               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.9.2018
            COM(2018) 611 final
            2018/0318(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Saskaņā ar 54. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi
                  1
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm ārējo robežu pārvaldības jomā. Šajā sakarā tā var veikt darbības pie ārējām robežām, iesaistot vienu vai vairākas dalībvalstis un kādu trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts vismaz vienai no minētajām dalībvalstīm, pēc vienošanās ar minēto kaimiņvalsti, tostarp minētās trešās valsts teritorijā.

               Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras, vai kad citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgums ietver visus aspektus, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības. Tajā jo īpaši nosaka operācijas apmēru un vienību dalībnieku civiltiesisko atbildību un kriminālatbildību, uzdevumus un pilnvaras. Ar statusa nolīgumu nodrošina, ka šo operāciju laikā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības.

               Pamatojoties uz Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, Eiropas Komisija ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ir risinājusi sarunas par statusa nolīgumu, lai izveidotu tiesisko regulējumu, kas, izstrādājot operatīvos plānus, ļautu nekavējoties rīkoties, ja būs vajadzīga ātra reakcija. Lai gan migrācijas plūsmas šajā reģionā ir daudz mazākas nekā 2015./16. gadā, organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo jauniem apstākļiem gan savus migrantu kontrabandas maršrutus, gan arī metodes. Noslēdzot šādu statusa nolīgumu, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, daudz labāk spēs ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm.

               Pievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir juridisks instruments, kas vajadzīgs, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

               Komisija 2017. gada 21. februārī saņēma Padomes pilnvarojumu sākt sarunas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par statusa nolīgumu par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Sarunas par statusa nolīgumu tika sāktas 2017. gada 15. septembrī, to otrā kārta notika 2017. gada 24. novembrī un noslēdzošā kārta — 2018. gada 30. aprīlī. Sarunas tika veiksmīgi pabeigtas ar statusa nolīguma projekta parafēšanu, ko Briselē 2018. gada 18. jūlijā veica migrācijas, iekšlietu un pilsonības komisārs D. Avramopoulos un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšlietu ministrs O. Spasovski.

               Komisija uzskata, ka Padomes sarunu norādēs izvirzītie mērķi ir sasniegti un statusa nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.

               Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.

               •Saskaņotība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Pašlaik trīspadsmit dalībvalstīm ir spēkā divpusēji nolīgumi ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Tie ietver virkni tādu kopīgu pasākumu kā robežpārbaudes, novērošanu, patrulēšanu atgriešanu utt. Starp bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Iekšlietu ministriju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru jau ir izveidots darba režīms (tiek atjaunināts), kurā konkrēti ir ietvertas Eiropas robežu robežjautājumu un migrācijas nozares un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētas kopīgas operācijas novērotāju statusā dalībvalstu teritorijā pēc vienošanās ar uzņēmēju dalībvalsti.

               •Saskaņotība ar citām Savienības politikas jomām

               Eiropas programma migrācijas jomā balstās uz četriem pīlāriem. Viens no tiem ir robežu pārvaldība. Tas nozīmē, ka tiks labāk pārvaldītas ES ārējās robežas, īpaši solidarizējoties ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas pie ārējām robežām, un uzlabotu robežšķērsošanas efektivitāti. Pastiprināta bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežkontrole pozitīvi ietekmēs arī ES ārējās robežas, īpaši Bulgārijas un Grieķijas ārējās robežas, kā arī bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežas. Turpmāka drošības nostiprināšana pie ārējām robežām ir arī saskaņā ar Eiropas Drošības programmu.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā priekšlikuma Padomes lēmumam juridiskais pamats ir LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts saistībā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu.

               Eiropas Savienības kompetence noslēgt statusa nolīgumu ir skaidri paredzēta Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras, vai kad citas darbības trešās valstīs to prasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.

               Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienības ekskluzīvā kompetencē ir noslēgt starptautisku nolīgumu, ja tā slēgšana ir paredzēta Savienības leģislatīvajā aktā. Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punkts paredz šāda statusa nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un attiecīgo trešo valsti. Tāpēc pievienotais nolīgums ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Neattiecas.

               •Proporcionalitāte

               Statusa nolīgums ļaus Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai izvietot bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības divpusējas izvietošanas vietā, ko veic dalībvalstis, ja rodas pēkšņs migrantu pieplūdums.

               Tāpēc, lai labāk pārvaldītu bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežas, ir vajadzīga kopīga pieeja.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem ar Eiropas Parlamenta piekrišanu. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

                  Neattiecas.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Neattiecas.

               •Ietekmes novērtējums

                  Sarunām par statusa nolīgumu ietekmes novērtējums nav bijis nepieciešams.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Tā kā šis būs jauns nolīgums, nav iespējams veikt esošo instrumentu izvērtējumu vai atbilstības pārbaudes.

               •Pamattiesības

                  Statusa nolīguma projektā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina, ka tiek aizsargātas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētajā darbībā iesaistīto vienības dalībnieku darbību ietekmēto personu pamattiesības.

                  Noteikumi par pamattiesībām ir sīkāk paskaidroti 5. punktā “Citi elementi”.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Statusa nolīgumam kā tādam nav finansiālas ietekmes. Patiesībā izmaksas radīs reālā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību izvietošana, kas notiks, pamatojoties uz operatīvo plānu un attiecīgo dotāciju nolīgumu; tās sedz no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras budžeta. Statusa nolīgumā paredzētās turpmākās operācijas finansēs, izmantojot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pašu resursus.

               Finanšu pārskatā, kas pievienots regulas priekšlikumam par Eiropas robežsardzes un krasta apsardzi, tika novērtēts, ka Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes izdevumi ciešākai sadarbībai ar trešām valstīm (tostarp iespējamas kopīgas operācijas ar kaimiņvalstīm) laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam vidēji ir 6,090 miljoni EUR gadā.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

               Komisija nodrošinās statusa nolīguma īstenošanas pienācīgu uzraudzību.

               Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kopā izvērtē katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un dalībvalstis, kas piedalās konkrētā darbībā, katras darbības beigās sagatavo ziņojumu par to, kā piemēroti nolīguma noteikumi, tostarp noteikumi par personas datu apstrādi.

               •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Neattiecas.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums

               Nolīguma piemērošanas joma

               Saskaņā ar šo nolīgumu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var izvietot Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības, kurām ir īstenošanas pilnvaras, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, veikt kopīgas operācijas un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumus. Lai gan šis nolīgums nepaplašina darbības jomu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi (“EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgums”)
                  2
               , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienībām, veicot īpašas atgriešanas darbības, ir atļauts palīdzēt bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai identificēt personas, kuras jāuzņem atpakaļ bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā var izvietot tikai reģionos, kas robežojas ar ES ārējām robežām, un vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras tajās bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijās, kuras norādītas operatīvajā plānā.

               Darbības uzsākšana

               Aģentūra var ierosināt iniciatīvu darbības uzsākšanai. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes var pieprasīt aģentūrai apsvērt darbības uzsākšanu. Lai veiktu darbību, ir vajadzīga bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetento iestāžu un aģentūras piekrišana.

               Operatīvais plāns

               Pirms katras kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma aģentūrai un bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir jāsaskaņo operatīvais plāns. Operatīvais plāns ir jāsaskaņo arī ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.

               Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, operatīvo koncepciju, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus.

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               Parasti vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām. Tie ievēro bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas normatīvos aktus.

               Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā vienības darbojas tikai saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku norādījumiem un to klātbūtnē.

               Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki valkā savas uniformas, redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts iestādes varētu tos nepārprotami identificēt, tie līdzi nēsā akreditācijas dokumentu.

               Vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar to piederības dalībvalsts tiesību aktiem un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes iepriekš paziņo aģentūrai par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem.

               Vienības dalībnieki ar savas valsts un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestāžu piekrišanu, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgu darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem var pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku arī tad, ja tās robežsargu nav klāt. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes iepriekš paziņo aģentūrai par pieļaujamā fiziskā spēka un piespiedu līdzekļu izmantošanu, kā arī par to izmantošanas nosacījumiem.

               Pirms vienības dalībnieku izvietošanas bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes informē aģentūru par valsts datubāzēm, kurām var piekļūt saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem. Valsts datu bāzēm var piekļūt tikai pilnvarotas personas no bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, un vajadzības gadījumā datus var kopīgot tikai ar vienības dalībniekiem.

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               Gan aģentūra, gan bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes var apturēt vai izbeigt darbību, ja tās uzskata, ka otra puse neievēro nolīguma noteikumus vai operatīvo plānu.

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               Attiecībā uz visām darbībām, kas veiktas, pildot oficiālas funkcijas (“pildot dienesta pienākumus”), vienības dalībniekiem ir imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju, bet šāda imunitāte uz tiem neattiecas par pārkāpumiem, kas izdarīti, “nepildot dienesta pienākumus”.

               Operatīvajā plānā ir precīzi norādītas darbības, uz kurām attiecas imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju.

               Gadījumā, ja tiek pausts pieņēmums par iespējamu noziedzīgu nodarījumu, ko izdarījuši vienības dalībnieki, aģentūras izpilddirektors pirms tiesvedības uzsākšanas apliecina bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentajām tiesu iestādēm, vai attiecīgā darbība ir veikta, pildot oficiālās funkcijas. Aģentūras izpilddirektors pieņem lēmumu pēc tam, kad ir rūpīgi pārbaudīts attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, kura ir norīkojusi robežsargu vai citu attiecīgo dalībnieku, un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetento iestāžu faktu izklāsts. Aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas jurisdikcijā.

               Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.

               Tāds pats regulējums attiecas uz vienības dalībnieku civiltiesisko un administratīvo atbildību.

               Dalībvalsts, kas ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku, var atcelt vienību dalībnieku imunitāti pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               Nolīgumā ir paredzēts mehānisms kaitējumu atlīdzināšanai. Šāda kompensācijas mehānisma pamatā ir 42. pants Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, atbildīga ir bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. Ja kaitējumu ir nodarījis iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai nepildot dienesta pienākumus, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var pieprasīt aģentūras izpilddirektoram, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju. Ja kaitējumu ir nodarījis aģentūras darbinieks, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var pieprasīt aģentūrai samaksāt kompensāciju.

               Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālajām funkcijām.

               Vienības dalībnieku īpašumu, kas vajadzīgs to oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai citi ierobežojoši pasākumi.

               Par aģentūrai sniegtajiem pakalpojumiem vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Tie bijušā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir atbrīvoti no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai to dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas.

               Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes ļauj ievest un izvest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem.

               Vienības dalībnieku personiskā bagāža netiek pārbaudīta, ja vien nav nopietnu iemeslu uzskatīt vai tiek uzskatīts, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.

               Akreditācijas dokuments

               Aģentūra, sadarbojoties ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, identificēšanas nolūkos attiecībā pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādēm, izsniedz vienības dalībniekiem akreditācijas dokumentu, kas apliecina šā dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kuras tam piešķirtas ar šo nolīgumu un operatīvo plānu. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot bijušā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.

               Pamattiesības

               Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimtes identitātes dēļ. Visi pasākumi, kas skar šīs pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               Katrai pusei ir jābūt sūdzību mehānismam, ar kura palīdzību izskatīt iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko izdarījis tās personāls. Aģentūra ir izveidojusi Regulas (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 72. pantā minēto sūdzību mehānismu, un tādējādi tā izpilda šo pienākumu. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Ombuds varētu izskatīt šādus iespējamos pārkāpumus, izņemot gadījumus, ja bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes nolemj izveidot mehānismu, kurš ir īpaši paredzēts tam, lai izskatītu sūdzības, kas iesniegtas saskaņā ar šo nolīgumu.

               Personas datu apstrāde

               Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki apstrādā personas datus saskaņā ar aģentūras un ES dalībvalstu noteikumiem. Personas datu apstrāde, ko veic bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes, notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes katras darbības beigās sagatavo kopīgu ziņojumu par vienības dalībnieku veikto personas datu apstrādi. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram, kā arī bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas personas datu aizsardzības kompetentajai iestādei. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības inspektors ziņo aģentūras izpilddirektoram.

               Domstarpības un interpretācija

               Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

               Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

               Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai

               Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai ir Iekšlietu ministrija. Eiropas Savienībai tā ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Kopīga deklarācija

               Abas puses vienojas, ka atturēšanās no jebkāda pasākuma, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic uzņēmējvalsts kompetentās iestādes, ietver atturēšanos no aktīvas attiecīgās vienības dalībnieka atgriešanas atvieglošanas no Eiropas Robežu un krasta apsardzes dienesta darbības vietas bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā uz viņa/viņas piederības dalībvalsti, kamēr nav saņemts aģentūras izpilddirektora apliecinājums.

               2018/0318 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 6. punkta (a) apakšpunktu),

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
                  3
               ,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes [...] Lēmumu 2018/XXX [...] [...] parakstīja statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               (2)Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras vai ja citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgums ietver visus aspektus, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības.

               (3)Pateicoties šim statusa nolīgumam, saskaņā ar operatīvo plānu bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā var ātri izvietot Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības un reaģēt uz pašreizējām izmaiņām migrācijas plūsmās piekrastes maršrutā, kā arī sniegt palīdzību ārējo robežu pārvaldībā un cīņā pret migrantu kontrabandu.

               (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
                  4
               ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
                  5
               ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (6)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.

               (7)Tādēļ statusa nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts statusa nolīgums starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā sniegt nolīguma 12. panta 5. punktā paredzēto paziņojumu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.

                     (2)

                        OV L 334, 19.12.2007., 7. lpp.

                     (3)

                        OV C , lpp.

                     (4)

                        Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).

                     (5)

                        Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 5.9.2018
            COM(2018) 611 final
            PIELIKUMS
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               PIELIKUMS

               STATUSA NOLĪGUMS

               starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA

               turpmāk “Puses”,

               TĀ KĀ var rasties situācijas, kurās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (turpmāk “aģentūra”) kā Eiropas Savienības struktūra koordinē operatīvo sadarbību starp ES dalībvalstīm un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, tostarp bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā,

               ŅEMOT VĒRĀ TO, ka bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika kā ES kandidātvalsts kopš 2005. gada cieši sadarbojas ar Savienību migrācijas plūsmu pārvaldīšanā un nelikumīgās imigrācijas un pārrobežu noziedzības apkarošanā,

               TĀ KĀ Puses ievēros noteikumus, kas izklāstīti šim statusa nolīgumam pievienotajās deklarācijās,

               TĀ KĀ būtu jāizveido tiesiskais regulējums statusa nolīguma veidā attiecībā uz situācijām, kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai visās darbībās bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā būtu pilnībā jāievēro pamattiesības,

               IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.

               1. pants

               Nolīguma darbības joma

               1.Šis nolīgums reglamentē aģentūras vienības dalībnieku tiesības un pienākums, kad tie pārvalda migrācijas plūsmas un apkaro nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, kurā tiem ir īstenošanas pilnvaras, kā arī citus nosacījumus, kas ir nepieciešami, lai veiktu darbības, kurās piedalās aģentūras vienības dalībnieki un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes.

