Svarīgs juridisks paziņojums

|

52008PC0469

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem {SEC(2008) 2290} {SEC(2008) 2291}  /* COM/2008/0469 galīgā redakcija - COD 2008/0160 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 23.7.2008COM(2008) 469 galīgā redakcija2008/0160 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIpar tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem(iesniegusi Komisija) {SEC(2008) 2290} {SEC(2008) 2291}PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts( Priekšlikuma pamatojums un mērķiAr šo priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai paredz aizliegt laist tirgū, importēt Kopienā, vest tranzītā caur Kopienu un eksportēt no tās no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus. Tomēr tirdzniecība ar šādiem izstrādājumiem būtu iespējama, ja tiek izpildīti konkrēti nosacījumi par roņveidīgo nogalināšanas un dīrāšanas paņēmieniem un metodēm. Priekšlikumā noteiktas arī informēšanas prasības, kuru mērķis ir nodrošināt, ka tādiem no roņveidīgajiem iegūtiem izstrādājumiem, kuru tirdzniecība būtu iespējama, atkāpjoties no spēkā esošiem aizliegumiem, tiek skaidri norādīta izcelsme valstī, kas atbilst prasītajiem nosacījumiem, vai norādīts, ka tos nogalinājušas un dīrājušas personas, kas darbojas to valstu jurisdikcijā, kurās minētie nosacījumi ir ievēroti.Aizliegumi ir paredzēti, lai aizstātu dažādos pasākumus, ko dažas dalībvalstis ir pieņēmušas vai plāno pieņemt, lai attiecīgi aizliegtu no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu importu, ražošanu un izplatīšanu, un tādējādi panāktu, ka šo izstrādājumu tirdzniecību Kopienā reglamentētu saskaņoti nosacījumi. Regulas projekta noteikumu mērķis ir arī nodrošināt, ka no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus, kas ražoti ārpus Kopienas, nevar importēt Kopienā, vest tranzītā caur to vai eksportēt no Kopienas.No roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus importē Kopienā un ar tiem tirgojas Kopienas iekšienē. Pieejamie pierādījumi liecina, ka lielākajai daļai šo izstrādājumu izcelsme ir trešās valstīs, kaut gan Kopienā dažviet notiek ražošana, jo roņveidīgos nogalina un dīrā Somijā un Zviedrijā, bet no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus ražo citās dalībvalstīs, piemēram, Apvienotajā Karalistē (Skotijā), izmantojot roņu kažokādas, kas ievestas no citām valstīm.Vairākus gadus daudzi sabiedrības locekļi ir pauduši bažas par roņveidīgo nogalināšanu un dīrāšanu no dzīvnieku labturības viedokļa un par tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas, iespējams, iegūti no tādiem roņveidīgajiem, kuri nogalināti un dīrāti, radot novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas, ko roņveidīgie, būdami jutīgi zīdītāji, spēj just. Tādējādi sabiedrības locekļi ir pauduši šīs bažas ētisku iemeslu dēļ. Pēdējo gadu laikā Komisija ir saņēmusi milzīgu skaitu vēstuļu un petīciju šajā jautājumā, kurās pausts iedzīvotāju dziļais sašutums un riebums par tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem šādos apstākļos.Iedzīvotāju pausto bažu dēļ vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas, šobrīd grasās pieņemt vai izskata tiesību aktus, kuru mērķis ir ierobežot vai aizliegt saimniecisko darbību saistībā ar tādu izstrādājumu ražošanu, kas iegūti no roņveidīgajiem. Valstu likumdevēji risina jautājumu ar dažādiem pasākumiem, attiecīgi aizliedzot tādu izstrādājumu importu, ražošanu, komercializāciju vai laišanu tirgū, kas iegūti no roņveidīgajiem vai konkrētām roņveidīgo sugām. Augot sabiedrības informētībai un spiedienam uz valstu likumdevējiem, domājams, dalībvalstīs radīsies vēl citas likumdošanas iniciatīvas, kuru mērķis ir reaģēt uz sabiedrības locekļu plaši izplatītajām bažām, kā tas minēts iepriekš.Divās dalībvalstīs ir spēkā tiesību akti, kas ierobežo no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecību.Kaut gan dažās dalībvalstīs uz tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem, attiecas (vai drīz var attiekties) ierobežojoši noteikumi, citās dalībvalstīs šajā sakarā nav ieviestas īpašas prasības, tāpēc Kopienā līdztekus pastāv dažādi tirdzniecības nosacījumi, kas atšķiras atsevišķās dalībvalstīs (dalībvalstu grupās). Līdz ar to iekšējais tirgus ir sadrumstalots, jo tirgotājiem jāpielāgo to tirdzniecības prakse katrā dalībvalstī spēkā esošajiem atšķirīgajiem noteikumiem.Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā nav paredzēts īpašs juridiskais pamats, kas atļautu Kopienai reglamentēt ētikas jomu. Tomēr tajās dažās jomās, kurās Līgums piešķir Kopienai pilnvaras izdot tiesību aktus, ja šo juridisko pamatu īpašie nosacījumi ir ievēroti, tas apstāklis vien, ka Kopienas likumdevējs paļaujas uz ētiskiem apsvērumiem, neliedz Kopienai pieņemt ar likumdošanu saistītus pasākumus. Jāatzīmē, ka šajā ziņā Līgums dod Kopienai iespēju pieņemt pasākumus, kuru mērķis ir izveidot un uzturēt iekšējo tirgu, kas saskaņā ar Līguma 14. pantu ir tirgus bez iekšējām robežām.No Eiropas Kopienu Tiesas prakses izriet, ka tad, ja pastāv dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu atšķirības, kas ierobežo pamatbrīvības un tādējādi tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību, Kopienas tiesību akti ir pamatoti, lai novērstu šādus šķēršļus. Atkarībā no apstākļiem šie pasākumi var būt tādi, ar ko uz laiku vai pilnībā aizliedz laist tirdzniecībā izstrādājumu vai izstrādājumus[1].Pastāv atšķirības dalībvalstu tiesību aktos, noteikumos un administratīvajos noteikumos attiecībā uz izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem. Divās dalībvalstīs šādu izstrādājumu tirdzniecība jau aizliegta, bet trešā ir paziņojusi par nodomu to aizliegt. Citās dalībvalstīs notiek aktīvas sabiedriskās diskusijas par šādu tiesību aktu nepieciešamību. Atbilstoši šo pasākumu autoru viedoklim tie ir iecerēti, lai apturētu tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem, galvenokārt pamatojoties uz ētiskiem apsvērumiem, kas saistīti ar dzīvnieku labturību. Šie tirdzniecības aizliegumi veicina šā tirgus neviendabīgu attīstību un tādējādi ir šķēršļi brīvai preču apritei.Ņemot vērā arī sabiedrības augošo informētību un ievērību, kas veltīta ētiskiem apsvērumiem par to, kā tiek ražoti no roņveidīgajiem iegūti izstrādājumi, var rasties šķēršļi brīvai šādu izstrādājumu apritei, ja tiktu pieņemti jauni dalībvalstu noteikumi, kas atspoguļo šīs bažas.Tādējādi Kopienas likumdevēja rīcība, pamatojoties uz EK līguma 95. pantu, ir pamatota attiecībā uz no roņveidīgajiem iegūtiem izstrādājumiem[2].Dažādo aizliegumu un/vai citu šobrīd spēkā esošu ierobežojošu pasākumu saskaņošana ir vienkāršākais un vieglākais veids, kā nodrošināt, ka no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecībā tiek ņemta vērā to roņveidīgo labturība, no kuriem izstrādājumi iegūti, ar nosacījumu, ka tiek izpildītas konkrētas prasības.Eiropas Kopienu Tiesa ir atzinusi, ka dzīvnieku labturības aizsardzība ir leģitīms mērķis sabiedrības interesēs[3].Eiropas Kopienu Tiesa ir arī lēmusi, ka, ja izpildīti priekšnoteikumi EK līguma 95. panta kā juridiskā pamata izmantošanai, Kopienas likumdevējam nevar liegt izmantot šo juridisko pamatu tāpēc, ka sabiedrības veselības aizsardzībai ir izšķirošā nozīme, izdarot izvēli[4].No iepriekš minētās tiesu prakses kopumā izriet, ka Kopienas likumdevējam nevar liegt izmantot EK līguma 95. pantu, pamatojoties uz to, ka dzīvnieku labturības apsvērumi būtu izšķirošs faktors, izdarot izvēli.Jebkurā gadījumā regulas projekts, ciktāl tā mērķis ir noteikt vienotus nosacījumus, ar kādiem, atkāpjoties no spēkā esošiem aizliegumiem, var tirgoties ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem, veicina šo preču brīvas aprites nodrošināšanu iekšējā tirgū.Tā kā lielākajai daļai no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu Kopienā izcelsme ir trešās valstīs, tirdzniecības aizlieguma ieviešana jāpapildina ar līdzvērtīgu aizliegumu šo pašu izstrādājumu importam Kopienā.Tranzīta un eksporta aizliegumam būtu jānodrošina arī tas, ka no roņveidīgajiem iegūti izstrādājumi netiek vesti tranzītā caur Kopienu un netiek ražoti Kopienā eksporta vajadzībām. Šādi papildu aizliegumi palīdzētu padarīt tirdzniecības aizliegumu Kopienas iekšienē daudz efektīvāku, jo pastāv risks, ka no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus, uz kuriem attiecināta tranzīta procedūra vai kas it kā tiek ražoti eksportam, var negodīgā veidā laist Kopienas tirgū.Ciktāl šīs regulas noteikumi ietekmē komerciālas darbības ar trešām valstīm saistībā ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem, papildus pašam nepieciešamākajam, lai Kopienas iekšienē saglabātu tirdzniecības aizliegumu, tas būtu jāapsver arī kā pasākums starptautiskās tirdzniecības reglamentēšanai.Šajā regulā paredzētie dažādie aizliegumi ir atbilde uz sabiedrības locekļu paustajām bažām par dzīvnieku labturību saistībā ar iespējamu tādu izstrādājumu ieviešanu Kopienā, kas iegūti no roņveidīgajiem, ko varēja nogalināt un dīrāt, nesagādājot novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas.Tomēr no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecībai vajadzētu būt iespējamai, ja izmantotās nogalināšanas un dīrāšanas metodes sniedz pieņemamas garantijas, ka nogalināšana un dīrāšana notiek, neradot novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas.Šādi izveidots normatīvais regulējums tāpēc būtu izstrādāts tā, lai attiecīgās valstis stimulētu pārskatīt un vajadzības gadījumā uzlabot to tiesību aktus un praksi attiecībā uz metodēm, kas jāievēro, nogalinot un dīrājot roņveidīgos.Nedrīkst ciest to inuītu kopienu ekonomiskās un sociālās pamatintereses, kuras tradicionāli nodarbojas ar roņveidīgo medībām. Tādējādi šajā regulā paredzētie aizliegumi nedrīkst attiekties uz izstrādājumiem, kuri iegūti no tādiem roņveidīgajiem, ko inuītu kopienas medī tradicionālās medībās un kas palīdz inuītiem nodrošināt iztiku.-  Vispārīgais kontekstsNo roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecība notiek gan Kopienā, gan ārpus tās.Kopienā roņveidīgos nogalina un dīrā Zviedrijā, Somijā un Apvienotajā Karalistē (Skotijā), lai iegūtu izstrādājumus no roņveidīgajiem vai kaitēkļu apkarošanas apsvērumu dēļ. Ārpus Kopienas roņveidīgos šādā nolūkā nogalina un dīrā Grenlandē, Kanādā, Krievijā, Namībijā un Norvēģijā.Kopiena jau sen ir pieņēmusi atbilstošus tiesību aktus ar mērķi nodrošināt, ka medību dēļ Kopienas iekšienē un ārpus tās netiek apdraudēts vairāku roņveidīgo sugu saglabātības stāvoklis (skatīt turpmāk).Papildus šiem saglabāšanas apsvērumiem metodes, ko izmanto roņveidīgo un roņu mazuļu nogalināšanai, vairākus gadus sabiedrībā, organizācijās un dažās dalībvalstīs ir radījušas nopietnas bažas par bailēm, sāpēm, mokām un citādām ciešanām, ko izjūt roņveidīgie un roņu mazuļi.Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja 2006. gada 17. novembrī pieņēma ieteikumu par roņveidīgo medīšanu, aicinot dalībvalstis un novērotājas valstis, kuras veic roņveidīgo medības, citu jautājumu starpā „ aizliegt visas nežēlīgās medību metodes, kas negarantē tūlītēju dzīvnieku nāvi bez ciešanām, un aizliegt dzīvnieku apdullināšanu ar tādiem instrumentiem kā hakapikiem, nūjām un šaujamieročiem ”.Eiropas Parlaments 2006. gada 26. septembrī pieņēma deklarāciju, kurā Eiropas Komisiju aicināja reglamentēt visu no Grenlandes roņiem un zilmugurainajiem roņiem iegūtu izstrādājumu importu, eksportu un tirdzniecību, vienlaikus nodrošinot, ka šī regula neietekmē inuītu tradicionālās roņveidīgo medības.Beļģija 2007. gada 16. martā pieņēma tiesību aktu, ar kuru aizliedz tādu izstrādājumu ražošanu un laišanu tirgū, kas iegūti no roņveidīgajiem, bet Nīderlande ir pieņēmusi 2007. gada 4. jūlija dekrētu, ar kuru groza Floras un faunas likumu (Dekrēts par dzīvnieku un augu sugu apzīmēšanu), dekrētu par aizsargātajām dzīvnieku un augu sugām (izņēmumi) saistībā ar tādu izstrādājumu tirdzniecību, kas iegūti no Grenlandes un zilmugurainajiem roņiem. Vācija plāno pieņemt likumu, ar kuru aizliedz importēt, pārstrādāt un laist tirgū no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus. Nākotnē citās dalībvalstīs ir iespējamas līdzīgas iniciatīvas.-  Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāUz tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem, zināmā mērā attiecas Kopienas spēkā esošie noteikumi, kuru darbības joma un pamatojums tomēr būtiski atšķiras.Padomes 1983. gada 28. marta Direktīva 83/129/EEK aizliedz noteiktu ronēnu ādu[5] un ādas izstrādājumu[6] komerciālu importēšanu dalībvalstīs. Direktīva tika pieņemta pēc dažādiem pētījumiem, kuri raisījuši bažas par Grenlandes un zilmuguraino roņu populācijas stāvokli, sevišķi attiecībā uz netradicionālo medību ietekmi uz zilmuguraino roņu populācijas stāvokli un saglabāšanu. Tā kā inuītu tradicionālajās medībās roņu mazuļus atstāj neskartus, direktīva neattiecas uz izstrādājumiem, ko iegūst šādās medībās.Padomes 1992. gada 21. maija Direktīva 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[7] aizsargā visas Kopienā sastopamās roņveidīgo sugas. Līdzīgi kā ar visām pārējām sugām (un biotopiem), uz kurām attiecas direktīva, tās vispārējais mērķis ir saglabāt vai atjaunot labvēlīgu saglabātības stāvokli visām Kopienā sastopamajām roņveidīgo sugām.Viens no pasākumiem šā mērķa sasniegšanai direktīvas ir 15. pants, kas aizliedz izmantot visus neselektīvos līdzekļus, kas var izraisīt šādu sugu vietējo populāciju izzušanu vai nopietnu traucējumu. Aizliegtās metodes un gūstīšanas un nogalināšanas līdzekļi ir uzskaitīti VI pielikuma a) daļā, bet aizliegtie gūstīšanas un nogalināšanas veidi no transporta līdzekļiem ir uzskaitīti VI pielikuma b) daļā.Direktīva aizliedz jebkādā veidā tīši gūstīt vai nogalināt īpatņus, kas pieder pie IV pielikuma a) daļā uzskaitītajām sugām, tostarp šādām roņveidīgo sugām: Monachus monachus un Phoca hispida saimensis . Tajā arīdzan noteikts, ka dalībvalstīm, ņemot vērā attiecīgo sugu saglabātības stāvokļa novērošanu, jānodrošina, ka V pielikumā minēto savvaļas dzīvnieku sugu īpatņu (tostarp visu IV pielikumā neminēto Kopienā sastopamo roņveidīgo sugu) gūstīšana savvaļā, kā arī to izmantošana ir saderīga ar to uzturēšanu labvēlīgā saglabātības stāvoklī. Šādi pasākumi var būt īpatņu vākšanas metožu reglamentējums, medību noteikumu piemērošana īpatņu gūstīšanai, kuros ņemta vērā šādu populāciju saglabāšanas apsvērumi, vai reglamentējums attiecībā uz īpatņu pirkšanu, pārdošanu, piedāvāšanu pārdošanai, turēšanu pārdošanai vai transportēšanu pārdošanai.Dalībvalstīm ir pienākums ik pēc sešiem gadiem ziņot par to pasākumu īstenošanu, kas veikti saskaņā ar Direktīvu 92/43/EEK. Pēdējais pārskata periods aptvēra laika posmu no 2001. līdz 2006. gadam, un pirmo reizi tika atklāta informācija par visu to roņveidīgo sugu saglabātības stāvokli, uz kurām attiecas direktīva.Ar Padomes 1996. gada 9. decembra Regulu (EK) Nr. 338/97 par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību[8], Kopienā īsteno Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām ( CITES ). Regulas (un CITES ) mērķis ir garantēt savvaļas faunas un floras sugu saglabāšanu, reglamentējot to tirdzniecību. Saskaņā ar CITES un regulu tirdzniecība var notikt tikai tad, ja tā neapdraud attiecīgo sugu izdzīvošanu. Vairākas roņveidīgo sugas ir uzskaitītas CITES I vai II pielikumā un attiecīgajā regulas A un B pielikumā. Regulas priekšlikums skar tikai vienu no CITES (II pielikumā) patlaban iekļautajām sugām — Namībijas jūras kotiku ( Arctocephalus pusillius pusillus ).Kopumā pašreizējie tiesību akti tiecas īstenot saglabāšanas mērķus, un to reālā īstenošana zināmā mērā ir atkarīga (vismaz attiecībā uz Direktīvu 92/43/EEK) no attiecīgo sugu saglabātības stāvokļa dinamikas. Jebkurā gadījumā direktīva neaizliedz visas komerciālās darbības attiecībā uz visām roņveidīgo sugām, kā liecina šis regulas priekšlikums, kā arī no dzīvnieku labturības viedokļa nepievēršas konkrētām metodēm, ar kādām roņveidīgos nogalina un dīrā.-  Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemDzīvnieku labturības aizsardzība ir leģitīms mērķis, ko, izmantojot likumdošanas pilnvaras, kas tai piešķirtas ar EK līgumu, Kopiena var tiekties īstenot sabiedrības interesēs[9]. Kopienas likumdevējs dzīvnieku labturības apsvērumus ņem vērā dažādās jomās. Dažās jomās, piemēram, iekšējā tirgū, Kopienas iestādēm, izdodot tiesību aktus, pat ir pienākums pilnībā ievērot dzīvnieku labturības prasības[10].Dzīvnieku labturība ir uzmanības centrā arī Kopienas rīcības plānā dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā[11]. Šajā rīcības plānā atspoguļots EK līgumam pievienotais protokols par tādu dzīvnieku aizsardzību, kas definēti kā jutīgas būtnes. Saskaņā ar rīcības plāna pieņemšanas brīdī panākto vienošanos un lai atbalstītu dzīvnieku labturības standartu saskaņošanu, kas Kopienā pieņemti gan valsts, gan privātā līmenī, Komisija ir uzsākusi priekšizpētes darbus Eiropas Dzīvnieku aizsardzības un labturības centra izveidei. Eiropas centru varētu veidot tā, lai tas palīdzētu Kopienai un dalībvalstīm dzīvnieku labturības jautājumu pārvaldībā gan Kopienas, gan starptautiskā līmenī. Ja un kad šāds centrs tiks izveidots, tas varētu, piemēram, palīdzēt Komisijai to marķēšanas/etiķetēšanas prasību īstenošanā, kuru pamatiezīmes ir jānosaka ar šo regulu.Šā priekšlikuma un citu spēkā esošo Kopienas tiesību aktu starpā nav pretrunu (skatīt iepriekš): priekšlikumā galvenā uzmanība pievērsta dzīvnieku labturības apsvērumiem, bet Kopienas tiesību akti risina saglabāšanas jautājumus, un ciktāl ar šo regulu tiktu paredzēti stingrāki noteikumi attiecībā uz tirdzniecību, tas būtu pilnībā atļauts, jo spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos ir paredzēts tikai prasību minimums. Savukārt, ja no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecība tiek atļauta, piemērojot atkāpi, ir jānodrošina, ka spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos paredzētie īpašie režīmi tiek piemēroti arī turpmāk.Importa aizliegums atbilst Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XX panta a) punktam, kas nosaka, ka līgumslēdzēja puse var pieņemt vai īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai aizsargātu sabiedrības morāli, ja šādus pasākumus nepiemēro tā, ka tie izraisa tīšu vai nepamatotu diskrimināciju. Ierosinātā regula nerada diskrimināciju, jo tajā paredzētie dažādie aizliegumi attieksies gan uz tirdzniecību Kopienas iekšienē, gan uz importu un eksportu.2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums( Apspriešanās ar ieinteresētajām personāmApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsEiropas Komisija internetā organizēja sabiedrisko apspriešanu, sniedzot gan ES, gan citu valstu iedzīvotājiem iespēju paust viedokli par roņveidīgo medīšanas reglamentāciju un tādējādi piedalīties politikas veidošanas procesā. Tika saņemtas 73 153 atbildes no iedzīvotājiem 160 valstīs visā pasaulē. Lielais atbilžu skaits (un papildus aptuveni 1350 pa e-pastu) liecina, ka roņveidīgo medīšana lielam iedzīvotāju skaitam ir ļoti būtisks jautājums. Atbildes norādīja uz masveida neapmierinātību ar roņveidīgo medīšanas pašreizējo praksi — vai vismaz ar šo praksi sabiedrības uztverē. Vairākums respondentu gandrīz visos analizētajos ģeogrāfiskajos apgabalos deva priekšroku aizliegumam. Vairums respondentu dzīvoja Apvienotajā Karalistē, Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādā.Turklāt Eiropas pārtikas nekaitīguma iestāde ( EFSA ) organizēja apspriešanos ar ieinteresētajām personām saistībā ar tās veikto darbu, lai sniegtu zinātnisku atzinumu par roņveidīgo nogalināšanu un dīrāšanu no dzīvnieku labturības viedokļa (skatīt turpmāk). Ieinteresētās personas tika aicinātas paust savu viedokli par EFSA darba grupas sagatavotajā ziņojuma projektā iekļauto datu pilnīgumu un ticamību, lai nodrošinātu, ka netiek atstāti novārtā kādi būtiski zinātniski pierādījumi. Turklāt Eiropas Komisija organizēja semināru, kurā piedalījās eksperti no valstīm, kurās medī roņveidīgos, no dzīvnieku labturības nevalstiskām organizācijām un kažokādu tirdzniecības un mednieku asociācijām, lai iegūtu atsauksmes par faktisko informāciju valstu ziņojumos (medību pārvaldības valstu sistēmas), kuri sagatavoti vispārējā Komisijas novērtējuma ietvaros. Notika arī divpusējas sanāksmes ar dažādām ieinteresētajām personām, kuras tika organizētas gan politiskā, gan tehniskā līmenī.Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērāApspriešanas rezultāti liecina, ka daudzi respondenti principiāli ir pret roņveidīgo medīšanu principiālu, un tā pamatā varētu būt konkrēts uzskats par cilvēka un dabas attiecībām. Tomēr rezultāti arī parādīja, ka dažiem respondentiem roņveidīgo medīšanas pieņemamības līmeni ietekmē tas, kā roņveidīgo medīšana tiek pārvaldīta un īstenota, kā arī tas, kādu iemeslu dēļ tā notiek.Priekšlikumā ņemti vērā apspriešanas rezultāti, cenšoties reaģēt uz paustajām bažām par tādu izstrādājumu laišanu Kopienas tirgū, tostarp importējot no trešām valstīm, kas iegūti no roņveidīgajiem, kuri, iespējams, ir nogalināti un dīrāti, sagādājot novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas. Turklāt priekšlikuma vispārējā struktūra ir izveidota tā, lai ar roņveidīgajiem bagātās valstis stimulētu uzlabot roņveidīgo nogalināšanas un dīrāšanas metodes.( Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošanaKomisija 2007. gada 16. janvāra atbildē Eiropas Parlamentam atzina, ka sabiedrībā valda lielas bažas dzīvnieku labturības aspektiem saistībā ar roņveidīgo medībām. Ievērojot apņemšanos ievērot augstus dzīvnieku labturības standartus, Komisija apņēmās veikt pilnīgu, objektīvu novērtējumu par dzīvnieku labturības aspektiem roņveidīgo medīšanas jomā un, pamatojoties uz gūtajiem rezultātiem, iesniegt Eiropas Parlamentam iespējamus tiesību aktu projektus, ja situācija to prasītu. Komisija veica šo novērtējumu, pamatojoties uz vairākiem elementiem, tostarp — ciktāl tas attiecas uz ekspertu zināšanu izmantošanu — Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ( EFSA ) neatkarīgu zinātnisku atzinumu un pasūtītu pētījumu, kas lieti noderētu ietekmes novērtējuma procesā.Pēc Eiropas Komisijas 2007. gada maija lūguma EFSA 2007. gada 6. decembrī pieņēma neatkarīgu zinātnisku atzinumu par roņveidīgo nogalināšanas un dīrāšanas metodēm no dzīvnieku labturības viedokļa[12].EFSA secināja, ka „ roņveidīgos ir iespējams nogalināt ātri un efektīvi, neradot novēršamas sāpes vai ciešanas . Tomēr darba grupa ziņoja arī par pierādījumiem, ka praksē nogalināšana ne vienmēr notiek efektīvi un humāni.”EFSA neieņem nepārprotamu nostāju attiecībā uz metodēm, ko pašreiz izmanto roņveidīgo nogalināšanai un dīrāšanai. Drīzāk tā nosaka vairākus pieņemamības kritērijus metodēm, ko izmanto dažādās roņveidīgo medībās.Ņemot vērā to, ka trūkst neapgāžamas informācijas, ko eksperti būtu zinātniski pārbaudījuši, EFSA riska novērtējuma process tika īstenots ar kvalitatīvām metodēm. Tomēr vispārīgie secinājumi un ieteikumi uzskatāmi par pietiekoši rūpīgiem, lai palīdzētu politikas veidošanas procesā.Balstoties uz EFSA zinātnisko atzinumu, (Komisijas pasūtītajā) pētījumā[13] tika izskatīts normatīvais regulējums un pārvaldības prakse attiecībā uz dažādām roņveidīgo medībām.Tika novērtēti tiesību aktu un izpildes nodrošināšanas noteikumi vairākās ar roņveidīgajiem bagātās valstīs Eiropas Kopienā un ārpus tās, kā arī noteikta labākā prakse. Novērtējumu pamatā bija teorētiski veikti pētījumi un vispārējās apspriešanas procesa gaitā informācija; pētījuma veicēji neapmeklēja visas areāla valstis visā pasaulē.Pētījumā tika novērtēta arī iespējamā ietekme uz tirdzniecību, ko radītu no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu aizliegums, kā arī citi sociālekonomiskie aspekti.( Ietekmes novērtējumsIetekmes novērtējumā aplūkoti gan ar likumdošanu saistīti, gan nesaistīti politikas pasākumi. Turklāt tika analizēti politikas pasākumi, kas nav tieši saistīti ar roņveidīgo medību pārvaldības sistēmām, piemēram, pilnīgs aizliegums laist Kopienas tirgū un/vai importēt/eksportēt, kā arī pasākumi, kurus varētu saistīt ar roņveidīgo medību pārvaldības sistēmu labo vai slikto praksi.Novērtējumā vides jautājumi aplūkoti tikai saistībā ar ietekmi uz roņveidīgajiem no dzīvnieku labturības viedokļa, ko tomēr ir grūti izmērīt, jo roņveidīgajiem izmantoto nogalināšanas metožu efektivitāte atšķiras atkarībā no izmantotajiem paņēmieniem, darba veicēju prasmēm un vides apstākļiem. Turklāt ekonomiskā ietekme apskatīta tikai saistībā ar tirdzniecību un vietējām tautsaimniecībām gan valstīs, kurās medī roņveidīgos, gan potenciālajās tranzītvalstīs un pārstrādes valstīs, bet sociālā ietekme izvērtēta galvenokārt saistībā ar inuītu apstākļiem.Ir novērtēts, ka pilnīgs aizliegums laist Kopienas tirgū no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus Kopienas dalībvalstis ekonomiski ietekmēs maz. Tomēr šeit tiek pieņemts, ka roņādu un citu no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu pārsūtīšana un roņādu imports tālākai pārstrādei un eksportam var turpināties. Novērtēts, ka ietekme būs nedaudz lielāka ārpus Kopienas esošās areāla valstīs. Tas tāpēc, ka roņveidīgo medīšanas apjoms šajās ārpus Kopienas esošajās valstīs ir daudz lielāks nekā Kopienas areāla valstīs, kā arī tam, ka šīm valstīm (izņemot Krieviju) Kopienas tirgus ir visai nozīmīgs. Šis risinājums arī liegtu patērētājiem izvēles iespēju Kopienā iegādāties no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus.Pilnīgam importa un eksporta aizliegumam būtu mērena ietekme uz Kopienas dalībvalstīm, kaut gan Somijā un Vācijā šī ietekme varētu būt vērā ņemama, ja šāds aizliegums aptvertu arī tranzīta tirdzniecību. Ietekme būtu nedaudz lielāka ārpus Kopienas esošās areāla valstīs. Tas tāpēc, ka roņveidīgo medīšanas apjoms ārpus Kopienas esošajās valstīs ir daudz lielāks nekā Kopienas areāla valstīs, kā arī tam, ka šīm valstīm (izņemot Krieviju) Kopienas tirgus ir visai nozīmīgs. Tomēr, ja aizliegumu attiecina arī uz tranzīta tirdzniecību, īpaši cietīs Kanāda, ja vien šo tirdzniecību nevar novirzīt no Vācijas un Somijas uz ārpus Kopienas esošu valsti (piemēram, Norvēģiju). Tādējādi Norvēģija pat var nostiprināt savu tranzīta tirgotāja stāvokli. Attiecībā uz patērētājiem – viņiem būs ļoti ierobežota iespēja izvēlēties no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus, kas iegūti no Kopienā medītām roņveidīgo sugām un piedāvāti tirdzniecībā tikai vietējos tirgos.Dānija un Itālija ir divas lielākās roņveidīgo neapstrādātu kažokādu importētājas tālākai pārstrādei/tirdzniecībai Kopienas tirgū, un tādējādi šāds regulējums tās ietekmēs. Dānija neapstrādātas kažokādas tieši importē no Kanādas un Grenlandes (kas netiek klasificētas kā tranzītā esošas preces), bet Itālija neapstrādātas kažokādas importē no Krievijas, Somijas un Apvienotās Karalistes (Skotijas). Tāpat Grieķija veic vērā ņemamu tirdzniecību ar jēlādām, kuru izcelsme ir divās pēdējās minētajās areāla valstīs.Ieguvumi no marķēšanas sistēmas varētu būt cenu pieaugums patēriņa tirgū un vienlaikus roņveidīgo medību tēla uzlabojums kopumā. Ja sistēma būtu brīvprātīga, tā varētu veicināt dabisku brīvas izvēles procesu attiecībā uz noteikumu ievērošanu un tādējādi saglabāt līdzsvaru starp dzīvnieku labturības, ekonomiskajiem un sociālajiem aspektiem, t.i., ieguvumi no marķējuma varētu būt lielāki nekā tā iegūšanas izmaksas, turklāt roņveidīgo labturība uzlabotos. Turklāt ir novērtēts, ka vislielākā ietekme būs tad, ja tā būs plaši izplatīta starptautiska marķēšanas sistēma, nevis īpaša Kopienas sistēma.Varētu noslēgt divpusējus/daudzpusējus nolīgumus starp Kopienu un vienu vai vairākām areāla valstīm, kas paplašinātu to ģeogrāfisko apgabalu, uz kuru neattiecas neviens likumdošanas pasākums. Ietekme būs tāda pati kā ierobežotam aizliegumam, kas atļauj tirdzniecību, ja roņveidīgo medīšana atbilst dažiem standartiem, kā tas aplūkots iepriekš.Ņemot vērā sabiedrības, Eiropas Parlamenta un dalībvalstu paustās bažas par dzīvnieku labturību, autonomi ar likumdošanu nesaistīti pasākumi nav uzskatāmi par pietiekamiem, lai risinātu šo jautājumu.EFSA zinātniskajā atzinumā skaidri norādīts, ka ir ziņots par pierādījumiem tam, ka praksē nogalināšana ne vienmēr notiek efektīvi, ko apstiprina arī turpmākie novērtējuma konstatējumi. Tādējādi ir pamats apsvērt iespēju veikt piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka pieeja Kopienas tirgum ir liegta izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem, kuri nogalināti un dīrāti, radot novēršamas sāpes, mokas un ciešanas.No roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu marķēšana vien nav alternatīva tirdzniecības aizliegumam ar šādiem izstrādājumiem, jo marķēšana tikai mazinātu iedzīvotāju un patērētāju bažas par dzīvnieku labturību no ētikas viedokļa, ja valstīs, kurās medī roņveidīgais, spēkā esošās nogalināšanas un dīrāšanas metodes atbilstu šajā regulā paredzētajiem kritērijiem. Tādējādi valstīs, kur notiek roņveidīgo medības, jāmotivē šajā ziņā pielāgot savus tiesību aktus un praksi, un to var panākt tikai ar tirdzniecības aizliegumiem.3. Priekšlikuma juridiskie aspekti-  Ierosināto pasākumu kopsavilkumsAr šo Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu paredz aizliegt laist tirgū un importēt Kopienā, vest tranzītā caur Kopienu un eksportēt no tās izstrādājumus, kas iegūti no roņveidīgajiem. Tomēr tirdzniecība ar šādiem izstrādājumiem būtu iespējama, ja tiek izpildīti konkrēti nosacījumi par roņveidīgo nogalināšanas un dīrāšanas paņēmieniem un metodēm. Priekšlikumā noteiktas arī informēšanas prasības, kuru mērķis ir nodrošināt, ka tādiem no roņveidīgajiem iegūtiem izstrādājumiem, kuru tirdzniecība būtu iespējama, atkāpjoties no spēkā esošiem aizliegumiem, tiek skaidri norādīta izcelsme valstī, kas atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, vai norādīts, ka tos nogalinājušas un dīrājušas personas, kas darbojas to valstu jurisdikcijā, kurās minētie nosacījumi ir ievēroti.-  Juridiskais pamatsPriekšlikums pamatojas uz Līguma 95. un 133. pantu. Izstrādājot šo priekšlikumu, Komisija ir pienācīgi ņēmusi vērā Eiropas Kopienu Tiesas praksi, kurā Tiesa ir paredzējusi nosacījumus 95. panta izmantošanai par juridisko pamatu[14].Tā kā ar priekšlikumu paredzēts aizliegt arī minēto izstrādājumu importu un eksportu Kopienā, ir nepieciešama arī atsauce uz 133. panta noteikumiem. Priekšlikums pēc būtības ir divējāds, jo ar to vienlaicīgi vēlas sasniegt divus mērķus (aizliegumu tirdzniecībai Kopienā un aizliegumu importam un eksportam), kas ir nedalāmi saistīti un vienlīdz nozīmīgi.Kopienas tiesību aktu pieņemšanai noteiktās procedūras saskaņā ar attiecīgi EK līguma 95. un 133. pantu nav savstarpēji nesavietojamas.-  Subsidiaritātes principsPriekšlikuma mērķis ir saskaņot tiesību aktus attiecībā uz tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem. Šāda saskaņošana Kopienas līmenī ir nepieciešama, lai novērstu iekšējā tirgus pašreizējo sadrumstalotību, ko rada atšķirības dalībvalstu noteikumos, kuri reglamentē no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecību, importu, ražošanu un tirgvedību, vienlaikus ņemot vērā dzīvnieku labturības apsvērumus. To var panākt tikai tad, ja pasākumi tiek pieņemti Kopienas līmenī, jo valstu pasākumi, tostarp pilnīgi aizliegumi, jau pēc definīcijas ir īstenojami tikai atsevišķās iekšējā tirgus daļās.Līdzīgā kārtā no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu iespējamo tirdzniecības turpināšanu, izmantojot atkāpes no spēkā esošiem aizliegumiem, labāk risināt Kopienas līmenī, jo tas nodrošina, ka pirms atkāpju piešķiršanas tiek izpildīti vienoti nosacījumi un ka tirdzniecību ar šādiem izstrādājumiem, uz kuriem attiecas atkāpes, reglamentē visā iekšējā tirgū saskaņoti noteikumi. Tāds pats pamatojums attiecināms arī uz marķēšanas un etiķetēšanas prasībām, kas piemērojamas izstrādājumiem, uz kuriem attiecas atkāpes, jo valstu tiesību akti šajā pašā jomā pēc definīcijas nav piemērojami visā Kopienā un tādējādi radītu tirgus sadrumstalotību.Priekšlikums tādējādi atbilst subsidiaritātes principam.