				|

		52011PC0928

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programmu /* COM/2011/0928 galīgā redakcija - 2011/0459 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
1.1.      Priekšlikuma
pamatojums un mērķi
ES politikas
īstenošanai nepieciešama salīdzināma un uzticama statistikas
informācija par ekonomiku, sociālo un vides situāciju ES un
tās elementiem valstu un reģionu līmenī. Eiropas statistika
ir arī absolūti nepieciešama Eiropai, lai to varētu izprast
sabiedrība un lai pilsoņi varētu piedalīties
demokrātiskajā procesā un diskusijās par ES tagadni un
nākotni.
Pēdējos gados Eiropas Statistikas
sistēma (ESS) saskārās ar daudziem uzdevumiem. Pirmkārt,
vajadzība pēc Eiropas statistikas ir pastāvīgi
palielinājusies un maz ticams, ka šī tendence nākotnē
mainīsies. Otrkārt, ir mainījusies statistikas būtība
― uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana nosaka
vajadzību pēc statistikas, kura atbilst kvalitātes
kritērijiem, kas atkarīgi no īpašā nolūka, kam tie
kalpo, turklāt arvien vairāk vajadzīga visaptveroša
daudzdimensiju statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas.
Treškārt, informācijas tirgū parādās jauni
dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz informāciju gandrīz
reālajā laikā, tāpēc ESS prioritāte
nākotnē būs kvalitāte un attiecībā uz
īstermiņa statistiku ― savlaicīgums. Ceturtkārt,
situāciju sarežģī budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Eiropas
līmenī, kā arī vajadzība vēl vairāk
samazināt uzņēmumu un pilsoņu slogu. Komisijas
paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par ES statistikas
sagatavošanas metodi: nākamās desmitgades redzējums[1] un ESS
stratēģijā tās īstenošanai[2] aplūkoti visi šie
uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba metodes ESS, lai padarītu
to efektīvāku un elastīgāku. Paziņojuma
īstenošana un kopīgā ESS stratēģija ir Eiropas
statistikas programmas (ESP) pamats.
Ņemot to vērā, ar Eiropas
Statistikas programmas priekšlikumu paredzēts izveidot visaptverošu
programmu, kas nodrošina vispārēju regulējumu Eiropas
statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai
2013.─2017. gadā, ieviešot jaunu Eiropas statistikas
sagatavošanas metodi, kura aprakstīta iepriekš minētajā
paziņojumā.
1.2.      Vispārīgais
konteksts
Daudzgadu Eiropas statistikas programmas izveide juridiski pamatojas uz
13. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK)
Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[3].
Saskaņā ar regulu ar Eiropas Statistikas programmu jānodrošina
regulējums Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un
izplatīšanai, jānosaka galvenās paredzēto darbību
jomas un mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas
Statistikas programmā jānosaka prioritātes attiecībā
uz informācijas vajadzībām, lai veiktu Eiropas Savienības
darbības. Informācijas vajadzības jāizvērtē,
salīdzinot ar resursiem, kas ES un dalībvalstu līmenī
jāizlieto, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā
arī salīdzinot ar informācijas sniegšanas slogu un respondentu
saistītajām izmaksām.
Saskaņā ar Regulu 223/20093
detalizēti ESP mērķi tiks izklāstīti gada darba
programmās. Par programmas īstenošanu būs jāsagatavo
starpposma progresa ziņojums un galīgais novērtējuma
ziņojums pēc programmas perioda beigām.
1.3.      Spēkā
esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Spēkā esošā Kopienas Statistikas programma, ko
pieņēma ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu un kas
attiecās uz laikposmu no 2008. līdz 2012. gadam[4], ir septītā šāda programma.
1.4.      Atbilstība
pārējiem Savienības politikas virzieniem
Savienības
statistikas galvenais mērķis ir atbalstīt Eiropas politikas
izstrādi, uzraudzību un novērtēšanu, nodrošinot ticamu,
objektīvu, salīdzināmu un saskaņotu informāciju.
Šis priekšlikums atbilst Savienības prioritātēm, jo
saskaņā ar šo programmu izstrādātā, sagatavotā un
izplatītā statistika palīdzēs īstenot ES
prioritārās politikas jomas, piemēram, stratēģiju
“Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei[5] un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas
stratēģiskajās prioritātēs
2010.─2014. gadam[6] (proti, pastiprinātā un integrētā ekonomikas
pārvaldība, klimata pārmaiņas, izaugsme un
sociālā kohēzija, pilsoņu Eiropa un globalizācija)
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
2.1.      Apspriešanās
ar ieinteresētajām personām
Apspriešanās metodes, galvenās
mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums
Pirms šā
priekšlikuma sagatavošanas 2010. gada jūlijā veica apspriešanos
ar Eiropas statistikas lietotājiem, proti, Komisijas
ģenerāldirektorātiem, Eiropas Centrālo banku un Eiropas
Statistikas padomdevēju komiteju[7]
par šo organizāciju vajadzībām pēc Eiropas statistikas
2013.─2017. gadā.
Dalībvalstis, EBTA valstis un kandidātvalstis
bija tieši iesaistītas priekšlikuma sagatavošanā. Apspriešanos veica
šādi.
Pirmkārt, 2010. gada jūlijā
notika apspriešanās ar direktoru grupām dažādās statistikas
jomās, kas pārstāvēja Eiropas statistikas
sagatavotājus, lai noskaidrotu viņu vajadzības
2013.─2017. gadā.
Otrkārt, 2010. gada
29.─30. septembra sanāksmes laikā par
2013.─2017. gada prioritātēm notika apspriešanās ar DGINS
(valstu statistikas iestāžu vadītāji)[8].
Pamatojoties uz rezultātiem, kuri tika
gūti, apspriežoties ESS ar ieinteresētajām personām par
statistikas vajadzībām 2013.─2017. gadā, iekšēju
un ārēju apspriežu vajadzībām tika sagatavots pirmais ESP (2013─2017)
projekts. 2011. gada maijā to iesniedza Eiropas Statistikas
sistēmas komitejai (ESSK). Vienlaikus notika apspriešanās ar Eiropas
Statistikas padomdevēju komiteju (ESPK), Monetārās, finanšu un
maksājumu bilances statistikas komiteju (MFBK) un ESS plānošanas un
koordinācijas darba grupu.
Atbilžu kopsavilkums un tas, kā
tās ņemtas vērā
Eiropas statistikas lietotāju atbilžu
kopsavilkums
Kopumā
14 Komisijas ģenerāldirektorāti un Eiropas
Centrālā banka atbildēja uz Eurostat pieprasījumu
sniegt informāciju par vajadzībām pēc Eiropas statistikas
2013.─2017. gadā. Lielākā daļa
norādīja detalizētas prasības pēc statistikas, kas
vajadzīga, lai pamatotu Eiropas politiku, par kuru tie ir atbildīgi.
Lai gan ne visas prasības ir tieši minētas priekšlikumā, Eurostat
tās rūpīgi analizēja un ņēma vērā,
izstrādājot programmas mērķus.
Eiropas statistikas sagatavotāju
atbilžu kopsavilkums
Kopumā sešas
direktoru grupas atbildēja uz Eurostat prasību sniegt
informāciju par statistikas vajadzībām 2013.─2017. gadā
(direktoru grupa metodoloģijas jautājumos, IT direktoru grupa,
sociālās statistikas direktori, direktoru sanāksme par
reģionālo, telpisko, vides statistiku un kontiem,
Pastāvīgā lauksaimniecības statistikas komiteja un
uzņēmējdarbības statistikas direktoru grupa). Direktoru
grupas uzsvēra vajadzību līdzsvarot augošo vajadzību
pēc jaunas statistikas, kura jāsagatavo ar mazākiem pieejamajiem
resursiem. Šajā sakarā tika ieteikts maksimāli izmantot esošos
datus, nevis sākt jaunas datu vākšanas; sadarboties ar citiem datu
sniedzējiem, lai optimizētu pieejamās informācijas
izmantošanu; samazināt vajadzīgo datu līmeni; uzlabot datu
vākšanas efektivitāti, izmantojot mūsdienīgas IKT
tehnoloģijas; analizēt dažādu tiesību aktu
saskaņotību un atsaistīt statistikas instrumentus un
lietotājus, ieviešot vienu apsekojumu dažādām
vajadzībām. Tika minēta arī vajadzība nostiprināt
Eurostat kā statistikas sagatavošanas koordinatora nozīmi. Šie
un citi konkrētie ieteikumi tika iespējami ņemti vērā,
izstrādājot ESP mērķus.
2010. gada 29.─30. septembra
sanāksmē DGINS atbalstīja pieeju saistībā ar ESP
un ESP prioritārās jomas, uzsverot vajadzību pēc pietiekami
elastīgas ESP, kas ļauj iekļaut konkrētas darbības
gada plānošanas ciklā. Tā kā gan valstu, gan Eiropas
līmenī ir ievērojami resursu ierobežojumi un jāturpina
samazināt administratīvo slogu, DGINS uzsvēra
prioritāšu noteikšanas nozīmi nākamajā daudzgadu
programmā, izmantojot uz stratēģiju vērstu pieeju.
Galveno komentāru kopsavilkums par
pirmo ESP (2013─2017) projektu
ESSK sanāksmē
2011. gada maijā tika pausts vispārējs atbalsts
konceptuālajai pieejai.
Virkne delegāciju norādīja uz ESP
vērienu un pauda bažas par plaisu starp ierobežotajiem resursiem valstu
līmenī un ESP minēto jauno iniciatīvu skaitu.
Apzinoties vajadzību pēc
elastīgas programmas, dažas delegācijas tomēr apšaubīja ESP
vispārīgo būtību un detalizētāka izklāsta
trūkumu ESP un uzsvēra vajadzību to sasaistīt ar
turpmākajām gada darba programmām.
Dažas delegācijas pauda šaubas par to,
vai ir reāla jaunu iniciatīvu finansēšana uz iegūtās efektivitātes
rēķina, ko nodrošina Eiropas statistikas jaunā sagatavošanas
metode. Daži delegāti uzsvēra vajadzību apsvērt citas
iespējas panākt efektivitātes kāpumu (piemēram,
vēl vairāk izmantojot prioritāšu noteikšanu, uzlabojot
efektivitāti, labāk izmantojot administratīvos datus,
vairāk izmantojot tehnoloģiju un apmainoties ar labu praksi).
Dažas delegācijas norādīja, cik
svarīgi ir vēl vairāk uzsvērt vajadzību samazināt
informācijas sniegšanas slogu, savukārt viena delegācija
ierosināja nostiprināt sadaļu par prioritāšu noteikšanu,
norādot konkrētas darbības.
Daudzas delegācijas norādīja uz
vajadzību piesardzīgi attiekties pret atzīmēm par
kvalitāti; tika aicināts to apspriest pamatīgāk.
Vairākas delegācijas atbalstīja
partnerattiecību nostiprināšanu ESS un ārpus tās un
uzsvēra plašākas sadarbības nozīmi gan ESS, gan ar Eiropas
Centrālo banku sistēmu un starptautiskām
organizācijām.
Iepriekš minētie punkti bija galvenie
rezultāti, kurus guva, apspriežoties ar plānošanas un
koordinācijas darba grupu.
Lielākā daļa VSI pauda
vispārēju atbalstu ESP, tomēr iebildumi bija pret mērķa
noteikšanu saistībā ar Eiropas statistikas jauno sagatavošanas metodi
un likumdošanas politiku.
Īpaši komentāri tika izteikti par
konkrētām statistikas jomām vai tika pieprasīti
paskaidrojumi par atsevišķām ESP daļām.
Eurostat
rūpīgi analizēja un ņēma vērā visus
saņemtos komentārus par ESP projektu, sagatavojot
pārskatīto ESP (2013─2017) redakciju.
Lai kalpotu kā vispārīgs un
elastīgs plānošanas instruments, kas ļauj ņemt
vērā pārmaiņas, ESP vispārīgi aprakstīti
sasniedzamie stratēģiskie mērķi un rezultāti, kas
jāgūst nākamajā plānošanas periodā.
ESP atspoguļota apņemšanās
īstenot uz stratēģiju vērsto prioritāšu noteikšanas
pieeju, ko izveidojis Eurostat. Saskaņā ar šo pieeju
negatīvu prioritāšu noteikšana ir gada darba programmu sagatavošanas
neatņemama sastāvdaļa, tāpēc to veiks, ņemot
vērā periodu, uz kuru attiecas ESP. ESP nodrošina vispārēju
regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un
izplatīšanai, nosakot nākamajiem pieciem gadiem paredzēto
darbību galvenās jomas un mērķus. Šos mērķus
detalizētāk aprakstīs un plānos gada darba programmās.
Šādi tiek izveidota skaidra saikne starp ESP un gada darba
programmām.
ESP pilnībā atbilst kopīgajai
ESS stratēģijai par jauno sagatavošanas sistēmu, ko jau
pieņēmusi ESSK; jauni elementi nav iekļauti, un ESP
atspoguļo stratēģijas īstenošanu.
2.2.      Ekspertu
atzinumu pieprasīšana un izmantošana
ESP sagatavošanas
procesā ir notikusi apspriešanās arī ar ārējiem
ekspertiem. Jo īpaši Eiropas Statistikas padomdevēju komiteja (ESPK)
un Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteja
(MFBK) tika lūgta paust atzinumu par programmas projektu.
Eiropas Statistikas padomdevēju komiteja
savā nostājā par programmas projektu pievērsās
ierobežoto resursu problēmai un vajadzībai turpināt darbu pie
prioritāšu noteikšanas, lai noteiktu negatīvās prioritātes.
Šajā sakarā ESPK uzsvēra vajadzību kāpināt
efektivitāti, vairāk izmantojot tehnoloģijas un citām vajadzībām
savāktos datus, vienlaikus apzinoties, ka problēmas sagādā
dalībvalstu statistikas sistēmu dažādā gatavības
pakāpe. ESPK arī uzvēra zināšanu apmaiņas nozīmi,
aicinot to izvērst, lai iekļautu izstrādes pasākumus ar
mērķi samazināt jaunās pētniecības izmaksas.
Turklāt ESPK norādīja uz maksimālas datu izmantošanas un
esošo datu turpmākas integrācijas un izmantošanas nozīmi.
Monetārās, finanšu un maksājumu
bilances statistikas komiteja savā atzinumā par programmas projektu
pauda vispārēju atbalstu ESP un galvenajām prioritātēm
un mērķiem, kas noteikti monetārās, finanšu un
maksājumu bilances statistikas izstrādei un koordinācijai. MFBK
uzsvēra integrācijas nozīmi statistikas jomās un ESS, kas
vajadzīga, lai sagatavotu statistiku, kura kalpo daudzām vajadzībām,
un norādīja arī uz vajadzību paredzēt statistikas
informācijas izstrādi par globalizācijas fenomenu, kā
arī atgādināja, cik svarīgi ir arvien vairāk izmantot
administratīvos datus un pievērsties visvairāk augošajām
ekonomikas jomām. Turklāt MFBK atbalstīja plašāku
statistikas kombinēšanas un datu sasaistes metožu, kā arī
standarta IT rīku izmantošanu. Visbeidzot MFBK uzsvēra lielākas
sadarbības nozīmi ar ECBS, Eiropas un starptautiskajām organizācijām,
izmantojot kopīgus projektus un koordinētu izstrādi.
Eurostat, sagatavojot pārskatīto programmas redakciju, rūpīgi
analizēja un ņēma vērā visus saņemtos
komentārus par ESP projektu.
2.3.      Ietekmes
un seku analīze
Saskaņā ar
pareizas finanšu pārvaldības principu ir sagatavots ex-ante
novērtējums, lai panāktu, ka galvenā uzmanība programmā
ir veltīta efektivitātei mērķu sasniegšanā, un
