               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.11.2020
            COM(2020) 759 final
            2020/0336(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas attiecas uz Transporta kopienas 2021. gada budžeta pieņemšanu un Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko attiecībā uz paredzēto lēmuma pieņemšanu par Transporta kopienas 2021. gada budžetu izveido nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Transporta kopienas dibināšanas līgumu (“TKL”).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Transporta kopienas dibināšanas līgums

               Transporta kopienas dibināšanas līguma (“nolīgums”) mērķis ir izveidot Transporta kopienu autoceļu, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu un jūras transporta jomā, kā arī attīstīt transporta tīklu starp Eiropas Savienību un Dienvidaustrumeiropas pusēm. Nolīgums stājās spēkā 2019. gada 1. maijā.

               Eiropas Savienība ir nolīguma puse
                  1
               .

               2.2.Reģionālā pārvaldības komiteja

               Reģionālā pārvaldības komiteja ir izveidota ar nolīguma 24. pantu. Tā ir atbildīga par nolīguma pārvaldību un tā pareizas īstenošanas nodrošināšanu. Šajā nolūkā tā sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas paredzēti nolīgumā. Konkrēti Reģionālā pārvaldības komiteja:

               a)sagatavo Ministru padomes darbu;

               b)lemj par tehnisko komiteju izveidošanu;

               c)veic vajadzīgos pasākumus saistībā ar nesen pieņemtajiem ES tiesību aktiem, jo īpaši veicot nolīguma I pielikuma pārskatīšanu;

               d)pēc apspriešanās ar Ministru padomi ieceļ Pastāvīgā sekretariāta direktoru;

               e)var iecelt vienu vai vairākus Pastāvīgā sekretariāta direktora vietniekus;

               f)nosaka Pastāvīgā sekretariāta noteikumus;

               g)var (ar lēmumu) pārskatīt budžeta iemaksu apjomu;

               h)pieņem Transporta kopienas gada budžetu;

               i)pieņem lēmumu, kurā nosaka budžeta izpildes procedūru, pārskatu iesniegšanas un revīzijas procedūru un pārbaužu procedūru;

               j)pieņem lēmumus par līgumslēdzēju pušu strīdiem;

               k)pieņem vispārējos principus attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, kurus glabā struktūras, kas izveidotas ar nolīgumu vai saskaņā ar to;

               l)pieņem gada ziņojumus par visaptverošā tīkla īstenošanu un iesniedz tos Ministru padomei;

               m)attiecībā uz konkrētiem Savienības tiesību aktiem nosaka termiņus un veidus, kā Dienvidaustrumeiropas puses tos transponē.

               Reģionālajā pārvaldības komitejā ir katras līgumslēdzējas puses pārstāvis un pārstāvja aizvietotājs. Novērotāja statusā var piedalīties visas ES dalībvalstis.

               Reģionālā pārvaldības komiteja lēmumus pieņem vienprātīgi.

               2.3.Paredzētais Reģionālās pārvaldības komitejas akts

               Reģionālās pārvaldības komiteja 2021. gada pirmajā sesijā/sanāksmē pieņems lēmumu par Transporta kopienas 2021. gada budžetu (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir noteikt Transporta kopienas 2021. gada budžetu.

               Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar nolīguma 25. panta 1. punktu, kas paredz: “Reģionālās pārvaldības komitejas lēmums līgumslēdzējām pusēm ir saistošs. Ja Reģionālās pārvaldības komitejas lēmums ietver prasību līgumslēdzējai pusei rīkoties, minētā puse veic vajadzīgos pasākumus un par to informē Reģionālo pārvaldības komiteju.”

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Iemaksas Transporta kopienas budžetā ir noteiktas nolīguma V pielikumā. Savienības daļa ir 80 % no budžeta, bet atlikušos 20 % nodrošina Rietumbalkānu puses.

               Kopējais budžets ir 3,000 miljoni EUR, no kuriem 2,400 miljoni EUR (80 %) ir no ES un 0,6 miljoni EUR — no Rietumbalkānu pusēm.

               Attiecībā uz 2021. gadu ir ierosināts palielināt budžetu līdz 3,525 miljoniem EUR, no kuriem 0,225 miljonus pārnesīs no 2020. gada budžeta, 80 % no jauniem kredītiem nāks no ES (2,640 miljoni EUR)
                  2
                un atlikušie 20 % jauno kredītu (0,66 miljoni EUR) — no Dienvidaustrumeiropas pusēm.

               Šī summa segs Pastāvīgā sekretariāta darbības izmaksas un Transporta kopienas dažādo struktūru sanāksmju organizēšanu. Ierosinātais palielinājums ir pamatots ar gaidāmo papildu darbinieku pieņemšanu darbā, plānoto tehnisko komiteju sanāksmju biežumu, ārpuskārtas IT aprīkojuma un programmatūras iegādi un plānotajiem direktora un Pastāvīgā sekretariāta ierēdņu biežākajiem braucieniem. Paredzams, ka 2021. gads būs pirmais Pastāvīgā sekretariāta normālas darbības gads, kad darbā būs pieņemti visi vadošie un ar vadību nesaistītie darbinieki, kā arī spēkā stājusies galvenā administratīvā sistēma. Saskaņā ar I pielikumu mītnes nolīgumā starp Transporta kopienu un Serbiju, uzņemošo valsti, Serbija bez maksas nodrošina Pastāvīgā sekretariāta birojus un daļu no aprīkojuma un pakalpojumiem, kas saistīti ar šiem birojiem (mēbeles, drošība, elektrība, ūdens un tīrīšana).

               Lai īstenotu nolīgumu un nodrošinātu Pastāvīgā sekretariāta darbību, šis lēmums ir jāpieņem Reģionālajā pārvaldības komitejā.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.2.1.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Reģionālā pārvaldības komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, TKL.