-  Proporcionalitātes princips un juridiskā instrumenta izvēlePriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.No roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu marķēšana vien nav alternatīva tirdzniecības aizliegumam ar šādiem izstrādājumiem, jo marķēšana tikai mazinātu iedzīvotāju un patērētāju bažas par dzīvnieku labturību no ētikas viedokļa, ja valstīs, kurās medī roņveidīgos, spēkā esošās nogalināšanas un dīrāšanas metodes atbilstu šajā regulā paredzētajiem kritērijiem. Tādējādi valstīs, kur notiek roņveidīgo medības, jāmotivē šajā ziņā pielāgot savus tiesību aktus un praksi, un to var panākt tikai ar tirdzniecības aizliegumiem.Šādos apstākļos aizliegumi kopā ar iespēju piešķirt atkāpes ir pasākumi, kas rada vismazāko apgrūtinājumu un ar kuriem var efektīvi sasniegt vēlamos mērķus.Jāparedz atbilstošas prasības, lai nodrošinātu, ka atkāpes no tirdzniecības aizliegumiem saskaņā ar šo regulu var pareizi īstenot. Šajā ziņā jāparedz noteikumi attiecībā uz sertificēšanas shēmām, kā arī marķēšanu un etiķetēšanu. Ar sertificēšanas shēmām būtu jānodrošina, ka no roņveidīgajiem iegūti izstrādājumi tiek sertificēti kā tādi, kas iegūti no roņveidīgajiem, kuri nogalināti un nodīrāti saskaņā ar attiecīgajām prasībām, kas tiek reāli piemērotas un kuru mērķis ir nodrošināt, ka roņveidīgos nogalina un dīrā, nesagādājot novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas.Visiem Komisijas pieņemtajiem pasākumiem šīs regulas īstenošanai jāatbilst proporcionalitātes principam.-  Juridisko instrumentu izvēleIerosinātais juridiskais instruments: regulaTā ir vispārēji un vienoti piemērojama, ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs vienlaicīgi, turklāt tā nerada papildu administratīvu slogu saistībā ar transponēšanu valsts tiesību aktos.Citi juridiskie līdzekļi nebūtu piemēroti. Direktīva paredz, ka tās īstenošanai jāpieņem valsts pasākumi, kas palielina atšķirīgas piemērošanas risku. Aizliegumu īsteno dalībvalstis, un vienlaikus tās pēc savas izvēles var nodrošināt, kādā veidā apturēt no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu laišanu tirgū, importēšanu un eksportēšanu, un izstrādāt metodes aizlieguma īstenošanai. Tāpat ir jāgarantē, ka iespējamās atkāpes no spēkā esošiem tirdzniecības aizliegumiem tiek piemērotas vienotā veidā.4. Ietekme uz budžetuPriekšlikums neietekmē Kopienas budžetu.5. Papildu informācija-  VienkāršošanaPriekšlikumā nav iekļauts vienkāršošanas elements, jo tas neskar spēkā esošos tiesību aktus.Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 338/97 jāatzīmē, ka nebūtu pareizi no minētās regulas izslēgt tajā patlaban iekļautās roņveidīgo sugas, jo šādi lēmumi ir cieši saistīti ar lēmumiem, kas jāpieņem Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām ( CITES ) pārvaldes struktūrām. (Kaut gan Kopiena nav CITES līgumslēdzēja puse, Regulas (EK) Nr. 338/97 nepārprotams mērķis ir īstenot Kopienā šo konvenciju).Attiecībā uz Direktīvu 83/129/EEK par ronēniem – skatīt turpmāk.-  Spēkā esošo tiesību aktu atcelšanaPriekšlikuma pieņemšanas rezultātā netiks atcelti spēkā esošie tiesību akti, jo tie vai nu aptver citus elementus, vai arī to pamatā ir citi apsvērumi un to mērķis ir mazināt citādas bažas, jo tie ir saistīti ar attiecīgo roņveidīgo sugu saglabātības stāvokli.Īpaši attiecībā uz Direktīvu 83/129/EEK (ar grozījumiem) par ronēniem ir skaidrs, ka šī regula ietver aizliegumu tādu konkrētu izstrādājumu komerciālam importam, uz kuriem attiecas minētais tiesību akts. Tomēr minēto direktīvu nedrīkst ietekmēt šajā regulā apsvērtā iespēja turpināt tirdzniecību, izmantojot atkāpes no spēkā esošiem aizliegumiem. Ja šādas atkāpes tiks piešķirtas, ir jānodrošina, ka Direktīvas 83/129/EEK pamatā esošie saglabāšanas mērķi joprojām tiek īstenoti, kas savukārt nozīmē to, ka šajā direktīvā paredzētais importa aizliegums paliek spēkā. Tādējādi nebūtu pareizi atcelt Direktīvu 83/129/EEK.-  Pārbaude, pārskatīšana un turpināmībaPriekšlikumā nav iekļauta neviena no šīm klauzulām.-  Teksta pārstrādāšanaPriekšlikums neparedz pārstrādāšanu.-  Atbilstības tabulaNav nepieciešama, jo atbilstības tabulas ir vajadzīgas tikai direktīvām.-  Eiropas Ekonomikas zona (EEZ)Ar priekšlikumu ierosinātais tiesību akts ir par jautājumu, kas skar Eiropas Ekonomikas zonu, tāpēc tas jāattiecina uz EEZ.2008/0160 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIpar tirdzniecību ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiemEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. un 133. pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[15],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[16],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[17],tā kā:(1) Roņveidīgie ir dzīvnieki, kas spēj izjust sāpes, mokas bailes un citādas ciešanas.(2) Roņveidīgos medī Kopienā un ārpus tās un izmanto tādu izstrādājumu un priekšmetu ieguvei kā, piemēram, gaļa, eļļa, trāns, kažokādas un no tām izgatavoti priekšmeti, kurus komerciāli pārdod dažādos tirgos, tostarp Kopienā.(3) Roņveidīgo medības rosinājušas visus, kam rūp dzīvnieku labturība — sabiedrības locekļus, valdības, kā arī Eiropas Parlamentu — paust nopietnas bažas, jo ir pamats uzskatīt, ka roņveidīgos, iespējams, nogalina un dīrā, sagādājot tiem novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātniskajā atzinumā par roņveidīgo nogalināšanu un dīrāšanu no dzīvnieku labturības viedokļa secināts, ka ir roņveidīgos ir iespējams nogalināt ātri un efektīvi, neradot novēršamas sāpes vai ciešanas, tomēr ir ziņots, ka praksē nogalināšana ne vienmēr notiek efektīvi un humāni[18].(4) Reaģējot uz bažām par roņveidīgo nogalināšanu un dīrāšanu no dzīvnieku labturības viedokļa, vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas vai plāno pieņemt tiesību aktus, kas reglamentē no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecību, aizliedzot to importu un ražošanu, bet citās dalībvalstīs tirdzniecība ar šādiem izstrādājumiem netiek ierobežota.(5) Tādējādi pastāv atšķirības dalībvalstu noteikumos, kas reglamentē no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecību, importu, ražošanu un tirgvedību. Šīs atšķirības valstu pasākumos ietekmē iekšējā tirgus darbību. Tādējādi šajā regulā paredzētie pasākumi saskaņos dalībvalstu noteikumus attiecībā uz komerciālām darbībām ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem.(6) Lai novērstu pašreizējo iekšējā tirgus sadrumstalotību, ir jāparedz saskaņoti noteikumi, vienlaikus ņemot vērā dzīvnieku labturības apsvērumus. Šajā ziņā lietderīgs ir aizliegums laist tirgū no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus.(7) Vairumam no roņveidīgajiem iegūto izstrādājumu, kas pieejami Kopienā, izcelsme ir trešās valstīs. Lai Kopienas tirdzniecības aizliegums būtu efektīvāks, tas būtu jāpieņem kopā ar aizliegumu ievest tos pašus izstrādājumus Kopienā.(8) Tranzīta un eksporta aizliegumam būtu jānodrošina arī tas, ka no roņveidīgajiem iegūti izstrādājumi netiek vesti tranzītā caur Kopienu un netiek ražoti Kopienā eksporta vajadzībām. Šādi aizliegumi palīdzētu padarīt tirdzniecības aizliegumu Kopienas iekšienē daudz efektīvāku, jo pastāv risks, ka no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus, uz kuriem attiecināta tranzīta procedūra vai kas it kā tiek ražoti eksportam, var negodīgā veidā laist Kopienas tirgū.(9) Ciktāl šīs regulas noteikumi ietekmē komerciālas darbības ar trešām valstīm saistībā ar izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem, papildus pašam nepieciešamākajam, lai Kopienas iekšienē saglabātu tirdzniecības aizliegumu, tas būtu jāapsver arī kā pasākums starptautiskās tirdzniecības reglamentēšanai.(10) Šajā regulā paredzētie dažādie aizliegumi ir atbilde uz sabiedrības locekļu paustajām bažām par dzīvnieku labturību saistībā ar iespējamu tādu izstrādājumu laišanu tirgū Kopienā (tostarp importējot no trešām valstīm), kas iegūti no roņveidīgajiem, kuri, iespējams, ir nogalināti un nodīrāti, sagādājot tiem novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas.(11) Tomēr vajadzētu paredzēt iespēju noteikt atkāpes no vispārējā aizlieguma laist tirgū un importēt Kopienā vai eksportēt no tās izstrādājumus, kas iegūti no roņveidīgajiem, ciktāl tiek ievēroti atbilstoši nosacījumi, kuru pamatā ir dzīvnieku labturības apsvērumi. Tālab jāparedz kritēriji, kuru ievērošanai būtu jānodrošina, ka roņveidīgie tiek nogalināti un dīrāti, neradot novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas. Jebkuru šādu atkāpi jāpiešķir Kopienas līmenī tā, lai visā Kopienā tiktu piemēroti vienoti nosacījumi attiecībā uz tirdzniecību, kas īpaši atļauta saskaņā ar šīm atkāpēm, un lai iekšējais tirgus turpinātu darboties bez sarežģījumiem.(12) No roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus drīkst laist tirgū, importēt, vest tranzītā vai eksportēt tikai tad, ja tie atbilst nosacījumiem, kas šajā sakarā paredzēti šajā regulā. Tomēr, ja no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus laiž tirgū, importē vai eksportē atbilstoši atkāpei, kas piešķirta saskaņā ar šo regulu, šiem izstrādājumiem ir jāatbilst arī attiecīgo Kopienas tiesību aktu noteikumiem, tostarp attiecīgi noteikumiem par dzīvnieku veselību un pārtikas un dzīvnieku barības nekaitīgumu. Šī regula nedrīkst ietekmēt saistības saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav paredzēti cilvēku uzturam[19], kas skar no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu iznīcināšanu sabiedrības un dzīvnieku veselības apsvērumu dēļ.(13) Nedrīkst ciest to inuītu kopienu ekonomiskās un sociālās pamatintereses, kuras tradicionāli nodarbojas ar roņveidīgo medībām iztikas nodrošināšanai Medības ir inuītu sabiedrības locekļu neatņemama kultūras un identitātes sastāvdaļa. Medības ir ienākumu avots un palīdz nodrošināt mednieka iztiku. Tādējādi šajā regulā paredzētie aizliegumi nedrīkstētu attiekties uz izstrādājumiem, kuri iegūti no tādiem roņveidīgajiem, ko inuītu kopienas tradicionāli medī un kas palīdz tiem nodrošināt iztiku.