iekļautu budžeta ierobežojumus, sākot no programmas plānošanas
posma.
Ex-ante
novērtējuma kontekstā tika noteikti
šādi četri risinājumi.
Pirmais risinājums, ko apsvēra attiecībā
uz ESP, bija ierosināt pieņemt nākamo piecu gadu programmu,
proti, 2013.─2017. gada programmu.
Spēkā esošā Kopienas
statistikas programmā 2008.─2012. gadam ir īpaša norāde attiecībā uz
nākamās daudzgadu programmas ilgumu, proti, aptveramajā
periodā būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta
pilnvaru termiņš. Pašreizējais Eiropas Parlamenta pilnvaru
termiņš ir no 2009. gada jūlija līdz 2014. gada
jūnijam; nākamais termiņš sāksies 2014. gada
jūlijā un beigsies 2019. gada jūnijā. Spēkā
esošā KSP 2008.─2012. gadam ilgst līdz 2012. gada beigām,
tāpēc tas nozīmē, ka vajadzētu sagatavot jaunu
starpposma ESP divu gadu periodam (2013─2014) vai pagarināt līdz
2014. gadam spēkā esošo KSP 2008.─2012. gadam.
Trešais iespējamais risinājums
būtu “nulles” risinājums, proti, netiek sagatavota un pieņemta
ESP (2013─2017) un, ceturtkārt, kopumā informāciju sniegtu
citi informācijas sagatavotāji, kam nav obligāti jābūt
Eiropas Statistikas sistēmai.
Tad ietekmes
novērtējumā pēc visaptverošas dažādo
scenāriju izsvēršanas un analīzes risinājumu skaitu samazināja
līdz trim; šo trīs risinājumu ietekmi un sekas analizēja
detalizēti. Šie trīs risinājumi un to lēstā ietekme ir
šāda.
1. risinājums. “Nulles
risinājums” bez Eiropas statistikas programmas
Bez Eiropas
statistikas programmas tiesiskā regulējuma Eiropas statistiku
neatkarīgi vāks un/vai sagatavos dažādi Komisijas dienesti,
izmantojot savus resursus, ESS institucionālo informācijas
sniedzēju palīdzību un/vai privātos informācijas
sniedzējus. Ja netiks pieņemta piecu gadu statistikas programma
Eiropas līmenī, nebūs ilgtermiņa plāna, kas ir
statistikas informācijas, izstrādes, sagatavošanas un
izplatīšanas priekšnoteikums. Ja nebūtu Eiropas statistikas programmas,
maz ticams, ka tiktu sasniegti definētie mērķi. Nebūtu
tiesiskā regulējuma Eiropas statistikas sagatavošanai un nebūtu
operatīvā budžeta. Statistikas lietotājiem (Komisijas
ģenerāldirektorātiem, ECB u.c.) pašiem būtu
nesaskaņoti un neefektīvi jāsagatavo vai jāmeklē
statistika, un Eiropas statistikai nebūtu kopīgi pieņemtas kvalitātes
garantijas. Bez Eiropas statistikas programmas nebūtu budžeta statistikas
sagatavošanai, un statistikas sagatavošana netiktu plānota. Tas
palielinātu arī indivīdu, mājsaimniecību,
uzņēmumu un ESS institucionālo statistikas informācijas
sniedzēju slogu.
2. risinājums. ESP(2013─2017) būs atkārtota
KSP (2008─2012)
Šis risinājums
nozīmē, ka nemainās statistika, kas iekļauta
pašreizējā Kopienas statistikas programmā. To varētu
uzskatīt par pamata scenāriju, ar ko var salīdzināt citus
risinājumus. Sniegtā statistika atbilstu 2008.─2012. gada
perioda politikas vajadzībām, un tajā nebūtu ņemtas
vērā jaunās pārmaiņas un Eiropas Savienības
prioritāro politikas jomu vajadzības, piemēram, tā ir
stratēģija “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un
integrējošai izaugsmei un citi politikas virzieni, kas minēti
Komisijas stratēģiskajās prioritātēs
2010.─2014. gadam. Turklāt šī statistika tiktu sagatavota
saskaņā ar t.s. dūmvada modeli[9], proti,
neizmantojot priekšrocības, ko nodrošina Eiropas statistikas jaunā
sagatavošanas metode, ar kuru paredzēts gūt efektivitātes
priekšrocības un uzlabot kvalitāti.
3. risinājums. Izveido jaunu
piecu gadu Eiropas statistikas programmu
Ierosina pieņemt jaunu Eiropas
statistikas programmu, kura attiecas uz piecu gadu periodu, proti, tas ilgst no
2013. līdz 2017. gadam. Šis risinājums nodrošinās lielāku
Eiropas statistikas atbilstību lietotāju vajadzībām.
Būs kopīgi pieņemtas kvalitātes garantijas un, pateicoties
jaunajai sagatavošanas metodei, statistikas sagatavošanā būs
vairāk ievērots izmaksu lietderības princips. ESP
(2013─2017) definētie mērķi atbildīs Komisijas
stratēģiskajām prioritātēm un uzdevumiem, ar kuriem
Eiropas Statistikas sistēma saskarsies turpmākajos gados.
2.3.4.   Risku kopsavilkums
Ar
1. risinājumu saistīti lieli riski, jo šajā
gadījumā nebūs tiesiskā regulējuma Eiropas statistikas
sagatavošanai un tādējādi netiks nodrošināta tās
kvalitāte un statistikas sagatavošanas efektivitāte. Šajā
gadījumā statistiku nesaskaņoti sagatavos dažādi
sagatavotāji.
2. risinājumā
riski ir saistīti ar to, ka sniegtā statistika atbildīs
daļēji novecojušām politikas prioritātēm un to
sagatavos atbilstoši tradicionālajai metodei, proti, neizmantojot Eiropas
statistikas jaunās sagatavošanas metodes priekšrocības, kas
vērstas uz efektivitātes un kvalitātes uzlabojumiem. Neatbilstošās
statistikas izmaksas būs ievērojamas.
Visbeidzot ar
3. risinājumu saistītie riski tiek uzskatīti par
salīdzinoši maziem, jo šajā gadījumā Eiropas statistika
tiktu sagatavota saskaņā ar izveidoto tiesisko regulējumu,
proti, tiktu nodrošināta statistikas kvalitāte un sagatavošanas
metodes efektivitāte, jo Eiropas statistika tiktu saskaņoti
izstrādāta, savākta un izplatīta.
2.3.5.   Vēlamais risinājums
3. risinājums
par jaunu piecu gadu ESP (2013─2017) šķiet labākais risinājums,
ņemot vērā to, ka tas ir vienīgais risinājums, kas
nodrošina visu definēto mērķu sasniegšanu, proti,
i) nodrošināt kvalitatīvu lietotāju vajadzībām
atbilstošu statistiku aptvēruma, savlaicīguma,
salīdzināmības un ticamības ziņā;
ii) sagatavot statistikas informāciju, ievērojot izmaksu
lietderības principu; un iii) samazināt respondentu
informācijas sniegšanas un administratīvo slogu. Līdz ar to tas
ir vienīgais risinājums no trim, kas nodrošina apmierinošu visu
Eiropas Statistikas sistēmas uzdevumu risinājumu.
Saskaņā ar šo
scenāriju jaunās ESP darbība sāksies 2013. gada
1. janvārī un beigsies 2017. gada 31. decembrī.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
3.1.      Ierosināto
pasākumu kopsavilkums
Ar priekšlikumu izveido
Eiropas statistikas programmu laika periodam no 2013. līdz
2017. gadam. Programma nodrošina regulējumu Eiropas statistikas
izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, paredzēto darbību
galvenās jomas un mērķus plānošanas periodā.
3.2       Juridiskais
pamats
Eiropas statistikas
juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību
338. pants. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru pieņem statistikas sagatavošanas
pasākumus, ja tas vajadzīgs Savienības darbību veikšanai.
Minētajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā
uz Eiropas statistikas sagatavošanu, nosakot, ka tai jāatbilst
taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās
neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas
konfidencialitātes prasībām.
3.3       Subsidiaritātes
princips
Subsidiaritātes
principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav ES ekskluzīvā
kompetencē.
Ierosinātās rīcības
mērķi, proti, Eiropas statistikas, izstrādi, sagatavošanu un
izplatīšanu saskaņā ar ESP (2013─2017), nevar pietiekami
sekmīgi īstenot, ja dalībvalstis rīkojas atsevišķi,
tādēļ to var labāk sasniegt ES līmenī uz Eiropas
Savienības tiesību akta pamata, jo tikai Komisija var koordinēt
nepieciešamo statistikas informācijas saskaņošanu Eiropas
līmenī visās statistikas jomās, uz kurām attiecas šis
tiesību akts, savukārt dalībvalstis var organizēt datu
vākšanu. Līdz ar to Eiropas Savienība var pieņemt
pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts
Līguma 5. pantā.
3.4       Proporcionalitātes
princips
Priekšlikums ir saskaņā ar
proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
Atbilstīgi proporcionalitātes
principam šī regula aprobežojas tikai ar minimuma prasībām, lai
sasniegtu tās mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs
šāda mērķa sasniegšanai. Priekšlikumā noteikti
mērķi piecu gadu laika periodam. Šie mērķi ir
detalizētāk aprakstīti un plānoti Komisijas statistikas
gada darba programmās, kas tiek sagatavotas, cieši sadarbojoties ar
dalībvalstīm, un pieņemtas, ņemot vērā ESS
komitejas atzinumu. Turklāt uz jaunajām statistikas
prasībām attieksies īpaši tiesību akti, kuru
sagatavošanā laikus un nepastarpināti iesaistījušās
dalībvalstis.
3.5       Juridisko
instrumentu izvēle
Ierosinātais
instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda iemesla dēļ.
Ņemot vērā priekšlikuma
mērķus un saturu, regula ir vispiemērotākais instruments.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Kopējā no ES budžeta sedzamā
summa ir EUR 299,4 milj. (faktiskās cenas) programmas darbības laikam
no 2013. gada līdz 2017. gadam, no kuras EUR 57,3 milj. ir
2007.─2013. gada plānošanas perioda līdzekļi,
savukārt EUR 242,1 milj. ― 2014.─2017. gada
plānošanas perioda līdzekļi.
5.           IZVĒLES ELEMENTI
Pārbaude, pārskatīšana un
turpināmība
Priekšlikumā ir iekļauta
pārskatīšanas un turpināmības klauzula.
Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātā regula attiecas uz EEZ
jautājumu, un tāpēc tā jāattiecina uz Eiropas
Ekonomikas zonu.
2011/0459 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par 2013.─2017. gada Eiropas
statistikas programmu
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta
1. punktu,
ņemot vērā Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulu (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[10] būtu jāizveido
daudzgadu Eiropas statistikas programma, kas nodrošina regulējumu ES
darbību finansēšanai.
(2)
Saskaņā ar minēto regulu ar Eiropas
Statistikas programmu būtu jānodrošina regulējums Eiropas
statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, jānosaka
galvenās paredzēto darbību jomas un mērķi uz laiku,
kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas Statistikas programmā būtu
jānosaka prioritātes attiecībā uz informācijas
vajadzībām Eiropas Savienības darbību veikšanai. Minētās
vajadzības būtu jāizvērtē, salīdzinot ar
resursiem, kas Savienības un dalībvalstu līmenī
nepieciešami, lai sagatavotu vajadzīgos statistikas datus, kā
arī informācijas sniegšanas slogu un respondentu
saistītajām izmaksām.
(3)
Eiropas statistikas izstrāde, sagatavošana un
izplatīšana saskaņā ar daudzgadu programmas tiesisko
regulējumu būtu jāveic, Eiropas Savienības statistikas
iestādei ― Komisijai (Eurostat) ― un valstu statistikas
iestādēm un citām valsts iestādēm cieši un
saskaņoti sadarbojoties Eiropas Statistikas sistēmā[11].
(4)
Saskaņā ar šo programmu
izstrādātajai, sagatavotajai un izplatītajai statistikai
būtu jāpalīdz īstenot Eiropas Savienības politikas
jomas, kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas Savienības
darbību un stratēģijā “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai
un integrējošai izaugsmei[12],
un citas politikas jomas, kas minētas Komisijas
stratēģiskajās prioritātēs
2010.─2014. gadam (piemēram, pastiprinātā un
integrētā ekonomikas pārvaldība, klimata
pārmaiņas, reformētā lauksaimniecības politika,
izaugsme un sociālā kohēzija, pilsoņu Eiropa un
globalizācija[13]),
un tās būtu jāveicina, izmantojot saskaņā ar šo
programmu finansētās darbības, kurās Eiropas Savienība
var nodrošināt nepārprotamu pievienoto vērtību.
(5)
Pēdējos gados Eiropas Statistikas
sistēma saskārās ar daudziem uzdevumiem.
–
Pirmkārt, vajadzība pēc Eiropas
statistikas ir pastāvīgi palielinājusies un maz ticams, ka tas
nākotnē mainīsies.
–
Otrkārt, ir mainījusies statistikas
būtība ― uz faktiem balstīta lēmumu pieņemšana
nosaka vajadzību pēc statistikas, kura atbilst augstas
kvalitātes kritērijiem atkarībā no īpašajiem mērķiem,
kam tie kalpo, un arvien vairāk vajadzīga visaptveroša daudzdimensiju
statistika, kas atbalsta dažādas politikas jomas.
–
Treškārt, informācijas tirgū
parādās jauni dalībnieki, tostarp tādi, kas sniedz
informāciju gandrīz reālajā laikā, tāpēc ESS
prioritāte nākotnē būs augsta kvalitāte un
attiecībā uz īstermiņa statistiku ―
savlaicīgums.
–
Ceturtkārt, situāciju sarežģī
budžeta ierobežojumi gan valstu, gan Eiropas līmenī, kā arī
vajadzība vēl vairāk samazināt uzņēmumu un
pilsoņu slogu.
Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam
un Padomei par ES statistikas sagatavošanas metodi: nākamās
desmitgades redzējums[14]
un ESS stratēģijā[15]
aplūkoti visi šie uzdevumi, un mērķis ir pārveidot darba
metodes ESS, lai padarītu to efektīvāku un elastīgāku.
Šā paziņojuma īstenošana ir Eiropas statistikas programmas
pamats.
(6)
Lai, ņemot vērā pieaugošās
vajadzības pēc statistikas, labāk izmantotu valstu un Eiropas
statistikas sagatavotāju ierobežotos resursus, kas pieejami Eiropas
statistikas sagatavošanai, Komisijas statistikas gada darba programmās,
kurās detalizēti aprakstīta daudzgadu programma, būtu
jāiekļauj visaptveroša statistikas prioritāšu
pārskatīšana, kuru veicot, tiktu samazinātas mazsvarīgas
prasības un vienkāršoti esošie procesi, vienlaikus saglabājot
oficiālās statistikas augstos kvalitātes standartus. Būtu
jāņem vērā arī respondentu slogs ―
neatkarīgi no tā, vai tie ir uzņēmumi, centrālās,
reģionālās vai vietējās pārvaldes iestādes,
mājsaimniecības vai indivīdi.
(7)
Šajā sakarā jāpanāk
optimāls finanšu sloga dalījums starp Eiropas Savienības budžetu
un dalībvalstu budžetiem. Tāpēc, lai varētu veikt
atsevišķos statistikas pasākumus, par kuriem pieņemts
lēmums, ka tie nepieciešami šīs programmas īstenošanai, papildus
ar šo regulu noteiktajam finanšu piešķīrumam valstu statistikas
iestādēm vai citām valstu iestādēm būtu
jāsaņem pienācīgs finansējums valstu līmenī.

