				|

		52013PC0507

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nosaka anšovu zvejas iespējas Biskajas līcī 2013./2014. gada zvejas sezonā /* COM/2013/0507 final - 2013/0236 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Ņemot vērā anšovu krājuma
ik gadu mainīgo bioloģisko ciklu un zinātniskos ieteikumus par
šo krājumu, Padomes regulās par zvejas iespējām, ko
pieņem katra gada otrajā pusē, vairs netiek iekļauta KPN
Biskajas līča anšoviem. Anšovu KPN ir jānosaka ik gadu aptuveni
jūlijā.
Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 694/2012
Padome zvejniecībai, kura izmanto šo krājumu, noteica KPN, kas
piemērojama no 2012. gada 1. jūlija līdz
2013. gada 30. jūnijam. Tagad ir jānosaka KPN un tās
sadalījums attiecīgajām dalībvalstīm par nākamo
12 mēnešu periodu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Ņemot vērā kopējās
zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti
Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002
par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu
izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku,
zvejas iespējas jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem
zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos
un sociālekonomiskos aspektus, un vienlaikus nodrošinot
vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem.
Attiecībā uz anšovu krājumu
Biskajas līcī Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un
ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2013. gada jūlija atzinums ir par zvejas
sezonu, kas ilgst no 2013. gada 1. jūlija līdz
2014. gada 30. jūnijam.
ZZTEK ieteikumā novērtēts, ka
nārsta bara biomasa ir aptuveni 56 055 tonnas. Ņemot
vērā Komisijas 2009. gada 29. jūlija priekšlikumu
regulai, ar ko izveido ilgtermiņa plānu anšovu krājumam Biskajas
līcī un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto[1], un ievērojot, ka ietekmes
novērtējumā, uz ko pamatojas minētais priekšlikums,
paredzēts izmantot jaunāko novērtējumu par to, kāda
ietekme ir lēmumiem par šā krājuma zvejas iespējām, ar
Regulu (ES) Nr. 694/2012 šim krājumam noteica KPN, kurš ir
saskaņā ar priekšlikumā noteikto ieguves kontroles noteikumu.
2013. gadā tika
pārskatītas metodes un bioloģiskie parametri, ko
Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) lieto,
lai novērtētu anšovu krājumu stāvokli. Ņemot
vērā šo jauno zinātnisko informāciju, var būt
lietderīgi tuvākajā nākotnē pārskatīt ne
tikai pašreizējo ieguves kontroles noteikumu, kas paredzēts Komisijas
2009. gada 29. jūlija priekšlikumā, bet arī citus
zvejas pārvaldības pasākumus. Šādā gadījumā
var tikt ierosināti attiecīgi grozījumi. Kamēr šāda
pārskatīšana vēl nav veikta, ir lietderīgi turpināt
pašreizējā ieguves kontroles noteikuma piemērošanu, jo ir
apstiprināts, ka tā pamatā joprojām būs
piesardzības princips, un arī tāpēc, ka zvejas sektoram tas
garantē nozvejas paredzamību un stabilitāti. Attiecīgā
reģionālā konsultatīvā padome (Dienvidrietumu
ūdeņu RKP) ir sekojusi līdzi šiem zinātniskajiem
notikumiem, un tās dalībnieku neformālas apspriešanās
rezultāti rāda, ka šī pieeja tiem ir pieņemama. RKP tiks
iesaistīta plānotajā darbā, kuru Komisija ar tās
zinātnisko padomdevēju struktūru palīdzību veiks, lai
atkārtoti novērtētu ieguves kontroles noteikumu un citus
pārvaldības noteikumus, piemēram, regulatīvo sezonu.
Attiecīgi
KPN zvejas sezonai, kas ilgst no 2013. gada 1. jūlija līdz
2014. gada 30. jūnijam, saskaņā ar iepriekš
minētajā priekšlikumā izklāstīto ieguves noteikumu
būtu jānosaka 17 100 tonnu apmērā.
Padome tiek aicināta pēc
iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki
varētu plānot darbu jaunajā zvejas sezonā.
2013/0236 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar ko nosaka anšovu zvejas iespējas
Biskajas līcī 2013./2014. gada zvejas sezonā
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Padomes pienākums ir
noteikt zvejas iespējas zvejniecībās vai zvejniecību
grupās. Šīs zvejas iespējas būtu jāiedala
dalībvalstīm tā, lai nodrošinātu relatīvu katras
dalībvalsts zvejas darbību stabilitāti attiecībā uz
visiem krājumiem vai krājumu grupām un pienācīgi
ievērotu kopējās zivsaimniecības politikas
mērķus, kas noteikti Padomes 2002. gada 20. decembra
Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu
saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar
kopējo zivsaimniecības politiku[2].
(2)       Piemērotas krājuma
pārvaldības un vienkāršošanas labad pienākas KPN un
dalībvalstu kvotas anšovu krājumam Biskajas līcī (ICES
VIII apakšapgabals) noteikt par ikgadēju pārvaldības
sezonu, kas ilgst no 1. jūlija līdz nākamā gada
30. jūnijam, nevis par kalendārā gada pārvaldības
periodu. Tomēr uz zvejniecību joprojām būtu
jāattiecina Regulas (ES) Nr. 39/2013[3] vispārējie noteikumi
par kvotu izmantošanas nosacījumiem.
(3)       Biskajas līča
anšovu KPN 2013./2014. gada zvejas sezonai būtu jānosaka,
pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot
vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus un
nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem.
(4)       Lai nodrošinātu anšovu
krājuma daudzgadu pārvaldību Biskajas līcī,
2009. gada 29. jūlijā Komisija iesniedza priekšlikumu
regulai, ar ko izveido ilgtermiņa plānu anšovu krājumam Biskajas
līcī un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto.
Ņemot vērā to, ka ietekmes novērtējumā, kas ir
minētā priekšlikuma pamatā, paredzēts izmantot
visjaunāko novērtējumu par to, kā pārvaldības
lēmumi ietekmēs šo krājumu, pienākas atbilstoši noteikt KPN
anšoviem Biskajas līcī. Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas
un ekonomikas komitejas (ZZTEK) 2013. gada jūlija ieteikumā
nārsta bara biomasa novērtēta aptuveni 56 055 tonnu
apjomā. Tāpēc zvejas sezonai, kas ilgst no 2013. gada
1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam, KPN
būtu jānosaka 17 100 tonnu apjomā.
