				|

		52012PC0073

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA  par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un grozījumiem Direktīvā 98/26/EK /* COM/2012/073 final - 2012/0029 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           Priekšlikuma konteksts
Centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD) ir
finanšu tirgiem sistēmiski nozīmīgas iestādes. Ikvienam vērtspapīru
tirdzniecības darījumam, kas tiek veikts gan biržā, gan ārpus biržas, seko
pēctirdzniecības procesi, un tad tiek veikts norēķins par šo darījumu, kas
nozīmē vērtspapīru piegādi pret skaidro naudu. CVD ir svarīgākās iestādes,
kuras dod iespēju veikt norēķinu, izmantojot tā sauktās vērtspapīru norēķinu
sistēmas. CVD arī nodrošina vērtspapīru kontu sākotnējo reģistrēšanu un
centralizētu uzturēšanu, veicot grāmatojumus par to, cik daudz vērtspapīru
emitējis kāds emitents un kā mainās šo vērtspapīru turētāji.
CVD ir svarīga nozīme arī nodrošinājuma tirgū,
īpaši monetārās politikas vajadzībām. Piemēram, gandrīz visi nodrošinājumi,
kuri ir piemēroti centrālās bankas monetārās politikas operācijām ES
teritorijā, jo īpaši eurozonā, iziet caur CVD pārvaldītām vērtspapīru norēķinu
sistēmām.
Izmantojot vērtspapīru norēķinu sistēmas ES,
2010. gadā tika veikti norēķini par darījumiem apmēram
EUR 920 triljonu vērtībā, un 2010. gada beigās tajās turēto
vērtspapīru apjoms bija apmēram EUR 39 triljoni. ES ir vairāk nekā
30 CVD, parasti pa vienam katrā valstī, un divi "starptautiskie"
CVD (Clearstream Banking Luxembourg un Euroclear Bank), kuri ir
CVD apakškategorija un kuru specializācija ir starptautisko obligāciju jeb
euroobligāciju emisija.
Lai gan vienas valsts ietvaros CVD kopumā
darbojas droši un efektīvi, CVD pārrobežu kombinēšanas iespēja un saziņa ir
mazāk droša, kas nozīmē, ka ieguldītājiem rodas lielāks risks un izmaksas,
veicot pārrobežu ieguldījumu. Piemēram, neveiktu norēķinu skaits ir lielāks
pārrobežu darījumiem nekā iekšzemes darījumiem, un pārrobežu izmaksas ir līdz
pat četrām reizēm lielākas nekā izmaksas iekšzemes norēķiniem.
Šīs drošības problēmas rodas vairāku, tostarp
šādu faktoru dēļ:
·      norēķinu cikla ilgums. Laiks starp tirdzniecības darījumu un norēķinu
nav saskaņots visā ES, tādējādi rodas traucējumi, veicot pārrobežu norēķinus
par vērtspapīriem;
·      neliela, bet ievērojama daļa vērtspapīru joprojām ir papīra formā. Par
šādiem vērtspapīriem norēķinu veic daudz ilgākā norēķinu ciklā, kas palielina
risku ieguldītājiem;
·      neveikti norēķini, tas ir, situācijas, kad norēķins par darījumu netiek
veikts plānotajā norēķina datumā; ne visos tirgos šādās situācijās piemēro
preventīvas soda sankcijas, bet, ja piemēro, tad norēķinu disciplinārie
pasākumi dažādos tirgos ir ļoti atšķirīgi;
·      kaut gan Direktīva 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un
vērtspapīru norēķinu sistēmās[1]
ir samazinājusi traucējumus vērtspapīru norēķinu sistēmās, kurus rada pret
sistēmas dalībnieku sākta maksātnespējas procedūra, tā nepievēršas citiem
sistēmas riskiem vai tā CVD izturētspējai, kurš pārvalda sistēmu. Uz dažiem CVD
vēl attiecas arī kredītrisks un likviditātes risks, kas izriet no tādu banku
pakalpojumiem līdzīgu papildpakalpojumu sniegšanas, kuri ir saistīti ar
norēķiniem;
·      nolīgumi par saikni starp CVD. Kaut gan tos uzskata par pirmo soli ceļā
uz Eiropas norēķinu tirgu konsolidāciju, tomēr, nepastāvot konkrētiem
konsultatīvas uzraudzības noteikumiem par šādu saikni, tie raisa bažas par
drošību. Turklāt tie palielina CVD savstarpējās saiknes, un tas ir pietiekams
iemesls kopīgas konsultatīvas uzraudzības sistēmas ieviešanai.
Nopietnas bažas raisa arī tas, ka nepastāv
efektīvs vienots iekšējais tirgus norēķiniem. Eiropas pēctirdzniecības tirgū
joprojām pastāv nozīmīgi šķēršļi, piemēram, ierobežojumi vērtspapīru emitentu
piekļuvei CVD, dažādās Savienības dalībvalstīs atšķirīgi licencēšanas režīmi un
noteikumi par CVD, kā arī ierobežotā konkurence starp valstu CVD. Šo šķēršļu
dēļ tirgus ir ļoti sadrumstalots. Līdz ar to pārrobežu norēķini par darījumiem
ir atkarīgi no pārmērīgi sarežģītām turēšanas "ķēdēm", kurās bieži
iesaistīti vairāki CVD un vairāki citi starpnieki. Tas negatīvi ietekmē
efektivitāti un arī riskus saistībā ar pārrobežu darījumiem.
Šīs tendences varētu pastiprināties saistībā
ar Target2 Securities (T2S) projekta attīstīšanos; šo projektu sāka
Eurosistēma, lai nodrošinātu neierobežotu kopēju platformu vērtspapīru
norēķiniem Eiropā, un tā plānotais sākums ir 2015. gads.
Ierosinātā regula pievēršas šīm problēmām.
Tajā tiek ieviests pienākums uzrādīt visus pārvedamos vērtspapīrus
dematerializētā veidā un grāmatot tos CVD, pirms tie tiek tirgoti regulētās
tirdzniecības vietās. Regula saskaņo norēķinu periodus un norēķinu disciplīnas
režīmus ES. Tā ievieš vienotu noteikumu kopumu, kuru pamatā ir starptautiskie
standarti attiecībā uz riskiem, kuri ir saistīti ar CVD operācijām un
pakalpojumiem. Tā kā uz CVD attieksies identiski pamatnoteikumi visā ES, tiem
tiks noteiktas vienotas prasības licenču saņemšanai un atļaujai darboties visā
ES, kas palīdzēs novērst pastāvošos šķēršļus saistībā ar piekļuvi.
Tādējādi ierosinātā regula palielinās sistēmas
drošību un atvērs tirgu CVD sniegtajiem pakalpojumiem, attiecīgi uzlabojot
vērtspapīru norēķinu efektivitāti. Ierosinātā regula pabeigs vērtspapīru tirgus
infrastruktūru tiesisko regulējumu, tāpat kā Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas
uz finanšu instrumentu tirgiem[2],
pabeigs tiesisko regulējumu attiecībā uz tirdzniecības vietām un ierosinātā
regula par darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem – attiecībā uz centrālajiem
darījumu partneriem.
Šī iniciatīva jau saņēmusi plašu politisko
atbalstu. ECOFIN padome 2008. gada 2. decembrī uzsvēra
nepieciešamību stiprināt CVD pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu drošību un
stabilitāti un vienojās, ka ir nepieciešams ES tiesību akts, kas pievērstos
juridiskajiem šķēršļiem saistībā ar pēctirdzniecības procedūrām, tostarp
šķēršļiem, kuri kavē piekļuvi CVD. Nepieciešamība izstrādāt atbilstīgus
standartus CVD ir arī atzīta starptautiskā mērogā. Jau 2001. gadā
starptautiskie banku darbības un vērtspapīru regulatori (CPSS–IOSCO)
pieņēma ieteikumu kopumu par vērtspapīru norēķinu sistēmām. Minētos ieteikumus
pielāgoja Eiropas regulatori (ECBS–CESR), 2009. gadā pieņemot
nesaistošas vadlīnijas. Finanšu stabilitātes padome 2010. gada oktobrī
atkārtoti uzsvēra aicinājumu atjaunināt standartus, lai stiprinātu tirgus
pamatā esošās infrastruktūras, un lūdza pārskatīt un pastiprināt esošos
standartus.
2.           Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
un ietekmes novērtējuma rezultāti
Šīs iniciatīvas pamatā ir plašs un
nepārtraukts dialogs un apspriešanās ar visām galvenajām ieinteresētajām
personām, tostarp vērtspapīru un banku darbības regulatoriem, ECB un visu veidu
tirgus dalībniekiem. Iniciatīvā ņemti vērā viedokļi, kas tika pausti
sabiedriskās apspriešanas laikā no 2011. gada 13. janvāra līdz
1. martam, un ieguldījums, kuru kopš 2010. gada vasaras devušas
visdažādākās ieinteresēto personu grupas.
Turklāt pēc Oxera Consulting pasūtījuma
tika veikts ārējs pētījums par izmaksām un cenām pēctirdzniecības nozarē. Oxera
sniedza pirmo ziņojumu 2009. gadā, bet otro — 2011. gadā. Abi
ziņojumi sniedz lietderīgus datus par izmaksu starpībām starp pārrobežu un
iekšzemes pēctirdzniecības izmaksām Eiropā.
Komisija veica politikas risinājumu ietekmes
novērtējumu saskaņā ar tās labāka regulējuma politiku. Politikas risinājumi
tika vērtēti, ņemot vērā tādus svarīgus mērķus kā lielāka drošība, efektivitāte
un vienādi darbības nosacījumi CVD pakalpojumiem Eiropā. Novērtējums tiks
veikts, ņemot vērā to, cik efektīvi var panākt iepriekš minētos mērķus un cik
efektīvi no izmaksu viedokļa var īstenot dažādus politikas risinājumus.
Ietekmes novērtējuma ziņojuma projekts tika
iesniegts Komisijas Ietekmes novērtējuma padomei (IAB) 2011. gada
16. martā, bet pārskatītais projekts — 2011. gada
8. augustā. Pēc Ietekmes novērtējuma padomes piezīmju saņemšanas projekta
ziņojums tika ievērojami uzlabots, pastiprinot konstatēto problēmu
apliecinājumu bāzi un dažādu politikas risinājumu analīzi, īpaši attiecībā uz
banku pakalpojumiem papildus norēķinu pakalpojumiem, un iekļaujot aplēsi par
vispārējiem ieguvumiem un dažādo politikas risinājumu ietekmi uz dažādām
ieinteresēto personu grupām, kā arī skaidrāku un izteiktāku uzraudzības un
novērtēšanas sistēmu.
3.           Priekšlikuma juridiskie aspekti
3.1.        Juridiskais pamats
Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas
Savienības darbību (LESD) 114. pants, kas ir vispiemērotākais juridiskais
pamats šajā jomā. Būtībā priekšlikuma mērķis ir pievērsties vērtspapīru
norēķinu drošības un efektivitātes trūkumam un šķēršļiem iekšējā tirgus
darbībā, kurus rada atšķirības valstu noteikumos, kas regulē vērtspapīru
norēķinus un CVD darbības, kas pārvalda vērtspapīru norēķinu sistēmas. Šo mērķi
paredzēts īstenot, ieviešot kopēju noteikumu kopumu par dažiem norēķinu cikla
un disciplīnas aspektiem, kā arī noteikt kopējas konsultatīvas uzraudzības
prasības saistībā ar CVD izturētspēju un piekļuvi CVD. Bez šādiem kopējiem
noteikumiem un prasībām pasākumiem, kas tiks veikti atsevišķu valstu līmenī un,
domājams, būs atšķirīgi, būs tieša negatīva ietekme uz drošību, efektivitāti un
konkurenci norēķinu tirgos Savienībā. Uzskata, ka regula ir vispiemērotākais
instruments, lai nodrošinātu, ka visiem tirgus dalībniekiem ir vienoti un tieši
piemērojami pienākumi saistībā ar norēķinu ciklu un disciplīnu un ka CVD tiek
piemēroti vienoti un tieši piemērojami konsultatīvas uzraudzības standarti
Savienībā, kuri pastiprina to izturētspēju un centrālo lomu, uzturot
dematerializētas grāmatojumu sistēmas un nodrošinot norēķinu procesu.
Tā kā ierosinātās regulas galvenais mērķis ir
ieviest vairākus juridiskus pienākumus, kuri tieši attiecas uz tirgus
dalībniekiem un kuri ir, piemēram, gandrīz visu pārvedamo vērtspapīru
grāmatošana dematerializētā veidā CVD un stingrāks norēķinu grafiks, un tā kā
CVD atbild par vērtspapīru norēķinu sistēmu darbību un pasākumu piemērošanu,
lai nodrošinātu savlaicīgu norēķinu veikšanu Savienībā, ir svarīgi, ka visi CVD
pastāvīgi nodrošina atbilstību vienotām un striktām konsultatīvas uzraudzības
prasībām, kā noteikts priekšlikumā. Tādēļ ir nepieciešams priekšlikumā iekļaut
vienotu un tieši piemērojamu noteikumu kopumu par atļauju piešķiršanu CVD un
pastāvīgu CVD uzraudzību, kā secinājumu par tirgus dalībniekiem noteiktajiem
juridiskajiem pienākumiem.
3.2.        Subsidiaritāte un
proporcionalitāte
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
5. panta 3. punktā noteikto subsidiaritātes principu rīkoties ES
līmenī var tikai tad, kad dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt
plānotos mērķus, un tāpēc, ņemot vērā ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos
var labāk sasniegt ES.
Priekšlikuma mērķis būtībā ir nodrošināt
lielāku Eiropas vērtspapīru tirgus drošību un efektivitāti Savienībā, un šim
mērķim nepieciešama koordinēta ES rīcība. Vēl viens pamatojums Savienības
rīcībai ir CVD sistēmiskais raksturs un to arvien pieaugošās savstarpējās
saiknes, īpaši pēc T2S ieviešanas.
Attiecībā uz atļauju izsniegšanu CVD un CVD
uzraudzību ierosinātās regulas mērķis ir līdzsvarot iestāžu kompetenču jomas un
citu kompetento iestāžu intereses. Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādei
(EVTI) tiks piešķirta galvenā loma strīdu risināšanā, sadarbības kārtības
veicināšanā starp valstu iestādēm un tehnisko standartu izstrādāšanā,
apspriežoties ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniekiem.
Noteikti aspekti jau ir aptverti esošajos
Savienības tiesību aktos. Piemēram, vērtspapīru norēķinu sistēmas jau ir
definētas Direktīvā 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un
vērtspapīru norēķinu sistēmās[3],
bet Direktīvā 2004/39/EK paredzēti daži noteikumi par tirgus dalībnieku
piekļuvi izvēlētajai vērtspapīru norēķinu sistēmai. Ierosinātā regula atbilst
šiem Savienības dokumentiem.
Priekšlikumā arī pilnībā ņemts vērā Līguma par
Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā noteiktais proporcionalitātes
princips, t. i., ka Savienības rīcībai vajadzētu būt atbilstīgai noteiktā
mērķa sasniegšanai un nevajadzētu pārsniegt nepieciešamo apjomu. Ierosinātā
regula ir saderīga ar šo principu un nodrošina atbilstīgu līdzsvaru starp
iesaistītajām valsts interesēm un ierosināto pasākumu izmaksu efektivitāti.
Priekšlikumā pilnībā ņemta vērā nepieciešamība līdzsvarot drošību, efektivitāti
tirgū un izmaksas ieinteresētajām personām.
3.3.        Sīkāks paskaidrojums par šo
priekšlikumu
Ierosinātajā regulā ir divas daļas: pasākumi,
kas paredzēti visiem tirgus dalībniekiem vērtspapīru norēķinu kontekstā
(II sadaļa), un pasākumi, kas īpaši paredzēti CVD (III, IV un
V sadaļa). Pārējās sadaļas — apraksts par darbības jomu un
definīcijas (I sadaļa) un pārejas un noslēguma noteikumi
(VI sadaļa) — attiecas uz abām priekšlikuma daļām.
3.3.1.     Priekšlikuma darbības joma
(I sadaļa)
Ierosinātā regula attiecas uz visiem CVD, bet
atbrīvo no atļaujas piešķiršanas un uzraudzības prasībām ECBS dalībnieces un
citas valsts vai publiskas struktūras, kas veic līdzīgus pakalpojumus,
piemēram, tādas dalībvalstu valsts sektora iestādes, kuras veic valsts parāda
pārvaldību vai intervences darbības saistībā ar valsts parāda pārvaldību un
kuras citādi atbilst CVD statusam. Tomēr uz šādām iestādēm attiecas viss CVD
noteikto prasību kopums. Uz tām neattiecas IV sadaļa, kurā nodalīti banku
pakalpojumi papildus norēķinu pakalpojumu veikšanai un citi CVD pakalpojumi, jo
savas būtības dēļ minētās iestādes sniedz šādus papildpakalpojumus.
Attiecībā uz finanšu instrumentiem
priekšlikums attiecas uz visiem finanšu instrumentiem saistībā ar prasībām CVD,
bet tas galvenokārt aptver pārvedamus vērtspapīrus, kā definēts
Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā
(būtībā — akcijas un obligācijas) II sadaļas par vērtspapīru norēķinu
piemērošanai.
3.3.2.     Vērtspapīru norēķins (II sadaļa)
Ierosinātās regulas galvenais mērķis ir
palielināt norēķinu drošību. Dokumenta II sadaļā iekļauti trīs pasākumu
kopumi šī mērķa sasniegšanai. Pirmkārt, priekšlikumā paredzēta
t. s. vērtspapīru dematerializēšana/imobilizēšana, kas nozīmē vērtspapīru
emitēšanu dematerializētā veidā. Šā pasākuma mērķis ir paaugstināt norēķinu
efektivitāti, atvieglot norēķinu periodu saīsināšanu un nodrošināt vērtspapīru
emisijas integritāti, atvieglojot vērtspapīru turēšanas datu saskaņošanu.
Dematerializēti vērtspapīri nav obligāti jāgrāmato CVD, pirms ar tiem tiek
veikta tirdzniecība vai tie tiek sniegti kā nodrošinājums. Tos var grāmatot,
piemēram, reģistros. Tomēr, ja tie tiek tirgoti tirdzniecības vietās, uz kurām
attiecas Direktīva 2004/39/EK, tie jāgrāmato CVD, lai uz tiem attiektos
vērtspapīru norēķinu sistēmām paredzētā aizsardzība saskaņā ar
Direktīvu 98/26/EK un lai atvieglotu saskaņošanu starp iegrāmatotajiem
vērtspapīriem no vienas puses un tirgotajiem vērtspapīriem no otras.
Ierosinātajā regulā paredzēts pietiekami ilgs pārejas periods (līdz 2018. gada
1. janvārim), lai ļautu panākt atbilstību šim pasākumam tirgus
dalībniekiem no dalībvalstīm, kurās joprojām pastāv ievērojams apjoms uz papīra
nodrukātu vērtspapīru.
Otrkārt, II sadaļā tiek saskaņots norēķinu
periods vērtspapīru darījumiem visā ES. Eiropā vairumā gadījumu norēķinu par
vērtspapīru darījumu veic divas vai trīs dienas pēc tirdzniecības dienas
atkarībā no konkrētā tirgus. Norēķinu periods tiks saskaņots, un tas būs divas
dienas pēc tirdzniecības dienas, kaut gan būs atļauts norēķinu veikt ātrāk.
Treškārt, II sadaļā tiek saskaņoti norēķinu disciplīnas pasākumi ES. Tos
veido ex ante pasākumi neveiktu norēķinu novēršanai un ex post
pasākumi neveiktu norēķinu radīto problēmu risināšanai. Galvenais mērķis ir
samazināt neveiktu norēķinu skaitu un novērst konkurenci, kas pazemina norēķinu
disciplīnas standartus, piemēram, starp tirgiem, kuros var pastāvēt atšķirīgas
soda sankciju sistēmas. Ierosinātā regula neattiecas tikai uz CVD, bet tās
mērķis ir pakļaut tos tirgus dalībniekus, kuri plānotajā norēķina datumā
nepiegādā vērtspapīrus, saskaņotai iepirkšanas procedūrai, kuru tad, ja
darījumam ir veikta tīrvērte, var īstenot centrālais darījuma partneris vai
kura var būt ietverta tirdzniecības vietas iekšējos noteikumos.
3.3.3.     CVD (III sadaļa)
Atļauju izsniegšana CVD un CVD uzraudzība
(I nodaļa)
Direktīvā 98/26/EK vērtspapīru norēķinu
sistēma jau ir definēta kā oficiāla vienošanās, saskaņā ar kuru var veikt
vērtspapīru pārvedumu starp dažādiem dalībniekiem. Tomēr minētā direktīva
nepievēršas iestādēm, kuras atbild par šādu sistēmu darbību. Ņemot vērā šādu
sistēmu arvien pieaugošo sarežģītību un ar norēķiniem saistītos riskus, ir
svarīgi tiesību aktos definēt iestādes, kuras pārvalda vērtspapīru norēķinu sistēmu
darbību, izsniegt atļaujas šādām iestādēm un tās uzraudzīt saskaņā ar kopējiem
konsultatīvas uzraudzības standartiem. CVD tiek definēts kā juridiskā persona,
kas pārvalda vērtspapīru norēķinu sistēmas darbību un veic vismaz vēl vienu
pamatpakalpojumu (vai nu "notāra" pakalpojumus, vai centralizētas
uzturēšanas pakalpojumus). Turklāt CVD drīkst veikt tikai noteiktus
papildpakalpojumus, kuri lielākoties ir saistīti ar pamatpakalpojumiem. Ja šādi
papildpakalpojumi ietver nodokļu pakalpojumus, CVD būtu jānodrošina, ka tie
atbilst attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem nodokļu jomā. Ieturamā nodokļa
atvieglojumu procedūru gadījumā CVD būtu jāievēro visas prasības, ko nodokļa
ieturēšanai pakļauto maksājumu izcelsmes dalībvalsts nosaka finanšu
starpniekiem, ļaujot tiem piemērot ieturējumu un pieprasīt ieturamā nodokļa
atvieglojumu maksājumu faktiskā īpašnieka vārdā. Tas jo īpaši var ietvert
pienākumu paziņot ieguldītāja informāciju tieši izcelsmes dalībvalstij (par to
saņemot iespēju pieprasīt atbrīvojumu no nodokļu ieturēšanas izcelsmes valstī),
kas savukārt var šo informāciju nodot finanšu instrumentu faktiskā īpašnieka
dzīvesvietas dalībvalstij.
Atļaujas CVD izsniegs un tos uzraudzīs
reģistrācijas valsts kompetentās iestādes. Tomēr, ņemot vērā aizvien lielāku pārrobežu
faktoru CVD darbībā, būs jāapspriežas ar citām iestādēm, kuras ir saistītas ar
CVD nodrošināto vērtspapīru norēķinu sistēmu (vai vairākām sistēmām) un ar
citiem grupas uzņēmumiem. EVTI būs nozīmīga loma tehnisko standartu projekta
izstrādē, saskaņojot atļauju izsniegšanas procesu un nodrošinot iestāžu
sadarbību.
Saskaņā ar priekšlikumu CVD, kuriem ir
izsniegta atļauja, tiek piešķirta "pielaide", lai varētu sniegt
pakalpojumus Savienībā, vai nu tieši sniedzot pakalpojumus citā dalībvalstī,
vai atverot filiāli šajā dalībvalstī. Trešās valsts CVD var tikt piešķirta
piekļuve Savienībā, ja EVTI atzīst šo iestādi. Atzīt var tikai pēc tam, kad
Komisija ir pārliecinājusies par to, ka trešās valsts juridiskais un
uzraudzības pamats ir līdzvērtīgs Savienībā esošajam pamatam un trešā valsts
nodrošina, ka Savienības juridiskais un uzraudzības pamats tiek faktiski
līdzvērtīgi atzīts, uz CVD attiecas atļaujas izsniegšana un uzraudzība, kas
faktiski pastāv attiecīgajā trešā valstī, un starp EVTI un minētās trešās valsts
iestādēm ir izveidota sadarbības kārtība.
Prasības attiecībā uz CVD un tiesību aktu
konflikts (II un III nodaļa)
Tā kā CVD ir sistēmiski svarīgi un veic
vērtspapīru tirgum nozīmīgus pakalpojumus, uz tiem jāattiecina augsti
konsultatīvas uzraudzības standarti, lai spētu pastāvēt un nodrošinātu savu
dalībnieku aizsardzību. Prasības attiecībā uz CVD II nodaļā ir apvienotas
vairākās kategorijās: prasības saistībā ar organizatorisko struktūru
(1. iedaļa), darījumu veikšanas noteikumi (2. iedaļa), pakalpojumi
attiecībā uz CVD pakalpojumiem (3. iedaļa), konsultatīvas uzraudzības
prasības (4. iedaļa) un prasības attiecībā uz saikni starp CVD
(5. iedaļa).
Saskaņā ar 1. iedaļu CVD jābūt stabilai
pārvaldības kārtībai, pieredzējušiem un piemērotiem augstākā līmeņa vadītājiem,
valdes locekļiem un akcionāriem, un tiem jāveido lietotāju komitejas, kurās
būtu pārstāvēti emitenti un katras vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieki.
Ārpakalpojumu izmantošana pakalpojumu vai darbību sniegšanai nedrīkstētu
mazināt CVD atbildību pret dalībniekiem vai emitentiem vai dažādu iestāžu
veikto uzraudzību un pārraudzības funkciju. Nozīmīgs izņēmums ir paredzēts
attiecībā uz ārpakalpojumu režīmu ar publiskām struktūrām, piemēram, T2S projekts,
kura darbību nodrošina Eurosistēma, un tā regulējums ir noteikts īpašā sistēmā,
par kuru vienojušās kompetentās iestādes.
Saskaņā ar 2. iedaļu tiek ieviestas
nozīmīgas prasības saistībā ar to, lai CVD noteiktu nediskriminējošus,
pārredzamus un stingrus riska kritērijus dalībai vērtspapīru norēķinu sistēmās.
Šīs prasības pastiprina IV nodaļā noteiktie piekļuves noteikumi. Saskaņā
ar šo iedaļu tiek ieviesti arī svarīgi pārredzamības principi attiecībā uz
publiski atklājamu informāciju par cenām un informācijas atklāšanu
kompetentajām iestādēm par sniegtā pakalpojuma izmaksām un ieņēmumiem.
3. iedaļas 34. pantā par prasībām
attiecībā uz CVD pakalpojumiem tiek atzīta CVD nozīmīgā loma vērtspapīru
emisijas integritātes nodrošināšanā, un tajā ietverts pienākums saskaņot kontus
dienas laikā. No kontu nodalīšanas viedokļa dalībnieku aktīvu aizsardzības
nolūkiem priekšlikumā noteiktās prasības ir plašākas nekā
Direktīvas 2004/39/EK prasības un uzliek par pienākumu CVD nodalīt katra
dalībnieka kontus no citu dalībnieku kontiem, kā arī dot dalībniekiem iespēju
nodalīt katra sava klienta kontus. Attiecībā uz skaidrās naudas norēķinu
saskaņā ar priekšlikumu CVD jāveic norēķins centrālās bankas kontos, ja tas ir
iespējams un šāda iespēja pastāv. Norēķins, izmantojot komercbanku naudas
norēķinus, ir atļauts, tomēr, pretēji dažkārt pastāvošai praksei, norēķinu
veic, izmantojot atsevišķu kredītiestādi, kura darbojas kā norēķinu iestāde.
Konsultatīvas uzraudzības prasības pašiem CVD
noteiktas 4. iedaļā, un tajā ietverti svarīgi noteikumi par darbības riska
mazināšanu. Tā kā CVD nebūs atļauts tieši veikt pakalpojumus, kas ir līdzīgi
banku darbībai, CVD galvenokārt saskarsies ar darbības risku. Šie noteikumi
paredz atbilstīgus pasākumus, lai pastāvīgi nodrošinātu darbību, tostarp
norēķinu, nepārtrauktību. Kapitāla prasības arī tiek noteiktas, atsaucoties uz
darbības izdevumiem: CVD turējumā jābūt kapitālam, nesadalītajai peļņai un
rezervēm, lai segtu vismaz sešu mēnešu darbības izdevumus.
Tā kā CVD kļūst arvien vairāk savstarpēji
saistīti un līdz ar T2S uzsākšanu tiek paredzēta šā procesa
paātrināšanās, 45. pantā noteiktas svarīgas konsultatīvas uzraudzības
prasības savstarpēji saistītiem CVD, tostarp identisku norēķina galīguma
noteikumu izstrāde.
Iedaļas III nodaļas mērķis ir palielināt
tiesisko noteiktību saistībā ar vērtspapīru darījumiem, ierosinot tiesību
kolīziju normas attiecībā uz CVD turētu vērtspapīru īpašumtiesību aspektiem.
Piekļuve CVD (IV nodaļa)
Tirgus atvēršana CVD pakalpojumiem un šķēršļu
likvidēšana piekļuvei ir viens no šīs iniciatīvas mērķiem. IV nodaļa
pievēršas triju veidu piekļuvei: a) starp emitentiem un CVD, b) starp CVD un c)
starp CVD un citām tirgus infrastruktūrām.
Daudzās dalībvalstīs pastāv likumā noteikta
prasība emitentiem emitēt savas valsts CVD tikai noteikta veida vērtspapīrus,
īpaši akcijas. Ar 47. pantu tiek ieviestas emitentu tiesības iegrāmatot
savus vērtspapīrus ikvienā CVD, kas ir saņēmis atļauju, un CVD tiesības sniegt
pakalpojumus attiecībā uz vērtspapīriem, kuri emitēti saskaņā ar citas
dalībvalsts tiesību aktiem. Valstu īpatnības tiek ievērotas, atzīstot, ka šādas
tiesības neskar uzņēmējdarbības tiesību aktus, saskaņā ar kuriem vērtspapīri
emitēti.
2. un 3. iedaļā noteikti piekļuves
principi. CVD vajadzētu būt tiesībām kļūt par cita CVD vērtspapīru norēķinu
sistēmas dalībnieku, pamatojoties uz nediskriminējošiem un uz risku balstītiem
principiem. Pamatojoties uz šiem pašiem principiem, CVD vajadzētu būt tiesībām
pieprasīt, lai cits CVD izstrādā īpašas funkcijas, par kurām maksu iekasē,
pamatojoties uz principu "izmaksas plus papildmaksa". Tāpat CVD
vajadzētu būt tiesībām no centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības
vietām saņemt darījumu datus, un šādām infrastruktūrām vajadzētu būt piekļuvei
CVD pārvaldītajām vērtspapīru norēķinu sistēmām. Ikvienu strīdu starp iesaistītajām
kompetentajām iestādēm varētu iesniegt EVTI atrisināšanai.
3.3.4.     Kredītiestādes, kuras
norīkotas par norēķinu iestādēm (IV sadaļa)
Kā aprakstīts iepriekš, ja iespēja veikt
norēķinu, izmantojot centrālo banku, nav praktiska vai pieejama, CVD var
piedāvāt saviem dalībniekiem veikt naudas norēķinu komercbankās. Tomēr banku
pakalpojumus papildus norēķinu pakalpojumiem CVD nevajadzētu sniegt pašiem, bet
to kompetentajām iestādēm vajadzētu tos pilnvarot norīkot kredītiestādi, kura
darbotos kā norēķinu iestāde, atverot skaidrās naudas kontus un piešķirot
kredītus norēķinu veicināšanai, ja vien kompetentās iestādes, balstoties uz to
rīcībā esošajiem pierādījumiem, nepierāda, ka vienas kredītiestādes pakļāvums
koncentrētam kredītriskam un likviditātes riskam nav pietiekami mazināts. CVD
un norēķinu iestāžu nodalīšana ir nozīmīgs risināms pasākums, lai palielinātu
CVD drošību. Banku pakalpojumi papildus norēķinu pakalpojumiem palielina
riskus, kādiem CVD pakļauti, un attiecīgi palielina iespēju, ka CVD radīsies zaudējumi
saistībā ar saistību nepildīšanu vai tie tiks pakļauti ievērojamam stresam. Lai
gan daži CVD banku pakalpojumus parasti sniedz dienas laikā un šādi pakalpojumi
aptver tikai ar norēķiniem saistītus papildpakalpojumus, apgrozītās summas
tomēr ir nozīmīgas un, ja šāds CVD nepilda saistības, tas negatīvi ietekmētu
vērtspapīru un maksājumu tirgu. Prasība, ka banku pakalpojumus sniedz juridiskā
persona, kas nesniedz CVD pamatpakalpojumus, neļaus nodot ar banku
pakalpojumiem saistītos riskus CVD pamatpakalpojumiem, īpaši maksātnespējas vai
nopietna stresa gadījumā, ko rada banku pakalpojumi. Šī prasība arī dos CVD un
valsts iestādēm vairāk iespēju rast atbilstīgus risinājumus gadījumā, ja
saistības nepilda norēķinu iestāde, kas sniedz banku pakalpojumus. Tiem CVD,
kuri patlaban sniedz banku pakalpojumus, izmaksas saistībā ar šo pasākumu
galvenokārt būs saistītas ar atsevišķas juridiskās personas izveidošanu banku
pakalpojumu sniegšanai, savukārt tiem CVD, kuri vēlēsies attīstīt šādus
pakalpojumus turpmāk, neradīsies ievērojamas papildizmaksas par atsevišķas
juridiskās personas izveidi. Mazāk stingra alternatīva banku pakalpojumu
nodalīšanai pilnībā nenovērstu draudus nodot riskus no banku pakalpojumiem CVD
pamatpakalpojumiem.
Lai nodrošinātu efektivitātes ieguvumus, kas
saistīti ar CVD un banku pakalpojumu sniegšanu vienas uzņēmumu grupas ietvaros,
prasība, ka banku pakalpojumi jāveic atsevišķai kredītiestādei, nedrīkstētu būt
šķērslis tam, ka šī kredītiestāde pieder tai pašai uzņēmumu grupai kā CVD.
Tomēr, ja gan CVD, gan banku pakalpojumi tiek sniegti vienas uzņēmumu grupas
ietvaros, kredītiestādes darbībām būtu jābūt ierobežotām, aptverot tikai banku
pakalpojumus papildus norēķinu pakalpojumiem. Šā ierobežojuma mērķis ir
samazināt grupas vispārējo riska profilu saistībā ar to, ka šāda kredītiestāde
ietilpst tajā pašā grupā.
Kompetentajai iestādei katrā atsevišķā
gadījumā būtu jāspēj pierādīt, ka nepastāv sistēmisks risks, kas radies, vienai
un tai pašai juridiskajai personai sniedzot CVD un banku pakalpojumus. Šādā
gadījumā varētu iesniegt pamatotu pieprasījumu Eiropas Komisijai, kas var atļaut piemērot atkāpi. Jebkurā gadījumā tāda CVD darbībām, kuram
piešķirta atļauja darboties kā kredītiestādei, būtu jābūt ierobežotām, aptverot
tikai banku pakalpojumus papildus norēķinu pakalpojumiem.
Kredītiestādei, kas darbojas kā norēķinu
iestāde, būtu jāsaņem atļauja saskaņā ar Direktīvu 2006/48/EK par
kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu[4].
Tomēr, tā kā CVD pārvaldītām vērtspapīru norēķinu sistēmām jābūt pēc iespējas
aizsargātām pret potenciālajiem riskiem, ko rada norēķinu iestādes, šādām
iestādēm būtu jāatbilst papildprasībām kredītriska un likviditātes riska
