				|

		52013PC0097

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko izveido Reģistrēto ceļotāju programmu /* COM/2013/097 final - 2013/0059 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
·      Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Jauno tehnoloģiju sniegtais
potenciāls integrētas robežu pārvaldības (IRP) jomā ir
aktīvi apsvērts ES līmenī kopš 2008. gada, kad
Komisija publicēja paziņojumu “Sagatavojot nākamos soļus
robežu pārvaldībai Eiropas Savienībā”[1]. Šajā paziņojumā
Komisija, lai atvieglotu robežšķērsošanu, ierosināja
reģistrēto ceļotāju programmas (RCP) izveidi
ceļotājiem no trešām valstīm, kuri ceļo bieži un
kuriem iepriekš veikta personas padziļināta drošības
pārbaude.
RCP tika atbalstīta Stokholmas
programmā[2],
par kuru Eiropadome vienojās 2009. gada decembrī.
Eiropadome 2011. gada jūnija
sanāksmē aicināja “strauj[i] paātrinā[t] [to darbu],
kas notiek "viedrobežu" jomā”. Kā pirmo atbildi uz šo aicinājumu
Komisija 2011. gada 25. oktobrī publicēja paziņojumu[3] par
ieceļošanas/izceļošanas sistēmas un RCP īstenošanas
iespējām.
Šis priekšlikums tiek iesniegts kopā ar
priekšlikumu izveidot reģistrēto ceļotāju programmu un
priekšlikumu izdarīt grozījumus Kopienas kodeksā par
noteikumiem, kas attiecas uz pārbaudēm ārējās robežas
šķērsošanas vietās un uzraudzību pie ārējās
robežas (Šengenas Robežu kodeksā; ŠRK)[4],
saistībā ar abu jauno sistēmu darbību. Ietekmes
novērtējumi tiek sniegti par katru sistēmu.
Šis priekšlikums neskar muitas kontroli, t.i.,
preču kontroli.
·      Vispārīgais konteksts
ŠRK tika pieņemts 2006. gada 15. martā,
lai paredzētu nosacījumus, kritērijus un sīki
izstrādātus noteikumus, kuri attiecas uz pārbaudēm
ārējās robežas šķērsošanas vietās un uzraudzību
pie ārējās robežas. Saskaņā ar 7. pantu pie
ārējām robežām visām personām piemēro
pārbaudes.
Pilnas pārbaudes parasti attiecina uz
trešo valstu valstspiederīgajiem, un minimālās pārbaudes
attiecina uz ES pilsoņiem un personām, kurām ir tiesības brīvi
pārvietoties[5].
Tomēr pašlaik spēkā esošos noteikumus, kas tiek piemēroti
trešo valstu valstspiederīgajiem, varētu aprakstīt kā
“vienu pieeju visiem”, jo pašlaik vienas un tās pašas pārbaudes ir
piemērojamas neatkarīgi no tā, vai pastāv
atšķirības attiecībā uz risku, ko rada dažādie
ceļotāji, vai to ceļošanas biežumu. Šāda situācija
pastāv, jo pašlaik spēkā esošie tiesību akti nepieļauj
atkāpes no pilnīgu robežpārbaužu principa, izņemot
vienīgi tās trešo valstu valstspiederīgo kategorijas, kas ir īpaši
minētas ŠRK vai Vietējās pierobežas satiksmes regulā[6], piemēram, valstu
vadītāji, pārrobežu darbinieki un pierobežas
iedzīvotāji.
Tikai ļoti neliels personu skaits, kuras
šķērso ārējo robežu, var izmantot iepriekš minētos
izņēmumus: tie ir apmēram divi miljoni personu, kas veido 0,2 %
no kopējām pasažieru plūsmām. Ir sagaidāms, ka šis
skaitlis visumā paliks konstants, marginālas izmaiņas ir
iespējamas, plašāk izmantojot vietējās pierobežas satiksmes
režīmus. Līdz 2010. gada beigām dalībvalstis bija
izdevušas 110 000 vietējās pierobežas satiksmes atļaujas.
Lai izpildītu ŠRK nosacījumus,
robežsargam katru reizi, kad persona ieceļo, ir jānosaka, vai
trešās valsts valstspiederīgais izpilda nosacījumus
ieceļošanai ES (uzturēšanās ES nolūks, vai viņam ir
pietiekami iztikas līdzekļi un nodoms atgriezties izcelsmes
valstī). To dara, veicot ceļotāja interviju un pārbaudot
nepieciešamos dokumentus, piemēram, naktsmītnes rezervācijas
apstiprinājumu un lidojuma/prāmja/vilciena biļetes
rezervācijas apstiprinājumu atpakaļceļam. Robežsargam ir
jāuzrauga arī atļautā uzturēšanās Šengenas
zonā, ko pašlaik veic, apskatot spiedogus ceļojuma dokumentā.
Ņemot vērā paredzēto
pasažieru plūsmu pieaugumu pie ārējām robežām, bieži
ceļojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem būtu
jāpiedāvā alternatīva robežpārbaudes procedūra,
“uz valsti vērsto pieeju” pamazām aizstājot ar “uz personu
vērstu pieeju”.
Praksē RCP pie robežas darbotos
šādā veidā. Reģistrētam ceļotājam tiktu
izsniegta marķierierīce mašīnlasāmas kartes veidā,
kurā tiktu iekļauts tikai unikālais identifikators (t.i.,
pieteikuma numurs) un kura pie robežas, ieceļojot un izceļojot, tiktu
izmantota pie automatizētas izejas. Izeja nolasītu
marķierierīci un ceļošanas dokumentu (un vīzas uzlīmes
numuru, ja piemērojams), un ceļotāju pirkstu nospiedumus, kuri
tiktu salīdzināti ar pirkstu nospiedumiem, kas tiek glabāti
centrālajā repozitorijā un citās datu bāzēs, tai
skaitā vīzu informācijas sistēmā (VIS)
attiecībā uz vīzu turētājiem. Ja visas pārbaudes
ir sekmīgas, ceļotājs var šķērsot automatizēto
izeju. Ja rodas problēmas, ceļotājam palīdzētu
robežsargs.
Robežšķērsošanas atvieglošana
notiktu arī manuālās robežpārbaudes gadījumā, jo
robežsargiem nebūtu jāuzdod “papildu” jautājumi
reģistrētajam ceļotājam, piemēram, par ceļojuma
mērķi un pietiekamu iztikas līdzekļu pastāvēšanu.
Ieceļošanas/izceļošanas
sistēmas (IIS) izveide ar vai bez biometriskiem datiem, kurā pie
ārējās robežas tiktu reģistrēta trešo valstu
valstspiederīgo ieceļošana un izceļošana īstermiņa
uzturēšanās nolūkā, būtu priekšnoteikums, lai ieviestu
reģistrētiem ceļotājiem piemērojamo robežpārbaužu
pilnīgu automatizāciju, kā aprakstīts iepriekš. IIS
ļautu atteikties no Šengenas Robežu kodeksā noteiktā
pienākuma iespiest spiedogu ceļošanas dokumentā, jo spiedoga
manuālā iespiešana tiktu aizstāta ar uzturēšanās
automātisku reģistrēšanu un aprēķināšanu. Līdzko
spiedoga iespiešanas pienākums būtu beidzies, IIS aplūkošana pie
ārējās robežas būtu obligāta, lai nodrošinātu, ka
trešās valsts valstspiederīgais nepārsniedz savu
legālās uzturēšanās laiku Šengenas zonā. Šo
aplūkošanu varētu veikt automātiski, izmantojot ceļošanas
dokumenta mašīnlasāmo zonu vai pirkstu nospiedumus.
RCP kopā ar IIS būtiski uzlabos
ceļotāju plūsmu pārvaldību un kontroli pie
robežām, pastiprinot pārbaudes un vienlaikus paātrinot robežšķērsošanu
bieži ceļojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem veikta
pirmatnējā pārbaude.
Šim priekšlikumam pievienotais tiesību
akta finanšu pārskats ir balstīts uz pētījumu par IIS un
RCP izmaksām, ko veicis ārējs līgumdarba
veicējs.
Balstoties uz iepriekš minētajiem
apsvērumiem, šā priekšlikuma Eiropas Parlamenta un Padomes regulai
mērķi ir šādi:
–
izveidot procedūras un nosacījumus
piekļuvei RCP,
–
noteikt marķierierīces[7]-centrālā repozitorija
kā sistēmas reģistrēto ceļotāju datu
glabāšanai mērķi, funkcionalitāti un atbildību, un
–
uzticēt Aģentūrai lielapjoma IT
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības,
drošības un tiesiskuma telpā[8]
(Aģentūrai) centrālā repozitorija izstrādi un
darbības pārvaldību un marķierierīces tehnisko specifikāciju
definēšanu.
Šī regula ir RCP tiesiskā
regulējuma pamatinstruments. Lai papildinātu šo tiesisko
regulējumu, ir nepieciešami arī grozījumi ŠRK
attiecībā uz atvieglotu robežšķērsošanu trešo valstu
valstspiederīgajiem, un tie tiek iesniegti vienlaikus ar šo priekšlikumu. Turklāt
vienlaikus tiek iesniegts priekšlikums Ieceļošanas/izceļošanas
sistēmai, kurā tiek reģistrēta trešo valstu
valstspiederīgo ieceļošana un izceļošana.
·      Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK)
Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas
reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas
Robežu kodekss).
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK)
Nr. 1931/2006, ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes
noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un
ar ko groza Šengenas Konvencijas noteikumus.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK)
Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu
apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar
īstermiņa vīzām (VIS regula).
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK)
Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES)
Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT
sistēmu darbības pārvaldībai brīvības,
drošības un tiesiskuma telpā.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
·      Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Apspriešanās ar ieinteresētajām
personām ir aprakstīta pievienotajā ietekmes
novērtējumā.
·      Ietekmes novērtējums
Pirmais ietekmes novērtējums[9] tika veikts 2008. gadā,
gatavojot Komisijas paziņojumu par šo tematu, bet otrais tika pabeigts 2013. gadā[10]. Pirmajā
novērtējumā tika analizēti politikas risinājumi un to
paredzamā ietekme un tika secināts, ka būtu jāizveido RCP
trešo valstu valstspiederīgajiem.
Pēc apspriešanās un
iepriekšējas pārbaudes otrajā ietekmes
novērtējumā tika analizēti īstenošanas galvenie
iespējamie risinājumi.
Pēc iespējamo risinājumu un to
apakšrisinājumu izvērtēšanas tika atzīts, ka par samaksu
pieejama RCP trešo valstu ceļotājiem, kuri ceļo bieži un kuriem
veikta personas pirmatnējā pārbaude un personas
padziļināta drošības pārbaude, datus (biometriskos datus,
burtciparu datus un unikālo identifikatora numuru) uzglabājot
centrālajā repozitorijā un unikālo identifikatora numuru
(pieteikuma numuru) uzglabājot marķierierīcē, ir
vislabākais risinājums, lai nodrošinātu pasažieru raitu
plūsmu pie ārējām robežām, nesamazinot drošības
līmeni ES. Ar šo risinājumu tiek līdz minimumam samazināta
personas datu izmantošana ES IT sistēmā, jo robežsargi pirmajā
pārbaudes līnijā neiegūst personas datus, un tas ļauj
izvairīties no galvenajiem ar drošību saistītajiem
trūkumiem, kas piemīt tikai uz marķierierīci balstītai
sistēmai. Tādu pašu datu aizsardzības noteikumu piemērošana
kā VIS un status quo, tai skaitā informācijas
uzglabāšana uz laiku, kas nav ilgāks par pieciem gadiem, būtu
nepieciešama, lai vēlamajā risinājumā nodrošinātu
pienācīgus datu aizsardzības noteikumus. Personas dati, kas
atrodas centrālajā repozitorijā (biometriskie dati un burtciparu
dati no pieteikuma), būtu jāuzglabā ne ilgāk, kā
vajadzīgs RCP nolūkiem. Ir piemēroti glabāt datus ne
ilgāk kā piecus gadus, lai ļautu ņemt vērā
iepriekšējos pieteikumos iekļautus datus, izvērtējot
vēlāk iesniegtus pieteikumus RCP, piekļuves RCP atjaunošanu un
arī ņemt vērā repozitorijā glabāto pirkstu
nospiedumu atkārtotu izmantošanu (59 mēneši). Turklāt piecu
gadu uzglabāšanas periods ļautu piešķirt piekļuvi RCP uz
pieciem gadiem bez nepieciešamības iesniegt jaunu pieteikumu. Sākotnējā
piekļuve RCP būtu jāpiešķir uz vienu gadu. Piekļuvi varētu pagarināt uz diviem
gadiem, pēc tam vēl uz diviem gadiem, bez nepieciešamības
iesniegt jaunu pieteikumu. Jauns pieteikums
būtu jāiesniedz, lai atjaunotu piekļuvi līdzko ir beidzies
piecus gadus ilgais derīguma termiņš. Tas
būtu saskaņā ar vairākkārtējas ieceļošanas
vīzu izsniegšanu ceļotājiem (uz laikposmu ne ilgāku par
pieciem gadiem), kuru dati VIS tiek glabāti piecus gadus.
Centrālajā repozitorijā
būtu jāglabā četri pirkstu nospiedumi, lai nodrošinātu
precīzu reģistrētā ceļotāja verifikāciju
ārējās robežas šķērsošanas vietā. Pirkstu
nospiedumu datu glabāšana garantē, ka visos apstākļos ir
pieejami pietiekami dati, vienlaikus saglabājot datu apmēru
samērīgā līmenī. Tikai viena vai divu pirkstu nospiedumu
glabāšana var izraisīt problēmas ceļotājiem un
robežiestādēm pie ārējās robežas, jo pirkstu
nospiedumi var būt izplūduši, izkropļoti vai nepilnīgi. Tas
ir īpaši svarīgi attiecībā uz RCP, jo piekļuvi var
piešķirt uz pieciem gadiem un tos pašus pirkstu nospiedumus var izmantot
vairākkārt (59 mēnešus), ja reģistrētais
ceļotājs iesniedz jaunu pieteikumu.
Centrālajā repozitorijā
uzglabātie dati robežsargiem būtu pieejami, tikai izskatot
pieteikumu, atsaucot/pagarinot piekļuvi RCP, ja ir nozaudēta vai
nozagta marķierierīce vai rodas problēmas ar
reģistrēta ceļotāja robežšķērsošanas
atvieglošanu. Robežpārbaudes laikā robežsargs no centrālā
repozitorija saņemtu tikai informāciju “trāpījums”/“nav
trāpījuma”. Tādēļ vēlamajā
risinājumā ir nodrošināts līdzsvars starp drošību,
robežšķērsošanas atvieglošanu un datu aizsardzību.
Lai nodrošinātu vienkāršu
piekļuvi RCP, trešo valstu valstspiederīgajiem būtu
jāļauj iesniegt pieteikumu RCP jebkuras dalībvalsts
konsulātā vai jebkurā ārējās robežas
šķērsošanas vietā. Tas nodrošinātu, ka programmā
piedalās liels dalībnieku skaits, tādējādi
palīdzot dalībvalstīm pārvaldīt pasažieru plūsmas
ārējās robežas šķērsošanas vietās. Pieteikumi
būtu jāizskata, balstoties uz tiem pašiem kritērijiem, ko
izmanto vairākkārtējas ieceļošanas vīzu
gadījumā. Tomēr tādu pieteikumu izskatīšanai, kurus
iesnieguši Savienības pilsoņu ģimenes locekļi, izmanto tos
pašus kritērijus, ko izmanto viņu ieceļošanas vīzu
pieteikumu izskatīšanai. Dalībvalstis var izlemt, vai
ārējās robežas šķērsošanas vietās izmantot un
uzstādīt automatizētas robežkontroles sistēmas. Ir skaidrs,
ka to pašu personas padziļinātās drošības pārbaudes
kritēriju, ko piemēro vairākkārtējas ieceļošanas
vīzām, savietošanai ar pilnībā automatizētu
robežkontroli ir vislielākā ietekme uz robežšķērsošanas
atvieglošanu reģistrētiem ceļotājiem. Turklāt tas
ļauj saglabāt augstu drošības līmeni, vienlaikus
ievērojot pamattiesības.Šī pieeja rada arī
vismazākās izmaksas, ņemot vērā arī izmaksas, kas
saistītas ar stingrāku personas padziļinātas drošības
pārbaudes procedūru un daļēji automatizētu
robežkontroli. Pilnīga automatizācija būtu izmaksu
ziņā efektīgs risinājums, jo īpaši
robežšķērsošanas vietās, kurās ir kapacitātes
problēmas un jau pašlaik rodas rindas. Tomēr katrai dalībvalstij
attiecībā uz katru robežšķērsošanas vietu būtu
jāizvērtē, vai automatizēta robežkontroles sistēma
uzlabotu robežšķērsošanas vietas caurplūdes spēju un
tādējādi samazinātu laiku, kas ceļotājiem
nepieciešams robežas šķērsošanai, atbrīvotu cilvēkresursus
un sniegtu instrumentu dalībvalstij, lai pārvaldītu tās
arvien pieaugošās pasažieru plūsmas. Neatkarīgi no tā, vai
tiek izmantotas automatizētas robežšķērsošanas sistēmas,
robežšķērsošanas atvieglošanai trešo valstu valstspiederīgajiem,
kuriem sniegta piekļuve RCP, būtu jāattiecas uz visām
ārējās robežas šķērsošanas vietām. Lai
nodrošinātu pieteikuma iesniedzēju uzticamu verifikāciju,
būs nepieciešams apstrādāt biometriskos datus (pirkstu
nospiedumus) centrālajā repozitorijā un verificēt
biometriskos datus ārējās robežas šķērsošanas
vietās[11].
Ietekmes novērtējuma padome (IAB)
pārskatīja ietekmes novērtējuma projektu un sniedza savu
atzinumu 2012. gada 14. martā. Ziņojuma galīgajā
redakcijā tika ņemti vērā ieteikumi uzlabojumiem. Konkrēti,
tika veiktas šādas izmaiņas: tika precizēts un paskaidrots
pamatscenārijs; tika paplašināta problēmas definīcija,
iekļaujot atziņas, kas gūtas izstrādājot citas
lielapjoma IT sistēmas, kā arī atziņas, kas gūtas, īstenojot
automatizētu robežkontroli un reģistrētu ceļotāju
programmas dalībvalstīs un valstīs, kas nav ES
dalībvalstis; tika uzlabotas saites uz pielikumiem un 2008. gada
ietekmes novērtējumu; tika ziņots par ieinteresēto personu
uzskatiem, cik plaši vien iespējams, ņemot vērā, ka
ieinteresēto personu uzskati bija samērā vispārīgi;
tika izskaidrota metode, kas izmantota izmaksu aprēķināšanai un
tika precīzāk ziņots par gaidāmajām izmaksām un
labumu, kas tiek sniegts dažādām ieinteresētajām
personām; tika precizēta informācija, kas saistīta ar
robežsargu pārgrupēšanu, ņemot vērā ceļotāju
plūsmu gaidāmo pieaugumu; un, visbeidzot, tika pievienots skaidrs
pārskats par Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja
uzskatiem.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
·      Ierosināto pasākumu kopsavilkums
Ir jādefinē RCP mērķis un
funkcijas, ieskaitot marķierierīci-centrālo repozitoriju, un ar
tiem saistītie pienākumi. Turklāt ir jāpiešķir
pilnvaras Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības
pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma
telpā, lai izstrādātu un izveidotu centrālo repozitoriju un
veiktu tā darbības pārvaldību, kā arī lai
definētu marķierierīces tehniskās specifikācijas,
balstoties uz darbības prasību iepriekšēju definēšanu. Ir
jāizveido procedūras un nosacījumi, kurus ievēro, izskatot
pieteikumu RCP un glabājot reģistrēto ceļotāju datus.
Priekšlikuma detalizēts skaidrojums pa pantiem ir atrodams
atsevišķā Komisijas dienestu darba dokumentā.
·      Juridiskais pamats
Šīs regulas juridiskais pamats ir
Līguma par Eiropas Savienības darbību 74. pants, 77. panta
2. punkta b) apakšpunkts un 77. panta 2. punkta d) apakšpunkts.
Līguma 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts ir
atbilstīgs juridiskais pamats, lai turpmāk noteiktu pasākumus
attiecībā uz dalībvalstu ārējo robežu
šķērsošanu un izstrādātu standartus un procedūras, ko
dalībvalstīm jāievēro, veicot personu pārbaudes pie
šādām robežām. Līguma 74. pants ir atbilstīgs
juridiskais pamats RCP izveidei un uzturēšanai un informācijas
apmaiņas procedūrām starp dalībvalstīm, nodrošinot
sadarbību starp dalībvalstu attiecīgajām iestādēm,
kā arī starp minētajām iestādēm un Komisiju
jomās, uz kuram attiecas Līguma V sadaļa.
·      Subsidiaritātes princips
Saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienības darbību 74. pantu, 77. panta 2. punkta
b) apakšpunktu un 77. panta 2. punkta d) apakšpunktu
Savienībai ir tiesības pieņemt pasākumus
attiecībā uz personu pārbaudēm un dalībvalstu
ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību. Pašreizējos
ES noteikumus par dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu
ir nepieciešams grozīt, lai ņemtu vērā pieaugošās
pasažieru plūsmas un iespējas, ko sniedz jaunās
tehnoloģijas. Ir vajadzīgs kopējs režīms saskaņotu
noteikumu izveidošanai, ar kuriem atvieglo robežu šķērsošanu
reģistrētiem ceļotājiem tā, lai atvieglošana attiektos
uz visām Šengenas robežas šķērsošanas vietām,
atsevišķi neveicot personas padziļinātu drošības
pārbaudi un nesamazinot drošības līmeni.
Tādējādi dalībvalstis,
rīkojoties atsevišķi, nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma
mērķus.
·      Proporcionalitātes princips
Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā
noteikts, ka Savienības rīcība ir samērīga ar
Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Formai, kas
izvēlēta šim ES pasākumam, ir jārada iespēja sasniegt
priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas
efektīvāk. Ar ierosināto iniciatīvu tiek turpmāk
pilnveidots Šengenas acquis, lai nodrošinātu, ka kopēji
noteikumi pie ārējām robežām tiek piemēroti
vienādi visās dalībvalstīs. Tādējādi
priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu.
·      Juridiskā instrumenta izvēle
Ierosinātais juridiskais instruments: regula.
Citi instrumenti nebūtu piemēroti
šāda/-u iemesla/-u dēļ.
Šajā priekšlikumā tiks
paredzēti noteikumi par robežpārbaudēm pie ārējām
robežām, kas visās dalībvalstīs ir vienādi. Tādējādi
par juridisko instrumentu var izvēlēties vienīgi regulu.
·      Pamattiesības
Ierosinātajai regulai var būt
ietekme uz pamattiesībām, jo īpaši tiesībām uz
personas datu aizsardzību (ES Pamattiesību hartas 8. pants) un
tiesībām uz efektīviem tiesību aizsardzības
līdzekļiem (Hartas 47. pants).
Priekšlikumā ir iekļauti
aizsardzības pasākumi, jo īpaši 15. un 16. pantā,
gadījumam, ja RCP piešķirtā piekļuve tiek atteikta vai
atsaukta – tas nodrošina tiesības uz efektīvu tiesību
aizsardzību –, un 48. un 49. pantā attiecībā uz
tiesībām saņemt informāciju, tiesībām
piekļūt datiem, kas izmantoti regulas nolūkiem,
tiesībām tos labot un dzēst, šo pasākumu skaitā ir
arī saskaņā 51. pantu nodrošinātās tiesības
uz efektīviem tiesību aizsardzības līdzekļiem.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Komisijas priekšlikums nākamajai
daudzgadu finanšu shēmai (MFF) ietver priekšlikumu
Iekšējās drošības fondam 2014.–2020. gadā
atvēlēt 4,6 miljardus euro (pašreizējās cenās). Priekšlikumā
1,1 miljards euro ir paredzēts kā indikatīva summa IIS un
RCP izstrādei, pieņemot, ka izstrādes izmaksas sāksies
tikai no 2015. gada[12].
Šis finansiālais atbalsts aptvertu ne
tikai centrālo komponentu izmaksas visā MFF periodā (ES
līmenis, gan izstrādes, gan darbības izmaksas), bet arī abu
minēto sistēmu valsts līmeņa, dalībvalstu komponentu
izstrādes izmaksas pieejamo resursu robežās. Finansiāla atbalsta
sniegšana, lai segtu valsts līmeņa izstrādes izmaksas,
nodrošinātu to, ka sarežģītie ekonomiskie apstākļi
valstīs neapdraud vai nekavē projektus. Tajā ir iekļauta
summa 145 miljonu euro apmērā izmaksām valstu
līmenī, kuras saistītas ar IT sistēmu mitināšanu, telpām
galalietotāju aprīkojuma mitināšanai un telpām operatoru
birojiem. Tajā ir iekļauti arī 341 miljoni euro izmaksām
valstu līmenī, kas saistītas uzturēšanu, piemēram, ar
aprīkojuma un programmatūras licencēm.
Līdzko jaunās sistēmas
sāktu darboties, turpmāko darbības izmaksu atbalstam
dalībvalstīs varētu izmantot valstu programmas. Tiek
ierosināts, ka dalībvalstis var izmantot 50 %
piešķīrumu no valsts programmām, lai atbalstītu to IT
sistēmu darbības izmaksas, kuras tiek izmantotas, lai
pārvaldītu migrācijas plūsmas, kas šķērso
Savienības ārējās robežas. Šīs izmaksas var ietvert
VIS, SIS un šajā laikā izveidoto jauno sistēmu
pārvaldības izmaksas, personāla izmaksas, apkalpošanas izmaksas,
drošu telpu īres izmaksas utt. Tādējādi turpmākais
instruments vajadzības gadījumā nodrošinātu
finansējuma nepārtrauktību.
Automatizācijas izmaksas būtu
ļoti atšķirīgas atkarībā no automatizēto izeju
skaita, kas tiktu izveidotas.
5.           PAPILDU INFORMĀCIJA
·      Līdzdalība
Šis priekšlikums pilnveido Šengenas acquis,
jo tas attiecas uz ārējo robežu šķērsošanu. Tāpēc
ir jāņem vērā šādas sekas saistībā ar
dažādajiem protokoliem un nolīgumiem ar asociētajām
valstīm.
Dānija
Saskaņā ar 1. un 2. pantu (22.)
Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par
Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības
darbību (LESD), Dānija nepiedalās tādu Padomes
pasākumu pieņemšanā, kas paredzēti LESD Trešās
daļas V sadaļā.
Tā kā šī regula pilnveido
Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā
protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir
pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu
ieviesīs savos tiesību aktos.
Apvienotā Karaliste un Īrija
Saskaņā ar 4. un 5. pantu
Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas
Savienības sistēmā un Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada
29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas
Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis
noteikumu īstenošanā, un Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada
28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu
Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Apvienotā Karaliste
un Īrija nepiedalās Regulas, ar kuru izveido Reģistrēto
ceļotāju programmu, pieņemšanā un šī regula tām
nav saistoša un tām nav jāpiemēro.
Islande un Norvēģija
Procedūras, kas noteiktas Asociācijas
nolīgumā, ko noslēgusi Padome un Islandes Republika, un
Norvēģijas Karaliste par abu minēto valstu iesaistīšanos
Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un
pilnveidošanā, ir piemērojamas, jo šis priekšlikums papildina
Šengenas acquis, kā paredzēts minētā nolīguma
A pielikumā[13].
Šveice
Šī regula pilnveido Šengenas acquis
noteikumus tā nolīguma nozīmē, kurš noslēgts starp
Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par
Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[14].
Lihtenšteina
Šī regula pilnveido Šengenas acquis
noteikumus tā Protokola nozīmē, kurš parakstīts starp
Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un
Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos
Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices
Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[15].
Kipra
Šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas
acquis vai kā citādi ir ar to saistīts, kā
paredzēts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā.
Bulgārija un Rumānija
Šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas
acquis vai kā citādi ir ar to saistīts, kā
paredzēts 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.
2013/0059 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ,
ar ko izveido Reģistrēto
ceļotāju programmu
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 74. pantu un
77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu[16],
pēc leģislatīvā akta
projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[17],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[18],
apspriedušies ar Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju,
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
Robežpārbaudēm ir jānodrošina augsts
drošības līmenis, vienlaikus, cik vien iespējams, samazinot
gaidīšanas laiku. Aizvien pieaugošās ceļotāju plūsmas
pie ārējām robežām veicina nepieciešamību atrast
jaunus risinājumus šo mērķu sasniegšanai. Lielāka
robežpārbaužu diferenciācija ļaus dalībvalstīm
izmantot vienkāršotas pārbaudes attiecībā uz tiem trešo
valstu valstspiederīgajiem, kuri tiek novērtēti kā zema
riska ceļotāji.
(2)
ES pilsoņi var izmantot automatizētas
robežkontroles sistēmas, un tās ir pierādījušas savu
efektivitāti robežpārbaužu paātrināšanā. Arī trešo valstu valstspiederīgajiem ir
jāsniedz iespēja tās izmantot, lai palīdzētu
samazināt gaidīšanas laiku, vienlaikus garantējot augstu
drošības līmeni.
(3)
Komisijas 2008. gada 13. februāra
paziņojumā “Sagatavojot nākamos soļus robežu
pārvaldībai Eiropas Savienībā”[19], ir izklāstīta
nepieciešamība izveidot reģistrēto ceļotāju programmu
(RCP) bieži ceļojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem un ieviest
automatizētas robežkontroles sistēmas kā daļu no
Integrētas robežu pārvaldības Eiropas stratēģijas.
(4)
Eiropadome 2008. gada 19. un 20. jūnijā
uzsvēra to, cik svarīgi ir turpināt darbu pie ES integrētas
robežu pārvaldības stratēģijas izstrādes, tostarp
labāk izmantojot modernās tehnoloģijas, lai uzlabotu
ārējo robežu pārvaldību.
(5)
Komisijas 2009. gada 10. jūnija
paziņojumā “Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa
pilsoņu interesēs”[20]
tika uzsvērta nepieciešamība izveidot Reģistrēto
ceļotāju programmu, lai nodrošinātu raitu ieceļošanu
Savienībā.
(6)
Eiropadome 2011. gada 23. un 24. jūnija
sanāksmē aicināja strauji virzīt uz priekšu darbu pie
“viedrobežām”. Kā pirmo atbildi uz
šo aicinājumu Komisija 2011. gada 25. oktobrī
publicēja paziņojumu “Viedrobežas – risinājumi un
turpmākā rīcība”.
(7)
RCP mērķim vajadzētu būt
atvieglot Savienības ārējo robežu šķērsošanu bieži
ceļojošiem trešo valstu ceļotājiem, kuriem ir iepriekš veikta
personas pirmatnējā pārbaude un personas padziļināta
drošības pārbaude.
(8)
RCP noteikumiem vajadzētu būt
vienādiem visās dalībvalstīs, lai ļautu
reģistrētiem ceļotājiem gūt labumu no atvieglotām
robežpārbaudēm visās dalībvalstu ārējās
robežas šķērsošanas vietās bez nepieciešamības katrai
dalībvalstij atsevišķi iepriekš veikt personas pirmatnējo
pārbaudi un padziļinātu drošības pārbaudi.
(9)
Ir nepieciešams precizēt RCP mērķus
un tās tehnisko uzbūvi, paredzēt noteikumus par tās
darbību un izmantošanu un noteikt pienākumus saistībā ar
sistēmu, sistēmā ievadāmo datu kategorijas, datu
ievadīšanas mērķus, ievadīšanas kritērijus,
iestādes, kurām ir tiesības piekļūt datiem, un
turpmākus noteikumus par datu apstrādi un aizsardzību.
(10)
Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu
darbības pārvaldībai brīvības, drošības un
tiesiskuma telpā, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu
(ES) Nr. 1077/2011 (2011. gada 25. oktobris), ar ko izveido
Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības
pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma
telpā[21]
(turpmāk – Aģentūra) vajadzētu būt atbildīgai par
centralizētas sistēmas pārvaldību, kura sastāv no
centrālā repozitorija, rezerves centrālā repozitorija,
vienotām saskarnēm katrā dalībvalstī, tīkla
ieejas punktiem un komunikācijas infrastruktūras starp centrālo
repozitoriju un tīkla ieejas punktiem. Turklāt
Aģentūrai vajadzētu būt atbildīgai par
marķierierīces tehnisko specifikāciju definēšanu, lai
garantētu RCP sadarbspēju visā Savienībā. Dalībvalstīm vajadzētu būt
atbildīgām ar savu valsts sistēmu izstrādi un darbības
pārvaldību.
(11)
Centrālajam repozitorijam vajadzētu
būt pieslēgtam dalībvalstu valsts sistēmām, lai
ļautu kompetentajām dalībvalstu iestādēm
apstrādāt datus, kas saistīti ar pieteikumiem RCP.
(12)
Lai nodrošinātu reģistrēta
ceļotāja uzticamu verifikāciju, ir nepieciešams
centrālā repozitorijā glabāt unikālo identifikatoru
(pieteikuma numuru), biometriskos datus (pirkstu nospiedumus) un burtciparu
datus, kas ņemti no pieteikuma, un marķierierīcē
glabāt unikālo identifikatoru, kā arī pie
ārējām robežām verificēt biometriskos datus. Burtciparu dati un pirkstu nospiedumi būtu
jāglabā atsevišķās centrālā repozitorija
daļās, un tām nevajadzētu būt saistītām. Saikni starp burtciparu datiem un pirkstu
nospiedumiem būtu jāvar izveidot, tikai izmantojot unikālo
identifikatoru.
(13)
Trešo valstu valstspiederīgajiem, kas
vēlas piedalīties RCP, būtu jāpierāda
nepieciešamība vai jāpamato vēlme bieži vai regulāri
ceļot, jo īpaši saistībā ar viņu profesionālo vai
ģimenes stāvokli, piemēram, uzņēmējs,
ierēdnis, kas iesaistīts regulāros kontaktos ar dalībvalstīm
un Savienības iestādēm, pilsoniskās sabiedrības
organizāciju pārstāvis, kas ceļo apmācības,
semināru un konferenču apmeklēšanas nolūkos, pētnieks,
dalība saimnieciskā darbībā, Savienības pilsoņa
ģimenes loceklis, tāda trešās valsts valstspiederīgā,
kas legāli uzturas dalībvalstī, ģimenes loceklis.
(14)
Trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir
vairākkārtējas ieceļošanas vīza vai D vīza,
kas ir derīga vismaz vienu gadu, vai dalībvalsts izsniegtas
uzturēšanās atļaujas turētājiem parasti būtu
jāļauj izmantot RCP, ja tie to pieprasa.
(15)
Ja trešās valsts valstspiederīgais
piesakās vairākkārtējas ieceļošanas vīzai un
piekļuvei RCP, kompetentās iestādes var izlemt izskatīt un
pieņemt lēmumu par abiem pieteikumiem vienlaikus, balstoties uz vienu
un to pašu interviju un tiem pašiem apliecinošajiem dokumentiem.
(16)
Savienības pilsoņu ģimenes
locekļiem parasti būtu jāpiešķir piekļuve RCP. Savienības pilsoņu ģimenes
locekļiem būtu arī jāļauj izmantot RCP, ja tie
Savienības teritorijā neuzturas pastāvīgi, bet bieži
ceļo uz kādu dalībvalsti, lai pavadītu attiecīgo
Savienības pilsoni vai pārceltos kopā ar to. Savienības
pilsoņu ģimenes locekļu pārbaudes, kuri šķērso
Savienības ārējās robežas, būtu jāveic
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/38/EK
(2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un
viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi
pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā[22].
(17)
Kritērijiem, kas tiek izmantoti
Savienības pilsoņu ģimenes locekļu iesniegtu pieteikumu
izskatīšanai, vajadzētu būt tādiem pašiem kā
kritērijiem, kurus izmanto Savienības pilsoņu ģimenes
locekļu iesniegtu vīzu pieteikumu izskatīšanai. Tas atbilstu
pastāvošajai robežpārvaldības politikai.
(18)
Ir nepieciešams noteikt tās dalībvalstu
kompetentās iestādes, kuru pienācīgi pilnvarotiem
darbiniekiem būs atļauja piekļūt datiem un ievadīt,
grozīt, dzēst, aplūkot vai meklēt datus RCP īpašajiem
nolūkiem saskaņā ar šo regulu tādā apjomā,
kāds vajadzīgs šo darbinieku pienākumu izpildei.
(19)
Jebkurai centrālajā repozitorijā
glabātu RCP datu apstrādei vajadzētu būt
samērīgai ar apstrādes mērķiem un vajadzīgai, lai
kompetentās iestādes varētu pildīt savus pienākumus. Lietojot RCP, kompetentajām iestādēm
būtu jānodrošina, ka tiek ievērota to personu, par kurām
datus pieprasa, cilvēka cieņa un personas integritāte, un
tām nebūtu jādiskriminē personas, pamatojoties uz dzimumu,
rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai ticību, invaliditāti,
vecumu vai seksuālo orientāciju.
(20)
Būtu jāsagatavo ārkārtas
situāciju plāni, un šo plānus vajadzētu izskaidrot
ceļotājiem, aviosabiedrībām/pārvadātājiem un
visām iestādēm, kas darbojas robežšķērsošanas
vietā. Piemēram, ja
reģistrēts ceļotājs kāda iemesla dēļ nevar
izmantot automatizēto robežkontroles sistēmu un viņu nosūta
manuālas robežpārbaudes veikšanai, būtu jāpievērš
pietiekama uzmanība tam, lai attiecīgās procedūras pilnībā
atbilstu pamattiesībām.
(21)
Personas dati, kas atrodas centrālajā
repozitorijā (biometriskie dati un burtciparu dati), būtu
jāuzglabā ne ilgāk, kā vajadzīgs RCP nolūkiem. Ir piemēroti glabāt datus ne ilgāk
kā piecus gadus, lai ļautu ņemt vērā burtciparu datus,
izvērtējot vēlāk iesniegtus pieteikumus RCP, un arī
ņemt vērā repozitorijā glabātu pirkstu nospiedumu
atkārtotu izmantošanu (59 mēneši). Īsāks
laika posms šiem nolūkiem nebūtu pietiekams.
Dati būtu jādzēš pēc pieciem gadiem, ja vien nav
iemesla tos dzēst jau agrāk. Maksimālajam
piekļuves RCP derīguma termiņam vajadzētu būt pieciem
gadiem.
(22)
Lai vienkāršotu katra nākamā
pieteikuma procedūru, būtu jāparedz iespēja, ka 59 mēnešu
laikposmā pirkstu nospiedumus ir iespējams kopēt no pirmā
datu ieraksta centrālajā repozitorijā.
Ja šis laikposms ir pagājis, pirkstu nospiedumi būtu
jāiegūst no jauna.
(23)
Lai atvieglotu pieteikšanās procedūru,
personai būtu jāvar iesniegt pieteikumu par piekļuvi RCP
jebkuras dalībvalsts konsulātā vai jebkurā
ārējās robežas šķērsošanas vietā. Jebkurai dalībvalstij būtu jāvar
izskatīt pieteikumu un lemt par to, pamatojoties uz vienotu pieteikuma
veidlapu un vienotiem atbilstības noteikumiem un kritērijiem. Parasti būtu jāveic intervija.
(24)
Tā kā biometriskie dati tiek
reģistrēti centrālajā repozitorijā, pieteikuma
iesniedzēja personiskai klātbūtnei – vismaz pirmā
pieteikuma gadījumā – vajadzētu būt pamatnoteikumam, lai
izvērtētu pieteikumu par piekļuvi RCP un pieņemtu ar to
saistītos lēmumus.
(25)
Automatizētās robežpārbaudes
procedūras laikā identitātes verifikācija būtu
jāveic, izmantojot centrālajā repozitorijā glabātos
biometriskos datus. Verifikācijai
vajadzētu būt iespējamai tikai vienlaikus fiziski uzrādot
marķierierīci un pirkstu nospiedumus. Automatizētās
un manuālās robežpārbaudes procedūras laikā
piešķirtās piekļuves verifikācija būtu jāveic,
veicot salīdzināšanu ar centrālajā repozitorijā
glabātajiem burtciparu datiem, fiziski uzrādot
marķierierīci pie robežas. Identitātes
un piešķirtās piekļuves verifikācijai robežsargiem, kas
veic pirmās līnijas robežpārbaudes, būtu jāsniedz
tikai rezultāts “trāpījums”/“nav trāpījuma”.
(26)
Būtu jāizveido atbilstīgi
pasākumi šīs regulas uzraudzībai un novērtēšanai. Lai efektīvi uzraudzītu šīs regulas
piemērošanu, regulāri jāveic novērtēšana.
(27)
Statistikas dati ir svarīgs līdzeklis,
lai uzraudzītu robežpārbaudes procedūras, un tie var kalpot
kā efektīvs pārvaldības līdzeklis. Tādēļ šādi dati būtu
regulāri jāapkopo kopējā formātā.
(28)
Uz personas datu apstrādi, ko
dalībvalstis veic, piemērojot šo regulu, attiecas Eiropas Parlamenta
un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par
personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un
šādu datu brīvu apriti[23]. Tomēr būtu detalizētāk
jāizskaidro daži jautājumi saistībā ar datu apstrādes
leģitimitāti, atbildību par datu apstrādi, datu subjekta tiesību
aizsardzību un datu aizsardzības uzraudzību.
(29)
Savienības iestādēm un
struktūrām, kad tās pilda pienākumus saistībā ar
marķierierīces-repozitorija darbības pārvaldību, ir
piemērojama Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada
18. decembris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās
un par šādu datu brīvu apriti[24]. Tomēr būtu detalizētāk
jāizskaidro daži jautājumi saistībā ar personas datu
apstrādes leģitimitāti, atbildību par datu apstrādi un
datu aizsardzības uzraudzību.
(30)
Personas datu apstrādes likumība
dalībvalstīs būtu jāuzrauga neatkarīgām
uzraudzības iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 28. pantu, savukārt Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājam, kas izveidots ar Regulu (EK)
Nr. 45/2001, būtu jāuzrauga Savienības iestāžu un
struktūru darbība saistībā ar personas datu apstrādi,
ņemot vērā Savienības iestāžu un struktūru
ierobežotos uzdevumus attiecībā uz šiem datiem.
(31)
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam
un uzraudzības iestādēm būtu aktīvi jāsadarbojas,
lai nodrošinātu RCP koordinētu pārraudzību.
(32)
Dalībvalstīm būtu jāpieņem
noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas attiecībā uz
šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un būtu
jānodrošina, ka tās tiek īstenotas.
(33)
Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas
īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir
īstenošanas pilnvaras. Šīs pilnvaras
būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes
Regulai (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris),
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu
kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas
pilnvaru izmantošanu[25].
(34)
Lai pieņemtu pielikumu tehniskus
grozījumus, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt aktus
saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības
darbību attiecībā uz pielikumu tehnisku grozījumu
pieņemšanu atbilstoši 58. pantam. Ir
īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu
atbilstīgas apspriešanas, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
deleģētos aktus, jānodrošina attiecīgo dokumentu
vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana
Eiropas Parlamentam un Padomei.
(35)
Šajā regulā tiek ievērotas
pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības
Pamattiesību hartā, jo īpaši tiesības uz personas datu
aizsardzību (8. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību
aizsardzību (51. pants), un tā ir jāpiemēro
saskaņā ar šīm tiesībām un principiem.
(36)
Ņemot vērā to, ka mērķi –
izveidot kopēju RCP un noteikt kopējus pienākumus,
nosacījumus un procedūras reģistrēto ceļotāju
datu glabāšanai – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķas
dalībvalstis, un to, ka minētās rīcības mēroga
dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Savienības
līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā
noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā
ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas
vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.
(37)
Saskaņā ar 1. un 2. pantu (22.)
Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par
Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības
darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā
un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Ņemot vērā to, ka šī regula
papildina Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar
minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome
ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu
transponēs savos tiesību aktos.
(38)
Šī regula ir to Šengenas acquis
noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste
nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada
29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas
Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis
noteikumu īstenošanā[26];
tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas
pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un
nav jāpiemēro.
(39)
Šī regula ir to Šengenas acquis
noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās
saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris)
par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis
noteikumu īstenošanā[27]; tādēļ Īrija nepiedalās
šīs regulas pieņemšanā, un Īrijai šī regula nav
saistoša un nav jāpiemēro.
(40)
Attiecībā uz Islandi un
Norvēģiju – saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts
starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un
Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[28], šī regula ir to Šengenas
acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta 1. panta
A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK (1999. gada 17. maijs)
par dažiem pasākumiem minētā nolīguma piemērošanai[29].
(41)
Attiecībā uz Šveici – saskaņā
ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices
Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis
īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[30], šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana,
kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (1999. gada
17. maijs) 1. panta A punktā, to lasot saistībā
ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK[31]
3. pantu.
(42)
Attiecībā uz Lihtenšteinu –
saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu,
Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas
Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas
Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas
asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā,
piemērošanā un pilnveidošanā[32],
šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri
attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK (1999. gada
17. maijs) 1. panta A punktā, to lasot saistībā
ar Padomes Lēmuma 2011/350/ES[33]
3. pantu,
(43)
Attiecībā un Kipru šī regula ir
akts, kas pilnveido Šengenas acquis vai ir kā citādi
saistīts ar to, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta
2. punktā.
(44)
Šī regula ir akts, kas pilnveido Šengenas acquis
vai ir kā citādi saistīts ar to, kā noteikts 2005. gada
Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā.
(45)
Tā kā tās dalībvalstis, kuras
pilnībā īsteno Šengenas acquis, ir
reģistrētajiem ceļotājiem piemērojušas visas
nepieciešamās kontroles un iepriekš veikušas personas pirmatnējo
pārbaudi un reģistrētie ceļotāji nerada nekādu
risku Bulgārijai, Rumānijai un Kiprai, šīs valstis var
vienpusēji atzīt reģistrētā ceļotāja
dalību RCP, gūstot labumu no robežkontroles atvieglošanas uz
ārējās robežas,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I NODAĻA
Vispārīgi
noteikumi
1. pants
Darbības
joma
Ar šo regulu izveido nosacījumus un
procedūras piekļuvei Reģistrēto ceļotāju
programmai (RCP) un paredz marķierierīces-centrālā
repozitorija kā sistēmas reģistrēto ceļotāju datu
glabāšanai RCP mērķi, funkcijas un atbildību.
2. pants

