               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.10.2019
            COM(2019) 459 final
            2019/0216(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (FMT:ItalicCETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, saistībā ar lēmuma par šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksu, ko piemēro strīdos, kuri izriet no Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi), paredzēto pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses

               Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”), mērķis ir liberalizēt un veicināt tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī sekmēt ciešākas ekonomiskās attiecības starp Eiropas Savienību un Kanādu (“Puses”). Nolīgums tika parakstīts 2016. gada 30. oktobrī, un tas tiek provizoriski piemērots no 2017. gada 21. septembra.

               2.2.Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja

               Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja, kas cita starpā risina jautājumus par pārrobežu ieguldījumiem, ir izveidota saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 1. punktu Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja Pusēm nodrošina forumu, lai apspriestos par jautājumiem, kas attiecas uz Nolīguma 8. nodaļu (Ieguldījumi), tai skaitā par grūtībām, kuras var izrietēt no Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) īstenošanas, un par iespējamiem Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) uzlabojumiem, jo īpaši ņemot vērā pieredzi un notikumus citos starptautiskajos forumos un atbilstoši citiem Pušu nolīgumiem.

               Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 4. punktu Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas sanāksmes notiek reizi gadā, ja vien Nolīgumā nav paredzēts citādi vai ja vien līdzpriekšsēdētāji nenolemj citādi. Papildu sanāksmes var organizēt pēc Puses vai CETA Apvienotās komitejas pieprasījuma. Pušu pārstāvji ir Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas līdzpriekšsēdētāji. Tā nosaka savu sanāksmju grafiku un darba kārtību, savstarpēji vienojoties. Tā var noteikt un grozīt savu reglamentu, ja to uzskata par lietderīgu. Tā var ierosināt lēmumu projektus, kas jāpieņem CETA Apvienotajai komitejai, vai pieņemt lēmumus, ja tā paredzēts Nolīgumā.

               Saskaņā ar CETA Apvienotās komitejas un specializēto komiteju, ieskaitot Pakalpojumu un ieguldījumu komiteju, reglamenta
                  1
                10. noteikuma 2. punktu sanāksmju starplaikā Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus rakstiskā procedūrā, ja Nolīguma Puses tā lemj, savstarpēji vienojoties. Šim nolūkam priekšlikuma tekstu līdzpriekšsēdētāji rakstiski nosūta Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas locekļiem atbilstīgi 7. noteikumam, norādot termiņu, kurā locekļiem jāpaziņo bažas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest. Pieņemtos priekšlikumus paziņo saskaņā ar 7. noteikumu, tiklīdz beidzies termiņš, un reģistrē nākamās sanāksmes protokolā.

               2.3.Paredzētais Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas akts

               Pakalpojumu un ieguldījumu komitejai ir jāpieņem lēmums par šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksu, ko piemēro strīdos, kuri izriet no Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir papildināt saskaņā ar Nolīguma 8.30. pantu (Ētika) piemērojamos noteikumus.

               Paredzētais akts būs Pusēm saistošs.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Kā paredzēts Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta f) apakšpunktā, Eiropas Savienība un tās dalībvalstis un Kanāda ir vienojušās nekavējoties sākt turpmāku darbu, kura mērķis ir Nolīguma noteikumu par ieguldījumu strīdu izšķiršanu, tā dēvētās “ieguldījumu tiesu sistēmas”, īstenošana
                  2
               .

               Saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 2. punktu “Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja, Pusēm vienojoties un pēc to attiecīgo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanas pieņem šķīrējtiesas locekļu rīcības kodeksu, ko piemēro strīdos, kuri izriet no šīs nodaļas, un kas var aizstāt vai papildināt piemērojamos noteikumus un risināt tādus jautājumus kā: a) izpaušanas pienākumi; b) šķīrējtiesas locekļu neatkarība un godprātība; un c) konfidencialitāte. Puses dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka rīcības kodekss tiek pieņemts ne vēlāk kā šā nolīguma provizoriskās piemērošanas vai spēkā stāšanās pirmajā dienā (atkarībā no situācijas) un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā divus gadus pēc šādas dienas.”

               Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta f) apakšpunktā ir skaidri norādīts uz “turpmāku darbu ar rīcības kodeksu, lai tālāk nodrošinātu šķīrējtiesu locekļu objektivitāti”.

               Turklāt 36. Komisijas un Padomes paziņojumā, kurš iekļauts Padomes sanāksmes protokolā sakarā ar tāda Padomes lēmuma pieņemšanu, ar ko pilnvaro Savienības vārdā parakstīt CETA, ir noteikts: “Ētikas prasības minēto tiesu locekļiem, kas jau ir paredzētas CETA, tiks sīki izstrādātas – pēc iespējas drīz un pietiekami savlaicīgi, lai dalībvalstis varētu tās apsvērt savos ratifikācijas procesos –, un iekļautas obligātā un saistošā Rīcības kodeksā (kā jau paredzēts arī pašā CETA). Minētajā kodeksā jo īpaši būs: detalizēti rīcības noteikumi, kas piemērojami kandidātiem, kurus izvirza kļūšanai par Tiesas vai Apelācijas tiesas locekli, jo īpaši attiecībā uz tādas viņu iepriekšējās vai pašreizējās darbības izpaušanu, kura var ietekmēt viņu iecelšanu vai viņu amata pienākumu izpildi, detalizēti rīcības noteikumi, kas piemērojami Tiesas vai Apelācijas tiesas locekļiem viņu amata pienākumu izpildes laikā, detalizēti rīcības noteikumi, kas piemērojami Tiesas vai Apelācijas tiesas locekļiem viņu amata pienākumu izpildes laikā; ietverot aizliegumu veikt konkrētus amata pienākumus vai profesijas noteiktā laikposmā pēc viņu amata pienākumu izpildes beigām, sankciju mehānisms rīcības noteikumu pārkāpšanas gadījumā, kas ir iedarbīgs un pilnībā ievēro tiesu varas neatkarību.”
                  3

               Ar paredzēto aktu tiek pilnībā īstenotas šīs saistības, iekļaujot sīki izstrādātus noteikumus par šķīrējtiesas, apelācijas tiesas un mediatoru ētikas normām. Konkrētāk, rīcības kodeksā ietverti noteikumi par procesuālajiem pienākumiem (paredzētā akta 2. pants), izpaušanas pienākumiem (3. pants), neatkarības, objektivitātes un citiem pienākumiem (4. pants), bijušo locekļu pienākumiem (5. pants), konfidencialitātes nodrošināšanas pienākumiem (6. pants), pienākumiem nodrošināt pārredzamību attiecībā uz procesam veltīto laiku un izdevumiem (7. pants), sankcijām (8. pants), mediatoru pienākumiem (9. pants) un par konsultatīvo komiteju izveidi (10. pants). Paredzētais akts stāsies spēkā Nolīguma spēkā stāšanās dienā (11. pants).

               Šis priekšlikums atbilst citām iniciatīvām attiecībā uz CETA ieguldījumu tiesu sistēmas īstenošanu. Konkrēti, Komisija kopš 2018. gada jūnija Padomes Tirdzniecības politikas pakalpojumu un ieguldījumu komitejā sadarbojas ar dalībvalstīm un Kanādu, izstrādājot četrus lēmumu projektus par:

               –noteikumiem, kuros izklāsta ar apelācijas tiesas darbību saistītus administratīvus un organizatoriskus jautājumus saskaņā ar Nolīguma 8.28. panta 7. punktu;

               –šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksu saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 2. punktu;

               –noteikumiem par mediāciju, kurus izmanto strīdā iesaistītās puses, saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 3. punkta c) apakšpunktu;

               –noteikumiem par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar Nolīguma 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

               Turpinās darbs citās ieguldījumu tiesu sistēmas īstenošanas jomās. Kā noteikts Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta f) apakšpunktā, “[k]opīgais mērķis ir pabeigt šo darbu līdz brīdim, kad CETA stāsies spēkā”.