mazināšanai attiecībā uz katru vērtspapīru norēķinu sistēmu, kuru tās apkalpo.
Tā kā Direktīva 2006/48/EK īpaši
nepievēršas kredītriskam un likviditātes riskam, kurus dienas laikā rada banku
pakalpojumi papildus norēķinu pakalpojumiem, uz kredītiestādēm jāattiecina arī
īpašas pastiprinātas prasības kredītriska un likviditātes riska mazināšanai,
kuras attiecas uz katru vērtspapīru norēķinu sistēmu, attiecībā uz kuru šī
iestāde darbojas kā norēķinu iestāde. Ierosinātās prasības norēķinu iestādēm ir
izstrādātas, ņemot vērā starptautiskos CPSS-IOSCO standartus finanšu
tirgus infrastruktūrām un pašreizējo tirgus praksi. Tajās ietverta
kredītpozīciju pilnīga nodrošināšana, dienas likviditātes uzraudzīšana, ņemot
vērā likviditātes risku, ko rada divu lielāko dalībnieku saistību nepildīšana,
un likviditātes nodrošinātāju koncentrācijas ierobežojumi.
3.3.5.     Sankcijas (V sadaļa)
Komisijas paziņojumā par sankcijām finanšu
pakalpojumu nozarē[5]
ir pārskatītas pašreizējās sankciju pilnvaras un to praktiskā piemērošana, lai
veicinātu sankciju konverģenci starp dažādām uzraudzības darbībām. Dažādās
valstīs piemēroto režīmu novērtējumā, piemēram, atklājies, ka dalībvalstīs
ievērojami atšķiras finansiālo sankciju līmeņi, ka dažām kompetentajām iestādēm
nav konkrētu un svarīgu sankciju pilnvaru un ka dažas kompetentās iestādes
nevar piemērot sankcijas fiziskām un juridiskām personām. Tāpēc Komisija
ierosina dalībvalstīm nodrošināt, lai regulas pārkāpšanas gadījumā varētu tikt
piemērotas atbilstīgas administratīvas sankcijas un pasākumi. Šim nolūkam
kompetento iestāžu rīcībā jābūt obligātam administratīvu sankciju un pasākumu
kopumam, tostarp iespējai atsaukt atļauju, izteikt publisku brīdinājumu,
atlaist vadību, atgūt peļņu, kas gūta, pārkāpjot regulu, ja šādus pārkāpumus
var konstatēt, un piemērot administratīvu sodu. Maksimālajam administratīvā
soda līmenim nevajadzētu būt zemākam par regulā noteikto līmeni, kas ir
10 % no gada apgrozījuma juridiskajai personai vai pieci miljoni euro jeb
10 % no fiziskās personas gada ienākumiem. Nosakot sankciju veidu un
līmeni, kompetentajām iestādēm vajadzētu ņemt vērā vairākus regulā noteiktos kritērijus,
tostarp atbildīgās personas uzņēmuma lielumu un finansiālo stabilitāti,
pārkāpuma ietekmi un atbildīgās personas gatavību sadarboties. Ierosinātā
regula neliedz atsevišķām dalībvalstīm noteikt augstākus standartus.
3.3.6.     Atbilstība LESD 290. un 291. pantam
Komisija 2009. gada 23. septembrī
pieņēma priekšlikumus regulām, ar ko izveido EBI, EAAPI un EVTI. Šajā sakarā
Komisija vēlas atgādināt paziņojumus par LESD 290. un 291. pantu, ko tā veica,
pieņemot noteikumus, ar ko izveido Eiropas uzraudzības iestādes, saskaņā ar
kuriem: "Attiecībā uz normatīvo standartu pieņemšanas procesu Komisija
uzsver finanšu pakalpojumu nozares unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī
struktūras un ir skaidri atzīts LESD 39. deklarācijā. Tomēr Komisijai ir nopietnas
šaubas par to, vai tās lomas ierobežojumi deleģēto aktu pieņemšanā un
īstenošanas pasākumu veikšanā ir saskaņā ar LESD 290. un 291. pantu."
4.           Ietekme uz budžetu
Priekšlikuma ietekme uz budžetu ir saistīta ar
EVTI piešķirtajiem uzdevumiem, kā norādīts šim priekšlikumam pievienotajos
leģislatīvajos finanšu pārskatos.
2012/0029 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas
Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un grozījumiem
Direktīvā 98/26/EK
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas
dalībvalstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[6],
ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas atzinumu[7],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Centrālie vērtspapīru depozitāriji (CVD) līdz ar
centrālajiem darījumu partneriem lielā mērā veicina tādu pēctirdzniecības
infrastruktūru uzturēšanu, kuras aizsargā finanšu tirgu un dod tirgus
dalībniekiem pārliecību, ka vērtspapīru darījumi tiek veikti atbilstīgi un
savlaicīgi, tostarp ārkārtēja stresa situācijās.
(2)
Tā kā vērtspapīru norēķinu sistēmas atrodas
norēķinu procesa beigās, šādas sistēmas, kuru darbību pārvalda CVD, ir
sistēmiski nozīmīgas vērtspapīru tirgu darbībai. Tajā pašā laikā, atrodoties
tādas vērtspapīru turēšanas ķēdes augšgalā, ar kuras palīdzību sistēmas dalībnieki
ziņo par ieguldītāju turētajiem vērtspapīriem, CVD pārvaldītas vērtspapīru
norēķinu sistēmas arī kalpo par nozīmīgu instrumentu emisijas integritātes
kontrolēšanai, un tām ir nozīmīga loma ieguldītāju uzticēšanās saglabāšanā.
Turklāt CVD pārvaldītas vērtspapīru norēķinu sistēmas ir cieši iesaistītas
monetārās politikas operāciju nodrošinājuma jomā un arī nodrošinājuma
sniegšanas procesā starp kredītiestādēm, tāpēc tās ir nozīmīgas nodrošinājuma
tirgus dalībnieces.
(3)
Kaut gan Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada
19. maija Direktīva 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un
vērtspapīru norēķinu sistēmās[8]
samazināja traucējumu vērtspapīru norēķinu sistēmā, kura iemesls ir pret
sistēmas dalībnieku sākta maksātnespējas procedūra, jāpievēršas citiem vērtspapīru
norēķinu sistēmu riskiem un arī tāda CVD maksātnespējas vai darbības traucējuma
riskam, kurš pārvalda vērtspapīru norēķinu sistēmu. Uz vairākiem CVD attiecas
kredītrisks un likviditātes risks, kas izriet no banku pakalpojumu sniegšanas
papildus norēķinu pakalpojumiem.
(4)
Līdz ar nolīgumiem par saikni starp CVD palielinās
pārrobežu norēķinu skaits, un rodas jautājums par CVD izturētspēju saistībā ar
citu dalībvalstu CVD risku pārņemšanu, nepastāvot kopējiem konsultatīvas
uzraudzības noteikumiem. Turklāt, neraugoties uz pārrobežu norēķinu
palielināšanos, norēķinu tirgus Savienībā joprojām ir sadrumstalots un
pārrobežu norēķini ir saistīti ar lielākām izmaksām, ko nosaka atšķirīgie
valstu noteikumi norēķinu un CVD darbību reglamentēšanai un ierobežotā CVD konkurence.
Šī sadrumstalotība rada šķēršļus un papildu riskus un izmaksas pārrobežu
norēķiniem. Ja nebūs noteikti identiski pienākumi tirgus dalībniekiem un kopēji
konsultatīvas uzraudzības standarti, tad atsevišķu valstu līmenī veiktiem
pasākumiem, kas, domājams, būs atšķirīgi, būs tieša negatīva ietekme uz
drošību, efektivitāti un konkurenci norēķinu tirgos Savienībā. Šie nozīmīgie
šķēršļi iekšējā tirgus darbībā ir jālikvidē, un jānovērš konkurences
kropļojumi, turklāt nedrīkst pieļaut šādu šķēršļu un kropļojumu veidošanos
nākotnē. Tādējādi šīs regulas atbilstīgs juridiskais pamats ir Līguma par
Eiropas Savienības darbību 114. pants, kuru interpretē atbilstīgi
konsekventai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrai.
(5)
Regulā jānosaka vairāki vienoti pienākumi tirgus
dalībniekiem saistībā ar dažiem norēķinu cikla un disciplīnas aspektiem un
jānodrošina kopēju prasību kopums attiecībā uz CVD kā vērtspapīru norēķinu
sistēmu pārvaldītājiem. Tā kā regulas noteikumi ir tieši piemērojami, tie
nodrošinās, ka uz visiem tirgus dalībniekiem un CVD attiecas identiski tieši
piemērojami pienākumi un noteikumi. Regulai vajadzētu palielināt norēķinu
drošību un efektivitāti Savienībā, nepieļaujot atšķirīgus valstu noteikumus,
kas rodas, transponējot direktīvu. Regulai vajadzētu samazināt tirgus
dalībniekiem un CVD regulējuma sarežģītību, ko rada atšķirīgi valstu noteikumi,
un vajadzētu ļaut CVD sniegt pārrobežu pakalpojumus, neradot tiem pienākumu
nodrošināt savas darbības atbilstību dažādiem valstīs pastāvošiem prasību
kopumiem, piemēram, par atļauju izsniegšanu CVD, CVD uzraudzību,
organizatorisko struktūru vai riskiem. Regulai, kas nosaka CVD identiskas
prasības, būtu arī jāveicina konkurences kropļojumu likvidēšana.
(6)
Finanšu stabilitātes padome (FSP) 2010. gada
20. oktobrī aicināja[9]
stiprināt tirgus pamata infrastruktūras un pārskatīt un pastiprināt esošos
standartus. Starptautisko norēķinu bankas Maksājumu un norēķinu sistēmu
komiteja (CPSS) un Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO)
patlaban beidz izstrādāt kopēju standartu projektu. Šie standarti nomainīs
Starptautisko norēķinu bankas 2001. gada ieteikumus, kurus
2009. gadā, pieņemot nesaistošus Eiropas norādījumus, pielāgoja Eiropas
Centrālo banku sistēma (ECBS) un Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR).
(7)
Padome savos 2008. gada 2. decembra
secinājumos[10]
uzsvēra nepieciešamību stiprināt vērtspapīru norēķinu sistēmu drošību un
stabilitāti un pievērsties juridiskajiem šķēršļiem, kādi Savienībā pastāv
pēctirdzniecības procesos.
(8)
Viens no ECBS pamatuzdevumiem ir veicināt maksājumu
sistēmu netraucētu darbību. Saistībā ar šo ECBS dalībnieces īsteno uzraudzību,
nodrošinot efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas. ECBS
dalībnieces bieži darbojas kā norēķinu iestādes norēķinu darījumu skaidrās
naudas darījumā. Tās ir arī svarīgi CVD klienti, kas bieži pārvalda
nodrošinājuma aspektus monetārās politikas operācijās. ECBS dalībniecēm
vajadzētu būt cieši iesaistītām, jo ar tām apspriežas par atļauju izsniegšanu
CVD un CVD uzraudzību, trešo valstu CVD atzīšanu un CVD saikņu apstiprināšanu.
Tām arī būtu jāiesaistās, apspriežot regulatīvu un īstenošanas tehnisko
standartu izstrādi, kā arī norādījumus un ieteikumus. Šīs regulas noteikumi
nedrīkstētu skart Eiropas Centrālās bankas un valstu centrālo banku pienākumus
nodrošināt efektīvas un stabilas tīrvērtes un maksājumu sistēmas Savienībā un
citās valstīs.
(9)
Dalībvalstu centrālās bankas vai citas struktūras,
kuras dažās dalībvalstīs veic līdzīgas darbības, piemēram, dalībvalstu
struktūras, kurām uzticēts veikt vai kuras veic intervences darbības valsts
parāda pārvaldībā, pašas var sniegt vairākus pakalpojumus, kuru dēļ tās
atbilstu CVD statusam. Šādas iestādes būtu jāatbrīvo no atļaujas izsniegšanas
un uzraudzības prasībām, bet uz tām joprojām attiektos pilnais konsultatīvas
uzraudzības prasību kopums, kādu piemēro CVD. Tā kā centrālās bankas darbojas
kā norēķinu iestādes norēķinu veikšanai, tās arī būtu jāatbrīvo no regulas
IV sadaļā noteiktajām prasībām.
(10)
Šī regula būtu jāpiemēro norēķinu darījumiem visās
finanšu iestādēs un CVD darbībām, ja vien nav noteikts citādi. Šī regula
nedrīkstētu skart citus Savienības tiesību aktus, kuri attiecas uz konkrētiem
finanšu instrumentiem, piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada
13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas
efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes
Direktīvu 96/61/EK[11],
un pasākumiem, kuri pieņemti saskaņā ar minēto direktīvu.
(11)
Vērtspapīru grāmatošana dematerializētā veidā ir
svarīgs solis norēķinu efektivitātes palielināšanai un vērtspapīru emisijas
integritātes nodrošināšanai, īpaši turēšanas un pārveduma metožu arvien
pieaugošās sarežģītības kontekstā. Drošības apsvērumu dēļ šī regula nosaka visu
pārvedamo vērtspapīru grāmatošanu dematerializētā veidā. Šai regulai
nevajadzētu neteikt vienu konkrētu metodi sākotnējai dematerializētai
grāmatošanai, un to var veikt kā imobilizāciju, emitējot vispārēju parādzīmi,
vai kā tūlītēju dematerializēšanu. Šai regulai nevajadzētu noteikt, kāda veida
iestādes grāmato vērtspapīrus dematerializētā veidā pēc to emisijas; šo darbību
vajadzētu drīkstēt veikt dažādi ekonomikas dalībnieki, tostarp reģistri. Tomēr
tad, kad šādus vērtspapīrus tirgo tirdzniecības vietās, uz kurām attiecas
Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa
Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko
groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un
Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK[12], vai sniedz par nodrošinājumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
2002. gada 6. jūnija Direktīvu 2002/47/EK par finanšu
nodrošinājuma līgumiem[13], šādus vērtspapīrus iegrāmato CVD dematerializētajā grāmatojuma
sistēmā, lai cita starpā nodrošinātu, ka par visiem šādiem vērtspapīriem
norēķinus var veikt vērtspapīru norēķinu sistēmā.
(12)
Lai nodrošinātu norēķinu drošību, ikvienam
vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībniekam, kas pērk vai pārdod noteiktus
finanšu instrumentus, t. i., pārvedamus vērtspapīrus, naudas tirgus
instrumentus, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu ieguldījumu apliecības un emisijas
kvotas, vajadzētu veikt norēķinu par savām saistībām plānotajā norēķina datumā.
(13)
Garāki norēķinu periodi par darījumiem ar
pārvedamiem vērtspapīriem rada nenoteiktību un palielina risku vērtspapīru norēķinu
sistēmu dalībniekiem. Dažāds norēķinu periodu ilgums dalībvalstīs kavē
saskaņošanu, un tādēļ rodas kļūdas emitentiem, ieguldītājiem un starpniekiem.
Tāpēc ir jāparedz kopējs norēķina periods, kas atvieglotu plānotā norēķina
datuma noteikšanu un veicinātu norēķinu disciplīnas pasākumu īstenošanu.
Plānotajam norēķina datumam darījumiem ar pārvedamiem vērtspapīriem, kuri
iekļauti tirdzniecībai tirdzniecības vietās, uz kurām attiecas
Direktīva 2004/39/EK, vajadzētu būt ne vēlāk kā otrajā darbadienā pēc
tirdzniecības veikšanas.
(14)
CVD un citām tirgus infrastruktūrām būtu jāveic
pasākumi, lai nepieļautu neveiktu norēķinu gadījumus un risinātu šādu problēmu.
Ir svarīgi šādus noteikumus vienoti un tieši piemērot Savienībā. Tas nozīmē
prasību CVD un citām tirgus infrastruktūrām ieviest procedūras, kas tām ļautu
veikt atbilstīgus pasākumus, lai uz laiku pārtrauktu tāda dalībnieka darbības,
kurš sistemātiski neveic norēķinus, un publiski atklātu tā identitāti, ja vien
šādam dalībniekam pirms šāda lēmuma pieņemšanas ir iespēja iesniegt apsvērumus.
(15)
Viens no efektīvākajiem risinājumiem neveiktu
norēķinu gadījumā ir pieprasīt, lai uz dalībnieku, kas neveic maksājumu,
attiektos iepirkšanas darījums, saskaņā ar kuru piegādājamie vērtspapīri
jānopērk tirgū pēc plānotā norēķina datuma un jāpiegādā saņēmējam dalībniekam.
Šai regulai būtu jānodrošina vienoti noteikumi par dažiem iepirkšanas darījuma
aspektiem attiecībā uz visiem pārvedamiem vērtspapīriem, naudas tirgus
instrumentiem, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu ieguldījumu apliecībām un
emisijas kvotām, piemēram, laiku, brīdināšanas periodu, cenas noteikšanu un
soda sankcijām.
(16)
Tā kā šīs regulas galvenais mērķis ir ieviest
vairākus juridiskus pienākumus, kurus tieši piemērotu tirgus dalībniekiem un
starp kuriem būtu, piemēram, visu pārvedamu vērtspapīru grāmatošana
dematerializētā veidā CVD, kad šādus vērtspapīrus tirgo tirdzniecības vietās,
uz kurām attiecas Direktīva 2004/39/EK, vai sniedz kā nodrošinājumu
saskaņā ar Direktīvu 2002/47/EK, un norēķinu veikšana par saistībām ne
vēlāk kā otrajā darbadienā pēc tirdzniecības veikšanas, un tā kā CVD atbild par
vērtspapīru norēķinu sistēmu darbību un tādu pasākumu piemērošanu, lai
nodrošinātu savlaicīgu norēķinu Savienībā, ir svarīgi nodrošināt, ka visi CVD
ir droši un stabili un pastāvīgi nodrošina atbilstību konsultatīvas uzraudzības
prasībām par organizatorisko struktūru un darījumu veikšanu, kas noteiktas šajā
regulā. Tādējādi vienoti un tieši piemērojami noteikumi par atļauju izsniegšanu
CVD un CVD pastāvīgu uzraudzību ir svarīgs secinājums par šajā regulā
noteiktajiem juridiskajiem pienākumiem tirgus dalībniekiem un ir savstarpēji
saistīti ar šiem pienākumiem. Tāpēc noteikumi par atļauju izsniegšanu CVD un
CVD uzraudzību būtu jāietver tajā pašā tiesību aktā, kurā tiek iekļauti tirgus
dalībniekiem noteiktie juridiskie pienākumi.
(17)
Ņemot vērā to, ka uz CVD attiecas kopēju prasību
kopums, un lai likvidētu esošos šķēršļus pārrobežu norēķinu jomā, ikvienam CVD,
kas ir saņēmis atļauju, vajadzētu būt brīvībai sniegt pakalpojumus Savienības
teritorijā, vai nu atverot filiāli, vai arī tieši sniedzot pakalpojumus.
(18)
Tā kā Savienības norēķinu tirgum nav robežu,
jādefinē dažādu tādu iestāžu kompetence, kuras ir iesaistītas šīs regulas
piemērošanā. Dalībvalstis īpaši norīko kompetentās iestādes, kas atbild par šīs
regulas piemērošanu un kam piešķirtas pilnvaras veikt to darbības veikšanai
nepieciešamo uzraudzību un izmeklēšanu. Uz CVD būtu jāattiecas nosacījumam, ka
tam atļauju izsniedz un to uzrauga tā reģistrācijas vietas kompetentā iestāde un
ka šāda iestāde ir attiecīgi aprīkota un pilnvarota pārbaudīt, kā CVD veic savu
ikdienas darbību, veikt regulārus pārskatus un nepieciešamības gadījumā veikt
atbilstīgus pasākumus. Tomēr šai iestādei pēc iespējas agrīnā posmā būtu
jāapspriežas un jāsadarbojas ar citām attiecīgām iestādēm, tostarp iestādēm,
kuras atbild par katras CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas
uzraudzību, un, ja nepieciešams, ar attiecīgo centrālo banku, kas darbojas kā
katras vērtspapīru norēķinu sistēmas norēķinu iestāde, un, ja iespējams, ar
citu grupas uzņēmumu kompetentajām iestādēm. Šāda sadarbība arī nozīmē tūlītēju
iesaistīto iestāžu informēšanu ārkārtējās situācijās, kas ietekmē tādas
dalībvalsts finanšu sistēmas likviditāti un stabilitāti, kurā reģistrēts CVD
vai kāds tā dalībnieks. CVD reģistrācijas vietas kompetentā iestāde ir
galvenokārt atbildīga par tāda CVD uzraudzību, kurš sniedz pakalpojumus
dalībvalstī, kurā tas nav reģistrēts, vai nu atverot filiāli, vai arī tieši
sniedzot pakalpojumus.
(19)
Ikvienai juridiskajai personai, kas atbilst CVD
definīcijai, pirms darbības sākšanas jāsaņem kompetentās iestādes izsniegta
atļauja. Ņemot vērā dažādos uzņēmējdarbības modeļus, CVD definēšanai jāizmanto
atsauce uz noteiktiem pamatpakalpojumiem, kurus veido norēķinu pakalpojumi (ar
tiem saprotot vērtspapīru norēķinu sistēmas darbību), notāra pakalpojumi un
vērtspapīru kontu centralizētas uzturēšanas pakalpojumi. CVD būtu vismaz
jāpārvalda vērtspapīru norēķinu sistēma un jāsniedz vēl viens pamatpakalpojums.
Attiecīgi no šādas definīcijas izslēdz juridiskās personas, kuras nepārvalda
vērtspapīru norēķinu sistēmas, piemēram, tādu publisku iestāžu un struktūru
reģistrus, kuras ir atbildīgas par saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK
izveidotu reģistrācijas sistēmu. Šāda kombinācija ir svarīga, lai CVD darbotos
vērtspapīru norēķinu jomā un tiktu nodrošināta vērtspapīru emisijas
integritāte.
(20)
Lai novērstu to, ka CVD uzņemas risku, veicot citas
darbības, nevis tikai tās, kuras saskaņā ar šo regulu norādītas atļaujā, tādu
CVD darbībām, kuri ir saņēmuši atļauju, jābūt ierobežotām un jāattiecas tikai
uz atļaujā norādīto pakalpojumu sniegšanu, to turējumā nedrīkstētu būt
līdzdalība, kā tā definēta regulā, atsaucoties uz 1978. gada
25. jūlija Ceturto Padomes Direktīvu 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma
54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību
gada pārskatiem[14],
vai tiem tieši vai netieši nedrīkstētu piederēt 20 % vai vairāk no
balsstiesībām vai kapitāla tādās iestādēs, kuras nav iestādes, kas sniedz
līdzīgus pakalpojumus.
(21)
Lai nodrošinātu vērtspapīru norēķinu sistēmu drošu
darbību, šādas sistēmas būtu jāpārvalda tikai CVD, uz kuriem attiecas šīs
regulas noteikumi, vai centrālajām bankām.
(22)
Neskarot īpašas dalībvalstu prasības nodokļu
tiesību aktu jomā, CVD vajadzētu būt tiesīgam sniegt tikai tādus pakalpojumus
papildus to pamatpakalpojumiem, kuri veicina vērtspapīru tirgus drošību,
efektivitāti un pārredzamību. Ja šādu pakalpojumu sniegšana ir saistīta ar
nodokļu ieturēšanas procedūrām, to turpinās veikt saskaņā ar attiecīgo
dalībvalstu tiesību aktiem.
(23)
Ja CVD plāno pamatpakalpojumu nodot trešai personai
kā ārpakalpojumu vai sniegt jaunu pamatpakalpojumu vai papildpakalpojumu,
pārvaldīt vēl kādu vērtspapīru norēķinu sistēmu, izmantot citu centrālo banku
kā norēķinu iestādi vai izveidot saikni ar kādu CVD, tas iesniedz pieteikumu
atļaujas saņemšanai, ievērojot tādu pašu procedūru, kāda noteikta sākotnējās
atļaujas saņemšanai; vienīgais izņēmums ir tāds, ka kompetentā iestāde informē
pieteikuma iesniedzēju CVD triju mēnešu laikā par atļaujas piešķiršanu vai
atteikumu piešķirt atļauju.
(24)
CVD, kas reģistrēti trešās valstīs, var piedāvāt
savus pakalpojumus, izmantojot filiāli vai tiešā veidā sniedzot emitentiem un
dalībniekiem, kas reģistrēti Eiropas Savienībā, pakalpojumus saistībā ar to
darbību ES, un var izveidot saiknes ar Savienībā reģistrētiem CVD, kurus
atzinusi EVTI. Ņemot vērā finanšu tirgu globālo raksturu, EVTI var vislabāk
veikt trešās valsts CVD atzīšanu. EVTI var atzīt trešo valstu CVD tikai tad, ja
Komisija secinājusi, ka uz šādiem CVD attiecinātais tiesiskais un uzraudzības
regulējums ir līdzvērtīgs šajā regulā noteiktajai sistēmai, ja šādiem CVD
atļauja tiek faktiski piešķirta un tie tiek uzraudzīti savās valstīs un starp
EVTI un CVD kompetentajām iestādēm pastāv sadarbības kārtība. EVTI atzīšana
nozīmē, ka faktiski tā atzīst sistēmu par līdzvērtīgu konsultatīvas uzraudzības
sistēmai, kādu piemēro Savienībā reģistrētiem CVD, kuriem atļauja piešķirta
saskaņā ar šo regulu
(25)
Ņemot vērā finanšu tirgu globālo raksturu un CVD
sistēmisko nozīmi, jānodrošina, lai konsultatīvas uzraudzības prasības, kuras
tiek piemērotas CVD, starptautiski konverģētu. Šīs regulas noteikumiem
vajadzētu ievērot CPSS–IOSCO un ECBS–CESR izstrādātos pastāvošos
ieteikumus. EVTI vajadzētu ņemt vērā esošos standartus un to turpmāko
attīstību, kad tā izstrādā vai ierosina pārskatīt regulatīvos tehniskos un
īstenošanas standartus, kā arī šajā regulā noteiktos norādījumus un ieteikumus.
(26)
Ņemot vērā CVD un to sniegto pakalpojumu
sarežģītību un sistēmisko raksturu, pārredzamiem pārvaldības noteikumiem
vajadzētu nodrošināt, ka augstākā līmeņa vadība, valdes locekļi, akcionāri un
dalībnieki, kuri var īstenot tādu kontroli saistībā ar CVD darbību, kura
definēta, atsaucoties uz 1983. gada 13. jūnija Septīto Padomes Direktīvu 83/349/EEK,
kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un
attiecas uz konsolidētajiem pārskatiem[15],
ir piemēroti, lai nodrošinātu CVD drošu un uz konsultatīvu uzraudzību balstītu
pārvaldību.
(27)
Pārredzamiem pārvaldības noteikumiem būtu
jānodrošina, ka tiek ņemtas vērā akcionāru, CVD vadības un darbinieku intereses
no vienas puses un lietotāju intereses no otras puses. Šādus pārvaldības
principus piemēro, neskarot CVD pieņemto īpašumtiesību modeli. Katrai CVD
pārvaldītai vērtspapīru norēķinu sistēmai vajadzētu izveidot lietotāju
komitejas, kuras konsultētu CVD valdi par svarīgākajiem jautājumiem, kuri
ietekmē sistēmas locekļus.
(28)
Ņemot vērā CVD uzticēto uzdevumu nozīmi, šai
regulai būtu jānodrošina, ka CVD nenodod savus pienākumus trešām personām kā
ārpakalpojumus. Ārpakalpojumu izmantošanai šādu darbību veikšanai piemēro
stingrus nosacījumus, saskaņā ar kuriem CVD saglabā atbildību par savām
darbībām un netiek vājināta CVD uzraudzība. Darbības, kuru veikšanai CVD
izmanto valsts uzņēmumu ārpakalpojumus, noteiktās situācijās var tikt
atbrīvotas no šādām prasībām.
(29)
Darījumu veikšanas noteikumiem būtu jānodrošina
pārredzamība attiecībās starp CVD un tā lietotājiem. Tas nozīmē, ka CVD
vajadzētu būt publiski atklātiem, pārredzamiem, objektīviem un
nediskriminējošiem kritērijiem dalībai vērtspapīru norēķinu sistēmā, kas ļautu
ierobežot piekļuvi dalībniekiem, vienīgi pamatojoties uz iesaistītajiem
riskiem. Kompetento iestāžu rīcībā vajadzētu būt ātram un atbilstīgam
korektīvam pasākumam piemērošanai situācijās, kad CVD nepamatoti atsakās
nodrošināt pakalpojumus dalībniekiem. CVD būtu publiski jānorāda cenas un
maksas par saviem pakalpojumiem. Lai nodrošinātu atklātu un nediskriminējošu
piekļuvi CVD pakalpojumiem un, ņemot vērā ievērojamo tirgus ietekmi, kāda CVD
joprojām ir to dalībvalstīs, CVD nav ļauts novirzīties no publiskojamas cenu
noteikšanas politikas. CVD būtu jānodrošina atzītas komunikācijas procedūras.
Šādi dalības noteikumi papildina un pastiprina tirgus dalībnieku tiesības
izmantot citas dalībvalsts norēķinu sistēmu, kā noteikts Direktīvā 2004/39/EK.
(30)
Ņemot vērā vērtspapīru norēķinu sistēmu centrālo
lomu finanšu tirgos, CVD tā pakalpojumu sniegšanas laikā nodrošina savlaicīgu
norēķina veikšanu, emisijas integritāti, katra CVD uzturētā dalībnieka
vērtspapīru konta turēšanu šķirti no citu dalībnieku kontiem un iespēju pēc
pieprasījuma piedāvāt dalībnieku klientu kontu šķirtu turēšanu. CVD nodrošina,
lai šīs prasības attiektos atsevišķi uz katru tā pārvaldīto vērtspapīru
norēķinu sistēmu.
(31)
Lai izvairītos no norēķinu riska, ko rada norēķinu
iestādes maksātnespēja, CVD, kad vien tas ir iespējams, veic norēķinu par
vērtspapīru darījuma skaidrās naudas darījumu, izmantojot centrālajā bankā
atvērtus kontus. Ja šāda iespēja nav praktiska vai pieejama, CVD vajadzētu būt
iespējai veikt norēķinu, izmantojot tādā kredītiestādē atvērtu kontu, kas
izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada
14. jūnija Direktīvu 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un
veikšanu[16],
un saskaņā ar īpašu atļauju piešķiršanas procedūru un konsultatīvas uzraudzības
prasībām, kas noteiktas šīs regulas IV sadaļā. Kredītiestāde, kas darbojas
kā norēķinu iestāde, piedāvā CVD dalībniekiem šajā regulā noteiktos
pakalpojumus, uz kuriem attiecas atļauja, bet citkārt tā sniedz šajā regulā
neminētus pakalpojumus.
(32)
Tā kā Direktīva 2006/48/EK īpaši neaplūko
kredītrisku un likviditātes risku dienas laikā, kas rodas, sniedzot banku
pakalpojumus papildus norēķinu pakalpojumiem, uz kredītiestādēm, kuras sniedz
šādus pakalpojumus, attiecas arī īpašas pastiprinātas prasības par kredītriska
un likviditātes riska mazināšanu, un šādas prasības piemēro katrai norēķinu
sistēmai, kuras norēķinu iestāde ir attiecīgā kredītiestāde. Lai nodrošinātu
pilnīgu atbilstību īpašiem pasākumiem, kuru mērķis ir ierobežot kredītriskus un
likviditātes riskus, kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai pieprasīt
CVD izraudzīties vairāk nekā vienu kredītiestādi, ja tās, pamatojoties uz
pieejamiem pierādījumiem, var pierādīt, ka vienas kredītiestādes pakļāvums
koncentrētam kredītriskam un likviditātes riskam nav pietiekami mazināts.
(33)
Prasība par to, ka norēķins par vērtspapīru
darījuma skaidrās naudas darījumu jāveic atsevišķai juridiskai personai, kas
darbojas kā norēķinu iestāde, ir svarīgs pasākums CVD drošības un izturētspējas
palielināšanai. CVD pamatpakalpojumu nodalīšana no banku pakalpojumiem papildus
norēķinu pakalpojumiem šķiet patiesi būtiska, lai novērstu to, ka, sniedzot
banku pakalpojumus, CVD pakalpojumiem tiek nodoti riski, piemēram, kredītrisks
un likviditātes risks. Citi, mazāk stingri pasākumi kredītriska un likviditātes
riska novēršanai nenodrošinātu pienācīgu CVD drošības un izturētspējas līmeni.
Tomēr, lai nodrošinātu efektivitāti, kas izriet no CVD un banku pakalpojumu
sniegšanas vienas uzņēmumu grupas ietvaros, prasība, ka banku pakalpojumus veic
atsevišķa kredītiestāde, nedrīkstētu būt par šķērsli tam, ka šī kredītiestāde
pieder tai pašai uzņēmumu grupai kā CVD. Ja gan CVD, gan banku pakalpojumi tiek
sniegti vienas uzņēmumu grupas ietvaros, lai palielinātu sniegto pakalpojumu
drošību un efektivitāti, kredītiestādes darbībām būtu jābūt ierobežotām,
aptverot tikai banku pakalpojumus papildus norēķinu pakalpojumiem. Turklāt, ja
nepastāv nekāda iespēja, ka kredīti un likviditātes riski, kas saistīti ar CVD
banku pakalpojumu sniegšanu, apdraudēs CVD pamatpakalpojumu sniegšanu, būtu
jābūt iespējai saņemt atbrīvojumu no pienākuma nošķirt banku pakalpojumus
papildus norēķinu pakalpojumiem no CVD pamatpakalpojumiem. Lai nodrošinātu, ka
iespēja piemērot atkāpi no prasības CVD nesniegt nekādus banku pakalpojumiem
līdzīgus papildpakalpojumus tiek piemērota vienādi, Komisijai, ja to pieprasa
valsts kompetentā iestāde, būtu jābūt tiesīgai lemt, vai šāda atkāpe ir
pieļaujama, ņemot vērā, ka nepastāv sistēmiski riski saistībā ar to, ka CVD
pamatpakalpojumus un banku pakalpojumus veic viena un tā pati juridiskā
persona. Jebkurā gadījumā tāda CVD darbībām, kuram piešķirta šāda atkāpe un
atļauja darboties kā kredītiestādei, būtu jābūt ierobežotām, aptverot vienīgi
banku pakalpojumus papildus norēķinu pakalpojumiem.
(34)
Lai nodrošinātu, ka CVD pakalpojumu pietiekamu
drošības līmeni un nepārtrauktību, uz CVD attiecina īpašas vienotas un tieši
piemērojamas konsultatīvas uzraudzības prasības, tostarp par kapitālu, kuras
faktiski samazina to juridisko, darbības un ieguldījumu risku.
(35)
Uz līgumiem par saikni starp CVD attiecas īpašas
prasības, kas vienošanās dalībniekiem dod iespēju piekļūt citām vērtspapīru
norēķinu sistēmām. Prasībai, ka banku pakalpojumiem līdzīgos papildpakalpojumus