               Akts, ko Reģionālā pārvaldības komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Saskaņā ar TKL 35. pantu Reģionālā pārvaldības komiteja ir pilnvarota pieņemt Transporta kopienas budžetu, un šis lēmums ir saistošs TKL pusēm. Pēc būtības un saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kas reglamentē Reģionālo pārvaldības komiteju, minētajā aktā ir ietverti elementi, kas ietekmē TKL pušu un tādējādi arī Savienības tiesisko situāciju. Tāpēc jāuzskata, ka tam ir juridiskas sekas. Paredzētais akts nepapildina un negroza TKL noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētais akts vajadzīgs TKL pienācīgai darbībai. Savukārt TKL ir izvirzīti mērķi un ietverti komponenti tādās jomās kā autoceļu, dzelzceļa un iekšējo ūdensceļu transports, kas ir transporta veidi, uz kuriem attiecas LESD 91. pants, kā arī jūras transports, kas ir transporta veids, uz kuru attiecas LESD 100. panta 2. punkts. Paredzētā akta horizontālā rakstura dēļ tas attiecas uz visiem šiem elementiem. Visi šie elementi ir nesaraujami saistīti un neviens nav pakārtots otram.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir iekļauti šādi noteikumi: LESD 91. pants un 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 91. pants un 100. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Saskaņā ar TKL 25. panta 2. punktu Reģionālās pārvaldības komitejas lēmumus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0336 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas attiecas uz Transporta kopienas 2021. gada budžeta pieņemšanu un Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu un 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               1)Transporta kopienas dibināšanas līgumu (“TKL”) Savienība parakstīja saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/1937
                  4
               . 2019. gada 4. martā to apstiprināja Savienības vārdā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/392
                  5
               . Tas stājās spēkā 2019. gada 1. maijā.

               2)Ievērojot nolīguma 35. pantu, Transporta kopienas Reģionālā pārvaldības komiteja (“Pārvaldības komiteja”) katru gadu pieņem Transporta kopienas budžetu. Saskaņā ar šo pašu noteikumu Pārvaldības komiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus, kuros precizēta budžeta izpildes procedūra.

               3)Pārvaldības komitejai 2020. gada decembra sanāksmē ir jāpieņem lēmums par Transporta kopienas 2021. gada budžetu, vai arī, ja šajā sanāksmē jautājumu neizskatīs, pieņemšana tiks plānota nākamajā sanāksmē.

               4)Ierosinātais Transporta kopienas budžets 2021. gadam ir vajadzīgs Transporta kopienas struktūru pienācīgai darbībai. Tas sedz cilvēkresursu, ceļa, IT aprīkojuma un programmatūras izmaksas, kā arī darbības izdevumus, piemēram, pētījumus, tehnisko palīdzību un konferenču un sanāksmju organizēšanu.

               5)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pārvaldības komitejā, jo šāds lēmums ir vajadzīgs Transporta kopienas Pastāvīgā sekretariāta darbībai un tas radīs juridiskas sekas Savienībai,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Transporta kopienas 2021. gada budžetu, pamatojas uz Reģionālās pārvaldības komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/1937 (2017. gada 11. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 278, 27.10.2017., 1. lpp.).

                     (2)

                        Komisijas Īstenošanas lēmums C(2020) 4356 (2020. gada 25. jūnijs).

                     (3)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/1937 (2017. gada 11. jūlijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Transporta kopienas dibināšanas līgumu (OV L 278, 27.10.2017., 1. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Lēmums (ES) 2019/392 (2019. gada 4. marts) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Transporta kopienas dibināšanas līgumu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 26.11.2020
            COM(2020) 759 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPadomes Lēmums
            par nostāju, kas attiecas uz Transporta kopienas 2021. gada budžeta pieņemšanu un Eiropas Savienības vārdā jāieņem Transporta kopienas Reģionālajā pārvaldības komitejā

               I PIELIKUMS

               PROJEKTS

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀS PĀRVALDĪBAS KOMITEJAS
                  LĒMUMS Nr. 2020/

               [datums]

               par Transporta kopienas 2021. gada budžeta pieņemšanu

               TRANSPORTA KOPIENAS REĢIONĀLĀ PĀRVALDĪBAS KOMITEJA,

               ņemot vērā Transporta kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 24. panta 1. punktu un 35. pantu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               Ar šo pieņem Transporta kopienas 2021. gada budžetu, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               (1)Saskaņā ar Transporta kopienai piemērojamo finanšu noteikumu un revīzijas procedūru 10. panta 1. punktu konkrētas 2021. gada budžeta pozīcijas apropriācijas kopumā līdz 10 % apmērā var izmantot mērķiem, kas budžetā noteikti citai budžeta pozīcijai. Tas neattiecas uz cilvēkresursu budžeta pozīciju.

               (2)Apropriācijas, kas pārnestas, ņemot vērā saistības, kas parakstītas 2020. gada beigās un norādītas šeit pievienotajā budžetā, nav izmantojamas, kā minēts pirmajā daļā. Tās neņem vērā, nosakot maksimālo apjomu, kas atbilst minētajam 10 % ierobežojumam.

               3. pants

               (3)Apropriācijas, par kurām 2019. un 2020. finanšu gada beigās saistību uzņemšanās nav notikusi, atceļ un atmaksā Pusēm saskaņā ar procentuālo daļu, kas noteikta Transporta kopienas dibināšanas līguma V pielikumā, un faktiski veiktajām iemaksām.

               […], 2020. gada […].

               Reģionālās pārvaldības komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

               TRANSPORTA KOPIENAS 2021. GADA BUDŽETS

                        Budžeta pozīcija

                        Summa

                        (EUR)

                        1.Pastāvīgais sekretariāts

                        1.1. Cilvēkresursi

                        1 465 706

                        1.2. Ceļa izdevumi

                        237 600

                        1.3. Biroja izmaksas, aprīkojums un programmatūra

                        403 080

                        -T. sk. jauni kredīti

                        308 080

                        -T. sk. pārnestās budžeta apropriācijas, kas atbilst 2020. gada beigās parakstītajām saistībām, par kurām maksājumi jāveic 2021. gadā

                        95 000
                           1

                        1.4. Citas izmaksas un pakalpojumi, tostarp:

                        - ārpakalpojumi un citi pakalpojumi (revīzija, redzamība, personāla apmācība, maksa par banku pakalpojumiem)

                        - sanāksmju un konferenču izmaksas

                        - informācijas tehnoloģiju un komunikācijas izmaksas

                        - darbinieku piesaistīšanas izmaksas

                        262 890

                        1.5. PĒTĪJUMI, tehniskā palīdzība ES acquis un rīcības plānu īstenošanas atbalstam

                        690 000

                        -T. sk. jauni kredīti

                        560 000

                        -T. sk. pārnestās budžeta apropriācijas, kas atbilst 2020. gada beigās parakstītajām saistībām, par kurām maksājumi jāveic 2021. gadā