RCP
izveide
1.
RCP pamatojas uz reģistrēto
ceļotāju datu glabāšanai paredzētu sistēmu, kura, no
vienas puses, balstās uz marķierierīcēm, ko glabā
ceļotāji, un, no otras puses, uz centrālo repozitoriju, kas ir
centrāli izvietota glabātuve RCP datiem, ko kopā apzīmē
ar jēdzienu “marķierierīce-centrālais repozitorijs”.
2.
Marķierierīces-centrālā
repozitorija tehniskā arhitektūra ir sīkāk noteikta 21. pantā.
3.
Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu
darbības pārvaldībai brīvības, drošības un
tiesiskuma telpā (turpmāk – Aģentūra) tiek uzdota
centrālā repozitorija, vienotās saskarnes katrā
dalībvalstī, tīkla ieejas punktu un komunikācijas
infrastruktūras starp centrālo repozitoriju un tīkla ieejas
punktiem izstrāde un darbības pārvaldība. Aģentūra
ir arī atbildīga par marķierierīces tehnisko
specifikāciju noteikšanu.
3. pants
Definīcijas
Šajā regulā izmanto šādas
definīcijas:
1)      “Reģistrēto ceļotāju
programma” (RCP) ir programma, kas ļauj trešo valstu
valstspiederīgajiem, kuriem ir iepriekš veikta padziļināta
drošības pārbaude un kuriem ir piešķirta piekļuve RCP,
gūt labumu no atvieglotām robežpārbaudēm pie
Savienības ārējās robežas;
2)      “reģistrēts ceļotājs”
ir trešās valsts valstspiederīgais, kuram ir piešķirta
piekļuve RCP saskaņā ar šo regulu;
3)      “Aģentūra” ir Eiropas
Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības
pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma
telpā, kura izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1077/2011;
4)      “centrālais repozitorijs” ir
centrāli izvietota RCP datu fiziskās glabāšanas vieta;
5)      “marķierierīce” ir ierīce,
ko izmanto, lai glabātu unikālo identifikatoru, kuru piešķir
reģistrētam ceļotājam. Unikālais identifikators sasaista
ceļotāju un viņa datus, kuri ievadīti centrālajā
repozitorijā;
6)      “darbības pārvaldība” ir
visi uzdevumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu lielapjoma IT
sistēmu darbību, tostarp atbildība par to izmantoto
komunikācijas infrastruktūru;
7)      “izstrāde” ir visi uzdevumi, kas
nepieciešami, lai izveidotu lielapjoma IT sistēmu, tai skaitā
tās izmantoto komunikāciju infrastruktūru;
8)      “kompetentās iestādes” ir vīzu
iestādes un robežas iestādes Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas
(EK) Nr. 767/2008[34]
4. panta 3. punkta izpratnē un iestādes, kurām
saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir uzticēts veikt personu
pārbaudi ārējas robežas šķērsošanas vietās
saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 562/2006[35].
9)      “trešās valsts
valstspiederīgais” jeb “trešās valsts ceļotājs” ir jebkura
persona, kas nav Savienības pilsonis Līguma 20. panta
nozīmē vai trešās valsts pilsonis, kuram saskaņā ar
nolīgumiem starp Savienību un tās dalībvalstīm, no
vienas puses, un attiecīgajām trešām valstīm, no otras
puses, ir tiesības brīvi pārvietoties, kas ir
līdzvērtīgas Savienības pilsoņu tiesībām;
10)    “pieteikuma veidlapa” ir vienota
pieteikuma veidlapa, lai piekļūtu RCP, kā noteikts
I pielikumā;
11)    “biometriskie dati” ir pirkstu nospiedumi;
12)    “ceļošanas dokuments” ir pase vai
cits līdzvērtīgs dokuments, kas ļauj tā
turētājam šķērsot ārējās robežas un kam var
piestiprināt vīzu;
13)    “verifikācija” ir datu kopumu
salīdzināšana, lai apstiprinātu identitāti (pārbaude
“viens pret vienu”);
14)    “burtciparu dati” ir dati, ko veido burti,
cipari, īpašas zīmes, atstarpe un pieturzīmes;
15)    “valsts sistēma” ir nepieciešamā
aparatūra, programmatūra un valsts komunikācijas infrastruktūra,
lai saslēgtu 23. panta 2. punktā noteikto kompetento
iestāžu galalietotāju ierīces ar tīkla ieejas punktiem
katrā dalībvalstī;
16)    “marķierierīce–centrālais
repozitorijs” ir sistēma datu par reģistrētajiem
ceļotājiem glabāšanai, kura sastāv no centrālā
repozitorija un marķierierīces;
17)    “atbildīgā dalībvalsts” ir
dalībvalsts, kas ir ievadījusi datus centrālajā
repozitorijā;
18)    “kopīgs pieteikumu pieņemšanas
centrs” ir centrs, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK)
Nr. 810/2009 41. panta 2. punktā[36];
19)    “uzraudzības iestāde” ir
uzraudzības iestāde, kas izveidota saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 28. pantu.
II Nodaļa
Procedūras un nosacījumi, ko
piemēro pieteikuma par piekļuvi RCP iesniegšanai
4. pants