               2.Šis nolīgums nepaplašina darbības jomu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi (“EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgums”). Saistībā ar atgriešanas operācijām, kā tās definētas 2. panta 4. punktā, šis nolīgums attiecas tikai uz operatīvā atbalsta sniegšanu atgriešanas operācijām, kuras tiek veiktas saskaņā ar EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.

               3.Šo nolīgumu piemēro tikai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā, un vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras tajās bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijās, kuras norādītas operatīvajā plānā.

               2. pants

               Definīcijas

               Nolīgumā piemēro šādas definīcijas:

               1.“darbība” ir kopīga operācija, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums vai atgriešanas operācija;

               2.“kopīga operācija” ir darbība, kuras mērķis ir apkarot nelegālo imigrāciju vai pārrobežu noziedzību vai pastiprināt tehnisko un operatīvo palīdzību pie bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, kā arī aģentūras vienības dalībnieku izvietošana bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā uz noteiktu laiku saskaņā ar operatīvo plānu;

               3.“ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums” ir darbība, kuras mērķis ir ātri reaģēt situācijā, kad pastāv konkrētas un nesamērīgi lielas problēmas pie bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, uz ierobežotu laiku saskaņā ar operatīvo plānu;

               4.“atgriešanas operācija” ir operācija, kuru koordinē aģentūra, kurā ir iesaistīts vienas vai vairāku dalībvalstu sniegts tehniskais un operatīvais atbalsts un kuras laikā atgriežamās personas no vienas vai vairākām dalībvalstīm piespiedu kārtā vai brīvprātīgi tiek atgrieztas bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi;

               5.“robežkontrole” ir personu kontrole, ko neatkarīgi no visiem pārējiem apsvērumiem veic pie robežas, reaģējot vienīgi uz nodomu šķērsot šo robežu vai jau notikušu šās robežas šķērsošanu, un kas ietver robežpārbaudes pie robežšķērsošanas vietām un robežuzraudzību starp robežšķērsošanas vietām;

               6.“vienības dalībnieks” ir vai nu aģentūras darbinieks, vai robežsargu vienības dalībnieks no iesaistītajām dalībvalstīm, tostarp robežsargi, kurus dalībvalstis norīkojušas uz aģentūru un kuri jāizvieto darbības laikā; tas var būt cits attiecīgs darbinieks, kura funkcijas tiks definētas operatīvajā plānā;

               7.“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;

               8.“piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras robežsargs vai cits attiecīgs darbinieks ir vienības dalībnieks;

               9.“personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; un identificējama persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;

               10.“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas piedalās darbībā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, nodrošinot tehnisko aprīkojumu, robežsargus un citus attiecīgus darbiniekus, kas izvietoti kā daļa no vienības;

               11.“aģentūra” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi;

               12.“vienības dalībnieku īstenošanas pilnvaras” ir pilnvaras, kas nepieciešamas, lai veiktu uzdevumus saistībā ar operatīvajā plānā paredzētajām robežkontroles un atgriešanas operācijām, ko kā kopīgu darbību veic bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā.

               3. pants

               Darbības uzsākšana

               1.Iniciatīvu darbības uzsākšanai var izteikt bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes var pieprasīt aģentūrai apsvērt darbības uzsākšanu.

               2.Lai veiktu darbības, ir vajadzīga gan bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetento iestāžu, gan arī aģentūras piekrišana.

               4. pants

               Operatīvais plāns

               Operatīvajā plānā, kam ir piekritusi dalībvalsts vai dalībvalstis, kuras robežojas ar operācijas norises vietu, aģentūra un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika vienojas par katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu. Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas aprakstu un novērtējumu ar modus operandi, operatīvo nolūku un mērķus, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, paredzamo darbības ilgumu, ģeogrāfisko apgabalu, kurā darbība notiks, uzdevumu, pienākumu aprakstu, tostarp pamattiesību ievērošanu, īpašus norādījumus vienības dalībniekiem, kā arī pieļaujamo piekļuvi datubāzēm un dienesta ieroču, munīcijas un aprīkojuma atļauto lietojumu bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, vienību dalībnieku sastāvu, kā arī citu attiecīgo darbinieku izvietošanu, pavēlniecības un kontroles noteikumus, tostarp bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu, kas ir atbildīgi par sadarbību ar aģentūras vienību dalībniekiem, vārdu un uzvārdu un dienesta pakāpi un jo īpaši to bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu, kuri ir atbildīgi par pavēlniecību vienības dalībnieku izvietošanas laikā bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā, vārdu un uzvārdu un dienesta pakāpi, vienību dalībnieku vietu komandķēdē, tehniskā aprīkojuma veidu, kas tiks izmantots; koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus. Kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējumu veic kopīgi bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un aģentūra.

               5. pants

               Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras

               1. Vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām.

               2. Vienības dalībnieki ievēro bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas normatīvos aktus.

               3. Vienības dalībnieki var veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā tikai saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgu darbinieku norādījumiem un viņu klātbūtnē. Vajadzības gadījumā bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika vienībai dod norādījumus saskaņā ar operatīvo plānu.

               Aģentūra ar sava koordinatora palīdzību var paziņot bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežpolicijas atbildīgai personai savu viedokli par vienībai sniegtajiem norādījumiem. Tādā gadījumā bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ņem vērā šo viedokli un pēc iespējas to ievēro.

               Gadījumos, kad vienībai sniegtie norādījumi neatbilst operatīvajam plānam, koordinators nekavējoties ziņo aģentūras izpilddirektoram. Izpilddirektors var veikt atbilstošus pasākumus, tostarp apturēt vai izbeigt darbību.

               4. Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, valkā savas uniformas. Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki pie uniformas nēsā arī redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Identificēšanas nolūkos attiecībā pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts iestādēm vienības dalībnieki vienmēr nēsā līdzi 8. pantā minēto akreditācijas dokumentu.

               5. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar piederības dalībvalsts tiesību aktiem un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas paziņo aģentūrai par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem.

               6. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībniekiem ar piederības dalībvalsts un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas piekrišanu bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem ir atļauts pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku, ja bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku nav klāt. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas paziņo aģentūrai par pieļaujamā fiziskā spēka un piespiedu līdzekļu izmantošanu, kā arī par to izmantošanas nosacījumiem.

               7.Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas informē aģentūru par valsts datubāzēm, kurām var piekļūt. Šādu piekļuvi veic saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts tiesību aktiem.

               Valsts datubāzēm var piekļūt tikai pilnvarotas personas no bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, kurām ir atļauja piekļūt attiecīgajām valsts datubāzēm.

               Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var atļaut kopīgot datus no savas valsts datubāzēm ar vienības dalībniekiem, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu operatīvos mērķus, kas noteikti operatīvajā plānā, un atgriešanas operāciju nolūkos.

               6. pants

               Darbības apturēšana un izbeigšana

               1. Ja bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, aģentūras izpilddirektors darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to rakstiski ir informējis bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Izpilddirektors informē bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par attiecīgajiem iemesliem.

               2. Ja aģentūra vai jebkura iesaistītā dalībvalsts neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi aģentūru. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika informē aģentūru par attiecīgajiem iemesliem.

               3. Aģentūras izpilddirektors vai bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var apturēt vai izbeigt darbību jo īpaši gadījumos, kad tiek pārkāptas pamattiesības, netiek ievērots neizraidīšanas princips vai datu aizsardzības noteikumi.

               4. Darbības izbeigšana neietekmē tiesības vai pienākumus, kas rodas, piemērojot šo nolīgumu vai operatīvo plānu pirms šādas izbeigšanas.

               7. pants

               Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte

               1. Aģentūras vienības dalībniekiem piešķirto privilēģiju un imunitātes nolūks ir nodrošināt oficiālo funkciju sekmīgu pildīšanu saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā.