               Tādēļ, lai nodrošinātu iedarbīgu Nolīguma īstenošanu, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā attiecībā uz paredzēto aktu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  4
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”).

               Akts, kuru Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. No Nolīguma 26.2. panta 4. punkta izriet, ka paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 3. punkts un 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 3. punktam un 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta autentiskās valodas un publicēšana

               Tā kā ar Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas aktu tiks īstenots Nolīgums attiecībā uz ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršanu, ir lietderīgi to pieņemt visās Nolīguma autentiskajās valodās
                  5
                un pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0216 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padomes Lēmumā (ES) 2017/37
                  6
                paredzēts Eiropas Savienības vārdā parakstīt Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”). Nolīgums tika parakstīts 2016. gada 30. oktobrī.

               (2)Padomes Lēmumā (ES) 2017/38
                  7
                paredzēta Nolīguma daļu provizoriska piemērošana, tai skaitā Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas izveide. Nolīgums tiek provizoriski piemērots no 2017. gada 21. septembra.

               (3)Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 4. punkta b) apakšpunktu Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja var pieņemt lēmumus, ja tā paredzēts Nolīgumā.

               (4)Saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 2. punktu Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja pieņem lēmumu par šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksu, ko piemēro strīdos, kuri izriet no Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi).

               (5)Tādēļ, lai nodrošinātu iedarbīgu Nolīguma īstenošanu, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā, pamatojoties uz pievienoto Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas lēmuma projektu par rīcības kodeksu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā attiecībā uz šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu, pamatojas uz šim Padomes lēmumam pievienoto Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               1.Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas lēmumu pieņem visās Nolīguma autentiskajās valodās.

               2.Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas pieņemto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        CETA Apvienotās komitejas Lēmums 001/2018 (2018. gada 26. septembris), ar ko pieņem tās un specializēto komiteju reglamentu (OV L 190, 27.7.2018., 13. lpp.), pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Kopīgais interpretējošais instruments par Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm (OV L 11, 14.1.2017., 3. lpp.)

                     (3)

                        Paziņojumi, kas jāiekļauj Padomes sanāksmes protokolā (OV L 11, 14.1.2017., 9. lpp.).

                     (4)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (5)

                        Saskaņā ar Nolīguma 30.11. pantu (Autentiskās valodas) Nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

                     (6)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/37 (2016. gada 28. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 11, 14.1.2017., 1. lpp.).

                     (7)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/38 (2016. gada 28. oktobris) par to, lai provizoriski piemērotu Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 11, 14.1.2017., 1080. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.10.2019
            COM(2019) 459 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmums
            par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (FMT:ItalicCETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksa pieņemšanu

               PIELIKUMS

               PROJEKTS

               PAKALPOJUMU UN IEGULDĪJUMU KOMITEJAS LĒMUMS Nr. [.../2019]

               (datums),

               ar ko pieņem šķīrējiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksu

               CETA PAKALPOJUMU UN IEGULDĪJUMU KOMITEJA,

               ņemot vērā 26.2. panta 1. punkta b) apakšpunktu Visaptverošajā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”),

               tā kā Nolīguma 8.44. panta 2. punktā paredzēts, ka CETA Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja pieņem rīcības kodeksu, ko piemēro strīdos, kuri izriet no Nolīguma 8. nodaļas, un kas var aizstāt vai papildināt piemērojamos noteikumus,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Definīcijas

               Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

               (a)Nolīguma 1. nodaļas (Vispārīgas definīcijas un sākuma noteikumi) 1.1. pantā (Vispārpiemērojamas definīcijas) sniegtās definīcijas;

               (b)Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) 8.1. pantā (Definīcijas) sniegtās definīcijas;

               (c)“palīgs” ir persona, kas nav ICSID sekretariāta darbinieks un kas saskaņā ar locekļa pilnvarām palīdz loceklim veikt izpēti vai pildīt tā pienākumus;

               (d)“kandidāts” ir persona, kura ir iesniegusi pieteikumu vai kurai citādi ir zināms, ka tās kandidatūra tiek izskatīta saistībā ar iecelšanu par locekli;

               (e)“mediators” ir persona, kas veic mediāciju saskaņā ar Nolīguma 8.20. pantu (Mediācija);

               (f)“loceklis” ir saskaņā ar Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļu (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana) izveidotas šķīrējtiesas vai apelācijas tiesas loceklis.

               2. pants

               Procesuālie pienākumi

               Lai tiktu saglabāta strīdu izšķiršanas mehānisma integritāte un objektivitāte, kandidāti, locekļi un bijušie locekļi atturas no nepiedienīgas uzvedības un darbībām, kuras varētu šķist nepiedienīgas, un rīkojas atbilstoši augstiem uzvedības normu standartiem.

               3. pants

               Izpaušanas pienākumi

               1.Kandidāti izpauž Pusēm bijušas un esošas intereses, attiecības vai jautājumus, kas varētu ietekmēt vai varētu pamatoti tikt uzskatīti par tādiem, kas varētu ietekmēt šo personu neatkarību vai objektivitāti; kas rada vai varētu pamatoti tikt uzskatīti par tādiem, kas rada tiešu vai netiešu interešu konfliktu; vai kas rada vai varētu pamatoti tikt uzskatīti par tādiem, kas rada nepiedienīgumu vai neobjektivitāti. Tālab kandidāti dara visu iespējamo, lai apzinātu šādas intereses, attiecības vai jautājumus. Bijušās intereses, attiecības vai jautājumi jāatklāj par vismaz pēdējiem pieciem gadiem pirms kandidāts iesniedz pieteikumu vai tam citādi kļūst zināms, ka viņa kandidatūra tiek izskatīta saistībā ar iecelšanu par locekli.

               2.Locekļi rakstiski informē Nolīguma Puses un strīdu gadījumā – strīdā iesaistītās puses – par jautājumiem, kas saistīti ar faktiskiem vai iespējamiem šā rīcības kodeksa pārkāpumiem.

               3.Locekļi vienmēr dara visu iespējamo, lai noskaidrotu šā panta 1. punktā minētās intereses, attiecības vai jautājumus. Locekļi visā to pienākumu pildīšanas laikā, informējot Puses un attiecīgā gadījumā – strīdā iesaistītās Puses, vienmēr izpauž šādas intereses, attiecības vai jautājumus.

               4.Lai nodrošinātu, ka kandidāti un locekļi sniedz būtisku informāciju, informāciju izpauž, izmantojot standartizētu veidlapu, kam iespējams pievienot jebkādu dokumentu, kā arī saskaņā ar jebkuru citu procedūru, kuru ieviesušas Puses.

               4. pants

               Locekļu neatkarība, objektivitāte un citi pienākumi

               1.Papildus šā lēmuma 2. pantā noteiktajiem pienākumiem locekļiem ir pienākums būt neatkarīgiem un objektīviem, kā arī radīt iespaidu par neatkarību un objektivitāti un izvairīties no tiešiem un netiešiem interešu konfliktiem.

               2.Locekļus neietekmē savtīgas intereses, ārējs spiediens, politiski apsvērumi, sabiedrības protesti, lojalitāte pret kādu Pusi, strīdā iesaistīto pusi vai jebkuru citu personu, kas ir iesaistīta vai piedalās procesā, bailes no kritikas vai finanšu, uzņēmējdarbības, ģimenes vai sociālās attiecības vai pienākumi.

               3.Locekļi nedz tieši, nedz netieši neuzņemas saistības, nepieņem labumus, neveido attiecības vai neiegūst finanšu intereses, kas varētu ietekmēt vai radīt iespaidu, ka ietekmē viņu neatkarību vai objektivitāti.

               4.Locekļi neiesaistās nekādos ex parte sakaros saistībā ar procesu.

               5.Locekļi visā procesa gaitā pilda savus pienākumus rūpīgi un godprātīgi, taisnīgi un centīgi.

               6.Locekļi izskata tikai tos jautājumus, kas izvirzīti procesa gaitā un ir vajadzīgi lēmuma vai nolēmuma pieņemšanai, un neuztic šo pienākumu nevienam citam.