(5)       Saskaņā ar
2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK)
Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai
kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[4], ir jānosaka, cik
lielā mērā regulā noteiktie pasākumi attiecas uz
Biskajas līča anšovu krājumu.
(6)       Ņemot vērā
2013./2014. gada zvejas sezonas sākšanos un nepieciešamību
sniegt gada nozvejas ziņojumus, šai regulai būtu jāstājas
spēkā nekavējoties un tā būtu jāpiemēro no
2013. gada 1. jūlija,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Anšovu zvejas iespējas Biskajas
līcī
1.           Kopējā
pieļaujamā nozveja (KPN) un tās iedalījums
dalībvalstīm zvejas sezonā, kas ilgst no 2013. gada
1. jūlija līdz 2014. gada 30. jūnijam,
attiecībā uz anšovu krājumu ICES
VIII apakšapgabalā, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulā (EK) Nr. 218/2009[5],
ir šāda (dzīvsvara tonnās):
 Suga: || Eiropas anšovs Engraulis encrasicolus || ICES zona: || VIII (ANE/08.)
 Spānija || 15 390 ||   || Analītiskā KPN.
 Francija || 1 710 ||
 ES || 17 100 ||
   ||   ||
 KPN || 17 100 ||
2.           Uz 1. punktā
noteikto zvejas iespēju iedalījumu un tā izmantošanu attiecina
Regulas (ES) Nr. 39/2013 8. un 10. panta nosacījumus.
3.           Regulas (EK)
Nr. 847/96 īstenošanas nolūkā uzskata, ka uz
1. punktā minēto krājumu attiecas analītiskā KPN.
Piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un
4. pantu.
2. pants
Datu nosūtīšana
Kad dalībvalstis saskaņā ar
Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009[6]
33. un 34. pantu iesniedz Komisijai datus par izkrautajiem anšovu
daudzumiem, kas nozvejoti ICES VIII apakšapgabalā, tās
izmanto krājuma kodu “ANE/08.”.
3. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada
1. jūlija.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
[1]               COM(2009)399 galīgā redakcija.
[2]               OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.
[3]               Padomes 2013. gada 21. janvāra
Regula (ES) Nr. 39/2013, ar ko 2013. gadam nosaka ES kuģiem
pieejamās zvejas iespējas no konkrētiem zivju krājumiem un
zivju krājumu grupām, kuras nav starptautisku sarunu vai
nolīgumu priekšmets (OV L 23, 25.1.2012., 1. lpp.).
[4]               OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp.
[5]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
11. marta Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu
nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas
okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009.,
70. lpp.).
[6]               Padomes 2009. gada 20. novembra
Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles
sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās
zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK)
Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK)
Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK)
Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK)
Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un
atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK)
Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).


				|

		52014PC0585

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par tarifa režīmu Ekvadoras izcelsmes precēm /* COM/2014/0585 final - 2014/0287 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
2014. gada 17. jūlijā tika
pabeigtas sarunas ar Ekvadoru par tās pievienošanos tirdzniecības
nolīgumam, kas noslēgts starp ES un Kolumbiju un Peru. Sarunu
rezultātā [...] tika parafēts Protokols par Ekvadoras
pievienošanos nolīgumam (tālāk — “protokols par
pievienošanos”).
Lai izvairītos no lieka
tirdzniecības pārrāvuma laikā, kamēr nav pabeigtas
pievienošanās protokola apstiprināšanai un piemērošanai
vajadzīgās procedūras, ir nepieciešams nodrošināt, ka attiecībā
uz Ekvadoras izcelsmes ražojumiem nepalielina muitas nodokļus, kas tiek
piemēroti protokola par pievienošanos parafēšanas dienā, un tiem
nepiemēro jaunas muitas nodokļus. Tādēļ
ierosinātajā regulā paredzēts saglabāt nodokļu
likmes, kas bija piemērojamas Ekvadorai protokola par pievienošanos
parafēšanas dienā.
Šo regulu piemēros no 2015. gada
1. janvāra līdz dienai, kas pienāk agrāk: kad
pagājuši seši mēneši no protokola par pievienošanos
stāšanās spēkā (vai attiecīgā gadījumā
— no tā provizoriskās piemērošanas) vai līdz
2016. gada 31. decembrim. Šāds laikposms nepieciešams, lai
nodrošinātu pietiekamu laiku visu protokola par pievienošanos
piemērošanai nepieciešamo iekšējo procedūru veikšanu Eiropas
Savienībā, kā arī Ekvadorā. Pirms Komisija pieņem
lēmumu par priekšlikumu Padomes lēmumam par protokola par
pievienošanos parakstīšanu un provizorisku piemērošanu un
lēmumam par tā noslēgšanu, nepieciešamas apspriedes ar Kolumbiju
un Peru un apstiprinājums no tām, tāpēc iespējama
papildu kavēšanās. Tiek uzskatīts, ka nepieciešama šīs
regulas un protokola par pievienošanos piemērošanas potenciāla sešu
mēnešu pārklāšanās, lai uzņēmēji varētu
pielāgot jaunās muitas procedūras.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Nepiemēro.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šā priekšlikuma juridiskais pamats
ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta
2. punkts.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Ierosinātā regula saglabā
pašreizējo tirgus pieejamības režīmu, un šādā
ziņā tai nav papildu finansiālās ietekmes uz ES budžetu. Ja
to nepiemērotu, iespējams, palielinātos iekasētie muitas
ieņēmumi.
Iekasēto muitas ieņēmumu
summu ir grūti iepriekš paredzēt, bet katrā ziņā
tā būtu salīdzinoši maza. Nodokļu ietaupījumi, kas
gūti pašreizējā tirgus pieejamības režīmā, kuru
izmantojusi Ekvadora un kura darbība beidzas 2015. gada
1. janvārī, ir ap 215 miljoniem euro (pēc
2013. gada tirdzniecības datiem). Ekvadoras eksports uz ES ir
ļoti koncentrēts, un 95 % no šiem ietaupījumiem gūti
lielākoties no 5 ražojumu grupu eksportēšanas ar muitas nodokli
vidēji 16 % apmērā. Tāpēc, piemērojot erga
omnes nodokļus attiecībā uz šiem ražojumiem, tiktu
ievērojami mazināts to eksports uz ES, tādējādi
vēl vairāk samazinot faktisko ietekmi uz ES budžetu.