               2. Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, kurus atļauts veikt saskaņā ar 8. punktu.

               3. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju par ikvienu rīcību, ko tie veikuši, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā.

               Gadījumā, ja pastāv pieņēmums, ka vienības dalībnieks ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu, nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas, apliecina bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentajām tiesu iestādēm, vai vienības dalībnieki ir veikuši attiecīgo rīcību, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā. Kamēr tiek gaidīts šis apliecinājums, aģentūra un piederības dalībvalsts atturas no jebkuriem pasākumiem, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes.

               Ja rīcība veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, tiesvedību nesāk. Ja rīcība nav veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, tiesvedība var turpināties. Aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādēm.

               Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.

               4. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par ikvienu rīcību, ko tie veikuši, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā.

               Ja kāda bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesa ierosina civiltiesvedību pret vienības dalībniekiem, par to nekavējoties paziņo aģentūras izpilddirektoram un piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas, apliecina bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentajām tiesu iestādēm, vai vienības dalībnieki ir veikuši attiecīgo rīcību, pildot savas oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā.

               Ja rīcība veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, tiesvedību nesāk. Ja rīcība nav veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, tiesvedība var turpināties. Aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādēm.

               Ja par vienības dalībniekiem sāk tiesvedību, tie zaudē imunitāti pret jurisdikciju attiecībā uz visām pretprasībām, kas ir tieši saistītas ar galveno prasību.

               5. Saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktu piederības dalībvalsts vajadzības gadījumā var atcelt vienības dalībnieku imunitāti pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.

               6. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.

               7. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir atbildīga par jebkuru kaitējumu.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks rīcību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ar aģentūras izpilddirektora starpniecību var pieprasīt, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju.

               Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja vienības dalībnieks, kurš ir aģentūras darbinieks, rīcību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.

               8. Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālām funkcijām saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā.

               Vienības dalībnieku īpašumu, par ko aģentūras izpilddirektors apliecina, ka tas ir vajadzīgs minētā personāla oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt, izpildot tiesas nolēmumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.

               9. Vienības dalībnieku imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas jurisdikciju neatbrīvo tos no attiecīgo piederības dalībvalstu jurisdikcijas.

               10. Attiecībā uz vienības dalībnieku sniegtiem pakalpojumiem aģentūrai vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas ir spēkā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.

               11. Vienības dalībnieki bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir atbrīvoti no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai piederības dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas.

               12. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem ļauj ievest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika atļauj arī šādu priekšmetu eksportu.

               13. Vienības dalībnieku personiskā bagāža ir atbrīvota no pārbaudēm, ja vien nav nopietnu iemeslu uzskatīt vai tiek uzskatīts, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai vienības dalībnieka(-u) pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.

               8. pants

               Akreditācijas dokuments

               1. Aģentūra sadarbībā ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku katram vienības dalībniekam izsniedz dokumentu Pušu oficiālajās valodās identificēšanas nolūkos attiecībā pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts iestādēm un nolūkā apliecināt šāda dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kas minētas šā nolīguma 5. pantā un operatīvajā plānā. Dokumentā ir iekļauti šādi dati par dalībnieku: vārds, uzvārds un valstspiederība; dienesta pakāpe vai amata nosaukums; nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā un uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā.

               2. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot bijušā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.

               3. Akreditācijas dokumentu darbības beigās nodod aģentūrai.

               9. pants

               Pamattiesības

               1. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimtes identitātes dēļ. Visi pasākumi, ko darbinieki veic, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, un kas skar pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.

               2. Ikvienai Pusei ir sūdzību mehānisms, kas vajadzīgs, lai izskatītu iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko tās personāls varētu būt veicis, pildot savas oficiālās funkcijas tādas kopīgas operācijas, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma vai atgriešanas operācijas laikā, uz kuru attiecas šis nolīgums.

               10. pants

               Personas datu apstrāde

               1. Personas datu apstrādi veic tikai tad, ja tas ir nepieciešams šā nolīguma īstenošanai bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, aģentūrā vai iesaistītajās dalībvalstīs.

               2. Personas datu apstrāde bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.

               3. Uz personas datu apstrādi administratīvos nolūkos, ko veic aģentūra un iesaistītā(-ās) dalībvalsts(-is), tostarp nosūtot personas datus uz bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, un Regulas (ES) 2016/1624 45. panta 2. punktā minētie aģentūras pieņemtie pasākumi Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai.

               4. Gadījumā, ja apstrāde ietver personas datu nosūtīšanu, dalībvalstis un aģentūra personas datu nosūtīšanas brīdī uz bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku norāda ikvienu vispārīgu vai konkrētu ierobežojumu piekļuvei šiem datiem vai to izmantošanai, tostarp attiecībā uz pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu nosūtīšanas, tad tās attiecīgi informē bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

               5. Personas datus, kas darbības laikā savākti administratīvos nolūkos, aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var apstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem.

               6. Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par šā panta 1.–5. punkta piemērošanu. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram, kā arī bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas personas datu aizsardzības kompetentajai iestādei. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības inspektors ziņo aģentūras izpilddirektoram.

               11. pants

               Domstarpības un interpretācija

               1. Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

               2. Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.

               12. pants

               Nolīguma stāšanās spēkā, darbības laiks un izbeigšana

               1. Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām procedūrām.

               2. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā, kad sākas otrais mēnesis pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās iekšējās juridiskās procedūras.

               3. Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku. Nolīgumu var izbeigt, Pusēm rakstiski vienojoties vai vienpusēji pēc vienas Puses iniciatīvas. Šādā gadījumā Puse, kas vēlas to izbeigt, par to rakstiski paziņo otrai Pusei ar diplomātisko kanālu starpniecību.

               Nolīguma darbība tiek izbeigta otrā mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas mēnesim.

               4. Šo nolīgumu var grozīt jebkurā laikā, Pusēm savstarpēji rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar šā panta 1. punktu.

               5. Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, nosūta Eiropas Savienības gadījumā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas gadījumā bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Ārlietu ministrijai.

               13. pants

               Saistība ar citiem nolīgumiem

               Šis nolīgums neietekmē Pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no citiem starptautiskiem nolīgumiem, kuri Pusēm ir saistoši.

               14. pants

               Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai

               1. Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir Iekšlietu ministrija.

               2. Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai Eiropas Savienībā ir aģentūra.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU

               Līgumslēdzējas Puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.

               Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par darbībām, ko bijušā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.

               KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA

               Abas Puses vienojas, ka atturēšanās no jebkāda pasākuma, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic uzņēmējvalsts kompetentās iestādes, ietver atturēšanos no aktīvas attiecīgās vienības dalībnieka atgriešanas atvieglošanas no Eiropas Robežu un krasta apsardzes dienesta darbības vietas bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā uz viņa/viņas piederības dalībvalsti, kamēr nav saņemts aģentūras izpilddirektora apliecinājums.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.12.2018
            COM(2018) 825 final
            2018/0417(CNS)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS,
            ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus, groza Lēmumu 940/2014/ES

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikumus piemēro Savienības tālākajiem reģioniem. Taču uz Francijas tālākajiem reģioniem neattiecas PVN direktīvas un tiesību aktu par akcīzes nodokļiem teritoriālās piemērošanas joma.

               LESD noteikumi un jo īpaši tā 110. pants principā neatļauj Francijas tālākajos reģionos piemērot atšķirīgus noteikumus vietējām precēm un tām, kuru izcelsme ir Francijas valsts pamatteritorija, citas dalībvalstis vai trešās valstis. Tomēr LESD 349. pantā ir paredzēta iespēja ieviest īpašus pasākumus par labu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus nelabvēlīgus faktorus, kas ietekmē tālāko reģionu ekonomisko un sociālo situāciju. Minētie pasākumi attiecas uz dažādām politikas jomām, tostarp uz nodokļu politiku.