               7.Locekļi veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viņu palīgi pārzina un mutatis mutandis ievēro šā lēmuma 2. pantu (Procesuālie pienākumi), 3. panta (Izpaušanas pienākumi) 2. un 3. punktu, 4. panta (Locekļu neatkarība, objektivitāte un citi pienākumi) 1.–5. punktu, 5. panta (Bijušo locekļu pienākumi) 1. un 3. punktu un 6. pantu (Konfidencialitāte).

               8.Locekļi pienācīgi ņem vērā citas strīdu izšķiršanas procedūras saskaņā ar Nolīgumu un jo īpaši apelācijas tiesas lēmumus vai nolēmumus.

               5. pants

               Bijušo locekļu pienākumi

               1.Bijušie locekļi izvairās no tādu darbību veikšanas, kas varētu radīt iespaidu par to, ka viņi savu pienākumu izpildē būtu bijuši neobjektīvi vai guvuši labumu no šķīrējtiesas vai apelācijas tiesas lēmumiem vai nolēmumiem.

               2.Locekļi apņemas trīs gadus pēc pilnvaru termiņa beigām nebūt nevienas strīdā iesaistītās puses pārstāvji ieguldījumu strīdos šķīrējtiesā vai apelācijas tiesā.

               3.Neskarot iespēju turpināt darboties tiesas sastāvā līdz procesa beigšanai, locekļi apņemas pēc pilnvaru termiņa beigām nekādā veidā neiesaistīties:

               (a)ieguldījumu strīdos, kas tikuši izskatīti šķīrējtiesā vai apelācijas tiesā pirms viņu pilnvaru termiņa beigām;

               (b)ieguldījumu strīdos, kas skaidri un tieši saistīti ar strīdiem, arī izbeigtiem strīdiem, kurus viņi izskatījuši būdami šķīrējtiesas vai apelācijas tiesas locekļi.

               4.Ja šķīrējtiesas vai apelācijas tiesas priekšsēdētājs tiek informēts vai citādi uzzina, ka bijušais loceklis būdams loceklis, iespējams, ir rīkojies nesaderīgi ar šā panta 1.–3. punktā vai kādā citā šā lēmuma daļā izklāstītajiem pienākumiem, viņš izskata šo jautājumu, sniedz bijušajam loceklim iespēju tikt uzklausītam un pēc pārbaudes par to informē:

               (a)profesionālo organizāciju vai citu iestādi, kurā bijušais loceklis darbojas;

               (b)Puses;

               (c)ja tas saistīts ar konkrētu strīdu – strīdā iesaistītās puses;

               (d)citas attiecīgas starptautiskas tiesas vai šķīrējtiesas priekšsēdētāju, lai tas varētu uzsākt atbilstīgus pasākumus.

               Šķīrējtiesas vai apelācijas tiesas priekšsēdētājs publisko savu lēmumu veikt a)–d) apakšpunktā minētās darbības, norādot iemeslus.

               6. pants

               Konfidencialitāte

               1.Esošie un bijušie locekļi nekad neizpauž un neizmanto publiski nepieejamu informāciju, kas saistīta ar procesu vai iegūta tā gaitā, citādi kā vien attiecīgā procesa vajadzībām un nekādā gadījumā šādu informāciju neizpauž un neizmanto, lai gūtu personīgu labumu sev vai citām personām vai kaitētu citu personu interesēm.

               2.Locekļi neizpauž rīkojumu, lēmumu vai nolēmumu vai to daļas pirms to publiskošanas saskaņā ar Nolīguma 8.36. pantā (Tiesvedības pārredzamība) izstrādātajiem pārredzamības noteikumiem.

               3.Locekļi vai bijušie locekļi neizpauž šķīrējtiesā vai apelācijas tiesā apspriesto vai kāda locekļa viedokli, citādi kā vien rīkojumā, lēmumā vai nolēmumā.

               7. pants

               Izdevumi

               Katrs loceklis reģistrē un sniedz galīgo pārskatu par procedūrai veltīto laiku un izdevumiem, kā arī par savu palīgu veltīto laiku un izdevumiem.

               8. pants

               Sankcijas

               1.Lielākai noteiktībai – šā rīcības kodeksa noteikumus piemēro kopā ar pienākumiem, kas izklāstīti Nolīguma 8.30. panta 1. punktā, un šā rīcības kodeksa pārkāpumu gadījumos piemēro Nolīguma 8.30. panta 2.–4. punktā paredzētās procedūras.

               2.Lielākai noteiktībai – CETA Apvienotā komiteja pirms jebkura lēmuma pieņemšanas saskaņā ar Nolīguma 8.30. panta 4. punktu sniedz locekļiem iespēju tikt uzklausītiem.

               9. pants

               Mediatori

               1.Šajā lēmumā izklāstītie noteikumi, kas attiecas uz kandidātiem, mutatis mutandis attiecas uz personām, kurām ir zināms, ka viņu kandidatūras tiek izskatītas saistībā ar iecelšanu par mediatoriem.

               2.Šajā lēmumā izklāstītos locekļiem piemērojamos noteikumus mutatis mutandis piemēro mediatoriem no dienas, kurā attiecīgās personas ieceļ par mediatoriem, līdz dienai, kurā:

               (a)strīdā iesaistītās puses pieņem savstarpēji saskaņotu risinājumu;

               (b)mediators iesniedz rakstisku paziņojumu par atkāpšanos no mediatora pienākumiem vai

               (c)viena strīdā iesaistītā puse vai abas strīdā iesaistītās puses, nosūtot vēstuli mediatoram un otrai strīdā iesaistītajai pusei, rakstiski paziņo par mediatora atcelšanu vai mediācijas procedūras izbeigšanu, atkarībā no tā, kas iestājas agrāk.

               3.Bijušajiem mediatoriem mutatis mutandis piemēro šajā lēmumā izklāstītos bijušajiem locekļiem piemērojamos noteikumus.

               10. pants

               Konsultatīvās komitejas

               1.Šķīrējtiesas priekšsēdētājam un apelācijas tiesas priekšsēdētājam palīdz konsultatīvā komiteja, lai nodrošinātu pareizu šā rīcības kodeksa un Nolīguma 8.30. panta (Ētika) piemērošanu, kā arī jebkādu citu uzdevumu izpildi, ja tā noteikts.

               2.Konsultatīvās komitejas sastāvā ir attiecīgais priekšsēdētāja vietnieks un divi pēc amata vecākie šķīrējtiesas vai apelācijas tiesas locekļi.

               11. pants

               Stāšanās spēkā

               Šo lēmumu publicē, un tas stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļa (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana), ar nosacījumu, ka Puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar rakstiskiem paziņojumiem, kas apliecina, ka tās ir izpildījušas nepieciešamās iekšējās prasības un procedūras.

               (Vieta) …, (datums) …


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.10.2019
            COM(2019) 458 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu

               PIELIKUMS

               PROJEKTS

               CETA APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. […/2019]

               (datums),

               ar ko CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā pieņem procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu

               CETA APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā 26.1. pantu Visaptverošajā ekonomikas un tirdzniecības nolīgumā starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”), un jo īpaši tā 26.1. panta 4. punkta d) apakšpunktu un 26.2. panta 4. punktu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Nolīguma 26.1. panta 4. punkta d) apakšpunktu CETA Apvienotajai komitejai ir jāpieņem savs reglaments.

               (2)Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 1. punkta b) apakšpunktu Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja ir viena no specializētajām komitejām, kas izveidotas ar Nolīgumu.

               (3)Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 4. punktu specializētās komitejas nosaka un groza savu reglamentu, ja to uzskata par lietderīgu.

               (4)CETA Apvienotās komitejas reglamenta (CETA Apvienotās komitejas 2018. gada 26. septembra Lēmums 001/2018) 14. noteikuma 4. punktā paredzēts, ka, ja vien katra specializētā komiteja nelemj citādi atbilstīgi Nolīguma 26.2. panta 4. punktam, reglamentu mutatis mutandis piemēro specializētajām komitejām un citām struktūrām, kuras izveidotas saskaņā ar Nolīgumu.