2014/0287 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par tarifa režīmu Ekvadoras izcelsmes
precēm
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta
2. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
saskaņā ar parasto
likumdošanas  procedūru,
tā kā:
(1)       Tirdzniecības
nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm,
no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (tālāk —
“nolīgums”), kas parakstīts 2012. gada
26. jūnijā, 329. pantā paredzēts, ka
nolīgumam var pievienoties citas Andu Kopienas dalībvalstis.
(2)       Pēc Ekvadoras
lūguma atsākt sarunas ar Savienību, lai tā varētu
kļūt par nolīguma pusi, 2014. gadā notika sarunas
starp Savienību un Ekvadoru. Sarunu rezultātā [...] tika
parafēts Protokols par Ekvadoras pievienošanos nolīgumam
(tālāk — “protokols par pievienošanos”).
(3)       Lai izveidotu
brīvās tirdzniecības zonu ar Ekvadoru, pēc protokola par
pievienošanos parafēšanas nepieciešams abpusējs pagaidu režīms,
kas ļautu izvairīties no lieka tirdzniecības
pārrāvuma. Tāpēc no 2015. gada 1. janvāra
muitas nodokļi, ko Ekvadoras izcelsmes ražojumiem piemēro dienā,
kad parafēts protokols par pievienošanos, netiek palielināti un
minētajiem ražojumiem netiek piemēroti jauni muitas nodokļi.
(4)       Šajā regulā
tāpēc paredzēts no 2015. gada 1. janvāra
saglabāt nodokļu likmes, kas bija piemērojamas Ekvadorai
[protokola par pievienošanos parafēšanas dienā].
(5)       Šis pasākums neskar pasākumus,
ko veic, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 597/2009[1], 1225/2009[2] vai 260/2009[3].
(6)       Nosacījums, ar kādu
piemēro ar šo regulu piešķirto tarifa režīmu, ir tāds, ka
Ekvadora no [dienas, kad parafēts protokols par pievienošanos] neievieš
jaunus nodokļus, maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi,
jaunus daudzuma ierobežojumus un pasākumus ar līdzvērtīgu
ietekmi attiecībā uz Savienības izcelsmes importu, nepalielina
pašreizējos nodokļus vai maksājumus un neievieš citus
ierobežojumus.
(7)       Lai nodrošinātu, ka Ekvadora
saglabā savu apņēmību attiecībā uz
svarīgākajām starptautiskajā konvencijām par
cilvēktiesībām un darba tiesībām, vides
aizsardzību un labu pārvaldību, uz šo pasākumu
piemērošanu būtu jāattiecina minēto konvenciju
tālāka reāla īstenošana.
(8)       Lai novērstu
krāpšanas risku, tiesībām izmantot šajā regulā
paredzēto tarifa režīmu vajadzētu būt atkarīgām
no tā, vai Ekvadora panākusi atbilstību attiecīgajiem
ražojumu izcelsmes noteikumiem un ar tiem saistīto procedūru
ievērošanu.
(9)       Ir nepieciešams paredzēt
iespēju piemērot kopējā muitas tarifa nodokļus visiem
Ekvadoras izcelsmes ražojumiem, kuri rada vai draud radīt nopietnus
sarežģījumus līdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu
Savienības ražotājiem, ar nosacījumu, ka Komisija veic
izmeklēšanu.
(10)     Ja netiek ievēroti
kādi no šīs regulas nosacījumiem, Komisijai būtu
jāpiešķir īstenošanas pilnvaras uz laiku pilnībā vai
daļēji apturēt tajā paredzēto tarifa režīmu.
Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011[4].

(11)     Šo regulu piemēro
līdz dienai, kad pagājuši seši mēneši no protokola par
pievienošanos attiecīgo noteikumu stāšanās spēkā vai
no to provizoriskās piemērošanas, un vēlākais — līdz
2016. gada 31. decembrim,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
a)           “tarifa režīms” ir
2. pantā paredzētā nodokļa likme un režīms, ko
piemēro Ekvadoras izcelsmes precēm;
b)           “kopējā muitas tarifa
nodokļi” ir nodokļi, kas norādīti I pielikuma
otrajā daļā Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87[5] ar grozījumiem,
izņemot tos nodokļus, kas noteikti kā tarifa kvotas daļa;
c)           “Ekvadoras izcelsmes ražojums(-i)”
ir ražojums(-i), kas atbilst Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92[6] II sadaļas
2. nodaļas izcelsmes prasībām un — atkarībā
no tarifa režīma, kam piesakās, ievērojot 2. pantu —
Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93[7]
IV sadaļas 1. nodaļas vai 2. nodaļas
1. iedaļas noteikumiem.
2. pants
Tarifa režīms
1.           Muitas nodokļus, ko
piemēro Ekvadoras izcelsmes ražojumiem [protokola parafēšanas
dienā], nepalielina, un attiecībā uz šiem ražojumiem
nepiemēro jaunus muitas nodokļus, kas ieviesti pēc
minētās dienas.
2.           Tarifa režīmu, kas
paredzēts 1. punktā, piemēro, neskarot pasākumus, ko
veic, ievērojot Regulas (EK) Nr. 597/2009, 1225/2009 vai 260/2009.
3. pants
Nosacījumi, ar
kādiem piešķir tiesības izmantot tarifa režīmu
Tiesības izmantot 2. pantā noteikto tarifa režīmu,
piešķir tad, ja:
a)           panākta atbilstība
izcelsmes noteikumiem, kas minēti 1. panta c) punktā, un
tiek ievērotas ar tiem saistītās procedūras,
attiecīgā gadījumā ieskaitot reālas
administratīvās sadarbības noteikumus, kuri piemērojami
[protokola par pievienošanos parafēšanas dienā];
b)           Ekvadora no [dienas, kad
parafēts protokols par pievienošanos] neievieš jaunus nodokļus,
maksājumus ar līdzvērtīgu ietekmi, jaunus daudzuma
ierobežojumus un pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi
attiecībā uz importu no Savienības, nepalielina pašreizējos
nodokļus vai maksājumus un neievieš citus ierobežojumus;
c)           Ekvadora turpina ratificēt un
reāli īstenot šīs regulas pielikumā uzskaitītos
paktus, konvencijas un protokolus un bez atrunām akceptē
ziņošanas prasības, regulāru uzraudzību un
pārskatīšanu attiecībā uz īstenošanas pakāpi
saskaņā ar tās ratificēto paktu, konvenciju un protokolu
noteikumiem;
d)           Ekvadora sadarbojas ar Eiropas Komisiju
un sniedz visu informāciju, kas nepieciešama, lai novērtētu,
kā Ekvadoras ievēro c) punkta prasības;
e)           Ekvadora pieliek
pastāvīgas pūles, lai parakstītu un ratificētu
Protokolu par pievienošanos Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas
Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un
Kolumbiju un Peru, no otras puses.
