               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.10.2019
            COM(2019) 440 final
            2019/0206(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Pievienotais priekšlikums ir juridisks instruments, kas vajadzīgs, lai parakstītu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               Saskaņā ar Bulgārijas Republikas, Rumānijas un Horvātijas Republikas pievienošanās aktiem minētās trīs dalībvalstis pievienojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu parakstītajiem vai noslēgtajiem starptautiskajiem nolīgumiem, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Padome 2006. gada 23. oktobrī un 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar iesaistītajām trešām valstīm par protokoliem attiecīgi saistībā ar Bulgārijas Republikas, Rumānijas un Horvātijas Republikas pievienošanos.

               Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu (“nolīgums”), tika parakstīts 2005. gada 1. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. decembrī.

               Sarunas ar Ukrainu tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               Komisija uzskata sarunu iznākumu par apmierinošu un ierosina Padomei Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu. Pēc protokola parakstīšanas Padomei Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā protokols būtu jānoslēdz.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Ierosinātais protokols padara Bulgārijas Republiku, Rumāniju un Horvātijas Republiku par nolīguma līgumslēdzējām pusēm un uzliek Eiropas Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju bulgāru, rumāņu un horvātu valodā.

               Komisija ierosina, lai Padome atļautu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               Pēc protokola parakstīšanas Padome noteiktā kārtībā izskatīs otru priekšlikumu, proti, par protokola noslēgšanu.

               2019/0206 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu,

               ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās aktu un Horvātijas Republikas pievienošanās aktu un jo īpaši to 6. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2005. gada 1. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. decembrī.

               (2)Bulgārija un Rumānija kļuva par Savienības dalībvalstīm 2007. gada 1. janvārī, un Horvātija — 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)Saskaņā ar Bulgārijas, Horvātijas un Rumānijas attiecīgajiem pievienošanās aktiem, proti, to 6. panta 2. punktu, par pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas ar minētā nolīguma protokola palīdzību. Saskaņā ar pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecībā uz šādu pievienošanos ir jāpiemēro vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm ir jānoslēdz protokols.

               (4)Padome 2006. gada 23. oktobrī un 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm nolūkā noslēgt protokolus pie starptautiskajiem nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība un tās dalībvalstis.

               (5)Komisijas un Ukrainas sarunas par protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”) tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               (6)Tāpēc protokols būtu jāparaksta Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā tiek dots apstiprinājums, lai parakstītu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos.

               2. pants

               Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko protokola sarunu vadītāja norādītajai(-ām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt protokolu Savienības un tās dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.10.2019
            COM(2019) 440 final
            PIELIKUMS
            [pie dokumenta]
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS

               PIE SADARBĪBAS NOLĪGUMA

               CIVILĀS GLOBĀLĀS NAVIGĀCIJAS SATELĪTU SISTĒMAS (GNSS) JOMĀ

               STARP EIROPAS KOPIENU UN TĀS DALĪBVALSTĪM

               UN UKRAINU

               NOLŪKĀ ŅEMT VĒRĀ BULGĀRIJAS REPUBLIKAS, HORVĀTIJAS REPUBLIKAS UN RUMĀNIJAS PIEVIENOŠANOS EIROPAS SAVIENĪBAI

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               turpmāk “dalībvalstis”,

               no vienas puses, un

               UKRAINA,

               no otras puses,

               ATGĀDINOT par Sadarbības nolīgumu civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu (turpmāk "nolīgums"), kas tika parakstīts 2005. gada 1. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. decembrī, un jo īpaši tā 17. panta 3. punktu,

               ŅEMOT VĒRĀ Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī un Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               VĒLOTIES, lai Bulgārijas Republika, Horvātijas Republika un Rumānija pievienotos

               nolīgumam,

               IEVĒROJOT 6. panta 2. punktu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, 6. panta 2. punktu Aktā par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumus līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, par šo valstu pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. PANTS

               Bulgārijas Republika, Horvātijas Republika un Rumānija ir līgumslēdzējas puses Sadarbības nolīgumam civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu un tāpat kā pārējās dalībvalstis attiecīgi pieņem un ievēro nolīguma tekstu.

