 |19053200 |VAFELES |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |3. režīms (pamatlikme 13,23 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |33 |1905.40 |19054000 |19054000 |SAUSIŅI, GRAUZDIŅI UN TAMLĪDZĪGI GRAUZDĒTI IZSTRĀDĀJUMI |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |3. režīms (pamatlikme 13,23 %) |VI pielikuma 3. saraksts |Iesaldēt, piemērojot 2007. gada TASN paredzēto likmi, un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |34 |2203.00.90 |22030090 |22030090 |IESALA ALUS |Lauksaimniecība - PLP |5. saraksts |2. režīms (pamatlikme 5 %) |VI pielikuma 1. saraksts |Atkārtoti ieviest VLR (VLR likme ir 5 % no FOB vērtības) un liberalizēt 2011.–2015. gadā | |[1] OV L 311, 4.12.1999., 3. lpp.[2] OV L 311, 4.12.1999., 3. lpp.[3] OV L 311, 4.12.1999., 3. lpp.[4] OV L 127, 29.4.2004., 109. lpp.[5] OV L 221, 17.8.2001., 37. lpp.[6] OV L 311, 4.12.1999., 2. lpp.[7] OV L 311, 4.12.1999., 3. lpp.[8] OV L 221, 17.8.2001., 37. lpp.