               “Ostu nodevas” nodoklis jeb ostu nodoklis ir netiešs nodoklis, ko piemēro tikai Francijas tālākajos reģionos Francijas Gviānā, Gvadelupā, Martinikā, Majotā un Reinjonā. Šo nodokli piemēro preču importam neatkarīgi no izcelsmes un preču piegādēm, ko par samaksu veic ražošanas darbībās iesaistītas personas. Principā to piemēro tādā pašā veidā gan vietējā ražojuma precēm, gan importētajām precēm.

               Tomēr ar Padomes 2014. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 940/2014/ES Francijai ir atļauts līdz 2020. gada 31. decembrim piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus noteiktām vietējā ražojuma precēm. Minētā lēmuma pielikumā ir sniegts to preču saraksts, kurām var piemērot nodokļa atbrīvojumus vai samazinājumus. Vietējā ražojuma un pārējām precēm piemērojamā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces nedrīkst pārsniegt attiecīgi 10, 20 vai 30 procentpunktus. Pielikuma A daļā ir uzskaitītas preces, kurām piemērojamā nodokļa starpība nedrīkst pārsniegt 10 procentpunktus, B daļā – preces, kurām piemērojamā nodokļa starpība nedrīkst pārsniegt 20 procentpunktus, un C daļā – kurām piemērojamā nodokļa starpība nedrīkst pārsniegt 30 procentpunktus.

               Padomes 2014. gada 17. decembra lēmumā norādīti iemesli, kas bijuši īpašu pasākumu pieņemšanas pamatā: attālums, atkarība no ārējām izejvielām un enerģijas avotiem, vajadzība veidot lielākus krājumus, mazs vietējais tirgus apvienojumā ar mazattīstītu eksporta darbību utt. Visi šie nelabvēlīgie faktori palielina ražošanas izmaksas un līdz ar to sadārdzina vietējā ražojuma preču pašizmaksu, tādējādi, neīstenojot īpašus pasākumus, šīs preces būtu mazāk konkurētspējīgas nekā ievestās, pat ņemot vērā izmaksas preču transportēšanai uz Francijas tālākajiem reģioniem. Tas nozīmētu, ka būtu grūtāk saglabāt vietējo ražošanu. Līdz ar to Padomes 2014. gada 17. decembra lēmumā ietvertie īpašie pasākumi bija izstrādāti tā, lai stiprinātu vietējo ražošanu.

               Padomes 2014. gada 17. decembra lēmuma 3. pantā ir paredzēts, ka Francijas iestādes līdz 2017. gada 31. decembrim Komisijai iesniedz ziņojumu par minētajā lēmumā minētā nodokļu režīma piemērošanu, lai pārbaudītu īstenoto pasākumu ietekmi un to ieguldījumu vietējās saimnieciskās darbības veicināšanā vai saglabāšanā, ņemot vērā nelabvēlīgos faktorus, kas ietekmē tālākos reģionus. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija iesniedz ziņojumu Padomei, ietverot pilnīgu ekonomikas un sociālo analīzi un, attiecīgā gadījumā, priekšlikumu Lēmuma 940/2014/ES noteikumu pielāgošanai.

               Lēmumā paredzēto ziņojumu Francijas iestādes Komisijai nosūtīja 2018. gada 12. februārī. Novērtējuma ziņojumi par konkrētiem Francijas tālākajiem reģioniem un pieprasījumi pielāgot to preču sarakstu, kurām atļauts piemērot atšķirīgu nodokļa likmi, tika iesniegti šādā secībā: 2018. gada 15. martā attiecībā uz Francijas Gviānu, Martiniku un Gvadelupu, 2018. gada 4. jūnijā — attiecībā uz Reinjonu un 2018. gada 28. augustā — nepieprasot atjaunināt preču sarakstu — attiecībā uz Majotu. 2018. gada 26. oktobrī tika iesniegts papildu pieprasījums iekļaut sarakstā jaunu preci.

               Francijas iestāžu iesniegtie pieprasījumi atjaunināt sarakstus galvenokārt ir pieprasījumi iekļaut sarakstos jaunas preces (50), kā arī pieprasījumi pārklasificēt preces sarakstos, lai varētu palielināt nodokļa starpību (28), vai paplašināt attiecīgo produktu kategoriju (7), un daži lūgumi atjaunināt kodus (9 preces Francijas Gviānā). Mērķis ir atjaunot uzņēmumu konkurētspēju, kompensējot dažas ražošanas papildu izmaksas, kas apgrūtina vietējo ražošanu.

               Lēmuma Nr. 940/2014/ES 3. pantā paredzētajā Komisijas ziņojumā ir analizēta ostu nodokļa mehānisma ekonomiskā un sociālā ietekme kopš minētā lēmuma stāšanās spēkā un ir ierosināts izpildīt Francijas iestāžu pieprasījumu atjaunināt preču sarakstus.

               Attiecībā uz atsevišķām vietējās ražošanas darbībām cenu pazemināšanās un straujš cenu kritums, agresīva cenu politika, problēmas būvniecības nozarē, tirgus daļu samazināšanās un/vai ražošanas papildu izmaksu palielināšanās apdraud saimniecisko darbību un darbvietu pastāvēšanu.

               Turklāt jaunas ražošanas attīstību ierobežo vai pat apdraud ražošanas papildu izmaksas, kas mazina vietējo ražojumu konkurētspēju salīdzinājumā ar precēm par zemām cenām, ko ieved no Francijas pamatteritorijas vai Āzijas.

               Ņemot vērā šos apstākļus, ir nepieciešams noteikt atšķirīgas nodokļa likmes vai pat palielināt piemērojamā nodokļa starpību attiecīgajām vietējām ražošanas darbībām, kuras ir būtiskas attiecīgajiem reģioniem.

               Šis ziņojums šodien ir iesniegts Padomei. Tam pievienots šis Padomes priekšlikums.

               Šā priekšlikuma mērķis ir pielāgot to preču sarakstu, kurām var piemērot atšķirīgu nodokļa likmi, lai atspoguļotu ekonomiskās pārmaiņas kopš Lēmuma Nr. 940/2014/ES pieņemšanas.

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Francijas iestādes 2018. gada 15. martā lūdza, lai Komisija iesniedz projektu Padomes 2014. gada 17. decembra Lēmuma Nr. 940/2014/ES tehniskajai pielāgošanai. Šim lūgumam bija pievienoti ziņojumi, kas pamato pieprasītos pielāgojumus. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija šodien iesniedz Padomei ziņojumu, kurā ietverta ostu nodokļa mehānisma piemērošanas ekonomiskā un sociālā analīze un kurā pamatota nepieciešamība pielāgot Lēmumu Nr. 940/2014/ES.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