(8)
Saskaņā ar šo regulu izstrādājot,
sagatavojot un izplatot Eiropas statistiku, valstu un Eiropas statistikas
iestādēm būtu jāievēro principi, kuri
izklāstīti Eiropas Statistikas prakses kodeksā, kas pievienots
Komisijas 2005. gada 25. maija Ieteikumam par valstu un Kopienas
statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību,
un Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 15. aprīļa
paziņojums “Uzticama kvalitātes pārvaldība Eiropas
statistikā”[16].
(9)
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulas (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku 15. pantu būtu jāizveido
atbilstoša finanšu struktūra sadarbības tīklu atbalstam.
(10)
Būtu jāparedz iespēja, ka programmas
īstenošanā var piedalīties arī Eiropas Brīvās
tirdzniecības asociācijas valstis, kuras ietilpst Eiropas Ekonomikas
zonā (turpmāk “EBTA/EEZ valstis”. Būtu arī jāparedz
iespēja, ka programmā var piedalīties arī citas valstis, jo
īpaši Eiropas Savienības kaimiņvalstis, tādas valstis, kas
ir iesniegušas pieteikumus, lai kļūtu par Eiropas Savienības dalībvalstīm,
kandidātvalstis vai tādas valstis, kas pievienojas Eiropas
Savienībai.
(11)
Īstenojot programmu, attiecīgā
gadījumā būtu jāveicina sadarbība ar trešām
valstīm, kas programmā nepiedalās, ņemot vērā
visus attiecīgos šo valstu un Savienības nolīgumus.
(12)
Lai gada darba programmas, ko Komisija pieņem
programmas īstenošanai, tiktu uzskatītas par finansēšanas
lēmumiem saskaņā ar []. pantu Regulā [..] par finanšu
noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam
budžetam, (jaunā Finanšu regula), tajās jāiekļauj
sasniedzamie mērķi, gaidītie rezultāti, īstenošanas
metode un to kopējā finansējuma summa. Tajās būtu
jāiekļauj arī finansējamās darbības, norāde
par katrai darbībai piešķirto summu un orientējošs
īstenošanas grafiks. Tajās iekļauj dotāciju
prioritātes, būtiskos novērtēšanas kritērijus un
maksimālo līdzfinansējuma likmi.
(13)
Ņemot vērā to, ka šīs regulas
mērķi, proti, 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programmas izveidošana, nevar
pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka
minēto mērķi var labāk sasniegt Eiropas Savienības
līmenī, Eiropas Savienība var pieņemt pasākumus
saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto
subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā
pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā
paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā
mērķa sasniegšanai.
(14)
Saskaņā ar pareizas finanšu
pārvaldības principu ir veikts ex-ante novērtējums,
lai ar šo regulu izveidotajā programmā galvenā uzmanība
tiktu veltīta efektivitātei mērķu sasniegšanā un tiktu
iekļauti budžeta ierobežojumi, sākot no programmas plānošanas
posma. Saskaņā ar programmu veikto pasākumu vērtība un
ietekme būtu regulāri jāuzrauga un jānovērtē,
iesaistot arī neatkarīgus pieaicinātus
vērtētājus. Lai novērtētu programmu, tika noteikti
kvantitatīvi mērķi un izstrādāti
rādītāji.
(15)
Ar šo regulu visam programmas darbības laikam
paredz finanšu piešķīrumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai
gada budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā
paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas
2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta
disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[17].
(16)
Visā izdevumu ciklā Eiropas
Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, izmantojot
samērīgus pasākumus, tostarp nelikumību novēršanu,
atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini
izmaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu atgūšanu, un
vajadzības gadījumā ― soda naudas.
(17)
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009
Eiropas statistikas programmas projekts tika iesniegts iepriekšējai
pārbaudei Eiropas Statistikas sistēmas komitejā, ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK izveidotajā Eiropas
Statistikas padomdevēju komitejā[18]
un ar Padomes Lēmumu 2006/856/EK izveidotajā
Monetārās, finanšu un maksājumu bilances statistikas
komitejā[19],

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Eiropas
statistikas programmas izveide
Ar šo izveido Eiropas statistikas programmu
(turpmāk — “programma”) laikposmam no 2013. līdz 2017. gadam.
2. pants
Pievienotā
vērtība
Šī programma nodrošina pievienoto
vērtību, proti, to, ka Eiropas statistika ir vērsta uz
informāciju, kas nepieciešama Eiropas politikas plānošanai,
īstenošanai, uzraudzībai un novērtēšanai. Turklāt
tā veicina resursu efektīvu izmantošanu, atbalstot darbības,
kuras dod būtisku ieguldījumu saskaņotas, salīdzināmas
un ticamas statistikas informācijas izstrādē, sagatavošanā
un izplatīšanā.
3. pants
Darbības
joma
1.
Šī regula nodrošina plānošanas
regulējumu Eiropas statistikas izstrādei, sagatavošanai un
izplatīšanai, galvenās 2013.─2017. gadā
paredzēto darbību jomas un mērķus saskaņā ar 13.
un 14. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 223/2009
par Eiropas statistiku.
2.
Programmā nav iekļauti pasākumi,
kuri paredzēti uzņēmējdarbības un tirdzniecības
statistikas modernizācijas programmā[20]
(turpmāk “programma MEETS”) līdz programmas MEETS darbības
beigām 2013. gada 31. decembrī, taču tajā paredzēti
uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas jomas
mērķi, kurus plānots īstenot no 2014. līdz
2017. gadam.
4. pants
Mērķi
1.
Programmas vispārīgais mērķis
ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma būtu augstas
kvalitātes statistikas vadošais sniedzējs par Eiropu.
2.
Šādus konkrētus mērķus
īsteno visās statistikas darbībās, ko veic, lai
īstenotu šo programmu:
–
mērķis Nr. 1. Nodrošināt
kvalitatīvu statistikas informāciju, lai atbalstītu Eiropas
Savienības politikas jomu izstrādi, uzraudzību un
novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes;
–
mērķis Nr. 2. Īstenot jaunas
Eiropas statistikas sagatavošanas metodes, ar ko uzlabo efektivitāti un
kvalitāti;
–
mērķis Nr. 3. Nostiprināt
partnerību Eiropas Statistikas sistēmā un ārpus tās,
lai vēl vairāk uzlabotu produktivitāti un ESS vadošo nozīmi
oficiālajā statistikā pasaulē.
3.
Šajā pantā minētie mērķi kopā
ar programmas īstenošanas uzraudzībai izmantotajiem
rādītājiem ir norādīti pielikumā.
Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 223/2009 tie ik gadu tiek
detalizēti plānoti; tas nozīmē, ka procesa neatņemama
sastāvdaļa ir prioritāšu noteikšanas mehānisms. Mērķi
jāsasniedz, izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību Eiropas
Statistikas sistēmā, kas ir partnerība starp Savienības statistikas
iestādi un valstu statistikas iestādēm un citām valstu
iestādēm.
5. pants
Statistikas
pārvaldība un kvalitāte
Lai sagatavotu un izplatītu kvalitatīvu un saskaņotu
Savienības statistiku un nodrošinātu Eiropas Statistikas
sistēmas pareizu darbību kopumā, programmu īsteno
saskaņā ar Eiropas statistikas prakses kodeksa principiem. Veic
pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu labu
koordināciju un prioritāšu efektīvu noteikšanu ESS, kas
vajadzīga, lai veicinātu statistikas respondentu
administratīvā sloga samazināšanu. Valstu iestādes un
Savienības statistikas iestāde nodrošina Eiropas statistikas atbilsmi
Eiropas kvalitātes standartiem un noderību Eiropas Savienības
iestāžu lietotāju, valdību, reģionālo iestāžu,
pētniecības iestāžu, pilsoniskās sabiedrības
organizāciju, uzņēmumu un sabiedrības vajadzībām.
6. pants
Finansējums
1.
Šīs programmas īstenošanai
paredzētais finansējums ar šo ir noteikts EUR 299,4 milj.,
tostarp EUR 57,3 milj. ir 2007.─2013. gada plānošanas perioda
līdzekļi, savukārt EUR 242,1 milj. ―
2014.─2017. gada plānošanas perioda līdzekļi.
2.
Komisija īsteno Savienības finanšu
atbalstu saskaņā ar Regulu XX/2012 par Finanšu regulu, ko
piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam.
3.
Pienācīgu finansējumu valstu
līmenī, jo īpaši uz valstu statistikas iestāžu vai citu
valstu iestāžu un Komisijas (Eurostat) vienošanās pamata,
papildus ar šo regulu noteiktajam finansējumam saņem atsevišķās
statistikas darbības, par kurām pieņemts lēmums, ka
tās nepieciešamas šīs programmas īstenošanai.
7. pants
Administratīvā
un tehniskā palīdzība
No programmai paredzētā finanšu piešķīruma var segt
arī izmaksas, kas saistītas ar sagatavošanas, uzraudzības,
kontroles, revīzijas un novērtēšanas darbībām, kuras
nepieciešamas programmas pārvaldībai un tās mērķu
īstenošanai; jo īpaši pētījumu, ekspertu sanāksmju izmaksas,
izmaksas saistībā ar atlīdzību statistikas ekspertiem,
informācijas un komunikācijas pasākumiem, izmaksas
saistībā ar IT tīkliem informācijas apstrādei un
apmaiņai kopā ar visām citām tehniskās un
administratīvās palīdzības izmaksām, kas Komisijai
radušās, pārvaldot šo programmu.
8. pants
Gada
darba programmas
Lai īstenotu programmu, Komisija pieņem gada darba
programmas, kuras atbilst Regulas (EK) Nr. 223/2009 17. panta
prasībām un kurās izklāsta sasniedzamos mērķus un
gaidītos rezultātus.
9. pants
Intervences
veidi
Savienības finanšu ieguldījums var būt dotāciju vai
publisko iepirkumu līgumu veidā vai citu intervenču veidā,
kas vajadzīgas, lai sasniegtu 2. pantā minētos mērķus.
10. pants
Attiecināmās
darbības
1.
Ar Savienības finanšu ieguldījumu
atbalsta tādas darbības Eiropas statistikas izstrādei,
sagatavošanai un izplatīšanai, kas vajadzīgas, lai sasniegtu
3. pantā minētos mērķus. Par prioritārām
saskaņā ar 2. pantu tiks noteiktas darbības ar lielu
pievienoto vērtību Eiropas Savienībai.
2.
Finanšu ieguldījums, lai atbalstītu
sadarbības tīklus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009
15. pantu, var būt dotāciju veidā par darbību, un ar
to var segt līdz pat 95 % no attiecināmajām izmaksām.
3.
Attiecīgā gadījumā var
piešķirt darbības izdevumu dotācijas, kas paredzētas
11. panta 3. punktā minēto organizāciju darbībai
un kas nepārsniedz 50 % no attiecināmajām izmaksām.
4.
Kā ieguldījumu to izmaksu segšanai, kuras
dalībvalstīm radušās, veicot darbības, kas pamatojas uz
apsekojumiem, par Komisijai nosūtītiem pilnīgiem apsekojuma
rezultātiem var izmaksāt vienreizēju summu (kuras apmērs
nepārsniedz maksimālo summu, ko definē vienam apsekojumam) par
datu kopu. Komisija definē summas, pienācīgi ņemot
vērā apsekojuma sarežģītību.
11. pants
Uz
dotācijām tiesīgie saņēmēji
1.
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 223/2009
5. panta 3. punktu tajā minētiem saņēmējiem
var piešķirt dotācijas, neizmantojot uzaicinājumu iesniegt
priekšlikumus.
2.
Sadarbības tīklos var būt
iesaistīti 1. punktā minētie saņēmēji un
citas struktūras, neizmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus
saskaņā ar Finanšu regulu.
3.
Šīs regulas 10. panta 3. punktā
minētās darbības izdevumu dotācijas var piešķirt organizācijām,
kuras izpilda visus šos kritērijus:
(a)
tās ir bezpeļņas organizācijas,
neatkarīgas no nozares, komerciālām un uzņēmējdarbības
vai citām pretrunīgām interesēm un kā galvenos
mērķus un darbības noteikušas Eiropas Statistikas prakses
kodeksa īstenošanas veicināšanu un atbalstu un jaunu Eiropas
statistikas sagatavošanas metožu īstenošanu, kuru mērķis ir
palielināt efektivitāti un uzlabot kvalitāti Eiropas
līmenī;
(b)
tās iesniegušas Komisijai apmierinošus
pārskatus par saviem locekļiem, iekšējiem noteikumiem un
finansējuma avotiem.
12. pants
Eiropas
Savienības finansiālo interešu aizsardzība
1.
Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu
finansētas darbības, Eiropas Savienības finansiālās
intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām
darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti
pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un
attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus,
samērīgus un preventīvus sodus.
2.
Komisijai vai tās pārstāvjiem un
Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un
veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju
saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus,
kuri šīs regulas ietvaros ir saņēmuši līdzekļus.
Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
var veikt inspekcijas un pārbaudes uz vietas attiecībā uz
uzņēmējiem, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds
finansējums, saskaņā ar Regulā Nr. 2185/96
noteiktajām procedūrām, lai noteiktu, vai saistībā ar
dotāciju nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kas finansēts
saskaņā ar šo regulu, ir notikusi krāpšana, korupcija vai
jebkādas citas nelikumīgas darbības, kas ietekmē Eiropas
Savienības finansiālās intereses.
Neskarot pirmo un otro daļu, sadarbības
nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām
organizācijām, dotāciju nolīgumos, dotāciju
lēmumos un līgumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas,
nepārprotami nosaka Komisijas, Revīzijas palātas un OLAF pilnvaras
veikt šādas revīzijas, inspekcijas un pārbaudes uz vietas.
13. pants
Eiropas
statistikas programmā var piedalīties:
(a)
EBTA/EEZ valstis saskaņā ar EEZ
līguma nosacījumiem;
(b)
valstis, uz ko attiecas Eiropas
kaimiņattiecību politika, valstis, kas ir iesniegušas pieteikumus, lai
pievienotos Eiropas Savienībai, vai ir Eiropas Savienības
kandidātvalstis vai valstis, kas pievienojas tai, un Rietumbalkānu
valstis, kas ir iesaistītas stabilizācijas un asociācijas
procesā saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti
attiecīgos divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ar kuriem
nosaka vispārējos principus šo valstu dalībai Eiropas
Savienības programmās.
14. pants
Ziņojumi
1.
Pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas
sistēmas komiteju Komisija ne vēlāk kā 2015. gada
jūnijā iesniedz starpposma progresa ziņojumu Eiropas Parlamentam
un Padomei.
2.
Pēc apspriešanās ar Eiropas Statistikas
sistēmas komiteju Komisija līdz 2018. gadam iesniedz galīgo
novērtējuma ziņojumu par programmas īstenošanu Eiropas
Parlamentam un Padomei.
15. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
[Vietas nosaukums],
Eiropas Parlamenta vārdā
―                       Padomes vārdā ―
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
2013.─2017. gada Eiropas statistikas programmas statistiskā
infrastruktūra un mērķi
Ievads
ES politikas
īstenošanai nepieciešama salīdzināma un uzticama statistikas
informācija par ekonomiku, sociālo un vides situāciju ES un
tās elementiem valstu un reģionu līmenī. Eiropas statistika
ir arī absolūti nepieciešama Eiropai, lai to varētu izprast
sabiedrība un pilsoņi un lai tie varētu piedalīties
demokrātiskajā procesā un diskusijās par ES tagadni un
nākotni.
Eiropas statistikas programma nodrošina
Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas tiesisko
regulējumu 2013.─2017. gadā.
Eiropas statistiku izstrādā,
sagatavo un izplata saskaņā ar minēto tiesisko regulējumu,
izmantojot ciešu un koordinētu sadarbību Eiropas Statistikas
sistēmā.
Saskaņā ar programmu izstrādātā,
sagatavotā un izplatītā statistika veicina ES politikas jomu īstenošanu,
kas atspoguļotas Līgumā par Eiropas savienības
darbību, stratēģijā “Eiropa 2020” gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un tajās attiecīgajās
pamatiniciatīvās un citās politikas jomās, kuras
norādītas Komisijas stratēģiskajās prioritātēs.