                        130 000
                           2

                        2.Ministru padome

                        2.1. Sanāksmju un konferenču izmaksas

                        60 000

                        3.Reģionālā pārvaldības komiteja

                        3.1. Sanāksmju un konferenču izmaksas

                        25 450

                        4.Tehniskās komitejas

                        4.1. Sanāksmju un konferenču izmaksas

                        114 100

                        5.Sociālais forums

                        5.1. Sanāksmju un konferenču izmaksas

                        16 300

                        Rezerve (aptuveni 8 % no jauniem kredītiem)

                        249 874

                        Kopā jauni kredīti

                        3 300 000

                        Kopējie pārnesumi no 2020. gada

                        225 000
                           3

                        Pavisam kopā

                        3 525 000
                           4

                        ES ieguldījums (80 % no jauniem kredītiem)

                        2 640 000

                        Dienvidaustrumeiropas pušu ieguldījums (20 % no jauniem kredītiem: TKL V pielikumā ir izklāstīts sadalījums pa valstīm)

                        660 000

                     (1)

                        Provizoriskā summa: notiekošās videotelekonferenču un grāmatvedības/cilvēkresursu programmatūras iepirkuma procedūras, līgumus paredzēts parakstīt 2020. gada decembrī.

                     (2)

                        Provizoriskā summa: notiekošās Transporta novērošanas centra tehniskā atbalsta iepirkuma procedūras, līgumu paredzēts parakstīt 2020. gada decembrī.

                     (3)

                        Provizoriskā summa, galīgā summa jāapstiprina 2020. gada decembrī pēc attiecīgo iepirkuma procedūru pabeigšanas un līgumu parakstīšanas.

                     (4)

                        Provizoriskā summa, galīgā summa jāapstiprina, kad būs zināma kopējā summa, kas pārnesta no 2020. gada.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2020
            COM(2020) 765 final
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses (“nolīgums”)
                  1
               .

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses

               Nolīguma mērķis ir izveidot kopēju aviācijas telpu, kuras pamatā ir abpusēja piekļuve Pušu gaisa transporta tirgiem ar vienādiem konkurences nosacījumiem un vienotu noteikumu ievērošana, tostarp drošuma, drošības, gaisa satiksmes pārvaldības, sociālo aspektu un vides jomā. Kopējās aviācijas telpas noteikumu pamatā vajadzētu būt attiecīgajiem Eiropas Savienībā spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas norādīti nolīguma IV pielikumā, jo īpaši drošuma, drošības un gaisa satiksmes pārvaldības jomā.

               Nolīgums tika parakstīts 2013. gada 10. jūnijā un stājās spēkā 2020. gada 2. augustā.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Ar nolīguma 22. pantu tiek izveidota Apvienotā komiteja. Apvienotā komiteja atbild par nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pareizu īstenošanu.

               Šajā nolūkā tā veido sadarbību vairākās jomās un sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas skaidri paredzēti nolīgumā. Tās galvenie uzdevumi ir veidot sadarbību: a) pildot savas īpašās funkcijas saistībā ar regulatīvās sadarbības procesu, kā norādīts nolīguma II sadaļā; b) veicinot informācijas apmaiņu speciālistu līmenī par jauniem tiesību aktiem vai likumdošanas iniciatīvām un norisēm, tostarp drošības, drošuma, vides, aviācijas infrastruktūras (arī laika nišu), konkurences apstākļu, kā arī patērētāju aizsardzības jomā; c) regulāri pārbaudot nolīguma sociālo ietekmi tā īstenošanas gaitā, jo īpaši nodarbinātības jomā, un izstrādājot veidus, kā atbilstīgi reaģēt uz problēmām, kas atzītas par pamatotām; d) ar konsensu vienojoties par priekšlikumiem, pieejām vai procedurāliem dokumentiem, kas tieši saistīti ar nolīguma darbību. e) apsverot iespējamās jomas nolīguma turpmākai izvēršanai, arī ieteikumus par nolīguma grozījumiem; un f) administrējot IV pielikuma A.1. sadaļas piemērošanu (to gaisa pārvadātāju saraksts, kam noteikts darbības aizliegums).

               Turklāt saskaņā ar nolīguma 5. pantu (Ieguldījumi) Apvienotā komiteja izskata jautājumus, kas saistīti ar divpusējiem ieguldījumiem akciju kontrolpaketē vai izmaiņām Pušu gaisa pārvadātāju faktiskajā kontrolē.

               Saskaņā ar nolīguma 22. panta 3. punktu Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Pirmās sanāksmes laikā Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu (“paredzētais akts”).

               Lai būtu iespējams pareizi īstenot nolīgumu, paredzētā akta mērķis ir saskaņā ar nolīguma 22. panta 3. punktu pieņemt reglamentu, kas ir Apvienotās komitejas organizācijas un darbības pamatā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, vajadzētu būt vērstai uz to, lai pieņemtu ar nolīgumu izveidotās Apvienotās komitejas reglamentu. Nostājas pamatā vajadzētu būt Apvienotās komitejas lēmuma projektam.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

               4.1.2.Piemērošana šajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, šajā gadījumā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses.

               Akts, kuru Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām, jo tas būs Pusēm saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana šajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz gaisa transportu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 100. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Apvienotās komitejas aktā tiks noteikts tās reglaments, pēc pieņemšanas tas publicējams Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/952
                  2
               , un nolīgums stājās spēkā 2020. gada 2. augustā.

               (2)Ar nolīguma 22. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir nodrošināt nolīguma pārvaldību un pareizu īstenošanu.

               (3)Nolīguma 22. panta 3. punkts paredz, ka Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

               (4)Lai nodrošinātu nolīguma pareizu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments.

               (5)Ir vajadzīgs noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, jo Apvienotās komitejas lēmums, ar ko pieņem tās reglamentu, Savienībai būs saistošs. Savienības nostāja Apvienotajā komitejā būtu jābalsta uz pievienoto Apvienotās komitejas lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Pamats nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses, 22. pantu izveidotās Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē, ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā par nelielām izmaiņām Apvienotās komitejas lēmuma projektā var vienoties bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/952 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses (OV L 212, 3.7.2020., 10. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/952 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses (OV L 212, 3.7.2020., 10. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2020
            COM(2020) 765 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses

               ES UN IZRAĒLAS APVIENOTĀS KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA AR EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA VALSTU AVIĀCIJAS NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN IZRAĒLAS VALSTS VALDĪBU, NO OTRAS PUSES, LĒMUMS Nr. 1/[gads]

               (… gada …),

               ar kuru pieņem tās reglamentu

               ES UN IZRAĒLAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 22. panta 3. punktu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas pievienots šā lēmuma pielikumā.