Iestādes un dalībvalstis, kas ir kompetentas izskatīt un
lemt par pieteikumiem piekļuvei RCP
Kompetentās iestādes, kas ir
tiesīgas izskatīt un lemt par pieteikumiem piekļuvei RCP, ir
pienācīgi pilnvaroti jebkuras dalībvalsts vīzu un robežas
iestāžu darbinieki.
5. pants
Pieteikuma iesniegšana
1.
Trešās valsts valstspiederīgais var
iesniegt pieteikumu piekļuvei RCP jebkuras dalībvalsts
konsulātā, jebkurā kopīgā pieteikumu pieņemšanas
centrā vai jebkurā ārējās robežas šķērsošanas
vietā. Ja šāda iespēja tiek sniegta, var pieņemt pieteikumu
tiešsaistē.
2.
Var prasīt, lai pieteikuma iesniedzējs
vienojas par pieteikuma iesniegšanas apmeklējuma laiku. Parasti pieteikuma
iesniegšanas apmeklējums notiek divās nedēļās pēc
dienas, kad apmeklējums lūgts.
3.
Ja pieteikuma iesniedzējs piesakās
piekļuvei RCP pirmo reizi, viņš tiek aicināts ierasties
personīgi, lai nodotu savus pirkstu nospiedumus, veiktu interviju un tiktu
pārbaudīti ceļošanas dokumenti.
4.
Ja pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieteikumu
tiešsaistē vai uz viņu attiecas 5. punkta darbības joma,
biometriskos datus iesniedz, ceļošanas dokumentu pārbauda un
interviju veic (ja piemērojams), kad tiek pieņemts lēmums par
pieteikumu un tiek izsniegta marķierierīce.
5.
Neskarot 8. pantu, kompetentās
iestādes var personu atbrīvot no 3. punktā minētā
pienākuma, ja pieteikuma iesniedzējam ir uzturēšanās
atļauja vai Savienības pilsoņa ģimenes locekļa
uzturēšanās atļauja vai ja tām ir zināms, ka
pieteikuma iesniedzējs ir godīgs un uzticams.
6.
Iesniedzot pieteikumu, pieteikuma iesniedzējs:
a)      ir vismaz 12 gadus vecs;
b)      iesniedz pieteikuma veidlapu
saskaņā ar 6. pantu;
c)      iesniedz ceļošanas dokumentu
saskaņā ar 7. pantu;
d)      ļauj noņemt savus pirkstu
nospiedumus saskaņā ar 8. pantu;
e)      iesniedz apliecinošos dokumentus
saskaņā ar 9. pantu un II pielikumu, ja piemērojams;
f)       samaksā nodevu saskaņā ar
10. pantu.
7.
Pieteikuma iesniedzējs var jebkurā
brīdi atsaukt savu pieteikumu, pirms par pieteikumu ir pieņemts
lēmums.
6. pants
Pieteikuma veidlapa
1.
Katrs pieteikuma iesniedzējs iesniedz
aizpildītu un parakstītu pieteikuma veidlapu. Nepilngadīgie
iesniedz pieteikuma veidlapu, kuru parakstījusi persona, kas
pastāvīgi īsteno vecāku pilnvaras vai juridisku
aizbildnību.
2.
Dalībvalstis pieteikumu veidlapu dara plaši,
viegli un bez maksas pieejamu pieteikuma iesniedzējiem.
3.
Pieteikuma veidlapa ir pieejama vismaz
šādās valodās: attiecīgās dalībvalsts
oficiālajā(s) valodā(s), trešās valsts vai valstu,
kurās var iesniegt pieteikumus, oficiālajā(s) valodā(s), un
kaimiņos esošo trešo valstu oficiālajā(s) valodā(s), ja
piemērojams.
4.
Dalībvalstis informē pieteikuma
iesniedzējus, kādā(s) valodā(s) var aizpildīt
pieteikuma veidlapas.
7. pants
Ceļošanas dokuments
Pieteikuma iesniedzējs uzrāda
mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu (MCD) vai elektronisku
mašīnlasāmu ceļošanas dokumentu (eMCD), kas ir derīgs
vismaz uz laiku, kurā ir pieprasīta piekļuve RCP, un kas ir
izsniegts pēdējo piecu gadu laikā. Ceļošanas dokumentā
ir nepieciešamā vīza vai tam ir pievienota vajadzīgā
mašīnlasāmā uzturēšanas atļauja vai Savienības
pilsoņa ģimenes locekļa uzturēšanās atļauja. Pieteikuma
iesniedzējs var arī pieteikties vīzai vienlaikus ar pieteikumu
RCP, ja piemērojams.
8. pants
Biometriskie dati
1.
Ja pieteikuma iesniedzējs nav iepriekš
pieteicies piekļuvei RCP, dalībvalstis saskaņā ar
drošības pasākumiem, kas noteikti Eiropas Padomes Cilvēktiesību
un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, Eiropas
Savienības Pamattiesību hartā un Apvienoto Nāciju
Organizācijas Konvencijā par bērna tiesībām,
iegūst pieteikuma iesniedzēja biometriskos datus, proti, četrus
plakaniski noņemtus pirkstu nospiedumus digitālā
formātā.
2.
Ja nav iespējams iegūt četrus
pirkstu nospiedumus, tiek iegūts maksimāli iespējamais pirkstu
nospiedumu skaits. Dalībvalstis nodrošina, ka pastāv atbilstīgas
procedūras, lai nodrošinātu cieņpilnu attieksmi pret pieteikuma
iesniedzēju gadījumā, ja, iegūstot pirkstu nospiedumus,
rodas grūtības.
3.
Ja pirkstu nospiedumi, kas no pieteikuma
iesniedzēja iegūti saistībā ar agrāk iesniegtu
pieteikumu, pirmo reizi centrālajā repozitorijā ir iekļauti
pirms mazāk nekā 59 mēnešiem, skaitot no jaunā pieteikuma
iesniegšanas dienas, tad nākamo pieteikumu vajadzībām var
izmantot to kopijas.
Tomēr, ja pastāv pamatotas šaubas par
pieteikuma iesniedzēja identitāti vai nav iespējams
nekavējoties apstiprināt, ka pirkstu nospiedumi tika iegūti
pirmajā daļā noteiktajā termiņā, kompetentās
iestādes iegūst pieteikuma iesniedzēja pirkstu nospiedumus.
4.
Specifikācijas par pirkstu nospiedumu
izšķirtspēju un pirkstu nospiedumu izmantošanu biometriskai
verifikācijai RCP pieņem Komisija saskaņā ar 37. pantu.

5.
Pirkstu nospiedumus iegūst kompetento
iestāžu kvalificēti un pienācīgi pilnvaroti darbinieki.
6.
Pirkstu nospiedumus nesaista ar burtciparu datiem,
un tos ievada atsevišķās centrālā repozitorija
daļās.
9. pants
Apliecinošie dokumenti
1.
Iesniedzot pieteikumu piekļuvei RCP, pieteikuma
iesniedzējs iesniedz:
a)      dokumentus, kuros norādīti
ceļojumu mērķi;
b)      pierādījumus par pietiekamiem
iztikas līdzekļiem saistībā ar ceļa un
uzturēšanās izdevumiem nākamajiem diviem ceļojumiem;
c)      dokumentus, kas pierāda viņa
profesionālo vai ģimenes stāvokli, piemēram,
uzņēmējs, ierēdnis, kas iesaistīts regulāros
oficiālos kontaktos ar dalībvalstīm vai Savienības
iestādēm, pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvis,
persona, kas ceļo apmācības, semināru vai konferenču
apmeklējuma nolūkos, persona, kas piedalās saimnieciskā
darbībā, Savienības pilsoņa ģimenes loceklis,
trešās valsts valstspiederīgā, kas legāli uzturas
dalībvalstī, ģimenes loceklis.
2.
Ja pieteikuma iesniedzējs ir Savienības
pilsoņa ģimenes loceklis, kuram ir tiesības brīvi
pārvietoties, pieteikuma iesniedzējam tiek prasīts tikai
uzrādīt Savienības pilsoņa ģimenes locekļa
uzturēšanās atļauju, ko izsniegusi dalībvalsts, ja
piemērojams, un pierādījumus par viņa identitāti,
valstspiederību un ģimenes saitēm ar Savienības pilsoni, uz
kuru attiecas Direktīva 2004/38/EK.
3.
Ja trešās valsts valstspiederīgais
vienlaikus un vienā un tajā pašā vietā iesniedz pieteikumu
vairākkārtējas ieceļošanas vīzai un pieteikumu
piekļuvei RCP, ir nepieciešams tikai viens apliecinošo dokumentu
komplekts.
4.
Ja vairākkārtējas ieceļošanas
vīzas turētājs iesniedz pieteikumu RCP tajā pašā
vietā, kurā tika izsniegta vairākkārtējas
ieceļošanas vīza, bet nedara to tajā pašā laikā,
apliecinošos dokumentus, kuri iesniegti līdz ar pieteikumu
vairākkārtējas ieceļošanas vīzai, var izmantot, lai
izvērtētu pieteikumu RCP. Ja rodas šaubas par to, vai iepriekš
iesniegtie apliecinošie dokumenti ir aktuāli, dalībvalsts var
pieprasīt jaunus apliecinošos dokumentus desmit darba dienu laikā.
Neizsmeļošs apliecinošo dokumentu saraksts, kurus
kompetentās iestādes var pieprasīt pieteikuma iesniedzējam,
ir iekļauts II pielikumā.
5.
Dalībvalstis var prasīt pieteikuma
iesniedzējiem iesniegt pierādījumus par apņemšanos segt
izdevumus un/vai privātu izmitināšanu, aizpildot veidlapu, ko
izstrādā attiecīgā dalībvalsts. Šādus
pierādījumus var pieprasīt lielākais par nākamajiem
diviem ceļojumiem. Minētajā veidlapā jo īpaši
norāda:
a)      apņemšanās segt izdevumus
un/vai privātas izmitināšanas spēkā esības
termiņu;
b)      vai tā paredzēta, lai
pierādītu apņemšanos segt izdevumus un/vai nodrošināt
izmitināšanu;
c)      vai uzņemošā persona ir fiziska
persona, uzņēmums vai organizācija;
d)      uzņemošās personas
identitāti un kontaktinformāciju;
e)      ielūgto(s) pieteikuma
iesniedzēju(s);
f)       izmitināšanas vietas adresi;
g)      iespējamās ģimenes saites
ar uzņemošo personu.
Papildus veidlapai dalībvalsts valsts
valodā(s) veidlapa ir sagatavota vismaz vēl vienā no
Savienības iestāžu oficiālajām valodām. Veidlapā
personai, kas to paraksta, ir sniegta 48. panta 1. punkta
norādītā informācija. Veidlapas paraugu paziņo
Komisijai.
6.
Kompetentās iestādes var piešķirt
atbrīvojumu no vienas vai vairākām prasībām, kuras
noteiktas 1. punktā, ja pieteikuma iesniedzējam ir
uzturēšanās atļauja vai ja pieteikuma iesniedzējs tām
ir pazīstams kā godīga un uzticama persona.
10. pants
Maksa
1.
Pieteikuma iesniedzējs maksā
III pielikumā noteikto maksu.
2.
Maksu regulāri pārskata, lai tā
atspoguļotu administratīvās izmaksas. Komisijai ir
piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas attiecas
uz maksas pielāgošanu, saskaņā ar 59. pantu.
3.
Maksu iekasē euro, trešās valsts
valūtā vai valūtā, ko parasti lieto tajā trešā
valstī, kurā iesniedz pieteikumu, un to neatmaksā
neatkarīgi no tā, vai pieteikums tiek apmierināts vai noraidīts,
vai pieteikums tiek atsaukts.
4.
Iekasējot maksājumus valūtā,
kas nav euro, iekasēto maksu attiecīgā valūtā nosaka
un regulāri pārskata, piemērojot Eiropas Centrālās
bankas noteikto euro valūtas maiņas kursa atsauces likmi. Maksājamo
summu var noapaļot.
5.
Pieteikuma iesniedzējam par veikto
maksājumu izdod kvīti drukātā vai elektroniskā
formātā.
III NODAĻA
Pieteikumu izskatīšana un
lēmumu pieņemšana par tiem
11. pants
Pieņemamība
1.
Kompetentās iestādes verificē, vai:
–
pieteikuma iesniedzējs ir vismaz 12 gadus
vecs,
–
pieteikumā ir 5. panta 6. punkta b),
c) un e) apakšpunktā uzskaitītie elementi,
–
ir iegūti pieteikuma iesniedzēja
biometriskie dati,
–
ir iekasēta maksa.
2.
Ja kompetentās iestādes konstatē, ka
1. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, pieteikumu
var pieņemt, un kompetentās iestādes:
–
ievēro 24. pantā
aprakstītās procedūras,
–
turpina izskatīt pieteikumu.
3.
Ja kompetentās iestādes konstatē, ka
1. punktā minētie nosacījumi nav izpildīti, tad
pieteikums nav pieņemams, un kompetentās iestādes neizskata
pieteikumu un nekavējoties:
–      atgriež pieteikuma iesniedzējam
pieteikuma veidlapu un visus iesniegtos dokumentus,
–
iznīcina
iegūtos biometriskos datus.
12. pants
Pieteikuma izskatīšana
1.
Pieteikumus izskata un interviju veic, ja
vajadzīgs, tikai 4. pantā minētās kompetentās
iestādes.
2.
Izskatot pieteikumu, kompetentā iestāde verificē:

a)      ka pieteikuma iesniedzējs atbilst
nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (ES) Nr. 562/2006 5. panta
1. punktā;
b)      ka pieteikuma iesniedzēja
ceļošanas dokuments, vīza, uzturēšanās atļauja vai Savienības
pilsoņa ģimenes locekļa uzturēšanās atļauja,
kā piemērojams, ir derīga un nav fiktīva, viltota vai
daļēji viltota;
c)      ka pieteikuma iesniedzējs
pierāda nepieciešamību vai pamato nodomu ceļot bieži un/vai
regulāri;
d)      ka pieteikuma iesniedzējs nav
iepriekš pārsniedzis maksimāli atļauto uzturēšanās
termiņu dalībvalstīs un ka viņš pierāda savu
godīgumu un uzticamību, jo īpaši patiesu nodomu pamest
teritoriju noteiktajā laikā;
e)      pieteikuma iesniedzēja pamatojums
plānotās uzturēšanās nolūkam un nosacījumiem;
f)       ka pieteikuma iesniedzējs
pierāda savu finansiālo stāvokli izcelsmes valstī vai pastāvīgās
dzīvesvietas valstī un to ka viņam ir pietiekami iztikas
līdzekļi gan plānotās uzturēšanās
(uzturēšanās reižu) laikā, gan lai atgrieztos savā
izcelsmes vai pastāvīgās dzīvesvietas valstī, vai to,
ka viņam ir iespējams iegūt šādus līdzekļus
likumīgā veidā;
g)      ka pieteikuma iesniedzējs nav
persona, par ko Šengenas Informācijas sistēmā (SIS) ir
izdots brīdinājums atteikt ieceļošanu;
h)      ka pieteikuma iesniedzējs nav
uzskatāms par apdraudējumu kādas dalībvalsts sabiedriskajai
kārtībai, iekšējai drošībai, sabiedrības
veselībai vai dalībvalsts starptautiskajām attiecībām,
jo īpaši, ja dalībvalstu datubāzēs par viņu nav izdots
brīdinājums, lai minēto iemeslu dēļ atteiktu
ieceļošanu;
i)       vai pieteikuma iesniedzējam
iepriekš ir piešķirta piekļuve RCP, tā ir pagarināta,
atteikta vai atsaukta.
Veicot verifikāciju, ka pieteikuma
iesniedzējs izpilda Regulas Nr. 562/2006 5. panta 1. punktā
izklāstītos ieceļošanas kritērijus, īpaši tiek
izvērtēts, vai pieteikuma iesniedzējs rada nelegālas
imigrācijas risku vai risku dalībvalstu drošībai un vai
pieteikuma iesniedzējs plāno atstāt dalībvalstu teritoriju atļautās
uzturēšanās laikā.
3.
Iztikas līdzekļus plānotās
uzturēšanās laikam izvērtē saskaņā ar
uzturēšanās (uzturēšanās reižu) ilgumu un mērķi (mērķiem),
un izmantojot lētu mītnes vietu vidējās cenas
attiecīgajā(s) dalībvalstī(s), par pamatu ņemot
dalībvalstu noteiktas atsauces summas, kuras noteiktas saskaņā
ar Šengenas Robežu kodeksa 34. pantu. Pierādījums par
apņemšanos segt izmaksas un/vai privātu izmitināšanu arī
var būt apliecinājums pietiekamiem iztikas līdzekļiem.
4.
Pieteikuma izvērtējums jo īpaši
balstās uz iesniegto dokumentu autentiskumu un ticamību un pieteikuma
iesniedzēja apgalvojumu ticamību un pamatotību. Ja
dalībvalstij, kas ir atbildīga par pieteikuma izskatīšanu, rodas
šaubas par pieteikuma iesniedzēju, viņa apgalvojumiem vai
apliecinošajiem dokumentiem, tā pirms lēmuma pieņemšanas par
pieteikumu var apspriesties ar citām dalībvalstīm.
5.
Izskatot pieteikumu, kompetentās iestādes
pamatotos gadījumos var pieprasīt papildu dokumentus, kā
noteikts 9. pantā.
6.
Ja iepriekš piekļuve RCP ir atteikta, tas
nenozīmē, ka jauns pieteikums tiek automātiski atteikts. Jaunu
pieteikumu izvērtē, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju.
7.
Kritērijiem, kas tiek izmantoti
Savienības pilsoņu ģimenes locekļu iesniegtu pieteikumu
izskatīšanai, vajadzētu būt tādiem pašiem kā
kritērijiem, kurus izmanto viņu iesniegtu vīzas pieteikumu
izskatīšanai.
13. pants
Lēmums par pieteikumu
1.
Par pieteikumu, kas ir pieņemams
saskaņā ar 11. pantu, kompetentās iestādes lemj 25 kalendāro
dienu laikā no iesniegšanas datuma.
2.
Ja vien pieteikums netiek uzskatīts par
nepieņemamu vai pieteikuma iesniedzējs to nav atsaucis, tiek
pieņemts lēmums, ar kuru:
a)      piešķir piekļuvi RCP
saskaņā ar 14. pantu, vai
b)      atsaka piekļuvi RCP
saskaņā ar 15. pantu.
IV NODAĻA
Piekļuves RCP piešķiršana,
pagarināšana, atteikšana vai atsaukšana
14. pants
Piekļuves RCP piešķiršana un
pagarināšana
1.
Sākotnējā piekļuve RCP tiek
piešķirta uz vienu gadu. Piekļuvi pēc pieprasījuma var
pagarināt uz diviem gadiem un pēc tam vēl uz diviem gadiem;
šādā gadījumā ceļotājiem, kuri ir ievērojuši
noteikumus un regulējumu, kas attiecas uz ārējās robežas
šķērsošanu un uzturēšanos Šengenas zonā, nav
jāiesniedz jauns pieteikums. Laikposms, uz kuru tiek piešķirta
piekļuve, nepārsniedz ceļošanas dokumenta, vīzas,
uzturēšanās atļaujas vai Savienības pilsoņa ģimenes
locekļa uzturēšanās atļaujas, ja piemērojams,
derīguma termiņu, un tas balstās uz izvērtējumu, kas
veikts saskaņā ar 12. pantu.
2.
Personām, kuras ir
vairākkārtējas ieceļošanas vīzas vai
D kategorijas vīzas, kas derīga vismaz vienu gadu,
turētājas vai kurām tās tiek izsniegtas, personām,
kurām ir uzturēšanās atļauja, vai Savienības
pilsoņu ģimenes locekļiem piekļuvi RCP piešķir bez
papildu procesuālām prasībām, ja ir izpildīti
materiāltiesiskie nosacījumi, kas noteikti šajā regulā.
3.
Regulas 26. pantā noteiktie dati tiek
ievadīti centrālajā repozitorijā, kad ir pieņemts
lēmums piešķirt piekļuvi RCP.
4.
Regulas 27. pantā noteiktie dati tiek
ievadīti marķierierīcē, kad ir pieņemts lēmums
piešķirt piekļuvi RCP.
5.
Regulas 30. pantā noteiktie dati tiek
ievadīti centrālajā repozitorijā, kad ir pieņemts
lēmums pagarināt piekļuvi RCP.
15. pants
Atteikums piešķirt piekļuvi
RCP
1.
Piekļuvi RCP atsaka, ja pieteikuma
iesniedzējs:
a)      uzrāda ceļošanas dokumentu, kas
nav derīgs vai ir fiktīvs, pilnībā viltots vai
daļēji viltots;
b)      viņam nav derīga
uzturēšanās atļauja, Savienības pilsoņa ģimenes
locekļa uzturēšanās atļauja vai vīza, ja tā
nepieciešama saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001[37], un viņš neizpilda to
iegūšanai nepieciešamos kritērijus;
c)      nepierāda nepieciešamību vai
nepamato nodomu ceļot bieži un/vai regulāri;
d)      iepriekš ir pārsniedzis
maksimāli atļauto uzturēšanās termiņu
dalībvalstīs un viņš nepierāda savu godīgumu un
uzticamību, jo īpaši patiesu nodomu pamest teritoriju noteiktajā
laikā;
e)      nesniedz iecerētās
uzturēšanās mērķa un apstākļu pamatojumu;
f)       neapliecina savu finansiālo
stāvokli izcelsmes valstī vai pastāvīgās
dzīvesvietas valstī un to, ka viņam ir pietiekami iztikas
līdzekļi gan plānotās uzturēšanās
(uzturēšanās reižu) laikā, gan lai atgrieztos savā
izcelsmes vai pastāvīgās dzīvesvietas valstī, vai
arī viņam nav iespējams iegūt šādus
līdzekļus likumīgā veidā;
g)      ir persona, par kuru SIS ir izdots
brīdinājums;
h)      tiek uzskatīts par apdraudējumu
kādas dalībvalsts sabiedriskajai kārtībai, iekšējai
drošībai, sabiedrības veselībai vai starptautiskajām
attiecībām, jo īpaši, ja dalībvalstu datubāzēs
par viņu ir izdots brīdinājums, lai minēto iemeslu
dēļ atteiktu ieceļošanu;
vai
i)       ir pamatotas aizdomas par pieteikuma
iesniedzēja iesniegto apliecinošo dokumentu autentiskumu vai to satura
patiesumu vai par pieteikuma iesniedzēja izteikto apgalvojumu
ticamību.
2.
Lēmumu par atteikumu un iemeslus, kas ir
tā pamatā, paziņo pieteikuma iesniedzējam, izmantojot
IV pielikumā iekļauto standartveidlapu.
3.
Neskarot tiesības uz pārskatīšanu
tiesās saskaņā ar tās dalībvalsts procesuālajiem
tiesību aktiem, kas ir pieņēmusi galīgo lēmumu par
pieteikumu, pieteikuma iesniedzējam, kuram ir atteikta piekļuve RCP,
ir tiesības prasīt pārskatīt atteikumu, lai
apstrīdētu vai labotu kļūdas, atbilstoši tiesībām
uz tiesību efektīvu aizsardzību[38].
Pārsūdzības iesniedz pret to dalībvalsti, kas ir
pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, un saskaņā ar
attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Dalībvalstis
sniedz pieteikuma iesniedzējiem informāciju par procedūrām,
kas jāievēro pārskatīšanas gadījumā, kā
norādīts IV pielikumā.
4.
Ja pieteikums piekļuvei RCP tiek atteikts,
datus centrālajam repozitorijam pievieno saskaņā ar 28. pantu.
16. pants
Atsaukšana
1.
Piekļuvi RCP atsauc:
a)      ja kļūst acīmredzams, ka
nosacījumi piekļuvei RCP netika izpildīti;
b)      ja kļūst acīmredzams, ka
nosacījumi piekļuvei RCP vairs netiek izpildīti;
c)      pēc reģistrētā
ceļotāja pieprasījuma.
2.
Dalībvalsts kompetentās iestādes
saskaņā ar 1. punktu piekļuvi var atsaukt jebkurā
laikā.
3.
Ja iestādēm, kas nav kompetentās
iestādes, ir pierādījumi, kas liecina par to, ka piekļuve
RCP būtu jāatsauc saskaņā ar 1. punktu, tās bez
kavēšanās informē kompetentās iestādes.
4.
Lēmumu par piekļuves RCP atsaukšanu un
par iemesliem, kas ir tā pamatā, paziņo reģistrētajam
ceļotājam, izmantojot IV pielikumā iekļauto
standartveidlapu.
5.
Neskarot tiesības uz pārskatīšanu
tiesā saskaņā ar tās dalībvalsts procesuālajiem
tiesību aktiem, kura ir atsaukusi piekļuvi RCP, reģistrētam
ceļotājam, kura piekļuve RCP ir atsaukta, ir tiesības
prasīt atsaukšanas pārskatīšanu, lai apstrīdētu vai
labotu iespējamās kļūdas, atbilstoši tiesībām uz
efektīviem tiesību aizsardzības līdzekļiem[39], ja vien piekļuve nav
atsaukta pēc reģistrēta ceļotāja pieprasījuma
saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu. Pārsūdzības
ceļ pret to dalībvalsti, kas ir pieņēmusi lēmumu par
atsaukšanu, un saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts
tiesību aktiem. Dalībvalstis sniedz pieteikuma iesniedzējiem
informāciju par procedūrām, kas jāievēro
pārskatīšanas gadījumā, kā norādīts
IV pielikumā.
6.
Ja piekļuve RCP tiek atsaukta, datus
centrālajam repozitorijam pievieno saskaņā ar 29. pantu.
7.
Ja piekļuves atsaukšanu pieprasīja
reģistrētais ceļotājs, reģistrētajam
ceļotājam ir tiesības prasīt, lai viņa dati tiktu
nekavējoties dzēsti. Dalībvalstis par šīm
tiesībām informē reģistrēto ceļotāju.
V NODAĻA
Administratīvā vadība un
organizācija
17. pants
Administrācija
1.
Dalībvalstu kompetentās iestādes
uztur pieteikumu arhīvus. Katrā atsevišķā pieteikumu
lietā ir iekļauta pieteikuma veidlapa, attiecīgo apliecinošo
dokumentu kopijas, dati par veiktajām pārbaudēm un
piešķirtās piekļuves RCP atsauces numurs, lai darbinieki
vajadzības gadījumā varētu rekonstruēt situāciju,
kādā pieņemts lēmums par pieteikumu.
2.
Atsevišķas pieteikumu lietas tiek
glabātas tik ilgi, cik ilgi ir piešķirta piekļuve RCP.
3.
Ja piekļuve RCP ir atteikta vai atsaukta,
pieteikumu lietas tiek glabātas maksimāli divus gadus. Šis periods
sākas no dienas, kad kompetentā iestāde ir pieņēmusi
lēmumu atteikt vai atsaukt piekļuvi. Pieteikumus, kurus pieteikuma
iesniedzēji ir atsaukuši, dzēš nekavējoties. Dalībvalstis
var glabāt pieteikumu datus, tai skaitā apliecinošos dokumentus,
elektroniskā formā.
18. pants
Resursi pieteikumu izskatīšanai,
marķierierīču izsniegšanai, uzraudzībai un statistikai
1.
Katra dalībvalsts ir atbildīga par
procedūru organizēšanu, kas saistītas ar pieteikumu iesniegšanu
un izskatīšanu, kā arī marķierierīču izsniegšanu.

2.
Dalībvalstis norīko pietiekamu skaitu
attiecīgu darbinieku, lai veiktu uzdevumus, kas saistīti ar
pieteikumu izskatīšanu, tādējādi sabiedrībai
nodrošinot pieņemamu un saskaņotu pakalpojumu kvalitāti.
3.
Kompetentās iestādes sniedz pietiekamu
apmācību saviem darbiniekiem un ir atbildīgas par pilnīgas,
precīzas un atjauninātas informācijas sniegšanu par
attiecīgajiem Savienības un valsts tiesību aktiem.
4.
Kompetentās iestādes nodrošina biežu un
pienācīgu pieteikumu izskatīšanas, marķierierīču
izsniegšanas uzraudzību un veic korektīvus pasākumus, ja tiek
atklātas novirzes no šīs regulas noteikumiem.
5.
Dalībvalstis saskaņā ar
V pielikumā iekļauto tabulu apkopo gada statistikas datus RCP. Šos
statistikas datus nosūta Aģentūrai katra gada 1. martā.
Aģentūra tos publicē.
19. pants
Darbinieku izturēšanās
1.
Kompetentās iestādes nodrošina, ka
pieteikuma iesniedzējus pieņem, ievērojot pieklājības
normas.
2.
Kompetentās iestādes, veicot savus
pienākumus, respektē cilvēka cieņu. Visi veiktie
pasākumi ir samērīgi ar šādu pasākumu
mērķiem.
3.
Veicot savus uzdevumus, kompetentās
iestādes nediskriminē pieteikuma iesniedzējus vai
reģistrētos ceļotājus dzimuma, rases vai etniskās
izcelsmes, reliģijas vai ticības, invaliditātes, vecuma vai
seksuālās orientācijas dēļ.
20. pants
Informācija plašākai sabiedrībai
Dalībvalstis nodrošina sabiedrībai
visu vajadzīgo informāciju par pieteikumu piekļuvei RCP
iesniegšanu, jo īpaši:
a)      par pieteikumu iesniegšanas
kritērijiem, nosacījumiem un procedūrām;
b)      termiņiem pieteikumu
izskatīšanai;
c)      maksu;
d)      pieteikumu iesniegšanas vietām.
VI NODAĻA
Marķierierīces-centrālā
repozitorija tehniskā arhitektūra, datu kategorijas un kompetento
iestāžu veiktā datu ievade
21. pants
Marķierierīces-centrālā
repozitorija tehniskā arhitektūra
Marķierierīce-centrālais
repozitorijs sastāv no:
a)      centrālā repozitorija, kas
ietver galveno repozitoriju un rezerves repozitoriju, kas spēj
nodrošināt visas centrālā repozitorija funkcijas sistēmas
darbības traucējumu gadījumā;
b)      vienotas saskarnes katrā
dalībvalstī, kas ir balstīta uz kopīgām
tehniskajām specifikācijām un ir identiska visām
dalībvalstīm;
c)      tīkla ieejas punktiem, kas ir
daļa no vienotās saskarnes un ir valstu piekļuves punkti, kas
savieno katras dalībvalsts valsts sistēmu, kas definēta 3. panta
15. punktā, ar centrālo repozitoriju;
d)      komunikācijas infrastruktūras
starp centrālo repozitoriju un tīkla ieejas punktiem; un
e)      marķierierīce, kas
balstīta uz kopējiem tehniskiem standartiem.
22. pants
Datu kategorijas centrālajā
repozitorijā
1.
Centrālajā repozitorijā ievada tikai
šādu kategoriju datus:
a)      burtciparu datus par pieteikuma
iesniedzēju un par pieprasīto, piešķirto, atsaukto vai
pagarināto piekļuvi, kā minēts 25. panta 1. līdz 4. punktā
un 26. pantā un 28., 29. un 30. pantā;
b)      biometriskos datus, kas minēti 25. panta
5. punktā;
Burtciparu datus un biometriskos datus
reģistrē atsevišķās centrālā repozitorija
daļās.
2.
Marķierierīcē, kas minēta 27. pantā,
tiek ierakstīts tikai unikālais identifikatora numurs.
23. pants
Datu ievade, grozīšana,
dzēšana, aplūkošana un meklēšana
1.
Piekļuve centrālajam repozitorijam un
marķierierīcei, lai ievadītu, grozītu, dzēstu tieši
aplūkotu vai meklētu 22. panta 1. punktā minētos
datus saskaņā ar šo regulu ir atļauta vienīgi
pienācīgi pilnvarotiem kompetento iestāžu darbiniekiem šīs
regulas īstenošanas nolūkos. Šo iestāžu piekļuve ir
ierobežota tādā apjomā, kas nepieciešams uzdevumu izpildei
saskaņā ar šiem nolūkiem, un tā ir samērīga ar
sasniedzamajiem mērķiem.
2.
Katra dalībvalsts apstiprina kompetentās
iestādes, kuru pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir
piekļuve, lai tajā ievadītu, grozītu, dzēstu,
aplūkotu vai meklētu centrālajā repozitorijā vai
marķierierīcē reģistrētos datus. Katra
dalībvalsts nekavējoties iesniedz Aģentūrai šo iestāžu
sarakstu, ietverot 52. panta 4. punktā minētās
iestādes, kā arī informē par grozījumiem šajā
sarakstā.
3.
Četrus mēnešus pēc šīs regulas
stāšanās spēkā Aģentūra publicē 2. punktā
minēto iestāžu konsolidēto sarakstu Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī. Ja sarakstā ir
grozījumi, Aģentūra vienu reizi gadā publicē
atjauninātu konsolidētu sarakstu.
24. pants
Procedūras pieteikumā
minēto datu ievadīšanai
1.
Ja pieteikums ir pieņemams saskaņā
ar 11. pantu, kompetentā iestāde nekavējoties izveido
pieteikuma datni, ievadot 25. pantā minētos datus
centrālajā repozitorijā, ciktāl šie dati ir jāiesniedz
pieteikuma iesniedzējam.
2.
Ja juridisku iemeslu dēļ konkrēti
dati nav jāsniedz, attiecīgajā datu laukā veic atzīmi
“nav piemērojams”.
25. pants
Dati, kas jāievada pēc
pieteikuma par piekļuvi RCP iesniegšanas
Pieteikuma datnē kompetentā
iestāde ievada šādus datus:
1)           unikālo pieteikuma numuru;
2)           informāciju par statusu,
norādot, ka ir pieprasīta piekļuve RCP;
3)           iestādi, kurā pieteikums
ir iesniegts, tai skaitā tās atrašanās vietu;
4)           šādus datus no pieteikuma
veidlapas:
a)      uzvārdu; vārdu(s);
b)      uzvārdu pie dzimšanas
(agrāko(s) uzvārdu(s)), dzimšanas vietas valsti,
pilsonību(pilsonības) un dzimumu;
c)      dzimšanas datumu, dzimšanas vietu;
d)      ceļošanas dokumenta veidu un numuru,
izdevējiestādi, izdošanas laiku un derīguma termiņu;
e)      pieteikuma iesniegšanas vietu un datumu;
f)       ja piemērojams saskaņā ar
9. panta 5. punktu, šādas ziņas par personu, kura
apņēmusies maksāt pieteikuma iesniedzēja iztikas izmaksas
uzturēšanās laikā:
i)        ja tā ir fiziska persona –
tās uzvārdu, vārdu, adresi un telefona numuru;
ii)       ja tas ir uzņēmums vai cita
organizācija – šā uzņēmuma/citas organizācijas
nosaukumu un adresi, šā uzņēmuma/organizācijas
kontaktpersonas uzvārdu un vārdu, un telefona numuru;
g)      galvenos ceļojuma nolūkus;
h)      pieteikuma iesniedzēja adresi un
telefona numuru;
i)       ja piemērojams, vīzas
uzlīmes numuru;
j)       ja piemērojams,
uzturēšanās atļaujas vai Savienības pilsoņa
ģimenes locekļa uzturēšanās atļaujas numuru;
k)      pašreizējo nodarbošanos un darba
devēju; studentiem: izglītības iestādes nosaukumu;
l)       nepilngadīgo gadījumā:
pieteikuma iesniedzēja vecāku vai juridiskā aizbildņa
uzvārdu un vārdu(s).
5)           pirkstu nospiedumus
saskaņā ar 8. pantu.
26. pants
Dati, kas ievadāmi
centrālajā repozitorijā, piešķirot vai pieteikuma
iesniedzējam atsaucot piekļuvi RCP
1.
Ja pieņemts lēmums piešķirt
piekļuvi RCP, kompetentā iestāde, kas piešķīrusi
piekļuvi, pieteikuma datnē ievada šādus papildu datus:
a)      informāciju par statusu,
norādot, ka ir piešķirta piekļuve RCP;
b)      iestādi, kas piešķīrusi
piekļuvi, ieskaitot arī tās atrašanās vietu;
c)      lēmuma piešķirt piekļuvi
RCP datums un vieta;
d)      piekļuves derīguma termiņa
sākuma un beigu datums.
2.
Ja pieteikuma iesniedzējs atsauc pieteikumu
pirms ir pieņemts lēmums par piekļuves RCP piešķiršanu,
kompetentā iestāde pieteikumā norāda, ka pieteikuma
procedūra tiek izbeigta šā iemesla dēļ, datumu, kad
pieteikuma procedūras ir izbeigta, un dzēš datus no pieteikuma
datnes.
27. pants
Marķierierīcē
ievadāmie dati, piešķirot piekļuvi RCP
1.
Ja pieņemts lēmums piešķirt
piekļuvi RCP, kompetentā iestāde, kas piešķīrusi
piekļuvi, marķierierīcē ievada unikālā
identifikatora numuru. Unikālā identifikatora numurs ir tāds
pats kā pieteikuma numurs.
2.
Marķierierīci izsniedz pieteikuma
iesniedzējam.
28. pants
Dati, kas pievienojami
centrālajā repozitorijā, atsakot piekļuvi RCP
1.
Ja pieņemts lēmums atteikt piekļuvi
RCP, kompetentā iestāde, kas atteikusi piekļuvi, pieteikuma
datnē ievada šādus papildu datus:
a)      informāciju par statusu,
norādot, ka ir atteikta piekļuve RCP;
b)      iestādi, kas atteikusi piekļuvi
RCP, ieskaitot arī tās atrašanās vietu;
c)      lēmuma atteikt piekļuvi RCP
vietu un datumu.
2.
Pieteikuma datnē ir norādīts
arī pamatojums, kāpēc piekļuve RCP tika atteikta, kas ir
viens vai vairāki no 15. panta 1. punktā
uzskaitītajiem iemesliem.
29. pants
Dati, kas pievienojami
centrālajā repozitorijā, atsaucot piekļuvi RCP
1.
Ja pieņemts lēmums atsaukt piekļuvi
RCP, kompetentā iestāde, kas pieņēmusi lēmumu,
pieteikuma datnē ievada šādus papildu datus:
a)      informāciju par statusu,
norādot, ka ir atsaukta piekļuve RCP;
b)      iestādi, kas atsaukusi
piekļuvi, ieskaitot arī tās atrašanās vietu;
c)      lēmuma atsaukt piekļuvi RCP
pieņemšanas vietu un datumu.
2.
Pieteikuma datnē ir norādīts
arī pamatojums, kāpēc piekļuve RCP tika atsaukta, kas ir
viens vai vairāki no 16. panta 1. punktā
uzskaitītajiem iemesliem.
30. pants
Dati, kas pievienojami
centrālajā repozitorijā, pagarinot piekļuvi RCP
Ja pieņemts lēmums pagarināt
piekļuvi RCP, kompetentā iestāde, kas pieņēmusi
lēmumu, pieteikuma datnē ievada šādus papildu datus:
a)      informāciju par statusu,
norādot, ka ir pagarināta piekļuve RCP;
b)      iestādi, kas pagarinājusi
piekļuvi, ieskaitot arī tās atrašanās vietu;
c)      lēmuma pieņemšanas vietu un
datumu;
d)      pagarinātā termiņa
sākuma un beigu datumu.
VII NODAĻA
Datu izmantošana
31. pants
Datu izmantošana saistībā ar
pieteikumu izskatīšanu, nozagtu vai nozaudētu marķierierīci
vai problēmām, kas rodas, atvieglojot robežšķērsošanu
reģistrētiem ceļotājiem
1.
Kompetentā iestāde aplūko
centrālo repozitoriju, lai izskatītu pieteikumus un pieņemtu
lēmumus saistībā ar šiem pieteikumiem, tai skaitā
lēmumus atsaukt vai pagarināt piekļuvi RCP. Turklāt
kompetentās iestādes aplūko centrālo repozitoriju, ja
marķierierīce ir nozaudēta vai nozagta vai ja rodas
problēmas saistībā ar robežšķērsošanas atvieglošanu
reģistrētiem ceļotājiem.
2.
Šā panta 1. punktā minētajos
nolūkos kompetentā iestāde veic meklēšanu, izmantojot vienu
vai vairākus no šādiem datiem:
a)      unikālo pieteikuma numuru;
b)      datus, kas minēti 25. panta 4. punkta
a), b) un c) apakšpunktā;
c)      ceļošanas dokumenta datus, kas
minēti 25. panta 4. punkta d) apakšpunktā;
d)      ja piemērojams, vīzas
uzlīmes, uzturēšanās atļaujas vai Savienības
pilsoņa ģimenes locekļa uzturēšanās atļaujas
numuru.
3.
Ja meklēšana, izmantojot vienus vai
vairākus 2. punkta minētos datus, norāda, ka dati par
pieteikuma iesniedzēju ir reģistrēti centrālajā
repozitorijā, kompetentajai iestādei piešķir piekļuvi
pieteikuma datnei, bet ne atsevišķajai sekcijai, kurā iekļauti
biometriskie dati.
4.
Lai pagarinātu piekļuvi RCP un ja rodas
problēmas saistībā ar reģistrētu ceļotāju
robežšķērsošanas atvieglošanu, kompetentā iestāde veic
meklēšanu centrālā repozitorija atsevišķajā
daļā, kurā iekļauti biometriskie dati, tikai, ja
reģistrētais ceļotājs vienlaikus uzrāda
marķierierīci un pirkstu nospiedumus. Ja meklēšana atklāj,
ka dati par reģistrēto ceļotāju ir reģistrēti
centrālajā repozitorijā, kompetentajai iestādei
piešķir piekļuvi pieteikuma datnei, ieskaitot biometriskos datus.
5.
Kompetentā iestāde veic meklēšanu
centrālā repozitorija atsevišķajā daļā, tikai
izmantojot biometriskos datus, bez marķierierīces tikai, lai
izskatītu pieteikumus, lemtu par piekļuves RCP atcelšanu un
gadījumā, ja marķierierīce ir nozaudēta vai nozagta. Ja
meklēšana atklāj, ka dati par pieteikuma iesniedzēju ir
reģistrēti centrālajā repozitorijā, kompetentajai
iestādei piešķir piekļuvi pieteikuma datnei, ieskaitot
biometriskos datus.
32. pants
Datu izmantošana ārējās robežas robežšķērsošanas
vietās robežpārbaudes veikšanai
1.
Lai reģistrētiem ceļotājiem
atvieglotu robežpārbaudes, verificējot reģistrētā
ceļotāja identitāti un verificējot, ka ir piešķirta
piekļuve RCP un/vai ka nosacījumi ieceļošanai dalībvalstu
teritorijā vai izceļošanai no tās saskaņā ar Šengenas Robežu
kodeksu ir izpildīti, kompetentajai iestādei ir piekļuve
centrālajam repozitorijam meklēšanas veikšanai, izmantojot
unikālo identifikatora numuru (marķierierīci) un ceļošanas
dokumenta numuru, lai verificētu, ka ir piešķirta piekļuve RCP,
un veiktu reģistrētā ceļotāja identitātes
verifikāciju, verificējot reģistrētā
ceļotāja pirkstu nospiedumus.
2.
Ja meklēšana, izmantojot 1. punktā
minētos datus, atklāj, ka dati par reģistrēto
ceļotāju ir reģistrēti centrālajā
repozitorijā, kompetentajai iestādei sniedz informāciju
“trāpījums”/“trāpījuma nav”.
3.
Ja tiek veikta manuāla robežpārbaude,
reģistrēta ceļotāja identitātes verifikāciju,
neskarot 1. punktu, var veikt manuāli, vizuāli pārbaudot
ceļošanas dokumentu.
33. pants
Datu izmantošana pārskatiem un
statistikai
Kompetentās iestādes aplūko
šādus datus vienīgi pārskatu un statistikas mērķiem,
bez iespējas identificēt atsevišķus pieteikumu
iesniedzējus:
1)      informācija par statusu;
2)      pieteikuma iesniedzēja
pašreizējā valstspiederība;
3)      pieteikuma vieta un datums;
4)      lēmuma par piekļuvi RCP veids
(veidi) un pamatojums (pamatojumi);
5)      ceļošanas dokumenta (dokumentu)
veids un izdevēja valsts;
6)      kompetentā iestāde, tai
skaitā tās atrašanās vieta, ja ir pieņemts lēmums
piešķirt, atteikt, atsaukt vai pagarināt piekļuvi RCP un
lēmuma datums;
7)      ceļojumu nolūki;
8)      nozaudētas vai nozagtas
marķierierīces.
VIII NODAĻA
Uzglabāšanas termiņš, datu
grozīšana un nozaudēta vai nozagta marķierierīce
34. pants
Datu glabāšanas ilgums
1.
Katru pieteikuma datni centrālajā
repozitorijā glabā ne ilgāk kā piecus gadus, neskarot datu
dzēšanu, kas minēta 16. panta 7. punktā, 26. panta
2. punktā un 35. pantā, kā arī datu
apstrādes darbību reģistrēšanu, kas minēta 45. pantā.