sniedz atsevišķa juridiskā persona, nedrīkstētu kavēt CVD saņemt šādus
pakalpojumus, jo īpaši, ja tie ir dalībnieki vērtspapīru norēķinu sistēmā, ko
pārvalda cits CVD. Ir īpaši svarīgi, lai tiktu pēc iespējas mazināti visi
potenciālie riski, ko CVD rada vienošanās par saikni, piemēram, kredītriski,
likviditātes riski, organizācijas vai citi būtiski riski. Attiecībā uz
sadarbspējas saiknēm ir īpaši svarīgi, lai saistītām vērtspapīru norēķinu
sistēmām būtu identisks laiks, kurā pārveduma rīkojumi ienāk sistēmā, pārvedumu
rīkojumi kļūst neatsaucami un pastāv vērtspapīru un skaidrās naudas pārvedumu
galīgums. Tādus pašus principus piemēro CVD, kuri izmanto kopēju norēķinu
informācijas tehnoloģiju (IT) infrastruktūru.
(36)
Tā kā CVD pārvalda vērtspapīru norēķinu sistēmas,
tiem ir svarīga loma, pārvedot vērtspapīrus uz vērtspapīru kontiem. Lai
veicinātu tiesisko noteiktību, īpaši pārrobežu kontekstā, ir svarīgi izstrādāt
skaidrus noteikumus par tiesību aktiem, kurus piemēro īpašumtiesību aspektiem attiecībā
uz vērtspapīriem, kurus CVD tur savos kontos. Ievērojot pašreizējās tiesību
kolīziju normās noteikto pieeju, piemēro tās vietas tiesību aktus, kurā CVD tur
kontus.
(37)
Daudzās dalībvalstīs emitentiem saskaņā ar valsts
tiesību aktiem pastāv prasība emitēt savas valsts CVD tikai noteikta veida
vērtspapīrus, t. i., akcijas. Lai likvidētu šo šķērsli, kas kavē
Savienības pēctirdzniecības tirgus netraucētu darbību, un ļautu emitentiem
izvēlēties efektīvāko veidu vērtspapīru pārvaldīšanai, emitentiem jābūt tiesīgiem
izvēlēties ikvienu Savienībā reģistrētu CVD savu vērtspapīru iegrāmatošanai un
CVD pakalpojumu saņemšanai. Kompetento iestāžu rīcībā jābūt ātram un
atbilstīgam korektīvam pasākumam, ko var piemērot situācijās, kad CVD
nepamatoti atsakās nodrošināt pakalpojumus emitentiem. Akcionāru tiesību
aizsardzības nolūkā emitentu tiesības izvēlēties CVD nedrīkstētu kavēt tās
valsts uzņēmējdarbības tiesību piemērošanu, kurā vērtspapīri emitēti, jo tās
reglamentē attiecības starp emitentiem un akcionāriem.
(38)
Eiropas kodekss tīrvērtes un norēķinu veikšanai,
kas pieņemts 2006. gada 7. novembrī[17],
izveidoja brīvprātīgu sistēmu, dodot iespēju CVD un citu tirgus infrastruktūru
savstarpējai piekļuvei. Tomēr pēctirdzniecības nozare joprojām ir sadrumstalota
valstu līmenī, sadārdzinot pārrobežu tirdzniecības darījumus. Būtu jānosaka
vienoti nosacījumi CVD savstarpējai saiknei un CVD un citu tirgus
infrastruktūru savstarpējai piekļuvei. Lai CVD varētu piedāvāt saviem
dalībniekiem piekļuvi citiem tirgiem, CVD jābūt tiesībām kļūt par citu CVD
dalībniekiem vai lūgt, lai cits CVD izstrādā speciālas darbības piekļuves
nodrošināšanai. Kompetento iestāžu rīcībā būtu jābūt ātram un atbilstīgam
korektīvam pasākumam, ko var piemērot situācijās, kad CVD nepamatoti atsakās
piešķirt piekļuvi citam CVD. Tā kā CVD saiknes var radīt papildu risku
norēķinam, uz šādām saiknēm attiecas attiecīgo kompetento iestāžu veikta
atļaujas izsniegšana un uzraudzība.
(39)
CVD arī jābūt piekļuvei centrālā darījuma partnera
vai tirdzniecības vietas darījumu datiem, un šīm tirgus infrastruktūrām jābūt
piekļuvei CVD pārvaldītajām vērtspapīru norēķinu sistēmām, ja vien šāda
piekļuve neapdraud to darbības. Kompetento iestāžu rīcībā jābūt ātram un
atbilstīgam korektīvam pasākumam, ko var piemērot situācijās, kad CVD vai tirgus
infrastruktūras nepamatoti atsakās nodrošināt piekļuvi to pakalpojumiem.
(40)
Finanšu nozarē konsultatīvas uzraudzības prasības
un darījumu veikšanas sistēma jābalsta uz stabiliem uzraudzības un sankciju
režīmiem. Tāpēc uzraudzības iestādēm jābūt pietiekami pilnvarotām rīkoties un
piemērot preventīvu sankciju režīmu nelikumīgas darbības novēršanai. Komisija
savā 2010. gada 8. decembra paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei,
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par sankciju
pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē pārskatīja pastāvošās sankciju
piemērošanas pilnvaras un to praktisko piemērošanu, lai veicinātu sankciju
konverģenci dažādās uzraudzības darbībās.
(41)
Tādējādi, lai nodrošinātu, ka CVD un to
kredītiestāžu darbība, kuras norīkotas par norēķinu iestādēm, to vadības
struktūru locekļu un citu personu, kuras faktiski kontrolē to darbību, vai citu
personu darbība faktiski atbilst šīs regulas prasībām, kompetentajām iestādēm
būtu jābūt iespējai piemērot efektīvas, samērīgas administratīvās sankcijas un
pasākumus, kas attur no pārkāpuma izdarīšanas.
(42)
Lai nodrošinātu, ka sankcijas ir preventīvas un
tiek konsekventi piemērotas visās dalībvalstīs, šajā regulā uzskaitītas
svarīgākās administratīvās sankcijas un pasākumi, kam jābūt kompetento iestāžu
rīcībā, pilnvaras šādu sankciju un pasākumu piemērošanai gan juridiskām, gan
fiziskām personām, kas ir vainojamas pārkāpumā, svarīgākie kritēriji sankciju
un pasākumu līmeņa un veida noteikšanai un administratīvo naudas sodu līmeņi.
Nosakot administratīvās soda sankcijas, būtu jāņem vērā tādi faktori kā
konstatētais finansiālais ieguvums, vainu pastiprinoši vai mīkstinoši faktori,
nepieciešamība nodrošināt soda naudu preventīvu ietekmi
un — attiecīgā gadījumā — būtu jāpiemēro atlaides, ja pārkāpējs
sadarbojas ar kompetento iestādi. Pieņemot un publicējot sankcijas, būtu jāņem
vērā pamattiesības, kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, it
sevišķi tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants),
tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants) un tiesības uz efektīvu
tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants).
(43)
Lai konstatētu iespējamos pārkāpumus, būtu
jāizveido efektīvi mehānismi, kas veicinātu ziņošanu kompetentajām iestādēm par
iespējamiem vai faktiskiem šīs regulas pārkāpumiem. Šādos mehānismos iekļauj
atbilstīgu aizsardzību personām, kuras ziņo par iespējamiem vai faktiskiem šīs
regulas pārkāpumiem, un personām, kuras tiek apsūdzētas pārkāpumā. Būtu
jāizstrādā atbilstīgas procedūras, lai nodrošinātu atbilstību apsūdzētās
personas tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz aizstāvību un
tiesībām tikt uzklausītai pirms galīgā lēmuma pieņemšanas saistībā ar šo
personu, un arī tiesībām uz efektīvu tiesību aizsardzību pirms tiesas saistībā
ar lēmumu vai pasākumu attiecībā uz šo personu.
(44)
Šai regulai nevajadzētu skart nekādus dalībvalstu
tiesību noteikumus saistībā ar kriminālsankcijām.
(45)
Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada
24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[18] regulē personas datu apstrādi,
kas tiek veikta dalībvalstīs saskaņā ar šo regulu. Jebkādai personas datu
apmaiņai vai nosūtīšanai starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jānotiek
saskaņā ar noteikumiem par personas datu nodošanu, kas paredzēti
Direktīvā 95/46/EK. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada
18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās
un par šādu datu brīvu apriti[19]
regulē EVTI veikto personas datu apstrādi atbilstīgi šai regulai. Jebkāda
personas datu apmaiņa vai to nosūtīšana EVTI jāveic saskaņā ar Regulā (EK)
Nr. 45/2001 izklāstītajiem personas datu nosūtīšanas noteikumiem.
(46)
Šī regula atbilst pamattiesībām un ievēro
principus, kuri īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, t. i.,
tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, tiesības uz personas
datu aizsardzību, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu,
tiesības netikt divreiz tiesātai vai sodītai par to pašu nodarījumu, brīvību
veikt uzņēmējdarbību, un to piemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.
(47)
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI), kas
izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra
Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi
(Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un
atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK[20],
jābūt centrālajai lomai regulas piemērošanā, jānodrošina, ka valstu kompetentās
iestādes konsekventi piemēro Savienības noteikumus, un jārisina strīdi starp
dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
(48)
Tā kā EVTI ir struktūra, kam ir specializētas
zināšanas par vērtspapīriem un vērtspapīru tirgiem, būtu efektīvi un lietderīgi
tai uzticēt ar politikas izvēlēm nesaistītu regulatīvu un īstenošanas tehnisko
standartu projektu izstrādi un to iesniegšanu Komisijai. Ja tā tiek norādīts,
EVTI cieši iesaista ECBS dalībnieces un Eiropas Banku iestādi (EBI), kas
izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra
Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi
(Eiropas Banku iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas
Lēmumu 2009/78/EK[21].
(49)
Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt regulatīvus
tehniskos standartus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību
290. pantu un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā
noteikto procedūru par sīki izstrādātiem norēķinu disciplīnas pasākumu
elementiem; par informāciju un citiem elementiem, kas CVD jāiekļauj pieteikumā
atļaujas saņemšanai, par informāciju, kādu dažādas iestādes sniedz cita citai
CVD uzraudzības gaitā; par sīkāku informāciju sadarbības kārtībai starp
reģistrācijas valsts un uzņēmējvalsts iestādēm, par CVD pārvaldības kārtības
elementiem, par sīkāku informāciju CVD turētajos grāmatojumos, par sīkāku
informāciju par pasākumiem, kādus CVD veic, lai saglabātu emisijas integritāti;
par dalībnieku vērtspapīru aizsardzību, par darbības risku un par risku, kuri
izriet no CVD saiknēm, mazināšanu, par sīkāku informāciju par kapitāla prasībām
attiecībā uz CVD, par sīkāku informāciju attiecībā uz konsultatīvas uzraudzības
prasībām saistībā ar norīkoto kredītiestāžu kredītrisku un likviditātes risku.
(50)
Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas
tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas tiesību aktus saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienības darbību 291. pantu un saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 15. pantā noteikto procedūru attiecībā uz standarta
veidlapām, ko CVD izmanto pieteikumam atļaujas saņemšanai; informācijas
sniegšanu starp dažādām kompetentajām iestādēm CVD uzraudzības nolūkā,
attiecīgo sadarbības kārtību starp izcelsmes un uzņēmējvalsts iestādēm, CVD
turēto grāmatojumu formātu, procedūrām gadījumos, kad dalībniekam vai emitentam
tiek atteikta piekļuve CVD, CVD tiek atteikta piekļuve citam vai citiem CVD vai
starp CVD un citām tirgus infrastruktūrām, konsultācijām starp dažādām iestādēm
pirms atļaujas piešķiršanas norēķinu iestādēm.
(51)
Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus
atbilstīgi Līguma 290. pantam. Jo īpaši deleģētie akti būtu jāpieņem,
ņemot vērā konkrētu sīkāku informāciju par definīcijām, kritērijus, saskaņā ar
kuriem uzskata, ka CVD darbība uzņēmējā dalībvalstī ir ārkārtīgi nozīmīga šai
dalībvalstij, pakalpojumus, kuru sniegšanai trešās valsts CVD lūdz EVTI
piešķirt atzīšanu, un informāciju, kādu pieteikuma iesniedzējs CVD norāda EVTI
pieteikumā atzīšanas saņemšanai, riskus, kuri var attaisnot to, ka CVD atsaka
piekļuves piešķiršanu dalībniekiem, un pieprasījuma iesniedzējiem dalībniekiem
pieejamo procedūru elementus, tādu situāciju novērtējumu, kad iespēja veikt
norēķinu, izmantojot centrālās bankas naudu, nav praktiska un pieejama; tādas
procedūras elementus, kas saistīta ar emitentu piekļuvi CVD, CVD savstarpējai
piekļuvei un CVD un citu tirgus infrastruktūru savstarpējai piekļuvei.
(52)
Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šīs regulas
īstenošanai, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt lēmumus par
trešo valstu noteikumu novērtēšanu trešo valstu CVD atzīšanas nolūkā un par
atkāpes piešķiršanu no pienākuma nošķirt papildus norēķinu pakalpojumiem
sniegtos banku pakalpojumus no CVD pamatpakalpojumiem. Šīs pilnvaras būtu
jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un
vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz
Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[22].
(53)
Tā kā šīs regulas mērķi, proti, noteikt vienotas
prasības norēķiniem un CVD, nevar pietiekami sasniegt atsevišķās dalībvalstīs
un to rīcības mēroga dēļ var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var
pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto
subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes
principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto
mērķu sasniegšanai.
(54)
Jāgroza Direktīva 98/26/EK, lai to salāgotu ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra
Direktīvu 2010/78/ES, ar ko groza Direktīvu 98/26/EK, 2002/87/EK,
2003/6/EK, 2003/41/EK, 2003/71/EK, 2004/39/EK, 2004/109/EK, 2005/60/EK,
2006/48/EK, 2006/49/EK un 2009/65/EK attiecībā uz Eiropas Uzraudzības iestādes
(Eiropas Banku iestādes), Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Apdrošināšanas
un aroda pensiju iestādes) un Eiropas Uzraudzības iestādes (Eiropas Vērtspapīru
un tirgu iestādes) pilnvarām[23],
saskaņā ar kurām informāciju par norādītajām vērtspapīru norēķinu sistēmas
vairs nesūta Komisijai, bet gan EVTI.
(55)
Šajā regulā noteiktās atļaujas piešķiršanas un
uzraudzības prasības būtu jāatliek, lai nodrošinātu, ka Savienībā vai trešā
valstī reģistrētam CVD ir pietiekami daudz laika, lai saņemtu regulā noteikto
atļauju un atzīšanu.
(56)
Tāpat jāatliek prasības piemērošana par dažu
pārvedamu vērtspapīru grāmatošanu dematerializētā veidā un par norēķinu par
saistībām vērtspapīru norēķinu sistēmā ne vēlāk kā otrajā darbadienā pēc
tirdzniecības veikšanas, lai nodrošinātu, ka tirgus dalībniekiem, kuri tur
vērtspapīrus papīra formā vai izmanto garākus norēķinu periodus, būtu
pietiekami daudz laika, lai nodrošinātu atbilstību šīm prasībām.
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
I sadaļa
Priekšmets, darbības joma un definīcijas
1. pants
Priekšmets un darbības joma
1.
Šajā regulā ir noteiktas vienotas prasības
norēķiniem par finanšu instrumentiem Savienībā un noteikumi par centrālo
vērtspapīru depozitāriju organizatorisko struktūru un darbību drošu un
netraucētu norēķinu veicināšanai.
2.
Šo regulu piemēro norēķiniem par visiem finanšu
instrumentiem un CVD darbībām, ja vien šīs regulas noteikumos nav noteikts
citādi.
3.
Šī regula neskar Savienības tiesību aktu noteikumus
par īpašiem finanšu instrumentiem, konkretāk Direktīvu 2003/87/EK.
4.
Regulas 9. līdz 18. panta un 20. panta un
IV sadaļas noteikumus nepiemēro Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS)
dalībniecēm, citām dalībvalstu struktūrām, kas veic līdzīgas darbības, vai
dalībvalstu struktūrām, kas pilnvarotas veikt vai veic intervences darbības
valsts parāda pārvaldībā.
2. pants
Definīcijas
1.
Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:
(1)
"centrālais vērtspapīru depozitārijs"
(turpmāk "CVD") ir juridiskā persona, kas pārvalda regulas pielikuma
A iedaļas 3. punktā uzskaitīto vērtspapīru norēķinu sistēmu un sniedz
vismaz vienu no regulas pielikuma A iedaļā uzskaitītajiem
pamatpakalpojumiem;
(2)
"norēķins" ir vērtspapīru darījuma
pabeigšana, lai norēķinātos par dalībnieka saistībām, izmantojot naudas
līdzekļu vai vērtspapīru pārvedumu;
(3)
"vērtspapīru norēķinu sistēma" ir sistēma
saskaņā ar Direktīvas 98/26/EK 2. panta a) apakšpunkta pirmo un
otro ievilkumu, kuras darbība ir pārveduma rīkojumu izpilde, kā noteikts
Direktīvas 98/26/EK 2. panta i) apakšpunkta otrajā ievilkumā;
(4)
"norēķina periods" ir laikposms starp
tirdzniecības darījuma datumu un plānoto norēķina datumu;
(5)
"darbadiena" ir darbadiena, kā noteikts
Direktīvas 98/26/EK 2. panta n) apakšpunktā;
(6)
"neveikts norēķins" ir nenoticis norēķins
par vērtspapīru darījumu plānotajā norēķina datumā vērtspapīru vai skaidrās
naudas neesamības dēļ, neraugoties uz pamatā esošo cēloni;
(7)
"plānotais norēķina datums" ir datums,
kurā vērtspapīru darījumā iesaistītās puses vienojušās veikt norēķinu;
(8)
"centrālais darījuma partneris" ir
juridiskā persona, kas pats ir starpnieks starp tirdzniecības darījuma
partneriem vienā vai vairākos finanšu tirgos, kļūstot par pircēju katram
pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam;
(9)
"kompetentā iestāde" ir iestāde, ko katra
dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar 10. pantu;
(10)
"dalībnieks" ir vērtspapīru norēķinu
sistēmas dalībnieks, kā noteikts Direktīvas 98/26/EK 2. panta
f) apakšpunktā, tostarp centrālais darījuma partneris;
(11)
"līdzdalība" ir līdzdalība
Direktīvas 78/660/EEK 17. panta pirmā teikuma nozīmē vai tieši vai
netieši piederoši 20 % vai vairāk no uzņēmuma balsstiesībām vai kapitāla;
(12)
"reģistrācijas dalībvalsts" ir
dalībvalsts, kurā CVD saņēmis atļauju;
(13)
"uzņēmēja dalībvalsts" ir dalībvalsts,
kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā CVD ir atvēris filiāli vai sniedz
pakalpojumus;
(14)
"filiāle" ir darbības veikšanas vieta,
kas nav galvenais birojs un ir CVD daļa, kam nav juridiskās personas statusa un
kas sniedz CVD pakalpojumus, kuru sniegšanai CVD saņēmis atļauju;
(15)
"kontrole" ir attiecības starp diviem
uzņēmumiem, kā noteikts Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā;
(16)
"dalībnieka saistību nepildīšana" ir
situācija, kad pret dalībnieku sāktas maksātnespējas procedūras, kā noteikts
Direktīvas 98/26/EK 2. panta j) apakšpunktā;
(17)
"piegāde pret maksājumu" ir vērtspapīru
norēķina mehānisms, kas sasaista vērtspapīru pārvedumu ar naudas līdzekļu
pārvedumu tā, ka vērtspapīru piegāde notiek tikai tad, ja notiek atbilstīgais
maksājums;
(18)
"vērtspapīru konts" ir konts, kurā var
ieskaitīt vai no kura var noņemt vērtspapīrus;
(19)
"CVD saikne" ir vienošanās starp CVD,
saskaņā ar kuru viens CVD atver kontu otra CVD vērtspapīru norēķinu sistēmā,
lai atvieglotu vērtspapīru pārvedumu starp saviem dalībniekiem un otra CVD
dalībniekiem. CVD saikne sevī ietver standarta saiknes piekļuvi, pielāgotu
saiknes piekļuvi un sadarbspējas saiknes;
(20)
"standarta saiknes piekļuve" ir CVD
saikne, saskaņā ar kuru CVD ir savienots ar citu CVD kā ikviens cits tādas
vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieks, kuru pārvalda cits CVD;
(21)
"pielāgota saiknes piekļuve" ir CVD
saikne, saskaņā ar kuru CVD sniedz īpašus pakalpojumus citam CVD, sniedzot tos
šķirti no pakalpojumiem citiem dalībniekiem tā pārvaldītajā vērtspapīru
norēķinu sistēmā;
(22)
"sadarbspējas saiknes" ir CVD saiknes,
saskaņā ar kurām CVD pārvaldītas vērtspapīru norēķinu sistēmas kļūst
sadarbspējīgas, kā noteikts Direktīvas 98/26/EK 2. panta
o) apakšpunktā;
(23)
"pārvedami vērtspapīri" ir pārvedami
vērtspapīri, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta
18) apakšpunktā;
(24)
"naudas tirgus instrumenti" ir naudas
tirgus instrumenti, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta
19) apakšpunktā;
(25)
"kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu ieguldījumu
apliecības" ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu vienības, kā noteikts
Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 3. punktā;
(26)
"emisijas kvotas" ir vienības, kas
atzītas par atbilstīgām Direktīvas 2003/87/EK prasībām;
(27)
"regulēts tirgus" ir regulēts tirgus, kā
noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 14) apakšpunktā;
(28)
"daudzpusēja tirdzniecības sistēma" ir
daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK
4. panta 15. punktā;
(29)
"regulēta tirdzniecības sistēma" ir
sistēma, kas nav regulēts tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma; to vada
ieguldījumu sabiedrība vai tirgus dalībnieks, un tās sistēmā var mijiedarboties
vairākkārtējas trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz
finanšu instrumentiem tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums saskaņā ar
Direktīvas 2004/39/EK II sadaļas noteikumiem;
(30)
"meitasuzņēmums" ir meitasuzņēmums
Direktīvas 83/349/EEK 1. panta nozīmē;
(31)
"norēķinu iestāde" ir norēķinu iestāde,
kā noteikts Direktīvas 98/26/EK 2. panta d) apakšpunktā.
2.
Komisijai ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību
aktus saskaņā ar 64. pantu, kas attiecas uz pasākumiem, ar kuriem precizē
tehniskos elementus 1. punkta 17), 20), 21) un 22) apakšpunktā
noteiktajām definīcijām, pielikuma B iedaļas 1.–4. punktā minētajiem
papildpakalpojumiem un pielikuma C iedaļas 1. un 2. punktā minētajiem
pakalpojumiem.
II sadaļa
Vērtspapīru norēķins
I nodaļa
Vērtspapīri dematerializētā veidā
3. pants
Vērtspapīri dematerializētā veidā
1.
Ikviena sabiedrība, kura emitē pārvedamus
vērtspapīrus, ko tirgo regulētos tirgos, nodrošina, ka šādi vērtspapīri ir
dematerializētā veidā, veicot imobilizāciju, vai nu emitējot vispārēju
parādzīmi par visiem vienas emisijas vērtspapīriem, vai arī pēc vērtspapīru
tiešas emitēšanas dematerializētā veidā.
2.
Ja 1. punktā minētos vērtspapīrus tirgo
regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās vai regulētās tirdzniecības
sistēmās vai tos pārved saskaņā ar finanšu nodrošinājuma līgumiem, kā noteikts
Direktīvas 2002/47/EK 2. panta a) apakšpunktā, šādus
vērtspapīrus iegrāmato CVD dematerializētā veidā pirms tirdzniecības datuma, ja
vien tie jau nav iegrāmatoti dematerializētā veidā.
4. pants
Izpilde
1.
Par 3. panta 1. punkta piemērošanu atbild
tās dalībvalsts iestādes, kurā reģistrēta sabiedrība, kas emitē vērtspapīrus.
2.
Iestādes, kas atbild par regulēto tirgu,
daudzpusējo tirdzniecības sistēmu un regulēto tirdzniecības sistēmu uzraudzību,
nodrošina 3. panta 2. punkta piemērošanu gadījumos, kad 3. panta
1. punktā minētos vērtspapīrus tirgo regulētos tirgos, daudzpusējās
tirdzniecības sistēmās vai regulētās tirdzniecības sistēmās.
3.
Dalībvalstu iestādes, kas atbild par Direktīvas 2002/47/EK
piemērošanu, atbild par šīs regulas 3. panta 2. punkta piemērošanu
gadījumos, kad šīs regulas 3. panta 1. punktā minētos vērtspapīrus
pārved saskaņā ar finanšu nodrošinājuma līgumiem, kā noteikts
Direktīvas 2002/47/EK 2. panta a) apakšpunktā.
II nodaļa
Norēķinu periodi
5. pants
Plānotie norēķinu datumi
1.
Ikviens vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieks,
kas savā vārdā vai trešās personas vārdā pērk vai pārdod pārvedamus
vērtspapīrus, naudas tirgus instrumentus, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu ieguldījumu
apliecības un emisijas kvotas, plānotajā norēķina datumā veic norēķinu par
savām saistībām pret vērtspapīru norēķinu sistēmu.
2.
Attiecībā uz 1. punktā minētajiem
pārvedamajiem vērtspapīriem, ko tirgo daudzpusējās tirdzniecības sistēmās vai
regulētās tirdzniecības sistēmās, plānotais norēķina datums ir ne vēlāk kā
otrajā darbadienā pēc tirdzniecības veikšanas.
3.
Tās dalībvalsts attiecīgā iestāde, kuras tiesību
aktus piemēro CVD pārvaldītajai vērtspapīru norēķinu sistēmai, atbild par 1. un
2. punkta piemērošanu.
III nodaļa
Norēķinu disciplīna
6. pants
Pasākumi neveiktu norēķinu novēršanai
1.
Ikviens regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības
sistēma vai regulēta tirdzniecības sistēma izstrādā procedūras, kas ļauj
apstiprināt attiecīgo informāciju par darījumu ar 5. panta 1. punktā
noteiktajiem finanšu instrumentiem datumā, kurā regulētam tirgum, daudzpusējai
tirdzniecības sistēmai vai regulētai tirdzniecības sistēmai nosūtīti rīkojumi.
2.
Attiecībā uz katru tā pārvaldīto vērtspapīru
norēķinu sistēmu CVD izstrādā procedūru, kas veicina norēķinu par darījumiem ar
5. panta 1. punktā minētajiem finanšu instrumentiem plānotajā
norēķina datumā. CVD veicina ātrāku norēķina veikšanu plānotajā norēķina
datumā, piemērojot atbilstīgu mehānismu, piemēram, progresīvu tarifu struktūru.
3.
Attiecībā uz katru tā pārvaldīto vērtspapīru
norēķinu sistēmu CVD izveido uzraudzības instrumentus, kas ļauj iepriekš
noteikt, ka norēķins par 5. panta 1. punktā minētajiem finanšu
instrumentiem, visdrīzāk, netiks veikts, un CVD pieprasa, lai dalībnieki veic
šādus norēķinus plānotajā norēķina datumā.
4.
Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI),
apspriežoties ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē sīkāku informāciju par 1.
un 2. punktā noteiktajām procedūrām, kas ļauj apstiprināt attiecīgo
informāciju par darījumiem un veicina norēķinus, un nosaka sīkāku informāciju
par uzraudzības instrumentiem saistībā ar 3. punktā norādīto iespējamo
neveikto norēķinu noteikšanu.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
7. pants
Pasākumi neveiktu norēķinu gadījumā
1.
Attiecībā uz katru tā pārvaldīto vērtspapīru
norēķinu sistēmu CVD izveido sistēmu, lai uzraudzītu neveiktus norēķinus par
darījumiem ar 5. panta 1. punktā minētajiem finanšu instrumentiem.
CVD regulāri sniedz ziņojumus kompetentajai iestādei un ikvienai personai, kam
ir leģitīmas intereses, par neveikto norēķinu skaitu un sīkāku informāciju par
neveiktiem norēķiniem, kā arī citu būtisku informāciju. Kompetentās iestādes
sniedz EVTI būtisku informāciju par neveiktiem norēķiniem.
2.
Attiecībā uz katru tā pārvaldīto vērtspapīru
norēķinu sistēmu CVD izstrādā procedūras, kas veicina norēķinu par darījumiem
ar 5. panta 1. punktā minētajiem finanšu instrumentiem, par kuriem
norēķins nav veikts plānotajā norēķina datumā. Šādas procedūras nodrošina
pietiekami preventīvu soda mehānismu dalībniekiem, kas neveic norēķinu.
3.
Vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībniekam, kas
plānotajā norēķina datumā nepiegādā saņēmējam dalībniekam 5. panta
1. punktā minētos finanšu instrumentus, piemēro iepirkšanas pienākumu,
saskaņā ar kuru šādi instrumenti jānopērk tirgū ne vēlāk kā četras dienas pēc
plānotā norēķina datuma un jāpiegādā saņēmējam dalībniekam, kā arī citus
pasākumus saskaņā ar 4. punktu.
4.
Šā panta 3. punktā minētajos pasākumos nosaka
vismaz:
(a)
soda naudu, kādu dalībnieks, kas nepilda saistības,
maksā par katru darbadienu no plānotā norēķina datuma līdz faktiskajam norēķina
datumam;
(b)
brīdināšanas periodu dalībniekam, kurš nepilda
saistības, pirms iepirkšanas pienākuma izpildes;
(c)
iepirkšanas cenas un izmaksas;
(d)
attiecīgā gadījumā – darījuma partneri, kas veic
iepirkšanu;
(e)
kompensācijas summu saņēmējam dalībniekam, ja nav
iespējams veikt iepirkšanu;
5.
Pasākumi, kas minēti 3. punktā, nodrošina, ka:
(a)
saņēmējs dalībnieks saņem vismaz finanšu
instrumentu cenu, par kādu tika panākta vienošanās tirdzniecības veikšanas
laikā;
(b)
soda nauda, ko saistības neizpildījušais dalībnieks
maksā par katru darbadienu, ir pietiekami preventīva šādam dalībniekam;
(c)
ja nav iespējams veikt iepirkšanu, naudas
kompensācija saņēmējam dalībniekam ir lielāka nekā finanšu instrumentu cena,
par kādu tika panākta vienošanās tirdzniecības veikšanas laikā, un pēdējā
publiski pieejamā cena par šādiem instrumentiem tirdzniecības vietā, kurā
notika tirdzniecība, un tā ir pietiekami preventīva dalībniekam, kas nepilda
saistības;
(d)
šī panta 7. punktā minētie darījuma partneri,
tostarp centrālais darījuma partneris, kas veic iepirkšanu, atklāj dalībniekiem
informāciju par šāda pakalpojuma maksu;
(e)
ja iepirkšanu veic darījuma partneris, kas nav
dalībnieks, kurš neveic norēķinu, dalībnieks, kas neveic norēķinu, atmaksā
visas summas, kādas samaksājis darījuma partneris, kas veica iepirkšanas
darījumu, atbilstīgi 3. un 4. punktam.
6.
CVD, centrālais darījuma partneris, regulētie
tirgi, daudzpusējās tirdzniecības sistēmas un regulētās tirdzniecības sistēmas
izveido procedūras, kas tām ļauj apturēt tāda dalībnieka darbību, kurš
sistemātiski nepiegādā 1. punktā minētos finanšu instrumentus vai naudu
plānotajā norēķina datumā, un publiski norāda šāda dalībnieka identitāti tikai
pēc tam, kad attiecīgajam dalībniekam dota iespēja iesniegt apsvērumus.
7.
Šī panta 2. līdz 6. punktu piemēro visiem
darījumiem ar 5. panta 1. punktā norādītajiem instrumentiem, kuri
iekļauti regulētos tirgos, tirgoti daudzpusējās tirdzniecības sistēmās vai
regulētās tirdzniecības sistēmās vai kuru tīrvērti veic centrālais darījuma
partneris.
Darījumiem, kuru tīrvērti veic centrālais darījuma
partneris pirms norēķina veikšanas vērtspapīru norēķinu sistēmā, 3. līdz
5. punktā minētos pasākumus centrālais darījuma partneris.
Attiecībā uz darījumiem, kuru tīrvērti neveic
centrālais darījuma partneris, regulētais tirgus, daudzpusējas tirdzniecības
sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas savos iekšējos noteikumos norāda,
ka to dalībniekiem piemēro pienākumu veikt 3. līdz 5. punktā minētos pasākumus.