Ņemot vērā, ka ESP
(2013─2017) ir daudzgadu programma, kas paredzēta pieciem gadiem, un
Eiropas Statistikas sistēmas mērķis ir saglabāt ietekmi
statistikas jomā, ESP (2013─2017) ir vērienīga
darbības jomas un mērķu ziņā, savukārt programmas
īstenošana notiks pakāpeniski.
Statistiskā infrastruktūra
Ar ESP tiks izveidota statistikas informācijas
infrastruktūra. Šai infrastruktūrai jābūt veidotai tā,
lai varētu plaši un intensīvi izmantot dažādus lietojumus.
Politikas veidošana virza lēmumus par Eiropas statistikas
sagatavošanu, taču šai statistikai jābūt pieejamai citiem
lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem, uzņēmumiem
un Eiropas pilsoņiem kopumā, jo statistika ir publiska prece un par
to maksā pilsoņi un uzņēmumi, kuriem vienlīdzīgi
būtu jāgūst labums no sniegtajiem pakalpojumiem. Lai
infrastruktūra izpildītu savu uzdevumu, tā jāveido,
izmantojot pareizu konceptuālu regulējumu, kas, no vienas puses, apmierina
virkni vajadzību un, no otras puses, ļauj elastīgi
pielāgoties jaunajām lietotāju vajadzībām turpmākajos
gados.
Statistikas informācijas infrastruktūra ir attēlota
turpmāk.
Statistikas
informācijas infrastruktūra
Apzīmējumi
Dati: statistikas iestāžu savāktā
informācija, izmantojot tradicionālās statistikas darbības
(izlases apsekojumus, skaitīšanas u. tml.)/citu avotu dati, ko
izmanto statistikas vajadzībām. Šī informācija ir
pielāgota, lai kalpotu konkrētu politikas jomu, proti, darba tirgus,
migrācija vai lauksaimniecība, vajadzībām.
Šis termins attiecas
arī uz datiem, ko vāc administratīvām vajadzībām un
ko statistikas iestādes izmanto statistikas vajadzībām (parasti
tos sauc par datiem no administratīviem avotiem).
Uzskaites sistēmas:
saskaņoti un integrēti konti, bilances un tabulas, pamatojoties uz
starptautisku noteikumu kopumu. Uzskaites sistēma nodrošina augsta
līmeņa saskanību un salīdzināmību; statistikas
datus var apkopot un atspoguļot formātā, kas ir paredzēts
analīzes un politikas veidošanas vajadzībām.
Rādītāji:
rādītājs ir kopsavilkuma mērvienība, kas saistīta
ar pamatjomu vai parādību, un to iegūst no novēroto faktu
rindām. Radītājus var izmantot, lai atspoguļotu
salīdzinošas pozīcijas vai parādītu pozitīvas vai
negatīvas pārmaiņas. Rādītājus parasti tieši
izmanto ES un globālajā politikā. Stratēģiskajās
politikas jomās tie ir svarīgi mērķu noteikšanā un to
īstenošanas uzraudzībā.
Šajā aptverošajā shēmā ESP
nošķirs vēl šādas trīs statistikas informācijas
grupas: uzņēmējdarbība, pilsoņu Eiropa un
ģeotelpiskā, vides, lauksaimniecības un cita nozaru statistika.
ES un attiecīgās
globālās politikas jomas ir instrumenti, ar
kuru palīdzību definē statistikas prasības, kuras ESP
izpildīs, izmantojot pārveidotu struktūru un atbilstošus
sagatavošanas procesus. Tāpēc katra atsevišķā ES un
globālās politikas joma ir atspoguļota statistikas infrastruktūras
dažādajās sastāvdaļās un uz to attiecas konkrētas
darbības ESP. Jaunās turpmākajos gados identificētās
politikas jomas tiks iekļautas, izmantojot jaunus veidus rādītāju/kontu
atvasināšanā, pamatojoties uz statistikas informāciju, ko
sagatavo trijos pīlāros.
STATISTIKAS
INFORMĀCIJA ─ STRUKTŪRA UN DINAMIKA
Mērķi
Programmas vispārīgais
mērķis ir nodrošināt, lai Eiropas Statistikas sistēma
kļūtu par augstas kvalitātes statistikas vadošo sniedzēju
par Eiropu, kuri sasniegs, izmantojot šādus konkrētus
mērķus:
–
mērķis Nr. 1. Nodrošināt
kvalitatīvu statistikas informāciju, lai atbalstītu Eiropas
Savienības politikas jomu izstrādi, uzraudzību un
novērtēšanu, pienācīgi atspoguļojot prioritātes;
–
mērķis Nr. 2. Īstenot jaunas Eiropas
statistikas sagatavošanas metodes, ar ko uzlabo efektivitāti un
kvalitāti;
–
mērķis Nr. 3. Nostiprināt
partnerību Eiropas Statistikas sistēmā un ārpus tās,
lai vēl vairāk uzlabotu produktivitāti un ESS vadošo nozīmi
oficiālajā statistikā pasaulē.
Šie konkrētie mērķi ir
sadalīti dažādās prioritārās jomās, kuras
aprakstītas turpmāk. Mērķis Nr. 1 ir aplūkots
sadaļā “I. Statistikas dati”, mērķis Nr. 2 ― “II. ES
statistikas sagatavošanas metodes” un mērķis Nr. 3 ― “III.
Partnerība”.
I.          Statistikas
dati
Rādītāji
1.1.      Stratēģija "Eiropa 2020"
2010. gada
jūnijā atbalstot stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, Eiropadome lielā
mērā izveidoja Eiropas Savienības un valstu politikas
stratēģisko programmu turpmākajiem gadiem. Šajā
programmā noteikta virkne pamatmērķu un pamatiniciatīvu,
kuru vajadzībām ESS jānodrošina statistikas
rādītāji daudzās jomās (proti, inovācijas
nosacījumu uzlabošana, pētniecība un izstrāde,
nodarbinātības veicināšana, ES mērķi klimata
pārmaiņu un enerģijas jomā, resursu efektivitāte, izglītības
līmeņu uzlabošana, ieskaitot mācību mobilitāti,
aktīvas un veselīgas vecumdienas un sociālās
integrācijas veicināšana, samazinot nabadzību).
Mērķis
Nodrošināt
kvalitatīvu statistikas informāciju, lai uzraudzītu, kā
tiek īstenota stratēģijas “Eiropa 2020” politika gudrai,
ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
atjauninātus pamatmērķu
rādītājus stratēģijai “Eiropa 2020”
(nodarbinātības, pētniecības un izstrādes,
inovācijas, enerģijas/klimata pārmaiņu,
izglītības, vides, sociālās aizsardzības un
sociālās integrācijas jomā), kas pieejami Eurostat
vietnē;
·
pieejamo statistiku, lai atbalstītu
stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvu īstenošanas
uzraudzību;
·
papildu rādītājus, kas pieejami
izmantošanai Eiropas Savienības ekonomikas, sociālās un vides
politikas ex-ante un ex-post novērtējumā.
1.2.      Ekonomikas pārvaldība
Krīze un spriedze finanšu tirgos
liecināja, ka jāpastiprina Savienības ekonomikas
pārvaldība. ES jau veikusi izšķirošus pasākumus ekonomikas
pārvaldības un koordinācijas jomā; dažiem no tiem būs
liela statistiska ietekme papildus notiekošajām statistikas
darbībām.
Mērķis
Izstrādāt jaunu un uzlabot esošo
statistikas informāciju, kas ir svarīga ES lēmumu
pieņēmējiem un visai sabiedrībai saistībā ar
nostiprināto un integrēto ES ekonomikas pārvaldību un
uzraudzības ciklu, integrējot Stabilitātes un izaugsmes paktu un
ekonomikas politiku.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
statistikas ieguldījumu makroekonomikas
nelīdzsvarotības uzrādīšanai un analīzei;
·
statistikas ieguldījumu nostiprinātam
Stabilitātes un izaugsmes paktam;
·
izstrādāto un sagatavoto
rādītāju kopumu, lai mērītu konkurētspēju;
·
uzticamu kvalitātes pārvaldību, ko
īsteno sagatavošanas ķēdē un kas attiecas arī uz iepriekšējiem
publisko finanšu datiem un darba plūsmām dalībvalstīs.
Mērķis
Nodrošināt Eiropas lēmumu
pieņēmējus ar ticamu statistiku un rādītājiem
administratīvām un reglamentējošām vajadzībām un
lai uzraudzītu konkrētas ES politikas saistības.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
administratīvām un
reglamentējošām vajadzībām paredzētas statistikas
darbības jomu, kas definēta un saskaņota ar lietotājiem,
tostarp NKI un PVN resursu statistikas uzraudzību, struktūrfondus un
prasības par atlīdzību un pensijām, kā arī divu
gadu komandējumu pabalstu aprēķinus saskaņā ar ES civildienesta
noteikumiem;
·
definēto, īstenoto un izskaidroto uzticamo
kvalitātes pārvaldības regulējumu attiecībā uz
šiem rādītājiem.
1.3       Ekonomikas globalizācija
Finanšu krīzes ietekme, pārrobežu
plūsmu pieaugums un ražošanas procesu sadrumstalotība
parādīja vajadzību pēc saskaņotāka
regulējuma un lielākām iespējām mērīt
globalizēto ražošanu.
Mērķis
Nostiprināt
rādītājus un statistikas informāciju, kas pieejami par
ekonomikas globalizāciju un globālajām vērtības
ķēdēm ES lēmumu pieņēmējiem un visai
sabiedrībai.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
atjaunotos esošos un izstrādātos jauno
rādītājus par ekonomikas globalizāciju un
globālajām vērtības ķēdēm, tostarp dabas
resursu plūsmām un atkarību no dabas resursiem (pieejami Eurostat
vietnē);
·
globālo vērtības ķēžu
analīzi, iespējams ar pienācīgu ielaides/izlaides tabulu un
ārējās tirdzniecības un uzņēmumu statistikas
palīdzību, tostarp mikrodatu sasaisti.
UZSKAITES SISTĒMAS
Komisijas ziņojums “IKP un ne tikai” un t.s.
Stiglitz-Sen-Fitoussi ziņojuma publicēšana deva jaunu impulsu
galvenā statistikas sistēmas uzdevuma risināšanā, proti,
kā iegūt labāku statistiku par šķērsgriezuma
jomām un integrētāku statistiku, lai aprakstītu
sarežģītas sociālas, vides un ekonomikas parādības,
kas nepakļaujas tradicionālajām ekonomikas izlaides/izlaides
mērīšanas metodēm. Eiropas kontu sistēma (EKS)
piedāvā integrētu un saskanīgu sistēmu visiem
ekonomikas statistikas datiem, kurus jāpapildina ar citiem
rādītājiem, lai politikas un lēmumu pieņemšanas
vajadzībām nodrošinātu pilnīgāku informāciju.
2.1       EKONOMIKAS UN
SOCIĀLIE REZULTĀTI
Ekonomikas krīze ir pastiprinājusi
vajadzību pēc kvalitatīvu makroekonomikas
rādītāju kopuma, lai labāk izprastu un analizētu
ekonomikas pārmaiņas un tādējādi atvieglinātu lēmumu
pieņemšanas procesu. Arvien vairāk globalizētā ražošana
nosaka vajadzību pēc saskanīga regulējuma, kas atvieglina
dažādu jomu statistikas interpretāciju un integrāciju.
Mērķis
Mērīt
ekonomikas rezultātus arī dažādu globalizācijas,
dzīves kvalitātes, vides ilgtspējas, veselības,
labklājības un sociālās kohēzijas dimensiju dalījumā.
Izstrādāt regulējumu globalizētās ražošanas analīzei.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
sagatavotos rādītājus par
ienākuma/patēriņa sadalījumu mājsaimniecībās
(saskaņojot nacionālo kontu (NK) agregātus ar mājsaimniecību
apsekojuma datiem);
·
gada, ceturkšņa un reģionālo
nacionālo kontu īstenošanu un apkopošanu saskaņā ar EKS
1995/2010;
·
savlaicīgas un kvalitatīvas cenu
statistikas, īpaši saskaņoto patēriņa cenu indeksu,
apkopošanu;
·
satelītkontus, kas izstrādāti vismaz
divām jaunām jomām (proti, pētniecība un
izstrāde, veselība, sociālie konti);
·
izveidoto datubāzi, lai mērītu
izaugsmi un produktivitāti;
·
izstrādāto konceptuālo
regulējumu globalizētās ražošanas analīzei.
Mērķis
Nodrošināt
galvenos makroekonomikas un sociālos rādītājus un PEEI
(galvenie Eiropas ekonomikas rādītāji) kā saskanīgu
rādītāju kopumu, kas atbilst prasībām pēc ES un
globālajiem statistikas datiem, un pielāgot PEEI, lai
apmierinātu jaunās lietotāju vajadzības.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
koordinātu informācijas paneļu
izstrādi, kuros ir iekļauti makroekonomikas, sociālie un
ilgtspējīgas attīstības rādītāji;
·
saskaņotu metodoloģiju, ko izmanto
makroekonomikas un sociālajiem rādītājiem un PEEI;
·
rādītāju lielāku starptautisko
salīdzināmību;
·
uzlabotus instrumentus, lai atvieglinātu
rādītāju interpretāciju un izplatīšanu;
·
saskaņotu mājokļu un saistīto
statistiku, kas pieejama par visām dalībvalstīm.
2.2       Vides ilgtspēja
Vides aizsargāšana, saglabāšana un
uzlabošana pašreizējām un nākamajām paaudzēm, kā
arī klimata pārmaiņu ietekmes apkarošana ir ļoti
svarīgi aspekti Eiropas darba kārtībā un mērķis
ES līgumos. Efektīva politika šajās jomās nosaka
vajadzību pēc dažādas statistikas informācijas.
Mērķis
Nodrošināt vides
kontu un ar klimata pārmaiņām saistītos statistikas datus,
ņemot vērā starptautiskās pārmaiņas šajā
jomā.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
saskaņotu vides kontu sistēmu, kas
izstrādāta kā galveno nacionālo kontu satelītkonti un
sniedz informāciju par emisijām atmosfērā, enerģijas
patēriņu, materiālo dabas resursu un ūdens
plūsmām un rezervēm, pamatizejmateriālu un būtisko
izejmateriālu tirdzniecību, vides nodokļiem un izdevumiem vides
aizsardzībai, iespējams ietverot dabai nekaitīgu
izaugsmi/iepirkumu;
·
uzlabotos, izstrādātos, sagatavotos un
izplatītos rādītājus, kas atspoguļo sekundāro
spiedienu, klimata pārmaiņu ietekmi, tostarp uz veselību, neaizsargātākajiem
posmiem un pielāgošanās procesu.
DATI
3.1       Uzņēmējdarbība
Daudzās ES politikas jomas uzmanība
pievērsta ES uzņēmumiem. Turklāt tie ir atbildīgi par
pamatdatu sniegšanu. Tādējādi uzņēmumu statistika
plašā nozīmē ir ļoti pieprasīta, lai atbalstītu
lēmumu pieņemšanas procesu un arī lai palīdzētu
Eiropas pilsoņiem un uzņēmumiem izprast šīs politikas ietekmi,
kurā nošķirti lieli uzņēmumi, uzņēmumi ar
vidēja apmēra kapitālu un MVU, kuriem arvien vairāk
vajadzīga detalizēta un saskaņota statistika. Vienlaikus ir
jāsamazina administratīvais un informācijas sniegšanas slogs.
Mērķis
Palielināt
sagatavošanas procesu efektivitāti un lietderīgumu. Nodrošināt
statistiku par galvenajām jomām, kurās uzņēmumi ir
interešu centrā, piemēram, uzņēmumu statistika,
īstermiņa rādītāji, uzņēmumu
ieguldījumi cilvēkkapitālā un kvalifikācijā,
starptautiskie darījumi, globalizācija, vienotā tirgus
uzraudzība, pētniecība, izstrāde un inovācija, un
tūrisms. Īpaša uzmanība jāvelta datu pieejamībai
rūpniecības vai pakalpojumu nozarēs ar augstu pievienoto
vērtību.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
pieejamos datus statistikas sistēmā vai
sabiedrībā un kopējo izveidoto infrastruktūru un
instrumentus;
·
sniegto statistikas informāciju un
rādītājus par uzņēmējdarbību, ko sagatavo
katru gadu un biežāk;
·
sniegto statistikas informāciju, kas raksturo
Eiropas vietu pasaulē un ES attiecības ar pārējo pasauli;
·
sniegto statistikas informāciju, ko izmanto
globālo vērtības ķēžu analīzē, un Euro
Group Register, kas izstrādāts kā pamats
šķērsgriezuma jomu datu vākšanai par globalizāciju;
·
preču un pakalpojumu tirdzniecību, kas atkārtoti
līdzsvarota ar uzlabotu datu pieejamību par pakalpojumiem un
darbībām, lai atkārtoti līdzsvarotu statistikas
informāciju par pakalpojumiem un produktiem;
·
izstrādātos vienotā tirgus
uzraudzības instrumentus, piemēram, pārtikas cenu
uzraudzības instrumentu un saistītos rādītājus;
·
sniegto kvalitatīvo statistiku par
galvenajām inovācijas jomām un pētniecības un
izstrādes rezultātiem, vairāk izmantojot patentu reģistrus
un vairāk pētot un izmantojot individuālos mikrodatus;
·
sniegto kvalitatīvo statistiku par
tūrisma piedāvājumu un pieprasījumu, optimizējot datu
vākšanu un labāk sasaistot tūrisma datus ar citu jomu datiem;
·
racionalizētu datu vākšanu par
turpmāko profesionālo apmācību (CVT)
uzņēmumos.
3.2       PilsoņU Eiropa
Daudz ES politikas jomu veltītas Eiropas
pilsoņiem. Līdz ar to ļoti pieprasīta ir sociālā
statistika plašā nozīmē, lai atbalstītu lēmumu
pieņemšanas procesu un arī palīdzētu Eiropas pilsoņiem
novērtēt šo politikas jomu ietekmi uz viņu dzīvi.
Mērķis
Nodrošināt
kvalitatīvu statistiku par sociālās politikas galvenajās
jomām, kuru interešu lokā ir pilsonis, piemēram,
sociālā kohēzija, nabadzība, demogrāfiskie uzdevumi
(īpaši vecāki cilvēki un migrācija), darba tirgus,
izglītība un apmācība, tostarp jaunu cilvēku
mācību mobilitāte, kultūra, fiziska aktivitāte,
dzīves kvalitāte, drošība, veselība, invaliditāte,
patēriņš, brīva pārvietošanās un vienotais tirgus, jaunu