4. pants
Pagaidu apturēšana
Ja Komisija uzskata, ka ir pietiekami pierādījumi par 3.
pantā izklāstīto nosacījumu neievērošanu, tā var
pieņemt īstenošanas aktus, lai uz laiku apturētu tarifa
režīmu attiecībā uz visiem vai atsevišķiem Ekvadoras
izcelsmes ražojumiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā
ar 6. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

5. pants
Aizsargpasākumu
klauzula
Ja Ekvadoras izcelsmes ražojums tiek
importēts apjomos un/vai par cenām, kas rada vai draud radīt
nopietnus sarežģījumus līdzīgu vai tieši konkurējošu
ražojumu Savienības ražotājiem, attiecībā uz šo ražojumu
var atkal ieviest kopējā muitas tarifa nodokļus, mutatis
mutandis ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES)
19/2013[8]
ietvertos procedūras noteikumus.
6. pants
Komiteju
procedūra
1.           Lai īstenotu šīs
regulas 4. pantu, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas
izveidota ar Padomes Regulas (EEK) Nr. 2913/92 248.a pantu.
Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011
nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
7. pants
Stāšanās
spēkā, piemērošana un spēka zaudēšana
1.           Šī regula stājas
spēkā nākamajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī.
2.           Šo regulu piemēro no
2015. gada 1 janvāra.
3.           Šī regula zaudē
spēku dienā, kas pienāk agrāk: kad pagājuši seši
mēneši no protokola par pievienošanos stāšanās spēkā
vai no tā provizoriskās piemērošanas vai 2016. gada 31. decembrī.
Ja šo regulu beidz piemērot līdz 2016. gada 31. decembrim,
Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesi
publicē attiecīgu paziņojumu.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                        Padomes
vārdā —
priekšsēdētājs                                                 priekšsēdētājs
[1]               Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK)
Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no
valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 188, 18.7.2009.,
93. lpp.).
[2]               Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr.
1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no
valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343,
22.12.2009., 51. lpp.).
[3]               Padomes 2009. gada 26. februāra
Regula (EK) Nr. 260/2009 par kopējiem importa noteikumiem
(OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.).
[4]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada
16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un
vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem,
kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011.,
13. lpp.).
[5]               Padomes 1987. gada 23. jūlija Regula
(EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo
muitas tarifu (OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.).
[6]               Padomes 1992. gada 12. oktobra Regula (EEK)
Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 302,
19.10.1992., 1. lpp.).
[7]               Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regula
(EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes
Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253,
11.10.1993., 1. lpp.).
[8]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
15. janvāra Regula (ES) Nr. 19/2013, ar ko īsteno
divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas
mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp
Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un
Kolumbiju un Peru, no otras puses (OV L 17, 19.1.2013., 1. lpp.)
PIELIKUMS
3. panta
c) punktā minētie pakti, konvencijas un protokoli
Svarīgākās
ANO/ILO konvencijas par
cilvēktiesībām un darba tiesībām
1.           Konvencija par genocīda
nepieļaujamību un sodīšanu par to (1948)
2            Starptautiskā konvencija
par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu (1965)
3.           Starptautiskais pakts par
civilajām un politiskajām tiesībām (1966)
4.           Starptautiskais pakts par
ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām (1966)
5.           Konvencija par jebkādas
sieviešu diskriminācijas izskaušanu (1979)
6.           Konvencija pret
spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai
pazemojošu rīcību vai sodīšanu (1984)
7.           Konvencija par bērna
tiesībām (1989)
8.           Piespiedu darba konvencija,
Nr. 29 (1989)
9.           Konvencija par
asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties
organizācijās, Nr. 87 (1948)
10.         Konvencija par
tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo
līgumu slēgšanu, Nr. 98 (1949)
11.         Konvencija par
vienlīdzīgu samaksu par līdzvērtīgu darbu
vīriešiem un sievietēm, Nr. 100 (1951)
12.         Konvencija par piespiedu darba
izskaušanu, Nr. 105 (1957)
13.         Konvencija par
diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā, Nr. 111
(1958)
14.         Konvencija par minimālo
vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai
strādāt, Nr. 138 (1973)
15.         Konvencija par bērnu
darba ļaunāko formu aizliegumu un tūlītēju
rīcību to izskaušanai, Nr. 182 (1999)
Konvencijas,
kas saistītas ar vidi un pārvaldības principiem
16.         Konvencija par starptautisko
tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un
augu sugām (1973)
17.         Monreālas protokols par
ozona slāni noārdošām vielām (1987)
18.         Bāzeles Konvencija par
kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo
transportēšanu un to aizvākšanu (1989)
19.         Konvencija par bioloģisko
daudzveidību (1992)
20.         ANO Vispārējā
konvencija par klimata pārmaiņām (1992)
21.         Kartahenas protokols par
bioloģisko drošību (2000)
22.         Stokholmas Konvencija par
noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (2001)
23.         ANO Vispārējās
konvencijas par klimata pārmaiņām Kioto protokols (1998)
24.         ANO Vienotā konvencija
par narkotiskajām vielām (1961)
25.         ANO Konvencija par
psihotropajām vielām (1971)
26.         ANO Konvencija pret narkotisko
un psihotropo vielu nelegālu apriti (1988)
27.         ANO Pretkorupcijas konvencija
(2004)


				|

		52015PC0046

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu groza attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksātās sākotnējā priekšfinansējuma summas palielināšanu /* COM/2015/046 final - 2015/0026 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Viena no svarīgākajām
jaunās Komisijas prioritātēm ir nodrošināt "jaunu
impulsu nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem".
Komisija 2015. gada darba programmā apņēmās nākt
klajā ar iniciatīvām, lai veicinātu integrāciju un
nodarbinātības iespējas darba tirgū, tostarp veikt
pasākumus, kuru mērķis ir atbalstīt dalībvalstis, lai
iesaistītu jauniešus darbā. Iesniegtais priekšlikums attiecībā
uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu ir viens no veidiem,
kā bez kavēšanās īstenot šo prioritāti.