               Šī iniciatīva atbilst prioritātēm, kas noteiktas LESD 349. pantā precizētajās politiskajās direktīvās. Minētajā pantā ir atzīts, ka tālāko reģionu, tostarp Gvadelupas, Francijas Gviānas, Martinikas, Reinjonas un Majotas, strukturālo ekonomisko un sociālo stāvokli vēl vairāk apgrūtina tādi faktori kā attālums, tas, ka tās ir salas, maza teritorija, sarežģīts reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem, kas, nemainoties un cits citu papildinot, nopietni kavē to attīstību. Attiecīgi iepriekš minētajā 349. pantā paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu paredz īpašus pasākumus, lai izstrādātu nosacījumus Līgumu piemērošanai minētajiem reģioniem, tostarp kopēju politiku. To preču sarakstu, kurām var piemērot atšķirīgu nodokļa likmi, pielāgošanas mērķis ir atbalstīt un saglabāt konkrētas vietējās ražošanas darbības, kuras ir īpaši apdraudētas, un attiecīgi veicināt nodarbinātību aizjūras departamentos. Šī pielāgošana padziļina vienoto tirgu un atjauno vietējās ražošanas konkurētspēju, kompensējot nelabvēlīgos faktorus, ko rada reģionu ģeogrāfiskā un ekonomiskā situācija.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Atbilstīgi LESD 349. panta trešajai daļai Padome paredz pasākumus, ņemot vērā tālāko reģionu īpatnības un grūtības un neietekmējot Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu, tostarp iekšējo tirgu un kopējo politiku. Lēmums Nr. 940/2014/ES un parametri, kas ir tā pamatā, ir uzskatīti par saderīgiem ar citām Savienības politikas jomām. Šī iniciatīva paredz Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikuma ierobežotu pielāgošanu. Pārējie Lēmuma Nr. 940/2014/ES parametri netiek mainīti. Šādos apstākļos to preču saraksta pielāgošana, kurām var piemērot atšķirīgu nodokļa likmi, nevar ietekmēt Lēmuma Nr. 940/2014/ES saderīgumu ar citām Savienības politikas jomām.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pants.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

               Vienīgi Padomei ir pilnvaras, pamatojoties uz LESD 349. pantu, pieņemt īpašus pasākumus par labu tālākajiem reģioniem, pielāgojot līgumu, tostarp kopējo politikas virzienu, piemērošanu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus nelabvēlīgus faktorus, kas ietekmē tālāko reģionu ekonomikas un sociālo situāciju.

               Tādējādi šajā priekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips.

               •Proporcionalitāte

               Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.

                Tas attiecas tikai uz tām precēm, attiecībā uz kurām ir apliecināta nepieciešamība tās iekļaut sarakstā vai grozīt sarakstu attiecībā uz tām.

               Tāpat maksimālā ierosinātā nodokļa starpība katrai precei, uz kuru attiecas šis priekšlikums, nepārsniedz to, kas nepieciešams, ņemot vērā attiecīgo vietējo ražošanas darbību papildu izmaksas. Tādējādi nodokļu slogs, kas tiek uzlikts precēm, kuras importē Francijas aizjūras reģionos un departamentos, nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai kompensētu vietējā ražojuma preču vājāko konkurētspēju salīdzinājumā ar importētajām precēm.

               Saskaņā ar Lēmuma Nr. 940/2014/ES tiesisko regulējumu vienīgais veids, kā ieviest vai grozīt diferencēto nodokļu sistēmu, ko piemēro vietējām precēm, ir esošā lēmuma grozīšana. Priekšlikuma mērķis ir pielāgot Lēmumu Nr. 940/2014/ES.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums.

               Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ.

               Grozāmais tiesību akts ir Padomes lēmums, kas pieņemts, pamatojoties uz to pašu juridisko pamatu (LESD 349. pants).

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

               A. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas spriedumā apvienotajās lietās C-132/14 līdz C-136/14
                  1
                sniegto interpretāciju no LESD 349. panta pirmās daļas izriet, ka “īpašie pasākumi”, ko tas paredz, tiek pieņemti, “ņemot vērā” tālāko reģionu “[sociāli strukturālo] un ekonomisko stāvokli”, ko “apgrūtina” vairāki faktori, “kas, nemainoties un cits citu papildinot, nopietni kavē to attīstību”. Šie faktori tādējādi LESD 349. panta pirmajā daļā tiek parādīti kā tālāko reģionu ekonomisko un sociāli strukturālo stāvokli apgrūtinoši elementi, kas Padomei ir jāņem vērā atbilstoši LESD 349. panta trešajai daļai, nosakot īpašos pasākumus. Ņemot vērā Tiesas interpretāciju un turpmāk uzskaitītos iemeslus, Komisija uzskata, ka vienīgais piemērotais risinājums ir tūlītēja to preču saraksta pielāgošana, kurām var piemērot atšķirīgu nodokļa likmi.

               - Ierosinātie grozījumi ļaus atspoguļot ekonomiskās pārmaiņas kopš Lēmuma Nr. 940/2014/ES pieņemšanas (cenu pazemināšanās un straujš cenu kritums, agresīva cenu politika, problēmas būvniecības nozarē, tirgus daļu samazināšanās un/vai ražošanas papildu izmaksu palielināšanās) un tādējādi novērst tūlītēju un, iespējams, nelabojamu kaitējumu dažām neaizsargātām vietējās ražošanas darbībām.

               Faktiski vairākas šajos reģionos jaunizveidotas darbības apdraud spēcīga konkurence ar lētiem importētajiem produktiem, turklāt šo darbību konkurētspēju negatīvi ietekmē augstās ražošanas papildu izmaksas.

               - Atsevišķu vietējo ražošanas darbību papildu izmaksas pieaug. Papildu izmaksas, ko nekompensē ar atšķirīgu nodokļa likmi, apdraud vietējo uzņēmumu pastāvēšanu; šie uzņēmumi ir vēl jo neaizsargātāki, jo lielākā daļa no tiem ir MVU (68 % no tiem nodarbina mazāk nekā 20 darbiniekus).

               - Šī iniciatīva ir būtiska vietējās ražošanas atbalstīšanai un saglabāšanai Francijas tālākajos reģionos. Ostu nodokļa mehānisms tieši ietekmē vietējos uzņēmumus. Tas ļauj attīstīt jaunas vietējās darbības, neraugoties uz augstajām ražošanas papildu izmaksām.

               Tas ir būtisks, lai varētu saglabāt vietējo ražošanas darbību Francijas tālākajos reģionos, kur bezdarbs, jo īpaši jauniešu vidū, ir visaugstākais Eiropā.

               B. Pirmkārt, ir jānorāda, ka ar atšķirīgu nodokļa likmi apliekamo preču saraksta pielāgošana ir vienīgā iespēja nodrošināt, ka šajos tālākajos reģionos tiek saglabātas un attīstītas vietējās ražošanas darbības.

               No otras puses, šim pielāgošanas pasākumam ir ierobežota ekonomiskā ietekme, jo šī iniciatīva attiecas tikai uz darījumiem, kas veikti Francijas tālākajos reģionos. Tādējādi iniciatīva ģeogrāfiski ietekmē tikai teritorijas, kas nav Kopienas sastāvdaļa PVN (2006/112/EK) un akcīzes nodokļa (2008/118/EK) direktīvas izpratnē.

               Turklāt preces, ko Francijas iestādes ir pieprasījušas iekļaut vai pārklasificēt sarakstos, ir 2016. gadā deklarētā vietējā produkcija 225 miljonu EUR apmērā un imports par summu, kas gandrīz sasniedz 212 miljonus EUR. Attiecīgo preču kategorijas ir ļoti dažādas.

               Komisija ir pārbaudījusi atšķirīgas nodokļa likmes pamatojumu un tās proporcionalitāti attiecībā uz katru preci, pārliecinoties, ka minētās atšķirīgās nodokļa likmes nevar ietekmēt Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un saskaņu, tostarp iekšējo tirgu un kopējo politiku. Komisija jo īpaši ir pārbaudījusi vietējās ražošanas esību, būtiska apjoma preču importa esību, kas var apdraudēt vietējās ražošanas pastāvēšanu, un papildu izmaksu esību, kas palielina vietējā ražojuma preču izmaksas salīdzinājumā ar ievestajām precēm un apdraud vietējo preču konkurētspēju.

               Attiecībā uz šo preču kopumu importa rādītāji ir labi. Laikā no 2014. līdz 2016. gadam tas ir palielinājies par gandrīz 5 %.