               2. PANTS

               Šis protokols ir nolīguma neatņemama sastāvdaļa.

               3. PANTS

               Nolīguma teksts bulgāru, horvātu un rumāņu valodā ir pievienots šim protokolam.

               4. PANTS

               Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko dienai, kurā puses, izmantojot diplomātiskās notas, ir paziņojušas nolīguma depozitāram par pušu attiecīgo iekšējo juridisko procedūru pabeigšanu attiecībā uz šā protokola stāšanos spēkā.

               TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

               SAGATAVOTS [xxxx] divos eksemplāros divi tūkstoši [zz] gada [dd mm] angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un ukraiņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

                        EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU VĀRDĀ —

                        UKRAINAS VĀRDĀ —


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.10.2019
            COM(2019) 441 final
            PIELIKUMS
            [pie dokumenta]
            PriekšlikumsPADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PROTOKOLS

               PIE SADARBĪBAS NOLĪGUMA

               CIVILĀS GLOBĀLĀS NAVIGĀCIJAS SATELĪTU SISTĒMAS (GNSS) JOMĀ

               STARP EIROPAS KOPIENU UN TĀS DALĪBVALSTĪM

               UN UKRAINU

               NOLŪKĀ ŅEMT VĒRĀ BULGĀRIJAS REPUBLIKAS, HORVĀTIJAS REPUBLIKAS UN RUMĀNIJAS PIEVIENOŠANOS EIROPAS SAVIENĪBAI

               EIROPAS SAVIENĪBA

               un

               BEĻĢIJAS KARALISTE,

               BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

               ČEHIJAS REPUBLIKA,

               DĀNIJAS KARALISTE,

               VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

               IGAUNIJAS REPUBLIKA,

               ĪRIJA,

               GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

               SPĀNIJAS KARALISTE,

               FRANCIJAS REPUBLIKA,

               HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

               ITĀLIJAS REPUBLIKA,

               KIPRAS REPUBLIKA,

               LATVIJAS REPUBLIKA,

               LIETUVAS REPUBLIKA,

               LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

               UNGĀRIJA,

               MALTAS REPUBLIKA,

               NĪDERLANDES KARALISTE,

               AUSTRIJAS REPUBLIKA,

               POLIJAS REPUBLIKA,

               PORTUGĀLES REPUBLIKA,

               RUMĀNIJA,

               SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

               SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

               SOMIJAS REPUBLIKA,

               ZVIEDRIJAS KARALISTE,

               LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

               turpmāk “dalībvalstis”,

               no vienas puses, un

               UKRAINA,

               no otras puses,

               ATGĀDINOT par Sadarbības nolīgumu civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu (turpmāk "nolīgums"), kas tika parakstīts 2005. gada 1. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. decembrī, un jo īpaši tā 17. panta 3. punktu,

               ŅEMOT VĒRĀ Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī un Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

               VĒLOTIES, lai Bulgārijas Republika, Horvātijas Republika un Rumānija pievienotos

               nolīgumam,

               IEVĒROJOT 6. panta 2. punktu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem, 6. panta 2. punktu Aktā par Horvātijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumus līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, par šo valstu pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot nolīguma protokolu,

               IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

               1. PANTS

               Bulgārijas Republika, Horvātijas Republika un Rumānija ir līgumslēdzējas puses Sadarbības nolīgumam civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu un tāpat kā pārējās dalībvalstis attiecīgi pieņem un ievēro nolīguma tekstu.

               2. PANTS

               Šis protokols ir nolīguma neatņemama sastāvdaļa.

               3. PANTS

               Nolīguma teksts bulgāru, horvātu un rumāņu valodā ir pievienots šim protokolam.

               4. PANTS

               Šis protokols stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kas seko dienai, kurā puses, izmantojot diplomātiskās notas, ir paziņojušas nolīguma depozitāram par pušu attiecīgo iekšējo juridisko procedūru pabeigšanu attiecībā uz šā protokola stāšanos spēkā.

               TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.