               (5)Saskaņā ar Nolīguma 8.9. panta 1. punktu Puses atkārtoti apstiprina savas tiesības reglamentēt sabiedrības interesēs, lai sasniegtu tādus leģitīmus sabiedriskās politikas mērķus kā sabiedrības veselības aizsardzība, drošība, vide (kas ietver klimata pārmaiņas un bioloģisko daudzveidību), sabiedrības morāle, sociālā vai patērētāju tiesību aizsardzība vai kultūras daudzveidības veicināšana un aizsardzība.

               (6)Saskaņā ar Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta e) apakšpunktu, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļu (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana) izveidotas šķīrējtiesas jebkādos apstākļos ievēro Pušu nodomu, kā izklāstīts Nolīgumā, Nolīgumā ir iekļauti noteikumi, kas ļauj Pusēm izdot saistošas interpretācijas piezīmes, un Puses atkārtoti apstiprina, ka Kanāda un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir apņēmušās izmantot šos noteikumus, lai izvairītos no jebkādas kļūdainas šķīrējtiesu veiktas Nolīguma interpretācijas un lai to izlabotu.

               (7)Saskaņā ar Nolīguma 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ja rodas nopietnas bažas attiecībā uz jautājumiem par interpretāciju, kas var skart ieguldījumu, Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja, Pusēm vienojoties un pēc to attiecīgo iekšējo prasību procedūru pabeigšanas, var ieteikt CETA Apvienotajai komitejai pieņemt Nolīguma interpretāciju. CETA Apvienotās komitejas pieņemtā interpretācija ir saistoša šķīrējtiesām, kuras izveidotas saskaņā ar Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļu (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana). CETA Apvienotā komiteja var nolemt, ka interpretācija ir saistoša no konkrētas dienas,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               1.Ar šo CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā pieņem procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar Nolīguma 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

               2.Pielikums ir CETA Apvienotās komitejas reglamenta (CETA Apvienotās komitejas 2018. gada 26. septembra Lēmums 001/2018) neatņemama sastāvdaļa.

               2. pants

               Pielikums ir šā lēmuma neatņemama sastāvdaļa.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē, un tas stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļa (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana), ar nosacījumu, ka Puses, izmantojot diplomātiskos kanālus, apmainās ar rakstiskiem paziņojumiem, kas apliecina, ka tās ir izpildījušas nepieciešamās iekšējās prasības un procedūras.

               [Vieta, datums]

               CETA Apvienotās komitejas vārdā –

               līdzpriekšsēdētāji

               PIELIKUMS

               CETA APVIENOTĀS KOMITEJAS REGLAMENTA PIELIKUMS

               1.Gadījumos, kad kādai no Pusēm ir nopietnas bažas attiecībā uz jautājumiem par Nolīguma interpretāciju, kas var skart ieguldījumu, arī ja tai ir nopietnas bažas saistībā ar konkrētu pasākumu, attiecībā uz kuru otras Puses ieguldītājs ir iesniedzis pieprasījumu rīkot apspriešanos atbilstoši Nolīguma 8.19 pantam (Apspriešanās), apgalvojot, ka ar šādu pasākumu tiek pārkāpts Nolīguma 8.nodaļā (Ieguldījumi) noteikts pienākums:

               (a)Puse var rakstiski nodot šā jautājuma izskatīšanu Pakalpojumu un ieguldījumu komitejai;

               (b)ja jautājums ir nodots izskatīšanai saskaņā ar a) punktu, Puses nekavējoties uzsāk apspriešanos Pakalpojumu un ieguldījumu komitejā;

               (c)Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja iespējami ātri pieņem lēmumu par šo jautājumu.

               2.Katra Puse pienācīgi izskata otras Puses paziņojumus, kuri attiecas uz Nolīguma 8.31. panta 3. punktu, un dara visu iespējamo, lai savlaicīgi panāktu savstarpēji pieņemamu jautājuma risinājumu.

               3.Pusēm savstarpēji vienojoties un pēc Pušu attiecīgo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanas Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja var ieteikt CETA Apvienotajai komitejai pieņemt interpretāciju par Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) attiecīgo(‑ajiem) noteikumu(-iem). Minētās interpretācijas cita starpā var risināt jautājumu par to, vai un ar kādiem nosacījumiem noteikta veida pasākums ir uzskatāms par saderīgu ar Nolīguma 8. nodaļu (Ieguldījumi).

               4.Ja Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja nolemj ieteikt CETA Apvienotajai komitejai pieņemt interpretāciju, Apvienotā komiteja lēmumu par šo jautājumu pieņem pēc iespējas drīz.

               5.CETA Apvienotās komitejas pieņemtā interpretācija ir saistoša šķīrējtiesai un apelācijas tiesai, kuras izveidotas saskaņā ar Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļu (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana). CETA Apvienotā komiteja var nolemt, ka interpretācija ir saistoša no konkrētas dienas.

               6.CETA Apvienotās komitejas pieņemtas interpretācijas tiek nekavējoties publicētas un nosūtītas Pusēm un šķīrējtiesas un apelācijas tiesas priekšsēdētājiem, kuri nodrošina to paziņošanu saskaņā ar Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļu (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana) izveidotas šķīrējtiesas un apelācijas tiesas sastāvam.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 11.10.2019
            COM(2019) 458 final
            2019/0218(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, saistībā ar to, ka CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā paredzēts pieņemt lēmumu par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses

               Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”), mērķis ir liberalizēt un veicināt tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī sekmēt ciešākas ekonomiskās attiecības starp Eiropas Savienību un Kanādu (“Puses”). Nolīgums tika parakstīts 2016. gada 30. oktobrī, un tas tiek provizoriski piemērots no 2017. gada 21. septembra.

               2.2.CETA Apvienotā komiteja

               CETA Apvienotā komiteja ir izveidota saskaņā ar Nolīguma 26.1. pantu, kurā paredzēts, ka CETA Apvienotajā komitejā ietilpst Eiropas Savienības pārstāvji un Kanādas pārstāvji un ka tās līdzpriekšsēdētāji ir Kanādas starptautiskās tirdzniecības ministrs un par tirdzniecību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis vai viņu attiecīgās pilnvarotās personas. CETA Apvienotās komitejas sanāksmes notiek reizi gadā vai pēc Puses pieprasījuma, un CETA Apvienotā komiteja vienojas par savu sanāksmju grafiku un darba kārtību. CETA Apvienotā komiteja ir atbildīga par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Pušu tirdzniecību un ieguldījumiem un Nolīguma īstenošanu un piemērošanu. Puse var vērsties CETA Apvienotajā komitejā ar ikvienu jautājumu, kas attiecas uz Nolīguma īstenošanu un interpretāciju, vai arī jebkuru citu jautājumu, kas attiecas uz tirdzniecību un ieguldījumiem Pušu starpā.

               Saskaņā ar Nolīguma 26.3. pantu CETA Apvienotā komiteja ir tiesīga, savstarpēji vienojoties, pieņemt lēmumus visos jautājumos, par kuriem tas paredzēts Nolīgumā. CETA Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm, pamatojoties uz jebkādu nepieciešamo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanu, un Pusēm tie ir jāīsteno.

               Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 4. punktu specializētās komitejas, ieskaitot Pakalpojumu un ieguldījumu komiteju, var ierosināt lēmumu projektus, kas jāpieņem CETA Apvienotajai komitejai.

               Saskaņā ar CETA Apvienotās komitejas un specializēto komiteju reglamenta
                  1
                10. noteikuma 2. punktu sanāksmju starplaikā CETA Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus rakstiskā procedūrā, ja Nolīguma Puses tā lemj, savstarpēji vienojoties. Šim nolūkam priekšlikuma tekstu līdzpriekšsēdētāji rakstiski nosūta CETA Apvienotās komitejas locekļiem atbilstīgi 7. noteikumam, norādot termiņu, kurā locekļiem jāpaziņo bažas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest. Pieņemtos priekšlikumus paziņo saskaņā ar 7. noteikumu, tiklīdz beidzies termiņš, un reģistrē nākamās sanāksmes protokolā.