Jaunatnes nodarbinātības
iniciatīva (JNI) tika pieņemta pēc Eiropadomes augsta
līmeņa politiskā aicinājuma 2013. gada februārī,
lai risinātu problēmu saistībā ar nepieredzēti augsto
jauniešu bezdarba līmeni konkrētos Eiropas Savienības (ES)
reģionos, kas atrodas īpaši sarežģītā
situācijā. Padomes 2013. gada februāra sanāksmes
secinājumos un vēlāk pieņemtajos Padomes secinājumos
atkārtoti tika uzsvērts, ka svarīgākā prioritāte
būtu jāpiešķir jaunatnes nodarbinātības
veicināšanai. Eiropadome aicināja izmantot ES budžetu, lai
atbalstītu dalībvalstu centienus neitralizēt šo tendenci.
Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas mērķis ir sniegt
papildu finansējumu, lai veicinātu jauniešu nodarbinātību
reģionos, kurus visvairāk ir skāris jauniešu bezdarbs, tostarp
īstenojot Padomes ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi. Atbalsts,
ko sniedz saskaņā ar JNI, ir tikai paredzēts tieši jauniešiem,
kas nav iesaistīti nodarbinātībā, izglītībā
vai apmācībā, un atšķirībā no Eiropas
Sociālā fonda to nevar izmantot sistēmu un struktūru
atbalstam. JNI ir integrēta ESF plānošanā, un plānošanas
pasākumi var izpausties kā īpaša darbības programma,
īpašs prioritārais virziens darbības programmā vai viena
vai vairāku prioritāro virzienu daļa.
Tā kā jauniešu bezdarba
situācija jārisina steidzami, Komisija jau no paša sākuma
ierosināja īpašus noteikumus, lai JNI atvēlētā
līdzekļu kopējā summa tiktu piešķirta
(ātrākai izmantošanai) 2014.–2020. gada plānošanas perioda
pirmajos divos gados ar mērķi ātri un ievērojami izmantot
jauniešiem paredzētos pasākumus un gūt tūlītējus
rezultātus. Tādēļ JNI darbības principā
jāīsteno līdz 2018. gada beigām, un nevis līdz
2023. gadam, kā tas ir noteikts attiecībā uz citām
darbībām, kuras atbalsta no Eiropas strukturālajiem un
investīciju fondiem (ESI fondiem), tostarp Eiropas Sociālā
fonda. Turklāt tika nolemts, ka izdevumi saskaņā ar JNI ir
atbilstīgi no 2013. gada 1. septembra un ka īpašajam
piešķīrumam JNI nav nepieciešams valsts līdzfinansējums.
Lai paātrinātu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas
īstenošanu, 2014.–2020. gada tiesiskajā regulējumā ir
paredzēti arī citi noteikumi.
Īsāks JNI īstenošanas laiks
nozīmē, ka izšķirīga nozīme pirmajos gados būs
tam, kā virzīsies īstenošana praksē, lai ar šo
iniciatīvu kopumā sekmīgi varētu risināt
problēmas, ar kurām saskaras septiņi miljoni Eiropas jauniešu,
kuri ir bez darba un nav iesaistīti izglītībā vai
apmācībā. Turpmāka vilcināšanās īstenot
Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu var apdraudēt
dalībvalstu sākto procesu un veiktās darbības, lai
cīnītos pret jauniešu bezdarbu.
Tomēr gadu pēc ESF regulas un JNI
pieņemšanas rezultāti nav tādi kā sākotnēji
cerēts. Ātrāka JNI saistību īstenošana kā
tāda un citi JNI īpašie pasākumi nav sekmējuši
paredzēto JNI līdzekļu ātru izmantošanu. Galvenie noteiktie
iemesli ir notiekošais sarunu process par attiecīgajām darbības
programmām un attiecīgo īstenošanas noteikumu ieviešana
dalībvalstīs, iestāžu ierobežotā rīcībspēja
uzaicinājumu iesniegt projektus izsludināšanā un ātrā
pieteikumu izskatīšanā, kā arī nepietiekams
priekšfinansējums, lai sāktu vajadzīgos pasākumus. Šo
jautājumu dalībvalstis ir izvirzījušas politiskā
līmenī. Vairākas dalībvalstis ir ziņojušas
dažādos līmeņos, tostarp Nodarbinātības,
sociālās politikas, veselības un patērētāju
tiesību aizsardzības padomes (EPSCO) sanāksmēs,
kā arī divpusējās sanāksmēs ar Komisiju, ka
tām ir ievērojamas grūtības sākt darbību
īstenošanu, jo nav pietiekama finansējuma, lai veiktu avansa
maksājumus atbalsta saņēmējiem. Arī Eiropas Parlaments
ir izteicis bažas par lēno JNI īstenošanu. Šī situācija ir
īpaši akūta dalībvalstīs, kurās jauniešu bezdarba
līmenis ir visaugstākais, jo tieši šīs dalībvalstis
arī saskaras ar lielākiem budžeta ierobežojumiem un finansējuma
trūkumu.
Komisija jau ir pieņēmusi 28 no 34
darbības programmām, ar kurām tiek īstenota JNI, un ir
noslēgtas sarunas vēl par četrām programmām, kuras
tiks pieņemtas. Turklāt 2014. gadā Padome pieņēma
vairākus konkrētai valstij adresētus ieteikumus, aicinot
dalībvalstis pastiprināt centienus, lai mazinātu jauniešu
bezdarbu. Dalībvalstis veido administratīvo spēju un ievieš
programmas īstenošanas noteikumus pašreizējam periodam, un Komisija
ir atbalstījusi šo procesu, sniedzot tehniskos norādījumus. Šis
priekšlikums, kura mērķis ir risināt dalībvalstu
izvirzīto jautājumu, ir Komisijas tūlītēja
rīcība attiecībā uz priekšfinansējumu.