(14) Jāparedz atbilstošas prasības, lai nodrošinātu, ka atkāpes no tirdzniecības aizliegumiem saskaņā ar šo regulu var pareizi īstenot. Tālab jāparedz noteikumi attiecībā uz sertificēšanas shēmām, kā arī marķēšanu un etiķetēšanu. Ar sertificēšanas shēmām būtu jānodrošina, ka no roņveidīgajiem iegūti izstrādājumi tiek sertificēti kā tādi, kas iegūti no roņveidīgajiem, kuri nogalināti un nodīrāti saskaņā ar attiecīgajām prasībām, kas tiek reāli piemērotas un kuru mērķis ir nodrošināt, ka roņveidīgos nogalina un dīrā, nesagādājot novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas.(15) Pasākumi, kas vajadzīgi šīs regulas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[20].(16) Konkrētāk, Komisijai vajadzīgas pilnvaras pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ir izveidotas procedūras, lai varētu efektīvi iesniegt un apstrādāt pieprasījumus atkāpēm no šajā regulā paredzētajiem tirdzniecības aizliegumiem, un lai nodrošinātu, ka tiek pareizi īstenoti šīs regulas noteikumi par sertificēšanas shēmām, marķēšanu un etiķetēšanu. Tā kā šie pasākumi ir vispārīgi un to mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, cita starpā papildinot to ar jauniem nebūtiskiem elementiem, šādi pasākumi jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. Komisijai arī jābūt pilnvarām lemt par atkāpēm no šajā regulā paredzētajiem tirdzniecības aizliegumiem, šo atkāpju apturēšanu vai atcelšanu. Tā kā šos pasākumus pieņem, lai nodrošinātu šajā regulā paredzētās shēmas vadību, piemērojot to katram gadījumam atsevišķi, pasākumi jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā paredzēto vadības procedūru.(17) Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina, lai tie tiktu īstenoti. Šiem sodiem jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.(18) Dalībvalstīm regulāri jāziņo par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanu. Pamatojoties uz šiem ziņojumiem, Komisija ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu.(19) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — proti, likvidēt šķēršļus iekšējā tirgus darbībai, Kopienas līmenī saskaņojot valsts līmeņa aizliegumus no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu tirdzniecībai, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. punktā noteikto subsidiaritātes principu. Kopiena var reglamentēt starptautisko tirdzniecību saskaņā ar Līguma 133. pantu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsPriekšmetsAr šo regulu tiek noteikti saskaņoti noteikumi par no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu laišanu Kopienas tirgū, importu Kopienā, tranzītu caur to vai eksportu no Kopienas.2. pantsDefinīcijasŠajā regulā:1. „roņveidīgais” ir I pielikumā uzskaitīto roņveidīgo sugu īpatnis;2. „no roņveidīgajiem iegūti izstrādājumi” ir visi izstrādājumi, pārstrādāti vai nepārstrādāti, kas atvasināti vai iegūti no roņveidīgajiem, tostarp gaļa, eļļa, trāns, neapstrādātas kažokādas un kažokādas, miecētas vai apdarinātas, tostarp kažokādas, kas saliktas plātnēs, krustos un līdzīgās formās, kā arī priekšmeti no roņu kažokādām;3. „laišana tirgū” ir preču laišana Kopienas tirgū, tādējādi padarot tās pieejamas trešām personām par samaksu vai bez tās;4. „imports” ir jebkāda preču ievešana Kopienas muitas teritorijā, izņemot importu, kas(i) ir neregulārs un(ii) kurā ietilpst tikai tādas preces, ko ceļotāji vai viņu ģimenes izmanto personīgām vajadzībām;5. „tranzīts” ir preču pārvadāšana starp diviem punktiem ārpus Kopienas caur Kopienas teritoriju, veicot vai neveicot pārkraušanu, uzglabāšanu noliktavā, kravas sadalīšanu vai transporta veida maiņu, kuras laikā jebkādi pārvietošanas pārtraukumi rodas tikai no šādiem pārvadājumiem nepieciešamiem pasākumiem;6. „eksports” ir preču izvešana no Kopienas muitas teritorijas;7. „atkāpes pieprasītāji” ir tās valstis, tostarp dalībvalstis, kas pieprasa atkāpi saskaņā ar šīs regulas 5. pantu, kuru teritorijā vai jurisdikcijā tiek nogalināti un dīrāti roņveidīgie, no kuriem iegūst izstrādājumus, kā arī tās valstis, kuru jurisdikcijā ietilpst personas, kas nogalina un dīrā roņveidīgos, ja nogalināšana un dīrāšana notiek citas valsts teritorijā. Pieņemot 5. panta 5. punktā minētos īstenošanas pasākumus, Komisija, ievērojot šīs regulas mērķus, lems vai un kādos apstākļos ir iekļaujamas struktūras, kas nav valstis.3. pantsAizliegumi1. Ir aizliegts laist tirgū un importēt Kopienā, vest tranzītā caur Kopienu vai eksportēt no tās no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus.2. Šā panta 1. punkts neattiecas uz izstrādājumiem, kas iegūti no roņveidīgajiem, kurus inuītu kopienas tradicionāli medī un kas palīdz tām nodrošināt iztiku.3. Komisija pieņem visus vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu 2. punktu, tostarp prasības par pierādījumiem attiecībā uz izcelsmes apliecinājumu no roņveidīgajiem iegūtiem izstrādājumiem, kas minēti 2. punktā.Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.4. pantsNosacījumi laišanai tirgū, importam, tranzītam un eksportam1. Atkāpjoties no 3. panta 1. punkta, laist tirgū un importēt Kopienā, vest tranzītā caur Kopienu vai eksportēt no tās no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus ir atļauts, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:1.  šie izstrādājumi ir iegūti no roņveidīgajiem, kas nogalināti un nodīrāti valstī, vai ko nogalinājušas vai nodīrājušas personas, uz kurām attiecas piemēroti tiesību akti vai citas prasības, reāli nodrošinot, ka roņveidīgos nogalina un dīrā, nesagādājot novēršamas sāpes, mokas un citādas ciešanas;2.  attiecīgās iestādes nodrošina a) apakšpunktā minēto tiesību aktu noteikumu vai citu prasību reālu izpildi;3.  pastāv piemērota shēma, saskaņā ar kuru no roņveidīgajiem iegūtus izstrādājumus, tostarp roņādas un citas no roņveidīgajiem iegūtas izejvielas, ko izmanto šādu izstrādājumu ražošanā, sertificē kā izstrādājumus, kas iegūti no roņveidīgajiem, uz kuriem attiecas a) un b) apakšpunktā paredzētie nosacījumi; un4.  a), b) un c) apakšpunktā paredzēto nosacījumu izpilde ir pierādīta ar(i) sertifikātu un(ii) marķējumu vai etiķeti, ja ar sertifikātu nepietiek, lai nodrošinātu šīs regulas pareizu īstenošanu,saskaņā ar 6. un 7. pantu.2. Dalībvalstis nekavē tādu no roņveidīgajiem iegūtu izstrādājumu laišanu tirgū, importu un eksportu, kas atbilst šīs regulas noteikumiem.5. pantsAtkāpes1. Atkāpi piešķir tiem atkāpes pieprasītājiem, kas Komisijai var pietiekami pierādīt, ka 4. panta 1. punktā paredzētie nosacījumi ir izpildīti.2. Komisija izvērtē 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto nosacījumu izpildi, pamatojoties uz II pielikumā noteiktajiem kritērijiem.3. Saskaņā ar 1. punktu piešķirtās atkāpes aptur vai atceļ, ja vairs netiek pildīts kāds no minētā punkta nosacījumiem.4. Komisija piešķir atkāpes un lemj par to apturēšanu vai atcelšanu saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto procedūru.5. Komisija pieņem visus vajadzīgos pasākumus šā panta īstenošanai, piemēram, pasākumus attiecībā ar Komisijai iesniedzamajiem pieteikumiem, tostarp prasībām par pierādījumiem, lai iegūtu atkāpi. To darot, Komisija ņem vērā atšķirīgos apstākļus, kas var būt dažādu valstu teritorijās.Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.6. pantsSertifikāti1. Regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) daļā minētie sertifikāti atbilst šādiem obligātiem nosacījumiem:5.  sertifikātos ir norādīta visa attiecīgā informācija, kas nepieciešama, lai apliecinātu, ka no roņveidīgajiem iegūts izstrādājums vai izstrādājumi, uz ko attiecas šis sertifikāts, atbilst 4. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētajam nosacījumam; un6.  tos apstiprina neatkarīga struktūra vai publiska iestāde, apliecinot sertifikātā norādītās informācijas pareizību.2. Komisija pieņem visus pasākumus, kas vajadzīgi šā panta īstenošanai. Komisija jo īpaši var noteikt, kāda informācija ir jānorāda un kādas prasības par pierādījumiem ir jāiesniedz, lai apliecinātu, ka 1. punkta b) apakšpunktā paredzētais nosacījums ir izpildīts. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.7. pantsMarķēšana un etiķetēšana1. Regulas 4. panta 1. punkta d) apakšpunkta ii) daļā minēto marķējumu vai etiķeti piestiprina tā, lai tas būtu saprotams, neizdzēšams un labi saskatāms.2. Komisija pieņem visus pasākumus, kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, piemēram, pasākumus, ar ko paredz nosacījumus, kuri jāievēro attiecībā uz marķēšanu un etiķetēšanu, kā arī apstākļus, kādos marķējums un etiķete jāpiestiprina. Šos pasākumus, kas paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.8. pantsGrozījumi pielikumosKomisija var grozīt pielikumus. Šos pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 9. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.9. pantsKomiteja1. Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 338/97 18. panta 1. punktu[21].2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.10. pantsSankcijas un izpildeDalībvalstis pieņem noteikumus par sodiem, kas piemērojami par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētie sodi ir iedarbīgi, samērīgi un preventīvi. Dalībvalstis šos noteikumus dara zināmus Komisijai līdz 200X. gada 31. decembrim, un nekavējoties dara tai zināmus jebkādus turpmākus grozījumus.11. pantsZiņojumi1. Dalībvalstis ik pēc pieciem gadiem Komisijai nosūta ziņojumu, kurā izklāstīti pasākumi, kas veikti, lai īstenotu šo regulu.2. Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija divpadsmit mēnešu laikā pēc attiecīgā piecu gadu pārskata perioda beigām ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanu.12. pantsStāšanās spēkā un piemērošanaŠī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regulas 3. un 4. pants ir piemērojams 6 mēnešus pēc regulas spēkā stāšanās dienas, izņemot, ja 3. panta 3. punktā, 5. panta 5. punktā, 6. panta 2. punktā un 7. panta 2. punktā minētie īstenošanas pasākumi šajā dienā nav spēkā, un minētajā gadījumā 3. un 4. pantu piemēro nākamajā dienā pēc šo īstenošanas pasākumu stāšanās spēkā.Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –Priekšsēdētājs PriekšsēdētājsI PIELIKUMS2. pantā minētās roņveidīgo sugas1. Arctocephalus pusillus pusillus ;2. Callorhinus ursinus ;3. Cystophora cristata ;4. Erignathus barbatus ;5. Eumetopias jubatus ;6. Halichoerus grypus ;7. Histrophoca fasciata ;8. Odobenus rosmarus rosmarus ;9. Odobenus rosmarus divergens ;10. Pagophilus groenlandicus ;11. Phoca largha ;12. Phoca vitulina ;13. Phoca vitulina richardii ;14. Pusa caspica ;15. Pusa hispida ;16. Pusa sibirica ;17. Zalophus californianus .II PIELIKUMSTiesību aktu noteikumu un citu spēkā esošu prasību, kas minētas 5. panta 2. punktā, piemērotības novērtēšanas kritēriji1. Dzīvnieku labturības principiDzīvnieku labturības principi ir paredzēti attiecīgajos tiesību aktos vai citās prasībās.2. Medību rīkiIr noteikti roņveidīgo nogalināšanā izmantoto ieroču parametri. Tiesību aktos vai citās prasībās ir nepārprotami noteikts, kādus ieročus ir atļauts izmantot mazuļu apdullināšanai un/vai nogalināšanai un kādus ieročus atļauts izmantot pieaugušu roņveidīgo apdullināšanai un/vai nogalināšanai.3. Pārliecināšanās par nesamaņu un nāvi, izmantojot atbilstošas uzraudzības metodesPrasības par atbilstošu uzraudzības metožu izmantošanu ir konkrēti izklāstītas, un tādējādi medniekam ir pienākums pārliecināties, ka roņveidīgais dzīvnieks ir neatgriezeniski zaudējis samaņu, pirms to atasiņo un pirms tiek nogalināts nākamais roņveidīgais.4. Apdullinātu dzīvnieku atasiņošanaVisi dzīvnieki jāatasiņo tūlīt pēc pienācīgas apdullināšanas, t.i., pirms tiek apdullināts cits roņveidīgais dzīvnieks.5. Medību apstākļiIr paredzētas prasības, lai nodrošinātu, ka roņveidīgais un/vai mednieks atrodas pietiekoši stabilā pozīcijā un mērķi var pienācīgi saskatīt. Ir reglamentēti arī citi attiecīgajām medībām būtiski faktori.6. Mednieku apmācībaIr jānosaka, kādā līmenī ir mednieka prasmes un zināšanas par roņveidīgo dzīvnieku bioloģiju, medību metodēm un trīspakāpju procedūru, tostarp jānosaka medību līdzekļu praktiskās prasmes, piemēram, ir vajadzīgi šaušanas testi. Trīspakāpju procedūra ir metode, kas ietver efektīvu sišanu/šaušanu, efektīvu uzraudzību (izmantojot mirkšķināšanas refleksu vai galvaskausa iztaustīšanu, lai pārliecinātos, ka dzīvnieks ir neatgriezeniski zaudējis samaņu vai beigts) un efektīvu atasiņošanu, lai nodrošinātu, ka roņveidīgais dzīvnieks ir nogalināts, nesagādājot novēršamas sāpes, mokas un ciešanas.7. Neatkarīga uzraudzībaIr paredzēta medību uzraudzības un novērošanas sistēma, nodrošinot regulāru medību pārraudzību un inspektoru neatkarību.8. Trešo personu uzraudzības iespējasIr iespējama trešās personas veikta medību uzraudzība ar minimāliem administratīviem vai loģistikas šķēršļiem.9. Ziņošanas prasībasGan medniekiem, gan inspektoriem ir noteiktas skaidras ziņošanas prasības, kas aptver to, kur un kad dzīvnieki tiek nogalināti un kādi ieroči un munīcija tiek izmantota. Jāziņo arī par vairākiem attiecīgiem vides aizsardzības faktoriem.10. Sankcijas un prasību ievērošanaTiek vākta un sistematizēta statistikas informācija par medībām, spēkā esošo prasību neievērošanas gadījumiem un saistītajiem izpildes nodrošināšanas pasākumiem.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] 2004. gada 14. decembra spriedums lietā C-434/02 ( Arnold André ), 34. un 35. punkts.[2] Skatīt 37., 38., 39. un 41. punktu lietā C-434/02.[3] Skatīt apvienotās lietas C-37/06 un C-58/06 Viamex Agrar Handels e.a ., 22. punkts.[4] Skatīt 32. punktu lietā C-434/02.[5] Grenlandes roņu mazuļu baltādas vai zilmuguraino roņu mazuļu ādas.[6] OV L 91, 9.4.1983., 30. lpp. Direktīva grozīta ar Direktīvu 89/370/EEK (OV L 163, 14.6.1989., 37. lpp.).[7] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2006. gada 20. novembra Direktīvu 2006/105/EK, ar ko pielāgo Direktīvas 73/239/EEK, 74/557/EEK un 2002/83/EK vides jomā saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (OV L 363, 20.12.2006., 368. lpp.).[8] OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 318/2008 (OV L 95, 8.4.2008., 3. lpp.).[9] Skatīt apvienotās lietas C-37/06 un C-58/06 Viamex Agrar Handels e.a ., 22. punkts.[10] Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotais protokols (Nr. 33) par dzīvnieku aizsardzību un labturību (OV C 340, 10.11.1997., 110. lpp.). Šajā protokolā atspoguļota Līguma par Eiropas Savienību Nobeiguma aktam pievienotā deklarācija Nr. 24 par dzīvnieku aizsardzību.[11] COM(2006) 13 galīgā redakcija, 23.1.2006.[12] The EFSA Journal (2007) 610, 1.-122. lpp.[13] COWI „Assessment of the potential impact of a ban of products derived from seal species”, 2008. gada aprīlis.[14] 2002. gada 10. decembra spriedums lietā C-491/01 British American Tobacco and Imperial Tobacco [2002] ECR I-11453, 60. un 61. punkts; 2004. gada 14. decembra spriedums lietā C-434/02 Arnold André [2004] ECR I-11825, 34. punkts, un lietā C-210/03 Swedish Match [2004] ECR I-11893, 33. punkts; 2005. gada 12. jūlija spriedums apvienotajās lietās C-154/04 un C-155/04 Alliance for Natural Health [2006] ECR I-6451, 32. punkts, un 2005. gada 6. decembra spriedums lietā C-66/04 Apvienotā Karaliste pret Eiropas Parlamentu un Padomi [2005] ECR I-10553, 41. punkts.[15] OV C [..], [..], [..]. lpp.[16] OV C [..], [..], [..]. lpp.[17] OV C [..], [..], [..]. lpp.[18] Dzīvnieku veselības un labturības darba grupas pēc Komisijas pieprasījuma sagatavotais zinātniskais atzinums par roņveidīgo nogalināšanu un dīrāšanu no dzīvnieku labturības viedokļa. The EFSA Journal (2007) 610, 1.-122. lpp.[19] OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2008. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 523/2008 (OV L 153, 12.6.2008., 23. lpp.).[20] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).[21] OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.


|

52010PC0432

Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/..., ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1292/2007 un (EK) Nr. 367/2006 (ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam un minētos maksājumus attiecina arī uz polietilēntereftalāta (PET) plēves importu cita starpā no Izraēlas), atbrīvo no šādiem pasākumiem vienu Izraēlas eksportētāju un pārtrauc šā eksportētāja veiktā importa reģistrāciju  /* COM/2010/0432 final - NLE 2010/0233 */

	[pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 16.8.2010COM(2010) 432 galīgā redakcija2010/0233 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/...,ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1292/2007 un (EK) Nr. 367/2006 (ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam un minētos maksājumus attiecina arī uz polietilēntereftalāta (PET) plēves importu cita starpā no Izraēlas), atbrīvo no šādiem pasākumiem vienu Izraēlas eksportētāju un pārtrauc šā eksportētāja veiktā importa reģistrācijuPASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā saistībā ar Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importu tiek piemērota Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“antidempinga pamatregula”) un Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“antisubsidēšanas pamatregula”), pēc pārskatīšanas saistībā ar jaunu eksportētāju tās attiecinot arī uz PET plēves importu cita starpā no Izraēlas. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulas un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulās noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, šo maksājumu attiecinot arī uz PET plēves importu cita starpā no Izraēlas, un Padomes Regula (EK) Nr. 367/2006, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam, šo maksājumu attiecinot arī uz PET plēves importu cita starpā no Izraēlas. |Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau bija iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā saskaņā ar pamatregulu noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulas. Pamatregulās nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajās ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. |PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI |Ierosinātās rīcības kopsavilkums Pēc tam, kad bija saņemts pieprasījums no kāda Izraēlas eksportētāja, Komisija 2010. gada 6. janvārī saistībā ar jaunu eksportētāju sāka pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1292/2007, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, šo maksājumu attiecinot arī uz PET plēves importu cita starpā no Izraēlas, un Regulu (EK) Nr. 367/2006, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēnteraftalāta (PET) plēves importam, šo maksājumu attiecinot arī uz PET plēves importu cita starpā no Izraēlas. Pievienotais priekšlikums Padomes regulai ir sagatavots, pamatojoties uz galīgajiem konstatējumiem, saskaņā ar kuriem Izraēlas eksportētājs sākotnējās izmeklēšanas periodā (2003. gadā) nebija eksportējis PET plēvi uz Eiropas Savienību. Tika izpētīts, kāds ir pilns PET plēves ražošanas process un kā tā tiek pārveidota par pārtikas produktu iesaiņojumu un citiem materiāliem. Netika gūti pierādījumi tam, ka pastāv saikne starp Indijas uzņēmumiem, kuri ir PET plēves ražotāji. Tāpēc Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai Izraēlas eksportētāju atbrīvotu no antidempinga un kompensācijas maksājumiem, kas piemērojami PET plēves importam no Izraēlas. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajās pamatregulās un neparedz valstu lēmumus. |Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregulās nav paredzētas alternatīvas iespējas. |IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums būtiski neietekmē Savienības budžetu. |1.  2010/0233 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULA (ES) Nr. …/...,ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 1292/2007 un (EK) Nr. 367/2006 (ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam un minētos maksājumus attiecina arī uz polietilēntereftalāta (PET) plēves importu cita starpā no Izraēlas), atbrīvo no šādiem pasākumiem vienu Izraēlas eksportētāju un pārtrauc šā eksportētāja veiktā importa reģistrācijuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu,ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 2009/597 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 20. pantu un 23. panta 5. un 6. punktu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:A. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI2.  Padome ar Regulām (EK) Nr. 1676/2001[3] un (EK) Nr. 2597/1999[4] attiecīgi piemēroja antidempinga un kompensācijas pasākumus PET plēvei, kuras izcelsme cita starpā ir Indijā (“sākotnējie pasākumi”). Padome ar Regulām (EK) Nr. 1975/2004[5] un (EK) Nr. 1976/2004[6] šos pasākumus attiecināja arī uz PET plēves sūtījumiem no Izraēlas un Brazīlijas (“paplašinātie pasākumi”), bet tos nepiemēroja Brazīlijas uzņēmuma Terphane Ltd un Izraēlas uzņēmuma Jolybar Ltd importam, kas īpaši norādīts abās minētajās regulās.3.  