               2.3.Paredzētais CETA Apvienotās komitejas akts

               CETA Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums tās reglamenta pielikuma veidā par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir precizēt procedūru, saskaņā ar kuru CETA Apvienotā komiteja pieņem Nolīguma noteikumu par ieguldījumiem interpretāciju.

               Paredzētais akts būs Pusēm saistošs. Nolīguma 26.3. panta 2. punktā ir paredzēts: “CETA Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm, pamatojoties uz jebkādu nepieciešamo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanu, un Puses tos īsteno.”

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Kā paredzēts Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta f) apakšpunktā, Eiropas Savienība un tās dalībvalstis un Kanāda ir vienojušās nekavējoties sākt turpmāku darbu, kura mērķis ir Nolīguma noteikumu par ieguldījumu strīdu izšķiršanu, tā dēvētās “ieguldījumu tiesu sistēmas”, īstenošana
                  2
               .

               Saskaņā ar Nolīguma 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ja rodas nopietnas bažas attiecībā uz jautājumiem par interpretāciju, kas var skart ieguldījumu, Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja, Pusēm vienojoties un pēc to attiecīgo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanas, var ieteikt CETA Apvienotajai komitejai pieņemt Nolīguma interpretāciju. CETA Apvienotās komitejas pieņemtā interpretācija ir saistoša šķīrējtiesām, kuras izveidotas saskaņā ar Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļu (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana). CETA Apvienotā komiteja var nolemt, ka interpretācija ir saistoša no konkrētas dienas.

               Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta e) apakšpunktā ir noteikts: “[l]ai nodrošinātu, ka šķīrējtiesas jebkādos apstākļos ievēro Pušu nodomu, kā izklāstīts nolīgumā, CETA ir iekļauti noteikumi, kas ļauj Pusēm izdot saistošas interpretācijas piezīmes. Kanāda un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir apņēmušās izmantot šos noteikumus, lai izvairītos no jebkādas kļūdainas šķīrējtiesu veiktas CETA interpretācijas un lai to izlabotu.”

               Tādēļ ir lietderīgi precizēt procedūru, saskaņā ar kuru CETA Apvienotā komiteja pieņem Nolīguma noteikumu par ieguldījumiem interpretāciju.

               Saskaņā ar Nolīguma 26.1. panta 4. punkta d) apakšpunktu CETA Apvienotā komiteja ar CETA Apvienotās komitejas 2018. gada 26. septembra Lēmumu 001/2018 pieņēma savu reglamentu. Saskaņā ar 14. noteikuma 4. punktu CETA Apvienotās komitejas reglamentu mutatis mutandis piemēro specializētajām komitejām, ieskaitot Pakalpojumu un ieguldījumu komiteju, un citām struktūrām, kuras izveidotas saskaņā ar Nolīgumu, ja vien katra specializētā komiteja nelemj citādi atbilstīgi Nolīguma 26.2. panta 4. punktam.

               Ir lietderīgi, ka CETA Apvienotā komiteja pieņem paredzēto aktu tās reglamenta pielikuma veidā.

               Paredzētajā aktā ietverti īpaši noteikumi par procedūras posmiem, kas vajadzīgi, lai CETA Apvienotā komiteja pieņemtu Nolīguma interpretāciju.

               Šis priekšlikums atbilst citām iniciatīvām attiecībā uz CETA ieguldījumu tiesu sistēmas īstenošanu. Konkrēti, Komisija kopš 2018. gada jūnija Padomes Tirdzniecības politikas pakalpojumu un ieguldījumu komitejā sadarbojas ar dalībvalstīm un Kanādu, izstrādājot četrus lēmumu projektus par:

               –noteikumiem, kuros izklāsta ar apelācijas tiesas darbību saistītus administratīvus un organizatoriskus jautājumus saskaņā ar Nolīguma 8.28. panta 7. punktu;

               –šķīrējtiesas locekļu, apelācijas tiesas locekļu un mediatoru rīcības kodeksu saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 2. punktu;

               –noteikumiem par mediāciju, kurus izmanto strīdā iesaistītās puses, saskaņā ar Nolīguma 8.44. panta 3. punkta c) apakšpunktu;

               –noteikumiem par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar Nolīguma 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

               Turpinās darbs citās ieguldījumu tiesu sistēmas īstenošanas jomās. Kā noteikts Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta f) apakšpunktā, “[k]opīgais mērķis ir pabeigt šo darbu līdz brīdim, kad CETA stāsies spēkā”.

               Tādēļ, lai nodrošinātu iedarbīgu Nolīguma īstenošanu, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā attiecībā uz paredzēto aktu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kuri nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.”

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautisko tiesību normām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  3
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               CETA Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”).

               Akts, kuru CETA Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. No Nolīguma 26.3. panta 2. punkta izriet, ka paredzētais akts būs Pusēm saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. panta 3. punkts un 207. panta 4. punkta pirmā daļa.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 3. punktam un 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta autentiskās valodas un publicēšana

               Tā kā ar CETA Apvienotās komitejas aktu tiks īstenots Nolīgums attiecībā uz ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršanu, ir lietderīgi to pieņemt visās Nolīguma autentiskajās valodās
                  4
                un pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0218 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Padomes Lēmumā (ES) 2017/37
                  5
                paredzēts Eiropas Savienības vārdā parakstīt Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”). Nolīgums tika parakstīts 2016. gada 30. oktobrī.

               (2)Padomes Lēmumā (ES) 2017/38
                  6
                paredzēta Nolīguma daļu provizoriska piemērošana, tai skaitā CETA Apvienotās komitejas un Pakalpojumu un ieguldījumu komitejas izveide. Nolīgums tiek provizoriski piemērots no 2017. gada 21. septembra.

               (3)Saskaņā ar Nolīguma 26.3. panta 1. punktu CETA Apvienotajai komitejai Nolīguma mērķu sasniegšanas nolūkā ir tiesības pieņemt lēmumus visos jautājumos, ja tā paredzēts Nolīgumā.

               (4)Saskaņā ar Nolīguma 26.3. panta 2. punktu CETA Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm, pamatojoties uz jebkādu nepieciešamo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanu, un Puses tos īsteno.

               (5)Saskaņā ar Nolīguma 26.1. panta 4. punkta d) apakšpunktu CETA Apvienotajai komitejai ir jāpieņem savs reglaments.

               (6)Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 1. punkta b) apakšpunktu Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja ir viena no specializētajām komitejām, kas izveidotas ar Nolīgumu.

               (7)Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 4. punktu specializētās komitejas nosaka un groza savu reglamentu, ja to uzskata par lietderīgu.

               (8)CETA Apvienotās komitejas reglamenta (CETA Apvienotās komitejas 2018. gada 26. septembra Lēmums 001/2018) 14. noteikuma 4. punktā paredzēts, ka, ja vien katra specializētā komiteja nelemj citādi atbilstīgi Nolīguma 26.2. panta 4. punktam, reglamentu mutatis mutandis piemēro specializētajām komitejām un citām struktūrām, kuras izveidotas saskaņā ar Nolīgumu.

               (9)Saskaņā ar Nolīguma 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ja rodas nopietnas bažas attiecībā uz jautājumiem par interpretāciju, kas var skart ieguldījumu, Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja, Pusēm vienojoties un pēc to attiecīgo iekšējo prasību procedūru pabeigšanas, var ieteikt CETA Apvienotajai komitejai pieņemt Nolīguma interpretāciju. CETA Apvienotās komitejas pieņemtā interpretācija ir saistoša šķīrējtiesām, kuras izveidotas saskaņā ar Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļu (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana). CETA Apvienotā komiteja var nolemt, ka interpretācija ir saistoša no konkrētas dienas.