               SAGATAVOTS [xxxx] divos eksemplāros divi tūkstoši [zz] gada [dd mm] angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un ukraiņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

                        EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU VĀRDĀ —

                        UKRAINAS VĀRDĀ —

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.10.2019
            COM(2019) 441 final
            2019/0207(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Pievienotais priekšlikums ir juridisks instruments, kas vajadzīgs, lai noslēgtu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               Saskaņā ar Bulgārijas Republikas, Rumānijas un Horvātijas Republikas pievienošanās aktiem minētās trīs dalībvalstis pievienojas Eiropas Savienības un tās dalībvalstu parakstītajiem vai noslēgtajiem starptautiskajiem nolīgumiem, pievienojot minētajiem nolīgumiem protokolu.

               Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu (“nolīgums”), tika parakstīts 2005. gada 1. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. decembrī.

               Pēc Padomes [...] lēmuma parakstīt nolīguma protokolu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Rumānijas un Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai protokols [...] tika parakstīts kopā ar Ukrainas pārstāvi.

               Ierosinātais protokols padara Bulgārijas Republiku, Horvātijas Republiku un Rumāniju par nolīguma līgumslēdzējām pusēm un uzliek Eiropas Savienībai saistības nodrošināt nolīguma autentisko versiju bulgāru, horvātu un rumāņu valodā.

               2.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI

               Pēc protokola parakstīšanas Komisija ierosina, lai Padome atļautu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgt protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

               2019/0207 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

               ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās aktu un Horvātijas Republikas pievienošanās aktu un jo īpaši to 6. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Sadarbības nolīgums civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2005. gada 1. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. decembrī.

               (2)Bulgārija un Rumānija kļuva par Savienības dalībvalstīm 2007. gada 1. janvārī, un Horvātija — 2013. gada 1. jūlijā.

               (3)Saskaņā ar Bulgārijas, Horvātijas un Rumānijas attiecīgajiem pievienošanās aktiem, proti, to 6. panta 2. punktu, par pievienošanos nolīgumam ir jāvienojas ar minētā nolīguma protokola palīdzību. Saskaņā ar pievienošanās akta 6. panta 2. punktu attiecībā uz šādu pievienošanos ir jāpiemēro vienkāršota procedūra, saskaņā ar kuru Padomei, pieņemot vienprātīgu lēmumu dalībvalstu vārdā, un attiecīgajām trešām valstīm ir jānoslēdz protokols.

               (4)Padome 2006. gada 23. oktobrī un 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar attiecīgajām trešām valstīm nolūkā noslēgt protokolus pie starptautiskajiem nolīgumiem, ko noslēgusi Savienība un tās dalībvalstis.

               (5)Komisijas un Ukrainas sarunas par protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”) tika sekmīgi pabeigtas ar verbālnotu apmaiņu.

               (6)Saskaņā ar Padomes Lēmumu [XXX]
                  1
                protokolu parakstīja [...], ņemot vērā tā noslēgšanu vēlākā datumā.

               (7)Tāpēc protokols būtu jāapstiprina Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības un tās dalībvalstu vārdā tiek apstiprināts protokols pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos.

               Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs norīko personu, kura ir tiesīga Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā sniegt protokola 4. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu piekrišanu uzņemties protokola saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Padomes Lēmums par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu protokolu pie Sadarbības nolīguma civilās globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) jomā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm un Ukrainu nolūkā ņemt vērā Bulgārijas Republikas, Horvātijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (OV L , ,  lpp.).


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.10.2019
            COM(2019) 442 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā arBeļģijas pieteikumu – EGF/2019/001 BE/Carrefour

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               1.Noteikumi, kas piemērojami finansiālajiem ieguldījumiem no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  1
                (“EGF regula”).

               2.Beļģija 2019. gada 20. jūnijā iesniedza pieteikumu EGF/2019/001 BE/Carrefour, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF pēc darba ņēmēju atlaišanas
                  2
                uzņēmumā “Carrefour Belgique SA” Beļģijā.

               3.Pēc šā pieteikuma izvērtēšanas Komisija saskaņā ar visiem EGF regulas piemērojamajiem noteikumiem secināja, ka nosacījumi finansiālā ieguldījuma saņemšanai no EGF ir izpildīti.

               PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS

                        EGF pieteikums

                        EGF/2019/001 BE/Carrefour

                        Dalībvalsts

                        Beļģija

                        Attiecīgie reģioni (NUTS
                           3
                         2. līmenis)

                        Darba ņēmēju atlaišana attiecas uz visu Beļģiju

                        Pieteikuma iesniegšanas datums

                        2019. gada 20. jūnijs

                        Pieteikuma saņemšanas apliecinājuma datums

                        2019. gada 20. jūnijs

                        Papildu informācijas pieprasījuma datums

                        2019. gada 4. jūlijs

                        Papildu informācijas iesniegšanas termiņš

                        2019. gada 15. augusts

                        Izvērtējuma pabeigšanas termiņš

                        2019. gada 7. novembris

                        Intervences kritērijs

                        EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunkts

                        Galvenais uzņēmums

                        “Carrefour Belgique SA”

                        Attiecīgo uzņēmumu skaits

                        1

                        Saimnieciskās darbības nozare

                        (NACE 2. redakcijas nodaļa)
                           4

                        47. nodaļa "Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus"

                        Pārskata periods (četri mēneši)

                        2018. gada 30. novembris — 2019. gada 30. marts

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pārskata periodā (a)

                        751

                        Atlaisto darba ņēmēju skaits pirms vai pēc pārskata perioda (b)

                        268

                        Kopējais atlaisto darba ņēmēju skaits (a + b)

                        1019

                        Atbalsttiesīgo darba ņēmēju kopskaits

                        1019

                        Kopējais darba ņēmēju skaits, kam paredzēts atbalsts

                        400

                        Jauniešu skaits, kuri nav nodarbināti un nav iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEET), kuriem paredzēts sniegt atbalstu

                        330

                        Individualizēto pakalpojumu budžets (EUR)

                        2 665 047

                        EGF pasākumu īstenošanas budžets
                           5
                         (EUR)

                        55 000

                        Kopējais budžets (EUR)

                        2 720 047

                        EGF ieguldījums (60 %) (EUR)

                        1 632 028

               PIETEIKUMA IZVĒRTĒŠANA

               Procedūra

               4.Pieteikumu EGF/2019/001 BE/Carrefour Beļģija iesniedza 12 nedēļu laikā no dienas, kad bija izpildīti EGF regulas 4. pantā minētie intervences kritēriji, proti, 2019. gada 20. jūnijā. Komisija tajā pašā dienā apstiprināja minētā pieteikuma saņemšanu un 2019. gada 4. jūlijā pieprasīja no Beļģijas papildu informāciju. Šī papildu informācija tika sniegta sešu nedēļu laikā no pieprasījuma dienas. Termiņš, kurā Komisijai būtu jāpabeidz izvērtēt pieteikuma atbilstība finansiālā ieguldījuma piešķiršanas nosacījumiem, proti, 12 nedēļas no pilnīga pieteikuma saņemšanas dienas, beidzas 2019. gada 7. novembrī.

               Pieteikuma atbilstība

               Attiecīgie uzņēmumi un atbalsta saņēmēji

               5.Pieteikums attiecas uz 751 atlaistu darba ņēmēju uzņēmumā “Carrefour Belgique SA”, kas darbojas ekonomikas nozarē, kura klasificēta NACE 2. red. 47. nodaļā (“Mazumtirdzniecība, izņemot automobiļus un motociklus”). “Carrefour Belgique” darba ņēmēju atlaišana attiecas uz visu Beļģiju.

               Intervences kritēriji

               6.Beļģija iesniedza pieteikumu saskaņā ar EGF regulas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem intervences kritērijiem, kuri par nosacījumu izvirza to, ka četru mēnešu pārskata periodā vismaz 500 darba ņēmēji ir atlaisti kādā dalībvalsts uzņēmumā, ieskaitot darba ņēmēju atlaišanu piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos un/vai un pašnodarbinātu personu darbības beigšanos.

               7.Pieteikuma četru mēnešu pārskata periods ir no 2018. gada 30. novembra līdz 2019. gada 30. martam. Pārskata periodā uzņēmumā “Carrefour Belgique” ir atlaists 751 darba ņēmējs.