               [Vieta] …,

               Apvienotās komitejas vārdā –

               Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

               [vārds, uzvārds]

               Izraēlas Valsts valdības delegācijas vadītājs

               [vārds, uzvārds]

               Pielikums

               REGLAMENTS

               1. pants

               Delegāciju vadītāji

               1.
                     Kā paredzēts nolīguma 22. panta 1. punktā, Apvienotā komiteja sastāv no Līgumslēdzēju Pušu pārstāvjiem.

               2.
                     Apvienoto komiteju kopīgi vada Līgumslēdzēju Pušu delegāciju vadītāji.

               2. pants

               Sanāksmes

               1.
                     Saskaņā ar nolīguma 22. panta 4. punktu Apvienotās komitejas sanāksmes rīko pēc vajadzības un vismaz vienreiz gadā. Sanāksmes sasaukšanu var pieprasīt katra no Līgumslēdzējām Pusēm.

               2.
                     Apvienotā komiteja var rīkot sanāksmes klātienē vai ar citiem līdzekļiem (piemēram, izmantojot konferences zvanus vai videokonferences).

               3.
                     Sanāksmes pēc iespējas notiek pārmaiņus kādā Eiropas Savienības dalībvalstī un Izraēlā, ja Līgumslēdzējas Puses nevienojas citādi.

               4.
                     Tiklīdz Līgumslēdzējas Puses ir vienojušās par sanāksmju datumu un vietu, sanāksmes sasauc Eiropas Komisija, attiecībā uz Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, un Izraēlas Civilās aviācijas iestāde, attiecībā uz Izraēlu.

               5.
                     Ja Līgumslēdzējas Puses nevienojas citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas. Vajadzības gadījumā sanāksmes beigās pēc savstarpējas vienošanās var sagatavot paziņojumu presei.

               3. pants

               Delegācijas

               1.
                     Pirms katras sanāksmes delegāciju vadītāji viens otru informē par savas delegācijas paredzēto sastāvu konkrētajā sanāksmē.

               2.
                     Gaisa transporta nozares ieinteresēto personu pārstāvjus var uzaicināt piedalīties sanāksmēs kā novērotājus, ja Apvienotā komiteja tam piekrīt.

               3.
                     Apvienotā komiteja var uzaicināt citas ieinteresētās personas vai ekspertus piedalīties sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par atsevišķiem jautājumiem.

               4. pants

               Sekretariāts

               Par Apvienotās komitejas sekretāriem kopīgi darbojas Eiropas Komisijas amatpersona un Izraēlas Civilās aviācijas iestādes amatpersona.

               5. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1.
                     Delegāciju vadītāji, savstarpēji vienojoties, nosaka katras sanāksmes provizorisko darba kārtību. Šo provizorisko darba kārtību sekretāri ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes dienas nosūta delegāciju locekļiem.

               2.
                     Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību.  Apvienotā komiteja var vienoties darba kārtībā iekļaut jautājumus, kuru nav bijis provizoriskajā darba kārtībā.

               3.
                     Ņemot vērā atsevišķa jautājuma vajadzības vai steidzamību, delegāciju vadītāji var saīsināt šā panta 1. punktā noteikto termiņu.

               6. pants

               Sanāksmes protokols

               1.
                     Pēc katras sanāksmes tiek sagatavots Apvienotās komitejas sanāksmes protokola projekts. Tajā norāda apspriestos jautājumus, sniegtos ieteikumus un pieņemtos lēmumus.

               2.
                     Pēc vienošanās delegāciju vadītāji paraksta sanāksmes protokolu divos eksemplāros, un katra no Līgumslēdzējām Pusēm saņem vienu oriģināleksemplāru. Delegāciju vadītāji var nolemt, ka šīs prasības izpildei pietiek ar protokola eksemplāru elektronisku parakstīšanu un apmaiņu.

               3.
                     Apvienotās komitejas sanāksmju protokoli ir publiski pieejami, ja vien kāda no Līgumslēdzējām Pusēm nepieprasa citādi.

               7. pants

               Rakstiska procedūra

               Vajadzības gadījumā un ar pienācīgu pamatojumu Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru. Šajā nolūkā delegāciju vadītāji apmainās ar pasākumu projektiem, par kuriem tiek lūgts Apvienotās komitejas atzinums un kurus pēc tam var apstiprināt ar vēstuļu apmaiņu. Tomēr jebkura no Līgumslēdzējām Pusēm var pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu jautājuma apspriešanai.

               8. pants

               Apspriežu lēmumi

               1.
                     Apvienotā komiteja ieteikumus formulē un lēmumus pieņem ar konsensu.

               2.
                     Apvienotās komitejas lēmuma vai ieteikuma nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums” un pēc tā – kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts.

               3.
                     Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus paraksta delegāciju vadītāji un pievieno sanāksmes protokolam.

               4.
                     Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Līgumslēdzējas Puses īsteno saskaņā ar savu iekšējo procedūru.

               5.
                     Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Līgumslēdzējas Puses var publicēt savos attiecīgajos oficiālajos izdevumos. Katra no Līgumslēdzējām Pusēm var izlemt par citu Apvienotās komitejas pieņemtu aktu publicēšanu. Katra no Līgumslēdzējām Pusēm glabā vienu lēmuma vai ieteikuma oriģināleksemplāru.

               9. pants

               Darba grupas

               1.
                     Apvienotā komiteja var izveidot darba grupas, kas palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās pienākumus. Darba grupas darba uzdevumus iekļauj pielikumā lēmumam, ar ko izveido darba grupu.

               2.
                     Darba grupas sastāv no Līgumslēdzēju Pušu pārstāvjiem.

               3.
                     Darba grupas strādā Apvienotās komitejas pakļautībā un pēc katras sanāksmes sniedz tai ziņojumu. Darba grupas nepieņem lēmumus, taču var Apvienotajai komitejai sniegt ieteikumus.