               (10)Tādēļ, lai nodrošinātu iedarbīgu Nolīguma īstenošanu, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā, pamatojoties uz pievienoto CETA Apvienotās komitejas lēmuma projektu,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā attiecībā uz lēmuma pieņemšanu CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu, pamatojas uz šim Padomes lēmumam pievienoto CETA Apvienotās komitejas lēmuma projektu.

               2. pants

               1.CETA Apvienotās komitejas lēmumu pieņem visās Nolīguma autentiskajās valodās.

               2.CETA Apvienotās komitejas pieņemto lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        CETA Apvienotās komitejas Lēmums 001/2018 (2018. gada 26. septembris), ar ko pieņem tās un specializēto komiteju reglamentu (OV L 190, 27.7.2018., 13. lpp.), pieejams Tirdzniecības ĢD tīmekļa vietnē
                  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2019/february/tradoc_157677.pdf
                  .

                     (2)

                        Kopīgais interpretējošais instruments par Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm (OV L 11, 14.1.2017., 3. lpp.)

                     (3)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (4)

                        Saskaņā ar Nolīguma 30.11. pantu (Autentiskās valodas) Nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

                     (5)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/37 (2016. gada 28. oktobris) par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 11, 14.1.2017., 1. lpp.).

                     (6)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/38 (2016. gada 28. oktobris) par to, lai provizoriski piemērotu Visaptverošu ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (OV L 11, 14.1.2017., 1080. lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.10.2019
            COM(2019) 563 final
            2019/0245(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē, saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu par to, lai pārskatītu Vienošanos par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kā noteikts Lauksaimniecības nolīguma 2. pantā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Marakešas līgums par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu

               Ierosinātā Padomes lēmuma mērķis ir pilnvarot Eiropas Komisiju Savienības vārdā atbalstīt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Vispārējā padomē pieņemamo lēmumu. Pasaules Tirdzniecības organizācija tika izveidota ar Marakešas līgumu (“PTO līgums”), kas ir stājies spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               Eiropas Savienība ir šā līguma Puse.

               2.2.Ministru konference un Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padome

               Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

               Tomēr saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu Ministru konferences sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda Vispārējā padome.

               Saskaņā ar līguma IX panta 1. punktu PTO struktūras cenšas lēmumus pieņemt vienprātīgi.

               2.3.Paredzētais PTO Vispārējās padomes akts

               2013. gada decembrī PTO Ministru konferences devītajā sesijā (Tirdzniecības) ministri pieņēma lēmumu par “Vienošanos par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kā noteikts Lauksaimniecības nolīguma 2. pantā” (WT/MIN(13)/39) (“Vienošanās par TKP”).

               Vienošanās par TKP mērķis ir racionalizēt tarifa kvotu pārvaldību attiecībā uz lauksaimniecības produktiem. Vienošanās par TKP 13. pantā paredzēta tās pārskatīšana, ņemot vērā līdz šim gūto pieredzi. Pārskatīšana bija jāuzsāk ne vēlāk kā četrus gadus pēc tam, kad Vienošanās par TKP tika pieņemta. 2018. gadā pārskatīšanas procesu sāka Lauksaimniecības komiteja. 2019. gada sākumā Lauksaimniecības komitejas sekretariāts nāca klajā ar ziņojuma projektu, kas adresējams PTO Vispārējai padomei, sniedzot pārskatu par jaunākajām norisēm.

               Ņemot vērā to, ka starp PTO dalībniekiem trūkst vienprātības par būtiskām izmaiņām, kas skar Vienošanos par TKP, Komiteja iesaka Vispārējai padomei pagarināt pārskatīšanas periodu līdz 2021. gada beigām un palielināt tarifa kvotu pārvaldības pārredzamību (skatīt ziņojuma 2. pielikumu).

               Šie ieteikumi (ziņojuma 2. pielikumā) būtu jāiesniedz Vispārējai padomei 2019. gada decembrī. Vispārējai padomei šie ieteikumi būtu jāpieņem kā lēmums par Vienošanās par TKP pārskatīšanu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Šā priekšlikuma mērķis ir ļaut Savienībai panākt, ka tiek pieņemts lēmums par to, lai Vienošanos par TKP pārskatītu PTO Vispārējās padomes 2019. gada decembra sanāksmē.

               No Savienības viedokļa ir būtiski pārskatīšanas periodu pagarināt līdz 2021. gada beigām, jo tas ļauj turpināt esošo Vienošanos par TKP un ļauj PTO dalībniekiem turpināt diskusijas attiecībā uz šīs Vienošanās par TKP pārskatīšanu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana šajā lietā

               PTO Vispārējā padome ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, PTO līgumu.

               Akts, kuru Vispārējā padome tiek aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Plānotais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs Pusēm saistošs saskaņā ar PTO līguma II panta 2. punktu un IX panta 3. punktu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana šajā lietā

                  Plānotā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.

                  Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.

               4.3.Secinājumi

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā minētais PTO Vispārējās padomes akts papildinās PTO līgumu, paplašinot Vienošanās par TKP piemērošanas jomu un paredzot noteikumus par tarifa kvotu labāku izmantošanu, ir lietderīgi aktu pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0245 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Marakešas līgumu par Pasaules Tirdzniecības organizācijas izveidošanu (“PTO līgums”) Savienība ir noslēgusi ar Padomes 1994. gada 22. decembra Lēmumu 94/800/EK
                  2
               , un tas ir stājies spēkā 1995. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 1. punktu Pasaules Tirdzniecības organizācijas (“PTO”) Ministru konference ir pilnvarota pieņemt lēmumus par visiem jautājumiem saistībā ar jebkuru daudzpusējo tirdzniecības nolīgumu.

               (3)Saskaņā ar PTO līguma IV panta 2. punktu Ministru konferences sanāksmju starplaikā tās funkcijas pilda PTO Vispārējā padome.

               (4)Saskaņā ar līguma IX panta 1. punktu PTO struktūras cenšas lēmumus pieņemt vienprātīgi.

               (5)PTO Ministru konferences devītajā sesijā (Bali, 2013. gada decembrī) ir pieņemts ministru lēmums par Vienošanos par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kā noteikts Lauksaimniecības nolīguma 2. pantā (WT/MIN(13)/39) (“Vienošanās par TKP”); ar minēto lēmumu reglamentē lauksaimniecības produktu tarifa kvotu pārvaldību.

               (6)Saskaņā ar Vienošanās par TKP 13. punktu Vienošanās pārskatīšana ir jāuzsāk ne vēlāk kā četrus gadus pēc tās pieņemšanas, ņemot vērā līdz šim gūto pieredzi. Šīs pārskatīšanas mērķis ir veicināt turpmāku tarifa kvotu izmantojuma uzlabošanas procesu.

               (7)Saskaņā ar 13. punktu Lauksaimniecības komiteja Vienošanās par TKP pārskatīšanu sāka 2018. gadā. Pārskatīšanas konstatējumus iesniegs Vispārējās padomes 2019. gada decembra sanāksmei, izmantojot ziņojumu, ko sniegusi Lauksaimniecības komiteja (Ziņojums Nr. ... “Bali lēmuma par tarifa kvotu pārvaldību darbības pārskatīšana”, [datums] ...).

               (8)Ievērojot to, ka starp PTO dalībniekiem trūkst vienprātības par būtiskām izmaiņām, kas skar Vienošanos par TKP, ziņojumā ieteikts pārskatīšanas periodu pagarināt līdz 2021. gada beigām, lai panāktu vienprātību par būtiskiem grozījumiem. Ziņojumā ir ietverti arī ieteikumi, kuru mērķis ir palielināt tarifa kvotu pārvaldības pārredzamību.

               (9)PTO Vispārējā padome tās 2019. gada decembra sanāksmē būtu jāaicina apsvērt iespēju pieņemt ieteikumus, kas izklāstīti Ziņojuma Nr. ... 2. pielikumā, pieņemot lēmumu attiecībā uz Vienošanās par TKP pārskatīšanu.