8.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē sīkāku informāciju par
1. punktā minēto sistēmu, kas uzrauga neveiktus norēķinus, un ziņojumiem
par neveiktiem norēķiniem, par 2. punktā minētajām procedūrām, kas veicina
norēķinu par darījumu pēc neveikta norēķina, un 3. līdz 5. punktā
minētajiem pasākumiem.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
8. pants
Izpilde
1.
Tās dalībvalsts attiecīgā iestāde, kuras tiesību
aktus piemēro CVD pārvaldītajai vērtspapīru norēķinu sistēmai, atbild par 6. un
7. panta piemērošanas nodrošināšanu un uzrauga piemēroto soda naudu, cieši
sadarbojoties ar iestādēm, kuras atbild par regulēto tirgu, daudzpusējo
tirdzniecības sistēmu, regulēto tirdzniecības sistēmu un centrālo darījumu
partneru uzraudzību, kā norādīts 7. pantā. Jo īpaši iestādes uzrauga
7. panta 2. un 4. punktā noteikto soda naudu un 7. panta
6. punktā minēto pasākumu piemērošanu.
2.
Lai nodrošinātu konsekventu un efektīvu uzraudzības
praksi Savienībā saistībā ar šīs regulas 6. un 7. pantu, EVTI var izdot
norādījumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu.
III sadaļa
Centrālie vērtspapīru depozitāriji
I nodaļa
Atļauju izsniegšana CVD un CVD uzraudzība
1. iedaļa
Iestādes, kas atbild par atļauju izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību
9. pants
Kompetentā iestāde
CVD reģistrācijas dalībvalsts kompetentā
iestāde izsniedz atļauju CVD un veic CVD uzraudzību.
10. pants
Kompetentās iestādes norīkošana
1.
Katra dalībvalsts norīko kompetento iestādi, kura
atbild par šajā regulā noteikto pienākumu veikšanu, kas nozīmē izsniegt
atļaujas un uzraudzīt dalībvalstī reģistrētus CVD, un attiecīgi informē EVTI.
Ja dalībvalsts norīko vairāk nekā vienu kompetento
iestādi, tā nosaka šādu iestāžu lomu un norīko vienu iestādi, kas atbild par
sadarbību ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm, 11. pantā norādīto
attiecīgo iestādi, EVTI un — šajā regulā īpaši noteiktos gadījumos — arī EBI.
2.
EVTI publicē savā tīmekļa vietnē saskaņā ar
1. punktu norīkoto kompetento iestāžu sarakstu.
3.
Kompetentajām iestādēm piešķir visas uzraudzības un
izmeklēšanas pilnvaras, kas ir vajadzīgas to funkciju izpildei.
11. pants
Attiecīgās iestādes
1.
Šajā regulā īpaši noteiktos gadījumos šādas
iestādes tiek iesaistītas atļauju izsniegšanā CVD un CVD uzraudzībā:
(a)
iestāde, kas atbild par CVD pārvaldītās vērtspapīru
norēķinu sistēmas uzraudzību dalībvalstī, kuras tiesību aktus piemēro šai
vērtspapīru norēķinu sistēmai;
(b)
ja nepieciešams, tāda Savienības centrālā banka,
kuras uzskaites ierakstos iegrāmato norēķinu par CVD pārvaldītās vērtspapīru
norēķinu sistēmas skaidrās naudas darījumu, vai, ja norēķinu veic, izmantojot
kredītiestādi saskaņā ar IV sadaļu, tāda Savienības centrālā banka, kas
emitē attiecīgo valūtu.
2.
EVTI publicē savā tīmekļa vietnē 1. punktā
norādīto attiecīgo iestāžu sarakstu.
12. pants
Iestāžu sadarbība
1.
Šīs regulas 9. un 11. pantā norādītās iestādes
un EVTI cieši sadarbojas šīs regulas piemērošanai, jo īpaši 13. pantā norādītajās
ārkārtējās situācijās. Ja iespējams un ir svarīgi, šādā sadarbībā iesaista
citas valsts iestādes un struktūras, jo īpaši tās, kuras izveidotas vai
ieceltas saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK.
Lai nodrošinātu konsekventu un efektīvu
uzraudzības praksi Savienībā, tostarp sadarbību starp 9. un 11. pantā
minētajām iestādēm, veicot dažādus novērtējumus, kas nepieciešami šīs regulas
piemērošanai, EVTI var izdot norādījumus, kas paredzēti 9. pantā minētajām
iestādēm, saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 16. pantu.
2.
Balstoties uz pieejamo informāciju, kompetentās
iestādes, pildot savus vispārējos pienākumus, pienācīgi apsver savu lēmumu
iespējamo ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti visās citās attiecīgajās
dalībvalstīs, jo īpaši ārkārtējās situācijās, kas minētas 13. pantā.
13. pants
Ārkārtējas situācijas
Šīs regulas 9. un 11. pantā minētās
iestādes bez kavēšanās informē EVTI un citas attiecīgās iestādes par katru ar
CVD saistītu ārkārtēju situāciju, ieskaitot pārmaiņas finanšu tirgos, kas var
negatīvi ietekmēt tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti kādā no
dalībvalstīm, kurā ir reģistrēts CVD vai kāds tā dalībnieks.
2. iedaļa
Nosacījumi un procedūra atļaujas izsniegšanai CVD
14. pants
Atļaujas izsniegšana CVD
1.
Ikviena juridiskā persona, kas atbilst CVD
definīcijai, pirms darbības sākšanas saņem atļauju no tās dalībvalsts
kompetentās iestādes, kurā tā ir reģistrēta.
2.
Šajā atļaujā norāda pielikuma A un B iedaļā minētos
pakalpojumus, ko attiecīgajam CVD ir atļauts sniegt.
3.
CVD vienmēr ir jāatbilst nosacījumiem, kas
nepieciešami atļaujas saņemšanai.
CVD bez nepamatotas kavēšanās paziņo kompetentajai
iestādei par būtiskām izmaiņām, kas iespaido atļaujas nosacījumus.
15. pants
Atļaujas piešķiršanas procedūra
1.
Pieteikuma iesniedzējs CVD iesniedz kompetentajai
iestādei pieteikumu atļaujas saņemšanai.
2.
Pieteikumam par atļaujas saņemšanu pievieno visu
nepieciešamo informāciju, lai kompetentā iestāde varētu pārliecināties, ka
pieteikuma iesniedzējs CVD atļaujas izdošanas brīdī ir veicis visus
nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu savus pienākumus, kas izklāstīti šajā
regulā. Pieteikumā atļaujas saņemšanai iekļauj darbības programmu, kurā norāda
plānotos darbības veidus un CVD organizatorisko struktūru.
3.
Kompetentā iestāde 20 darbadienu laikā pēc
pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs. Ja pieteikums nav
pilnīgs, kompetentā iestāde nosaka termiņu, līdz kuram pieteikuma iesniedzējam
CVD jānodrošina papildu informācija. Kompetentā iestāde informē pieteikuma
iesniedzēju CVD, kad tā uzskata, ka pieteikums ir pilnīgs.
4.
Sākot no brīža, kad kompetentā iestāde uzskata, ka
pieteikums ir pilnīgs, tā nosūta visu pieteikumā iekļauto informāciju
11. pantā norādītajām attiecīgajām iestādēm un apspriežas ar šīm iestādēm
par pieteikuma iesniedzēja CVD pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu
īpašībām.
5.
Pirms atļaujas piešķiršanas pieteikuma iesniedzējam
CVD kompetentā iestāde apspriežas ar otras iesaistītās dalībvalsts
kompetentajām iestādēm, ja:
(a)
CVD ir tāda CVD meitasuzņēmums, kuram atļauja
izsniegta citā dalībvalstī;
(b)
CVD ir tāda CVD mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, kuram
atļauja izsniegta citā dalībvalstī;
(c)
CVD kontrolē tās pašas fiziskās vai juridiskās
personas, kuras kontrolē citu CVD, kam atļauja izsniegta citā dalībvalstī.
Šā punkta pirmajā daļā minētā apspriešanās aptver
šādus aspektus:
(a)
akcionāru un dalībnieku, kas norādīti
25. panta 4. punktā, piemērotība un to personu reputācija un
pieredze, kuras faktiski vada CVD darbību, ja šādi akcionāri, dalībnieki un
personas ir kopīgi CVD un CVD, kuram atļauja izsniegta citā dalībvalstī;
(b)
vai 5. punktā minētās attiecības starp CVD,
kuram atļauja izsniegta citā dalībvalstī, un pieteikuma iesniedzēju CVD
neietekmē pieteikuma iesniedzēja CVD spēju nodrošināt atbilstību šīs regulas
prasībām.
6.
Sešu mēnešu laikā pēc pilnīga pieteikuma
iesniegšanas kompetentā iestāde rakstveidā informē pieteikuma iesniedzēju CVD
par to, vai atļauja ir piešķirta vai tās piešķiršana ir atteikta, norādot
pilnībā pamatotu lēmumu.
7.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē sīkāku informāciju par to,
kādu informāciju pieteikuma iesniedzējs CVD sniedz kompetentajām iestādēm
pieteikumā atļaujas saņemšanai.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
8.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā īstenošanas
tehnisko standartu projektu, kurā nosaka standarta veidlapas, veidnes un
procedūras saistībā ar pieteikumu par atļaujas saņemšanu.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī
punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
16. pants
Atļaujas ietekme
1.
Tāda CVD darbība, kas ir saņēmis atļauju, ir
ierobežota, aptverot tikai atļaujā norādītos pakalpojumus.
2.
Vērtspapīru norēķinu sistēmas var pārvaldīt tikai
tie CVD, kas ir saņēmuši atļauju, un centrālās bankas.
3.
CVD, kas ir saņēmis atļauju, nevar būt pakļauts
riskiem, kas rodas, kad kredītiestāde, kas ir norīkota banku pakalpojumiem
līdzīgu papildpakalpojumu sniegšanai saskaņā ar IV sadaļu, sniedz šādus
pakalpojumus.
4.
Tādam CVD, kas saņēmis atļauju, var būt līdzdalība
tikai juridiskā personā, kuras darbības ir ierobežotas un nozīmē sniegt
pielikuma A un B iedaļā norādītos pakalpojumus.
17. pants
Darbības un pakalpojumu paplašināšana un ārpakalpojumu izmantošana
1.
CVD, kas ir saņēmis atļauju, iesniedz savas
reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieprasījumu par atļaujas
saņemšanu, ja tas vēlas pamatpakalpojumu sniegšanai izmantot trešās personas
ārpakalpojumus saskaņā ar 28. pantu vai paplašināt savu darbību, tajā
iekļaujot vienu vai vairākas šādas darbības:
a)      veikt citus pamatpakalpojumus vai
papildpakalpojumus, kas norādīti pielikuma A un B sadaļā un nav iekļauti
sākotnējā atļaujā;
b)      pārvaldīt vēl kādu vērtspapīru norēķinu
sistēmu;
c)      veikt norēķinu par savas vērtspapīru
norēķinu sistēmas visiem vai dažiem skaidrās naudas darījumiem citas centrālās
bankas reģistros;
d)      izveidot CVD saikni.
2.
Šā panta 1. punktā noteiktā atļauja tiek
piešķirta saskaņā ar 15. pantā noteikto procedūru.
Triju mēnešu laikā pēc pilnīga pieteikuma
iesniegšanas kompetentā iestāde informē pieteikuma iesniedzēju CVD par to, vai
atļauja ir piešķirta vai nē.
18. pants
Atļaujas anulēšana
1.
CVD reģistrācijas dalībvalsts kompetentā iestāde
anulē atļauju šādos gadījumos:
(a)
CVD nav izmantojis atļauju 12 mēnešus,
nepārprotami atsakās no atļaujas vai nav sniedzis pakalpojumus vai veicis
darbību pēdējos sešus mēnešus;
(b)
CVD ir saņēmis atļauju, sniedzot nepatiesas ziņas,
vai ar citiem nelikumīgiem līdzekļiem;
(c)
CVD vairs neatbilst nosacījumiem, saskaņā ar kuriem
atļauja tika piešķirta, un noteiktajā laikā nav veicis kompetentās iestādes
norādītās korektīvas darbības;
(d)
CVD ir smagi un sistemātiski pārkāpis šajā regulā
noteiktās prasības.
2.
Tiklīdz kompetentā iestāde uzzina par kādu no
1. punktā minētajiem apstākļiem, tā nekavējoties apspriežas ar
11. pantā noteiktajām attiecīgajām iestādēm par nepieciešamību anulēt
atļauju, izņemot gadījumos, kad šāds lēmums jāpieņem nekavējoties.
3.
EVTI un ikviena 11. pantā norādītā attiecīgā
iestāde var jebkurā laikā pieprasīt, lai CVD reģistrācijas dalībvalsts
kompetentā iestāde pārbauda, vai CVD joprojām atbilst nosacījumiem, saskaņā ar
kuriem tam tika piešķirta atļauja.
4.
Kompetentā iestāde var atļauju anulēt tikai
attiecībā uz konkrētu pakalpojumu, darbību vai finanšu instrumentu.
19. pants
CVD reģistrs
1.
Kompetento iestāžu lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar
14., 17. un 18. pantu, nekavējoties jāpaziņo EVTI.
2.
Centrālās bankas nekavējoties informē EVTI par
ikvienu CVD, ko tās pārvalda.
3.
Katrs CVD, kas darbojas atbilstīgi šai regulai un
kam piešķirta atļauja vai atzīšana saskaņā ar 14., 17. un 23. pantu,
iekļaujams sarakstā, norādot pakalpojumus un finanšu instrumentu kategorijas,
attiecībā uz kuriem CVD saņēmis atļauju. Sarakstā iekļauj CVD atvērtās filiāles
citās dalībvalstīs un CVD saiknes. EVTI publicē sarakstu savā tīmekļa vietnē un
regulāri to atjaunina.
4.
Kompetentās iestādes, kas minētas 9. pantā,
90 dienu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā paziņo EVTI par iestādēm,
kuras darbojas kā CVD.
3. iedaļa
CVD uzraudzība
20. pants
Pārskatīšana un novērtēšana
1.
Kompetentās iestādes vismaz vienreiz gadā pārskata
CVD īstenotās vienošanās, stratēģiju, procesus un mehānismus saistībā ar atbilstības
nodrošināšanu šai regulai un izvērtē riskus, kuriem CVD ir vai var tikt
pakļauts.
2.
Kompetentā iestāde nosaka, cik bieži un kādā apmērā
veicama 1. punktā minētā pārskatīšana un novērtēšana, ņemot vērā attiecīgā
CVD lielumu, sistēmisko nozīmi, būtību, darbības mērogu un sarežģītību.
Pārskatu un novērtējumu atjaunina vismaz reizi gadā.
3.
Kompetentā iestāde var piemērot CVD klātienes
pārbaudes.
4.
Veicot 1. punktā minēto pārskatīšanu un
novērtēšanu, kompetentās iestādes jau agrīnā posmā apspriežas ar 11. pantā
minētajām attiecīgajām iestādēm par CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu
sistēmas darbību.
5.
Kompetentā iestāde regulāri, vismaz vienreiz gadā,
informē 11. pantā minētās attiecīgās iestādes par 1. punktā minētā
pārskata un novērtējuma rezultātiem, tostarp korektīvām darbībām vai soda
naudām.
6.
Veicot 1. punktā minēto pārskatīšanu un
novērtēšanu, kompetentās iestādes, kas atbild par tādu CVD uzraudzību, kuri
uztur 15. panta 5. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā
minētās attiecības, apmainās ar visu būtisko informāciju, kas varētu atvieglot
to uzdevumu veikšanu.
7.
Kompetentā iestāde pieprasa, lai CVD, kas nepilda
šīs regulas prasības, agrīnā posmā veic nepieciešamās darbības vai pasākumus
situācijas risināšanai.
8.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē:
(a)
informāciju, kādu CVD sniedz kompetentajai iestādei
1. punktā noteiktā pārskatīšanas vajadzībām;
(b)
informāciju, kādu kompetentā iestāde sniedz
5. punktā minētajām attiecīgajām iestādēm;
(c)
informāciju, ar kādu apmainās 6. punktā
minētās kompetentās iestādes.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
9.           EVTI, apspriežoties ar ECBS
dalībniecēm, izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka
standarta veidlapas, veidnes un procedūras saistībā ar 8. punkta pirmajā
daļā minētās informācijas sniegšanu.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī
punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
4. iedaļa
Pakalpojumu sniegšana citā dalībvalstī
21. pants
Brīvība sniegt pakalpojumu citā dalībvalstī
1.
CVD, kam ir izsniegta atļauja, var veikt darbību
Savienībā, vai nu atverot filiāli, vai tieši sniedzot pakalpojumus, ja šādas
darbības ir paredzētas tam izsniegtajā atļaujā.
2.
Ikviens CVD, kas vēlas sniegt pakalpojumus citā
dalībvalstī pirmo reizi vai mainīt sniegto pakalpojumu klāstu, paziņo savas
reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei šādu informāciju:
(a)
dalībvalsti, kurā tas plāno veikt darbību;
(b)
darbības programmu, norādot, kādus tieši
pakalpojumus tas plāno sniegt;
(c)
filiāles gadījumā tas norāda filiāles
organizatorisko struktūru un to personu vārdus, kuri atbild par filiāles
vadību.
3.
Triju mēnešu laikā pēc 2. punktā norādītās
informācijas saņemšanas kompetentā iestāde paziņo šo informāciju uzņēmējas
dalībvalsts kompetentajai iestādei, ja vien, ņemot vērā paredzēto pakalpojumu
sniegšanu, tai nav iemesla apšaubīt tā CVD administratīvo struktūru vai
finansiālo stāvokli, kurš vēlas sniegt pakalpojumus uzņēmējā dalībvalstī.
4.
Ja kompetentā iestāde atsakās sniegt informāciju
uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei, tā trīs mēnešu laikā pēc visas
informācijas saņemšanas attiecīgajam CVD dara zināmu atteikuma iemeslu.
5.
CVD var sākt sniegt pakalpojumus uzņēmējā
dalībvalstī saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
(a)
saņemot uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes
paziņojumu, kurā tā apstiprina 3. punktā norādītās informācijas saņemšanu;
(b)
ja netiek saņemts paziņojums, pēc diviem mēnešiem,
sākot no dienas, kurā nosūtīts 3. punktā minētais paziņojums.
6.
Ja notiek izmaiņas informācijā, kas paziņota
saskaņā ar 2. punktu, CVD vismaz mēnesi pirms izmaiņu ieviešanas sniedz
rakstisku paziņojumu par šīm izmaiņām izcelsmes dalībvalsts kompetentajai
iestādei. Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde par šīm izmaiņām informē arī
uzņēmējas dalībvalsts kompetento iestādi.
22. pants
Izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts iestāžu sadarbība
1.
Ja CVD, kas saņēmis atļauju vienā dalībvalstī, ir
atvēris filiāli citā dalībvalstī, tad CVD izcelsmes dalībvalsts kompetentā
iestāde, veicot savus pienākumus, pēc uzņēmējas dalībvalsts kompetentās
iestādes informēšanas var veikt klātienes pārbaudes šādā filiālē.
2.
Uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes var
prasīt, lai CVD, kas sniedz pakalpojumus saskaņā ar 21. pantu, periodiski
sniedz tām pārskatus par savu darbību šajās uzņēmējās dalībvalstīs, jo īpaši
statistikas vākšanas vajadzībām.
3.
CVD izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde pēc
uzņēmējas dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma atbilstīgā laikā sniedz
informāciju par tādu vērtspapīru norēķinu sistēmu emitentu un dalībnieku
identitāti, kuras pārvalda CVD, kas sniedz pakalpojumus uzņēmējā dalībvalstī,
un arī citu informāciju, kas ir svarīga par šo CVD uzņēmējā dalībvalstī.
4.
Ņemot vērā situāciju uzņēmējas dalībvalsts
vērtspapīru tirgū un to, ka tāda CVD darbība, kas atvēris filiāli vai
izveidojis sadarbspējas saiknes ar citiem šīs uzņēmējas dalībvalsts CVD vai vērtspapīru
norēķinu sistēmām, ir kļuvusi par darbību, kam ir būtiska nozīme vērtspapīru
tirgu darbībā un ieguldītāju aizsardzībā, izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts
kompetentās iestādes izveido sadarbības kārtību CVD darbības uzraudzīšanai
uzņēmējā dalībvalstī.
5.
Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir
skaidrs un parādāms pamats uzskatīt, ka CVD, kas sniedz pakalpojumus šajā
valstī saskaņā ar 21. pantu, pārkāpj saistības, kuras izriet no šīs
regulas noteikumiem, tā konstatētos faktus dara zināmus izcelsmes dalībvalsts
kompetentajai iestādei.
Ja, neraugoties uz izcelsmes dalībvalsts
kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem vai tādēļ, ka šādi pasākumi
izrādījušies nepietiekami, CVD turpina pārkāpt saistības, kuras izriet no šīs
regulas noteikumiem, uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde pēc izcelsmes
dalībvalsts kompetentās iestādes informēšanas veic visus atbilstīgos pasākumus,
lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas noteikumiem uzņēmējā dalībvalstī. Par
šādiem pasākumiem tūlīt informē EVTI.
Uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde var
vērsties ar šo jautājumu pie EVTI, kas var pieņemt lēmumu saskaņā ar pilnvarām,
kuras tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 19. pantu.
6.
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
saskaņā ar 64. pantu attiecībā uz pasākumiem, lai noteiktu kritērijus,
saskaņā ar kuriem CVD darbības uzņēmējā dalībvalstī varētu uzskatīt par
darbībām, kam ir būtiska nozīme vērtspapīru tirgu darbībā un ieguldītāju
aizsardzībā attiecīgajā uzņēmējā dalībvalstī.
7.
EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu
projektus, kuros nosaka standarta veidlapas, veidnes un procedūras 1., 3. un
5. punktā minētās sadarbības pasākumu veikšanai.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī
punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
5. iedaļa
Attiecības ar trešām valstīm
23. pants
Trešās valstis
1.
Trešā valstī reģistrēts CVD var sniegt CVD
pakalpojumus, vai nu ar filiāles starpniecību, vai arī tieši sniedzot
pakalpojumus Savienībā reģistrētiem emitentiem un dalībniekiem saistībā ar to
darbībām Savienībā, un var izveidot saiknes ar Savienībā reģistrētu CVD, ja šo
CVD ir atzinusi EVTI.
2.
Pēc apspriešanās ar 3. punktā minētajām
iestādēm EVTI atzīst trešā valstī reģistrētu CVD, kas iesniedzis pieteikumu par
atzīšanas saņemšanu 1. punktā minēto pakalpojumu sniegšanai, ja ir
izpildīti šādi nosacījumi:
(a)
Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar
6. punktu;
(b)
CVD tiek piemērota tāda faktiska atļaujas
izsniegšanas un uzraudzības kārtība, kas nodrošina pilnīgu atbilstību trešā
valstī piemērotām konsultatīvas uzraudzības prasībām;
(c)
saskaņā ar 7. punktu ir izveidota sadarbības
kārtība starp EVTI un trešās valsts kompetentajām iestādēm.
3.
Novērtējot, vai ir izpildīti 2. punktā minētie
nosacījumi, EVTI apspriežas ar:
(a)
to dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kurās trešās
valsts CVD plāno sniegt CVD pakalpojumus;
(b)
kompetentajām iestādēm, kas uzrauga Savienībā
reģistrētu CVD, ar kuru trešās valsts CVD ir izveidojis saiknes;
(c)
regulas 11. panta 1. punkta
a) apakšpunktā norādītajām iestādēm;
(d)
trešās valsts iestādi, kas atbild par atļauju
izsniegšanu CVD un CVD uzraudzību.
4.
Šī panta 1. punktā minētie CVD iesniedz EVTI
pieteikumu par atzīšanas saņemšanu.
Pieteikuma iesniedzējs CVD sniedz EVTI visu
informāciju, kas uzskatāma par nepieciešamu atzīšanas saņemšanai. EVTI 30
darbadienu laikā pēc pieteikuma saņemšanas izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs.
Ja pieteikums nav pilnīgs, EVTI nosaka termiņu, līdz kuram pieteikuma
iesniedzējam CVD jānodrošina papildu informācija.
Lēmumu par atzīšanas piešķiršanu pamato ar šā
panta 2. punktā ietvertajiem kritērijiem.
Sešu mēnešu laikā pēc pilnīga pieteikuma
iesniegšanas EVTI rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju CVD, nosūtot pilnībā
pamatotu lēmumu par to, vai atzīšana tiek sniegta vai ne.
5.
EVTI, apspriežoties ar 3. punktā minētajām
iestādēm, pārskata trešā valstī reģistrētam CVD sniegto atzīšanu, ja šāds CVD
paplašina savu darbību Savienībā, sniedzot 1. punktā minētos pakalpojumus
saskaņā ar 1.–4. punktā noteikto procedūru.
EVTI atsauc CVD atzīšanu, ja vairs netiek pildīti
2. punktā minētie nosacījumi un prasības vai 18. pantā minētajos
gadījumos.
6.
Komisija var pieņemt lēmumu saskaņā ar
66. pantā noteikto procedūru, kurā nosaka, ka trešās valsts tiesiskā un
uzraudzības kārtība nodrošina, ka šajā trešā valstī atļautu CVD darbība atbilst
juridiski saistošām prasībām, kuras ir līdzvērtīgas šīs regulas prasībām, ka
šādiem CVD trešā valstī pastāvīgi piemēro faktisku uzraudzības un izpildes
kārtību un ka šīs trešās valsts tiesiskais regulējums paredz efektīvu
līdzvērtīgu sistēmu CVD atzīšanai, kam atļauja izsniegta saskaņā ar trešās
valsts tiesisko regulējumu.
7.
Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010
33. panta 1. punktu EVTI noslēdz sadarbības līgumus ar attiecīgajām
kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru tiesiskais un uzraudzības
regulējums ir atzīts par līdzvērtīgu šīs regulas prasībām saskaņā ar 6. punktu.
Šādos līgumos nosaka vismaz:
(a)
mehānismu informācijas apmaiņai starp EVTI un
attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm, tostarp attiecībā uz piekļuvi
visai EVTI pieprasītajai informācijai par CVD, kuriem atļauja izsniegta trešās
valstīs;
(b)
mehānismu EVTI tūlītējai informēšanai, ja trešās
valsts kompetentā iestāde uzskata, ka tās uzraudzīts CVD pārkāpj atļaujas
nosacījumus vai citus tiesību aktus, kurus tam ir pienākums ievērot;
(c)
procedūras uzraudzības darbību koordinēšanai,
tostarp, nepieciešamības gadījumā — klātienes pārbaudes.
Ja sadarbības līgumā noteikts, ka dalībvalsts sūta
personas datus, šādu datu sūtīšana tiek veikta atbilstīgi
Direktīvas 95/46/EK noteikumiem; ja sadarbības līgumā noteikts, ka EVTI
sūta personas datus, šādu datu sūtīšana tiek veikta atbilstīgi
Regulas (ES) Nr. 45/2001 noteikumiem.
8.
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
saskaņā ar 64. pantu saistībā ar pasākumiem, ar kuriem precizē
pakalpojumus, par kādiem trešā valstī reģistrēts CVD sniedz EVTI pieteikumu par
atzīšanas saņemšanu atbilstīgi 1. punktam, un informāciju, kādu pieteikuma
iesniedzējs CVD norāda EVTI savā pieteikumā par atzīšanas saņemšanu saskaņā ar
4. punktu.
II nodaļa
Prasības CVD
1. iedaļa
Organizatoriskās prasības
24. pants
Vispārīgi noteikumi
1.
Katram CVD ir stabila pārvaldības kārtība, kas
ietver skaidru organizatorisko struktūru, kurā ir precīzi definēts, pārredzams
un konsekvents atbildības sadalījums, efektīvas procedūras esošo vai varbūtējo
risku identificēšanai, pārvaldībai, uzraudzībai un ziņošanai un atbilstīga
atalgojuma politika un iekšējās kontroles mehānismi, tostarp drošas
administratīvās un grāmatvedības procedūras.
2.
CVD pieņem politiku un procedūras, kas ir
pietiekami efektīvas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, ieskaitot tā
vadītāju un darbinieku atbilstību visiem šās regulas noteikumiem.
3.
CVD uztur un īsteno efektīvu rakstveida
organizatorisko un administratīvo kārtību, lai noteiktu un pārvaldītu
potenciālus interešu konfliktus starp pašu CVD, ieskaitot tā vadītājus,
darbiniekus, valdes locekļus vai jebkuru personu, kas tieši vai netieši ar
saistīta ar minētajām personām, un tā dalībniekiem vai to klientiem. Tas uztur
un īsteno atbilstīgas risinājumu procedūras gadījumiem, kad rodas varbūtēji
interešu konflikti.
4.
CVD savu pārvaldības kārtību un noteikumus, kas
reglamentē tā darbības, dara pieejamus atklātībai.
5.
CVD ir atbilstīgas procedūras, saskaņā ar kurām tā
darbinieki iekšēji ziņo par iespējamiem pārkāpumiem, izmantojot īpašu kanālu.
6.
CVD tiek pakļauts biežām un neatkarīgām revīzijām.
Šo revīziju rezultātus paziņo valdei un dara zināmus kompetentajai iestādei.
7.
CVD, kam ir kapitāla saikne ar citu CVD,
kontrolakciju sabiedrību vai IV sadaļā minētu kredītiestādi pieņem sīki
izstrādātu politiku un procedūras par to, kā šī panta prasības tiek piemērotas
grupai un dažādiem grupas uzņēmumiem.
8.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē instrumentus
1. punktā minēto CVD risku uzraudzībai un svarīgo darbinieku atbildību par
šādiem riskiem, 3. punktā minētajiem iespējamiem interešu konfliktiem un
6. punktā minētajām revīzijas metodēm CVD līmenī un arī grupas līmenī.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
25. pants
Augstākā līmeņa vadība, valde un akcionāri
1.
CVD augstākā līmeņa vadībai jābūt pietiekami labai
reputācijai un pieredzei, lai nodrošinātu stabilu un uz konsultatīvu uzraudzību
balstītu CVD vadību.
2.
CVD ir valde, kurā vismaz viena trešdaļa locekļu,
bet ne mazāk par diviem, ir neatkarīgi.
3.
Atlīdzība neatkarīgajiem un citiem valdes locekļiem,
kas nav izpildlocekļi, nav saistīta ar CVD uzņēmējdarbības rezultātiem.
4.
Valdes locekļiem jābūt piemērotiem, ar atbilstīgām
prasmēm, pieredzi un zināšanām par uzņēmumu un tirgu.
5.
CVD skaidri nosaka valdes lomu un pienākumus un
valdes sēžu protokolus dara pieejamus kompetentajai iestādei.
6.
CVD akcionāriem un dalībniekiem, kuri var tieši vai
netieši kontrolēt CVD vadību, jābūt piemērotiem, lai nodrošinātu stabilu un uz
konsultatīvu uzraudzību balstītu CVD vadību.
7.
CVD:
(a)
sniedz kompetentajai iestādei un dara zināmu
atklātībai informāciju par CVD īpašniekiem, jo īpaši par tādas personas
identitāti un līdzdalības apjomu, kura var kontrolēt CVD darbību;
(b)
sniedz kompetentajai iestādei un dara zināmu
atklātībai informāciju par visiem īpašumtiesību nodošanas gadījumiem, kad rodas
izmaiņas to personu identitātē, kuras kontrolē CVD darbību.
8.
Kompetentā iestāde 60 darbadienu laikā pēc
7. punktā minētās informācijas saņemšanas pieņem lēmumu par ierosinātajām
pārmaiņām CVD kontrolē. Kompetentā iestāde atsakās apstiprināt ierosinātās
pārmaiņas CVD kontrolē, ja tai ir objektīvs un pierādāms iemesls uzskatīt, ka
šādas pārmaiņas apdraudētu CVD stabilu un piesardzību vadību vai CVD spēju
nodrošināt atbilstību šai regulai.
26. pants
Lietotāju komiteja
1.
CVD izveido lietotāju komitejas katrai tā
pārvaldītajai vērtspapīru norēķinu sistēmai, un to sastāvā ir emitentu un
attiecīgo vērtspapīru norēķinu sistēmu dalībnieku pārstāvji. Lietotāju
komitejas sniedz neatkarīgus atzinumus, kurus tieši neietekmē CVD vadība.
2.
CVD definē katras izveidotās lietotāju komitejas
mandātu, pārvaldības kārtību, kas nepieciešama, lai nodrošinātu tās neatkarību
un darbības procedūras, un kritērijus lietotāju komiteju locekļu iekļaušanai
komitejā, kā arī ievēlēšanas mehānismu. Pārvaldības kārtību dara zināmu atklātībai
un nodrošina, ka lietotāju komiteja sniedz pārskatus tieši valdei un regulāri
organizē sanāksmes.
3.
Lietotāju komitejas sniedz atzinumus CVD valdei par
svarīgu kārtību, kas ietekmē komitejas locekļus, tostarp kritērijiem emitentu
un dalībnieku pieņemšanai attiecīgajā vērtspapīru norēķinu sistēmā, pakalpojumu
līmeni un cenu noteikšanas struktūru.
4.
Neskarot kompetento iestāžu tiesības saņemt
pienācīgu informāciju, uz lietotāju komitejas locekļiem attiecas
konfidencialitāte. Ja lietotāju komitejas priekšsēdētājs konstatē, ka kādam no
locekļiem kādā jautājumā ir faktisks vai varbūtējs interešu konflikts,
attiecīgajam loceklim nav atļauts balsot par šo jautājumu.
5.
CVD nekavējoties informē kompetento iestādi par
katru lēmumu, kurā valde nolemj neievērot lietotāju komitejas atzinumus.
27. pants
Lietvedība