cilvēku mobilitāte, tehnoloģiskā inovācija un jauna
dzīvesstila izvēle.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
Eiropas sociālās statistikas
konsolidēto pamata infrastruktūru, tostarp virkni esošo datu
vākšanu apsekojumu ceļā un izmantojot administratīvos
datus;
·
modernizētus apsekojumus par darbaspēku (LFS)
un ienākumiem un dzīves apstākļiem (SILC),
turklāt tiks pārskatīts visu sociālo apsekojumu, īpaši
LFS un SILC, saturs, plāns un datu vākšanas aspekti
(īpaši datu vākšanas veids);
·
sniegto statistiku par izglītību un
apmācību, tostarp pieaugušo izglītības apsekojuma (AES)
racionalizēšanu un modernizēšanu ar regulāriem moduļiem
atbilstoši datu vajadzībām par izglītību un
apmācību;
·
sniegto statistiku par fizisko aktivitāti un
kultūru;
·
sniegto statistiku par drošību[21], veselību[22] un invaliditāti;
·
īstenotās darbības, kas
paredzētas darba programmā par migrācijas statistikas
iekļaušanu;
·
sniegtos rādītājus par dzīves
kvalitāti, lai mērītu sabiedrības progresu.
3.3       ģeotelpiskā, vides,
lauksaimniecības un ciTu nozarU statistika
Tādu statistikas datu kombinācija,
kurā iekļauti ģeotelpiskie dati un ģeotelpiskā
analīze, pavērs jaunas un tālejošas iespējas, ar kurām
turpmāk nodarbosies ESS. Konkrētiem jautājumiem, piemēram,
konfidencialitāte un maza mēroga aplēšu statistiskais
derīgums, jāvelta īpaša uzmanība.
Turpmāk liela nozīme būs
kvalitatīvai enerģijas un transporta statistikai, lai atbalstītu
stratēģiju “ES 2020” un klimata pārmaiņu apkarošanas
politiku.
Lauksaimniecībai joprojām būs
liela nozīme Eiropas politikā 2013.─2017. gadā.
Statistikas darbu ievērojami ietekmēs apspriešanas iznākums par
kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013. gada.
Uzmanība tiks veltīta vides, bioloģiskās
daudzveidības/ekosistēmas, ekonomikas, cilvēku veselības un
drošības, kā arī sociālajiem jautājumiem.
Mērķis
Atbalstīt
tādas politikas veidošanu, kura pamatojas uz faktiem, elastīgāk
un vairāk izmantojot telpisko informāciju saistībā ar
sociālo, ekonomikas un vides statistikas informāciju.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
telpiskās informācijas
infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE), īpaši turpinot
izstrādāt, uzturēt un izmantot ES ģeoportālu;
·
virkni pieejamo ģeogrāfiskās
informācijas datu, sadarbojoties ar ES programmām par zemes
izmantošanas apsekojumiem un attālo izpēti;
·
attiecīgā gadījumā statistikas
datu integrāciju, šādi izveidojot daudzu avotu elastīgu
infrastruktūru, lai nodrošinātu mērķtiecīgu telpas un
laika analīzi.
Mērķis
Nodrošināt
kvalitatīvu vides statistiku, lai atbalstītu politikas veidošanas
procesu ES.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
galveno vides statistikas datu kopumu par
resursiem, piemēram, par atkritumiem un otrreizējo
pārstrādi, izejmateriālu glabātavām, ekosistēmas
pakalpojumiem un bioloģisko daudzveidību valsts un, ja
iespējams, reģiona līmenī un galveno ar klimata
pārmaiņām saistīto statistikas datu kopumu, lai
atbalstītu mazināšanas un pielāgošanas darbības un politiku
visos attiecīgajos līmeņos, sākot no vietējā
līdz ES līmenim.
Mērķis
Nodrošināt
kvalitatīvu enerģijas un transporta statistiku, lai atbalstītu
ES politikas jomas.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
sagatavoto un izplatīto statistiku par
atjaunojamajiem energoresursiem;
·
sagatavoto un izplatīto statistiku par
enerģijas ietaupījumiem/energoefektivitāti;
·
sagatavoto un izplatīto statistiku par
transporta drošību, pasažieru mobilitāti, ceļu satiksmes intensitātes
mērīšanu un kombinēto kravas transportu.
Mērķis
Nodrošināt
kvalitatīvu lauksaimniecības, zivsaimniecības un
mežsaimniecības statistiku, lai izstrādātu un uzraudzītu
kopējo lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku, kurā
atspoguļoti galvenie Eiropas stratēģiskie mērķi
attiecībā uz ilgtspēju, kā arī lauku
attīstību, veicot regulāras darbības saistībā ar
statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
pārskatīto un vienkāršoto
lauksaimniecības datu vākšanu atbilstoši kopējās
lauksaimniecības politikas pārskatīšanai pēc
2013. gada;
·
pārveidotos lauksaimniecības datu
vākšanas procesus, īpaši ar mērķi uzlabot sniegto datu
kvalitāti un savlaicīgumu;
·
izstrādāto un īstenoto zemes apauguma
datu pārvaldības sistēmu;
·
īstenoto saskaņoto agrovides
rādītāju datu vākšanas sistēmu;
·
sniegtos pienācīgos dalījumus pēc
reģiona;
·
īstenoto un izplatīto galveno
mežsaimniecības datu kopumu no mežsaimniecības integrētajiem
vides un ekonomiskajiem kontiem (IEFAF), piemēram, meža
platība, kokaudžu daudzums un vērtība un mežsaimniecības un
mežizstrādes ekonomiskie konti.
II.        ES
STATISTIKAS SAGATAVOŠANAS METODES
ESS patlaban saskaras ar vairākiem
uzdevumiem ― arvien lielāks pieprasījums pēc
kvalitatīvas statistikas, arvien lielāka vajadzība pēc
sarežģītas daudzdimensiju statistikas, jauni dalībnieki
informācijas tirgū, resursu ierobežojumi, nepieciešamība
turpināt samazināt statistikas sniegšanas slogu, kas guļas uz
respondentiem, kā arī komunikācijas instrumentu
dažādība. Tas nozīmē, ka progresīvi jāpielāgo
Eiropas oficiālās statistikas izplatīšanas metodes.
1.         ESS KVALITĀTES PĀRVALDĪBA
Mērķi
Īstenot
kvalitatīvu pārvaldības sistēmu ESS uz
pārskatītā Eiropas Statistikas prakses kodeksa pamata, ieviešot
jaunus uzraudzības mehānismus, lai novērtētu
atbilstību prakses kodeksam, pamatojoties uz saistībām par
statistikas uzticamību, par kurām panākta vienošanās ar
dalībvalstīm.
Pastiprināt apmaiņu ar labu praksi,
īstenojot prakses kodeksu, un nodrošināt, ka informācijas
sniegšana par kvalitāti ir apmierina dažādas lietotāju
vajadzības.
Mērķus
īstenos, izmantojot
·
pilnībā īstenoto prakses kodeksu;
·
saistības par statistikas uzticamību, par
kurām panākta vienošanās ar dalībvalstīm;
·
saskaņoto ESS un ECBS kvalitātes
nodrošināšanas regulējumu;
·
apmierinātās lietotāju
vajadzības informācijas sniegšanā par kvalitāti.
2.         PRIORITĀŠU NOTEIKŠANA UN VIENKĀRŠOŠANA
Eiropas Statistikas sistēma patlaban
saskaras ar nozīmīgu uzdevumu, proti, kā nodrošināt
kvalitatīvu Eiropas statistiku, lai apmierinātu augošās
vajadzības pēc statistikas, ņemot vērā dalībvalstu
būtiski samazinātos budžetus un nulles izaugsmi personāla
politikas jomā Komisijā un dalībvalstīs. Ievērojot šos
resursu ierobežojumus Eiropas un valstu līmenī, ir svarīgi pastiprināt
prioritāšu noteikšanu un vienkāršošanas pasākumus, kas prasa
visu ESS partneru apņemšanos. Prioritāšu noteikšanas mehānismu
ieviesa kā gada darba programmu sagatavošanas neatņemamu
sastāvdaļu, un to īstenos visu ESP (2013─2017)
darbības laiku. Cita starpā tas nozīmē, ka katru gadu tiek
pārskatītas esošās statistikas prasības, turklāt
administratīvu mehānismu aizstāj stratēģiska pieeja,
ņemot vērā lietotāju, sagatavotāju un respondentu
intereses.
Mērķis
Īstenot
prioritāšu noteikšanas mehānismu ESS, lai vienkāršotu
informācijas sniegšanas prasības un vairotu ESS elastīgumu ar
mērķi pielāgot to jaunajām vajadzībām pēc
statistikas, vienlaikus ņemot vērā ierobežojumus, ar kuriem
saskaras sagatavotāji, un informācijas sniegšanas slogu.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
definētās prioritātes un
attiecīgi piešķirtos resursus;
·
ESS prioritātes, kas definētas kā
gada darba programmas (GDP) sastāvdaļa;
·
GDP atspoguļotos rezultātus, kas
gūti, apspriežoties ar lietotājiem un sagatavotājiem;
·
vienkāršojamās statistikas jomas un
samazināmās/pārtraucamās datu vākšanas, par to
informējot lietotājus.
3.         STATISTIKA, KAS APMIERINA DAUDZAS VAJADZĪBAS, UN
EFEKTIVITĀTES IEGUVUMI STATISTIKAS SAGATAVOŠANĀ
Mērķi
Pakāpeniski
ieviest ESS darbības uzbūvi, kas ļauj veikt
integrētāku ES statistikas sagatavošanu; saskaņot un
standartizēt statistikas sagatavošanas metodes un metadatus; veicināt
statistikas sagatavošanas procesu horizontālo (visu statistikas jomu) un
vertikālo (visu ESS partneru) integrāciju ESS, ievērojot
subsidiaritātes principu; izmantot un integrēt dažādus datu
avotus; sagatavot statistiku, kas apmierina daudzas vajadzības.
Mērķus
īstenos, plašāk izmantojot
·
piemērotus administratīvos datus
visās statistikas jomās;
·
noteiktos un izmantotos jaunos Eiropas statistikas
datu avotus;
·
Eiropas un valstu statistikas iestādes
administratīvo reģistru plānošanā;
·
statistisko saskaņošanu un statistikas datu sasaistes
metodes, lai paplašinātu ES statistikas piedāvājumu;
·
izmantoto Eiropas pieeju statistikai, lai strauji reaģētu
uz politikas vajadzībām;
·
lielāku ES statistikas sagatavošanas procesu
integrāciju ar ESS koordinētu darbību starpniecību;
·
statistikas jēdzienu turpmāku saskaņošanu
statistikas jomās;
·
elastīgas IT atsauces infrastruktūras un
tehnisko standartu izstrādi un īstenošanu, lai uzlabotu
sadarbspēju, datu un metadatu apmaiņu un kopīgu datu
modelēšanu;
·
standarta IT rīkus visos statistikas
darījumu procesos;
·
saskaņotas metodoloģijas (tostarp jauktu
metožu pieejas datu vākšanā) un saskaņotus metadatus un
nodrošinot tos;
·
statistiskos uzņēmumu reģistrus, kuru
nozīme nostiprināta kā tāda instrumenta nozīme, kur
tiek glabāta informācija par visu ar uzņēmējdarbību
saistīto statistikas datu statistikas vienībām un ko izmanto
kā nacionālo kontu sektoru avotu.
Mērķis
Nodrošināt ESS
labu darbību un saskaņotību, izmantojot efektīvu
sadarbību un komunikāciju.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
efektīvu un lietderīgu atbalstu
partnerībai ESS;
·
definētos un īstenotos procesus, lai
sadalītu slogu un darbus ESS;
·
attīstītos un darbībai sagatavotos
sadarbības tīklus.
4.         IZPLATĪŠANA UN KOMUNIKĀCIJA
Mērķi
Padarīt ESS par
visu lietotāju un jo īpaši sabiedrības un privāto
lēmumu pieņēmēju nozīmīgāko ES statistikas
datu avotu, nodrošinot kvalitatīvu statistikas informācijas dienestu,
kas darbojas, pamatojoties uz principu par brīvu piekļuvi Eiropas
statistikai.
Pastiprināt un
paplašināt statistikas lietotāju un sagatavotāju dialogu, lai
apmierinātu lietotāju vajadzības pēc kvalitatīvas
statistikas. Agrīna lietotāju iesaistīšana jaunās
izstrādēs ir galvenais faktors ESS efektivitātes un
lietderīguma uzlabošanā.
Paplašināt un racionalizēt
izplatīšanas produktu spektru, lai apmierinātu to lietotāju
vajadzības, kas izmanto jaunās tehnoloģijas.
Izveidot izmaksu lietderības principam
atbilstošu, integrētu un drošu infrastruktūru ESS, lai
zinātniskos nolūkos piekļūtu oficiālās
statistikas konfidenciālajiem datiem.
Sākt sagatavot publiski izmantojamas
datnes.
Mērķus
īstenos, izmantojot
·
ESS, kas atzīta par nozīmīgāko
Eiropas statistikas lietotāju atsauces punktu;
·
ieviesto integrēto drošo infrastruktūru,
lai piekļūtu ES mikrodatiem;
·
ieviesto sistēmu, kurā apstrādā
lietotāju pieprasījumus par tūlītēju piekļuvi un
konsultē par statistikas informācijas interpretāciju;
·
lietotāju vajadzībām pielāgoto
produktu izplatīšanu, izmantojot jaunas tehnoloģijas;
·
lielāku skaitu statistikas datu par
šķērsgriezuma jautājumiem;
·
jaunas komunikācijas un izplatīšanas
tehnoloģijas (piemēram, SDMX);
·
lielāku mikrodatu kopuma piedāvājumu
statistiskās pētniecības vajadzībām.
5.         APMĀCĪBA, INOVĀCIJA UN PĒTNIECĪBA
Mērķi
Apmierināt
mācību un attīstības vajadzības ESS, pamatojoties uz
apmācību kursu un mācību un attīstības iespēju
kombināciju.
Uzlabot
sadarbību starp ESS locekļiem, lai nodotu zināšanas un
apmainītos un īstenotu paraugpraksi un kopējas inovatīvas
pieejas statistikas sagatavošanā.
Organizēt
pētniecības kopienu pasākumus, dalību un ieguldījumu
statistikas sagatavošanas ķēžu un oficiālās statistikas
informācijas uzlabošanā.
Mērķus
īstenos, izmantojot
·
izveidoto pēcdiploma izglītību, ko
iegūst pēc augstākās izglītības (piemēram, oficiālās
statistikas maģistrs);
·
piedāvātās apmācību
programmas, lai apmierinātu lietotāju vajadzības;
·
pētniecības projektu rezultātus, ko
izmanto statistikas sagatavošanā un izplatīšanā;
·
ESS, kas atzīta par statistikas
pētniecības kopienu atsauces punktu;
·
plašu pētniecības kopienu iesaisti
oficiālās statistikas pētniecībā;
·
ieviestos piemērotos instrumentus, lai
apmainītos ar praksi un īstenotu kopīgus risinājumus ESS.
III.       PARTNERĪBA
PARTNERĪBA ESS UN ĀRPUS TĀS
Mērķis
Īstenot uzlaboto
ESS pārvaldības regulējumu.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
pārskatītā statistikas likuma,
lēmuma par Eurostat funkciju īstenošanu;
·
pieņemtās pamatregulas, kuras attiecas uz
visām statistikas jomām.
Mērķis
Nostiprināt
Eurostat kā Eiropas Savienības Statistikas biroja
koordinējošo funkciju.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
Eurostat
saistībā ar visām Komisijas iniciatīvām attiecībā
uz statistikas aspektiem (agrīnā posmā);
·
organizētos regulāros ieinteresēto
personu dialogus augstākajā vadības līmenī.
Mērķis
Stiprināt sadarbību
ar Eiropas Centrālo banku sistēmu un Eiropas un starptautiskajām
organizācijām, kuras ir iesaistītas datu sagatavošanā
statistikas vai administratīvām vajadzībām, izmantojot
kopīgus projektus un koordinētu attīstību. Nodrošināt
Eiropas un starptautisko standartu atbilstību.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
īstenoto kopīgo kvalitātes nodrošināšanas
regulējumu ES un ECBS;
·
Eurostat, tam
vairāk iesaistoties starptautiskās konsultāciju grupās;
·
definētos un īstenotos jaunos
sadarbības veidus;
·
īstenoto jauno NKS[23]/EKS[24], SEEA[25]/EEEA[26] un maksājumu bilances
rokasgrāmatu.
Mērķis
Veicināt un
īstenot statistikas konsultāciju un statistikas atbalsta
darbības valstīs, kuras atrodas ārpus ES, atbilstoši ES
ārpolitikas prioritātēm, īpaši pievēršoties
paplašināšanai un Eiropas kaimiņattiecību politikai.
Mērķi
īstenos, izmantojot
·
ESS vadību starptautiskā
mērogā;
·
sniegtos kvalitatīvos datus ES
ārpolitikas vajadzībām;
·
atbalstu Komisijas dienestiem attīstības
un starptautiskās sadarbības politikas īstenošanā, to
attiecībās ar starptautiskajām organizācijām un
kopīgo statistisko interešu jomās ar reģioniem, kuri atrodas
valstīs ārpus Eiropas;
·
izplatītos atbilstošos statistikas datus, lai
atbalstītu paplašināšanās procesu un sarunas;
·
iespējami samazinātos pieprasījumus
pēc atkāpēm, ko iesniedz jaunās dalībvalstis un
kā rezultātā nav pieejami dati;
·
nolīgumus/saprašanās memorandus, kas
parakstīti ar valstīm, kuras atrodas ārpus ES;
·
izstrādātās un īstenotās
tehniskās sadarbības programmas;
·
tehnisko atbalstu, pievēršoties datu
saskaņošanai un sniegšanai.
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Paredzamās
ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvo izmaksu apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
dalība finansējumā
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par 2013.─2017. gada
Eiropas statistikas programmu