               (10)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem PTO Vispārējā padomē, jo pieņemamais lēmums būs Savienībai saistošs.

               (11)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. panta 1. punktu Savienību PTO Vispārējā padomē pārstāv Komisija,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Eiropas Komisijai Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējās padomes 2019. gada decembra sanāksmē, pamatojas uz lēmuma projektu, ar ko pieņem ieteikumus, ko Vispārējai padomei sniegusi Lauksaimniecības komiteja sava ... Ziņojuma Nr. ... 2. pielikumā, kas pievienots šim lēmumam.

               Savienības pārstāvji Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē var piekrist nelielām tehniskām izmaiņām lēmumu projektos bez Padomes papildu lēmuma.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, C-399/12, Vācija/Padome, EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        Padomes Lēmums 94/800/EK (1994. gada 22. decembris) par daudzpusējo sarunu Urugvajas kārtā (1986–1994) panākto nolīgumu slēgšanu Eiropas Kopienas vārdā jautājumos, kas ir tās kompetencē (OV L 336, 23.12.1994., 1. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.10.2019
            COM(2019) 563 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Pasaules Tirdzniecības organizācijas Vispārējā padomē

               PIELIKUMS

               BALI LĒMUMA PAR TARIFA KVOTU PĀRVALDĪBU DARBĪBAS PĀRSKATĪŠANA

               Ziņojums Vispārējai padomei

               (1)Ministru konferences devītajā sesijā ministri pieņēma lēmumu “Vienošanos par tarifa kvotas pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem, kā noteikts Lauksaimniecības nolīguma 2. pantā” (WT/MIN(13)/39) (“Bali lēmums par TKP”). Ministri uzdeva Lauksaimniecības komitejai vēlākais no 2017. gada pārskatīt un uzraudzīt to, kā tiek pildīti dalībnieku pienākumi, kas izriet no Bali lēmuma par TKP. Šīs pārskatīšanas mērķis, ņemot vērā līdz šim gūto pieredzi, ir pastāvīgi uzlabot tarifa kvotu izmantošanu
                  1
               . Pārskatīšanas apspriedes tika uzsāktas Lauksaimniecības komitejas 2017. gada oktobra sanāksmē
                  2
               . Pārskatīšanas procesu un termiņus Lauksaimniecības komiteja apstiprināja 2018. gada februāra sanāksmē, izdarot attiecīgus ierakstus dokumentā G/AG/W/171
                  3
               . Atbilstoši saskaņotajai procedūrai pārskatīšana tika veikta Lauksaimniecības komitejas neformālajās atvērtas dalības sanāksmēs, kuras noritēja paralēli regulārajām sanāksmēm
                  4
               .

               (2)Dalībnieki pārskatīšanu apsprieda četrās Lauksaimniecības komitejas neformālajās 2018. gada sanāksmēs: 20. februārī, 11. jūnijā, 25. septembrī un 26. novembrī. Novembra neoficiālajā sanāksmē, kurā piedalījās nozares pārstāvji, notika tematiska sesija par tarifa kvotu pārvaldību un nepietiekamu izpildi. Pārskatīšanas diskusijām par labu nāca arī dalībnieku rakstiskie ieguldījumi. Līdzīgā kārtā, atsaucoties uz dalībnieku lūgumiem un rīkojoties atbilstīgi pārskatīšanas procedūrai un termiņiem, par kādiem panākta vienošanās, sekretariāts sagatavoja informatīvu dokumentu
                  5
                par tarifa kvotu pārvaldību un izpildes līmeni, lai atvieglotu pārskatīšanu. 1. pielikumā iekļauts visu to rakstisko dokumentu saraksts, kuri līdz šim ņemti vērā pārskatīšanā.

               (3)Pārskatīšanas apspriedēs dalībnieki ir noteikuši šādus tematus: 1) no Bali lēmuma par TKP izrietošo pamatsaistību efektīva īstenošana un uzraudzība; 2) TKP pārredzamības prasības; 3) mehānisms nepietiekamas izpildes gadījumā. Turpmāk ir norādīti daži elementi
                  6
               , kas izvirzīti saistībā ar katru no trim tematiem, tostarp novembrī tematisko diskusiju laikā skaramie temati.

               EFEKTĪVA ĪSTENOŠANA UN PĒCKONTROLE

               i.Neizmantoto licenču pārdale TKP satvarā.

               ii.Pārdales procesi, ieskaitot arī piešķīrumus pa valstīm
                  7
               .

               iii.Pieredzes un paraugprakses apmaiņa par tarifa kvotu izpildes uzlabošanu, ieskaitot tarifa kvotu pārdali saskaņā ar reģionālajiem tirdzniecības režīmiem.

               TKP PĀRREDZAMĪBAS PRASĪBAS

               i.Laikus un pilnīgā kārtā izdarīti paziņojumi par tarifa kvotām.

               ii.Tūlītēja ziņošana par izmaiņām tarifa kvotu pārvaldībā.

               iii.Tāda sistemātiska ziņošana par izpildes līmeni, ko veic visi dalībnieki, kuriem ir saistības tarifa kvotu jomā.

               iv.Saskaņota paziņošanas prakse (piemēram, attiecībā uz neatvērtajām vai plānotajām tarifa kvotām, kas nerada tarifa priekšrocības).

               v.Ziņošana par nepietiekamas izpildes iemesliem.

               vi.Valstu pieredzes un paraugprakses apmaiņa par tarifa kvotu pārvaldību.

               vii.Īpaša un diferencēta attieksme (paziņošanas prasību radītās neērtības).

               viii.Saikne ar paziņošanas prasībām importa licenču procedūru jomā.

               ix.Sekretariāta tehniskā palīdzība, lai dalībnieki varētu labāk pildīt paziņošanas prasības.

               MEHĀNISMS NEPIETIEKAMAS IZPILDES GADĪJUMĀ

               i.Dalībnieku atšķirīgie pienākumi (A pielikuma 4. punkts).

               ii.Īpaša un diferencēta attieksme.

               iii.Piemērojamība, kas nākotnē iespējami vairs nav vispārēja.

               iv.Saikne starp B pielikumu un A pielikuma 4. punktu.

               v.Nepietiekamas izpildes cēloņu izpēte.

               vi.Dažās īpašās nozarēs pastāvošās tarifa kvotu nepietiekamās izpildes mērķtiecīga izskatīšana.

               vii.Praktiskā piemērojamība, kāda ir mehānismam nepietiekamas izpildes gadījumā (to iemeslu – arī iespējamās sarežģītības – analīze, kuru dēļ tā likšana lietā vēl nav notikusi, pieredzes apmaiņa, procesuālo prasību vienkāršošana).

               viii.Nepietiekamas izpildes tarifa kvotu saraksts, ko kārto sekretariāts.

               (4)Jautājumā par to, kā nākotnē darbosies mehānisma nepietiekamas izpildes gadījumā 4. punkts, un par saistīto īpašas un diferencētas attieksmes noteikumu dalībnieku nostājā bija vērojamas atšķirības. Daži jaunattīstībā esošie dalībnieki apgalvoja, ka Bali lēmuma par TKP noteikumi attiecībā uz īpašo un diferencēto attieksmi nebūtu vājināmi; daži citi dalībnieki savukārt apgalvoja, ka īpašā un diferencētā attieksme, kādu ievēro attiecībā uz jaunattīstības valstīm, nedrīkst novest pie izņēmumu ieviešanas un ka saņēmējām jaunattīstības valstīm drīzāk būtu jāuzņemas tādas saistības attiecībā uz tarifa kvotu pārvaldību, kurās ievērots to attīstības statuss.

               (5)Vairāki dalībnieki uzskatīja, ka šīs pārskatīšanas tvērums ir ierobežots – tās mērķis ir vienīgi noteikt, kā uzlabot tarifa kvotu pārvaldību, lai atšķirtu šo aspektu no sarunām par piekļuvi tirgum. Daži citi neizslēdza iespēju, ka ar tarifa kvotām saistītie jautājumi būtu risināmi sarunās par piekļuvi tirgum.