Šis termiņš sākas:
a)      datumā, kad beidzas piešķirtās
vai pagarinātas piekļuves RCP derīguma termiņš;
b)      dienā, kad centrālajā
repozitorijā izveidota pieteikuma datne, ja pieteikums ir ticis atsaukts;
c)      kompetentās iestādes
lēmuma datumā, ja piekļuve RCP ir bijusi atteikta vai atsaukta.
2.
Pēc 1. punktā minētā
termiņa beigām centrālais repozitorijs automātiski
dzēš attiecīgo pieteikuma datni.
3.
Reģistrētais ceļotājs var
paturēt marķierierīci.
35. pants
Datu grozīšana un datu
dzēšana pirms noteiktā laika
1.
Vienīgi atbildīgajai dalībvalstij ir
tiesības grozīt datus, kas ievadīti centrālajā
repozitorijā, labojot vai dzēšot šādus datus.
2.
Ja atbildīgajai dalībvalstij ir
pierādījumi, ka centrālajā repozitorijā
apstrādātie dati ir neprecīzi vai ka dati centrālajā
repozitorijā tika apstrādāti pretrunā ar šo regulu, tā
pārbauda attiecīgos datus un, ja nepieciešams, bez
kavēšanās tos dzēš vai labo. To var darīt arī pēc
reģistrētā ceļotāja pieprasījuma.
3.
Ja dalībvalstij, kas nav atbildīgā
dalībvalsts, ir pierādījumi, ka centrālajā
repozitorijā apstrādātie dati ir neprecīzi vai ka dati
centrālajā repozitorijā tika apstrādāti pretrunā
ar šo regulu tā bez kavēšanās informē atbildīgo
dalībvalsti. Atbildīgā dalībvalsts minētos datus
pārbauda un, ja vajadzīgs, tos nekavējoties labo vai dzēš.
4.
Ja pirms 34. panta 1. punktā
minētā termiņa izbeigšanās pieteikuma iesniedzējs ir
ieguvis dalībvalsts pilsonību, tās dalībvalsts
kompetentā iestāde, kuras pilsonību pieteikuma iesniedzējs
ir ieguvis, nekavējoties dzēš pieteikuma datni no centrālā
repozitorija.
5.
Ja atteikumu piešķirt piekļuvi RCP
atceļ tiesa vai pārsūdzības struktūra,
dalībvalsts, kura atteica piekļuvi RCP, nekavējoties dzēš 28. pantā
minētos datus, tiklīdz lēmums, ar kuru atcelts atteikums
piekļūt RCP, ir kļuvis galīgs. Kompetentā iestāde
no jauna izskata pieteikumu, uz kuru attiecas iepriekš minētais tiesas vai
pārsūdzības struktūras lēmums, ņemot
vērā tiesas vai pārsūdzības struktūras noteikto.
36. pants
Nozaudēta vai nozagta
marķierierīce
1.
Reģistrētais ceļotājs
informē izdevējiestādi, ja marķierierīce ir nozaudēta
vai nozagta.
2.
Ja par marķierīces nozaudēšanu vai
zādzību kompetentajām iestādēm ziņo trešā
persona, kompetentās iestādes bloķē piešķirto
piekļuvi RCP un informē dalībvalsti, kas piekļuvi
piešķīrusi. Atbildīgā dalībvalsts informē
reģistrēto ceļotāju par nozaudēto vai nozagto
marķierierīci, izmantojot telefonu, faksu, pastu vai e-pastu.
3.
Ja par marķierierīces nozaudēšanu
vai zādzību ziņo reģistrētais ceļotājs,
atbildīgā dalībvalsts verificē, vai ir piešķirta
piekļuve RCP. Pēc reģistrētā ceļotāja
pieprasījuma atbildīgā dalībvalsts izsniedz jaunu
marķierierīci. Pretējā gadījumā piešķirto
piekļuvi bloķē.
4.
Reģistrētais ceļotājs sedz
jaunas marķierierīces izmaksas.
IX NODAĻA
Izstrāde, darbība un
pienākumi
37. pants
Komisijas īstenošanas
pasākumu pieņemšana
1.
Komisija pieņem pasākumus, kas ir
nepieciešami, lai izstrādātu, tehniski īstenotu un pilnveidotu
centrālo repozitoriju, vienotās saskarnes un komunikācijas
infrastruktūru, jo īpaši:
a)       specifikācijām, kas attiecas
uz izšķirtspēju un pirkstu nospiedumu izmantošanu biometriskai
verifikācijai RCP saskaņā ar 8. pantu;
b)      attiecībā uz sistēmas,
tostarp tās komunikācijas infrastruktūras, fiziskās
arhitektūras projektēšanu;
c)       attiecībā uz datu
ievadīšanu saskaņā ar 24. pantu;
d)      attiecībā uz piekļuvi
datiem saskaņā ar 31., 32. un 33. pantu;
e)       attiecībā uz datu
glabāšanu, grozīšanu, dzēšanu un dzēšanu pirms
noteiktā laika saskaņā ar 34. un 35. pantu;
f)       attiecībā uz piekļuves
bloķēšanu nozaudētas vai nozagtas marķierierīces
gadījumā saskaņā ar 36. pantu;
g)       ierakstu glabāšanu un piekļuvi
tiem saskaņā ar 45. pantu;
h)       veiktspējas prasībām;
i)        darbības prasību noteikšanu,
tai skaitā marķierierīces uzbūvi.
Minētos īstenošanas aktus
pieņem saskaņā ar 57. pantā minēto pārbaudes
procedūru.
38. pants
Izstrāde un darbības pārvaldība
1.
Aģentūra ir atbildīga par
galvenā repozitorija, rezerves repozitorija, vienoto saskarņu, tai
skaitā tīkla ieejas punktu, komunikācijas infrastruktūras
starp valstu sistēmām un tīkla ieejas punktiem izstrādi un
marķierierīces tehnisko specifikāciju definēšanu,
iespējami īsā laikā pēc šīs regulas
stāšanās spēkā un pēc tam, kad Komisija ir
pieņēmusi 37. pantā minētos pasākumus. Aģentūra
pēc labvēlīga Komisijas atzinuma saņemšanas pieņem
tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz marķierierīci un
centrālo repozitoriju, vienotajām saskarnēm un
komunikācijas infrastruktūru.
Izstrāde sastāv no tehnisko
specifikāciju izstrādes un ieviešanas, testēšanas un projekta
vispārējās koordinācijas.
Aģentūra veic visaptverošu centrāla
repozitorija testu kopā ar dalībvalstīm. Komisija informē
par testa rezultātiem Eiropas Parlamentu un Padomi.
2.
Aģentūra ir atbildīga par
galvenā repozitorija, rezerves repozitorija un vienoto saskarņu
darbības pārvaldību. Tā sadarbībā ar
dalībvalstīm nodrošina, ka vienmēr tiek izmantota labākā
pieejamā tehnoloģija, pamatojoties uz izmaksu lietderīguma
analīzi. Aģentūra ir atbildīga arī par
komunikācijas infrastruktūras starp centrālo repozitoriju un
tīkla ieejas punktiem darbības pārvaldību.
Centrālā repozitorija
operatīvā vadība ir visi uzdevumi, kas vajadzīgi, lai 24 stundas
diennaktī 7 dienas nedēļā nodrošinātu
centrālā repozitorija darbību saskaņā ar šo regulu, it
īpaši uzturēšanas darbi un tehniska pielāgošana, kas
vajadzīga, lai sistēmas darbības kvalitāte būtu
apmierinošā līmenī, it īpaši attiecībā uz laiku,
kas konsulārajām pārstāvniecībām un
robežšķērsošanas vietām ir vajadzīgs, lai sazinātos ar
centrālo repozitoriju, un šim laikam jābūt pēc
iespējas īsākam.
3.
Neskarot Eiropas Savienības Civildienesta
noteikumu 17. pantu, Aģentūra piemēro attiecīgus
noteikumus par dienesta noslēpumu vai citas līdzvērtīgas
konfidencialitātes prasības visiem saviem darbiniekiem, kuriem
jāstrādā ar RCP datiem. Šis pienākums ir spēkā arī
tad, kad šie darbinieki vairs nav attiecīgajā amatā vai
darbā, vai pēc tam, kad viņi ir izbeiguši darbības.
39. pants
Valstu pienākumi
1.
Katra dalībvalsts ir atbildīga par
a)       valsts sistēmas izstrādi,
pieslēgšanu centrālajam repozitorijam un marķierierīču
izsniegšanu;
b)      valsts sistēmas organizēšanu,
pārvaldību, darbību un uzturēšanu;
c)       kompetento valsts iestāžu
pienācīgi pilnvarotu darbinieku piekļuves centrālajam
repozitorijam pārvaldību un organizēšanu saskaņā ar šo
regulu un šo darbinieku saraksta un viņu profilu izveidi un regulāru
atjaunināšanu.
2.
Katra dalībvalsts izraugās valsts
iestādi, kas nodrošina kompetentajām iestādēm piekļuvi
centrālajam repozitorijam un pieslēdz minēto valsts iestādi
tīkla ieejas punktam.
3.
Katra dalībvalsts datu apstrādei
piemēro automatizētas procedūras.
4.
Pirms iestāžu darbiniekiem, kuriem ir tiesības
piekļūt centrālajam repozitorijam, tiek atļauts
apstrādāt centrālajā repozitorijā glabātos datus,
viņus atbilstīgi apmāca par datu drošību un datu
aizsardzības noteikumiem.
5.
Valsts sistēmu, kā arī valsts
saskarnes uzturēšanas radītās izmaksas sedz no Savienības
budžeta.
40. pants
Atbildība par datu izmantošanu
1.
Katra dalībvalsts nodrošina to, ka datus
apstrādā likumīgi, un it īpaši to, ka tikai
pienācīgi pilnvaroti darbinieki var piekļūt
centrālajā repozitorijā apstrādātajiem datiem, lai
pildītu pienākumus saskaņā ar šo regulu. Atbildīgā
dalībvalsts it īpaši nodrošina to, ka
a)       datus vāc likumīgi;
b)      datus likumīgi pārsūta uz
centrālo repozitoriju;
c)       dati, kad tos pārsūta uz
centrālo repozitoriju, ir pareizi un atjaunināti.
2.
Aģentūra nodrošina to, ka centrālais
repozitorijs darbojas saskaņā ar šo regulu un tās
īstenošanas pasākumiem, kas minēti 37. pantā. Aģentūra
jo īpaši
a)       veic vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu centrālā repozitorija un komunikācijas
infrastruktūras starp centrālo repozitoriju un tīkla ieejas
punktiem drošību, neskarot katras dalībvalsts pienākumus;
b)      nodrošina to, ka tikai
pienācīgi pilnvarotiem darbiniekiem ir piekļuve datiem, kurus
apstrādā centrālajā repozitorijā, lai
saskaņā ar šo regulu pildītu Aģentūras uzdevumus.
3.
Aģentūra informē Eiropas Parlamentu,
Padomi un Komisiju par pasākumiem, kurus tā veic saskaņā ar
2. punktu, lai sāktu RCP darbību.
41. pants
Datu glabāšana valstu datnēs
1.
Dalībvalsts var savās valsts datnēs
glabāt burtciparu datus, kurus šī valsts ievadījusi
centrālajā repozitorijā, atbilstoši RCP nolūkiem un
saskaņā ar attiecīgajām tiesību normām, tai
skaitā tiesību normām, kas attiecas uz datu aizsardzību.
2.
Datus valstu datnēs neglabā ilgāk
nekā tie tiek glabāti centrālajā repozitorijā.
3.
Datu izmantošanu, kas neatbilst 1. punktam, uzskata
par ļaunprātīgu izmantošanu saskaņā ar
attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.
4.
Šo pantu nevar interpretēt veidā, kas
prasa veikt centrālā repozitorija tehnisku pielāgošanu. Dalībvalstis
datus saskaņā ar šo pantu var glabāt vienīgi, pašas sedzot
izmaksas un uzņemoties risku, un ar saviem tehniskajiem
līdzekļiem.
42. pants
Datu nodošana trešām valstīm
un starptautiskām organizācijām
Datus, ko apstrādā
centrālajā repozitorijā vai izskatot pieteikumus
saskaņā ar šo regulu, nekādā gadījumā nepārsūta
un nedara pieejamus trešai valstij vai starptautiskai organizācijai.
43. pants
Datu drošība
1.
Atbildīgā dalībvalsts nodrošina datu
drošību pirms to nosūtīšanas uz tīkla ieejas punktu un to
nosūtīšanas laikā. Katra dalībvalsts nodrošina no
centrālā repozitorija saņemto datu drošību.
2.
Katra dalībvalsts attiecībā uz savu
valsts sistēmu veic vajadzīgos pasākumus, tostarp pieņem
drošības plānu, lai:
a)      fiziski aizsargātu datus, tostarp,
izstrādājot ārkārtas rīcības plānus
kritiskās infrastruktūras aizsardzībai;
b)      liegtu nepiederošām personām
piekļuvi valsts iekārtām, kurās dalībvalsts veic
darbības saskaņā ar RCP mērķi (piekļuves kontrole
iekārtām);
c)      novērstu datu nesankcionētu
nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu nesēju
izņemšanu (datu nesēju kontrole);
d)      novērstu datu nesankcionētu
ievadīšanu un liegtu glabāto personas datu nesankcionētu
apskati, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole);
e)      novērstu datu nesankcionētu
apstrādi centrālajā repozitorijā, kā arī
centrālajā repozitorijā apstrādātu datu
nesankcionētu grozīšanu vai dzēšanu (datu ievades kontrole);
f)       nodrošinātu to, ka personām,
kas ir pilnvarotas piekļūt centrālajam repozitorijam, ir
pieejami tikai tie dati, uz kuriem attiecas viņu piekļuves
tiesības, izmantojot tikai individuālu un unikālu lietotāja
identitāti un konfidenciālus piekļuves režīmus (datu
pieejamības kontrole);
g)      nodrošinātu to, ka visas
iestādes, kurām ir tiesības piekļūt centrālajam
repozitorijam, izstrādā profilus, kuros aprakstītas to personu
funkcijas un pienākumi, kas ir pilnvarotas ievadīt, grozīt,
dzēst, aplūkot un meklēt datus, un pēc 52. pantā
minēto uzraudzības iestāžu lūguma nekavējoties dara
tām pieejamus šos profilus (personālie profili);
h)      nodrošinātu iespēju
verificēt un noteikt, kurām struktūrām personu datus var
pārsūtīt, izmantojot datu sakaru aprīkojumu (sakaru
kontrole)/nodrošinātu to, ka var verificēt un noteikt, kurām
iestādēm personas datus var pārraidīt, izmantojot datu
pārraides ierīces (datu pārraides kontrole);
i)       nodrošinātu iespēju
verificēt un noteikt, kāda veida dati ir apstrādāti
centrālajā repozitorijā, kad, kas un kādam mērķim
tos ir apstrādājis (datu reģistrēšanas kontrole);
j)       nodrošinātu to, ka personas datu
pārsūtīšanas uz centrālo repozitoriju vai no tā vai
datu nesēju transportēšanas laikā nav iespējama personas
datu nesankcionēta nolasīšana, kopēšana, grozīšana vai
dzēšana, to jo īpaši nodrošinot ar attiecīgiem šifrēšanas
paņēmieniem (transportēšanas kontrole);
k)      uzraudzītu šajā punktā
minēto drošības pasākumu efektivitāti un veiktu
vajadzīgos organizatoriskos pasākumus saistībā ar
iekšējo uzraudzību, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai
(paškontrole).
3.
Aģentūra veic nepieciešamos
pasākumus, lai sasniegtu mērķus, kas minēti 2. punktā
attiecībā uz centrālā repozitorija darbību, tostarp
drošības plāna pieņemšanu.
44. pants
Atbildība
1.
Katra persona vai katra dalībvalsts, kam
nodarīts kaitējums sakarā ar kādu nelikumīgu datu
apstrādes darbību vai kādu darbību, kas nesaskan ar
šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, ir tiesīga
saņemt kompensāciju no dalībvalsts, kas atbild par nodarīto
kaitējumu. Minēto valsti pa daļai vai pilnīgi atbrīvo
no šādas atbildības, ja tā pierāda, ka nav atbildīga
par faktu, kas izraisījis kaitējumu.
2.
Ja sakarā ar to, ka kāda dalībvalsts
nav ievērojusi pienākumus saskaņā ar šo regulu,
nodarīts kaitējums RCP, minētā dalībvalsts ir
atbildīga par šādu kaitējumu, izņemot gadījumu, kad un
ciktāl Aģentūra vai cita dalībvalsts, kas piedalās
RCP, nav veikusi saprātīgus pasākumus, lai kaitējumu
novērstu vai mazinātu tā sekas.
3.
Pret dalībvalsti vērstas
prasības par kompensāciju par kaitējumu, kā minēts 1.
un 2. punktā, reglamentē atbildētājas dalībvalsts
tiesību aktu noteikumi.
45. pants
Datu apstrādes darbību
reģistrēšana
1.
Katra dalībvalsts un Aģentūra
reģistrē visas datu apstrādes darbības centrālajā
repozitorijā. Šajos ierakstos norāda 23. panta 1. punktā
un 31. līdz 33. pantā minēto datu izmantošanas
mērķi, pārsūtīto datu veidu, kā minēts 25. līdz
26. un 28. līdz 30. pantā, un tās iestādes
nosaukumu, kura ievada vai iegūst datus, kā minēts 31. līdz
33. pantā. Turklāt katra dalībvalsts veic uzskaiti par
darbiniekiem, kam ir attiecīgās pilnvaras ievadīt un iegūt
datus.
2.
Šādus ierakstus drīkst izmantot tikai
datu aizsardzības uzraudzībai saistībā ar datu
apstrādes pieļaujamību, kā arī, lai nodrošinātu
datu drošību. Ierakstus aizsargā ar atbilstīgiem
pasākumiem, lai tiem nepiekļūtu nepilnvarotas personas, un
reģistrus izdzēš vienu gadu pēc tam, kad beidzies piecus gadus
ilgais uzglabāšanas termiņš, kas minēts 33. panta 1. punktā,
ja vien tie nav nepieciešami jau iesāktās uzraudzības
procedūrās.
46. pants
Pašuzraudzība
Dalībvalstis nodrošina, ka katra
iestāde, kurai ir tiesības piekļūt centrālā
repozitorija datiem, veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu
atbilstību šai regulai, un vajadzības gadījumā sadarbojas
ar uzraudzības iestādi.
47. pants
Sankcijas
Dalībvalstis veic vajadzīgos
pasākumus, lai nodrošinātu, ka centrālajā repozitorijā
ievadīto datu ļaunprātīga izmantošana saskaņā ar
valsts tiesību aktiem ir sodāma, tostarp ar administratīvām
sankcijām un/vai kriminālsankcijām, kas ir iedarbīgas,
samērīgas un atturošas.
X NODAĻA
Datu subjekta tiesības un
uzraudzība
48. pants

Tiesības uz informāciju
1.
Atbildīgā dalībvalsts sniedz
pieteikuma iesniedzējam un 25. panta 4. punkta f) apakšpunktā
minētajām personām šādu informāciju:
a)       52. panta 4. punktā
minētā personas datu apstrādātāja identitāti, tai
skaitā viņa kontaktdatus;
b)      nolūkus, kādos datus
apstrādās RCP;
c)       datu saņēmēju
kategorijas;
d)      datu uzglabāšanas termiņu;
e)       ka datu vākšana ir obligāti
vajadzīga, lai pieteikumu varētu izskatīt;
f)       ka pastāv tiesības uz
piekļuvi datiem, kas attiecas uz viņu, un tiesības
pieprasīt, lai tiktu laboti kļūdaini dati, kas attiecas uz
viņu, vai lai tiktu dzēsti pretlikumīgi apstrādāti dati,
kas attiecas uz viņu, kā arī tiesības saņemt
informāciju par šo tiesību īstenošanas procedūrām un 52. panta
1. punktā minēto uzraudzības iestāžu
kontaktinformāciju, kurām jāizskata sūdzības
attiecībā uz personas datu aizsardzību.
2.
Pieteikuma iesniedzējam rakstiski sniedz 1. punktā
minēto informāciju, kad tiek iegūti dati no pieteikuma veidlapas
un pirkstu nospiedumi, kā minēts 25. panta 4. un 5. punktā.
3.
Šā panta 1. punktā minēto
informāciju sniedz 25. panta 4. punkta f) apakšpunktā
minētajām personām, norādot to veidlapās, kas šīm
personām jāparaksta, lai apliecinātu uzaicinājumu,
apņemšanos segt izdevumus un izmitināšanu.
Ja šādas minēto personu parakstītas
veidlapas nav, šo informāciju sniedz saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 11. pantu.
49. pants
Piekļuves, labošanas un
dzēšanas tiesības
1.
Neskarot pienākumu sniegt citu
informāciju atbilstoši Direktīvas 95/46/EK 12. panta a)
punktam, jebkurai personai ir tiesības iegūt informāciju par
centrālajā repozitorijā reģistrētajiem datiem, kas uz
viņu attiecas, un par to, kura dalībvalsts nosūtījusi datus
uz centrālo repozitoriju. Šādu piekļuvi datiem var piešķirt
tikai dalībvalsts. Katra dalībvalsts reģistrē ikvienu
šādas piekļuves pieprasījumu.
2.
Jebkurai personai ir tiesības pieprasīt,
lai labo datus, kas attiecas uz viņu un kas ir neprecīzi, un lai
dzēš datus, ja tie reģistrēti nelikumīgi. Labošanu un
dzēšanu bez kavēšanās veic dalībvalsts, kas
saskaņā ar saviem likumiem, noteikumiem un procedūrām
pārsūtījusi šos datus.
3.
Ja 2. punktā paredzēto
pieprasījumu iesniedz citai dalībvalstij, nevis atbildīgajai
dalībvalstij, tās dalībvalsts iestādes, kurām
pieprasījums iesniegts, 14 dienu laikā sazinās ar
atbildīgās dalībvalsts iestādēm. Atbildīgā
dalībvalsts viena mēneša laikā pārbauda datu pareizību
un to, vai dati centrālajā repozitorijā ir apstrādāti
likumīgi.
4.
Ja noskaidrojas, ka centrālajā
repozitorijā reģistrētie dati ir neprecīzi vai
reģistrēti nelikumīgi, dalībvalsts, kura datus
pārsūtījusi, datus labo vai dzēš saskaņā ar 35. panta
2. un 3. punktu. Atbildīgā dalībvalsts
attiecīgajai personai nekavējoties rakstiski apstiprina to, ka ir
veikti pasākumi, lai labotu vai dzēstu datus, kas uz viņu
attiecas.
5.
Ja atbildīgā dalībvalsts
nepiekrīt tam, ka centrālajā repozitorijā
reģistrētie dati ir nepareizi vai ir reģistrēti nelikumīgi,
tā attiecīgajai personai nekavējoties rakstiski paskaidro,
kāpēc tā atsakās labot vai dzēst datus, kas uz
viņu attiecas.
6.
Atbildīgā dalībvalsts turklāt
informē attiecīgo personu par to, kā tai rīkoties
gadījumā, ja tā nepiekrīt sniegtajam paskaidrojumam. Tas
ietver informāciju par to, kā celt prasību vai iesniegt
sūdzību attiecīgās dalībvalsts kompetentajās
iestādēs vai tiesās un par to, kāda palīdzība,
tostarp no 52. pantā minētajām valsts uzraudzības
iestādēm, ir pieejama atbilstīgi attiecīgās
dalībvalsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un
procedūrām.
50. pants