               4.
                     Apvienotā komiteja katrā laikā var pieņemt lēmumu par esošo darba grupu izformēšanu, mainīt to darba uzdevumus vai izveidot jaunas darba grupas, kas palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās pienākumus.

               10. pants

               Izdevumi

               1.
                     Katra no Līgumslēdzējām Pusēm sedz izdevumus, kas saistīti ar tās dalību Apvienotās komitejas un darba grupu sanāksmēs, gan attiecībā uz personālu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem, gan attiecībā uz pasta un telesakaru pakalpojumiem.

               2.
                     Visus pārējos izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz tā Līgumslēdzēja Puse, kur notiek sanāksme.

               11. pants

               Reglamenta grozījumi

               Apvienotā komiteja katrā laikā var grozīt šo reglamentu ar lēmumu, ko pieņem saskaņā ar nolīguma 22. pantu.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2020
            COM(2020) 780 final
            2020/0344(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz dienu, no kuras Līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Komisija ierosina Padomei noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), attiecībā uz dienu, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

               Izstāšanās līgumā ir noteikta kārtība, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) sakārtotā veidā izstājas no Eiropas Savienības (“Savienība”) un Eiropas Atomenerģijas kopienas. Līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               2.2.“Triangulācija”

               Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 1. punktu Savienība un Apvienotā Karaliste ir apņēmušās piemērot savstarpēju sociālā nodrošinājuma tiesību aizsardzību (saskaņā ar Izstāšanās līguma Otrās Daļas III sadaļu) to valstu valstspiederīgajiem, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (“EEZ”) dalībvalstis un vienlaikus arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstis (“EEZ-EBTA valstis”), un Šveices valstspiederīgajiem ar nosacījumu, ka ir noslēgti attiecīgi nolīgumi, no vienas puses, starp Savienību un EEZ-EBTA valstīm un starp Savienību un Šveices Konfederāciju, kuri attiektos uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, un, no otras puses, starp Apvienoto Karalisti un EEZ-EBTA valstīm, kā arī starp Apvienoto Karalisti un Šveices Konfederāciju, kuri attiektos uz Eiropas Savienības un pilsoņiem.

               Šo sistēmu, kurā ir iesaistītas trīs puses, proti, Savienība, EEZ-EBTA valstis / Šveices Konfederācija un Apvienotā Karaliste, sauc par “triangulāciju”. Šīs triangulācijas mērķis ir nodrošināt savstarpēju sociālā nodrošinājuma tiesību aizsardzību šo valstu valstspiederīgajiem, bezvalstniekiem un bēgļiem, kā arī viņu ģimenes locekļiem un apgādnieku zaudējušām personām, kas līdz Izstāšanās līguma 126. pantā noteiktā pārejas perioda beigām ir vai ir bijuši pārrobežu situācijā, kurā iesaistītas trīs minētās puses.

               Apvienotā Karaliste jau ir noslēgusi šādus nolīgumus attiecīgi ar EEZ-EBTA valstīm
                  1
                un Šveices Konfederāciju
                  2
               . Savienība gatavojas noslēgt šādus nolīgumus ar EEZ-EBTA valstīm un Šveices Konfederāciju attiecīgi ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu, ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums), un ar Apvienotās komitejas, kas izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, lēmumu, ar ko groza minētā līguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju.

               Kā paredzēts Izstāšanās līguma 33. panta 2. punktā, Savienība un Apvienotā Karaliste paziņo Apvienotajai komitejai dienu, kad stājas spēkā to attiecīgie nolīgumi ar EEZ-EBTA valstīm un Šveices Konfederāciju.

               Tikai tad Apvienotā komiteja pieņem lēmumu, ar ko nosaka dienu, no kuras sociālā nodrošinājuma koordinēšanas noteikumus piemēro EEZ-EBTA valstu valstspiederīgajiem un Šveices valstspiederīgajiem. Tikai no šīs dienas būs pabeigta 33. panta īstenošana, tādējādi nodrošinot triangulācijas situācijā esošu Savienības pilsoņu, Apvienotās Karalistes valstspiederīgo, EEZ-EBTA valstspiederīgo un Šveices valstspiederīgo sociālā nodrošinājuma tiesību aizsardzību.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas lēmums

               Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 1. punktu līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, kas piemērojami Savienības pilsoņiem, piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem ar nosacījumu, ka šīs valstis ir noslēgušas un piemēro attiecīgus nolīgumus, no vienas puses, ar Apvienoto Karalisti attiecībā uz Savienības pilsoņiem un, no otras puses, ar Savienību attiecībā uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem.

               Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 2. punktu pēc Apvienotās Karalistes un Savienības paziņojuma par šo nolīgumu spēkā stāšanās dienu Apvienotā komiteja nosaka dienu, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumi piemērojami attiecīgi Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem.

               Būtu jānosaka Savienības nostāja attiecībā uz paredzēto Apvienotās komitejas lēmumu, kura mērķis ir noteikt šādu datumu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Ņemot vērā dienu, kad stājas spēkā 2.2. punktā minētie attiecīgie nolīgumi, un lai pēc Izstāšanās līguma 126. pantā noteiktā pārejas perioda beigām izvairītos no pārtraukuma attiecīgo valstspiederīgo aizsardzībā, dienai, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem, vajadzētu būt 2021. gada 1. janvārim.

               Tādēļ Savienības nostājai vajadzētu būt atbalstīt Apvienotās komitejas lēmumu atbilstoši Izstāšanās līguma 33. panta 2. punktam noteikt šādu datumu saskaņā ar šim priekšlikumam pievienoto lēmuma projektu.

               4.Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti Padomes lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Lēmums, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām.

               Paredzētais lēmums nepapildina un negroza Izstāšanās līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               Paredzētā akta vienīgais mērķis un saturs ir saistīts ar Savienības nostājas noteikšanu par dienu, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem. Līguma noslēgšanas pamatā bija Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punkts.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 2. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Apvienotās komitejas lēmuma mērķis ir noteikt dienu, no kuras Izstāšanās līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem, ir lietderīgi Apvienotās komitejas lēmumu pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0344 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz dienu, no kuras Līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 50. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135
                  3
                un stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

               (2)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 1. punktu līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, kas piemērojami Savienības pilsoņiem, piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem ar nosacījumu, ka šīs valstis ir noslēgušas un piemēro attiecīgus nolīgumus, no vienas puses, ar Apvienoto Karalisti attiecībā uz Savienības pilsoņiem un, no otras puses, ar Savienību attiecībā uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem.