               Atlaisto darba ņēmēju skaita un darbības beigšanas aprēķināšana

               8.Visi darba ņēmēju atlaišanas gadījumi (kopskaitā 751) pārskata periodā tika aprēķināti no faktiskās līguma pārtraukšanas dienas vai līguma termiņa beigām.

               Atbalsta saņēmēji, kuri ir tiesīgi pretendēt uz atbalstu

               9.Papildus jau minētajiem darba ņēmējiem atbalsttiesīgi ir arī 268 darba ņēmēji, kas atlaisti pirms vai pēc pārskata perioda. Šos darba ņēmējus atlaida pēc vispārēja paziņojuma par plānoto atlaišanu 2018. gada 25. janvārī
                  6
               . Var noteikt skaidru cēloņsakarību ar notikumu, kurš izraisīja atlaišanu pārskata periodā.

               10.Tāpēc kopējais atbalsttiesīgo saņēmēju skaits ir 1019.

               Saikne starp darba ņēmēju atlaišanu un globalizācijas izraisītām lielām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos

               11.Beļģija apgalvo, ka globalizācijas ietekmē (iepirkšanās tiešsaistē) mazumtirdzniecībā notiek lielas pārmaiņas, kā rezultātā notiek darba ņēmēju atlaišana. Mazumtirdzniecību ietekmē arī pārmaiņas patērētāju ieradumos un digitalizācija.

               12.Jau daudzus gadus pasaulē pastāvīgi pieaug tiešsaistes pārdošanas apjoms. 2015. gadā mazumtirdzniecības e-komercijas pārdevumi pasaules tirgū veidoja 7,4 % no kopējiem mazumtirdzniecības izdevumiem. 2017. gadā tie sasniedza USD 2 382 triljonus, kas ir 28 % pieaugums salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un veido 10,4 % no kopējā mazumtirdzniecības apjoma visā pasaulē. Paredzams, ka 2019. gadā visā pasaulē tiešsaistes pārdošanas apjoms pieaugs par 20,7 % un veidos 14,1 % no kopējiem mazumtirdzniecības izdevumiem
                  7
               .

               Mazumtirdzniecības e-komercijas noiets visā pasaulē 2017.–2019. gadā
                  (triljoni USD, procentos izteiktas izmaiņas un procenti no kopējā mazumtirdzniecības apjoma)

                        Mazumtirdzniecības e-komercijas noiets

                        Izmaiņas, izteiktas procentos

                        % no kopējā mazumtirdzniecības apjoma

               13.Saskaņā ar prognozēm šī augšupejošā tendence turpināsies arī turpmākajos gados. Paredzams, ka 2023. gadā visā pasaulē tiešsaistes pārdošanas apjoms būs trīsreiz lielāks nekā 2018. gadā un veidos 22 % no kopējiem mazumtirdzniecības izdevumiem
                  8
               .

               Mazumtirdzniecības e-komercijas noiets visā pasaulē 2020.-2023. gadā. Prognoze
               (triljoni USD, procentos izteiktas izmaiņas un procenti no kopējā mazumtirdzniecības apjoma)

                        Mazumtirdzniecības e-komercijas noiets

                        Izmaiņas, izteiktas procentos

                        % no kopējā mazumtirdzniecības apjoma

               14.Laikposmā no 2013. līdz 2018. gadam Eiropas Savienībā to iedzīvotāju īpatsvars, kuri iepērkas tiešsaistē, palielinājās no 47 % līdz 69 %
                  9
               . Līdz ar e-pircēju (personas, kuras iepērkas tiešsaistē) skaita palielināšanos ir notikušas arī izmaiņas e-pārdevēju (tirgotāji tiešsaistē) izvēlē. To pircēju skaits, kuri tiešsaistē iegādājas preces no pārdevējiem savā valstī, samazinājās — gan tikai par vienu procentu punktu — no 89 % 2013. gadā līdz 88 % 2018. gadā; savukārt pārrobežu iepirkšanās Eiropas Savienībā ievērojami pieauga no 26 % līdz 36 %, turklāt arvien populārāka kļūst iepirkšanās tiešsaistē no pārdevējiem ārpus ES. Tajā pašā laikposmā tā pieauga no 14 % līdz 26 %
                  10
               .