Sadarbība, lai nodrošinātu
tiesības uz datu aizsardzību
1.
Dalībvalstis aktīvi sadarbojas, lai aizsargātu
tiesības, kas paredzētas 49. panta 2. un 3. punktā.
2.
Katrā dalībvalstī uzraudzības
iestāde pēc pieprasījuma palīdz attiecīgajai personai
un sniedz tai konsultācijas saistībā ar šīs personas
tiesību īstenošanu attiecībā uz tādu datu labošanu vai
dzēšanu, kas uz viņu attiecas, saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 28. panta 4. punktu.
3.
Atbildīgās dalībvalsts
uzraudzības iestāde, kas pārsūtījusi datus, un to
dalībvalstu uzraudzības iestādes, kurās pieprasījums
iesniegts, šajā nolūkā sadarbojas.
51. pants

Tiesību aizsardzības
līdzekļi
4.
Katrā dalībvalstī jebkurai personai
ir tiesības iesniegt pieteikumu vai sūdzību tās
dalībvalsts kompetentajās iestādēs, kā arī
tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzības līdzekli
tās dalībvalsts tiesās, kurā attiecīgā persona
saņem atteikumu saistībā ar tiesībām piekļūt
datiem vai saistībā ar tiesībām uz to datu labošanu vai
dzēšanu, kas uz viņu attiecas, kā paredzēts 49. panta 1. un
2. punktā.
5.
Uzraudzības iestāžu palīdzība
ir pieejama visā procesa laikā.
52. pants
Valsts uzraudzības iestādes
veiktā uzraudzība
1.
Uzraudzības iestāde uzrauga, vai ir
likumīga 22. panta 1. punktā minētā personas datu
apstrāde, ko veic attiecīgā dalībvalsts, tostarp datu
pārsūtīšana uz centrālo repozitoriju un saņemšana no
tā.
2.
Uzraudzības iestāde nodrošina, ka vismaz
reizi četros gados tiek veikta valsts sistēmā notikušo datu
apstrādes darbību revīzija saskaņā ar attiecīgiem
starptautiskiem revīzijas standartiem.
3.
Dalībvalstis nodrošina uzraudzības
iestādēm pietiekamus resursus, lai pildītu ar šo regulu
uzticētos uzdevumus.
4.
Saistībā ar personas datu apstrādi
RCP katra dalībvalsts izraugās iestādi, kas ir uzskatāma
par personas datu apstrādātāju saskaņā ar
Direktīvas 95/46/EK 2. panta d) punktu un kam ir galvenā
atbildība par šīs dalībvalsts veikto datu apstrādi. Katra
dalībvalsts paziņo Komisijai par šo iestādi.
5.
Katra dalībvalsts sniedz jebkuru
informāciju, ko pieprasījušas uzraudzības iestādes, un jo
īpaši tās sniedz tām informāciju par darbībām,
kas veiktas saskaņā ar 39. pantu un 40. panta 1. punktu,
nodrošina tām piekļuvi saviem sarakstiem, kas minēti 39. panta
1. punkta c) apakšpunktā, un saviem reģistriem, kas
minēti 45. pantā, kā arī ļauj tām
jebkurā laikā iekļūt visās tās telpās.
53. pants
Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāja veiktā uzraudzība
1.
Eiropas datu aizsardzības
uzraudzītājs pārbauda, vai Aģentūras veiktā
personu datu apstrāde notiek saskaņā ar šo regulu. Attiecīgi
piemēro pienākumus un pilnvaras, kas minēti Regulas (EK) Nr. 45/2001
46. un 47. pantā.
2.
Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs nodrošina, ka vismaz reizi četros gados tiek veikta
Aģentūras veikto personas datu apstrādes darbību
revīzija saskaņā ar attiecīgiem starptautiskiem
revīzijas standartiem. Šādas revīzijas rezultātus
nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Aģentūrai, Komisijai un
uzraudzības iestādēm. Pirms ziņojuma pieņemšanas
Aģentūrai dod iespēju izteikt savus apsvērumus.
3.
Aģentūra sniedz Eiropas datu
aizsardzības uzraudzītājam pieprasīto informāciju, dod
atļauju piekļūt visiem dokumentiem un ierakstiem, kas
minēti 45. panta 1. punktā, kā arī dod
atļauju jebkurā laikā piekļūt visām
Aģentūras telpām.
54. pants
Sadarbība starp uzraudzības
iestādēm un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju
1.
Uzraudzības iestādes un Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs katrs savu attiecīgo
kompetenču un pilnvaru robežās aktīvi sadarbojas un nodrošina
RCP koordinētu uzraudzību.
2.
Tie savu attiecīgo pilnvaru robežās
pēc vajadzības veic attiecīgas informācijas apmaiņu,
palīdz viens otram veikt revīzijas un pārbaudes, izskata
šīs regulas interpretācijas vai piemērošanas grūtības,
analizē problēmas saistībā ar neatkarīgu
uzraudzību vai datu subjektu tiesību īstenošanu, sagatavo
saskaņotus priekšlikumus, meklējot kopīgus risinājumus
visām problēmām, un veicina izpratni par datu aizsardzības
tiesībām.
3.
Uzraudzības iestādes un Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs šajā nolūkā tiekas
vismaz divas reizes gadā. Minēto sanāksmju izmaksas sedz Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājs. Reglamentu pieņem
pirmajā sanāksmē. Ja nepieciešams, kopīgi tiek
izstrādātas sīkākas darba metodes.
4.
Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un
Aģentūrai reizi divos gados nosūta kopīgu pārskatu par
darbībām. Šajā pārskatā iekļauj nodaļu par
katru dalībvalsti, ko sagatavo attiecīgās dalībvalsts
uzraudzības iestāde.
XI NODAĻA
Nobeiguma noteikumi
55. pants

Datu pārsūtīšanas
uzsākšana
1.
Katra dalībvalsts ziņo Komisijai, ka ir
īstenojusi visus vajadzīgos tehniskos un juridiskos pasākumus 22. panta
1. punktā minēto datu pārsūtīšanai uz
centrālo repozitoriju.
2.
Aģentūra paziņo Komisijai par
nepieciešamo tehnisko pasākumu veikšanu, kas minēti 38. panta 1. punktā.
56. pants

Darbības sākums
Komisija nosaka dienu, no kuras RCP sāk
darbu, kad:
a)      ir pieņemti 37. panta 1. un 2. punktā
minētie pasākumi;
b)      pēc tehnisko pasākumu
validācijas dalībvalstis ir paziņojušas Komisijai, ka tās
ir īstenojušas visus vajadzīgos tehniskos un juridiskos pasākumus
22. panta 1. punktā minēto datu pārsūtīšanai
uz centrālo repozitoriju;
c)      Aģentūra ir paziņojusi par
centrālā repozitorija visaptveroša testa pabeigšanu, kas minēts 38. panta
1. punktā; un
d)      Aģentūra ir paziņojusi
Komisiju, ka centrālais repozitorijs ir gatavs sākt darbību.
57. pants
Komitejas procedūra
1.
Komisijai palīdz komiteja. Šī komiteja ir
komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.
2.
Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas
(ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
58. pants
Grozījumu izdarīšana pielikumos
Komisija ir pilnvarota pieņemt
deleģētus aktus saskaņā ar 59. pantu, lai grozītu
vai papildinātu šīs regulas pielikumus.
59. pants
Deleģēšana
1.
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus
Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā
izklāstītos nosacījumus.
2.
Regulas 10. panta 2. punkta un 58. pantā
minēto pilnvaru deleģējumu piešķir uz nenoteiktu laiku,
sākot no X.X.201X. (Šīs regulas spēkā stāšanās
diena).
3.
Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
brīdī var atsaukt 10. panta 2. punktā un 58. punktā
minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu
izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums
stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā
norādīta. Tas neietekmē spēkā esošu deleģēto
aktu spēkā esību.
4.
Tiklīdz tā pieņem deleģētu
aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
5.
Deleģēts akts, kas pieņemts
saskaņā ar 10. panta 2. punktu un 58. pantu,
stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu
mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas
Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā
termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši
Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes
ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
60. pants
Paziņošana
1.
Dalībvalstis paziņo Komisijai par
a)      to, vai pastāv valsts veidlapa
pierādījumam par apņemšanos segt izdevumus un/vai privātu
izmitināšanu, kā minēts 9. panta 5. punktā;
b)      iestādi, kas uzskatāma par 52. panta
4. punktā minēto personas datu apstrādātāju;
c)      nepieciešamajiem tehniskajiem un
juridiskajiem pasākumiem, kas minēti 56. pantā.
2.
Dalībvalstis paziņo Aģentūrai
par
a)      kompetentajām iestādēm,
kurām ir 23. pantā minētā piekļuve, lai
ievadītu, dzēstu, aplūkotu vai meklētu datus;
b)      saskaņā ar 18. panta 5. punktu
un V pielikumu sagatavotos statistikas datus.
3.
Aģentūra paziņo Komisijai, ka
tā ir veikusi nepieciešamos tehniskos pasākumus un centrālais
repozitorijs ir gatavs sākt darbību.
4.
Komisija saskaņā ar 1. punkta
a) apakšpunktu paziņoto informāciju dara pieejamu
dalībvalstīm un sabiedrībai, izmantojot pastāvīgi
atjauninātu elektronisku publikāciju.
5.
Bulgārija, Kipra un Rumānija 10 darba
dienu laikā paziņo Komisijai, vai tās vienpusēji
atzīst reģistrētā ceļotāja dalību RCP,
ļaujot tam gūt labumu no robežpārbaužu atvieglošanas pie
ārējām robežām. Šo dalībvalstu paziņoto
informāciju Komisija publicē Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
61. pants

Padomdevēju grupa
Padomdevēju grupa sniedz
Aģentūrai speciālās zināšanas, kas saistītas ar
RCP, īpaši attiecībā uz tās gada darba programmas un gada
darbības pārskata sagatavošanu.
62. pants

Apmācība
Aģentūra veic uzdevumus
saistībā ar apmācību par centrālā repozitorija
tehnisku izmantošanu.
63. pants

Uzraudzība un novērtēšana
1.
Aģentūra nodrošina, ka ir izveidotas un
darbojas procedūras, ar kuru palīdzību uzrauga
centrālā repozitorija darbības atbilstību tā izveides
mērķiem attiecībā uz rezultātiem, izmaksu
lietderīgumu, drošību un pakalpojumu kvalitāti.
2.
Tehniskās uzturēšanas nolūkos
Aģentūrai ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas
attiecas uz apstrādes darbībām, kuras veiktas
centrālajā repozitorijā.
3.
Divus gadus pēc RCP darbības sākuma
un turpmāk ik pēc diviem gadiem Aģentūra iesniedz Eiropas
Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par RCP tehnisko darbību,
tostarp par tās drošību.
4.
Trīs gadus pēc RCP darbības
sākuma un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija sagatavo
RCP vispārēju novērtējumu. Šajā
vispārējā novērtējumā iekļauj sasniegto
rezultātu analīzi salīdzinājumā ar mērķiem,
izvērtējumu par to, vai pamatojums joprojām ir spēkā,
par šīs regulas piemērošanu saistībā ar RCP, par RCP
drošību, biometrisko datu iegūšanas un izmantošanas īstenošanu,
datu aizsardzības noteikumu ievērošanu un procedūru
organizāciju, kas saistītas pieteikumiem un
marķierierīču izsniegšanu. Komisija izvērtējumu
nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Vajadzības gadījumā
ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus grozīt šo regulu.
5.
Dalībvalstis sniedz Aģentūrai un
Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 3. un
4. punktā minētos ziņojumus, saskaņā ar
kvantitatīvajiem rādītājiem, kurus iepriekš definējusi
attiecīgi Aģentūra un Komisija.
6.
Aģentūra sniedz Komisijai
informāciju, kas nepieciešama 4. punktā minēto
vispārējo novērtējumu sagatavošanai.
64. pants
Stāšanās spēkā un
piemērojamība
1.
Šī regula stājas spēkā
divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2.
To piemēro no dienas, kas minēta 56.
pantā.
3.
Regulas 37., 38., 39., 43., 55., 56., 57., 58., 59.
un 60. pantu piemēro no dienas, kas minēta 1. punktā.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs
saskaņā ar Līgumiem.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs

I PIELIKUMS
SASKAŅOTĀ PIETEIKUMA
VEIDLAPA[40]
Pieteikums
Reģistrēto ceļotāju programmai
 1. Uzvārds (x) || TIKAI DIENESTA LIETOŠANAI
 2. Uzvārds dzimšanas brīdī (iepriekšējais(-ie) uzvārds(-i)) (x) || Pieteikuma iesniegšanas datums: Pieteikuma numurs: Pieteikums iesniegts □ vēstniecībā/konsulātā □ kopīgs pieteikumu pieņemšanas centrs □ robežšķērsošanas vietā   Vārds:   Ar dokumentiem strādājis:   Apliecinošie dokumenti: □ ceļošanas dokuments □ iztikas līdzekļi □ ielūgums □ transportlīdzekļa veids □ citi:   Lēmums □ atteikta □ piešķirta   Derīga: No līdz
 3. Vārds(i) (x)
 4. Dzimšanas datums (diena–mēnesis–gads)   || 5. Dzimšanas vieta 5.a Dzimšanas valsts || 6. Pašreizējā valstspiederība 6.a Valstspiederība dzimšanas brīdī, ja atšķirīga
 7. Dzimums □ Vīrietis □ Sieviete □ Nav noteikts || 8. Civilstāvoklis □ Neprecējies(–usies) □ Precējies(–usies) □ Dzīvo šķirti □ Šķīries(–usies) □ Atraitne(–is) □ Cits (lūdzu precizēt)
 9. Attiecībā uz nepilngadīgajiem: Uzvārds, vārds, adrese (ja citāda kā pieteikuma iesniedzējam) un personas ar vecāku pilnvarām/juridiskā aizbildņa valstspiederība
 10. Ceļošanas dokumenta veids: □ Parasta pase □ Diplomātiska pase □ Dienesta pase □ Oficiāla pase □ Īpaša pase □ Cits (lūdzu norādīt)
 11. Ceļošanas dokumenta numurs || 12. Izdošanas datums || 13. Derīgs līdz || 14. Izdevējiestāde
 15. Pieteikuma iesniedzēja mājas adrese un e-pasta adrese ||  Tālruņa numurs(-i)
 16. Dzīvesvietas valsts nav pašreizējās valstspiederības valsts □ Nē □ Jā. Uzturēšanās atļauja vai līdzvērtīgs dokuments ______ Nr. ______________ derīgs līdz
 * 17. Pašreizējā nodarbošanās un nodarbinātības ilgums
 * 18. Darba devējs un darba devēja adrese un tālruņa numurs. Studentiem – mācību iestādes nosaukums un adrese.
 19. Ceļojumu galvenie nolūki: □ tūrisms □ uzņēmējdarbība □ ģimenes vai draugu apmeklējums □ kultūra □ sports □ medicīniski iemesli □ studijas □ citi (lūdzu precizējiet)
* Ar "*" atzīmētās ailes
neaizpilda ES, EEZ valstu vai Šveices pilsoņu ģimenes locekļi
(laulātie, bērni vai apgādājami augšupējie radinieki),
izmantojot tiesības brīvi pārvietoties.
ES, EEZ valstu vai Šveices pilsoņu ģimenes locekļi
uzrāda dokumentus, lai apliecinātu šo radniecību, kā
arī aizpilda 25. un 26. aili.
(x) 1.–3. aili
aizpilda saskaņā ar ceļošanas dokumenta datiem.
 20. Derīga Šengenas vīza □ Nr. ______________ □ Jā. Derīguma termiņš no ___________________ līdz   Vīzas identifikācijas numurs:   ||
 21. Vai iepriekš noņemti pirkstu nospiedumi, lai iesniegtu pieteikumu Reģistrēto ceļotāju programmai □ Nē [……………………………….] □ Jā. […………………………………….] Datums, ja zināms
 *22. Dalībvalstī(-s) ielūdzēja(-u) vārds(-i) un uzvārds(-i). Ja tāda nav, viesnīcas(-u) vai pagaidu apmešanās vietas(-u) nosaukums dalībvalstī(-s).   ||
 Ielūdzēja(-u)/viesnīcas(-u)/pagaidu apmešanās vietas(-u) adrese un e-pasta adrese   || Tālruņa un telefaksa numurs   ||
 *23. Uzaicinātāja uzņēmuma/organizācijas nosaukums un adrese     || Uzņēmuma/organizācijas tālruņa un telefaksa numurs ||
 Uzņēmuma/organizācijas kontaktpersonas uzvārds, vārds, adrese, tālruņa, telefaksa numurs un e-pasta adrese   ||
   ||
 *24. Pieteikuma iesniedzēja ceļojuma un uzturēšanās izdevumus sedz ||
 □ pats pieteikuma iesniedzējs       Iztikas līdzekļi □ nauda □ ceļojuma čeki □ kredītkarte □ apmaksāta apmešanās vieta □ apmaksāts transports □ citi (lūdzam precizēt) || □ sponsors (ielūdzējs, uzņēmums, organizācija), lūdzu precizēt [… …] 18. un 19. punktā minētie [….…] □ citi (norādīt sīkāk)   Iztikas līdzekļi □ nauda □ nodrošināta apmešanās vieta □ tiek apmaksāti visi izdevumi uzturēšanās (uzturēšanās reižu) laikā □ apmaksāts transports □ citi (lūdzam precizēt) ||
   ||
 25. ES, EEZ valstu vai Šveices pilsoņu ģimenes locekļa personas dati ||
 Uzvārds || Vārds(-i) ||
 Dzimšanas datums || Valstspiederība || Ceļošanas dokumenta vai personas apliecības numurs ||
 Adrese || Tālrunis || E-pasta adrese ||
 26. Ģimenes saites ar ES, EEZ valsts vai Šveices pilsoni □ laulātais □ bērns □ mazbērns □ apgādājams augšupējs radinieks ||
 27. Vieta un datums. || 28. Paraksts (par nepilngadīgajiem parakstās persona ar vecāku pilnvarām/juridisks aizbildnis)     ||
 Es apzinos, ka maksa par pieteikumu RCP netiek atgriezta nekādā gadījumā
 Apzinos, ka manai pirmajai uzturēšanās reizei un nākamajiem apmeklējumiem dalībvalstu teritorijā ir vajadzīga pienācīga ceļojumu medicīniskā apdrošināšana.
Es apzinos un
piekrītu, ka šajā pieteikuma
veidlapā prasīto datu iegūšana un pirkstu nospiedumu
noņemšana, ja piemērojama, ir obligāta, lai izskatītu
pieteikumu Reģistrēto ceļotāju programmai (RCP). Visi dati,
kas attiecās uz mani un kas parādās RCP pieteikuma
veidlapā, kā arī mani pirkstu nospiedumi tiks nodoti
attiecīgajām dalībvalstu iestādēm, un šīs
iestādes tos apstrādās nolūkā pieņemt lēmumu
par manu pieteikumu RCP.
Minētie dati,
kā arī dati, kas attiecas uz lēmumu par manu pieteikumu vai
lēmumu atsaukt vai pagarināt piekļuvi RCP, tiks ievadīti un
glabāti centrālajā repozitorijā uz laiku ne ilgāku par
pieciem gadiem, kurā tie būs pieejami kompetentajām vīzu
vai robežas iestādēm. Par datu apstrādi atbildīgā
dalībvalsts iestāde ir: [(…)].
Apzinos, ka man ir
tiesības jebkurā dalībvalstī saņemt paziņojumu
par datiem, kas attiecas uz mani un ir ievadīti centrālajā
repozitorijā, un par dalībvalsti, kas pārsūtījusi
datus, kā arī lūgt, lai tiktu izlaboti dati, kas uz mani
attiecas un ir neprecīzi, un lai tiktu dzēsti dati, kas uz mani
attiecas un ir apstrādāti nelikumīgi. Pēc mana īpaša
lūguma iestāde, kas izskata manu pieteikumu, informēs mani par
to, kā es saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību
aktiem varu īstenot tiesības pārbaudīt personas datus, kas
attiecas uz mani, un pieprasīt tos labot vai dzēst, kā arī
par iespējamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Attiecīgās
dalībvalsts uzraudzības iestāde [kontaktinformācija]
uzklausīs sūdzības par personas datu aizsardzību.
Apliecinu, ka visas
manis sniegtās ziņas ir pareizas un pilnīgas. Apzinos, ka nepatiesu ziņu dēļ manu
pieteikumu noraidīs vai piešķirto piekļuvi RCP atsauks, bet mani
pašu var saukt pie atbildības saskaņā ar tās
dalībvalsts tiesību aktiem, kura izskata pieteikumu.
Es apņemos
noteiktajā laikā atstāt dalībvalstu teritoriju.
 Vieta un datums || Paraksts (par nepilngadīgajiem parakstās persona ar vecāku pilnvarām/juridisks aizbildnis)
II PIELIKUMS
NEIZSMEĻOŠS
APLIECINOŠO DOKUMENTU SARAKSTS
Regulas 9. pantā minētie
apliecinošie dokumenti, kuri jāiesniedz personai, kas piesakās
reģistrēta ceļotāja statusam, var būt šādi:
1.
Dokumenti saistībā ar ceļojumu
mērķiem
1)      komandējumiem:
a)       uzņēmuma vai iestādes
uzaicinājums apmeklēt sanāksmes, konferences vai pasākumus,
kas saistīti ar tirdzniecību, ražošanu vai darbu;
b)      citi dokumenti, kas liecina, ka
pastāv tirdzniecības vai darba attiecības;
c)       dokumenti, kas apliecina
uzņēmuma darbību;
d)      dokumenti, kas apliecina pieteikuma
iesniedzēja nodarbinātību [statusu] [stāvokli]
uzņēmumā;
2)      ceļojumiem, kas veikti studiju vai
cita veida mācību nolūkos:
a)       apliecība par uzņemšanu
mācību iestādē, lai apmeklētu praktiskas vai
teorētiskas pamatapmācības un turpmākas apmācības
nodarbības;
b)      studenta apliecība vai
apliecinājums par reģistrāciju kursos, kas jāapmeklē.
3)      ceļojumiem, kas veikti tūrisma
vai personīgos nolūkos:
a)       dokumenti, kas attiecas uz
naktsmītni (naktsmītnēm):
i)        ielūgums no personas, pie kuras
paredzēts apmesties;
ii)       dokuments no organizācijas, kas
nodrošina naktsmītni, vai jebkāds cits atbilstošs dokuments,
kurā norādīts, ka ir paredzēta izmitināšana;
b)      dokumenti, kas attiecas uz maršrutu:
i)        pagājušajā gadā veikto
rezervāciju apliecinājumi vai jebkurš cits atbilstošs dokuments,
kurā norādīti paredzētie un/vai veiktie ceļojumi;
4)      ceļojumi, kas veikti, lai
apmeklētu politiskus, zinātniskus, kultūras, sporta vai reliģiskus
pasākumus, vai kas veikti citos nolūkos:
a)       ielūgums (ielūgumi),
reģistrācijas apstiprinājumi vai programmas (ja iespējams),
norādot uzņēmējas iestādes nosaukumu un
uzturēšanās (uzturēšanās reižu) ilgumu, vai jebkāds cits
piemērots dokuments, kurā norādīts apmeklējuma
mērķis;
5)      oficiālu delegāciju
locekļu ceļojumiem, kuri ar oficiālu attiecīgo trešo valstu
valdībām adresētu ielūgumu piedalās
sanāksmēs, apspriedēs, sarunās vai apmaiņas
programmās, kā arī pasākumos, kurus dalībvalstu
teritorijā rīko starpvaldību organizācijas:
a)       attiecīgās trešās valsts
iestādes vēstule, kurā apliecināts, ka pieteikuma
iesniedzējs ir tās oficiālās delegācijas loceklis, kas
ceļos uz dalībvalsti, lai piedalītos minētajos
pasākumos, vēstulei pievienota oficiālā ielūguma
(ielūgumu) kopija.
2.
Dokumenti, kas dod iespēju novērtēt
pieteikuma iesniedzēja nodomu izceļot no dalībvalstu teritorijas
a)      pierādījums par
finansiāliem līdzekļiem dzīvesvietas valstī;
b)      pierādījums par
nodarbinātību: bankas konta izraksti;
c)      pierādījums par nekustamo
īpašumu;
d)      pierādījums par
integrāciju dzīvesvietas valstī: radniecības saites; profesionālais
statuss.
3.
Dokumenti par pieteikuma iesniedzēja
ģimenes stāvokli
a)      vecāku piekrišana (ja
nepilngadīgais neceļo kopā ar vecākiem);
b)      pierādījums par radniecību
ar personu, kas uzņem/ielūdz pieteikuma iesniedzēju;
c)      uzturēšanās atļauja.
III PIELIKUMS
Reģistrācijas maksa
1.
Pieteikuma iesniedzēji maksā
reģistrācijas maksu – EUR 20.
2.
Ja pieteikums RCP tiek izskatīts vienlaikus ar
pieteikumu vairākkārtējas ieceļošanas vīzai,
pieteikuma iesniedzējs maksā reģistrācijas maksu EUR 10
apmērā.
IV PIELIKUMS
STANDARTA VEIDLAPA PAZIŅOŠANAI
PAR ATTEIKUMU PIEŠĶIRT PIEKĻUVI REĢISTRĒTO
CEĻOTĀJU PROGRAMAI VAI PAR PIEKĻUVES ATSAUKŠANU UN
ATTIECĪGĀ PAMATOJUMA SNIEGŠANAI[41]