               Attiecībā uz vietējām precēm, kas aizņem gandrīz visu tirgu tā, ka “importēto” produktu īpatsvars ir ļoti mazs, Komisija ir pārliecinājusies, ka pastāv nenovēršams un nopietns risks vietējai ražošanai.

               Turklāt, pamatojoties uz ziņojumiem, ko Francijas iestādes iesniegušas atbilstīgi Lēmuma Nr. 940/2014/ES 3. pantam, Komisija ir veikusi termiņa vidusposma novērtējumu par ostu nodokļa režīmu, ko piemēro tālākajiem Francijas reģioniem. Šodien Padomei iesniegtajā ziņojumā Komisija secina, ka ostu nodokļa mehānismam nav būtiskas ietekmes uz konkurenci un tirdzniecību.

               Visbeidzot, papildus tūlītējai sarakstu pielāgošanai noteikumu atjaunināšanas laikā tiks veikta pilnīga lēmuma pārskatīšana, piemērojot labāka regulējuma instrumentus. Darbs šajā sakarā tiks sākts 2019. gada sākumā.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Skatīt iepriekšējo punktu.

               Turklāt saistībā ar Lēmuma Nr. 940/2014/ES pilnīgu pārskatīšanu notiks apspriešanās ar visām ieinteresētajām personām.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Nepiemēro.

               •Ietekmes novērtējums

               Skatīt iepriekšējo punktu.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Nepiemēro.

               •Pamattiesības

               Nepiemēro.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikums neietekmē ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Noteikumu atjaunināšanas laikā tiks veikta pilnīga Lēmuma Nr. 940/2014/ES pārskatīšana, piemērojot labāka regulējuma instrumentus. Darbs šajā sakarā tiks sākts 2019. gada sākumā.

               •Paskaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)

               Nepiemēro.

               •Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

               Nepiemēro.

               2018/0417 (CNS)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS,

               ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus, groza Lēmumu 940/2014/ES

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  2
               ,

               saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes 2014. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 940/2014/ES par ostu nodevu nodokļa režīmu Francijas tālākajos reģionos Francijas iestādēm ir atļauts paredzēt atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus attiecībā uz minētā lēmuma pielikumā norādītajām precēm, kuras ražo Francijas aizjūras departamentos un reģionos. Maksimālā atļautā nodokļa starpība atkarībā no konkrētās preces un aizjūras departamenta ir 10, 20 vai 30 procentpunkti.

               (2)Saskaņā ar Lēmuma Nr. 940/2014/ES 3. panta 2. punktu Francijas iestādes 2018. gada 12. februārī Komisijai iesniedza ziņojumu par minētajā lēmumā paredzētā nodokļu režīma piemērošanu. Novērtējuma ziņojumi par konkrētiem Francijas tālākajiem reģioniem un pieprasījumi pielāgot to preču sarakstus, kurām atļauts piemērot atšķirīgu nodokļa likmi, tika iesniegti šādā secībā: 2018. gada 15. martā attiecībā uz Francijas Gviānu, Martiniku un Gvadelupu, 2018. gada 4. jūnijā — attiecībā uz Reinjonu un 2018. gada 28. augustā — nepieprasot atjaunināt preču sarakstu — attiecībā uz Majotu. 2018. gada 26. oktobrī attiecībā uz Francijas Gviānu tika iesniegts papildu pieprasījums iekļaut sarakstā jaunu preci.

               (3)Pamatojoties uz Francijas iestāžu ziņojumu, Komisija Padomei iesniedza Lēmuma Nr. 940/2014/ES 3. panta 2. punkta otrajā daļā paredzēto ziņojumu, kā arī priekšlikumu par minētā lēmuma pielāgošanu. Šī pielāgošana attiecas uz Martiniku, Gvadelupu, Francijas Gviānu un Reinjonu. Tās mērķis ir iekļaut sarakstā jaunas preces un palielināt atļauto nodokļa starpību attiecībā uz noteiktām precēm.

               (4)Attiecībā uz Francijas Gviānu pielāgošana ietver arī Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumā norādīto kombinētās nomenklatūras kodu atjaunināšanu.

               (5)Sarakstu pielāgošana katrā gadījumā ir pamatota ar vietēji ražoto preču papildu izmaksām salīdzinājumā ar līdzvērtīgām importētajām precēm, kas ražotas Savienības teritorijā.

               (6)Šajā aspektā veicamie pielāgojumi vairumā gadījumu nozīmē iekļaut Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumā esošajos sarakstos preces, kuras jau tika vietēji ražotas 2014. gadā, bet kuras minētajā gadā nebija pieprasīts iekļaut sarakstos.

               (7)Tādējādi Francijas Gviānā attiecīgās preces ir cements (prece 2523 29 00) un koka mēbeles (preces 9403 30, 9403 50 00, 9403 60 un 9403 90 30).

               (8)Martinikā attiecīgās preces ir noteiktas plastmasas granulas (prece 3907 61 00) un saldētavas (prece 8418 69 00).

               (9)Gvadelupā attiecīgās preces ir noteikti gaļas izstrādājumi (prece 0210 12 19), noteiktas mērces (prece 2103 90 90), denaturēts etilspirts (prece 2207 20 00), noteikti mēslošanas līdzekļi (preces 2833, 2834 un 2836), noteikti kosmētikas līdzekļi (preces 3303 00 90 un 3304 99 00), noteikti šķidrumi dzesēšanai (prece 3820 00 00) un kastes un kārbas no papīra vai kartona (prece 4819 10 00).

               (10)Reinjonā attiecīgās preces ir noteikti iespieddarbi (prece 4911 99), noteiktas higiēnas preces (preces 4818 20 10 un 4818 20 91), noteiktas transportlīdzekļu rezerves daļas (preces 8511 40 00, 8511 50 00 un 8511 90 00), noteikti cauruļvadi un to piederumi (preces 7306 30 80, 7306 61 92 un 7307 99 80), saules enerģijas ūdenssildītāji (prece 8419 90 85), noteikti mēslošanas līdzekļi (3102 10 90) un noteikti tomātu biezeņi (prece 2002 90 11).

               (11)Attiecībā uz lauksaimniecības nozari pieprasījumi par iekļaušanu sarakstā vai pārklasificēšanu ir pamatoti ar nepieciešamību vietējiem ražotājiem dažādot savu produkciju, lai varētu vieglāk pielāgoties neparedzētiem klimata apstākļiem. Preces, kas iekļaujamas Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumā esošajos sarakstos, Martinikai ir noteikti dārzeņi (preces 0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90, 0714), avokado (prece 0804 40 00), Gvadelupai — ananāsi (prece 0804 30) un pipari (prece 0904 22 00) un Reinjonai — sīpoli (prece 0703 10 19) un ķiploki (prece 0703 20 00). Turklāt attiecībā uz Martiniku būtu jāpārklasificē sarakstā B noteikti dārzeņi (prece 0706), noteikti pipari (prece 0709 60) un ananāsi (preces 0804 30 un 0805).

               (12)Attiecībā uz noteiktām precēm, kuras jau iekļautas Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikuma sarakstos, attiecīgā maksimālā starpība būtu vai nu jāattiecina uz tām kombinētās nomenklatūras apakšpozīcijām, kurām to pašlaik nepiemēro, vai arī tā būtu jāpalielina.

               (13)Tādējādi attiecībā uz Martiniku no saraksta B uz sarakstu C būtu jāpārklasificē jogurti (prece 0403 10) un noteikti plastmasas būvizstrādājumi (prece 3925), un no saraksta A uz sarakstu B jāpārklasificē dzesēti dārzeņi (prece 0710), saliekamās būvkonstrukcijas (prece 9406), noteikti juvelierizstrādājumi (prece 7113 un 7117) un saules enerģijas ūdenssildītāji (prece 8419 19).