Pašreizējais sākotnējā
priekšfinansējuma apmērs, kas noteikts Kopīgo noteikumu
regulā, ir izrādījies nepietiekams, lai novērstu esošo
finansējuma nepietiekamību un, ņemot vērā
politiskās saistības, kas saistītas ar Jaunatnes
nodarbinātības iniciatīvu, atbalstītu centienus
nodrošināt tūlītēju un ātru reaģēšanu uz
nepieņemami augsto jauniešu bezdarba līmeni ES. Pašreizējais
sākotnējais priekšfinansējums, ko izmaksā tūlīt
pēc darbības programmas pieņemšanas, ir 1 % no
Savienības ieguldījuma attiecīgajā darbības
programmā (vai 1,5 % dalībvalstīm, kuras saņem
finansiālo palīdzību). Turklāt starpposma maksājumus
attiecīgajai dalībvalstij var veikt tikai, pamatojoties uz izdevumiem,
kas atbalsta saņēmējiem jau radušies un samaksāti un kurus
apstiprinājusi dalībvalsts. Starpposma maksājumi ir
paredzēti, lai atmaksātu atbalsta saņēmējiem radušos
izdevumus. Tādēļ starpposma maksājumi nav pietiekami, lai
veiktu avansa maksājumus atbalsta saņēmējiem.
Šādos apstākļos un
situācijā, kad pieaug to jauniešu skaits, kuriem draud nabadzība
vai sociālā atstumtība, ir nepieciešams īstenot papildu
pasākumus, ņemot vērā JNI specifiku. JNI līdzekļu
intensīvāku izmantošanu sākumposmā būtu jāatbalsta
ar mehānismiem, kas patiešām nodrošinātu finansējuma
ātru piesaistīšanu darbībām plānošanas perioda
pirmajos gados. Jo īpaši ir jānodrošina, lai sākotnējais
priekšfinansējums, ko izmaksā darbības programmām JNI
īstenošanai, ir pietiekams, lai segtu maksājumus atbalsta
saņēmējiem, sākot un īstenojot darbības.
Atšķirībā no citām kopīgās pārvaldības
programmām, JNI atbalsta ar īpašu piešķīrumu, ko pilnībā
finansē no ES budžeta. Tādējādi īpašais
piešķīrums JNI ir vienīgais dalītā
pārvaldībā esošais finansējuma avots, uz kuru neattiecas
prasība par valsts līdzfinansējumu. Ar šo priekšlikumu
sākotnējais priekšfinansējums, kas atvēlēts no
īpašā piešķīruma JNI 2015. gadā, tiks palielināts
līdz aptuveni EUR 1 miljardam. Šis priekšlikums nemaina no ESF
nodrošināto sākotnējo priekšfinansējumu darbības
programmām, ar ko īsteno JNI, un nemaina sākotnējo
priekšfinansējumu, kas jāmaksā 2016. gadā no
īpašā piešķīruma JNI. Turklāt tas neietekmē
sākotnējo priekšfinansējumu citām programmām, kuras
līdzfinansē citi ESI fondi.
Sākotnējā
priekšfinansējuma, ko nodrošina no īpašā piešķīruma
JNI un ko sniedz JNI atbalstītajām darbības programmām
(neatkarīgi no plānošanas pasākumiem), palielinājums ir uzskatāms
par piemērotu un pilnībā atbilstošu īpašajiem noteikumiem,
kas piemērojami JNI. Turklāt šā priekšlikuma mērķis ir
pielāgot JNI priekšfinansējuma profilu kohēzijas politikas
programmu profilam un tādējādi paredzēt tāda paša
līmeņa priekšfinansējumu attiecībā uz JNI, kā tas
parasti ir saistībā ar citām programmām. Šajā kontekstā
priekšlikuma mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu
attieksmi pret JNI un kohēzijas politikas fondiem.
Turklāt sākotnējais
priekšfinansējums dalībvalstīm būtu jāizmanto tikai,
lai veiktu maksājumus atbalsta saņēmējiem JNI
atbalstītās programmas īstenošanai saskaņā ar
Kopīgo noteikumu regulas 81. panta 2. punktu, un tas bez
kavēšanās jādara pieejams atbildīgajai iestādei.
Turklāt, lai nodrošinātu, ka papildu priekšfinansējums
sekmē tūlītēju JNI īstenošanu, šajā
priekšlikumā attiecībā uz šīm darbības programmām
ir paredzēts, ka gadījumā, ja 12 mēnešu laikā pēc
šīs regulas stāšanās spēkā Komisija nav
saņēmusi starpposma maksājuma pieteikumus, kuros Savienības
ieguldījums no JNI ir vismaz 50 % no papildu priekšfinansējuma,
papildu priekšfinansējums būs jāatmaksā Komisijai.
Šis priekšlikums ir saskaņā ar
Eiropas Savienības politisko apņemšanos sniegt
tūlītēju atbalstu jauniešu integrācijai darba tirgū.
Visbeidzot, šis priekšlikums par
priekšfinansējuma maksājumu palielināšanu
dalībvalstīm, nemaina valstu piešķīrumu vispārējo
finanšu profilu, par kuru jau panākta vienošanās, šajā
priekšlikumā vienīgi ierosināts pasteidzināt
piešķīrumus, kas ES budžetā jau paredzēti Jaunatnes
nodarbinātības iniciatīvai. Tādēļ šis
priekšlikums palielina elastīgumu, lai dalībvalstis varētu
piekļūt šim finansējumam un to pilnīgāk izmantot, kas
tādējādi atvieglotu tā īstenošanu un izmantošanu
nolūkā sākt pasākumus, kas tieši veicina Eiropas jauniešu
integrāciju darba tirgū, īpaši nodrošinot darbvietas,
mācekļa praksi un stažēšanos.
Ja šis priekšlikums netiks pieņemts, JNI
īstenošana arī turpmāk būtiski aizkavēsies —
pretēji Eiropadomes aicinājumam steidzami rīkoties. Ja
trūks viegli pieejama finansējuma, tiks nopietni apdraudēti
būtiski un ļoti vajadzīgi politikas pasākumi jauniešu integrācijai
darba tirgū.
Ņemot vērā iepriekš
minēto, ir steidzami jāpalielina finansējums, kas iepriekš
plānošanas periodā paredzēts tām darbībām, ko
atbalsta JNI. Tādēļ ir nepieciešams palielināt JNI
paredzētā īpašā piešķīruma sākotnējo
priekšfinansējumu, lai varētu paātrināt JNI
īstenošanu. Ierosinātais priekšfinansējuma apmērs nodrošina
maksimālu ietekmi, nepārsniedzot JNI pieejamo budžetu.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA
REZULTĀTI
Apspriešanās ar ārējām
ieinteresētajām personām nenotika.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Tiek ierosināts ieviest papildu
noteikumus Regulas (ES) Nr. 1304/2013 22.a pantā par papildu
sākotnējo priekšfinansējumu JNI atbalstītajām
darbības programmām.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Ierosinātais grozījums nerada
nekādas izmaiņas daudzgadu finanšu shēmas gada
maksimālajās summās saistībām un maksājumiem,
kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1311/2013 I pielikumā.