___________
__________________________________________________________________________
ATTEIKUMS/ATSAUKUMS
_______________________________kungs/kundze!
 ________________
vēstniecība/ģenerālkonsulāts/konsulāts/kopīgais
pieteikumu pieņemšanas centrs _________ ______;

 ____________________ [robežšķērsošanas
vietas nosaukums un valsts] robežas iestāde
ir
 izskatījusi/izskatījušas
Jūsu pieteikumu;
 izskatījušas
Jūsu piekļuvi Reģistrēto ceļotāju programmai,
numurs: __________, piešķirta:
_______________ [datums/mēnesis/gads].

 Piekļuve RCP ir
atteikta  Piekļuve RCP ir atsaukta
Šā lēmuma pamatā ir
šāds(-i) iemesls(-i):
1.    Jums nav derīgas uzturēšanās atļaujas/Eiropas
Savienības pilsoņa ģimenes locekļa uzturēšanās
atļaujas, ja piemērojams, vai vīzas, kas nepieciešama
saskaņā ar Padomes 2001. gada marta Regulu (EK) Nr. 539/2001

2.    tika uzrādīts fiktīvs/pilnībā viltots/daļēji
viltots ceļošanas dokuments
3.    Jūs nepierādāt nepieciešamību vai nepamatojat
nodomu ceļot bieži un/vai regulāri
4.    nav sniegts plānotās uzturēšanās
(uzturēšanās reižu) mērķa un nosacījumu pamatojums
5.    Jūs neesat apliecinājis Jūsu finansiālo
stāvokli izcelsmes valstī vai dzīvesvietas valstī vai
Jūs neesat sniedzis pierādījumus par pietiekamiem iztikas
līdzekļiem gan plānotās uzturēšanās
(uzturēšanos) laikā, gan lai atgrieztos savā izcelsmes vai
dzīvesvietas valstī, vai arī Jums nav iespējams iegūt
šādus līdzekļus likumīgā veidā
6.    Jūs esat iepriekš pārsniedzis maksimālo atļauto
uzturēšanās laiku dalībvalstu teritorijā un Jūs
nepierādāt savu godīgumu un uzticamību
7.    ……………… (norādīt dalībvalsti) SIS ir izdevusi
brīdinājumu par ieceļošanas aizliegumu
8.    viena vai vairākas dalībvalstis uzskata Jūs par
apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai, iekšējai
drošībai, sabiedrības veselībai, kā definēts Šengenas
Robežu kodeksa 2. panta 19. punktā, vai vienas vai vairāku
dalībvalstu starptautiskajām attiecībām
9.    iesniegtā informācija par plānotās
uzturēšanās mērķa un nosacījumu pamatojumu nebija
ticama
10.  nevarējām pārliecināties par Jūsu nodomu
pamest dalībvalstu teritoriju noteiktajā laikā
11.  atsaukšanu pieprasīja reģistrētais
ceļotājs[42].
Piezīmes
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________
Piezīmes. Attiecīgā
persona var pārsūdzēt lēmumu atteikt vai atsaukt
piekļuvi Reģistrēto ceļotāju programmai, kā
noteikts valstu tiesību aktos un Hartas 47. panta 1. punktā. Attiecīgā persona saņem šā
dokumenta kopiju (katrai dalībvalstij jānorāda atsauces uz
valsts tiesību aktiem un procedūru, kas attiecas uz
pārsūdzības tiesībām, tostarp jānorāda
kompetentā iestāde, kurai var iesniegt pārsūdzību,
kā arī jāinformē par termiņiem šādas
pārsūdzības iesniegšanai).
Datums un
vēstniecības/ģenerālkonsulāta/konsulāta/robežas
iestādes/citas kompetentas iestādes spiedogs.
Attiecīgās
personas paraksts[43]
V PIELIKUMS
IKGADĒJA STATISTIKA PAR
REĢISTRĒTO CEĻOTĀJU PROGRAMMU
Dati, kas jāiesniedz Aģentūrai 18. pantā
noteiktajā termiņā attiecībā uz katru
robežšķērsošanas vietu un katru vietu, kurā atsevišķas
dalībvalstis piešķir piekļuvi RCP:
–
pieteikumu piekļuvei kopējais skaits,
–
piekļuves piešķišanas kopējais
skaits,
–
piekļuve atteikšanas kopējais skaits,
–
piekļuves atsaukšanas kopējais skaits,
–
pieteikumu piekļuvei, piešķirtās,
atteiktās, atsauktās vai pagarinātās piekļuves trešo
valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir vīza, kopējais skaits,
–
pieteikumu piekļuvei, piešķirtās,
atteiktās, atsauktās vai pagarinātās piekļuves trešo
valstu valstspiederīgajiem, kuriem nav vīzas, kopējais skaits,
–
vidējais reģistrācijas laiks,
–
apstrādes laiks robežšķērsošanas
vietās,
–
centrālā repozitorija pieejamības
līmenis,
–
kļūdu līmenis, piemēram, FTE,
kļūdaina atbilsme u.c.
Vispārēji datu iesniegšanas
noteikumi:
–
dati par visu iepriekšējo gadu ir apkopoti
vienā datnē,
–      informāciju sniedz, izmantojot kopēju paraugu (kuru nodrošina
Aģentūra),
–
dati ir pieejami par atsevišķām
robežšķērsošanas vietām un atsevišķām vietām,
kurās attiecīgās dalībvalstis izskata pieteikumus RCP, un
tos apkopo, sadalot pa trešām valstīm.
Ja dati nav pieejami vai neattiecas uz
kādu konkrētu kategoriju vai trešo valsti, dalībvalsts
atstāj vietu tukšu (neievadot “0” (nulle), “N.A.” (nepiemēro) vai ko
citu).
TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA
FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
KONTEKSTS
              1.1.    Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
              1.2.    Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā
              1.3.    Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

              1.4.    Mērķi
              1.5.    Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
              1.6.    Ilgums un finansiālā ietekme
              1.7.    Paredzētie pārvaldības veidi
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI

              2.1.    Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

              2.2.    Pārvaldības un kontroles
sistēma
              2.3.    Krāpšanas un pārkāpumu
novēršanas pasākumi
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
              3.1.    Attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
              3.2.    Paredzamā ietekme uz izdevumiem
              3.3.    Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums

Eiropas
Parlamenta un Padomes Regula, ar ko izveido Reģistrēto
ceļotāju programmu (RCP), ja likumdevēja iestāde
pieņem priekšlikumu, ar ko Iekšējās drošības fonda ietvaros
izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām
un vīzām (COM(2011)750) un ja likumdevēja iestāde
pieņem priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu
shēmu 2014.–2020. gadam (COM(2011)398) un attiecīgās budžeta
pozīcijas izdevumu maksimālajā summā ir pieejami pietiekami
līdzekļi.

1.2.
Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB
struktūrā[44]

Politikas
joma: Iekšlietu joma (18. sadaļa)

1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas būtība

x Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[45]

¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz
esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā

1.4.
Mērķi
1.4.1.
Komisijas daudzgadu stratēģiskie
mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu

Stokholmas
programmā, par kuru Eiropadome vienojās 2009. gada
decembrī, tika apstiprināts Reģistrēto ceļotāju
programmas (RCP) potenciāls, lai atvieglotu legālu ieceļošanu
dalībvalstu teritorijā. Tādēļ Stokholmas programmas
īstenošanas rīcības plānā tika iekļauts
priekšlikums izveidot RCP. Viedrobežu pasākumu kopuma izstrādes
finansēšana ir viena no Iekšējās drošības fonda (ISF)[46] prioritātēm.

1.4.2.
Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības

Konkrētais
mērķis Nr. 1 “Sistēmas izstrāde” un konkrētais
mērķis Nr. 2 “Sistēmas darbība”
RCP
un marķierierīces-centrālā repozitorija sistēmas
mērķis ir atvieglot Eiropas Savienības ārējo robežu
šķērsošanu bieži ceļojošiem trešo valstspiederīgajiem,
kuriem ir veikta personas padziļināta drošības pārbaude.
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Darbības:
Solidaritāte – Ārējās robežas, atgriešanās, vīzu
politika un personu brīva pārvietošanās (18.02. nodaļa)

1.4.3.
Paredzamie rezultāti un ietekme

Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām
Izmantojot
jaunās tehnoloģijas, RCP samazinās reģistrētu
ceļotāju robežšķērsošanas laiku un izmaksas un
palielinās robežšķērsošanas vietu caurplūdes spēju,
tādējādi sniedzot dalībvalstīm jaunu instrumentu
pasažieru plūsmu pārvaldībai efektīvā un izmaksu
ziņā efektīvā veidā. Reģistrētu
ceļotāju robežpārbaudēm būtu vidēji jāilgst
ne vairāk kā 20 – 40 sekundes.
Turklāt
RCP 25 % apmērā atbrīvos robežkontrolei paredzētos
resursus, kas vairs netiks izmantoti, lai pārbaudītu tādu bieži
ceļojošu personu, kurām iepriekš veikta personas
padziļināta drošības pārbaude, pārrobežu kustību,
un ļaus vairāk pievērsties augsta riska ceļotāju
pārbaudēm.

1.4.4.
Rezultātu un ietekmes rādītāji

Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Izstrādes
laikā
Pēc
priekšlikuma projekta apstiprināšanas un tehnisko specifikāciju
pieņemšanas ārējs līgumdarba veicējs
izstrādās tehnisko sistēmu. Sistēmu izstrāde notiks
centrālā un valstu līmenī, un to vispārēji
koordinēs IT aģentūra. IT aģentūra sadarbībā
ar visām ieinteresētajām personām noteiks
vispārējo pārvaldības satvaru. Kā ierasts šādu
sistēmu izstrādē, projekta sākumā tiks noteiks
vispārējs projekta pārvaldības plāns kopā ar kvalitātes
nodrošināšanas plānu. Tajos būtu jāiekļauj
informācijas paneļi, kuros tiktu ietverti konkrēti
rādītāji, kas jo īpaši saistīti ar
          projekta
vispārējo stāvokli
laicīgu
izstrādi, ievērojot noteikto laika grafiku (atskaites punkti),
riska
pārvaldību,
resursu
pārvaldību (cilvēkresursu un finanšu resursu) saskaņā
ar noteiktajiem piešķīrumiem,
resursu
pārvaldību (cilvēkresursu un finanšu resursu) saskaņā
ar noteiktajiem piešķīrumiem,
organizatorisko
gatavību
…
Līdzko
sistēma ir sākusi darboties
Programmu
izmantojošo personu skaits pa kategorijām (nepieciešama
vīza/vīza nav nepieciešama) un atkarībā no pamatojuma
piekļuves pieprasīšanai
(uzņēmēji/studenti/strādnieki u.c.);
Personu
skaits, kurām piekļuve RPC ir atsaukta vai atteikta;
Vidējais
reģistrācijas laiks robežšķērsošanas vietā un
konsulātā;
Laiks,
kas reģistrētajiem ceļotājiem nepieciešams, lai
šķērsotu ārējo robežu;
Sistēmas
pieejamība;
Kļūdu
īpatsvars, piemēram, kļūdaini trāpījumi,
nespējas reģistrēties īpatsvars (Failure to Enrol Rate –
FTE) un kļūdainas akceptēšanas īpatsvars (False
Acceptance Rate – FAR);
Sūdzību
skaits, ko personas iesniegušas valsts uzraudzības iestādei (datu
aizsardzības iestādei);
Sūdzību
skaits, kas par iestādēm iesniegtas saistībā ar nepareiziem
lēmumiem un/vai diskrimināciju;
Robežšķērsošanas
vietas caurplūdes spējas palielinājās par XX procentiem;
Robežsardzes
resursi, kuri aizstāti/darīti pieejami ar RCP, lai pievērstos
augstāka riska ceļotāju pārbaudei un/vai citu
attiecīgu uzdevumu veikšanai.

1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.
Īstermiņa vai ilgtermiņa
vajadzības

Katru
gadu ir 700 miljoni robežšķērsošanas gadījumu
ārējās robežas šķērsošanas vietās (sauszemes,
jūras un gaisa). Ņemot vērā, ka robežšķērsošana
lielākajās un visvairāk izmantotajās robežšķērsošanas
vietās ir palielinājusies un turpinās palielināties
nākotnē, rīcības trūkums ES līmenī
nozīmētu, ka trešo valstu valstspiederīgajiem netiktu atvieglota
robežšķērsošana, izņemot tos, kuri ir īpaši minēti
Šengenas Robežu kodeksā un Vietējās pierobežas satiksmes
regulā, tādējādi trešo valstu valstspiederīgajiem
būtu piemērojamas pilnas pārbaudes un viņiem nevarētu
piešķirt piekļuvi automatizētām robežkontroles sistēmām.
Vairākas dalībvalstis jau saskaras ar problēmām rindu
pārvaldībā. Vienīgais risinājums, kas pieejams
šīm dalībvalstīm, ir algot vairāk darbinieku un no jauna
izbūvēt infrastruktūru; jebkāds turpmāks
ceļotāju plūsmu pieaugums radītu līdzīgas
šāda veida problēmas.
Tādēļ
ir nepieciešama RCP, lai reģistrētiem ceļotājiem atvieglotu
robežšķērsošanu, atbrīvotu robežsardzes resursus un ieviestu uz
personu vērstu pieeju robežpārbaudēm.

1.5.2.
ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība

Nepieciešamība
rīkoties Eiropas līmenī ir skaidra. Neviena dalībvalsts
viena pati nevar izveidot RCP, kas nodrošina atvieglotas robežpārbaudes
visās dalībvalstīs. RCP ir nepieciešams īstenot visās
ES ārējās robežas šķērsošanas vietās, un tai
būs pozitīva ietekme uz robežsardzes resursiem visās
dalībvalstīs, ļaujot šos resursus izmantot efektīvāk.
RCP
priekšlikums nodrošina, ka ES ir kopīga pieeja RCP, kas balstās uz
vienotiem tiesību aktiem un tādējādi garantē, ka pie
visām Šengenas robežām tiek piemēroti vieni un tie paši
noteikumi. Attiecībā uz ceļotājiem, kuri ir trešo valstu
valstspiederīgie, tas nozīmē, ka RCP tiem ir pieejama visās
Šengenas robežšķērsošanas vietās, neveicot atsevišķu
personas padziļinātu drošības pārbaudi. Citiem vārdiem
sakot, persona, kuru ir pārbaudījusi viena dalībvalsts, var
izmantot atvieglotus nosacījumus, šķērsojot jebkuras citas
dalībvalsts ārējās robežas. Bez vienotiem noteikumiem tas
nebūtu iespējams, t.i., bez ES iesaistīšanās RCP
nesasniegtu savus mērķus.

1.5.3.
Līdzīgas līdzšinējās
pieredzes rezultātā gūtās atziņas

Izstrādājot
otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu (SIS II)
un Vīzu informācijas sistēmu (VIS), tika gūtas šādas
atziņas:
1)
lai pēc iespējas nodrošinātos pret izmaksu pārsniegumiem un
kavēšanos mainīgu prasību dēļ, neviena jauna
informācijas sistēma brīvības, drošības un tiesiskuma
jomā, it īpaši, ja tā ir saistīta ar lielapjoma IT
sistēmu, netiks izstrādāta, iekams nebūs galīgi
pieņemti tās pamatā esošie juridiskie instrumenti, kuros
izklāstīts sistēmas mērķis, darbības joma,
funkcijas un tehniskā informācija;
2) valsts līmeņa izstrādi
izrādījās grūti finansēt dalībvalstīm, kuras
nav paredzējušās attiecīgos pasākumus savā daudzgadu
plānošanā vai kuru plānošana Ārējo robežu fonda (EBF)
ietvaros nav precīza. Tādēļ tagad tiek ierosināts
šīs izstrādes izmaksas iekļaut priekšlikumā.

1.5.4.
Saderība un iespējamā sinerģija
ar citiem attiecīgajiem instrumentiem

Šis
priekšlikums ir uzskatāms par daļu no Eiropas Savienības
integrētās robežu pārvaldības stratēģijas,
īpaši Paziņojuma par viedrobežām[47], turpmākas
izstrādes, kā arī būtu jāskata saistībā ar
IDF robežu priekšlikumu[48]
kā daļu no daudzgadu finanšu shēmas. Tiesību akta finanšu
pārskatā, kas pievienots grozītajam Komisijas priekšlikumam par
Aģentūru[49],
ir iekļautas esošo IT sistēmu – EURODAC, SIS II
un VIS – izmaksas, bet nav iekļautas izmaksas turpmākajam
robežpārvaldības sistēmām, kuras Aģentūrai
tiesiskajā regulējumā vēl nav uzticētas.
Tādēļ pielikumā priekšlikumam Padomes Regulai, ar ko nosaka
daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam[50],
3. izdevumu kategorijā “Drošība un pilsoniskums” ir
paredzēts esošās IT sistēmas iekļaut sadaļā “IT
sistēmas” (822 miljoni euro), bet turpmākas
robežpārvaldības sistēmas – sadaļā “Iekšējā
drošība” (1,1 miljons euro no 4,648 miljoniem euro). Iekšlietu
ĢD ir tas Komisijas ģenerāldirektorāts, kas ir
atbildīgs par brīvas pārvietošanās telpas izveidi,
kurā personas var šķērsot iekšējās robežas bez
robežkontroles un kurā ārējās robežas tiek saskaņoti
kontrolētas un pārvaldītas ES līmenī. RCP ir
pilnībā saderīga ar ES politiku robežu jomā:
robežšķērsošanas laikā netiek samazināta drošība un
nelikumīgas migrācijas novēršana, savukārt ES
atvērtība pasaulei un tās spējas veicināt
pārrobežu kontaktus starp cilvēkiem, tirdzniecību un
kultūras apmaiņu tiek uzlabotas. Turklāt tā ir
saderīga ar Kopienas Vīzu kodeksu (810/2009) un VIS regulu (767/2008).
Ir nepieciešams grozīt Šengenas Robežu kodeksu, lai trešo valstu
valstspiederīgajiem piešķirtu piekļuvi pilnībā
automatizētām robežkontroles sistēmām.
Radīsies
tehniska sinerģija ar Vīzu informācijas sistēmu. Veidosies
arī sinerģija ar IIS, jo IIS tiks reģistrēta
reģistrēto ceļotāju ieceļošana un izceļošana un
uzraudzīts atļautās uzturēšanās ilgums Šengenas
zonā. Bez IIS nevarētu īstenot reģistrētu
ceļotāju pilnībā automatizētu
robežšķērsošanu.
Turklāt
nepastāv risks, ka šī iniciatīva pārklātos ar
līdzīgām iniciatīvām, ko īsteno citi ĢD.

1.6.
Ilgums un finansiālā ietekme

¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības
laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–
¨Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
x Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
sagatavošanās posms no 2013. gada
līdz 2015. gadam (tiesiskā regulējuma izveide)
–
izstrādes posms no 2015. gada līdz 2017. gadam,
–
pēc kura notiek darbība pilnā
apmērā.