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[27]

Statistika
(3403 ― Statistiskās informācijas sagatavošana, 3480 — Administratīvais
atbalsts Eurostat, 3481 — Eurostat politikas stratēģija
un koordinēšana).

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

þ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
programmu/sagatavošanas darbību[28]
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Priekšlikums
atbilst Eiropas Savienības prioritātēm, jo saskaņā ar
šo programmu izstrādātā, sagatavotā un izplatītā
statistika palīdzēs īstenot Eiropas Savienības
prioritārās politikas jomas, piemēram, stratēģiju
“Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un
citas politikas jomas, kas minētas Komisijas stratēģiskajās
prioritātēs 2010.─2014. gadam (piemēram,
pastiprinātā un integrētā ekonomikas pārvaldība,
klimata pārmaiņas, izaugsme un sociālā kohēzija,
pilsoņu Eiropa un globalizācija).

1.4.2.
Konkrētais mērķis un
attiecīgā ABM/ABB darbība

Konkrētais mērķis Nr. 1.
Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, lai
atbalstītu Eiropas Savienības politikas jomu izstrādi,
uzraudzību un novērtēšanu
Attiecīgā ABM/ABB darbība
3403
― Statistiskās informācijas sagatavošana
Konkrētais mērķis Nr. 2.
Īstenot Eiropas statistikas jauno sagatavošanas metodi
Attiecīgā ABM/ABB darbība
3403
― Statistiskās informācijas sagatavošana, 3480 —
Administratīvais atbalsts Eurostat, 3481 — Eurostat
politikas stratēģija un koordinēšana
Konkrētais mērķis Nr. 3.
Stiprināt partnerību ESS un ārpus tās
3481
— Eurostat politikas stratēģija un koordinēšana
Komisijas
statistikas gada darba programmās būs iekļauti
detalizētāki mērķi.

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma
saņēmējiem/mērķgrupām.
Ietekme uz Eiropas Parlamentu un Padomi ― pozitīva, jo ESP atbilst Līgumiem, finanšu plāniem un
Eiropas Savienības politiskajam prioritātēm; ESP ir
atspoguļotas vajadzības pēc statistikas informācijas, lai
atbalstītu ES politikas jomas; ESP ir iekļauts mehānisms, lai
labāk noteiktu prioritātes un samazinātu uzņēmumu un
pilsoņu informācijas sniegšanas slogu. Dalībvalstis
piedalās ESP sagatavošanā. Īstenojot ESP, tiks ievērots
subsidiaritātes princips.
Ietekme uz komisāru kolēģiju un Komisijas dienestiem
― pozitīva, jo ESP atbilst Līgumiem,
finanšu plāniem; ESP ir atspoguļotas vajadzības pēc
statistikas informācijas, lai atbalstītu ES politikas jomas, un
kā daļa no ESP tiks īstenota uzticama kvalitātes
pārvaldības sistēma. Lai sadalītu resursus, ESP tiks
efektīvi vērtēta un uz to attieksies ABB atbilstošs
regulējums.
Ietekme uz valstu statistikas iestādēm (tostarp DGINS, ESS komiteju, partnerības grupu, direktoru grupu) un citiem
valstu statistikas sagatavotājiem ― pozitīva, jo ESP ir
iekļauts mehānisms, lai labāk noteiktu prioritātes un
samazinātu uzņēmumu un pilsoņu informācijas sniegšanas
slogu. Tajā atspoguļota kopīgā ESS stratēģija
paziņojuma īstenošanai. Dalībvalstis piedalās ESP
sagatavošanā. Īstenojot ESP, tiks ievērots subsidiaritātes
princips.
Ietekme uz ESPK, Eiropas Centrālo banku, Monetārās,
finanšu un maksājumu bilances statistikas komiteju (MFBK) un citiem
institucionālajiem lietotājiem ― pozitīva,
jo ESP ir atspoguļotas vajadzības pēc statistikas
informācijas, lai atbalstītu ES politikas jomas, un lietotājiem
garantē, ka statistika kalpos mērķim (būs savlaicīga
un atbilstoša to politikas vajadzībām un prasībām).
Ietekme uz Eurostat ―
pozitīva, jo ESP atspoguļots paziņojums par ES statistikas
sagatavošanas metodi; kā daļa no ESP tiks īstenota uzticama
kvalitātes pārvaldības sistēma; ESP nodrošinās stabilu
regulējumu resursu saskaņotai, strukturētai gada plānošanai
un piešķiršanai, kā arī skaidru redzējumu par Eurostat
attīstības virzienu; ESP tiks efektīvi vērtēta.

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus
Attiecībā
uz visiem ESP (2013─2017) minētajiem mērķiem tiek
norādītas galvenās darbības un rādītāji. ESP
(2013─2017) minētie mērķi tiks detalizētāk
plānoti gada darba programmās, un rezultāti tiks uzraudzīti
visā plānošanas periodā.
Vispārējo
mērķi būt par augstas kvalitātes statistikas vadošo
sniedzēju par Eiropu uzraudzīs, izmantojot
- Eurostat
lietotāju apmierinātības apsekojumu, īpaši ņemot
vērā to lietotāju īpatsvaru, kuri Eiropas statistikas
vispārējo kvalitāti novērtē kā “ļoti labu”
vai “labu”.

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

Daudzgadu
Eiropas statistikas programmas izveide noteikta 13. panta
1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK)
Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku, kurā paredzēts, ka ar
Eiropas Statistikas programmu jānodrošina regulējums Eiropas
statistikas izstrādei, sagatavošanai un izplatīšanai, un tajā
jānosaka galvenās paredzēto darbību jomas un
mērķi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus. Eiropas
Statistikas programmā jānosaka informācijas vajadzību prioritātes
Eiropas Savienības darbību veikšanai. Paredzētie ieguvēji,
kas gūs priekšrocības, pateicoties priekšlikumam, ir Eiropas statistikas
lietotāji un sagatavotāji, proti, Eiropas Parlaments un Padome,
Komisijas ģenerāldirektorāti, Eiropas Centrālā banka,
valstu statistikas iestādes un citi valstu statistikas sagatavotāji,
ESPK, Monetārās, finanšu un maksājumu bilances
statistikas komiteja (MFBK) un citi neinstitucionālie lietotāji un,
protams, sabiedrība kopumā.