               (6)Daži dalībnieki uzskatīja, ka Lauksaimniecības komitejai, pamatojoties uz dalībnieku sniegto informāciju, būtu jāizskata iemesli, kuru dēļ mehānisms nepietiekamas izpildes gadījumā vēl nav likts lietā.

               (7)Ievērojot Bali lēmuma par TKP (WT/MIN(13)/39) 13.–15. punktu, Lauksaimniecības komiteja savā 2019. gada 30. oktobra sanāksmē apstiprina turpmāk minētos ieteikumus, kas iekļauti šā ziņojuma 2. pielikumā, lai tos izskatītu Vispārējā padome.

               1. pielikums

                        Dokumentu saraksts

                        G/AG/W/169

                        2017. gada 10. oktobris

                        Bali lēmumā par tarifa kvotu pārvaldību noteikto saistību izpildes uzraudzība un pārskatīšana.

                        Sekretariāta piezīme

                        G/AG/W/171

                        2018. gada 9. februāris

                        Procesa priekšlikums Bali lēmuma par tarifa kvotu pārvaldību darbības pārskatīšanai

                        Sekretariāta piezīme

                        G/AG/W/175

                        2018. gada 18. maijs

                                 un

                        G/AG/W/175/Add.1

                        2019. gada 7. maijs

                        Eiropas Savienības paziņojums Lauksaimniecības komitejai par Procesa priekšlikumu Bali lēmuma par tarifa kvotu pārvaldību darbības pārskatīšanai
                           8
                        .

                        Eiropas Savienības paziņojumi

                        G/AG/W/179

                        2018. gada 6. jūnijs

                        Bali Ministru lēmuma “Vienošanās par tarifa kvotu pārvaldības noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem...”
                           9
                         darbības pārskatīšana.

                        Kērnsas grupas paziņojums

                        G/AG/W/183

                        2018. gada 31. jūlijs

                        Tarifa kvotu pārvaldības metodes un izpildes līmeņi 2007.–2016. gadā.

                        Sekretariāta informatīvs dokuments

                        G/AG/W/186

                        2018. gada 19. septembris

                        Bali lēmuma par tarifa kvotu pārvaldību pārskatīšana.

                        Austrālijas paziņojums

                        G/AG/W/197

                        2019. gada 24. maijs

                        Mehānisms nepietiekamas izpildes gadījumā, kas paredzēts Bali lēmumā par tarifa kvotu pārvaldību.

                        Paziņojums Kērnsas grupas vārdā

               2. pielikums

               (1)[Termiņš, kas norādīts Bali lēmuma par TKP 14. punktā un 2. zemsvītras piezīmē un kas jāievēro lēmumam attiecībā uz A pielikuma 4. punktu, tiek pagarināts līdz 2021. gada beigām vai līdz 13. Ministru konferencei (MC13) – atkarībā no tā, kas notiek vispirms.] [Lai nodrošinātu lielāku noteiktību, rīkojas šādi: ja ne Ministru konference, ne Vispārējā padome pirms 2021. gada beigām nenolemj pagarināt Bali lēmuma par TKP (tā pašreizējā vai grozītā veidā) A pielikuma 4. punkta piemērošanu, tad, ievērojot minētā lēmuma 15. punktu, minēto A pielikuma 4. punktu vairs nepiemēro no 2022. gada 1. janvāra [attiecībā uz B pielikumā minētajiem dalībniekiem, kā arī visiem dalībniekiem, kuri līdz 2021. gada beigām iesniedz pieprasījumu iekļaut tos B pielikumā].]

               (2)Pagaidu kārtā Lauksaimniecības komiteja (“Komiteja”) turpinās apspriesties par A pielikuma 4. punkta piemērošanu. [Lai nodrošinātu lielāku noteiktību, kamēr risinās šī diskusija, Bali lēmumu par TKP un tā pielikumus saglabā.]

               (3)Komiteja līdz 2021. gada beigām sniedz Vispārējai padomei ieteikumus par [A pielikuma] 4. punkta piemērošanu [saskaņā ar 14. punktu].

               (4)Atzīstot to, cik svarīga ir uzlabota tarifa kvotu pārvaldības un to izpildes līmeņu pārredzamība, kā arī to, ka ir svarīgi, lai dalībnieki laikus iesniegtu paziņojumus, un ievērojot to, ka tiešsaistes paziņošanas sistēmai lauksaimniecības jomā vajadzētu būt tādai, ar ko panāk labāku saskaņošanu, Komiteja vienojas par turpmāko:

               (a)Sekretariāts sagatavos sarakstu par dalībnieku ievēroto tarifa kvotu paziņošanas praksi, tostarp gadījumos, kad sarakstos iekļauta tarifa kvota nav tikusi atvērta.

               (b)Komiteja sāks diskusijas par dalībnieku ievērotās tarifa kvotu paziņošanas prakses saskaņošanu, ieskaitot tarifa kvotu izpildes līmeņus.

               (c)Gadījumiem, kad sarakstos iekļautās tarifa kvotas nav tikušas atvērtas, Komiteja mudina dalībniekus iekļaut skaidrojumu to paziņojumos, kas noformēti MA:2 tabulas veidā.

               (d)Sekretariāts regulāri atjauninās to informāciju par tarifa kvotu pārvaldību un izpildes līmeņiem, kura iekļauta dokumentā G/AG/W/183
                  10
               , pamatojoties uz atjaunināto informāciju saistībā ar dalībnieku paziņotajiem izpildes līmeņiem, kā arī par jautājumiem, kas attiecībā uz izpildes līmeņiem radušies Komitejā.

               (e)Komiteja, pamatojoties uz dalībnieku sniegto informāciju, izskatīs iemeslus, kuru dēļ mehānisms nepietiekamas izpildes gadījumā vēl nav likts lietā.

               (5)Komiteja piekrīt Bali lēmuma par TKP darbību regulāri pārskatīt reizi trijos gados pēc tam, kad būs pabeigta šī pārskatīšana. Šādās regulārās pārskatīšanas reizēs ietilps inter alia arī analīze, kuru, pamatojoties uz dalībnieku iesniegto informāciju, veiks attiecībā uz to, kā dalībnieki izmanto mehānismu nepietiekamas izpildes gadījumā.

               __________

                     (1)

                        WT/MIN(13)/39 13. punkts. Līdz šim vēl nav ziņots par to, ka būtu vajadzējis likt lietā mehānismu nepietiekamas izpildes gadījumā.

                     (2)

                        Sk. dokumenta G/AG/R/86 2.2.1. iedaļu.

                     (3)

                        Sk. dokumenta G/AG/R/87 2.5.1. iedaļu.

                     (4)

                        Lauksaimniecības komiteja 2019. gada jūnija sanāksmē vienojās pagarināt termiņu līdz savai 2019. gada oktobra sanāksmei, lai pabeigtu pārskatīšanas ziņojumu.

                     (5)

                        G/AG/W/183.

                     (6)

                        Starp dalībniekiem nav panākta vienošanās par šiem aspektiem un attieksmi, kādai pret tiem jābūt ieteikumos.

                     (7)

                        Bali Ministru lēmuma par TKP 9. punkts attiecas uz pārdales procesu. Turklāt Bali lēmuma A pielikuma 3. un 5. zemsvītras piezīme attiecas uz to dalībnieku tiesībām, kuri saņem piešķīrumu pa valstīm, it īpaši saistībā ar mehānismu nepietiekamas izpildes gadījumā.

                     (8)

                        2018. gada 9. februāra dokuments G/AG/W/171.

                     (9)

                        2013. gada 11. decembra dokumenti WT/MIN (13)/39 un WT/L/914 .

                     (10)

                        Sekretariāta informatīvajā piezīmē var īpaši tikt iekļauts to tarifa kvotu saraksts, attiecībā uz kurām nav iesniegts MA:2 tabulas veidā noformēts paziņojums, vai ja izpildes līmenis ir zemāks par 65 %.