Priekšlikums ir budžeta ziņā neitrāls 2014.–2020. gada
plānošanas periodā.
Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas
saistību apropriāciju sadalījums pa gadiem nemainās.
Lielākas maksājumu
apropriācijas, kas nepieciešamas JNI papildu sākotnējam
priekšfinansējumam 2015. gadā, tiks pilnībā segtas no
2015. gada budžeta apropriācijām JNI īpašajam piešķīrumam.
Tādējādi ierosinātajām izmaiņām
nevajadzētu palielināt nesamaksāto pieprasījumu skaitu
2014.–2020. gadā.
2015/0026 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
(ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu groza
attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas
atbalstītajām darbības programmām izmaksātās
sākotnējā priekšfinansējuma summas palielināšanu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS
PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 164. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[1],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[2],
saskaņā ar parasto likumdošanas
procedūru,
tā kā:
(1)       Ņemot vērā
pastāvīgi augsto jauniešu bezdarba līmeni Savienībā,
tika izveidota Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI) to
jauniešu atbalstam, kuri nav nodarbināti, nav iesaistīti izglītībā
vai apmācībā visvairāk skartajos reģionos. Lai
nodrošinātu ātru rīcību jauniešu bezdarba
novēršanā, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES)
Nr. 1303/2013[3] un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1304/2013[4] ir paredzēti noteikumi, kas ļauj ātrāk izmantot
JNI piešķirtos līdzekļus, kā arī inter alia
apgūt visus līdzekļus pirmo divu plānošanas perioda gadu
laikā, pieņemt JNI paredzētās darbības programmas
pirms partnerattiecību nolīguma iesniegšanas Komisijai un noteikt to
izdevumu atbilstību, kas radušies saistībā ar JNI
darbībām, sākot no 2013. gada 1. septembra.
(2)       Budžeta ierobežojumi, ar
kuriem saskaras dalībvalstis, un nepietiekams pieejamais finansējums
plānošanas perioda sākumposmā ir ievērojami
aizkavējuši JNI īstenošanu. Ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 nosaka
izmaksājamo sākotnējā priekšfinansējuma summu, lai
nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir līdzekļi atbalsta
saņēmēju atbalstam jau no paša darbības programmu
īstenošanas sākuma. Saistībā ar Jaunatnes
nodarbinātības iniciatīvu šīs summas ir
izrādījušās nepietiekamas, lai nodrošinātu darbību
īstenošanai vajadzīgos maksājumus atbalsta
saņēmējiem.
(3)       Lai novērstu budžeta
ierobežojumus, ar kuriem saskaras dalībvalstis plānošanas perioda
sākumposmā, un, ņemot vērā steidzamo vajadzību
risināt jauniešu bezdarba problēmu un Jaunatnes
nodarbinātības iniciatīvas īpatnības, ir
lietderīgi paredzēt noteikumus, kas papildina Regulu (ES)
Nr. 1303/2013, nolūkā palielināt tā
sākotnējā priekšfinansējuma apmēru, ko nodrošina JNI
atbalstītajām darbības programmām 2015. gadā. Lai
nodrošinātu, ka dalībvalstīm ir pietiekami līdzekļi,
lai veiktu maksājumus atbalsta saņēmējiem, kuri ir
atbildīgi par darbību īstenošanu jauniešu bezdarba
novēršanai, darbības programmām, ko atbalsta JNI, 2015.
gadā būtu jāizmaksā papildu sākotnējais
priekšfinansējums no īpašā piešķīruma JNI, papildinot
priekšfinansējumu, kas izmaksāts saskaņā ar Regulu (ES)
Nr. 1303/2013.
(4)       Lai nodrošinātu, ka
papildu sākotnējā priekšfinansējuma summu izmanto ar
mērķi nekavējoties īstenot Jaunatnes
nodarbinātības iniciatīvu, būtu jāparedz, ka šī
summa ir jāatmaksā Komisijai, ja Savienības ieguldījums no
JNI nav pietiekams starpposma maksājumu pieteikumos, ko iesniedz Komisijai
12 mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(5)       Lai būtu iespējams
nekavējoties piemērot šajā regulā paredzētos
pasākumus, šai regulai būtu jāstājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
(6)       Tādēļ Regula
(ES) Nr. 1304/2013 būtu attiecīgi jāgroza,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulā (ES) Nr. 1304/2013 iekļauj
šādu 22.a pantu:
"22.a
pants
Papildu
priekšfinansējuma maksājums JNI atbalstītajām darbības
programmām
1.           Papildus
sākotnējā priekšfinansējuma summai, kas samaksāta
saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013 134. panta
1. punkta b) apakšpunktu, sākotnējā priekšfinansējuma
summu no īpašā piešķīruma JNI izmaksā visām JNI
atbalstītajām darbības programmām 2015. gadā
neatkarīgi no plānošanas pasākumu veida saskaņā ar 18.
pantu, lai sākotnējo priekšfinansējumu no īpašā
piešķīruma JNI palielinātu līdz 30 %.
2.           Lai aprēķinātu
papildu priekšfinansējumu, kas maksājams saskaņā ar
1. punktu, atskaita summas, ko no Jaunatnes nodarbinātības
iniciatīvai paredzētā īpašā piešķīruma
izmaksā darbības programmām saskaņā ar Regulas (ES)
Nr. 1303/2013 134. panta 1. punkta b) apakšpunktu.
3.           Ja 12 mēnešu laikā
pēc šīs regulas stāšanās spēkā dalībvalstis
neiesniedz starpposma maksājuma pieteikumus, kuros Savienības
ieguldījums no JNI ir vismaz 50 % no papildu priekšfinansējuma,
tās atmaksā Komisijai visu papildu priekšfinansējuma summu, kas
samaksāta saskaņā ar 1. punktu. Minētais atmaksājums
neietekmē ieguldījumu no JNI paredzētā īpašā
piešķīruma attiecīgajai darbības programmai."