               (3)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 2. punktu pēc Apvienotās Karalistes un Savienības paziņojuma par šo nolīgumu spēkā stāšanās dienu Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar līguma 164. panta 1. punktu (“Apvienotā komiteja”), nosaka dienu, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumi piemērojami attiecīgi Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem.

               (4)Savienība ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti
                  4
               , kā arī ar Šveices Konfederāciju
                  5
                ir noslēgusi attiecīgus nolīgumus, kuri attiecas uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem. Apvienotā Karaliste ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti
                  6
               , kā arī ar Šveices Konfederāciju
                  7
                ir noslēgusi attiecīgus nolīgumus, kuri attiecas uz Savienības pilsoņiem.

               (5)Ņemot vērā minēto nolīgumu paredzēto spēkā stāšanās dienu un lai pēc Izstāšanās līguma 126. pantā noteiktā pārejas perioda beigām izvairītos no pārtraukuma attiecīgo valstspiederīgo aizsardzībā, dienai, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem, vajadzētu būt 2021. gada 1. janvārim.

               (6)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā pēc Apvienotās Karalistes un Savienības paziņojuma saņemšanas par dienu, kad stājas spēkā nolīgumi, ko katra no tām noslēgusi ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti, un Šveices Konfederāciju.

               (7)Lai šajā lēmumā paredzētos pasākumus varētu piemērot nekavējoties, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā tā pieņemšanas dienā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ar Izstāšanās līguma 164. panta 1. punktu izveidotajā Apvienotajā komitejā par lēmumu, kurš jāpieņem saskaņā ar minētā līguma 33. panta 2. punktu, pamatā ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Apvienotās komitejas lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Nolīgums par kārtību starp Islandi, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības, EEZ līguma un citiem līgumiem, kas sakarā ar Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā piemērojami starp Apvienoto Karalisti un EEZ EBTA valstīm, parakstīts Londonā 2020. gada 28. janvārī.

                     (2)

                        Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti un Šveices Konfederāciju par pilsoņu tiesībām pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības un Nolīguma par personu brīvu pārvietošanos, parakstīts Bernē 2019. gada 25. februārī.

                     (3)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

                     (4)

                        EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. [...] [...], ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums).

                     (5)

                        Apvienotās komitejas, kas izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, Lēmums Nr..../... [...], ar ko groza minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju.

                     (6)

                        Nolīgums par kārtību starp Islandi, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības, EEZ līguma un citiem līgumiem, kas sakarā ar Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā piemērojami starp Apvienoto Karalisti un EEZ EBTA valstīm, parakstīts Londonā 2020. gada 28. janvārī.

                     (7)

                        Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti un Šveices Konfederāciju par pilsoņu tiesībām pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības un Nolīguma par personu brīvu pārvietošanos, parakstīts Bernē 2019. gada 25. februārī.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2020
            COM(2020) 780 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz dienu, no kuras Līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem

               PIELIKUMS

               Lēmums Nr. .../2020, ko pieņēmusi Apvienotā komiteja, kas izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas,

               (... gada...)

               ar ko nosaka dienu, no kuras Līguma otrās daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem

               APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas
                  1
                (“Izstāšanās līgums”) un jo īpaši tā 33. panta 2. punktu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 1. punktu līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, kas piemērojami Savienības pilsoņiem, piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem ar nosacījumu, ka šīs valstis ir noslēgušas un piemēro attiecīgus nolīgumus, no vienas puses, ar Apvienoto Karalisti attiecībā uz Savienības pilsoņiem un, no otras puses, ar Savienību attiecībā uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem.

               (2)Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 2. punktu pēc Apvienotās Karalistes un Savienības paziņojuma par šo nolīgumu spēkā stāšanās dienu Apvienotā komiteja nosaka dienu, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumi piemērojami attiecīgi Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem.

               (3)Savienība ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti
                  2
               , kā arī ar Šveices Konfederāciju
                  3
                ir noslēgusi attiecīgus nolīgumus, kuri attiecas uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem. Apvienotā Karaliste ar Islandi, Lihtenšteinas Firstisti un Norvēģijas Karalisti
                  4
               , kā arī ar Šveices Konfederāciju
                  5
                ir noslēgusi attiecīgus nolīgumus, kuri attiecas uz Savienības pilsoņiem.

               (4)Ņemot vērā Apvienotās Karalistes un Savienības paziņojumus par 3. apsvērumā minēto nolīgumu spēkā stāšanās dienu, dienai, no kuras Izstāšanās līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumi piemērojami Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem, būtu jābūt 2021. gada 1. janvārim,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Diena, no kuras Izstāšanās līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem, ir 2021. gada 1. janvāris.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               [Vieta] …,

               Apvienotās komitejas vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

                     (1)

                  OV L 29, 31.1.2020., 7. lpp.

                     (2)

                        EEZ Apvienotās komitejas Lēmums Nr. [...] [...], ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums).

                     (3)

                        Apvienotās komitejas, kas izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, Lēmums Nr..../... [...], ar ko groza minētā nolīguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju.

                     (4)

                        Nolīgums par kārtību starp Islandi, Lihtenšteinas Firstisti, Norvēģijas Karalisti un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības, EEZ līguma un citiem līgumiem, kas sakarā ar Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā piemērojami starp Apvienoto Karalisti un EEZ EBTA valstīm, parakstīts Londonā 2020. gada 28. janvārī.

                     (5)

                        Nolīgums starp Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti un Šveices Konfederāciju par pilsoņu tiesībām pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības un Nolīguma par personu brīvu pārvietošanos, parakstīts Bernē 2019. gada 25. februārī.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2020
            COM(2020) 764 final
            2020/0338(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (“nolīgums”)
                  1
               .

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

               Nolīguma mērķis ir veicināt to, ka pakāpeniski tiek atvērta piekļuve tirgum un veikta tiesību aktu saskaņošana, lai tuvinātos ES tādās jomās kā drošums, drošība, gaisa satiksmes pārvaldība, ekonomikas regulējums, patērētāju aizsardzība un vide. Noteikumu pamatā vajadzētu būt attiecīgajiem Eiropas Savienībā spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas norādīti nolīguma III pielikumā.