Padome ar Regulu (EK) Nr. 101/2006[7] izdarīja grozījumus Regulās (EK) Nr. 1975/2004 un (EK) Nr. 1976/2004, atbrīvojot vēl vienu Izraēlas uzņēmumu Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd no paplašinātajiem pasākumiem.4.  Pēc antidempinga pasākumu pārskatīšanas saistībā ar termiņa beigām Padome ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007[8] (“Regula (EK) Nr. 1292/2007”) piemēroja antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam un attiecināja to arī uz tāda paša ražojuma importu no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav norādīta kā izcelsmes valsts, izņemot konkrētus ražotājus, kas norādīti minētās regulas 2. panta 4. punktā (“spēkā esošie antidempinga pasākumi”).5.  Pēc antidempinga pasākumu pārskatīšanas saistībā ar termiņa beigām Padome ar Regulu (EK) Nr. 367/2006[9] (“Regula (EK) Nr. 367/2006”) piemēroja kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam un attiecināja to arī uz tāda paša ražojuma importu no Brazīlijas un Izraēlas, neatkarīgi no tā, vai Brazīlija vai Izraēla ir vai nav norādīta kā izcelsmes valsts, izņemot konkrētus ražotājus, kas norādīti minētās regulas 1. panta 3. punktā (“spēkā esošie kompensācijas pasākumi”). Spēkā esošos antidempinga pasākumus un spēkā esošos kompensācijas pasākumus turpmāk kopā dēvē par “spēkā esošajiem antidempinga un kompensācijas pasākumiem”.6.  Regulās (EK) Nr. 1292/2007 un (EK) Nr. 367/2006 jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 15/2009[10].B. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA1. Pārskatīšanas pieprasījums7.  Pēc tam Komisija saņēma pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem atbilstīgi antidempinga pamatregulas 11. panta 4. punktam un 13. panta 4. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 20. pantam un 23. panta 5. un 6. punktam. Pieprasījumu iesniedza uzņēmums S.Z.P. Plastic Packaging Products Ltd. (“ SZP ”), kas ir ražotājs Izraēlā (“attiecīgā valsts”).2. Pārskatīšanas sākšana8.  Komisija pārbaudīja SZP iesniegtos pierādījumus un uzskatīja tos par pietiekamiem, lai sāktu izmeklēšanu atbilstīgi antidempinga pamatregulas 11. panta 4. punktam un 13. panta 4. punktam un antisubsidēšanas pamatregulas 20. pantam un 23. panta 5. un 6. punktam attiecībā uz iespēju uzņēmumu SZP atbrīvot no paplašināto pasākumu piemērošanas. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja sniegt piezīmes, Komisija ar Regulu (ES) Nr. 6/2010[11] (“regula, ar kuru sāka pārskatīšanu”) sāka pārskatīt Regulas (EK) Nr. 1292/2007 un (EK) Nr. 367/2006 attiecībā uz uzņēmumu SZP .9.  Ar regulu, ar kuru sāka pārskatīšanu, tika atcelts antidempinga maksājums, kas ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 bija noteikts ražojuma, uz kuru attiecās izmeklēšana, importam, ko SZP bija sūtījis no Izraēlas. Vienlaikus atbilstīgi antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem tika uzdots attiecīgi rīkoties, lai reģistrētu šādu importu.3. Attiecīgais ražojums10.  Attiecīgais ražojums ir ražojums, kurš regulās, ar kurām noteica sākotnējos pasākumus, bija definēts kā Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēve, kuru patlaban klasificē ar KN kodiem ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90 (“attiecīgais ražojums”).11.  Tiek uzskatīts, ka attiecīgajam ražojumam un PET plēvei, kas tiek sūtīta no Izraēlas uz Savienību un uz kuru attiecas KN kodi ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90 (“ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana”), ir vienādas tehniskās, fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un lietojums. Tāpēc antidempinga pamatregulas 1. panta 4. punkta un antisubsidēšanas pamatregulas 2. panta c) punkta nozīmē tā uzskatāma par līdzīgo ražojumu.4. Izmeklēšana12.  Komisija oficiāli paziņoja uzņēmumam SZP un attiecīgās valsts pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētās personas tika aicinātas darīt zināmu savu viedokli un tika informētas par iespēju pieprasīt uzklausīšanu. Tomēr netika saņemts neviens šāds pieprasījums.13.  Komisija arī nosūtīja uzņēmumam SZP anketu un noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu pārskatīšanai. Tika veikts pārbaudes apmeklējums SZP telpās.5. Izmeklēšanas periods14.  Izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim (“IP”). Lai noskaidrotu, kā mainījies tirdzniecības modelis, tika vākti dati par laikposmu no 2006. gada līdz IP beigām.C. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI15.  Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka izmeklēšanas periodā, kuras rezultātā tika noteikti paplašinātie pasākumi, proti, no 2003. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim, SZP nebija eksportējis uz Eiropas Savienību ražojumu, uz kuru attiecās pārskatīšana. SZP sāka minētā ražojuma eksportu pēc tam, kad pasākumi cita starpā bija attiecināti arī uz Izraēlu.16.  Turklāt saskaņā ar iesniegtajiem dokumentārajiem pierādījumiem SZP spēja pietiekami pierādīt, ka tas nebija tieši vai netieši saistīts ne ar vienu Indijas ražotāju eksportētāju vai Izraēlas uzņēmumu, kuriem piemēroja spēkā esošos antidempinga un kompensācijas pasākumus.17.  Atbilstoši 14. apsvērumā minētajam SZP attiecīgo ražojumu sāka eksportēt uz Savienību tikai pēc izmeklēšanas perioda beigām, kuras rezultātā tika noteikti paplašinātie pasākumi. SZP ražo PET plēvi un to pārdod vai izmanto, lai izgatavotu dažādus iepakošanas materiālus.18.  Uzņēmums SZP Indijas izcelsmes izejvielas cita starpā izmanto, lai ražotu PET plēvi, ko tas eksportē uz Savienību, taču tas netika uzskatīts par procesu, ar kuru notiek pasākumu apiešana. Indijā iegūtās izejvielas veidoja tikai nelielu daļu no izejvielām, kuras uzņēmums SZP bija iegādājies par tirgus cenām, un tās tika kombinētas ar citām izejvielām, kuras galvenokārt tika iepirktas iekšzemes tirgū. Ražotājs, kurš ražo izejvielas Indijā, jau ilgu laiku tās piegādā uzņēmumam SZP .19.  Turklāt netika iegūti pierādījumi tam, ka SZP iegādājās Indijā gatavu PET plēvi, lai to tālāk pārdotu vai pārsūtītu uz Eiropas Savienību.D. PĀRSKATĀMO PASĀKUMU GROZĪŠANA20.  Saskaņā ar iepriekš minētajiem konstatējumiem par to, ka SZP nenodarbojās ar pasākumu apiešanu, tas jāatbrīvo no spēkā esošajiem antidempinga un kompensācijas pasākumiem.21.  Jāpārtrauc SZP no Izraēlas ievestās PET plēves importa reģistrēšana, kas bija noteikta ar regulu, ar kuru sāka pārskatīšanu. Saskaņā ar antidempinga pamatregulas 14. panta 5. punktu, kurā noteikts, ka pasākumus reģistrētajam importam piemēro no reģistrācijas dienas, un ņemot vērā uzņēmuma atbrīvojumu no pasākumiem, nav jāiekasē antidempinga maksājums par PET plēves importu, ko uzņēmums SZP sūtījis no Izraēlas un kas, ievedot Savienībā, tika reģistrēts atbilstoši regulai, ar kuru sāka pārskatīšanu.22.  Tika konstatēts, ka uzņēmums neapiet spēkā esošos pasākumus, tāpēc atbrīvojums no kompensācijas pasākumiem saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta 6. punktu jāpiemēro no dienas, kad stājas spēkā Komisijas Regula (ES) Nr. 6/2010. Pieprasījumu veikt atmaksu vai atbrīvot no maksājuma iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro muitas jomā.23.  Attiecībā uz SZP ražoto PET plēvi piešķirtais atbrīvojums no paplašinātajiem pasākumiem saskaņā ar antidempinga pamatregulas 13. panta 4. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 23. panta 6. punktu paliek spēkā ar nosacījumu, ka atbrīvojums ir pamatots ar konstatētajiem faktiem un ka nav konstatēts, ka atbrīvojums tika piešķirts, pamatojoties uz nepatiesu vai maldinošu attiecīgā uzņēmuma sniegto informāciju. Ja pirmšķietamie pierādījumi liecina citādi, Komisija var ierosināt izmeklēšanu, lai noteiktu, vai ir pamats anulēt atbrīvojumu.24.  SZP ražotās PET plēves importam piemēroto atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem noteica, pamatojoties uz šajā pārskatīšanā konstatētajiem faktiem. Tādējādi šo atbrīvojumu piemēro tikai tādas PET plēves importam, kas nosūtīta no Izraēlas un ko ražojusi konkrētā juridiskā persona. Atbrīvojumu nevar attiecināt uz tādas PET plēves importu, ko ražojuši vai nosūtījuši uzņēmumi, kuru nosaukumi un adreses nav konkrēti norādītas Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 4. punktā un Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 3. punktā, tostarp personas, kas saistītas ar šiem konkrēti minētajiem uzņēmumiem, un šādam importam jāpiemēro minētajās regulās noteiktā atlikusī maksājuma likme.E. PROCEDŪRA25.  SZP un visas pārējās ieinteresētās personas tika informētas par faktiem un apsvērumiem, balstoties uz kuriem uzņēmumam SZP paredzēja piešķirt atbrīvojumu no paplašinātajiem pasākumiem. Piezīmes netika saņemtas,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pants1. Regulas (EK) Nr. 1292/2007 2. panta 4. punktā izdara grozījumus, uzņēmumu sarakstā iekļaujot šādu uzņēmumu, kurš ražo polietilēntereftalāta plēvi Brazīlijā un Izraēlā un kura ražotās polietilēntereftalāta plēves imports ir atbrīvots no paplašinātā galīgā atlikušā antidempinga maksājuma piemērošanas:S.Z.P. Plastic Packaging Products Ltd, PO Box 53, Shavei Zion, 22086 Israel ( TARIC papildkods A964).2. Regulas (EK) Nr. 367/2006 1. panta 3. punktu groza, uzņēmumu sarakstā iekļaujot šādu uzņēmumu, kurš ražo polietilēntereftalāta plēvi Brazīlijā un Izraēlā un kura ražotās polietilēntereftalāta plēves imports ir atbrīvots no paplašinātā galīgā kompensācijas maksājuma piemērošanas:S.Z.P. Plastic Packaging Products Ltd, PO Box 53, Shavei Zion, 22086 Israel ( TARIC papildkods A964).Šo atbrīvojumu piemēro no dienas, kad stājās spēkā Komisijas Regula (ES) Nr. 6/2010, proti, no 2010. gada 7. janvāra. Kompensācijas maksājumi, kas uzlikti no minētā datuma, tiek atlīdzināti attiecīgajam(-iem) importētājam(-iem). Pieprasījumu veikt atmaksu vai atbrīvot no maksājuma iesniedz valsts muitas dienestiem saskaņā ar tiesību aktiem, ko piemēro muitas jomā.2. pantsMuitas dienestiem ar šo ir uzdots pārtraukt importa reģistrāciju, kas tiek veikta atbilstīgi Komisijas Regulas (ES) Nr. 6/2010 3. pantam. Antidempinga maksājumu par šādi reģistrētu importu neiekasē.3. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [..]Padomes vārdā —priekšsēdētājs […] [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.[3] OV L 227, 23.8.2001., 1. lpp.[4] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.[5] OV L 342, 18.11.2004., 1. lpp.[6] OV L 342, 18.11.2004., 8. lpp.[7] OV L 17, 21.1.2006., 1. lpp.[8] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.[9] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.[10] OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.[11] OV L 2, 6.1.2000., 5. lpp.