1.
CVD vismaz piecus gadus glabā visus ierakstus par
pakalpojumiem un darbību, lai kompetentajai iestādei būtu iespējams uzraudzīt
atbilstību šīs regulas prasībām.
2.
CVD nodrošina, ka 1. punktā minētie ieraksti ir
pieejami pēc kompetento iestāžu un 11. pantā minēto attiecīgo iestāžu
pieprasījuma to mandātu pildīšanas vajadzībām.
3.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē sīkāku informāciju par
1. punktā minētajiem ierakstiem, kuri jāglabā, lai uzraudzītu CVD darbības
atbilstību šīs regulas noteikumiem.
EVTI iesniedz šo projektu Komisijai ne vēlāk kā
sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
4.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka 1. punktā minēto
ierakstu formātu, kuri jāglabā, lai uzraudzītu CVD darbības atbilstību šīs
regulas noteikumiem.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī
punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
28. pants
Ārpakalpojumi
1.
Ja CVD savu pakalpojumu vai darbību sniegšanai
izmanto trešās personas ārpakalpojumus, tas paliek pilnīgi atbildīgs par visu
savu pienākumu izpildi atbilstīgi šai regulai un vienmēr nodrošina atbilstību
šādiem nosacījumiem:
(a)
izmantojot ārpakalpojumus, netiek deleģēta
atbildība;
(b)
netiek mainītas CVD attiecības ar tā dalībniekiem
vai emitentiem un saistības pret tiem;
(c)
faktiski netiek mainīti CVD atļaujas izsniegšanas
nosacījumi;
(d)
ārpakalpojumu izmantošana nekavē veikt uzraudzības
un pārraudzības darbību, tostarp klātienes pārbaudes būtiskas informācijas
iegūšanai, kas neciešama šo darbību veikšanai;
(e)
izmantojot ārpakalpojumus, CVD nezaudē risku
pārvaldībai nepieciešamās sistēmas un kontroles instrumentus;
(f)
CVD saglabā nepieciešamās ekspertu zināšanas un
resursus sniegto pakalpojumu kvalitātes, pakalpojumu sniedzēja organizatoriskās
struktūras un kapitāla pietiekamības novērtēšanai, ārpakalpojumu efektīvai
uzraudzībai un ar ārpakalpojumu izmantošanu saistīto risku pārvaldībai;
(g)
CVD ir tieša piekļuve attiecīgajai informācijai par
ārpakalpojumiem;
(h)
pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar kompetento
iestādi un 11. pantā minētajām attiecīgajām iestādēm saistībā ar
ārpakalpojumu darbībām;
(i)
CVD nodrošina, ka pakalpojumu sniedzējs atbilst
standartiem, kas noteikti attiecīgajos datu aizsardzības tiesību aktos, kurus
piemērotu, ja pakalpojumu sniedzēji būtu reģistrēti Savienībā. CVD atbild par
to, lai šie standarti būtu norādīti līgumā starp darījuma partneriem un tiktu
uzturēti.
2.
CVD rakstiskā līgumā definē savas tiesības un
pienākumus un pakalpojumu sniedzēja tiesības un pienākumus. Līgumā par
ārpakalpojumu izmantošanu ietver iespēju CVD izbeigt līgumu.
3.
Pēc kompetentās iestādes un 11. pantā minēto
attiecīgo iestāžu pieprasījuma CVD tām sniedz visu nepieciešamo informāciju,
lai tās varētu novērtēt ārpakalpojumu darbību atbilstību šīs regulas prasībām.
4.
Ja ārpakalpojumi tiek izmantoti pamatpakalpojuma
sniegšanai, piemēro nosacījumus par kompetentās iestādes izsniegtas atļaujas
saņemšanu saskaņā ar 17. pantu.
5.
Šī panta 1.–4. punktu nepiemēro, ja CVD savu
pakalpojumu vai darbību sniegšanai izmanto valsts uzņēmuma ārpakalpojumus un ja
ārpakalpojumu izmantošanu reglamentē īpašs juridisks, tiesisks un darbības
regulējums, ko kopīgi akceptējis un formalizējis valsts uzņēmums un attiecīgais
CVD un kam piekritušas kompetentās iestādes, pamatojoties uz šajā regulā
noteiktajām prasībām.
2. iedaļa
Darījumu veikšanas noteikumi
29. pants
Vispārīgi noteikumi
1.
CVD veido tā, lai tas apmierinātu tā dalībnieku un
tirgus, kuru tas apkalpo, vajadzības.
2.
CVD ir skaidri noteikti mērķi, kurus var izmērīt un
sasniegt, piemēram, tādās jomās kā minimālais pakalpojumu līmenis, riska
pārvaldības plānošana un darbības prioritātes.
3.
CVD ir pārredzami noteikumi par sūdzību
izskatīšanu.
30. pants
Prasības dalībai
1.
Par katru pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu
CVD publiski atklāj informāciju par dalības kritērijiem, kuri nodrošina godīgu
un atklātu piekļuvi. Šādiem kritērijiem jābūt pārredzamiem, objektīviem,
pamatotiem uz risku un nediskriminējošiem, lai nodrošinātu godīgu un atklātu
piekļuvi CVD. Kritēriji, kas ierobežo piekļuvi, ir pieļaujami tikai tiktāl, ka
to mērķis ir kontrolēt CVD risku.
2.
CVD nekavējoties izskata pieprasījumus saņemt
piekļuvi, sniedzot atbildi uz šādiem pieprasījumiem vēlākais viena mēneša
laikā, un dara publiski pieejamas procedūras šādu pieprasījumu izskatīšanai
3.
Dalībniekam, kas atbilst 1. punktā minētajiem
kritērijiem, CVD drīkst liegt piekļuvi tikai pienācīgi pamatotos gadījumos,
sniedzot atbildi rakstiski un pamatojot to ar visaptverošu riska analīzi.
Atteikuma gadījumā pieprasījuma iesniedzējam
dalībniekam ir tiesības iesniegt sūdzību tā CVD kompetentajai iestādei, kurš
tam atteicis piekļuvi.
Atbildīgā kompetentā iestāde pienācīgi izskata
sūdzību, novērtējot atteikuma iemeslus, un sniedz pieteikuma iesniedzējam
dalībniekam pamatotu atbildi.
Atbildīgā kompetentā iestāde apspriežas ar
pieprasījuma iesniedzēja dalībnieka reģistrācijas vietas kompetento iestādi par
savu sūdzības novērtējumu. Ja pieteikuma iesniedzēja dalībnieka iestāde
nepiekrīt sniegtajam novērtējumam, jautājumu nosūta EVTI, kas var rīkoties
saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010
19. pantam.
Ja CVD atteikums piešķirt piekļuvi pieteikuma
iesniedzējam dalībniekam uzskatāms par nepamatotu, atbildīgā kompetentā iestāde
izdod rīkojumu, kurā pieprasa, lai CVD piešķir piekļuvi pieteikuma iesniedzējam
dalībniekam.
4.
CVD ir objektīvas un pārredzamas procedūras,
saskaņā ar kurām tas uz laiku pārtrauc tādu dalībnieku dalību un organizē tādu
dalībnieku izstāšanos, kuri vairs neatbilst 1. punktā minētajiem dalības
kritērijiem.
5.
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību
aktus saskaņā ar 64. pantu, kas attiecas uz pasākumiem, ar kuriem precizē
riskus, kuri var attaisnot CVD atteikumu piešķirt piekļuvi dalībniekiem, un
3. punktā minētās procedūras elementus.
6.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā norāda standarta veidlapas un
veidnes 3. punktā minētajai procedūrai.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī punkta pirmajā
daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
31. pants
Pārredzamība
1.
Par katru pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu
un katru no citiem sniegtajiem pakalpojumiem CVD dara publiski zināmu
informāciju par cenām un maksām saistībā ar sniegtajiem pakalpojumiem. Tas
atklāj informāciju par cenām un maksām par katru sniegto pakalpojumu un darbību
atsevišķi, tostarp atlaides un rabatus, kā arī nosacījumus šo atlaižu
saņemšanai. Tas arī ļauj klientiem atsevišķi piekļūt noteiktiem sniegtajiem
pakalpojumiem.
2.
CVD publicē cenu sarakstu, lai veicinātu
piedāvājumu salīdzināšanu un ļautu klientiem būt gataviem maksāt noteiktu cenu
par pakalpojumu izmantošanu.
3.
CVD ir saistoša publicētā cenu noteikšanas
politika.
4.
CVD sniedz klientiem informāciju, kas ļauj saskaņot
rēķinu ar publicēto cenu sarakstu.
5.
CVD atklāj visiem dalībniekiem informāciju par
riskiem, kas saistīti ar sniedzamajiem pakalpojumiem.
6.
CVD uzskaita atsevišķi izmaksas un ieņēmumus par
sniegtajiem pakalpojumiem un atklāj šo informāciju kompetentajai iestādei.
32. pants
Saziņas procedūras ar dalībniekiem un citām tirgus infrastruktūrām
Saziņas procedūrās ar tā pārvaldīto
vērtspapīru norēķinu sistēmu dalībniekiem un tirgus infrastruktūrām, ar kurām
tam ir saskarne, CVD izmanto atzītas saziņas procedūras un standartus
ziņojumiem un atsauces datiem, lai veicinātu efektīvu ierakstu, maksājumu un
norēķinu veikšanu.
3. iedaļa
Prasības CVD pakalpojumiem
33. pants
Vispārīgi noteikumi
Katrai vērtspapīru norēķinu sistēmai, ko tas
pārvalda, CVD piemēro atbilstīgus noteikumus un procedūras, tostarp stabilu
uzskaites praksi un kontroli, lai palīdzētu veicināt vērtspapīru emisijas
integritāti, samazinātu un pārvaldītu ar vērtspapīru turēšanu un norēķiniem saistītos
riskus.
34. pants
Emisijas integritāte
1.
CVD veic atbilstīgus saskaņošanas pasākumus, lai
pārliecinātos, ka tam iesniegtais vērtspapīru skaits, kas veido vērtspapīru
emisiju vai vērtspapīru emisijas daļu, ir vienāds ar vērtspapīru summu, kas
iegrāmatota CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieku
vērtspapīru kontos. Šādus saskaņošanas pasākumus veic dienas laikā.
2.
Ja tas ir atbilstīgi un ja saskaņošanas procesā par
noteiktu vērtspapīru emisiju ir iesaistītas citas vienības, piemēram, emitenti,
reģistri, emisijas iestādes, pārveduma iestādes, kopēji depozitāriji, citi CVD
vai citas vienības, CVD pieprasa, lai šādas vienības veic atbilstīgus pasākumus
sadarbībai un informācijas apmaiņai ar CVD emisijas integritātes saglabāšanai.
3.
CVD pārvaldītā vērtspapīru norēķinu sistēmā nav
atļauts vērtspapīru norēķinu konta pārsniegums, debeta atlikums vai vērtspapīru
radīšana.
4.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē saskaņošanas pasākumus, kādi
CVD jāveic saskaņā ar 1. līdz 3. punktu.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
35. pants
Dalībnieku vērtspapīru aizsardzība
1.
Par katru pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu
CVD tur grāmatojumus un kontus, kuri tam dod iespēju nekavējoties un jebkurā laikā
nošķirt savos kontos viena dalībnieka vērtspapīrus no cita dalībnieka
vērtspapīriem un, ja iespējams, no saviem paša aktīviem.
2.
CVD tur grāmatojumus un kontus, kas ļauj
dalībniekam nošķirt savus vērtspapīrus no savu klientu vērtspapīriem.
3.
CVD piedāvā turēt grāmatojumus un kontus, kas ļauj
dalībniekam nošķirt katra sava klienta vērtspapīrus, ja attiecīgais dalībnieks
to pieprasa un pēc dalībnieka pieprasījuma (t. s. "atsevišķu klientu
nodalīšana").
4.
CVD publiski atklāj informāciju par aizsardzības
līmeni un izmaksām saistībā ar tā nodrošināto nodalīšanu dažādos līmeņos un
piedāvā šādus pakalpojumus saskaņā ar saprātīgiem tirdzniecības nosacījumiem.
5.
CVD nedrīkst izmantot dalībnieka vērtspapīrus
nekādiem nolūkiem, ja vien dalībnieks nav devis nepārprotamu piekrišanu to
darīt.
6.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē dematerializētā
grāmatojuma sistēmas metodes un kontu struktūru, kas dod iespēju nošķirt
1.–3. punktā minētos turējumus, un novērtēšanas metodes.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
36. pants
Norēķinu galīgums
1.
CVD nodrošina, ka tā pārvaldītā vērtspapīru
norēķinu sistēma piedāvā dalībniekiem atbilstīgu aizsardzību. CVD norīko tā
pārvaldītu vērtspapīru norēķinu sistēmu un informē par to saskaņā ar
Direktīvas 98/26/EK 2. panta a) apakšpunktā norādīto procedūru.
2.
CVD izveido tādas procedūras vērtspapīru norēķinu
sistēmām, saskaņā ar kurām var savlaicīgi panākt norēķinu, kuras pēc iespējas
maz pakļauj dalībniekus darījuma partnera riskam un likviditātes riskam, un
nodrošina zemu neveikto norēķinu līmeni.
3.
CVD skaidri definē brīdi, sākot ar kuru pārvedumu
rīkojumi vērtspapīru norēķinu sistēmā ir neatsaucami, tiesiski izpildāmi un
saistoši trešām personām.
4.
CVD atklāj informāciju par brīdi, sākot ar kuru
līdzekļu un vērtspapīru pārvedumi vērtspapīru norēķinu sistēmā ir neatsaucami,
tiesiski izpildāmi un saistoši trešām personām.
5.
Šī panta 3. un 4. punktu piemēro, neskarot
noteikumus, kurus piemēro saiknēm un kopējam norēķinam IT infrastruktūrā, kā
noteikts 45. pantā.
6.
CVD panāk norēķinu galīgumu ne vēlāk kā līdz
plānotā norēķina datuma darbadienas beigām. Pēc lietotāju komitejas
pieprasījuma CVD uzstāda sistēmas, kas ļauj veikt norēķinu dienas laikā vai
reāllaikā.
7.
Skaidrās naudas ieņēmumi no vērtspapīru norēķina ir
pieejami saņēmējiem izmantošanai ne vēlāk kā plānotā norēķina datumā
darbadienas beigās.
8.
Norēķinus skaidrā naudā par visiem vērtspapīru
darījumiem starp CVD pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu tiešajiem
dalībniekiem veic, pamatojoties uz principu "piegāde pret maksājumu".