               Nolīgumā paredzēts starp abām valstīm atcelt visus ierobežojumus, kas pamatojas uz valstspiederību, pārvadājumu kapacitāti un biežumu. Tajā arī paredzēta tālejoša regulatīvā konverģence tādās jomās kā gaisa satiksmes pārvaldība, drošums, drošība, vide, konkurence un patērētāju aizsardzība.

               Nolīgums stājās spēkā 2020. gada 2. augustā.

               2.2.Apvienotā komiteja

               Ar nolīguma 21. pantu tiek izveidota Apvienotā komiteja. Apvienotā komiteja atbild par nolīguma pārvaldību un nodrošina tā pareizu īstenošanu.

               Šajā nolūkā tā īsteno sadarbību vairākās jomās un sniedz ieteikumus un pieņem lēmumus gadījumos, kas skaidri paredzēti nolīgumā. Tās galvenie uzdevumi ir īstenot sadarbību: a) veicinot informācijas apmaiņu speciālistu līmenī par jauniem tiesību aktiem vai likumdošanas iniciatīvām un norisēm, tostarp drošības, drošuma, vides, aviācijas infrastruktūras (arī laika nišu), konkurences apstākļu, kā arī patērētāju aizsardzības jomā; b) regulāri pārbaudot nolīguma sociālo ietekmi tā īstenošanas gaitā, jo īpaši nodarbinātības jomā, un izstrādājot veidu, kā atbilstīgi reaģēt uz problēmām, kas atzītas par pamatotām; c) apsverot iespējamās jomas nolīguma turpmākai izvēršanai, arī ieteikumus par nolīguma grozījumiem; d) ar konsensu vienojoties par priekšlikumiem, pieejām vai procedurāliem dokumentiem, kas tieši saistīti ar nolīguma darbību.

               Turklāt saskaņā ar nolīguma 5. pantu (Investīcijas) Apvienotā komiteja izskata jautājumus, kas saistīti ar divpusējām investīcijām akciju kontrolpaketē vai izmaiņām Pušu gaisa pārvadātāju faktiskajā kontrolē.

               Saskaņā ar nolīguma 21. panta 3. punktu Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem savu reglamentu.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts

               Pirmās sanāksmes laikā Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums par Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu (“paredzētais akts”).

               Lai būtu iespējams pareizi īstenot nolīgumu, paredzētā akta mērķis ir saskaņā ar nolīguma 21. panta 3. punktu pieņemt reglamentu, kas ir Apvienotās komitejas organizācijas un darbības pamatā.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, vajadzētu būt vērstai uz to, lai pieņemtu ar nolīgumu izveidotās Apvienotās komitejas reglamentu. Nostājas pamatā vajadzētu būt Apvienotās komitejas lēmuma projektam.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

               4.1.2.Piemērošana šajā gadījumā

               Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, šajā gadījumā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses.

               Akts, kuru Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām, jo tas būs Pusēm saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana šajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz gaisa transportu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts.

               4.3.Secinājums

               Par ierosinātā lēmuma juridisko pamatu būtu jānosaka LESD 100. panta 2. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Apvienotās komitejas aktā tiks noteikts tās reglaments, pēc pieņemšanas tas publicējams Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2020/0338 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (“nolīgums”), Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/953
                  2
               , un nolīgums stājās spēkā 2020. gada 2. augustā.

               (2)Ar nolīguma 21. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir nodrošināt nolīguma pārvaldību un pareizu īstenošanu.

               (3)Nolīguma 21. panta 3. punkts paredz, ka Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu.

               (4)Lai nodrošinātu nolīguma pareizu īstenošanu, būtu jāpieņem Apvienotās komitejas reglaments.

               (5)Ir vajadzīgs noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, jo Apvienotās komitejas lēmums, ar ko pieņem tās reglamentu, Savienībai būs saistošs. Savienības nostāja Apvienotajā komitejā būtu jābalsta uz pievienoto Apvienotās komitejas lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Pamats nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, 21. pantu izveidotās Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē, ir Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā par nelielām izmaiņām Apvienotās komitejas lēmuma projektā var vienoties bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/953 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (OV L 212, 3.7.2020., 12. lpp.).

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2020/953 (2020. gada 26. jūnijs) par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (OV L 212, 3.7.2020., 12. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 27.11.2020
            COM(2020) 764 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses

               ES UN JORDĀNIJAS APVIENOTĀS KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA AR EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA VALSTU AVIĀCIJAS NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN JORDĀNIJAS HĀŠIMĪTU KARALISTI, NO OTRAS PUSES, LĒMUMS Nr. 1/[gads]

               (...),

               ar kuru pieņem tās reglamentu

               ES UN JORDĀNIJAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 21. panta 3. punktu,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Ar šo tiek pieņemts Apvienotās komitejas reglaments, kas pievienots šā lēmuma pielikumā.

               [Vieta] …,

               Apvienotās komitejas vārdā –

               Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

               [vārds, uzvārds]

               Jordānijas delegācijas vadītājs

               [vārds, uzvārds]

               Pielikums

               Apvienotās komitejas reglaments

               1. pants

               Delegāciju vadītāji

               1.
                     Kā paredzēts nolīguma 21. panta 1. punktā, Apvienotā komiteja sastāv no Līgumslēdzēju Pušu pārstāvjiem.

               2.
                     Apvienoto komiteju kopīgi vada Līgumslēdzēju Pušu delegāciju vadītāji.

               2. pants

               Sanāksmes

               1.
                     Saskaņā ar nolīguma 21. panta 4. punktu Apvienotās komitejas sanāksmes rīko pēc vajadzības. Sanāksmes sasaukšanu var pieprasīt katra no Līgumslēdzējām Pusēm.

               2.
                     Apvienotā komiteja var rīkot sanāksmes klātienē vai ar citiem līdzekļiem (piemēram, izmantojot konferences zvanus vai videokonferences).

               3.
                     Sanāksmes pēc iespējas notiek pārmaiņus kādā Eiropas Savienības dalībvalstī un Jordānijā, ja Līgumslēdzējas Puses nevienojas citādi.

               4.
                     Tiklīdz Līgumslēdzējas Puses ir vienojušās par sanāksmju datumu un vietu, sanāksmes sasauc Eiropas Komisija, attiecībā uz Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, un Jordānijas Civilās aviācijas regulatīvā komisija, attiecībā uz Jordāniju.