2. pants
Šī regula stājas spēkā
nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                           Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                  priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
              1.4.    Mērķis(-i)

              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
              1.6.    Ilgums
un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie
pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
              2.1.    Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
              2.2.    Pārvaldības
un kontroles sistēma
              2.3.    Krāpšanas
un pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
              3.2.    Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
              3.2.1. Kopsavilkums par
paredzamo ietekmi uz izdevumiem
              3.2.2. Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
              3.2.3. Paredzamā
ietekme uz administratīvajām apropriācijām
              3.2.4. Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
              3.2.5. Trešo personu
iemaksas
              3.3.    Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES)
Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu grozīt
attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas
atbalstītajām darbības programmām izmaksātās
sākotnējā priekšfinansējuma summas palielināšanu
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[5]
4
Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība
040264
Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[6]
x Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.        Mērķis(-i)
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Nav.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrētais mērķis Nr. ..
Nav.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Nav.
1.4.3.     Paredzamais(-ie)
rezultāts(-i) un ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Nav.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Nav.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Nav.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
Nav.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Nav.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Nav.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
x Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
01.01.2015.–31.12.2023.
–
x Finansiālā ietekme: 2015. gadā
¨ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG.
līdz GGGG.,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[7]
¨ Komisijas īstenota tieša
pārvaldība:
–
¨ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls
Savienības delegācijās;
–
¨  ko veic izpildaģentūras.
x Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:
–
¨ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;
–
¨ starptautiskām organizācijām un to
aģentūrām (precizēt);
–
¨EIB un Eiropas Investīciju fondam;
–
¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām
struktūrām;
–
¨ publisko tiesību subjektiem;
–
¨ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes
uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
–
¨ struktūrām, kuru darbību reglamentē
dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā
un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz
pienācīgas finanšu garantijas;
–
¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā
pamataktā.
–       Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā “Piezīmes”.
Piezīmes
Nav.
2.           PĀRVALDĪBAS
PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Nav.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Nav.
2.2.2.     Informācija par izveidoto
iekšējās kontroles sistēmu
Nav.
2.2.3.     Paredzamās pārbaužu
izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska
līmeņa novērtējums
Nav.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus
pretpasākumus.
Nav.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Nr. [Pozīcija…………...……………] || Dif./nedif.[8] || no EBTA valstīm[9]   || no kandidātvalstīm[10]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 1 Gudra un iekļaujoša izaugsme || 04.0264 [Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva]   || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Nr. [Pozīcija…………...……………] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
Ierosinātais grozījums nerada
saistību un maksājumu gada maksimālo summu izmaiņas
daudzgadu finanšu shēmā, kā noteikts Regulas (ES) 1311/2013 I
pielikumā.
Saistību apropriāciju
sadalījums pa gadiem Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai
paliek nemainīgs.
Lielākas maksājumu
apropriācijas JNI priekšfinansējumam 2015. gadā tiks segtas
no ESF un JNI 2015. gada budžeta 4. SADAĻAS (Nodarbinātība,
sociālās lietas un iekļautība) apropriācijām.
3.2.1.     Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Nr. 1 || Gudra un iekļaujoša izaugsme
 EMPL ĢD ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018[11] || 2019 || 2020 || Kopā
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 04.0264 [Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva]   || Saistības || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksājumi || (2) || 0 || 930 000 || 0 || 0 || -930 000 || 0 || 0 || 0
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[12]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nav. ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ EMPL ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksājumi || =2+2a +3 || 0 || 930 000 || 0 || 0 || -930 000 || 0 || 0 || 0
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksājumi || (5) || 0 || 930 000 || 0 || 0 || -930 000 || 0 || 0 || 0
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Maksājumi || =5+ 6 || 0 || 930 000 || 0 || 0 || -930 000 || 0 || 0 || 0
Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas
izdevumu kategorijas
  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || “Administratīvie izdevumi”
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ
 <….> ĢD ||
  Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ <….> ĢD || Apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
   ||   ||   || N gads[13] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
darbības apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības
apropriācijas
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot
šādā veidā:
Saistību apropriācijas EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[14]   || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[15]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Rezultāts ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
x Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot
administratīvās apropriācijas
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās
apropriācijas šādā veidā:
EUR miljonos
(trīs zīmes aiz komata)
   || N gads [16] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas[17] 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pārējie administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Vajadzīgās
cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks
nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir
piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir
pārdalītas attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
3.2.3.2.  Paredzamās vajadzības
pēc cilvēkresursiem
–
x Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes
ekvivalentu
 ||   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||   ||
 || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[18]   ||
 || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [19]   || – galvenajā mītnē   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX ir attiecīgā
politikas joma vai budžeta sadaļa.
Vajadzības pēc
cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā
ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās
darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti
attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības
gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales
procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki ||
 Ārštata darbinieki ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
x Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes
aiz komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
EUR
miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[20]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 …………. pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie
ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu
pozīciju(-as).
Norādīt, ar
kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.
[1]               OV C , , … lpp.
[2]               OV C , , … lpp.
[3]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada
17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus
noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu,
Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības
fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un
zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas
Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo
fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības
fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006,              OV L 347,
20.12.2013., 320. lpp.
[4]               Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17.
decembra Regula (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko
atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006, OV L 347, 20.12.2013., 470.
lpp.
[5]               ABM – budžeta līdzekļu vadība
pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[6]               Kā paredzēts Finanšu regulas
54. panta 2. punkta attiecīgi a) un
b) apakšpunktā.
[7]               Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un
atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa
vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[8]               Dif. – diferencētās apropriācijas /
nedif. – nediferencētās apropriācijas.
[9]               EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[10]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[11]             Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1303/2013
136. pantu priekšfinansējums jāpamato (jāsaskaņo) ar JNI
izdevumiem, kas deklarēti līdz 2018. gada 31. decembrim.
[12]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi
(kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā
pētniecība, tiešā pētniecība.
[13]             N gads ir gads, kurā
priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
[14]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai
pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits,
uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
[15]             Konkrētie mērķi, kas norādīti
1.4.2. punktā .
[16]             N gads ir gads, kurā
priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot.
[17]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās
“BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[18]             CA – līgumdarbinieki, LA – vietējie
darbinieki; SNE – valstu norīkotie eksperti, INT – aģentūras
darbinieki, JED – jaunākie eksperti delegācijās.
[19]             Ārštata darbiniekiem paredzēto
maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām “BA” pozīcijām).
[20]             Norādītajām tradicionālo pašu
resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.