9.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē 2. punktā minēto tādu
procedūru elementus, kuras ļauj savlaicīgi panākt norēķinu.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
37. pants
Norēķins skaidrā naudā
1.
Par darījumiem tās valsts valūtā, kurā tiek veikts
norēķins, CVD veic norēķinu skaidrā naudā savā attiecīgajā vērtspapīru norēķinu
sistēmā, izmantojot kontus, kuri atvērti centrālajā bankā, kas veic darījumus ar
šādu valūtu, ja vien šāda iespēja ir praktiska un pieejama.
2.
Ja iespēja veikt norēķinu, izmantojot centrālās
bankas kontus, nav praktiska un pieejama, CVD var piedāvāt veikt skaidrās
naudas maksājumu attiecībā uz visu savu vērtspapīru norēķinu sistēmu vai kādu
tās daļu, izmantojot kredītiestādē atvērtus kontus. Ja CVD piedāvā veikt
norēķinu kredītiestādē atvērtos kontos, tas rīkojas saskaņā ar IV sadaļas
noteikumiem.
3.
Ja CVD piedāvā norēķinu gan centrālās bankas
kontos, gan kredītiestādē atvērtos kontos, tā dalībniekiem ir tiesības
izvēlēties vienu no piedāvātajām iespējām.
4.
CVD nodrošina pietiekamu informāciju tirgus
dalībniekiem, kas ļauj tiem noteikt un novērtēt riskus un izmaksas saistībā ar
šādiem pakalpojumiem.
5.
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību
aktus saskaņā ar 64. pantu, kas attiecas uz pasākumiem, ar kuriem definē
gadījumus, kādos iespēja veikt naudas maksājumus noteiktā valūtā, izmantojot
centrālajā bankā atvērtus kontus, nav praktiska vai pieejama, un novērtēšanas
metodes.
38. pants
Noteikumi un procedūras dalībnieka saistību nepildīšanas gadījumā
1.
Katrai pārvaldītajai vērtspapīru norēķinu sistēmai
CVD izstrādā skaidri definētus noteikumus un procedūras dalībnieka saistību
nepildīšanas pārvaldībai, lai nodrošinātu savlaicīgi veiktus pasākumus
zaudējumu un likviditātes spiediena ierobežošanai un varētu turpināt pildīt
savas saistības.
2.
CVD nodrošina, ka noteikumi un procedūras saistību
nepildīšanas gadījumiem ir publiski pieejami.
3.
CVD kopīgi ar dalībniekiem un citām svarīgām
ieinteresētajām personām periodiski testē un pārskata procedūras saistību
nepildīšanas gadījumiem, lai nodrošinātu, ka tās ir praktiski īstenojamas un
efektīvas.
4.
Lai nodrošinātu šī panta konsekventu piemērošanu,
EVTI var izdot norādījumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010
16. pantu.
4. iedaļa
Konsultatīvas uzraudzības prasības
39. pants
Vispārīgas prasības
CVD pieņem drošu riska pārvaldības sistēmu
juridiskā, uzņēmējdarbības, darbības un citu risku visaptverošai pārvaldībai.
40. pants
Juridiskie riski
1.
Atļaujas saņemšanas un uzraudzības, kā arī klientu
informēšanas vajadzībām CVD izstrādā noteikumus, procedūras un līgumus, kas ir
skaidri un saprotami un attiecas uz visām tā pārvaldītajām vērtspapīru norēķinu
sistēmām.
2.
CVD izstrādā noteikumus, procedūras un līgumus tā,
lai tos var izpildīt visās nozīmīgajās jurisdikcijās, tostarp dalībnieka
saistību nepildīšanas gadījumos.
3.
CVD, kas veic darbību dažādās jurisdikcijās,
identificē un mazina riskus, kurus rada tiesību kolīzijas dažādās
jurisdikcijās.
41. pants
Vispārējais uzņēmējdarbības risks
CVD izveido stabilus pārvaldības un kontroles
IT instrumentus vispārējo uzņēmējdarbības risku, tostarp uzņēmējdarbības
stratēģijas, naudas plūsmu un darbības izdevumu, identificēšanai, uzraudzībai
un pārvaldībai.
42. pants
Darbības riski
1.
CVD identificē visus iespējamos iekšējos un ārējos
darbības riska avotus un pēc iespējas samazina to ietekmi, izmantojot
atbilstīgus IT instrumentus, kontroles un procedūras, un tos attiecina uz visām
tā pārvaldītajām vērtspapīru norēķinu sistēmām.
2.
CVD uztur atbilstīgus IT instrumentus, kuri
nodrošina augstu drošības un darbības uzticamības pakāpi un kuriem ir
pietiekama kapacitāte. CVD informācijas tehnoloģijas instrumentiem jābūt
atbilstīgiem, ņemot vērā pakalpojumu un veikto darbību sarežģītību,
daudzveidību un tipu, lai nodrošinātu augstus informācijas drošības,
integritātes un konfidencialitātes standartus.
3.
Saistībā ar notāra un centralizētās uzturēšanas
pakalpojumiem katrai pārvaldītajai vērtspapīru norēķinu sistēmai CVD izveido,
ievieš un uztur atbilstīgu politiku darbības nepārtrauktības nodrošināšanai un
negadījumu plānu, lai nodrošinātu, ka tā pakalpojumi tiek saglabāti un darbība
un pienākumu pildīšana tiek savlaicīgi atjaunota gadījumos, kad rodas nozīmīgs
darbības traucējumu risks.
4.
Šī panta 3. punktā noteiktais plāns atļauj
atjaunot vismaz visus tos darījumus, kas tika veikti pārtraukšanas brīdī, lai
CVD dalībnieki varētu turpināt droši darboties un pabeigt norēķinus plānotajā
datumā. Plānā paredz otras datu apstrādes vietas izveidi, nodrošinot tajā
nepieciešamos svarīgos resursus, spējas un funkcionalitāti, tostarp atbilstīgi
prasmīgus un pieredzējušus darbiniekus.
5.
CVD plāno un īsteno testu programmu saistībā ar
pastāvošo kārtību, kā noteikts 1.–4. punktā.
6.
CVD identificē, uzrauga un pārvalda riskus, kādus
tā darbībai rada svarīgie CVD pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu
dalībnieki, pakalpojumu un komunālo pakalpojumu sniedzēji, citi CVD vai citas
tirgus infrastruktūras.
7.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē 1. un 6. punktā
minētos darbības riskus, metodes šādu risku, tostarp 3. un 4. punktā
minētās politikas darbības nepārtrauktības nodrošināšanai un negadījumu plāna,
testēšanai, problēmu risināšanai un mazināšanai, un novērtēšanas metodes.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
43. pants
Ieguldījuma riski
1.
CVD tur savus finanšu aktīvus centrālajās bankās
vai kredītiestādēs, kas saņēmušas atļauju, kam ir stabila uzskaites prakse,
turēšanas procedūras un iekšējā kontrole šādu aktīvu pilnīgai aizsardzībai.
2.
CVD nekavējoties var piekļūt saviem aktīviem, kad
tam ir šāda vajadzība.
3.
CVD iegulda savus finanšu resursus vienīgi skaidrā
naudā vai augsti likvīdos finanšu instrumentos ar minimālu tirgus risku un
kredītrisku. Ieguldījumiem ir jābūt ātri likvidējamiem ar minimālu iespējamo
negatīvo ietekmi uz cenu.
4.
Pieņemot lēmumu par ieguldījumiem, CVD ņem vērā
savu vispārējo kredītriska pozīciju ar atsevišķām iestādēm un nodrošina, ka
riska koncentrācija tā vispārējā riska pozīcijā ar katru iestādi ir pieņemamā
līmenī.
44. pants
Kapitāla prasības
1.
CVD kapitālam kopā ar nesadalīto peļņu un rezervēm
jābūt samērīgam ar CVD darbības radītajiem riskiem. Apjomam pastāvīgi jābūt
pietiekamam, lai:
(a)
nodrošinātu, ka CVD ir atbilstīgi aizsargāts pret
darbības, juridisko, uzņēmējdarbības, turēšanas un ieguldījuma risku;
(b)
segtu iespējamos vispārējos uzņēmējdarbības
zaudējumus, lai CVD varētu turpināt sniegt pakalpojumus saskaņā ar darbības
turpināšanas principu;
(c)
nodrošinātu CVD darbības organizētu likvidēšanu vai
restrukturēšanu atbilstīgā laikposmā saistību nepildīšanas gadījumā;
(d)
ļautu CVD segt kārtējos un plānotos darbības
izdevumus vismaz sešus mēnešus visdažādākajos stresa scenārijos.
2.
CVD uztur plānu šādām situācijām:
(a)
papildu kapitāla piesaistei, ja tā pašu kapitāls
tuvojas 1. punktā minētajām prasībām vai samazinās un ir mazāks par
minētajām prasībām;
(b)
savas darbības un pakalpojumu organizētai
likvidēšanai vai reorganizēšanai, ja tas nespēj piesaistīt jaunu kapitālu.
Šo plānu apstiprina direktoru valde vai atbilstīga
valdes komiteja, un to regulāri atjaunina.
3.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē 1. punktā norādīto
CVD kapitālu, nesadalīto peļņu un rezerves un 2. punktā norādītā plāna
iezīmes.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
5. iedaļa
Prasības CVD saiknēm
45. pants
CVD saiknes
1.
Pirms CVD saiknes izveidošanas un pastāvīgi pēc
saiknes izveidošanas visi attiecīgie CVD identificē, novērtē, uzrauga un
pārvalda visus iespējamos savus un savu dalībnieku riska avotus, ko rada līgumi
par saikni.
2.
Līgumiem par saikni jāsaņem atļauja, kā noteikts
17. panta 1. punkta d) apakšpunktā.
3.
Saikne nodrošina atbilstīgu aizsardzību
iesaistītajam CVD un tā dalībniekiem, jo īpaši attiecībā uz iespējamiem CVD
ņemtajiem kredītiem un koncentrāciju un likviditātes riskiem saiknes vienošanās
rezultātā.
Saiknes pamatā ir atbilstīga līgumiska vienošanās,
kurā noteiktas iesaistīto CVD un, nepieciešamības gadījumā, CVD dalībnieku
attiecīgās tiesības un pienākumi. Līgumos ar pārrobežu jurisdikciju ietekmi
tiek nodrošināta nepārprotama norāde uz jurisdikciju, kas izvēlēta katra
saiknes darbības aspekta reglamentēšanai.
4.
Pagaidu vērtspapīru pārveduma gadījumā starp
saistītiem CVD ir aizliegta vērtspapīru pārvešana atpakaļ, pirms ir panākts
pirmā pārveduma galīgums.
5.
Ja CVD saiknes nodrošināšanai ar citu CVD izmanto
starpnieku, tas nodrošina ar starpnieka izmantošanu saistīto papildu risku
mērīšanu, uzraudzību un pārvaldību.
6.
Saistītam CVD jābūt stabilām saskaņošanas procedūrām,
lai nodrošinātu, ka tā attiecīgie grāmatojumi ir precīzi.
7.
Saiknes starp CVD ļauj veikt norēķinu par
darījumiem, izmantojot principu "piegāde pret maksājumu" starp
saistītu CVD dalībniekiem, ja vien šāda iespēja ir praktiska un iespējama.
Iemeslus principa "piegāde pret maksājumu" nepiemērošanai paziņo
kompetentajām iestādēm.
8.
Sadarbspējīgas vērtspapīru norēķinu sistēmas un
CVD, kuri izmanto kopēju norēķinu infrastruktūru, nosaka, ka šādi brīži ir
identiski:
(a)
laiks, kurā pārveduma rīkojumi ienāk sistēmā;
(b)
pārveduma rīkojuma neatsaucamība;
(c)
vērtspapīru un skaidrās naudas pārvedumu galīgums.
9.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē 3. punktā minētos
nosacījumus, saskaņā ar kuriem katra veida līgums par saikni nodrošina saistītu
CVD un to dalībnieku atbilstīgu aizsardzību (jo īpaši, ja CVD plāno piedalīties
cita CVD pārvaldītā vērtspapīru norēķinu sistēmā), 5. punktā minēto
papildu risku uzraudzību un pārvaldību saistībā ar starpnieku izmantošanu,
6. punktā minētās saskaņošanas metodes, gadījumus, kuros 7. punktā
minētā iespēja veikt norēķinu saskaņā ar principu "piegāde pret
maksājumu", izmantojot saiknes, ir praktiska un iespējama, un novērtēšanas
metodes.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šī punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus.
III nodaļa
Jurisdikcijas kolīzija
46. pants
Tiesību akti, kurus piemēro īpašumtiesību aspektiem
1.
Ikvienu jautājumu saistībā ar īpašumtiesību
aspektiem attiecībā uz CVD turētiem finanšu instrumentiem regulē tās valsts
tiesību akti, kurā tiek turēts konts.
2.
Ja kontu izmanto norēķiniem vērtspapīru norēķinu
sistēmā, piemēro tos tiesību aktus, kuri reglamentē šādu vērtspapīru norēķinu
sistēmu.
3.
Ja kontu neizmanto norēķiniem vērtspapīru norēķinu
sistēmā, uzskata, ka šādu kontu uztur vietā, kurā atrodas CVD pastāvīgā
mītnesvieta, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK)
Nr. 593/2008[24]
19. pantā.
4.
Šajā pantā paredzētā jebkuras valsts tiesību aktu
piemērošana nozīmē to attiecīgajā valstī spēkā esošo tiesību aktu piemērošanu,
kuri nav starptautisko privāttiesību akti.
Tiesību akti, kurus piemēro īpašumtiesību
aspektiem
Piekļuve CVD
1. iedaļa
Emitentu piekļuve CVD
47. pants
Brīvība emitēt vērtspapīrus tādā CVD, kuram ir izsniegta atļauja darboties ES
1.
Neskarot uzņēmējdarbības tiesības, saskaņā ar kurām
vērtspapīrus emitē, emitentam ir tiesības panākt, lai tā vērtspapīri tiktu
iegrāmatoti ikvienā CVD, kas reģistrēts jebkurā dalībvalstī.
2.
Kad emitents iesniedz pieprasījumu iegrāmatot tā
vērtspapīrus kādā CVD, pieprasījuma saņēmējs CVD nekavējoties izskata šādu pieprasījumu
un sniedz atbildi pieprasījuma iesniedzējam emitentam trīs mēnešu laikā.
3.
CVD var atteikties sniegt pakalpojumus emitentam.
Atteikuma pamatā var būt visaptveroša riska analīze vai tas, ka CVD nav
piekļuves darījuma datiem no tirgus, kurā pieprasījuma iesniedzēja emitenta
vērtspapīri tiek vai tiks tirgoti.
4.
Ja CVD atsakās sniegt pakalpojumus emitentam, tas
sniedz pieprasījuma iesniedzējam emitentam pilnīgu atteikuma pamatojumu.
Atteikuma gadījumā pieprasījuma iesniedzējam
emitentam ir tiesības iesniegt sūdzību tā CVD kompetentajai iestādei, kurš
atteicies sniegt pakalpojumus.
CVD kompetentā iestāde pienācīgi izskata sūdzību,
novērtējot CVD norādītos atteikuma iemeslus, un sniedz emitentam pamatotu
atbildi.
CVD kompetentā iestāde apspriežas ar pieprasījuma
iesniedzēja emitenta reģistrācijas vietas kompetento iestādi par savu sūdzības
novērtējumu. Ja pieteikuma iesniedzēja emitenta reģistrācijas vietas iestāde
nepiekrīt šādam novērtējumam, jautājumu nosūta EVTI, kas var rīkoties saskaņā
ar pilnvarām, kas tai piešķirtas atbilstīgi Regulas (ES)
Nr. 1095/2010 19. pantam.
Ja CVD atteikums sniegt pakalpojumus emitentam
uzskatāms par nepamatotu, atbildīgā kompetentā iestāde izdod rīkojumu, kurā
pieprasa, lai CVD sniedz pakalpojumus pieteikuma iesniedzējam emitentam.
5.
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību
aktus saskaņā ar 64. pantu, kas attiecas uz pasākumiem, ar kuriem precizē
riskus, kuri var attaisnot CVD atteikumu piešķirt piekļuvi emitentiem, un
4. punktā minētās procedūras elementus.
6.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā norāda standarta veidlapas un
veidnes 2. punktā minētajai procedūrai.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī
punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
2. iedaļa
CVD savstarpējā piekļuve
48. pants
Standarta saiknes piekļuve
CVD ir tiesības kļūt par cita CVD dalībnieku
saskaņā ar 30. pantu, un tam piemēro 17. pantā noteikto prasību
saņemt atļauju CVD saiknei.
49. pants
Pielāgota saiknes piekļuve
1.
Ja CVD lūdz citam CVD izveidot īpašas darbības, lai
varētu piekļūt šim CVD, pieprasījuma saņēmējs CVD var noraidīt šādu
pieprasījumu, vienīgi pamatojoties uz riska apsvērumiem. Tas nevar noraidīt
pieprasījumu, pamatojoties uz tirgus daļas zaudēšanu.
2.
Pieprasījuma saņēmējs CVD var iekasēt maksu no
pieprasījuma iesniedzēja CVD par pielāgotas saiknes piekļuves izveidi, kas ir
pieejama saskaņā ar principu "izmaksas plus papildmaksa", ja vien
abas darījumā iesaistītās puses nevienojas citādi.
50. pants
Procedūra CVD saiknēm
1.
Kad CVD iesniedz citam CVD pieprasījumu par
piekļuvi, pieprasījuma saņēmējs CVD nekavējoties izskata šādu pieprasījumu un
sniedz atbildi pieprasījuma iesniedzējam CVD trīs mēnešu laikā.
2.
CVD var liegt piekļuvi pieprasītājam CVD tikai tad,
ja šāda piekļuve ietekmētu finanšu tirgu darbību un radītu sistēmisku risku.
Atteikuma pamatā var būt tikai visaptveroša riska analīze.
Ja CVD noraida pieprasījumu, tas sniedz
pieprasījuma iesniedzējam CVD pamatotu atteikuma iemeslu.
Atteikuma gadījumā pieprasījuma iesniedzējam CVD
ir tiesības iesniegt sūdzību tā CVD kompetentajai iestādei, kurš noraidījis
pieprasījumu.
Atbildīgā kompetentā iestāde pienācīgi izskata
sūdzību, novērtējot atteikuma iemeslus, un sniedz pieprasījuma iesniedzējam CVD
pamatotu atbildi.
Atbildīgā kompetentā iestāde apspriežas ar
pieprasījuma iesniedzēja CVD kompetento iestādi par savu sūdzības novērtējumu.
Ja pieteikuma iesniedzēja CVD iestāde nepiekrīt sniegtajam novērtējumam, tad
katra no abām iestādēm var jautājumu nosūtīt EVTI, kas var rīkoties saskaņā ar
pilnvarām, kas tai piešķirtas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010
19. pantam.
Ja CVD atteikums piešķirt piekļuvi pieteikuma
iesniedzējam CVD uzskatāms par nepamatotu, atbildīgā kompetentā iestāde izdod
rīkojumu, kurā pieprasa, lai CVD piešķir piekļuvi pieteikuma iesniedzējam CVD.
3.
Ja CVD piekrīt izveidot saikni, tie iesniedz savu
lēmumu par atļaujas piešķiršanu savām attiecīgajām kompetentajām iestādēm
saskaņā ar 17. pantu, kuras novērtē, vai ir pilnībā novērsti iespējamie
riski, ko rada saiknes vienošanās, piemēram, kredītrisku, likviditātes, darbības
vai citi būtiski riski.
Attiecīgo CVD kompetentās iestādes atsakās
izsniegt atļauju saiknes izveidošanai, ja atļauja var ietekmēt pieteikuma
iesniedzēju CVD pārvaldīto vērtspapīru norēķinu sistēmu darbību.
4.
Attiecīgo CVD kompetentās iestādes savstarpēji
apspriežas par saiknes apstiprināšanu, un nepieciešamības gadījumā tās var
jautājumu nosūtīt EVTI, kas var rīkoties saskaņā ar pilnvarām, kas tai
piešķirtas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantam.
5.
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību
aktus saskaņā ar 64. pantu, kas attiecas uz pasākumiem, ar kuriem precizē
1.–3. punktā noteikto procedūru elementus.
6.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka standarta veidlapas un
veidnes 1.–3. punktā minētajām procedūrām.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī
punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
3. iedaļa
CVD un citas tirgus infrastruktūras savstarpējā piekļuve
51. pants
CVD un citas tirgus infrastruktūras savstarpējā piekļuve
1.
Centrālais darījuma partneris un tirdzniecības
vieta sniedz CVD darījumu datus saskaņā ar nediskriminējošiem un pārredzamiem
principiem, un tie no pieprasījuma iesniedzēja CVD var iekasēt maksu par šādiem
darījumu datiem, pamatojoties uz principu "izmaksas plus
papildmaksa", ja vien abi darījuma partneri nav vienojušies citādi.
CVD nodrošina centrālajam darījuma partnerim un
tirdzniecības vietai piekļuvi savām vērtspapīru norēķinu sistēmām saskaņā ar
nediskriminējošiem un pārredzamiem principiem, un tas var iekasēt maksu par
šādu piekļuvi, pamatojoties uz principu "izmaksas plus papildmaksa",
ja vien abi darījuma partneri nav vienojušies citādi.
2.
Kad viens darījuma partneris iesniedz otram
partnerim pieprasījumu par piekļuvi saskaņā ar 1. punktu, šāds
pieprasījums tiek nekavējoties izskatīts, un pieprasījuma iesniedzējam partnerim
atbilde tiek sniegta viena mēneša laikā.
3.
Pieprasījuma saņēmējs partneris var atteikt
piekļuvi tikai tad, ja šāda piekļuve ietekmētu finanšu tirgu darbību un radītu
sistēmisku risku. Tas nevar noraidīt pieprasījumu, pamatojoties uz tirgus daļas
zaudēšanu.
Darījuma partneris, kas atsaka piekļuvi, sniedz
pieprasījuma iesniedzējam partnerim pilnīgu pamatojumu atteikumam, pamatojoties
uz visaptverošu riska analīzi. Atteikuma gadījumā pieprasījuma iesniedzējs
partnerim ir tiesības iesniegt sūdzību tā partnera kompetentajai iestādei, kurš
atteicis piekļuvi.
Atbildīgā kompetentā iestāde pienācīgi izskata
sūdzību, novērtējot atteikuma iemeslus, un sniedz pieprasījuma iesniedzējam
partnerim pamatotu atbildi.
Atbildīgā kompetentā iestāde apspriežas ar pieprasījuma
iesniedzēja partnera kompetento iestādi par savu sūdzības novērtējumu. Ja
pieteikuma iesniedzēja iestāde nepiekrīt sniegtajam novērtējumam, tad katra no
abām iestādēm var jautājumu nosūtīt EVTI, kas var rīkoties saskaņā ar
pilnvarām, kas tai piešķirtas atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010
19. pantam.
Ja darījuma partnera atteikums piešķirt piekļuvi
uzskatāms par nepamatotu, atbildīgā kompetentā iestāde izdod rīkojumu, kurā
pieprasa, lai darījuma partneris piešķir piekļuvi saviem pakalpojumiem.
4.
Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos tiesību
aktus saskaņā ar 64. pantu, kas attiecas uz pasākumiem, ar kuriem precizē
1.–3. punktā noteiktās procedūras elementus.
5.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka standarta veidlapas un
veidnes 1.–3. punktā minēto procedūru.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī
punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
IV sadaļa
Kredītiestādes, kas norīkotas sniegt banku
pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus CVD dalībniekiem
52. pants
Atļauja sniegt banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus
1.
CVD pats nedrīkst sniegt banku pakalpojumiem
līdzīgus papildpakalpojumus, kuri norādīti pielikuma C iedaļā.
2.
Atkāpjoties no 1. punkta, ja šīs regulas 53. panta
1. punktā minētā valsts kompetentā iestāde ir pārliecināta, ka CVD ir visas
vajadzīgās garantijas, lai varētu veikt papildpakalpojumus, kompetentā iestāde
var iesniegt Komisijai pieprasījumu atļaut šim CVD veikt arī
papildpakalpojumus, kas norādīti pielikuma C iedaļā. Šajā pieprasījumā iekļauj:
a) pierādījumus, ar kuriem pamato pieprasījumu,
sīkāk paskaidrojot, kādus pasākumus CVD ir veicis, lai risinātu visus ar to
saistītos riskus;
b) pamatotu novērtējumu, ka šis risinājums ir
visefektīvākais līdzeklis, lai nodrošinātu sistēmisku izturētspēju;
c) analīzi par gaidāmo ietekmi uz attiecīgo
finanšu tirgu un finanšu stabilitāti.
Pēc sīki izstrādāta ietekmes novērtējuma
veikšanas, apspriedusies ar attiecīgajiem uzņēmumiem un, ņemot vērā EBI, EVTI
un ECB atzinumus, Komisija pieņem īstenošanas lēmumu saskaņā ar procedūru, kas
minēta 66. pantā. Komisija pamato tās īstenošanas lēmumu.
CVD, uz kuru attiecas atkāpe, piešķir atļauju kā
kredītiestādei, kā noteikts Direktīvas 2006/48/EK II sadaļā. Šī atļauja
attiecas tikai uz banku pakalpojumiem līdzīgiem papildpakalpojumiem, kurus atļauts
sniegt saskaņā ar 4. punktu, un paredz 57. pantā un 58. pantā noteikto
uzraudzības prasību izpildi.
3.
Ja CVD plāno veikt norēķinu par skaidrās naudas
darījumu attiecībā uz visu savu vērtspapīru norēķinu sistēmu vai kādu tās daļu
saskaņā ar šīs regulas 37. panta 2. punktu, tam jāsaņem atļauja šim
nolūkam norīkot kredītiestādi, kura saņēmusi atļauju, kā norādīts
Direktīvas 2006/48/EK II sadaļā, ja šīs regulas 53. panta
1. punktā norādītā kompetentā iestāde, balstoties uz rīcībā esošiem
pierādījumiem, nepierāda, ka vienas kredītiestādes pakļāvums koncentrācijas
riskiem saskaņā ar šīs regulas 57. panta 3. un 4. punktu nav
pietiekami mazināts. Šādā gadījumā 53. panta 1. punktā minētā kompetentā
iestāde var pieprasīt CVD norīkot vairāk nekā vienu kredītiestādi. Norīkotās
kredītiestādes uzskata par norēķinu iestādēm.
4.
Šī panta 3. punktā minētā atļauja aptver tos
pielikuma C iedaļā minētos papildpakalpojumus, kādus norīkotā
kredītiestāde vai CVD, kam piešķirta atkāpe saskaņā ar šā panta 2. punktu,
var vēlēties sniegt CVD dalībniekiem.
5.
Ja CVD un izraudzītā kredītiestāde pieder uzņēmumu
grupai, ko kontrolē viens un tas pats mātesuzņēmums, tad šādai izraudzītajai
kredītiestādei piešķirtā atļauja, kā noteikts Direktīvas 2006/48/EK
II sadaļā, attiecas tikai uz banku pakalpojumiem līdzīgiem
papildpakalpojumiem, kurus tai ir atļauts sniegt saskaņā ar šā panta 3. punktu.
Tā pati prasība ir piemērojama attiecībā uz CVD, kuram ir piešķirta atkāpe
saskaņā ar šā panta 2. punktu.
6.
CVD un norīkotās kredītiestādes pastāvīgi nodrošina
atbilstību nosacījumiem šajā regulā noteiktās atļaujas saņemšanai.
CVD bez nepamatotas kavēšanās informē kompetentās
iestādes par būtiskām pārmaiņām, kas ietekmē nosacījumus atļaujas saņemšanai.
53. pants
Atļaujas piešķiršanas un atteikšanas procedūra
1.
CVD iesniedz reģistrācijas dalībvalsts
kompetentajai iestādei pieteikumu, lai saņemtu atļauju norīkot kredītiestādi,
kā noteikts 52. pantā.
2.
Pieteikumā ietver visu nepieciešamo informāciju,
lai kompetentā iestāde varētu pārliecināties, ka CVD un norīkotā kredītiestāde
atļaujas piešķiršanas laikā veikuši visus nepieciešamos pasākumus, lai
izpildītu savus pienākumus, kas izklāstīti šajā regulā. Pieteikumā ietver
darbības programmu, kurā norāda plānotos banku pakalpojumiem līdzīgos
papildpakalpojumus, strukturālo organizāciju CVD attiecībām ar norīkotajām
kredītiestādēm un to, kā šī kredītiestāde plāno izpildīt 57. panta 1., 3.
un 4. punktā noteiktās konsultatīvas uzraudzības prasības.
3.
Kompetentā iestāde piemēro 15. panta 3. un
6. punktā noteikto procedūru.
4.
Pirms atļaujas piešķiršanas CVD kompetentā iestāde
apspriežas ar šādām iestādēm:
(a)
attiecīgo iestādi, kas norādīta 11. panta
1. punkta a) apakšpunktā, par to, vai norīkotās kredītiestādes
plānotā pakalpojumu sniegšana neietekmēs pieteikuma iesniedzēja CVD pārvaldītās
vērtspapīru norēķinu sistēmas darbību;
(b)
kompetento iestādi, kas norādīta 58. panta
1. punktā, par kredītiestādes spēju nodrošināt atbilstību 57. pantā
noteiktajām konsultatīvas uzraudzības prasībām.
5.
EVTI, apspriežoties ar ECBS dalībniecēm, izstrādā
regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē informāciju, kādu
pieteikuma iesniedzējs CVD sniedz kompetentajai iestādei.
EVTI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
6.
Pirms atļaujas piešķiršanas EVTI, apspriežoties ar
ECBS dalībniecēm, izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka
standarta veidlapas, veidnes un procedūras, saskaņā ar kurām notiek
apspriešanās ar 4. punktā norādītajām iestādēm.
EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantā minēto procedūru pieņemt šī
punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
54. pants
Banku pakalpojumiem līdzīgo papildpakalpojumu klāsta paplašināšana
1.
Ja CVD plāno paplašināt banku pakalpojumiem līdzīgo
papildpakalpojumu klāstu, kuru sniegšanai tas norīko kredītiestādi, tas
iesniedz savas reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei pieteikumu par
pakalpojumu klāsta paplašināšanu.
2.
Uz pieteikumu par pakalpojumu klāsta paplašināšanu
attiecas 53. pantā noteiktā procedūra.
55. pants
Atļaujas anulēšana
1.
CVD reģistrācijas dalībvalsts kompetentā iestāde
anulē atļauju šādos gadījumos:
(a)
CVD nav izmantojis atļauju 12 mēnešus,
nepārprotami atsakās no atļaujas, vai norādītās kredītiestāde nav sniegusi
pakalpojumus vai veikusi darbību pēdējos sešus mēnešus;
(b)
CVD ir saņēmis atļauju, sniedzot nepatiesas ziņas,
vai ar citiem nelikumīgiem līdzekļiem;
(c)
CVD un norīkotā kredītiestāde vairs neatbilst
nosacījumiem, saskaņā ar kuriem atļauja tika piešķirta, un noteiktajā laikā nav
veikuši kompetentās iestādes norādītās korektīvas darbības;
(d)
CVD un norīkotā kredītiestāde ir smagi un
sistemātiski pārkāpuši šajā regulā noteiktās prasības.
2.
Pirms atļaujas anulēšanas kompetentā iestāde
apspriežas ar 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītajām
attiecīgajām iestādēm un 58. panta 1. punktā minētajām iestādēm par
nepieciešamību anulēt atļauju, izņemot gadījumos, kad šāds lēmums jāpieņem
nekavējoties.
3.
EVTI, ikviena 11. panta 1. punkta
a) apakšpunktā norādītā attiecīgā iestāde un 58. panta 1. punktā
minētā iestāde var jebkurā laikā pieprasīt, lai CVD reģistrācijas dalībvalsts
kompetentā iestāde pārbauda, vai CVD un norīkotā kredītiestāde joprojām atbilst
nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tika piešķirta atļauja.
4.
Kompetentā iestāde var atļauju anulēt tikai
attiecībā uz konkrētu pakalpojumu, darbību vai finanšu instrumentu.
56. pants
CVD reģistrs
1.
Kompetento iestāžu lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar
52., 54. un 55. pantu, nekavējoties jāpaziņo EVTI.
2.
Sarakstā, kas EVTI jāpublicē savā tīmekļa vietnē
saskaņā ar 19. panta 3. punktu, EVTI norāda šādu informāciju:
(a)
katra CVD nosaukumu, uz kuru attiecas lēmumi
saskaņā ar 52., 54. un 55. pantu;
(b)
katras norīkotās kredītiestādes nosaukumu;
(c)
to banku pakalpojumiem līdzīgo papildpakalpojumu
sarakstu, kādus norādītajai kredītiestādei atļauts sniegt CVD dalībniekiem.
3.
Kompetentās iestādes 90 dienu laikā pēc šīs
regulas stāšanās spēkā informē EVTI par iestādēm, kuras veic banku
pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus atbilstīgi valsts tiesību aktu
prasībām.
57. pants
Konsultatīvas uzraudzības prasības, kas tiek piemērotas kredītiestādēm, kuras
norīkotas sniegt banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus
1.
Kredītiestāde, kura norīkota sniegt banku
pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus, sniedz pielikuma C iedaļā
norādītos pakalpojumus, uz kuriem attiecas atļauja.
2.
Kredītiestāde, kura norīkota sniegt banku
pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus, nodrošina atbilstību pašreizējiem un
turpmākiem tiesību aktiem, ko piemēro kredītiestādēm.
3.
Kredītiestāde, kura norīkota sniegt banku
pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus, nodrošina atbilstību šādām īpašām
konsultatīvas uzraudzības prasībām saistībā ar sniegto pakalpojumu
kredītriskiem attiecībā uz katru vērtspapīru norēķinu sistēmu:
(a)
tā izveido stabilu sistēmu attiecīgo kredītrisku
pārvaldībai;
(b)
tā nosaka šāda kredītriska avotus, bieži un
regulāri mēra un uzrauga attiecīgās kredītpozīcijas, un izmanto atbilstīgus
riska pārvaldības instrumentus šo risku kontrolēšanai;
(c)
tā pilnībā nodrošina attiecīgās kredītpozīcijas ar
atsevišķiem aizņēmējiem, izmantojot nodrošinājumu un citus līdzvērtīgus finanšu
resursus;
(d)
ja nodrošinājums nepieciešams attiecīgā kredītriska
pārvaldībai, tā pieņem tikai tādu nodrošinājumu, kuram ir zems kredītrisks,
likviditātes risks un tirgus risks;
(e)
tā nosaka un nodrošina atbilstīgi konservatīvu
diskontu un koncentrācijas ierobežojumus nodrošinājuma vērtībām, kas paredzētas
c) apakšpunktā minēto kredītpozīciju segšanai;
(f)
tā ievieš juridiski saistošas vienošanās, saskaņā
ar kurām nodrošinājumu noteikti var pārdot vai ieķīlāt, īpaši pārrobežu
nodrošinājuma gadījumā;
(g)
tā nosaka ierobežojumus attiecīgajai
kredītpozīcijai;
(h)
tā veic analīzi un plāno, kā risināt iespējamās
atlikušās kredītpozīcijas, pieņem noteikumus un procedūras šādu plānu
īstenošanai;
(i)
tā sniedz kredītus tikai tādiem dalībniekiem, kuri
tajā atvēruši skaidrās naudas kontus;
(j)
tā nodrošina automātisku atmaksas procedūru dienas
laikā izsniegtiem kredītiem un neveicina aizņēmumus uz nakti, izmantojot
preventīvas sankciju likmes.
4.
Kredītiestāde, kura norīkota sniegt banku
pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus, nodrošina atbilstību šādām īpašām
konsultatīvas uzraudzības prasībām saistībā ar sniegto pakalpojumu likviditātes
riskiem attiecībā uz katru vērtspapīru norēķinu sistēmu:
(a)
tai ir stabila sistēma likviditātes risku
mērīšanai, uzraudzīšanai un pārvaldīšanai katrai valūtai tajā vērtspapīru
norēķinu sistēmā, kuras norēķinu iestāde tā ir;
(b)
tā pastāvīgi uzrauga turēto likvīdo aktīvu līmeni
un nosaka sev pieejamo likvīdo aktīvu vērtību, ņemot vērā šādu vērtspapīru
attiecīgu diskontu;
(c)
tā pastāvīgi mēra savas likviditātes vajadzības un
riskus; šajā procesā tā ņem vērā likviditātes risku, ko rada tādu
divu dalībnieku saistību nepildīšana, ar kuriem tai ir vislielākās pozīcijas;
(d)
tā mazina attiecīgos likviditātes riskus ar
tūlītēji pieejamiem resursiem, piemēram, priekšfinansējuma līgumiem, bet, ja
tas netiek darīts, cenšas saņemt nepieciešamās kredītlīnijas vai panākt
līdzīgas vienošanās, lai segtu attiecīgās likviditātes vajadzības, tikai tādās
iestādēs, kurām ir atbilstīgs riska un tirgus profils, un tā nosaka, mēra un
uzrauga savu likviditātes risku, kas tai rodas no šādām iestādēm;
(e)
tā nosaka un izpilda atbilstīgus koncentrācijas
ierobežojumus katram attiecīgajam likviditātes nodrošinātājam, tostarp tā
mātesuzņēmumam un meitasuzņēmumiem;
(f)
tā nosaka un testē attiecīgo resursu pietiekamību,
veicot regulārus un efektīvus stresa testus;
(g)
tā analizē un plāno, kā risināt problēmu saistībā
ar nenodrošinātu likviditātes deficītu, un pieņem noteikumus un procedūras šādu
plānu īstenošanai;
(h)
tā balsta savus dienas laikā sniegtos kreditēšanas
pakalpojumus uz samērīgiem resursiem ar vismaz tādu pašu atmaksas termiņu,
kurus veido kapitāls, skaidrās naudas noguldījumi un vienošanās par
aizņēmumiem;
(i)
tā nogulda attiecīgos skaidrās naudas atlikumus
noteiktos kontos centrālajās bankās, ja šāda iespēja ir praktiska un pieejama;
(j)
tā nodrošina, ka, saņemot klienta informētu
piekrišanu, tā var atkārtoti izmantot nodrošinājumu, ko tai sniedzis klients,
kurš nepilda savas saistības.
5.
EBI, apspriežoties ar EVTI un ECBS dalībniecēm,
izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā precizē:
(a)
cik bieži tiek mērīta uz uzraudzīta 3. punkta
b) apakšpunktā noteiktā kredītpozīcija un kāda veida riska pārvaldības
instrumentus izmanto šādu pozīciju radītā riska kontrolēšanai;
(b)
kas ir līdzvērtīgi finanšu resursi saskaņā ar
3. punkta c) apakšpunktu;
(c)
kāda veida nodrošinājumu uzskata par tādu, kam ir
zems kredītrisks, likviditātes risks un tirgus risks, saskaņā ar 3. punkta
d) apakšpunktu;
(d)
kas ir atbilstīgi diskonti saskaņā ar
3. punkta e) apakšpunktu un 4. punkta b) apakšpunktu;
(e)
kādi ir koncentrācijas ierobežojumi 3. punkta
e) apakšpunktā noteiktajām nodrošinājuma vērtībām, 3. punkta
g) apakšpunktā noteiktajām kredītpozīcijām un 4. punkta
e) apakšpunktā noteiktajiem likviditātes nodrošinātājiem;
(f)
kas ir preventīvas sankciju likmes saskaņā ar
3. punkta j) apakšpunktu;
(g)
sīkāku informāciju par 4. punkta
b) apakšpunktā noteikto uzraudzības sistēmu un metodoloģiju pieejamo
likvīdo aktīvu aprēķināšanai saskaņā ar 4. punkta b) apakšpunktu un
4. punkta c) apakšpunktā minēto likviditātes vajadzību un risku
mērīšanai;
(h)
kas ir tūlītēji pieejami resursi un atbilstīgs
riska un tirgus profils saskaņā ar 4. punkta d) apakšpunktu;
(i)
stresa testu biežumu, veidu un laika grafiku
saskaņā ar 4. punkta f) apakšpunktu;
(j)
kritērijus, lai novērtētu, kad iespēja noguldīt
skaidrās naudas atlikumus centrālo banku kontos saskaņā ar 4. punkta
i) apakšpunktu ir praktiska un pieejama.
EBI iesniedz šo regulatīvo tehnisko standartu
projektu Komisijai ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
Komisija ir pilnvarota saskaņā ar
Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10. līdz 14. pantā minēto procedūru
pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus.
58. pants
Tādu kredītiestāžu uzraudzība, kuras norīkotas sniegt banku pakalpojumiem
līdzīgus papildpakalpojumus
1.
Direktīvā 2006/48/EK minētā kompetentā iestāde
atbild par atļaujas izsniegšanu un uzraudzību atbilstīgi direktīvas
nosacījumiem tādām kredītiestādēm, kuras norīkotas sniegt banku pakalpojumiem
līdzīgus papildpakalpojumus, un to atbilstību šīs regulas 57. panta 3. un
4. punktam.
2.
Šīs regulas 9. pantā minētā kompetentā
iestāde, apspriežoties ar 1. punktā minēto kompetento iestādi, vismaz
reizi gadā pārskata un novērtē, vai norīkotās kredītiestādes atbilst
57. panta 1. punktam un vai visas nepieciešamās vienošanās starp
norādītajām kredītiestādēm un CVD ļauj tām pildīt savus šajā regulā noteiktos
pienākumus.
3.
Ņemot vērā CVD pārvaldīto vērtspapīru norēķinu
sistēmu dalībnieku aizsardzību, CVD nodrošina, ka norīkotā kredītiestāde tam
piešķir piekļuvi visai nepieciešamajai informācijai saskaņā ar šo regulu, un
ziņo šā panta 1. punktā un 9. pantā noteiktajām kompetentajām
iestādēm par šīs prasības pārkāpumiem.
4.
Lai nodrošinātu tādu kredītiestāžu konsekventu un
efektīvu uzraudzību Savienībā, kuras norīkotas sniegt banku pakalpojumiem
līdzīgus papildpakalpojumus, EBI, apspriežoties ar EVTI un ECBS dalībniecēm, var
izdot norādījumus kompetentajām iestādēm saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1093/2010 16. pantu.
V sadaļa
Sankcijas
59. pants
Administratīvās sankcijas un pasākumi
1.
Dalībvalstis pieņem noteikumus par administratīvām
sankcijām un pasākumiem, kas 60. pantā noteiktajos apstākļos piemērojamas
personām par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos
pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Šādas sankcijas un pasākumi ir
efektīvi, samērīgi un attur no pārkāpumu izdarīšanas.
Ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šīs regulas
stāšanās spēkā dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI pirmajā daļā minētos
noteikumus. Tās nekavējoties informē Komisiju un EVTI par jebkādiem turpmākiem
grozījumiem šajos noteikumos.
2.
Kompetentās iestādes var piemērot administratīvās
sankcijas un pasākumus CVD, norīkotajām kredītiestādēm, to pārvaldības
struktūru locekļiem un citām personām, kuras faktiski kontrolē to darbību, kā
arī ikvienai juridiskajai vai fiziskajai personai, kas ir atbildīga par
pārkāpumu.
3.
Pildot savas sankciju pilnvaras 60. pantā
noteiktajos apstākļos, kompetentās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošinātu,
ka administratīvajām sankcijām un pasākumiem ir vēlamie rezultāti saskaņā ar šo
regulu, un koordinē savas darbības, lai izvairītos no iespējamas dublēšanās un
pārklāšanās, piemērojot administratīvās sankcijas un pasākumus pārrobežu
gadījumos saskaņā ar 12. pantu.
60. pants
Sankciju pilnvaras
1.
Šo pantu piemēro šādiem regulas noteikumiem:
(a)
par pielikuma A, B un C iedaļā norādīto
pakalpojumu sniegšanu, pārkāpjot 14., 23. un 52. pantu;
(b)
par atļaujas saņemšanu, kā noteikts 14. un
52. pantā, sniedzot nepatiesas ziņas, vai ar citiem nelikumīgiem
līdzekļiem, kā noteikts 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā un
55. panta 1. punkta b) apakšpunktā;
(c)
ja CVD netur nepieciešamo kapitālu, tādējādi
pārkāpjot 44. panta 1. punktu;
(d)
ja CVD nenodrošina atbilstību prasībām par
organizatorisko struktūru, tādējādi pārkāpjot 24.–28. pantu;
(e)
ja CVD nenodrošina atbilstību darījumu veikšanas
noteikumiem, tādējādi pārkāpjot 29.–32. punktu;
(f)
ja CVD nenodrošina atbilstību prasībām par CVD
pakalpojumiem, tādējādi pārkāpjot 34.–38. pantu;
(g)
ja CVD nenodrošina atbilstību konsultatīvas
uzraudzības prasībām, tādējādi pārkāpjot 40.–44. pantu;
(h)
ja CVD nenodrošina atbilstību prasībām par CVD
saiknēm, tādējādi pārkāpjot 45. pantu;
(i)
ja CVD ļaunprātīgi atsakās piešķirt dažāda veida
piekļuves, tādējādi pārkāpjot 47.–51. pantu;
(j)
ja norīkotās kredītiestādes nenodrošina atbilstību
īpašām konsultatīvas uzraudzības prasībām saistībā ar kredītriskiem, tādējādi
pārkāpjot 57. panta 3. punktu;
(k)
ja norīkotās kredītiestādes nenodrošina atbilstību
īpašām konsultatīvas uzraudzības prasībām saistībā ar likviditātes riskiem,
tādējādi pārkāpjot 57. panta 4. punktu.
2.
Neskarot kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaras,
1. punktā minēto pārkāpumu gadījumā kompetentās iestādes saskaņā ar valstu
tiesību aktiem ir pilnvarotas piemērot vismaz šādas administratīvās sankcijas
un pasākumus:
(a)
sniegt publisku paziņojumu, kurā norādīta par
pārkāpumu atbildīgā persona un pārkāpuma būtība;
(b)
izdot rīkojumu, ar kuru par pārkāpumu atbildīgajai
personai prasa pārtraukt šādu rīcību un atturēties no šādas rīcības
atkārtošanas;
(c)
anulēt atļaujas, kas piešķirtas saskaņā ar 14. un
52. pantu, atbilstīgi 18. un 55. pantam;
(d)
atcelt no amata par pārkāpumu atbildīgo iestāžu pārvaldības
struktūru locekļus;
(e)
piemērot administratīvas finansiālās sankcijas,
kuru apmērs nepārsniedz pārkāpuma rezultātā gūtās peļņas divkāršu summu, ja
šādas summas var noteikt;
(f)
fiziskās personas gadījumā piemērot administratīvas
finansiālās sankcijas, kuru apmērs nepārsniedz EUR 5 miljonus vai
10 % no šīs personas kopējā gada apgrozījuma iepriekšējā kalendārajā gadā;
(g)
juridiskās personas gadījumā piemērot
administratīvas finansiālās sankcijas, kuru apmērs nepārsniedz 10 % no
juridiskās personas kopējā gada apgrozījuma iepriekšējā uzņēmējdarbības gadā;
ja uzņēmums ir mātesuzņēmuma meitasuzņēmums, attiecīgo kopējo gada apgrozījumu
veido kopējais gada apgrozījums, kas ir norādīts grupas galvenā mātesuzņēmuma
konsolidētajā pārskatā par iepriekšējo uzņēmējdarbības gadu.
3.
Kompetentajām iestādēm var būt citas sankciju
pilnvaras papildus 2. punktā minētajām, un tās var piemērot augstākus
administratīvo finansiālo sankciju līmeņus, nekā noteikts minētajā punktā.
4.
Visas administratīvās sankcijas un pasākumus, ko
piemēro par šīs regulas pārkāpumiem, publicē bez nepamatotas kavēšanās, un
publikācijā ietver vismaz informāciju par pārkāpuma veidu un būtību, kā arī
atbildīgo personu identitāti, ja vien šāda publikācija nopietni neapdraud
finanšu tirgu stabilitāti. Ja šāda publicēšana iesaistītajām personām radītu
nesamērīgu kaitējumu, kompetentās iestādes pasākumus un sankcijas publicē,
ievērojot anonimitāti.
Sankciju publicēšana atbilst Eiropas Savienības
Pamattiesību hartā noteiktajām pamattiesībām, īpaši tiesībām uz privātās un
ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesībām uz personas datu aizsardzību.
61. pants
Sankciju efektīva piemērošana
1.
Nosakot administratīvo sankciju vai pasākumu veidu
un līmeni, kompetentās iestādes ņem vērā šādus kritērijus:
(a)
pārkāpuma nopietnību un ilgumu;
(b)
atbildīgās personas atbildības pakāpi;
(c)
atbildīgās personas uzņēmuma lielumu un finansiālo
stāvokli, par ko liecina atbildīgās juridiskās personas kopējais apgrozījums
vai atbildīgās fiziskās personas gada ienākumi;
(d)
atbildīgās personas gūtās peļņas vai novērsto
zaudējumu apmēru vai trešām personām nodarīto zaudējumu apmēru pārkāpuma
rezultātā, ja to var noteikt;
(e)
atbildīgās personas sadarbības līmeni ar kompetento
iestādi, neskarot nepieciešamību nodrošināt šīs personas gūto ieguvumu vai
novērsto zaudējumu atdošanu;
(f)
atbildīgās personas iepriekš izdarītos pārkāpumus.
2.
Kompetentās iestādes var ņemt vērā papildu
faktorus, ja tie ir noteikti valstu tiesību aktos.
62. pants
Ziņošana par pārkāpumiem
1.
Dalībvalstis izveido efektīvus mehānismus, lai
veicinātu ziņošanu kompetentajām iestādēm par šīs regulas pārkāpumiem.
2.
Šā panta 1. punktā minētajos mehānismos
ietilpst vismaz:
(a)
īpašas procedūras ziņojumu par pārkāpumiem
saņemšanai un izmeklēšanai;
(b)
atbilstīga aizsardzība personām, kas ziņo par
iespējamiem vai faktiskiem pārkāpumiem;
(c)
personas datu aizsardzība gan personai, kura ziņo
par iespējamiem vai faktiskiem pārkāpumiem, gan apsūdzētajai personai
atbilstīgi Direktīvā 95/46/EK izklāstītajiem principiem;
(d)
atbilstīga procedūra, kas nodrošina apsūdzētās
personas tiesības uz aizstāvību un tiesības tikt uzklausītai pirms galīgā
lēmuma pieņemšanas, kas ietekmē šo personu, un tiesības uz efektīvu tiesību
aizsardzību tiesā saistībā ar lēmumu vai pasākumu, kas ietekmē šo personu.
VI sadaļa
Deleģētie akti, pārejas noteikumi, grozījumi Direktīvā 98/26/EK un
nobeiguma noteikumi
63. pants
Pilnvaru deleģēšana
Komisija saskaņā ar 64. pantu ir pilnvarota
pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 2. panta 2. punktu,
22. panta 6. punktu, 23. panta 1. punktu, 23. panta
4. punktu, 30. panta 1. punktu, 30. panta 3. punktu,
37. panta 1. punktu, 50. panta 1. punktu, 50. panta
2. punktu, 50. panta 3. punktu, 51. panta 2. punktu un
51. panta 3. punktu.
64. pants
Deleģēšanas īstenošana
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai
piešķir, ievērojot šajā pantā minētos nosacījumus.
2.
Šīs regulas 63. pantā minētās pilnvaras deleģē
uz nenoteiktu laiku, sākot ar dienu, kad spēkā stājas šī regula.
3.
Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var
atsaukt 63. pantā minētās deleģētās pilnvaras. Ar atsaukšanas lēmumu tiek
izbeigts minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējums. Lēmums stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos
aktus.
4.
Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to
paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar
63. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad
minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments,
ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan
Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu
neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto
termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
65. pants
Īstenošanas pilnvaras
Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas
aktus saskaņā ar 23. panta 6. punktu un 52. panta 2. punkta
trešo daļu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 66. panta
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.
66. pants
Komiteju procedūra
1.
Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja, kas
izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK[25].
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.
Piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011
5. pantu, kad Komisija īsteno šajā regulā tai noteiktās īstenošanas
pilnvaras.
67. pants
Pārejas noteikumi
1.
Iestādēm, par kurām EVTI tiek informēta kā par CVD
saskaņā ar 19. panta 4. punkta nosacījumiem, jāsaņem visas šīs
regulas nolūkā nepieciešamās atļaujas divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās
spēkā.
2.
Divu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā
trešā valstī reģistrētam CVD jāsaņem visas atļaujas no tās dalībvalsts
kompetentās iestādes, kurā CVD sniedz pakalpojumus, ja tas plāno sniegt
pakalpojumus, pamatojoties uz 14. pantu, vai jāsaņem EVTI atzīšana, ja tas
plāno sniegt pakalpojumus, pamatojoties uz 23. pantu.
3.
Ja šīs regulas spēkā stāšanās dienā trešā valstī
reģistrēts CVD jau sniedz pakalpojumus dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību
aktiem, šādam CVD ļauj arī turpmāk sniegt pakalpojumus, līdz tam tiek piešķirta
vai atteikta 14. pantā minētā atļauja vai 23. pantā minētā atzīšana.
4.
Saiknes starp trešā valstī reģistrētu CVD un CVD,
kas ir tiesīgs darboties dalībvalstīs, ir pieņemamas, līdz tiek piešķirta vai
atteikta 14. pantā minētā atļauja vai 23. pantā minētā atzīšana.
68. pants
Grozījums Direktīvā 98/26/EK
1.
Direktīvas 98/26/EK 2. panta
a) apakšpunkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
"-       kas, neietekmējot citas, stingrākas
vispārpiemērojamas attiecīgās valsts tiesību normas, norīkota par sistēmu un ko
dalībvalsts, kuras tiesību akti ir piemērojami, ir darījusi zināmu Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādei, iepriekš pārliecinoties par to, ka sistēmas
noteikumi atbilst mērķim.".
2.
Sešu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā
dalībvalstis pieņem, publicē un paziņo Komisijai pasākumus, kas vajadzīgi, lai
izpildītu šā panta 1. punkta noteikumus.
69. pants
Ziņojumi un pārskatīšana
1.
EVTI sadarbībā ar EBI un 9. un 11. pantā minētajām
iestādēm, iesniedz Komisijai gada ziņojumus, kuros norāda tendenču novērtējumu,
iespējamos riskus un apdraudējumus, un vajadzības gadījumā ieteikumus par
preventīvu vai koriģējošu darbību tādu pakalpojumu tirgos, uz kuriem attiecas
šī regula. Šajā ziņojumā ietver vismaz:
(a)
norēķinu efektivitātes novērtējumu par iekšzemes un
pārrobežu darbībām katrā dalībvalstī, pamatojoties uz neveikto norēķinu skaitu
un apjomu, 7. panta 4. punktā minēto sankciju summu, 7. panta 4. punktā minēto
iepirkumu skaitu un apjomu un citiem svarīgiem kritērijiem;
(b)
Novērtējumu par norēķina apjomu, kas netiek veikts
CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu sistēmās, pamatojoties uz darījumu skaitu
un apjomu un citiem svarīgiem kritērijiem;
(c)
novērtējumu par šīs regulas darbības sfērā
ietilpstošu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu, pamatojoties uz CVD saikņu skaitu un
veidiem, ārvalstu dalībnieku skaitu CVD pārvaldītās vērtspapīru norēķinu
sistēmās, tādu darījumu, kuros iesaistīti šādi dalībnieki, skaitu un apjomu,
tādu ārvalstu emitentu skaitu, kuri grāmato savus vērtspapīrus CVD saskaņā ar
47. pantu, un par citiem svarīgiem kritērijiem.
2.
Ziņojumus, kas minēti 1. punktā un kas aptver
kalendāro gadu, nosūta Komisijai līdz nākamā kalendārā gada 30. aprīlim.
70. pants
Stāšanās
spēkā un piemērošana
1.
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2.
Regulas 5. pantu piemēro no 2015. gada
1. janvāra.
3.
Regulas 3. panta 1. punktu piemēro no
2020. gada 1. janvāra.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē, 7.3.2012
Eiropas Parlamenta vārdā —                                                       Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                                               priekšsēdētājs