1.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība

Politikas
lēmumu pieņēmējiem un tirgus dalībniekiem statistika
ir nepieciešama, lai pieņemtu lēmumus un uzraudzītu un
novērtētu to īstenošanu. Statistika nodrošina būtisku
infrastruktūru demokrātijām un mūsdienu tautsaimniecībām,
kas vajadzīga, lai tās varētu pareizi un efektīvi
darboties. Eiropas Savienībai, lai tā pildītu savu uzdevumu, ir
nepieciešams augsti kvalificēts statistikas informācijas dienests.
Eiropas statistikai jābūt ticamai, savlaicīgai un
neatkarīgai no politiskās ietekmes un ērti pieejamai
lietotājiem. Turklāt statistikas sagatavošana nedrīkst radīt
papildu slogu respondentiem un statistikas informācijas vākšana
jāveic saskaņā ar subsidiaritātes un
proporcionalitātes principu.
Kopā
ar valstu statistikas iestādēm un citām valstu
iestādēm, kuras katrā dalībvalstī ir atbildīgas
par Eiropas statistikas izstrādi, sagatavošanu un izplatīšanu, Eurostat
ir izveidojis partnerību, ko sauc par ESS. Šajā partnerībā
ietilpst arī EEZ valstis. Dalībvalstis vāc un apkopo statistiku
valsts un ES vajadzībām.
ESS
darbojas kā tīkls, kurā, sadarbojoties ar valstu statistikas
iestādēm, Eurostat uzdevums ir vadīt statistikas
saskaņošanu. ESS darbs galvenokārt vērsts uz ES politikas
jomām, un līdz ar ES politikas jomu paplašināšanos saskaņošana
attiecas uz gandrīz visām statistikas jomām.
ESS
atvieglina zināšanu un paraugprakses apmaiņu starp
dalībvalstīm un jaunu tehnoloģiju, kopīgu rīku un
sadarbības tīklu izveidi, lai gūtu priekšrocības,
pateicoties iespējamai sinerģijai un izvairoties no dubulta darba,
šādi nodrošinot tādas modernas statistikas sagatavošanas
sistēmas izveidi, kura atbilst turpmākajiem uzdevumiem.
Priekšlikumus
saskaņot, optimizēt un reglamentēt vislabāk var
ierosināt Eiropas Savienības līmenī, kurā šos
projektus var īstenot ar optimālu efektivitāti.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Lielākais
ierobežojums, kas raksturīgs pašreizējai Kopienas statistikas programmai
no 2008. līdz 2012. gadam4, ir tās
struktūra, kas veidota piecu gadu laikposmam, turklāt mērķi
ir detalizēti aprakstīti. Pēc pašreizējās programmas
pieņemšanas ir notikušas vairākas lielas pārmaiņas. Ir mainījies
tiesiskais pamatregulējums Eiropas statistikas sagatavošanai. Ir
pieņemts paziņojums par ES statistikas sagatavošanas metodi, kam
sekoja kopīgā ESS stratēģija; stājies spēkā
Lisabonas līgums; darbu sākusi jaunā Eiropas Komisija (no
2010. gada janvāra līdz 2014. gada decembrim); ir
ierosinātas vairākas jaunas politikas iniciatīvas
(piemēram, “Eiropa 2020”5) un ir nostiprināta ESS
pārvaldības struktūra. Pašreizējā programmā nav
atspoguļots neviens no šiem notikumiem; programmas daļas ir
novecojušas, un plānotās un faktiskās darbības
atšķiras. Tas mazina ziņojumu sniegšanas atbilstību par
programmas īstenošanu, jo daudzas svarīgas darbības nav
atspoguļotas programmā, savukārt dažas darbības vairs
netiek veiktas, tomēr par tām jāziņo.
Attiecībā
uz Eiropas statistikas programmas sagatavošanas procesu partnerības grupa[29] “Darba grupa 3”
ierosināja daudzgadu plānošanas ciklu 2013.─2017. gadam.
Tika ierosināts nostiprināt ESS partneru (ESS komiteja, DGINS,
direktoru grupas un ESPK) uzdevumu programmas sagatavošanas procesā.
Jānorāda
arī, ka Komisijas ziņojumā EP un Padomei par KSP (2003─2007)[30] ex-post
novērtējumu bija šādi ieteikumi turpmākajām daudzgadu
programmām.
Uzlabot saikni starp KSP un gada darba programmām. KSP ir pamatprogramma, ar kuru formulē stratēģisko
redzējumu pieciem gadiem un, izmantojot gada darba programmas, nodrošina
tās elastību un atbilstību visā laikposmā. Izmantojot
KSP kā atsauci, gada darba programmās par pamatu jāizmanto
attiecīgā KSP un ir jāiekļauj skaidra norāde uz šo
programmu.
Uzlabot KSP īstenošanas uzraudzību.
Ir jāveic KSP vispārēja uzraudzība, nosakot galvenos
rādītājus, kas sniedz pietiekamu informāciju par
darbības mērķu un stratēģisko mērķu
īstenošanu programmas laikā.
Komisijas
ziņojumā EP un Padomei par KSP (2008─2012) vidusposma
novērtējumu bija iekļauti šādi turpmāk vērā
ņemami aspekti.
- Noteikt
jaunas statistikas informācijas vajadzības. Nepieciešama
integrētāka pieeja, kurā izmanto vairākus kombinētus
datu avotus līdzās metodoloģijas, jēdzienu un
definīciju saskaņošanai.
- Partnerības nostiprināšana ESS. Tika
uzsvērta vajadzība izveidot vairāk dažādu integrācijas
un sadarbības modeļu ar dalībvalstīm.
- Tika
uzskatīta par nepieciešamu konceptuālas pieejas apsvēršana
attiecībā uz darbības prioritāšu jaunu noteikšanu un
attiecībā uz resursu pieejamību KSP īstenošanai, lai
samazinātu informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksas.
Jānorāda,
ka pašreizējā KSP (2008─2012) bija minēta Eurostat
Iekšējās revīzijas nodaļas revīzijas
ziņojumā par novērtēšanas funkciju[31], kurā bija norādīts, ka trūkst
pašreizējās programmas ex-ante novērtējuma, un
ieteikts veikt šādu novērtējumu turpmākajām
programmām saskaņā ar Finanšu regulu[32]
(27. pants) un tās īstenošanas kārtību[33] (21. pants).
Lai
izvairītos no ierobežojumiem, kurus rada pārāk detalizēta
programma, un varētu pielāgoties jaunām vai mainīgām
politikas prioritātēm un attīstībai, ESP (2013─2017)
ir veidota kā vispārīgs plānošanas instruments, kurā
vispārīgi aprakstīti mērķi un veicamās
darbības, šādi nodrošinot visaptverošu regulējumu, lai
sagatavotu statistikas gada darba programmas, kurās ir iekļauti
detalizēti mērķi un darbības.
Pārmaiņas
ESS un paziņojuma par ES statistikas sagatavošanas metodi īstenošana
nosaka vajadzību veidot Eiropas statistikas programmu (2013─2017)
tā, lai galvenā uzmanība būtu veltīta turpmāko
uzdevumu izpildei un pieprasījuma un resursu līdzsvarošanai.
Izšķiroša ir stipra ESS partnerība, tāpēc šīs
programmas sagatavošanas plānā tika iekļauta plašāka apspriešanās
ar ieinteresētajām personām.
Izmantojot
iepriekšējo pieredzi, tika izveidoti mehānismi, lai nodrošinātu
plānošanas un ziņojumu sniegšanas procesu saskaņotību,
labāk sasaistot programmas mērķus ar gada darba programmām
un uzlabojot programmas īstenošanas uzraudzību un
novērtēšanu.
KSP
(2008─2012) vidusposma novērtējuma ieteikumi tika ņemti
vērā, izstrādājot ESP (2013─2017) mērķus un
rādītājus. Kas attiecas uz jaunu statistikas
prasību prioritāšu noteikšanu ar mērķi samazināt
informācijas sniegšanas slogu un sagatavošanas izmaksas, paredzēja
īstenot prioritāšu noteikšanas mehānismu (ESS komitejai dokumentu
iesniedza 2010. gada 18. novembrī[34]).
Visbeidzot
saskaņā ar Finanšu regulu[35]
(27. pants) un tās īstenošanas kārtību[36] (21. pants) sagatavoja ex-ante
novērtējumu.

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

Līdzās
pašreizējai KSP (2008─2012) no 2009. līdz 2013. gadam tiek
īstenota cita daudzgadu programma, proti, Eiropas
uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas
modernizācijas programmas (MEETS). Lai uzlabotu programmu
pārvaldības efektivitāti, Eurostat nolēma, ka
turpmāk būs viena daudzgadu programma divu vietā. Tas
nozīmē, ka uzņēmējdarbības un tirdzniecības
statistikas jomas mērķi pēc 2013. gada un darbības
saistībā ar sociālās statistikas modernizēšanu ir
daļa no ESP (2013─2017).
Turklāt
saskaņā ar Komisijas 1997. gada 21. aprīļa
Lēmumu 97/281/EK Eurostat ir koordinējoša funkcija
Eiropas statistikas sagatavošanas jomā. Komisijas
ģenerāldirektorāti un citi dienesti agri iesaista Eurostat
savu programmu izstrādē saistībā ar statistiku.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

þ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
þ Priekšlikuma/iniciatīvas
darbības laiks: no 2013. gada [1. janvāra] līdz
2017. gada [31. decembrim]
–
þ Finansiālā ietekme
no 2013. līdz 2017. gadam (saistību apropriācijas) un no
2013. līdz 2021. gadam (maksājumu apropriācijas)
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās darbība
parastā ritmā

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[37]

þ Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
¨ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
¨  Kopienu izveidotām struktūrām[38]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
þ Kopīga pārvaldība ar starptautiskām organizācijām, īpaši ar ESAO,
Apvienoto Nāciju Organizāciju un Pasaules Banku.
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Pamatojoties
uz pieredzi, kas gūta ar Kopienas statistikas programmu (2008─2012),
attiecīgā gadījumā tiks apsvērta ierobežota
kopīgas pārvaldības izmantošana, iesaistot starptautiskās
organizācijas, lai atbalstītu Eiropas statistikas programmas
(2013─2017) mērķu īstenošanu.

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Pamatojoties
uz Finanšu regulas noteikumiem par izdevumu programmām, Eurostat
Stratēģiskās plānošanas nodaļa ar Finanšu un Juridisko
lietu nodaļu palīdzību no 2010. gada oktobra līdz
2011. gada aprīlim veica ESP (2013─2017) ex-ante
novērtējumu. To apsprieda ar iekšējo Eurostat ESP
(2013─2017) sagatavošanas darba grupu, kurā ietilpa nodaļu
vadītāju līmeņa pārstāvji no visiem Eurostat
direktorātiem, un apstiprināja Eurostat direktoru
sanāksmē 2011. gada 12. aprīlī.
Galvenie
ex-ante novērtējuma konstatējumi tika iekļauti
paskaidrojuma rakstā un tiesību akta finanšu pārskatā.
Pamatojoties uz līdzšinējo pieredzi gūtās atziņas, ko
ņēma vērā, veidojot ESP, ir atspoguļotas tiesību
akta finanšu pārskata 1.5.3. daļā “Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas”. ESP mērķi ir atspoguļoti priekšlikumā.
Novērtējuma rezultāti par apspriešanos ar
ieinteresētajām personām, alternatīvi datu sniegšanas
mehānismi un riska analīze ir izklāstīta paskaidrojuma
raksta 2. daļā “Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām un ietekmes novērtējuma rezultāti”.
Priekšlikuma
2. pantā teikts, ka ESP detalizētāka plānošana tika
veikta ik gadu, izmantojot Komisijas statistikas gada darba programmas
atbilstoši Regulai (EK) Nr. 223/2009. Par šīm programmām
kopā ar atbilstošo finansējumu tiks pieņemti Komisijas
lēmumi, kuros tiks sīki izklāstīti iznākumi un
rezultāti (mērķi un rādītāji), kas ir
jāsasniedz pārskata periodā. Uzraudzība tiks nodrošināta
ar regulāriem ziņojumiem par resursu patēriņu un par
mērķu sasniegšanā gūto progresu.
Kas
attiecas uz ziņojumu sniegšanu, paredzēts, ka atbilstoši regulai par
Eiropas statistiku sagatavo starpposma progresa ziņojumu un pēc
apspriešanās ar ESS komiteju iesniedz to Eiropas Parlamentam un Padomei ne
vēlāk kā 2015. gada jūnijā.
Programmas
perioda beigās par ESP veic ex-post novērtējumu. Par
novērtējuma ziņojumu, ko līdz 2018. gada beigām
iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, apspriežas ar ESS komiteju.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Identificētais risks

Ierosinātās
programmas pārvaldības metode ir centralizēta tieša
pārvaldība, ko veic Komisija, un ierobežotā mērā
― kopīga pārvaldība ar starptautiskām
organizācijām. No finansiālā viedokļa programmu
īsteno, piešķirot līgumslēgšanas tiesības, īpaši
uzņēmumiem, kuri ir specializējušies statistikā vai
informācijas pakalpojumos, un izmantojot dotācijas valstu statistikas
iestādēm. Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku
ļauts tieši piešķirt dotācijas šīm iestādēm.
Galvenie
programmas īstenošanas riski konstatēti galvenokārt dotāciju
procedūru pārvaldībā. Kā liecina Kopienas
statistikas programmas (2008─2012) īstenošanas pieredze, dažiem
saņēmējiem bija pastāvīgas grūtības iesniegt
dokumentāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu radušos izmaksu
attiecināmību.