               5.
                     Ja Līgumslēdzējas Puses nevienojas citādi, Apvienotās komitejas sanāksmes nav atklātas. Vajadzības gadījumā sanāksmes beigās pēc savstarpējas vienošanās var sagatavot paziņojumu presei.

               3. pants

               Delegācijas

               1.
                     Pirms katras sanāksmes delegāciju vadītāji viens otru informē par savas delegācijas paredzēto sastāvu konkrētajā sanāksmē.

               2.
                     Gaisa transporta nozares ieinteresēto personu pārstāvjus var uzaicināt piedalīties sanāksmēs kā novērotājus, ja Apvienotā komiteja tam piekrīt.

               3.
                     Apvienotā komiteja var uzaicināt citas ieinteresētās personas vai ekspertus piedalīties sanāksmēs, lai sniegtu informāciju par atsevišķiem jautājumiem.

               4. pants

               Sekretariāts

               Tiek norādīta Eiropas Komisijas amatpersona un Jordānijas Civilās aviācijas regulatīvās komisijas amatpersona, kas kopīgi darbojas par Apvienotās komitejas sekretāriem.

               5. pants

               Sanāksmju darba kārtība

               1.
                     Delegāciju vadītāji, savstarpēji vienojoties, nosaka katras sanāksmes provizorisko darba kārtību. Šo provizorisko darba kārtību sekretāri ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pirms sanāksmes dienas nosūta delegāciju locekļiem.

               2.
                     Katras sanāksmes sākumā Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību.  Apvienotā komiteja var vienoties darba kārtībā iekļaut jautājumus, kuru nav bijis provizoriskajā darba kārtībā.

               3.
                     Ņemot vērā atsevišķa jautājuma vajadzības vai steidzamību, delegāciju vadītāji var saīsināt šā panta 1. punktā noteikto termiņu.

               6. pants

               Sanāksmes protokols

               1.
                     Pēc katras sanāksmes tiek sagatavots Apvienotās komitejas sanāksmes protokola projekts. Tajā norāda apspriestos jautājumus, sniegtos ieteikumus un pieņemtos lēmumus.

               2.
                     Mēneša laikā pēc sanāksmes uzņemošās delegācijas vadītājs iesniedz protokola projektu otras delegācijas vadītājam apstiprināšanai, izmantojot rakstisku procedūru.

               3.
                     Pēc apstiprināšanas delegāciju vadītāji paraksta sanāksmes protokolu divos eksemplāros, un katra no Līgumslēdzējām Pusēm saņem vienu oriģināleksemplāru. Delegāciju vadītāji var nolemt, ka šīs prasības izpildei pietiek ar protokola eksemplāru elektronisku parakstīšanu un apmaiņu.

               4.
                     Apvienotās komitejas sanāksmju protokoli ir publiski pieejami, ja vien kāda no Līgumslēdzējām Pusēm nepieprasa citādi.

               7. pants

               Rakstiska procedūra

               Vajadzības gadījumā un ar pienācīgu pamatojumu Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus var pieņemt, izmantojot rakstisku procedūru. Šajā nolūkā delegāciju vadītāji apmainās ar pasākumu projektiem, par kuriem tiek lūgts Apvienotās komitejas atzinums un kurus pēc tam var apstiprināt ar vēstuļu apmaiņu. Tomēr jebkura no Līgumslēdzējām Pusēm var pieprasīt Apvienotās komitejas sasaukšanu jautājuma apspriešanai.

               8. pants

               Apspriežu lēmumi

               1.
                     Apvienotā komiteja ieteikumus formulē un lēmumus pieņem ar konsensu.

               2.
                     Apvienotās komitejas lēmuma vai ieteikuma nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums” un pēc tā – kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts.

               3.
                     Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus paraksta delegāciju vadītāji un pievieno sanāksmes protokolam.

               4.
                     Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Līgumslēdzējas Puses īsteno saskaņā ar savu iekšējo procedūru.

               5.
                     Apvienotās komitejas pieņemtos lēmumus Līgumslēdzējas Puses var publicēt savos attiecīgajos oficiālajos izdevumos. Katra no Līgumslēdzējām Pusēm var izlemt par citu Apvienotās komitejas pieņemtu aktu publicēšanu. Katra no Līgumslēdzējām Pusēm glabā vienu lēmuma vai ieteikuma oriģināleksemplāru.

               9. pants

               Darba grupas

               1.
                     Apvienotā komiteja var izveidot darba grupas, kas palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās pienākumus. Darba grupas darba uzdevumus iekļauj pielikumā lēmumam, ar ko izveido darba grupu.

               2.
                     Darba grupas sastāv no Līgumslēdzēju Pušu pārstāvjiem.

               3.
                     Darba grupas strādā Apvienotās komitejas pakļautībā un pēc katras sanāksmes sniedz tai ziņojumu. Darba grupas nepieņem lēmumus, taču var Apvienotajai komitejai sniegt ieteikumus.

               4.
                     Apvienotā komiteja katrā laikā var pieņemt lēmumu par esošo darba grupu izformēšanu, mainīt to darba uzdevumus vai izveidot jaunas darba grupas, kas palīdz Apvienotajai komitejai veikt tās pienākumus.

               10. pants

               Izdevumi

               1.
                     Katra no Līgumslēdzējām Pusēm sedz izdevumus, kas saistīti ar tās dalību Apvienotās komitejas un darba grupu sanāksmēs, gan attiecībā uz personālu, ceļa un uzturēšanās izdevumiem, gan attiecībā uz pasta un telesakaru pakalpojumiem.

               2.
                     Visus pārējos izdevumus, kas saistīti ar sanāksmju organizēšanu, sedz tā Līgumslēdzēja Puse, kur notiek sanāksme.

               11. pants

               Reglamenta grozījumi

               Apvienotā komiteja katrā laikā var grozīt šo reglamentu ar lēmumu, ko pieņem saskaņā ar nolīguma 21. pantu.


Priekšlikums Padomes lēmums kas apstiprina Konvencijas slēgšanu par operatīvu kodolnegadījumu izziņošanu Priekšlikums # Priekšlikums Padomes lēmums kas apstiprina Konvencijas slēgšanu par palīdzību kodolnegadījuma vai radiācijas avārijsituācijas gadījumā