PIELIKUMS
Pakalpojumu
saraksts
A iedaļa
Centrālo vērtspapīru depozitāriju pamatpakalpojumi
1.
Vērtspapīru sākotnēja grāmatošana dematerializētā
veidā (notāra pakalpojumi).
2.
Vērtspapīru kontu uzturēšana augstākajā līmenī
(centralizētās uzturēšanas pakalpojumi).
3.
Vērtspapīru norēķinu sistēmas pārvaldīšana
(norēķinu pakalpojumi).
B iedaļa
Centrālo vērtspapīru depozitāriju papildpakalpojumi, kas nav līdzīgi banku
pakalpojumiem
CVD pakalpojumi, kuri veicina lielāku
vērtspapīru tirgus drošību, efektivitāti un pārredzamību, tostarp:
1.
Pakalpojumi papildus norēķinu pakalpojumiem,
piemēram:
(a)
vērtspapīru aizdošanas mehānisma organizēšana,
darbojoties kā vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieku aģentam;
(b)
nodrošinājuma pārvaldības pakalpojumu sniegšana,
darbojoties kā vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieku aģentam;
(c)
norēķinu saskaņošana, rīkojumu maršrutēšana,
tirdzniecības darījumu apstiprināšana, tirdzniecības darījumu verifikācija.
2.
Pakalpojumi saistībā ar notāra un centralizētās
uzturēšanas pakalpojumiem, piemēram:
(a)
pakalpojumi saistībā ar akcionāru reģistriem;
(b)
uzņēmumu darbību apstrādes sākšana, tostarp
pakalpojumi saistībā ar nodokļiem, kopsapulcēm un informāciju;
(c)
pakalpojumi saistībā ar jaunām emisijām, tostarp
starptautisko vērtspapīru identifikācijas numura (ISIN) kodu un līdzīgu kodu
piešķiršana un pārvaldība;
(d)
rīkojumu maršrutēšana un apstrāde, maksas
iekasēšana un apstrāde un saistītu ziņojumu sniegšana.
3.
Vērtspapīru kontu uzturēšana saistībā ar norēķinu
pakalpojumiem, nodrošinājuma pārvaldība un citi papildpakalpojumi.
4.
Jebkādi citi pakalpojumi, piemēram:
(a)
vispārēju pakalpojumu sniegšana saistībā ar
nodrošinājuma pārvaldību, darbojoties kā aģentam;
(b)
regulējumā noteiktu ziņojumu sniegšana;
(c)
datu un statistikas sniegšana tirgum/skaitīšanas
dienestiem;
(d)
IT pakalpojumu sniegšana.
C iedaļa
Banku pakalpojumiem līdzīgi papildpakalpojumi
1.
Banku pakalpojumiem līdzīgi pakalpojumi vērtspapīru
norēķinu sistēmas dalībniekiem saistībā ar norēķinu pakalpojumiem, piemēram:
(a)
skaidrās naudas kontu nodrošināšana;
(b)
skaidrās naudas noguldījumu pieņemšana;
(c)
skaidrās naudas kredītu izsniegšana;
(d)
vērtspapīru aizdošana.
2.
Banku pakalpojumiem līdzīgi pakalpojumi, kas
saistīti ar A un B iedaļā uzskaitītajiem pamatpakalpojumiem vai
papildpakalpojumiem, piemēram:
(a)
skaidrās naudas kontu nodrošināšana norēķinam un
skaidrās naudas noguldījumu pieņemšana no vērtspapīru kontu turētājiem;
(b)
vērtspapīru aizdošana vērtspapīru kontu turētājiem;
(c)
banku pakalpojumiem līdzīgi pakalpojumi, kuri
veicina uzņēmumu darbību apstrādi, piemēram:
–
i) ienākumu priekšfinansēšana un ieņēmumu atgūšana;
–
ii)            nodokļu atgūšanas priekšfinansēšana.
PIELIKUMS
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķis(-i)