1.7.
Paredzētie pārvaldības veidi[51]

x Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
x Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām;
–
x Kopienu izveidotām struktūrām[52]
–
¨  valstu publiskā sektora
struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes
uzdevumus;
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt
īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas
Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā
pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē.
¨ Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
Reģistrētu
ceļotāju programmas izstrādes finansējums ir paredzēts
15. pantā priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar
ko Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiāla
atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām
laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (COM(2011)750). Saskaņā
ar jaunās Finanšu regulas 58. panta 1.c) punktu un 60. pantu
(centralizēta netieša pārvaldība) minētās
finansējuma programmas īstenošanas uzdevumi tiks deleģēti
IT aģentūrai.
Laikposmā
no 2015. gada līdz 2017. gadam visi izstrādes pasākumi
ar deleģēšanas nolīgumu tiks uzticēti IT
aģentūrai. Tas attieksies uz visu projekta sastāvdaļu
izstrādi, t.i., uz centrālās sistēmas, dalībvalstu
sistēmu, tīklu un infrastruktūras dalībvalstīs
izstrādi.
Starpposma
pārskatīšanā 2017. gadā ir paredzēts no 587,000
miljoniem euro atlikušo summu pārvietot uz IT aģentūras
pozīciju centrālās sistēmas un tīkla darbības un
uzturēšanas izmaksām un uz valstu programmām valstu sistēmu
darbības un uzturēšanas izmaksām, tostarp infrastruktūras
izmaksām (skatīt turpmāko tabulu). Tiesību akta
leģislatīvais finanšu pārskats tiks attiecīgi pārskatīts
līdz 2016. gada beigām.
 Bloki || Pārvaldes veids || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 Centrālās sistēmas izstrāde || Netieša centralizēta || X || X || X ||   ||   ||
 Izstrāde dalībvalstis || Netieša centralizēta || X || X || X ||   ||   ||
 Centrālās sistēmas uzturēšana || Netieša centralizēta ||   ||   || X || X || X || X
 Valstu sistēmu uzturēšana || Netieša centralizēta ||   ||   || X || X || X || X
 Tīkls (1) || Netieša centralizēta || X || X || X || X || X || X
 Infrastruktūra dalībvalstīs || Netieša centralizēta || X || X || X || X || X || X
(1) Tīkla izstrāde 2015.-2017. gadā,
tīkla darbības 2017.-2020. gadā

2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un ziņošanas noteikumi

Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
RCP
uzraudzības un novērtēšanas noteikumi ir paredzēti RCP
priekšlikuma 63. pantā.
63. pants
Uzraudzība
un novērtēšana
1.
Aģentūra nodrošina, ka ir izveidotas un darbojas
procedūras, ar kuru palīdzību uzrauga centrālā
repozitorija darbības atbilstību tā izveides mērķiem
attiecībā uz rezultātiem, izmaksu lietderīgumu,
drošību un pakalpojumu kvalitāti.
2.
Tehniskās uzturēšanas nolūkos
Aģentūrai ir piekļuve vajadzīgajai informācijai, kas
attiecas uz apstrādes darbībām, kuras veiktas centrālajā
repozitorijā.
3.
Divus gadus pēc RCP darbības sākuma un
turpmāk ik pēc diviem gadiem Aģentūra iesniedz Eiropas
Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojumu par RCP tehnisko darbību,
tostarp attiecībā uz tās drošību.
4.
Trīs gadus pēc RCP darbības sākuma un
turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija sagatavo RCP
vispārēju novērtējumu. Šajā vispārējā
novērtējumā iekļauj sasniegto rezultātu analīzi
salīdzinājumā ar mērķiem, izvērtējumu par
to, vai pamatojums joprojām ir spēkā, par šīs regulas
piemērošanu saistībā ar RCP, par RCP drošību, biometrisko
datu iegūšanas un izmantošanas īstenošanu, datu aizsardzības
noteikumu ievērošanu un procedūru organizāciju, kas
saistītas pieteikumiem un marķierierīču izsniegšanu. Komisija
novērtējumu nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Vajadzības
gadījumā ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus
grozīt šo regulu.
5.
Dalībvalstis sniedz Aģentūrai un Komisijai
informāciju, kas vajadzīga, lai izstrādātu 3. un 4. punktā
minētos ziņojumus, saskaņā ar kvantitatīvajiem
rādītājiem, kurus iepriekš definējusi attiecīgi
Aģentūra un Komisija.
6.
Aģentūra sniedz Komisijai informāciju, kas
nepieciešama 4. punktā minēto vispārējo
novērtējumu sagatavošanai.

2.2.
Pārvaldības un kontroles sistēma
2.2.1.
Apzinātie riski

1)
Grūtības saistībā ar sistēmas tehnisko izstrādi
Dalībvalstīs
ir tehniski atšķirīgas valsts IT sistēmas. Turklāt
robežkontroles procesi var atšķirties atkarībā no vietējiem
apstākļiem (pieejamas telpas robežšķērsošanas vietā,
ceļotāju plūsmas, utt.). RCP nepieciešams integrēt valsts
IT arhitektūrā un valsts robežkontroles procesos. Turklāt
sistēmas valsts komponentu izstrādi nepieciešams pilnībā
saskaņot ar centrālajām prasībām. Šajā jomā
ir konstatēti divi galvenie riski:
a)
risks, ka RCP tehniskos un juridiskos aspektus dalībvalstis varētu
īstenot dažādi nepietiekamas koordinācijas dēļ starp
centrālo un valstu pusi;
b)
risks, ka nebūs konsekvences attiecībā uz šīs
turpmākās sistēmas izmantošanu, kas ir atkarīga no tā,
kā dalībvalstis ievieš RCP esošajos robežkontroles procesos.
2)
Grūtības saistībā ar laicīgu sistēmas
izstrādi
Balstoties
uz pieredzi, kāda gūta VIS un SIS II
izstrādes laikā, var sagaidīt, ka būtiska nozīme RCP
sekmīgā īstenošanā būs sistēmas savlaicīgai
izstrādei, kuru veic ārējs līgumdarba veicējs. Kā
izcilības centrs lielapjoma IT sistēmu izstrādes un
pārvaldības jomā IT aģentūra būs atbildīga
arī par līgumu piešķiršanu un pārvaldību, īpaši
par apakšuzņēmuma līgumu slēgšanu sistēmas
izstrādei. Ar ārēja līgumdarba veicēja izmantošanu
šajā izstrādes darbā ir saistīti vairāki riski:
a)
īpaši risks, ka līgumdarba veicējs nepiešķirs projektam
pietiekamus resursus vai ka tas projektēs un izstrādās
sistēmu, kas neatbildīs jaunākajiem sasniegumiem;
b)
risks, ka izdevumu samazināšanas nolūkā līgumdarba
veicējs pilnībā neievēros administratīvo praksi un
metodes darbā ar lielapjoma IT projektiem;
c)
visbeidzot, pašreizējās ekonomiskās krīzes
apstākļos nevar pilnībā izslēgt risku, ka
līgumdarba veicējs saskarsies ar finansiālām
grūtībām, kas nebūs saistītas ar šo projektu.

2.2.2.
Paredzētās kontroles metodes

1)
Paredzēts, ka Aģentūra kļūs par izcilības centru
lielapjoma IT sistēmu izstrādes un pārvaldības jomā. Tai
uztic sistēmas centrālās daļas, tostarp vienotu
saskarņu dalībvalstīs, izstrādi un darbību. Šis
risinājums ļautu novērst lielāko daļu trūkumu, ar
kādiem Komisija saskārās SIS II un VIS
izstrādes gaitā.
Izstrādes
posmā (2015.-2017. gads) Komisijai būs vispārēja
atbildība, jo projektu izstrādās, izmantojot netiešu
centrālu pārvaldību. Aģentūra būs atbildīga
par tehnisko un finanšu pārvaldību, jo īpaši par līgumu
piešķiršanu un pārvaldību. Deleģēšanas nolīgums
attieksies uz centrālo daļu iepirkumu veidā un uz valstu
daļu subsīdiju veidā. Saskaņā ar Īstenošanas
noteikumu 40. pantu Komisija noslēgs nolīgumu, kurā tiks
sīki noteikta līdzekļu pārvaldības un kontroles un
Komisijas finansiālo interešu aizsardzības kārtība. Šādos
nolīgumos tiks ietverti 40. panta 2. punktā paredzētie
noteikumi. Tādējādi tas dos iespēju Komisijai
pārvaldīt 2.2.1. punktā aprakstītos riskus.
Starpposma
pārskatīšanas kontekstā (kas paredzēta 2017. gadā
Iekšējās drošības fonda ietvaros, Horizontālās regulas
15. pants) tiks atkārtoti izskatīts pārvaldības veids.
2)
Lai nepieļautu kavējumus valstu līmenī, ir paredzēta
efektīva pārvaldība visu ieinteresēto personu vidū. Komisija
regulas priekšlikumā ir ierosinājusi, ka padomdevēju grupa,
kuras sastāvā ir dalībvalstu eksperti, sniedz
Aģentūrai speciālās zināšanas saistībā ar
RCP/IIS. Šī padomdevēju grupa regulāri tiekas, lai apspriestu
sistēmas ieviešanu un lai apmainītos ar gūto pieredzi un sniegtu
padomus Aģentūras valdei. Turklāt Komisija plāno ieteikt
dalībvalstīm izveidot valsts projekta infrastruktūru/projekta
grupu gan tehniskajai, gan darbības izstrādei, tostarp uzticamu
komunikācijas infrastruktūru ar vienotiem kontaktpunktiem.

2.3.
Krāpšanas un pārkāpumu
novēršanas pasākumi

Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Krāpšanas
apkarošanai paredzētie pasākumi ir noteikti Regulas (ES) Nr. 1077/2011
35. pantā, kurā noteikts šādi:
1.       Nolūkā apkarot
krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, piemēro
Regulu (EK) Nr. 1073/1999.
2.       Aģentūra pievienojas
Iestāžu nolīgumam par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF)
veikto iekšējo izmeklēšanu un nekavējoties pieņem
attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem aģentūras
darbiniekiem.
3.       Lēmumos par
finansēšanu un no tiem izrietošos īstenošanas nolīgumos un
instrumentos skaidri paredz noteikumu, ka vajadzības gadījumā
Revīzijas palāta un OLAF var uz vietas pārbaudīt
aģentūras finansējuma saņēmējus un par tā
piešķiršanu atbildīgās personas.
Saskaņā
ar šo noteikumu 2012. gada 28. jūnijā tika pieņemts
Eiropas aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības
pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma
telpā Valdes lēmums par noteikumiem iekšējās izmeklēšanas
veikšanai sakarā ar krāpšanas, korupcijas un citu Savienības
interesēm kaitējošu prettiesisku darbību novēršanu.
Turklāt
Iekšlietu ĢD pašlaik izstrādā savu krāpšanas
novēršanas un atklāšanas stratēģiju.

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas

Ar deleģēšanas nolīgumu
Aģentūrai tiks uzticēts uzdevums izveidot atbilstīgus
instrumentus savu vietējo finanšu sistēmu līmenī, lai
nodrošinātu efektīvu uzraudzību, pēcpārbaudi un
ziņošanu par izmaksām, kas saistītas ar RCP ieviešanu,
saskaņā ar jaunās Finanšu regulas 60. pantu. Būs
nepieciešami atbilstīgi pasākumi, lai varētu sniegt
ziņojumus neatkarīgi no tā, kāda būs galīgi
pieņemtā budžeta nomenklatūra.
·      Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Skaits [Apraksts…………………………………….] || Dif./ ([53])   || no EBTA[54] valstīm   || no kandidātvalstīm[55]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY]   || Dif./ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Pozīcija…………………………………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 3 || [18.02.CC] IDF robežas || Dif./ || NĒ || NĒ || JĀ || NĒ

3.2.
Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums

Turpmāk iekļautā tabula attiecas uz
izmaksām, kas radīsies dalībvalstīm un centrālajai
sistēmai, kā arī izstrādes un darbības izmaksām.
Izeju ar automatizētu robežkontroli izmaksas segs dalībvalstis.
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija:   || 3 || Drošība un pilsoniskums
 ĢD: Iekšlietu ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads[56]   || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
  Darbības apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs — 18.02.CC || Saistības || (1) || 137,674 || 34,836 || 167,402 || 82,362 || 82,363 || 82,363 ||   || 587,000
 Maksājumi || (2) || 68,837 || 93,222 || 145,148 || 101,198 || 88,013 || 68,585 || 21,996 || 587,000
 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas  no konkrētu programmu piešķīrumiem[57]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Iekšlietu ĢD || Saistības || =1+1a +3 || 137,674 || 34,836 || 167,402 || 82,362 || 82,363 || 82,363 ||   || 587,000
 Maksājumi || =2+2a +3 || 68,837 || 93,222 || 145,148 || 101,198 || 88,013 || 68,585 || 21,996 || 587,000
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas <…> IZDEVUMU KATEGORIJA apropriācijas || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva
ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
  KOPĀ — Darbības apropriācijas || Saistības || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 4. IZDEVUMU KATEGORIJA (pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 Iekšlietu ĢD ||   ||   ||   ||
  Cilvēkresursi || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 ||   || 1,715
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 ||   || 1,602
 KOPĀ — Iekšlietu ĢD || Apropriācijas || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || (Saistības kopā =maksājumi kopā) || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 ||   || 3,317
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2013.  gads || 2014. gads || 2015. gads[58] || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020.  gads || Turpmākie gadi || KOPĀ
 KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || Saistības || 0,455 || 0,455 || 138,129 || 35,226 || 167,793 || 82,753 || 82,753 || 82,753 ||   ||   590,317
 Maksājumi || 0,455 || 0,455 || 69,292 || 93,613 || 145,539 || 101,589 || 88,403 || 68,975 || 21,996 || 590,317
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā,
vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta
sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot
vērā budžeta ierobežojumus

3.2.2.
Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
darbības apropriāciju izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2015. gads   || 2016. gads   || 2017. gads   || 2018. gads   || 2019. gads   || 2020. gads   || KOPĀ ||
 ||
 Rezultāta veids[59]   ||  Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Rezultātu skaits || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopā izmaksas ||
 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS[60] (Centrālās un valstu) sistēmas izstrāde   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || 1 || 137,674 || 1 || 34,836 || 1 || 50,356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 222,866 ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis[61]   ||   || 137,674 ||   || 34,836   ||   || 50,356 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 222,866 ||
 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: (Centrālās un valstu) sistēmas darbības   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   ||   || 1  || 117,047 ||  1 || 82,362 || 1 || 82,362 ||  1 || 82,363 || 1 || 364,134 ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis[62]   ||   ||   ||   ||   ||   || 117,047 ||   || 82,362 ||   || 82,362 ||   || 82,363 ||   || 364,134 ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 1 || 137,674 ||  1 || 34,836 || 2 || 167,403 || 1 || 82,362 || 1 || 82,362 || 1 || 82,363 || 2 || 587,000 ||

3.2.3.
Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.
Kopsavilkums

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
administratīvo apropriāciju izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz
administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3
zīmes aiz komata)
   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,190 || 0,190 || 0,190 || 0,191 || 0,191 || 1,715
 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,201 || 0,201 || 0,201 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 0,200 || 1,602
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[63]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citi administratīvie izdevumi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Starpsumma – ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 0,455 || 0,455 || 0,455 || 0,390 || 0,390 || 0,390 || 0,391 || 0,391 || 3,317

3.2.3.2.
 Paredzamās cilvēkresursu vajadzības

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz
cilvēkresursu izmantošanu
–
x Priekšlikums/iniciatīva paredz
cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms pilna laika
ekvivalenta vienībās (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz
komata)
   || 2013. gads || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
 ·        Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ·        Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[64]
 XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  XX 01 04 yy[65]   || Galvenā mītne[66]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 2 || 2 || 2 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5 || 1,5
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Cilvēkresursu
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD
darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā
izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā
piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta
ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || 2 sagatavošanās posmā no 2013. gada līdz 2015. gadam. 1 administrators likumdošanas sarunām, uzdevumu koordinācijai ar Aģentūru un deleģēšanas nolīgumu pārraudzībai 0,5 administratori finanšu darbību pārraudzībai un lai nodrošinātu speciālās zināšanas par robežkontroli un tehniskiem jautājumiem 0,5 asistenti administratīvajām un finanšu darbībām 1,5 izstrādes posmā no 2016. gada līdz 2020. gadam. 1 administrators deleģēšanas nolīguma pēcpasākumiem (ziņojumi, sagatavošanās komiteju procedūrām, darbības un tehnisko specifikāciju validēšana, finanšu darbību pārraudzība un Aģentūras koordinācija), kā arī speciālajām zināšanām par robežkontroles un tehniskiem jautājumiem 0,5 asistenti administratīvajām un finanšu darbībām
 Ārštata darbinieki || 0

3.2.4.
Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu

–
x Priekšlikums/iniciatīva atbilst
kārtējai un nākamai daudzgadu finanšu shēmai.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu
finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu,
jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata
daudzgadu finanšu shēma[67]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.

3.2.5.
Trešo personu iemaksas

–
x Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo
personu līdzfinansējumu
–
¨ –           Priekšlikums/iniciatīva paredz
trešo personu līdzfinansējumu
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || … iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem

–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus.
–
x Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
x        dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[68]
 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Turpmākie gadi
 6313. pants ||   || 4,188 || 5,672 || 8,832 || 6,157 || 5,355 || 4,173 || 1,338
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
18.02.CC
IDF robežas
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
Budžetā
iekļauj Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā
un pilnveidošanā asociēto valstu iemaksas
un saistītos Eurodac pasākumus, kā noteikts
attiecīgajos nolīgumos. Sniegtās aplēses ir
vienīgi indikatīvas un balstītas uz jaunākajiem
aprēķiniem par ieņēmumiem Šengenas acquis
īstenošanai no valstīm (Islande, Norvēģija un Šveice), kas
pašlaik ik gadu veic iemaksu Eiropas Savienības vispārējā
budžetā (izlietotie maksājumi) par attiecīgo finanšu gadu, kuru
aprēķina atbilstoši tās IKP kā procentu no visu piedalošos
valstu IKP. Aprēķins ir balstīts uz 2012. gada jūnija
skaitļiem, kurus sniedzis EUROSTAT un kas ir būtiski
atšķirīgi atkarībā no piedalošos valstu ekonomiskās
situācijas.
[1]               COM(2008) 69
galīgā redakcija.
[2]               OV
C 115, 4.1.2010., 1. lpp.
[3]               COM(2011) 680
galīgā redakcija.
[4]               OV L 105,
13.4.2006.
[5]               OV
L 158, 30.4.2004.; Direktīva 2004/38/EK.
[6]               OV L 405,
30.12.2006.
[7]               RCP
kontekstā marķierierīce ir fiziska ierīce, ko izsniedz
pilnvarotajam lietotājam, lai elektroniski apliecinātu viņam
piešķirto piekļuvi RCP. Marķierierīce darbojas kā
elektroniska atslēga, lai piekļūtu kādai lietai – šajā
gadījumā automatizētajai izejai. Tehniskajās
specifikācijās tiks noteikts, vai tiks izmantots tikai svītrkods
vai mikroshēma, kurā tiek saglabāts unikālais identifikators
(pieteikuma numurs).
[8]               OV
L 286, 1.11.2011.
[9]               SEC
(2008) 153.
[10]             SWD(2013) 50.
[11]             Ietekmes
novērtējums ir atrodams šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/cia_2013_en.htm
[12]             Ja
likumdevēja iestāde pieņems priekšlikumu, ar ko
Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiāla
atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām
(COM(2011)750) un ja likumdevēja iestāde pieņems priekšlikumu
Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
(COM(2011)398) un attiecīgās budžeta pozīcijas izdevumu
maksimālajā summā ir pieejami pietiekami līdzekļi.
[13]             OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
[14]             OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
[15]             OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.
[16]             OV C , , . lpp.
[17]             OV C , , . lpp.
[18]             OV
C , , . lpp.
[19]             COM(2008)
69 galīgā redakcija, 13.2.2008.
[20]             COM(2009) 262 galīgā
redakcija, 10.6.2009.
[21]             OV L 286, 1.11.2011., 1. lpp.
[22]             OV L 158,
29.4.2004., 77. lpp.
[23]             OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[24]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[25]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
[26]             OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.
[27]             OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.
[28]             OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.
[29]             OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.
[30]             OV L 53, 27.2.2008., 52. lpp.
[31]             OV
L 53, 27.2.2008., 1. lpp.
[32]             OV
L 160, 18.6.2011., 21. lpp.
[33]             OV L 160, 18.6.2011., 19. lpp.
[34]             OV L 218, 13.8.2008., 60. lpp.
[35]             OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.
[36]             OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp.
[37]             OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.
[38]             ES
Pamattiesību hartas 47. panta 1. punkts.
[39]             ES
Pamattiesību hartas 47. panta 1. punkts.
[40]             Logotips
nav vajadzīgs Norvēģijai, Islandei, Šveicei un Lihtenšteinai.
[41]             Logotips
nav vajadzīgs Norvēģijai, Islandei, Šveicei un Lihtenšteinai.
[42]             Uz
atsaukšanu šā iemesla dēļ neattiecas pārsūdzības
tiesības.
[43]             Ja
prasīts valsts tiesību aktos.
[44]             ABM
– budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – uz pasākumiem
balstīta budžeta izstrāde.
[45]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai
b) apakšpunktā.
[46]             Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Iekšējās drošības
fonda ietvaros izveido finansiāla atbalsta instrumentu
ārējām robežām un vīzām (COM(2011)750).
[47]             Komisijas
paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Viedrobežas - risinājumi
un turpmākā rīcība”, COM(2011) 680 galīgā
redakcija.
[48]             Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Iekšējās drošības
fonda ietvaros izveido finansiāla atbalsta instrumentu
ārējām robežām un vīzām (COM(2011)750).
[49]             COM
(2010) 93, 2010. gada 19. marts.
[50]             COM(2011) 398,
2011. gada 29. jūnijs.
[51]             Skaidrojumus
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
tīmekļa vietnē:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[52]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[53]             Dif.
– diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās
apropriācijas.
[54]             EBTA:
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[55]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[56]             Atšķirības
izmaksās un jo īpaši augstās izmaksas 2015. un 2017. gadā
var izskaidrot šādi: izstrādes perioda sākumā 2015. gadā
tiks uzņemtas saistības (vienreizējas izmaksas, lai segtu
aparatūras, programmatūras un līgumdarba veicēju izmaksas
trim gadiem). Izstrādes perioda beigās 2017. gadā tiks
uzņemtas nepieciešamās saistības darbībām.
Aparatūras un programmatūras administrēšanas izmaksas
atšķiras atkarībā no laikposma.
[57]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[58]             N gads
ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu.
[59]             Rezultāti
ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto
studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros
utt.).
[60]             Kā
aprakstīts sadaļā 1.4.2. “Konkrētie mērķi”.
[61]             Šajā
summa ir iekļauta centrālā izstrāde, jo īpaši
tīkla infrastruktūra, nepieciešamās iekārtu un
programmatūras licences un ārējā līgumdarba
veicēja izmaksas centrālās sistēmas izstrādei.
Attiecībā uz izstrādi valstu līmenī tajā ir
iekļautas arī nepieciešamo iekārtu un programmatūras
licenču izmaksas, kā arī ārējā līgumdarba
izstrāde.
[62]             Šajā
summā ir iekļautas izmaksas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu
tās centrālo sistēmas darbību, jo īpaši tīkla
darbību, centrālās sistēmas uzturēšana, ko veic
ārējs līgumdarba veicējs, un nepieciešamās
datoraparatūras un programmatūras licences. Attiecībā uz
valstu darbībām tajā ir iekļautas izmaksas, kas
nepieciešamas, lai nodrošinātu valstu sistēmas darbību, jo
īpaši datoraparatūras un programmatūras licences, incidentu
pārvaldība un izmaksas saistībā ar nepieciešamajiem
ārējiem līgumdarba veicējiem.
[63]             Tehniskais
un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību
īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA”
pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā
pētniecība.
[64]             CA
— līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki (Intérimaire), JED
— jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation),
LA — vietējie darbinieki, SNE —valstu norīkotie
eksperti.
[65]             Saskaņā
ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko
finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām „BA” pozīcijām).
[66]             Galvenokārt
struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku
attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF).
[67]             Skatīt
Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[68]             Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.