2.2.2.
Paredzētā kontroles metode

Galvenie
iekšējās kontroles sistēmas elementi ir šādi: katra finanšu
darījuma operatīvo un finanšu aspektu ex-ante pārbaude
(likumība, pareizība un pareiza finanšu pārvaldība)
saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtības
47. panta 3. punktu. Ex-ante kontroles attiecas uz visu
izdevumu ciklu, sākot no plānošanas līdz saistībām un
maksājumiem. Šim nolūkam katram finanšu plūsmu dalībniekam
jāveic katra finanšu darījuma kontroles pēc konkrētiem
pārbaudes sarakstiem.
Ne
tikai finanšu plūsmas, bet arī pienācīga uzraudzība,
ziņojumu sniegšana, orientējoties uz finanšu aspektiem un
rezultātiem, revīzija un novērtēšana atvieglina programmas
budžeta īstenošanu saskaņā ar pareizas finanšu
pārvaldības principiem un likumības un pareizības
prasībām. Lai izvairītos no dubulta darba un īstenotu kontroles,
ievērojot izmaksu lietderības principu, tiek nodrošināts, ka
iepriekš minētās darbības viena otru papildina.
Ņemot
vērā katram finanšu darījumam piemērotās
visaptverošās un obligātās kontroles saskaņā ar
programmu, šādas papildu kontroles darbības tiks piemērotas
dotāciju procedūru pārvaldībai. Pamatojoties uz
ikgadējām riska analīzēm, papildus iepriekš
aprakstītajām ex-ante kontrolēm tiks veikta pastiprināta
ex-ante un ex-post pārbaude. Pastiprinātās
ex-ante pārbaudes tiks veiktas ar izlases
starpniecību, proti, izmantojot pamatīgas papildu
dokumentācijas kontroles pirms galīgajiem maksājumiem
līdzfinansētās dotāciju darbībās. Turklāt,
pamatojoties uz pieredzi, kas gūta kopš 2005. gada, tiks veiktas ex-post
pārbaudes, lai pārliecinātos, ka budžeta
finansētās darbības ir pareizi īstenotas un jo īpaši
ir izpildīti ex-ante pārbaudē noteiktie kritēriji.
Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai tiktu vienkāršotas
administratīvās procedūras un šādi samazināta
kļūdu rašanās iespējamība saistībā ar
dotāciju pārvaldību. To panāks, jo īpaši
pievēršoties lielākiem projektiem (ierobežojot mazas dotācijas),
pieprasot īpašus revīzijas apliecinājumus un visbeidzot ieviešot
alternatīvas maksājumu iespējas, kas pamatojas uz
faktiskajām izmaksām, proti, dotācijas, izmantojot vienotu likmi
un vienības izmaksas.
Kontroles izmaksas un priekšrocības.
Paredzēts, ka programmas kontroles stratēģija samazinās neatbilstības
risku zem 2 %, kas atbilst saskaņā ar 2010. gada
darbības pārskatu veiktajam novērtējumam. Ņemot
vērā to, ka jaunās programmas iekšējās kontroles
mērķis ir nepārsniegt vidējo atlikušo kļūdu
līmeni (2 %) visā plānošanas periodā no 2013.
līdz 2017. gadam, iekšējo kontroles sistēmu, kā
arī tās izmaksas uzskata par pienācīgām, lai sasniegtu
šo mērķi. Ģenerāldirektorāts ESTAT uzskata, ka
iepriekš minētās papildu ex-ante un ex-post kontroles
izmaksas saglabājas 1 % apmērā no programmas budžeta
― aptuveni tāpat kā iepriekšējā programmā. Kas
attiecas uz kontroles veidu un intensitāti, 100 % finanšu
darījumu (tādējādi 100 % budžeta) tiks veiktas
obligātas ex-ante kontroles saskaņā ar Finanšu regulu.
Kā minēts iepriekš, pēc ikgadējās riska analīzes
tiks veiktas kontroles, izmantojot pamatīgu dokumentācijas
analīzi. Tās var attiekties uz 4─6 % budžeta.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu
novēršanas pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Papildus
visu regulatīvo kontroles mehānismu piemērošanai tiks
izstrādāta krāpšanas apkarošanas stratēģija atbilstoši
2011. gada 24. jūnijā pieņemtajai Komisijas jaunajai
krāpšanas apkarošanas stratēģijai (CAFS), lai cita
starpā nodrošinātu, ka iekšējās krāpšanas apkarošanas
kontrole pilnībā atbilst CAFS un ka pieeja saistībā
ar krāpšanas risku ir veidota tā, lai noteiktu krāpšanas riska
jomas un pienācīgi reaģētu. Vajadzības
gadījumā tiks izveidotas sadarbības tīkla grupas un
pienācīgi IT rīki, lai analizētu krāpšanas
gadījumus saistībā ar Eiropas statistikas programmu.
Eurostat ir definējis
2013.─2017. gada kontroles stratēģiju, kas papildina ESP
programmas īstenošanu. Vienkāršojot, piemērojot izmaksu
lietderības principam atbilstošas uzraudzības procedūras,
kā arī veicot uz risku balstītas ex-ante un ex-post
kontroles, samazināsies krāpšanas iespēja un tiks uzlabota
krāpšanas novēršana. Kontroles stratēģijā ietilpst
informēšanas pasākumi un atbilstoša apmācība
saistībā ar krāpšanas novēršanu.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

–
Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Piedalīšanās
 Izmaksas [Apraksts…...….] || Dif./nedif. ([39]) || no EBTA valstīm[40]   || no kandidātvalstīm[41]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē)
   ||   || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
–
No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu Izdevumu veids || Piedalīšanās
 Izmaksas [Izdevumu kategorija...….] || Dif./Nedif. || no EBTA valstīm || no kandidāt-valstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē)
 1.A || 29.0205 2013.─2017. gada Eiropas statistikas programma || Dif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
 1.A || 29.010405 Statistiskās informācijas politika — Administratīvās pārvaldības izdevumi || Nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Visi
mainīgie, faktiskajās cenās
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs ||  1.A IZDEVUMU KATEGORIJA ― Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (2013) 1. IZDEVUMU KATEGORIJA ― Gudra un integrējoša izaugsme (no 2014. gada)
 ĢD: ESTAT ||   ||   || 2013[42] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi ||   || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Saistības || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Maksājumi || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu programmu piešķīrumiem[43] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 KOPĀ ESTAT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Maksājumi || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Maksājumi || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 KOPĀ ―  Daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Maksājumi || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Visi
mainīgie, faktiskajās cenās
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ
 ĢD: ESTAT ||
  Cilvēkresursi || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Pārējie administratīvie izdevumi || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 KOPĀ — ESTAT ĢD || Apropriācijas || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas  5. izdevumu kategorijAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. izdevumu kategorijAS apropriācijas || Saistības || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Maksājumi || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs ||  1.A Izdevumu kategorija ― Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (2013) 1. IZDEVUMU KATEGORIJA ― Gudra un integrējoša izaugsme (no 2014. gada)
 ĢD: ESTAT ||   ||   || 2013[44] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi ||   || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Saistības || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Maksājumi || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu programmu piešķīrumiem[45] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 KOPĀ ― ESTAT ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Maksājumi || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Maksājumi || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 KOPĀ ―  Daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Maksājumi || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
Gadījumā,
ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ – darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 4. izdevumu kategorijAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ
 ĢD: ESTAT ||
  Cilvēkresursi || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Pārējie administratīvie izdevumi || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 KOPĀ — ESTAT ĢD || Apropriācijas || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ ― Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. izdevumu kategorijAS apropriācijas || Saistības || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Maksājumi || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu
šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR
(3 zīmes aiz komata)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || KOPĀ ||
 REZULTĀTI ||
 Norādīt mērķus un rezultātus   || Rezultāta veids[46] || Rezultāta vidējās izmaksas  izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums ||   Kopējās izmaksas ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[47] Nodrošināt kvalitatīvu statistikas informāciju, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas jomu izstrādi, uzraudzību un novērtēšanu ||
 - Rezultāts || Statistikas projekti || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 Īstenot Eiropas statistikas jauno sagatavošanas metodi ||
 - Rezultāts || Statistikas projekti || 0,322 || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 Stiprināt partnerību ESS un ārpus tās ||
 - Rezultāts || Statistikas projekti || 0,308 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || Starpsumma — 3. konkrētais mērķis || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || KOPĒJĀS IZMAKSAS || 200 || 53,800 || 188 || 54,876 || 176 || 55,974 || 164 || 57,115 || 152 || 58,235 || 880 || 280,000

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz administratīvo
izmaksu apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo
apropriāciju izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018. gads un turpmākie gadi || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
 Pārējie administratīvie izdevumi || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 Daudzgadu finanšu shēmas Starpsumma — 5. IZDEVUMU KATEGORIJA   || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[48] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 ||   || 13,760
 Citi administratīvi izdevumi IT; sanāksmes; pētījumi komandējumi; abonementi) || 0,748 || 1,089 || 1,167 || 1,246 || 1,324 ||   || 5,574
 Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. izdevumu kategorijAS || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   || 19,334
 KOPĀ || 98,844 || 99,265 || 99,426 || 99,589 || 99,753 ||   || 496,877

3.2.3.2.
 Paredzamās cilvēkresursu vajadzības

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu.
–
r Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Aplēse, izteikta pilnas slodzes ekvivalenta
vienībās
   || 2013 || 2014 || 2015 ||   2016 ||   2017
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 29 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 655 || 655 || 655 || 655 || 655
 XX 01 01 02 (Delegācijas) || - || - || - || - || -
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || - || - || - || - || -
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)
 29 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || - || - || - || - || -
 XX 01 04 yy || - Galvenā mītne ||   ||   ||   ||   ||
 - Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (29 01 04 01) || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 KOPĀ || 816 || 816 || 816 || 816 || 816
29 ir politikas
joma vai attiecīgā budžeta iedaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kas jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo darbu apraksts:
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || No vienas puses, veicamie uzdevumi galvenokārt ir metodoloģijas darbs, no otras puses, statistikas informācijas vākšana, apstiprināšana, apstrāde un izplatīšana par regulas projekta pielikumos minētajām jomām. Uzdevumi attiecas arī uz Eurostat diviem horizontālajiem ABB pasākumiem (“Administratīvais atbalsts Eurostat” un “Eurostat politikas stratēģija un koordinēšana”). ||
 Ārštata darbinieki || Atbalsts ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem iepriekš minēto uzdevumu veikšanā ||

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
þ  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai attiecībā uz apropriācijām
2013. gadam un daudzgadu finanšu shēmai no 2014. līdz
2020. gadam attiecībā uz apropriācijām no
2014. līdz 2017. gadam
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Kārtējā
daudzgadu finanšu shēmā Kopienas statistikai 2013. gadā ir
paredzēti EUR 53,8 milj. Programmas īstenošana 2013. gadā
atbilst šai summai.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[49]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu.
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || Kopā
 Šveices iemaksa || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
(a)
¨       pašu resursus
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[50]
 gads N || gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 …. pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem
aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               COM (2009) 404 galīgā redakcija,
10.8.2009.
[2]               Dokuments iesniegts ESS komitejas sanāksmē
2010. gada 20. maijā; dokumenta Nr. 2010/05/6/EN.
[3]               OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
[4]               Lēmums Nr. 1578/2007/EK, OV L 344, 28.12.2007., 15.
lpp.
[5]               COM(2010) 2020 galīgā redakcija.
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
3.9.2009.
[7]               Izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 234/2008/EK.
[8]               DGINS konference notiek reizi gadā ar
mērķi apspriest jautājumus saistībā ar statistikas
programmu un Eiropas statistikas sagatavošanas metodēm un procesiem. Katru gadu tā notiek citā
dalībvalstī, un konferenci vada attiecīgās dalībvalsts
iestādes vadītājs.
[9]               Izmantojot t.s. dūmvada modeli, statistiku tradicionāli
sagatavo virknē vienlaicīgu procesu ikvienā valstī (dažos
gadījumos pat ikvienā reģionā) un ikvienā jomā.
Šādā modelī katrs atsevišķais produkta “dūmvads”
kopā ar attiecīgo sagatavošanas sistēmu atbilst konkrētajai
statistikas jomai. Katrā jomā viss sagatavošanas process, sākot
no apsekojuma plāna līdz datu vākšanai, apstrādei un
izplatīšanai, notiek neatkarīgi no citām jomām, un katrai
jomai ir savi datu sniedzēji un lietotāju grupas. Dūmvada modelis atbilst arī veidam,
kādā statistikas jomas ir reglamentētas Eiropas
līmenī.
[10]             OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp.
[11]             Neskarot Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas
Centrālās bankas protokola 5. pantu par statūtiem.
[12]             COM(2010) 2020 galīgā redakcija.
[13]             http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
3.9.2009.
[14]             COM (2009) 404 galīgā redakcija,
10.8.2009.
[15]             Iesniegta ESS komitejas sanāksmē 2010. gada
20. maijā; dokumenta Nr. No 2010/05/6/EN.
[16]             COM(2011) 211 galīgā redakcija.
[17]             Atsauce uz juridisko pamatu tiks atjaunināta,
tiklīdz būs pieņemts jaunais nolīgums ar EP.
[18]             OV L 73, 15.3.2008., 13. lpp.
[19]             OV L 332, 30.11.2006., 21. lpp.
[20]             OV L 340, 19.12.2008., 76. lpp.
[21]             Šajā kontekstā Eurostat jāizmanto ES
finansētu projektu rezultāti, piemēram, Joint Action on Monitoring Injuries in Europe (JAMIE)
un Injury Database (IDB).
[22]             Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada
16. decembra Regula (EK) Nr. 1338/2008
attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību
un veselības aizsardzību un drošību darbā (veselības
stāvoklis un veselību nosakošie faktori, veselības aprūpe,
nāves iemesli, nelaimes gadījumi darbā, profesionālās
slimības).
[23]             Nacionālo kontu sistēma (Apvienoto Nāciju
Organizācija).
[24]             Eiropas kontu sistēma.
[25]             Vides un ekonomisko kontu sistēma (Apvienoto
Nāciju Organizācija); pieņemšana paredzēta
2012. gadā.
[26]             Eiropas vides ekonomiskie konti.
[27]             ABM – budžeta vadība pa darbības
jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības
jomām.
[28]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta a) un b) apakšpunktā.
[29]             Partnerības grupa ir ESS valstu statistikas
iestāžu vadītāju grupa, kuru izdevums ir veicināt ESS
attīstību, galvenokārt atvieglojot ESS komitejas darbu.
[30]             COM(2009) 1 galīgā redakcija.
[31]             Internal Audit Capacity’s Audit Report
ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010.
[32]             Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula Nr. 1605/2002
par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam
budžetam (konsolidētā redakcija).
[33]             Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula Nr. 2342/2002,
ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai
Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu
vispārējam budžetam (konsolidētā redakcija).
[34]             Iesniegts ESS komitejas sanāksmē 2010. gada
18. novembrī (dokumenta Nr. 2010/07/08b).
[35]             Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula Nr. 1605/2002
par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam
budžetam (konsolidētā redakcija).
[36]             Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula Nr. 2342/2002,
ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai
Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu
vispārējam budžetam (konsolidētā redakcija).
[37]             Sīkāku informāciju par pārvaldības veidiem un
atsauces uz Finanšu regulu var atrast BudgWeb tīmekļa
vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[38]             Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā.
[39]             Dif. ―diferencētās apropriācijas, nedif. —
nediferencētās apropriācijas.
[40]             EBTA – Eiropas
Brīvās tirdzniecības asociācija.
[41]             Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā
potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[42]             N ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[43]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai
darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās
“BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[44]             N ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[45]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai
darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās“BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[46]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros).
[47]             Kā aprakstīts 1.4.2. punktā.
“Īpašs(-i) mērķis(-i)”.
[48]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[49]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[50]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas
nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām,
t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas
izmaksas 25 % apmērā.