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
ietekmētās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās ietekmes
uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu dalība
finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Eiropas
Parlamenta un Padomes regula par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas
Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un grozījumiem
Direktīvā 98/26/EK

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[26]

Iekšējais
tirgus — finanšu tirgi

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

ý Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[27]

¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus
plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Palielināt
drošību un efektivitāti finanšu tirgos, veicināt iekšējo tirgu finanšu
pakalpojumiem

1.4.2.
Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

 Konkrētie mērķi: Ņemot vērā iepriekš minētos vispārējos mērķus, ievieš šādus konkrētus mērķus: ·      Lielāka pārrobežu norēķinu drošība ·      Pārrobežu norēķinu efektīvāka piemērošana ·      Vienādi darbības noteikumi CVD pakalpojumiem

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
 Priekšlikuma mērķi ir: ·      Palielināt norēķinu drošību un efektivitāti, saskaņojot norēķinu periodus un nodrošinot, ka lielākā daļa pārvedamu vērtspapīru tiek emitēti dematerializētā veidā ·      Uzlabot norēķinu disciplīnu, izveidojot atbilstīgu un saskaņotu sistēmu, lai nepieļautu neveiktus norēķinus un risinātu ar tiem saistītās problēmas ·      Nodrošināt atbilstīgu regulējumu visiem CVD, kuri darbojas ES ·      Nodrošināt konsekventas prasības CVD un koordinēt valstu regulatoru veikto uzraudzību ·      Samazināt pārrobežu norēķinu izmaksas ieguldītājiem ·      Nodrošināt lielāku izvēli emitentiem un ieguldītājiem, palielinot piekļuvi CVD ·      Veicināt vienādus darbības nosacījumos konkurencē starp CVD pakalpojumiem, tādējādi nodrošinot CVD pakalpojumu labāku kvalitāti un zemāku pakalpojumu maksu emitentiem un ieguldītājiem

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
 ·      Ziņojums, kurā tiek novērtēta norēķinu efektivitāte katrā ES tirgū. Var izmantot tādus rādītājus kā neveiktu norēķinu skaits un apjoms (nodalot iekšzemes un pārrobežu darījumus), CVD soda naudu apmērs, iepirkšanas procedūru skaits un tādu gadījumu skaits, kad dalība tiek uz laiku pārtraukta sistemātiski neveiktu norēķinu dēļ ·      Ziņojums, kurā tiek mērīts tirgus prasību apjoms, lai novērtētu, vai norēķinu periodu saskaņošanas rezultātā palielinājusies uzņēmumu darbību efektivitāte ·      Ziņojums, kurā tiek mērīta turētājbanku veiktā norēķinu internalizācija ārpus CVD pārvaldītām vērtspapīru norēķinu sistēmām. Šāda informācija ir svarīga no sistēmiskā riska viedokļa, un tā palīdz novērtēt, vai šajā ziņā var būt nepieciešama ES intervence ·      Ziņojums, kurā tiek novērtēts, vai palielinās pārrobežu darbība. Var izmantot tādus rādītājus kā CVD saikņu skaits, CVD ārvalstu dalībnieku skaits, ārvalstu dalībnieku darījumu apjoms un tādu emitentu skaits, kuriem ir piekļuve ārvalstu CVD ·      Ziņojums, kurā tiek analizētas cenas ES par svarīgiem CVD pakalpojumiem, piemēram, norēķiniem un glabāšanas pakalpojumiem saistībā ar pārrobežu un iekšzemes darījumiem ·      Pārskats par CVD, emitentiem un citām tirgus infrastruktūrām, lai novērtētu, kādā mērā veiktie pasākumi likvidējuši šķēršļus piekļuvei un vai šķēršļi (gan praktiski, gan juridiski) joprojām pastāv

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības

 Piemērojot regulu dalībvalstīs, tiks panākti šādi rezultāti: ·      Tiks saskaņoti norēķinu periodi ·      Lielākā daļa pārvedamu vērtspapīru tiks emitēti dematerializētā veidā ·      Tiks pastiprināta norēķinu disciplīna, izveidojot atbilstīgu un saskaņotu sistēmu, lai nepieļautu neveiktus norēķinus un risinātu ar tiem saistītas problēmas ·      Visiem CVD, kuri darbojas ES, tiks nodrošināts atbilstīgs regulējums, pamatojoties uz vienādu prasību kopumu ·      Tiks saskaņota atļauju izsniegšana CVD un CVD uzraudzība un uzlabota valstu regulatoru savstarpējā koordinācija ·      Tiks paplašināta piekļuve CVD (emitentiem, citiem CVD un citām tirgus infrastruktūrām) un no CVD (citiem CVD un citām tirgus infrastruktūrām), kā arī tiks saskaņoti piekļuves nosacījumi

1.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā vērtība

 ·      Finanšu tirgi pēc savas būtības ir pārrobežu tirgi, un to pārrobežu raksturs arvien palielinās. To problēmu būtība, kuras konstatētas saistībā ar CVD pakalpojumiem un jo īpaši norēķiniem ES, galvenokārt ir saistīta ar pārrobežu darījumiem. Attiecīgi tādu korektīvu pasākumu efektivitāte, ko neatkarīgi un nekoordinēti īstenos atsevišķas dalībvalstis, būs ļoti zema pārrobežu kontekstā ·      CVD sistēmiskais raksturs un to arvien pieaugošās savstarpējās saiknes Eiropā rada nepieciešamību koordinēt rīcību ·      Saistītos aspektus aptver esošais acquis communautaire, t. i., finanšu nodrošinājuma līgumu direktīva, norēķinu galīguma direktīva, finanšu instrumentu tirgus direktīva, kapitāla prasību direktīva, kā arī iespējamā nākotnes vērtspapīru likuma direktīva. Ikviens jauns priekšlikums perfekti jāsasaista ar minētajiem ES pasākumiem. Vislabāk to var panākt kopīgiem spēkiem

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas

CVD
ir svarīgas finanšu tirgu iestādes tāpēc, ka tie nodrošina gan vērtspapīru
reģistrēšanu un glabāšanu, gan sistēmas, kuras nodrošina norēķinus par
vērtspapīru darījumiem, kas nozīmē faktisku vērtspapīru piegādi pret skaidru
naudu. Tādējādi CVD līdz ar tirdzniecības vietām, centrālajiem darījumu
partneriem un darījumu reģistriem ir svarīgas finanšu tirgus infrastruktūras.
Tirdzniecības vietu regulējumu nodrošina finanšu instrumentu tirgus direktīva,
savukārt centrālo darījumu partneru un darījumu reģistru regulējums ES tiks
nodrošināts, kad Eiropas Parlaments un Padome apstiprinās priekšlikumu par
regulu attiecībā uz darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, centrālajiem
darījumu partneriem un darījumu reģistriem un kad regula stāsies spēkā. Finanšu
instrumentu tirgus direktīvu piemēro kopš 2007. gada novembra, tās
piemērošanas rezultātā palielinājusies konkurence starp finanšu instrumentu
tirdzniecības vietām, un ieguldītājiem ir lielākas iespējas izvēlēties
pakalpojumu sniedzēju un pieejamos finanšu instrumentus.

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem
attiecīgajiem instrumentiem

Noteikti
aspekti jau ir aptverti esošajos Savienības tiesību aktos. Piemēram,
vērtspapīru norēķinu sistēmas jau ir definētas Direktīvā 98/26/EK par
norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās[28], bet Direktīvā 2004/39/EK
paredzēti daži noteikumi par tirgus dalībnieku piekļuvi izvēlētajai vērtspapīru
norēķinu sistēmai. Citi jautājumi ir aptverti Komisijas priekšlikumos.
Piemēram, Komisijas priekšlikumos par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem
kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumu aspektiem arī aplūkota norēķinu
disciplīna saistībā ar dažām finanšu instrumentu kategorijām, un Komisijas
priekšlikumā par darījumiem ar atvasinātiem instrumentiem, centrālajiem
darījumu partneriem un darījumu reģistriem ir noteikumi par tīrvērti, kas ir ar
norēķinu cieši saistīts process. Ierosinātā regula atbilst šiem Savienības
dokumentiem.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG.
ý Neierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
īstenošana ar uzsākšanas periodu no 2013. līdz
2015. gadam,
–
pēc kura turpinās normāla darbība.

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[29]

¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša
pārvaldība
¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
ý  kopienu izveidotām struktūrām[30]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts
pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā
ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas
attiecīgā pamataktā saskaņā ar Finanšu regulas 49. pantu
¨ Dalīta pārvaldība
kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar
starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā "Piezīmes".
Piezīmes
-

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt periodiskumu
un nosacījumus.
Regulas,
ar ko izveido Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI), projekta
81. pantā noteikts, ka jānovērtē iestādes darbībā iegūtā pieredze trīs
gadu laikā pēc tās darbības sākšanas. Tāpēc Komisija publicēs vispārīgu
pārskatu, ko nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

 Izstrādātajam priekšlikumam par reformām ES finanšu uzraudzības sistēmā ir veikts ietekmes novērtējums, ko pievieno priekšlikumam regulām, ar kurām izveido Eiropas Banku iestādi, Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādi un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi. Šajā priekšlikumā EVTI paredzēti papildu resursi, kas nepieciešami, lai EVTI varētu izmantot savu kompetenci un īpaši savu lomu, lai: ·      Nodrošinātu saskaņotu un labāku režīmu norēķinu disciplīnai, nodrošinot konsekventu uzraudzību un ziņošanu par neveiktiem norēķiniem un izstrādājot standartu projektu pasākumiem neveiktu norēķinu nepieļaušanai un saistīto problēmu risināšanai ·      Nodrošinātu saskaņotus un koordinētus noteikumus piemērošanai CVD, izstrādājot standartu projektu ·      Pastiprinātu un nodrošinātu konsekventu valstu regulatoru pilnvaru piemērošanu par sadarbību starp iestādēm, un izstrādātu standartu projektu, kurā precizētu atļaujas saņemšanai paredzētā pieteikuma saturu un informāciju, kāda sniedzama kompetentajām iestādēm un ar kādu apmainās iestādes uzraudzības vajadzībām ·      Nodrošinātu koordinētus un saskaņotus nosacījumus piekļuvei, ko piešķir trešo valstu uzņēmumiem ·      Nodrošinātu saskaņotus un koordinētus noteikumus par piekļuvi CVD dalībniekiem, emitentiem un citiem CVD, starp CVD un citām tirgus infrastruktūrām Bez šiem resursiem nevar nodrošināt savlaicīgu un efektīvu EVTI lomas izpildi.
2.2.2.
Paredzētie kontroles veidi
EVTI
regulā izveidotās pārvaldības un kontroles sistēmas piemēros arī attiecībā uz
EVTI lomu saskaņā ar šo priekšlikumu.
Komisija
pieņems lēmumu par EVTI darbības rezultātu novērtēšanas rādītāju galīgo kopumu
tad, kad tiks veikta pirmā noteiktā novērtēšana. Veicot galīgo novērtēšanu,
kvantitatīvie rādītāji būs tikpat būtiski kā konsultācijās apkopotie
kvalitatīvie rādītāji. Novērtēšanu veic atkārtoti ik pēc trijiem gadiem.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi

Norādīt esošos vai
plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Krāpšanas,
korupcijas un citu nelikumīgu darbību apkarošanai EVTI bez ierobežojumiem
piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija
Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs
krāpšanas apkarošanai (OLAF).
EVTI
pievienojas Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu
Komisijas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo
izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, un tā nekavējoties
izdod attiecīgus noteikumus, kas attiecas uz visu EVTI personālu.
Lēmumi
par finansējumu un nolīgumi, kā arī no tiem izrietošie īstenošanas pasākumi
skaidri nosaka, ka Revīzijas palāta un OLAF nepieciešamības gadījumā var
veikt EVTI izmaksāto līdzekļu saņēmēju, kā arī par šo līdzekļu sadali atbildīgā
personāla klātienes pārbaudes.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.
Attiecīgās ietekmētās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Daudzums [Apraksts………………………...……….] || dif./nedif. ([31]) || no EBTA[32] valstīm || no kandidāt- valstīm[33] || no trešām valstīm || atbilstīgi Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunktam
   || 12.0404.01 [EVTI subsīdija saskaņā ar 1. un 2. sadaļu (Personāla un administratīvie izdevumi)] || Dif. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
-

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1A || Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 . MARKT ĢD ||   ||   || 2013. gads[34] || 2014. gads || 2015. gads ||   ||   || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.0404.01 || Saistības || (1) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksājumi || (2) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu programmu piešķīrumiem[35] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — MARKT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksājumi || =2+2a+3 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksājumi || (5) || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmas 1.A izdevumu kategoriju || Saistības || =4+ 6 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksājumi || =5+ 6 || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
Piezīmes
Minētās darbības apropriācijas ir saistītas ar
īpašiem uzdevumiem, kas EVTI uzticēti saskaņā ar priekšlikumu:
1) Uzdevumi saistībā ar norēķinu disciplīnu
(divi regulatīvi standarti, viens norādījumu kopums un uzdevumi saistībā ar
reģistra lomas pildīšanu)
Šo pasākumu mērķis ir ieviest konsekventu
kārtību neveiktu norēķinu uzraudzībai un ziņošanai un samazināt neveiktu
norēķinu skaitu, ieviešot stingrus preventīvus un soda pasākumus.
EVTI būs jāizstrādā divi regulatīvu tehnisko
standartu projekti par pasākumiem neveiktu norēķinu nepieļaušanai, uzraudzības
instrumentiem iespējamu neveiktu norēķinu noteikšanai, pasākumiem neveiktu
norēķinu radīto problēmu risināšanai un sīkāku informāciju par uzraudzības un
ziņošanas sistēmu saistībā ar neveiktiem norēķiniem.
EVTI būs arī jāizdod norādījumi iestādēm, lai
nodrošinātu konsekventu un efektīvu pasākumu izpildi neveiktu norēķinu
nepieļaušanai un ar tiem saistīto problēmu risināšanai.
EVTI no kompetentajām iestādēm saņems attiecīgos
datus par neveiktiem norēķiniem.
2) Uzdevumi saistībā ar atļauju izsniegšanu CVD
un CVD uzraudzību (trīs regulatīvi standarti, četri īstenošanas standarti,
viens norādījumu kopums, uzdevumi saistībā ar reģistra lomas pildīšanu un
pastāvīgi uzdevumi)
Šo pasākumu mērķis ir ieviest konsekventu
sistēmu atļauju piešķiršanai CVD un CVD uzraudzībai un palielināt iestāžu
sadarbību. Tas, cita starpā, samazinās regulatīvo slogu CVD, kuri veic
pārrobežu darbības.
EVTI būs jāizstrādā trīs regulatīvu tehnisko
standartu projekti un četri īstenošanas tehnisko standartu projekti par
pieteikuma saturu atļaujas saņemšanai, informāciju, kāda CVD jāsniedz
kompetentajām iestādēm, informācijas apmaiņu starp iestādēm uzraudzības
vajadzībām un sadarbību starp izcelsmes un uzņēmējas valsts iestādēm.
EVTI būs arī jāizdod norādījumi iestādēm, lai
nodrošinātu konsekventu un efektīvu iestāžu sadarbību, veicot dažādus
novērtējumus, kas nepieciešami šīs regulas piemērošanai.
EVTI būs jāuztur sīki izstrādāts reģistrs par CVD
darbībām Savienībā, norādot to CVD nosaukumus, kuriem piešķirta atļauja, un to
vērtspapīru norēķinu sistēmu nosaukumus, kuras šādi CVD pārvalda, sniegtos
pakalpojumus, atbildīgās iestādes, trešo valstu CVD u. c. informāciju.
EVTI būs svarīga loma saistībā ar tādiem CVD ārpus
ES, kuri plāno atvērt filiāli vai sniegt pakalpojumus, neatverot filiāli
Savienībā, vai izveidot saikni ar CVD Savienībā. EVTI būs jānovērtē, vai uz
šādiem CVD to izcelsmes valstīs attiecas faktiskas prasības par atļauju
izsniegšanu un uzraudzību, un būs jāslēdz sadarbības līgumi ar šo valstu
kompetentajām iestādēm.
EVTI būs arī vairāki citi pastāvīgi uzdevumi,
tostarp veikt intervences nesaskaņu gadījumā starp izcelsmes un uzņēmējas
valsts iestādēm un saņemt informāciju ārkārtējās situācijās.
3) Uzdevumi saistībā ar prasībām CVD (astoņi
regulatīvi standarti, divi īstenošanas standarti, viens norādījumu kopums,
pastāvīgi uzdevumi)
Šo pasākumu mērķis ir ieviest konsekventas
prasības CVD attiecībā uz organizatorisko struktūru un pārvaldības jautājumiem,
darījumu veikšanu, pakalpojumiem un uz konsultatīvu uzraudzību balstītu
sistēmu. Tādējādi tiks izveidota drošāka vide CVD pakalpojumiem un atkārtoti samazināts
regulatīvais slogs CVD, kuri veic pārrobežu darbības.
EVTI būs jāizstrādā astoņi regulatīvu tehnisko
standartu projekti un divi īstenošanas tehnisko standartu projekti, lai
precizētu sīkāku informāciju par vairākām regulatīvām prasībām CVD, jo īpaši
saistībā ar organizatorisko struktūru, grāmatojumu turēšanu, piekļuvi
dalībniekiem, vērtspapīru kontu saskaņošanu, vērtspapīru kontu nošķiršanu,
norēķinu galīgumu, darbības risku mazināšanu, kapitāla prasībām un CVD saiknēm.

EVTI būs jāizdod norādījumi par CVD noteikumiem un
procedūrām dalībnieku saistību nepildīšanas pārvaldīšanai.
EVTI būs arī pastāvīgi uzdevumi, kas izriet no tā
pilnvarām veikt intervences nesaskaņu gadījumos starp iestādēm saistībā ar
dalībnieku piekļuvi CVD.
4) Uzdevumi saistībā ar piekļuves prasībām
(trīs īstenošanas standarti, pastāvīgi uzdevumi)
Šo pasākumu mērķis ir palielināt efektivitāti,
ļaujot emitentiem un ieguldītājiem piekļūt izvēlētajam CVD.
EVTI būs jāizstrādā trīs īstenošanas tehnisko
standartu projekti saistībā ar procedūru emitentu piekļuvei CVD, CVD
savstarpējo piekļuvi un CVD un citu tirgus infrastruktūru savstarpējo piekļuvi.
EVTI būs arī pastāvīgi uzdevumi, kas izriet no tās
pilnvarām iejaukties nesaskaņu gadījumā starp iestādēm saistībā ar piekļuvi.
5) Uzdevumi saistībā ar priekšlikuma uzraudzību
un novērtēšanu (divi ziņojumi gadā)
EVTI būs jāsagatavo divi ziņojumi gadā: viens par
norēķinu efektivitāti katrā ES tirgū, pamatojoties uz tirgus dalībnieku
standarta ziņojumiem par neveiktiem norēķiniem, un otrs — lai novērtētu, vai
pārrobežu darbība palielinās, pamatojoties uz EVTI reģistra datiem.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || "Administratīvie izdevumi"
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads ||   ||   || KOPĀ
 . MARKT ĢD ||
  Cilvēkresursi || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
  Citi administratīvie izdevumi || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — MARKT ĢD || Apropriācijas || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — apropriācijas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategoriju || (Saistību summa kopā = maksājumu summa kopā) || 0 || 0 || 0 ||   ||   ||   ||   ||
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads [36] || 2014. gads || 2015. gads ||   ||   || KOPĀ
 KOPĀ — apropriācijas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. izdevumu kategoriju || Saistības || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093
 Maksājumi || 0,385 || 0,354 || 0,354 ||   ||   ||   ||   || 1,093

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā
veidā:
Priekšlikuma konkrētie mērķi ir noteikti
1.4.2. punktā. Tie tiks panākti, izmantojot ierosinātos tiesību aktu
pasākumus, kurus īstenos valstu līmenī, un iesaistot EVTI. Kaut gan nav
iespējams attiecināt konkrētus skaitliskus rezultātus uz katru darbības mērķi,
EVTI loma un ieguldījums priekšlikuma mērķu sasniegšanā sīkāk aprakstīti
3.2.1. iedaļā.

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz administratīvajām
apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju
izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:

3.2.3.2.
 Paredzamās cilvēkresursu vajadzības

–
ý  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Piezīmes
Šim priekšlikumam nav vajadzīgi papildu
cilvēkresursi un administratīvie resursi MARKT ĢD. Tiks turpināts izmantot
pašreiz saskaņā ar Direktīvu 1997/9/EK izmantotos resursus.

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai.
–
ý  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā kategorija
daudzgadu finanšu shēmā.
Priekšlikumā paredzēti papildu uzdevumi EVTI. Tam būs
nepieciešami papildu resursi saskaņā ar budžeta pozīciju 12.0404.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai
jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[37].

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu
–
ý  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads ||   ||   || Kopā
 Dalībvalstis, izmantojot ES valstu uzraudzības iestādes * || 0,577 || 0,531 || 0,531 ||   ||   ||   ||   || 1,639
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || 0,577 || 0,531 || 0,531 ||   ||   ||   ||   || 1,639
* Pieņēmums balstīts
uz pašreizējo finansēšanas mehānismu EVTI regulā (dalībvalstis 60 %,
Kopiena 40 %).

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
ý  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus.
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
Tiesību akta finanšu pārskata pielikums
saistībā ar priekšlikumu par Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par
vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru
depozitārijiem (CVD) un grozījumiem Direktīvā 98/26/EK
Izmaksas saistībā ar EVTI veicamajiem
uzdevumiem ir aprēķinātas attiecībā uz personāla izdevumiem (1. sadaļa)
atbilstoši izmaksu kategorijām Komisijai iesniegtajā EVTI 2012. gada
budžeta projektā.
Komisijas priekšlikumā ietverti noteikumi EVTI
izstrādāt 13 regulatīvus tehniskos standartus un deviņus īstenošanas
tehniskos standartus, kam būtu jānodrošina, lai pēc būtības izteikti tehniski
standarti tiktu konsekventi īstenoti visā ES. Turklāt EVTI būs arī jāizstrādā
trīs norādījumi, kuru mērķis galvenokārt ir nodrošināt efektīvu iestāžu
sadarbību, un jāsagatavo divi ziņojumi gadā, lai uzraudzītu un novērtētu
regulas efektivitāti, turklāt EVTI turēs CVD reģistru, un tai būs vairāki citi
pastāvīgi uzdevumi.
Attiecībā uz laika plānu pieņem, ka regula
stāsies spēkā 2013. gada sākumā, tāpēc papildu resursi EVTI būs
nepieciešami, sākot ar 2013. gadu. Nepieciešamība pēc papildu darbiniekiem
noteikta tikai saistībā ar EVTI gatavotiem tehniskajiem standartiem,
norādījumiem un ziņojumiem, un pieņem, ka EVTI var veikt citus pastāvīgos
uzdevumus, piemēram, saistībā ar ārpus ES esošu CVD atzīšanu un starpniecību
starp iestādēm, izmantojot esošos darbiniekus. Attiecībā uz amata vietām jaunu
tehnisko standartu sekmīgai un savlaicīgai iesniegšanai jo īpaši būs vajadzīgi
papildu darbinieki, kas atbild par politiku, juridiskajiem jautājumiem un
ietekmes novērtējumu.
Novērtējot ietekmi uz vairākiem pilnslodzes
ekvivalentiem, kas nepieciešami tehnisko standartu, norādījumu un ziņojumu
sagatavošanai, tika izmantoti šādi pieņēmumi:
·      viens darbinieks sagatavo vidēji piecus tehnisko standartu projektus
gadā, un tas pats darbinieks var izstrādāt attiecīgo norādījumu vai ziņojumu
projektu. Tas nozīmē, ka nepieciešami četri darbinieki;
·      iepriekšminētajiem tehniskajiem standartiem nepieciešams viens
darbinieks ietekmes novērtējumam;
·      iepriekšminētajiem tehniskajiem standartiem un norādījumiem
nepieciešams viens jurists.
Tas nozīmē, ka, sākot ar 2013. gadu, būs
nepieciešami seši pilnslodzes ekvivalenti.
Tika pieņemts, ka pilnslodzes ekvivalentu
skaita palielinājums tiks saglabāts 2014. un 2015. gadā, jo standarti,
visdrīzāk, tiks pabeigti tikai 2014. gadā un grozījumi tajos var būt
jāveic 2015. gadā.
Citi pieņēmumi:
·      pamatojoties uz pilnslodzes ekvivalentu sadalījumu 2012. budžeta
projektā, paredzēts, ka papildu seši pilnslodzes ekvivalenti būs 4 pagaidu
darbinieki (74 %), viens valstu norīkots eksperts (16 %) un viens
līgumdarbinieks (10 %);
·      vidējo gada algas izmaksu pamatā dažādām personāla kategorijām ir BUDG
ĢD norādes;
·      algu aprēķina koeficients Parīzē ir 1,27;
·      pieņem, ka apmācību izmaksas vienam pilnslodzes ekvivalentam ir EUR 1000
gadā;
·      struktūru izmaksas, kas ir EUR 10 000, aplēstas, balstoties
uz 2012. gada budžeta projektu katrai struktūrai vienam darbiniekam;
·      ar darbinieku pieņemšanu saistītās izmaksas (ceļošana, viesnīca, ārstu
pārbaudes, iekārtošanās un citi pabalsti, pārcelšanās izmaksas u. c.) ir
EUR 12 700, kas aprēķinātas, balstoties uz 2012. gada budžeta
projektu vienam jaunam darbiniekam.
Vajadzīgā budžeta palielinājuma nākamajiem
trim gadiem aprēķina metode ir detalizētāk atspoguļota turpmāk tabulā. Aprēķinā
atspoguļots tas, ka Kopienas budžets finansē 40 % no izmaksām.
 Izmaksu veids || Aprēķins || Summa (tūkstošos)
   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || Kopā
   ||   ||   ||   ||   ||
 1. sadaļa: Personāla izdevumi ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||
 11. Algas un piemaksas ||   ||   ||   ||   ||
 - pagaidu darbiniekiem || =4*127*1,27 || 645 || 645 || 645 || 1,935
 - valstu norīkotiem ekspertiem || =1*73*1,27 || 93 || 93 || 93 || 278
 - līgumdarbiniekiem || =1*64*1,27 || 81 || 81 || 81 || 244
   ||   ||   ||   ||   ||
 12. Izmaksas saistībā ar pieņemšanu darbā || =6*12,7 || 76 ||   ||   || 76
   ||   ||   ||   ||   ||
 13. Komandējumu izdevumi || =6*10 || 60 || 60 || 60 || 180
   ||   ||   ||   ||   ||
 15. Apmācības || =6*1 || 6 || 6 || 6 || 18
   ||   ||   ||   ||   ||
 1. sadaļa kopā: Personāla izdevumi ||   || 961 || 885 || 885 || 2,732
   ||   ||   ||   ||   ||
 No tiem Kopienas ieguldījums (40 %) ||   || 385 || 354 || 354 || 1,093
 No tiem dalībvalstu ieguldījums (60 %) ||   || 577 || 531 || 531 || 1,639
Šajā tabulā attēlots piedāvātais plāns četru
pagaidu aģentu amata vietu izveidošanai. Funkcijas grupa un pakāpe.
 Funkcijas grupa un pakāpe || Pagaidu amati
   ||
 AD 8 || 1
 AD 7 || 1
 AD 6 || 1
 AD 5 || 1
   ||
 Kopā AD || 4
[1]               OV L 166, 11.6.1998.,
45. lpp.
[2]               OV L 145, 30.4.2004.,
1. lpp.
[3]               OV L 166, 11.6.1998.,
45. lpp.
[4]               OV L 177, 30.6.2006.,
1. lpp.
[5]               COM(2010) 716, 8.12.2010.
[6]               OV C, , . lpp.
[7]               OV C, , . lpp.
[8]               OV L 166,
11.6.1998., 45. lpp.
[9]               FSP dokuments "Sistēmiski
svarīgu finanšu iestāžu radītā morālā kaitējuma samazināšana",
2010. gada 20. oktobris.
[10]             Padomes 2911. sanāksmes
secinājumi, ECOFIN, 2008. gada 2. decembris.
[11]             OV L 275, 25.10.2003.,
32. lpp.
[12]             OV L 145, 30.4.2004.,
1. lpp.
[13]             OV L 168, 27.6.2002, 43. lpp.
[14]             OV L 222, 14.8.1978.,
11. lpp.
[15]             OV L 193, 18.7.1983.,
1. lpp.
[16]             OV L 177, 30.6.2006.,
1. lpp.
[17]             "Eiropas kodekss tīrvērtes
un norēķinu veikšanai", ko 2006. gada 7. novembrī parakstīja
Eiropas Vērtspapīru biržu federācija, Eiropas Tīrvērtes iestāžu asociācija un
Eiropas Centrālo vērtspapīru depozitāriju asociācija.
[18]             OV L 281, 23.11.1995.,
31. lpp.
[19]             OV L 8, 12.1.2001.,
1. lpp.
[20]             OV L 331, 15.12.2010.,
84. lpp.
[21]             OV L 331, 15.12.2010.,
12. lpp.
[22]             OV L 55, 28.2.2011.,
13. lpp.
[23]             OV L 331, 15.12.2010.,
120. lpp.
[24]             OV L 177, 4.7.2008.,
6. lpp.
[25]             OV L 191, 13.7.2001.,
45. lpp.
[26]             ABM: uz darbību balstīta pāvaldība; ABB: uz darbību balstīta budžeta veidošana.
[27]             Kā paredzēts Finanšu regulas
49. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktā.
[28]             OV L 166, 11.6.1998.,
45. lpp.
[29]             Skaidrojumus par pārvaldības
veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             Kā paredzēts Finanšu regulas
185. pantā.
[31]             Dif. = diferencētas apropriācijas
/ Nedif. = nediferencētas apropriācijas
[32]             EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[33]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[34]             N. gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[35]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās
"BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
[36]             N. gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[37]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.