               (14)Attiecībā uz Gvadelupu, sarakstā B būtu jāiekļauj ne tikai pozīcija 1602 41 10, bet gan visi gatavie izstrādājumi un konservi no gaļas (prece 1602), ne tikai gatavi izstrādājumi no lašiem un lašu konservi (prece 1604 20 10), bet gan visi gatavie izstrādājumi no zivīm un zivju konservi (prece 1604 20), ne tikai apakšpozīcijās 3102 90, 3103 90, 3104 20 un 3105 20 minētie izstrādājumi, bet gan visi izstrādājumi, kas ietilpst pozīcijās 3102, 3103, 3104 un 3105. No saraksta B uz sarakstu C būtu jāpārklasificē arī jogurti (prece 0403 10), noteikti bezalkoholiskie dzērieni (preces 2202 10 00 un 2202 99 19
                  3
               ) un noteikti būvmateriāli (preces 3925 10 00 un 3925 90 80).

               (15)Attiecībā uz Reinjonu no saraksta A uz sarakstu C būtu jāpārklasificē cukurniedru cukurs (prece 1701), konservēti tomāti (prece 2002 10) un noteiktas tepes (prece 3214 10 90), no saraksta B uz sarakstu C — noteikti kaltētu dārzeņu konservi (preces 2005 51 00 un 2005 99 80), noteiktas krāsas (preces 3208 un 3209), polietilēna plēves un maisiņi (preces 3920 10 un 3923 21) un noteiktas kastes un kartona izstrādājumi (prece 4819 20 00), un no saraksta A uz sarakstu B — noteikti augļu biezeņi (prece 2007 99 50).

               (16)Attiecībā uz Martiniku būtu arī jālabo Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikuma sarakstā ieviesusies kļūda tarifa pozīcijā, un pozīcija 2204 29 būtu jāaizstāj ar pozīciju 2204 21.

               (17)Visbeidzot, ar atšķirīgu nodokļa likmi apliekamo preču sarakstos būtu jāiekļauj preces, kuras 2014. gadā netika ražotas uz vietas, bet kuru vietējā ražošana ir sākusies pēc minētā datuma vai kuru ražošanu saskaņā ar konkrētiem izstrādātiem projektiem plānots sākt pavisam drīz. Francijas Gviānā attiecīgās preces ir tādi sietspiedes tehnikā ražoti izstrādājumi kā apdrukātas vestes (prece 6110 30 91), apdrukāti mazu bērnu apģērbi (prece 6111 20 90), apdrukāti lietusmēteļi (prece 6201 19 00), apdrukātas kleitas (prece 6204 42 00), apdrukāta mājas veļa (prece 6302 91 00), apdrukātas cepurītes (prece 6505 00 30), apdrukātas krūzes (prece 6212 00) un malka (prece 4401 12 00). Gvadelupā attiecīgās preces ir noteikts alus (prece 2203), noteikts nesaldināts ūdens (prece 2201 10 90) un noteiktas ūdens filtrēšanas vai attīrīšanas ierīces (prece 8421 21 00). Reinjonā attiecīgās preces ir noteiktas higiēnas preces (prece 4818 90 10).

               (18)Tāpēc Lēmums Nr. 940/2014/ES būtu attiecīgi jāgroza,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumu groza atbilstīgi šā lēmuma pielikumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ES Tiesa, 2015. gada 15. decembris, apvienotās lietas no C-132/14 līdz C-136/14, Eiropas Komisija pret Eiropas Savienības Padomi, EU:C:2015:813.

                     (2)

                        OV C […], […], […]. lpp.

                     (3)

                        Muitas nomenklatūras attīstības rezultātā šis kods aizstāj kodu 2202 90 10.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 13.12.2018
            COM(2018) 825 final
            PIELIKUMS
            priekšlikumam
            Padomes lēmums,
            ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumus no ostu nodokļa vai tā samazinājumus, groza Lēmumu Nr. 940/2014/ES

               PIELIKUMS

               Lēmuma Nr. 940/2014/ES pielikumu groza šādi:

               1.A iedaļu groza šādi:

               (a)iedaļas 1. punktā iekļauj šādas preces: “0904 22 00, 2103 90 90, 2207 20 00, 3820 00 00, 4819 10 00”;

               (b)iedaļas 2. punktā iekļauj preci “2523 29 00”;

               (c)iedaļas 3. punktu groza šādi:

               i) iekļauj šādas preces: “0709 30 00, 0709 40 00, 0709 93 90, 0804 40 00, 0714, 8418 69 00”;

               ii) svītro šādas preces: “0706, 0709 60, 0804 30, 0805, 0710, 7113, 7117, 8419 19, 9406”;

               (d)iedaļas 5. punktu groza šādi:

               i) iekļauj šādas preces: “3102 10 90, 8511 40 00, 8511 50 00, 8511 90 00”;

               ii) svītro šādas preces: “1701, 2002 10, 2007 99 50, 3214 10 90”;

               2.B iedaļu groza šādi:

               (a)iedaļas 1. punktu groza šādi:

               i) iekļauj šādas preces: “0210 12 19, 0804 30, 16 02, 1604 20, 2201 10 90, 2833, 2834, 2836, 3102, 3103, 3104, 3105, 3303 00 90, 3304 99 00”;

               ii) svītro šādas preces: “0403 10, 1602 41 10, 1604 20 10, 2202 10 00, 3102 90, 3103 90, 3104 20, 3105 20, 3925 10 00, 3925 90 80”;

               (b)iedaļas 2. punktu groza šādi:

               i) iekļauj šādas preces: “0303 59, 0305 31 00, 0305 44 90, 0305 52 00, 0305 53 90, 0305 54 90, 0305 59 85, 0305 64 00, 4418 91 00, 4418 99, 6110 30 91, 6111 20 90, 6201 19 00, 6204 42 00, 6302 91 00, 6505 00 30, 6912 00, 94030 30, 9403 50 00, 9403 60, 9403 90 30”;

               ii) svītro preci “0305 59 80”;

               (c)iedaļas 3. punktu groza šādi:

               i) iekļauj šādas preces: “3907 61 00, 0706, 0709 60, 0710, 0804 30, 0805, 7113, 7117, 8419 19, 9406”;

               ii) svītro šādas preces: “0403 10, 3925”;

               (d)iedaļas 5. punktu groza šādi:

               i) iekļauj šādas preces: “0703 10 19, 0703 20 00, 2002 90 11, 2007 99 50, 4911 99, 4818 20 10, 4818 20 91, 4818 90 10, 7306 30 80, 7306 61 92, 7307 99 80, 8419 90 85”;

               ii) svītro šādas preces: “2005 51 00, 2005 99 80, 3208, 3209, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00”;

               3.C iedaļu groza šādi:

               (a)iedaļas 1. punktā iekļauj šādas preces: “2203, 8421 21 00, 0403 10, 2202 10 00, 2202 99 19, 3925 10 00, 3925 90 80”;

               (b)iedaļas 2. punktu groza šādi:

               i) iekļauj šādas preces: “4401 12 00, 9406 90 10, 9406 10 00, 9406 90 38”;

               ii) svītro šādas preces: “9406 00 11, 9406 00 20, 9406 00 38”;

               (c)iedaļas 3. punktu groza šādi:

               i) iekļauj šādas preces: “0403 10, 3925, 2204 21”;

               ii) svītro preci “2204 29”;

               (d)iedaļas 5. punktā iekļauj šādas preces: “1701, 2002 10, 2005 51 00, 2005 99 80, 3208, 3209, 3214 10 90, 3920 10, 3923 21, 4819 20 00”.