title: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā (Kodificēta versija)

text:
Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0432

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 1.8.2006COM(2006)432 galīgā redakcija2006/0146(COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā (Kodificēta versija)(iesniegusi Komisija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropas Padomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1989. gada 21. decembra Regulas Nr. 4060/89 par kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā[3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EEK) Nr. 4060/89 un tās grozošā akta konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas III pielikumā.ê 4060/89 (pielāgots)2006/0146(COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULApar kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS SAVIENĪBAS PARLAMENTS UN PADOME,ņemot vērā Eiropas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā Ö 71. Õ pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[7],tā kāê1.  Padomes 1989. gada 21. decembra Regula Nr. 4060/89 par kontroles pasākumu atcelšanu, ko veic uz dalībvalstu robežām autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā[8] ir būtiski grozīta[9]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.ê 4060/89 1. apsvērums2.  Līgumam atbilstošās kopējās transporta politikas svarīgs elements ir panākt pakalpojumu sniegšanas brīvību transporta jomā. Tātad šīs politikas mērķis ir palielināt dažādu transportlīdzekļu plūsmas intensitāti Kopienas teritorijā.ê 4060/89 4. apsvērums3.  Ievērojot pastāvošos Kopienas un attiecīgo valstu tiesību aktus autoceļu un iekšējo ūdensceļu transporta jomā, dalībvalstis veic pārbaudes un inspekcijas attiecībā uz tehniskiem raksturlielumiem, atļaujām un citu dokumentāciju, kurai autoceļu un iekšējo ūdensceļu transportlīdzekļiem jāatbilst. Vēl arvien ir pamats veikt šīs pārbaudes un inspekcijas, lai novērstu šķēršļus transporta tirgus organizēšanai un garantētu autoceļu un iekšējo ūdensceļu drošību.ê 4060/89 5. apsvērums (pielāgots)4.  Saskaņā ar pastāvošiem Kopienas tiesību aktiem dalībvalstis var brīvi organizēt un veikt iepriekšminētās pārbaudes un inspekcijas jebkurā vietā pēc saviem ieskatiem.ê 4060/89 6. apsvērums5.  Šādas pārbaudes un inspekcijas ar tādu pašu iedarbīgumu var veikt visā attiecīgo dalībvalstu teritorijā un tādēļ konkrētās valsts robežas šķērsošanai nevajadzētu būt par ieganstu šādu darbību veikšanai,ê 4060/89IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsŠo regulu piemēro kontroles pasākumiem, ko dalībvalstis veic saskaņā ar Kopienas vai attiecīgās valsts tiesību aktiem autoceļu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu jomās, kuriem izmanto kādā dalībvalstī reģistrētus vai apgrozībā laistus transportlīdzekļus.ê 4060/89 (pielāgots)2. pantsŠajā regulā:a) «robeža» nozīmē vai nu iekšējo robežu Kopienas teritorijā, vai ārējo robežu, ja pārvadājumi starp dalībvalstīm ir saistīti ar trešās valsts šķērsošanu;b) «kontroles pasākums» nozīmē jebkādu pārbaudi, inspekciju vai formalitāti, ko veic dalībvalsts iestādes un kas ietver attiecīgo autoceļu vai ūdensceļu transportlīdzekļu brīvās aprites pārtraukšanu vai ierobežošanu.3. pantsÖ I Õ pielikumā minētos kontroles pasākumus, kurus saskaņā ar Kopienas vai attiecīgās valsts tiesību aktiem veic autoceļu un iekšējo ūdensceļu pārvadājumu jomās starp dalībvalstīm, neveic kā robežkontroli, bet vienīgi kā parasto kontroles procedūru daļu, ko nediskriminējoši piemēro visā dalībvalsts teritorijā.ê 3356/91 1. pants 1. punkts (pielāgots)Ö 4. Õ pantsKomisija vajadzības gadījumā ierosina grozīt Ö I Õ pielikumu, lai ņemtu vērā tehnoloģiju attīstības tendences jomā, uz ko attiecas šī regula.ê5. pantsRegulu (EEK) Nr. 4060/89 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas III pielikumā.ê 4060/89 4. pants (pielāgots)6. pantsŠī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī Õ .Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājsê 4060/89 (pielāgots)I PIELIKUMS1. DAĻAKOPIENAS TIESĪBU AKTIÖ 1. Punkts ÕDirektīvasa) Ö [Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīvas Nr. 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos[10]], 6. panta 4. punkts paredz, ka transportlīdzekļiem var veikt: gadījuma pārbaudes attiecībā uz vispārpieņemtiem svara standartiem un attiecībā uz vispārpieņemtiem gabarītu standartiem var veikt pārbaudes vienīgi tad, ja pastāv aizdomas par neatbilstību Õ;b) Ö [Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīvas 96/96/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm[11]] 3. panta 2. punkts paredz, ka katra dalībvalsts atzīst citā dalībvalstī izsniegto apliecinājumu tam, ka transportlīdzeklis ir izturējis ekspluatācijas derīguma izmēģinājumu; šis atzīšanas akts nozīmē, ka attiecīgās valstu varasiestādes var veikt pārbaudes jebkurā vietā šo valstu teritorijās Õ;c) Ö Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīvas 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītajiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu pārvadājumiem[12] Õ, 2. panta 2. punkts, nosaka, ka atbilstību šai direktīvai apliecina ar vairākiem dokumentiem, kam jābūt nomātajā transportlīdzeklī, t. i., ar nomas līgumu un vadītāja darba līgumu;Ö d) Õ 3. panta 3., 4. un 5. punkts [Padomes 1976. gada 20. janvāra Direktīvā 76/135/EEK par iekšējo ūdensceļu transportlīdzekļu kuģa derīguma licenču savstarpējo atzīšanu[13]], kurā paredzēts, ka kuģa derīguma licence, sertifikāts vai atļauja jāuzrāda pēc attiecīgās valsts varasiestāžu pieprasījuma;Ö e) Õ [Padomes 1982. gada 4. oktobra Direktīvas 82/714/EEK, kas izklāsta tehniskās prasības iekšējo ūdensceļu transportlīdzekļiem[14]], 17. panta 1. punkts paredz, ka dalībvalstis var jebkurā laikā pārbaudīt, vai uz šāda transportlīdzekļa ir derīgs sertifikāts atbilstoši šīs direktīvas noteikumiem.Ö 2. Punkts ÕRegulasa) Ö Padomes 1992. gada 16. marta Regulas (EEK) Nr. 684/92 par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem[15], 14. un 15. pants, kas jebkuram pilnvarotam inspekcijas darbiniekam piešķir tiesības pārbaudīt un kontrolēt transporta biļetes, atļaujas vai kontroles dokumentus, kas paredzēti šajā regulā ÕÖ b) Õ Ö Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820[16] ,18. pants, Õ kas piešķir dalībvalstīm tiesības noteikt pasākumus, kas cita starpā ietver kontroles sistēmas darbības kārtības izstrādi, lai nodrošinātu šīs regulas prasību izpildi;Ö c) Õ [Padomes 1985. gada 20. decembra Regulas (EEK) Nr. 3821/85 par ierakstīšanas ierīcēm autotransportā[17]] Ö 19. pants, Õ kas piešķir dalībvalstīm tiesības noteikt pasākumus, kas cita starpā ietver kontroles sistēmas darbības kārtības izstrādi un metožu un līdzekļu izvēli, lai nodrošinātu šīs regulas prasību izpildi;Ö d) Padomes 1992. gada 26. marta Regulas (EEK) Nr. 881/92 par piekļuvi Kopienas kravu autopārvadājumu tirgum, ja pārvadājumus veic uz dalībvalsts teritoriju vai no tās, vai arī šķērsojot vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju[18], 5. panta 4. punkts, kas paredz, ka apstiprināta Kopienas atļaujas kopija jātur transportlīdzeklī, un tā jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma Õ.ê 3356/91 1. pants 2. punkts2. DAĻAVALSTU LIKUMIa) Transportlīdzekļu, ar ko pārvadā preces un cilvēkus, vadītāju apliecību pārbaudesb) Pārbaudes attiecībā uz transportlīdzekļiem, ar ko pārvadā bīstamas preces, cita starpā:i) dokumenti-  vadītāja apmācības sertifikāts-  drošības instrukcijas-  apstiprinājuma sertifikāts (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem)-  vajadzības gadījumā, dokumenta kopija, ar ko piešķirts izņēmuma statuss (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem)ii) transportlīdzekļa, ar ko pārvadā bīstamas preces, marķējums-  oranžas krāsas panelis-  atbilstība-  novietojums uz transportlīdzekļa-  brīdinājuma zīme uz transportlīdzekļa-  atbilstība-  novietojums uz transportlīdzekļa-  cisternas atšķirības zīme (piestiprinātām, demontējamām vai konteinera tipa cisternām)-  esamība un salasāmība-  pēdējās inspekcijas datums-  inspekcijas iestādes spiedogsiii) Transportlīdzekļa aprīkojums (pēc ADR vai līdzīgiem standartiem)-  papildu ugunsdzēšamais aparāts-  īpašs aprīkojumsiv) Transportlīdzekļa noslodze-  pārslodze (saskaņā ar cisternas tilpumu)-  kravas paku nostiprinājums-  jauktu kravu pārvadāšanas aizliegumsc) Pārbaudes attiecībā uz transportlīdzekļiem, ar ko pārvadā pārtikas preces, kas ātri bojājas, cita starpā:i) dokumenti-  transportlīdzekļa aprīkojuma atbilstības sertifikātsii) speciālas iekārtas, ko izmanto pārtikas preču, kas ātri bojājas, pārvadāšanai-  atbilstības plāksne-  atšķirības zīmesiii) speciāla aprīkojuma darbība-  temperatūras noteikumi._____________éII PIELIKUMSAtceltā regula ar sekojošu grozījumuPadomes Regula (EEK) Nr. 4060/89 | (OV L 390, 30.12.1989., 18. lpp.) |Padomes Regula (EEK) Nr. 3356/91 | (OV L 318, 20.11.1991., 1. lpp.) |_____________III PIELIKUMSAtbilstības tabulaRegula (EEK) Nr. 4060/89 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. pants | 2. pants |3. pants | 3. pants |3.a pants | 4. pants |4. pants | 6. pants |____ | 5. pants |Pielikums, 1. Daļa, a) Direktīvas Pielikums, 1. Daļa, b) Direktīvas Pielikums, 1. Daļa, c) Direktīvas Pielikums, 1. Daļa, d) Direktīvas Pielikums, 1. Daļa, e) Direktīvas Pielikums, 1. Daļa, f) Direktīvas Pielikums, 1. Daļa, a) Regulas Pielikums, 1. Daļa, b) Regulas Pielikums, 1. Daļa, c) Regulas Pielikums, 1. Daļa, d) Regulas Pielikums, 1. Daļa, e) Regulas Pielikums, 1. Daļa, f) Regulas Pielikums, 2. Daļa | I pielikums, 1. Daļa, 1. Punkts, a) apakšpunkts I pielikums, 1. Daļa, 1. Punkts, b) apakšpunkts I pielikums, 1. Daļa, 1. Punkts, c) apakšpunkts ____ I pielikums, 1. Daļa, 1. Punkts, d) apakšpunkts I pielikums, 1. Daļa, 1. Punkts, e) apakšpunkts I pielikums, 1. Daļa, 2. Punkts, a) apakšpunkts ____ ____ I pielikums, 1. Daļa, 2. Punkts, b) apakšpunkts I pielikums, 1. Daļa, 2. Punkts, c) apakšpunkts I pielikums, 1. Daļa, 2. Punkts, d) apakšpunkts I pielikums, 2. Daļa |___ | II pielikums |___ | III pielikums |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgs.[4] Skat. šī priekšlikuma II pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV C […], […], […] lpp.[8] OV L 390, 30.12.1989., 18. lpp. Regula, kā grozīta ar Regulu (EEK) Nr. 3356/91 (OV L 318, 20.11.1991., 1. lpp.).[9] Skat. II pielikumu.[10] [OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.][11] [OV L 46, 17.2.1997., 1. lpp.][12] OV L 33, 4..2.2006., 82. lpp[13] [OV L 21, 29.1.1976., 10. lpp.][14] [OV L 301, 28.10.1982., 1. lpp.][15] [OV L 74, 1992.3.20, 1. lpp.][16] OJ L 102, 11.4.2006, p.1.[17] [OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.][18] OV L 95, 9.4.1992., 1. lpp.