               15.E-komercijas pasaulē arvien lielāka ietekme ir daudzpusējām platformām. Trīs galvenie dalībnieki ir Amazon, Aliexpress un eBay, kas darbojas pasaules mērogā.

               Mazumtirgotāja izvēle
                  (pēdējais tiešsaistē veiktais pārrobežu pirkums)
                  11

               16.Patērētāju tendence iegādāties preces šādos starptautiskos interneta veikalos, kas atrodas ārpus ES, ir saistīta ar apsvērumiem attiecībā uz cenu. Iepirkšanās tiešsaistē ārpus ES būtiski ietekmē parasto mazumtirdzniecības veikalu pārdošanas apjomus ES.

               17.Vispārējās tendences attiecas arī uz Beļģiju. Saskaņā ar Comeos
                  12
                pieejamajiem datiem 2018. gadā tiešsaistē iepirkās 67 % Beļģijas iedzīvotāju salīdzinājumā ar tikai 46 % 2012. gadā. Tas ir palielinājums par 21 procentpunktu sešos gados. 44 % e-pircēju Beļģijā pirkumus tiešsaistē veic katru mēnesi, bet 9 % to dara katru nedēļu. 42 % Beļģijas e-pircēju šādiem pirkumiem mēnesī parasti iztērē vairāk nekā EUR 150. 39 % Beļģijas e-pircēju paziņoja, ka 2019. gadā viņi grasās iztērēt vairāk vai daudz vairāk nekā iepriekšējā gadā. Pusei respondentu nav svarīgi, vai tīmekļa veikals atrodas vai neatrodas Beļģijā
                  13
               .

               18.Līdz šim attiecībā uz mazumtirdzniecības nozari ir iesniegti 10 EGF pieteikumi, no kuriem diviem pamatā ir ar tirdzniecību saistīta globalizācija
                  14
                un astoņiem — globālā finanšu un ekonomikas krīze
                  15
               .

               Notikumi, kas izraisījuši darba ņēmēju atlaišanu un darbības izbeigšanu

               19.“Carrefour Belgium” darbojas ar trim zīmoliem: “Carrefour Express” (mazie veikali); zīmols ir rentabls un paplašinās (atverot 20–25 veikalus gadā); “Carrefour Market” (lielveikali); zīmols koncentrējas uz svaigiem produktiem un arī paplašinās — tā mērķis ir gadā atvērt 10 veikalus; un “Carrefour Hypermarket”. 19 no 45 “Carrefour Hypermarket” jeb dižveikaliem nav rentabli
                  16
               .

               20.Darbinieku atlaišana sākās sakarā ar viena “Carrefour Hypermarket” slēgšanu un dažu joprojām darbojošos dižveikalu komercplatības daļēju iznomāšanu ārējiem mazumtirgotājiem. Kā minēts iepriekš, iepirkšanās tiešsaistē no tirgotājiem, kas atrodas ārpus ES, būtiski ietekmē tradicionālo veikalu noietu ES.

               21.Produkti, attiecībā uz kuriem tiešsaistes pārdošanas apjomi jau ir lieli vai tuvākajā nākotnē pieaugs, ir tādi paši kā nepārtikas preču piedāvājums dižveikalos. Mode ir labi attīstīts e-komercijas produkts. “Populāri produkti”
                  17
                ir grāmatas un e-grāmatas, datori un elektronika, veselība un skaistumkopšana un izklaide. Turpretim tikai daži Beļģijas patērētāji tiešsaistē pērk pārtiku, lai gan e-pircēji paziņo, ka nākotnē plāno to darīt biežāk
                  18
               .

               22.Sakarā ar tiešsaistes pārdošanas apjoma pieaugumu ir samazinājies nepārtikas preču pārdošanas apjoms uzņēmuma “Carrefour” dižveikalos (nepārtikas preču apgrozījums 2017. gadā samazinājās par 6 % un kopš 2010. gada — par 19 %), tādējādi iedragājot šāda veida veikalu rentabilitāti. Beļģija norādīja, ka atlaišana galvenokārt ir saistīta ar iepriekš aprakstītajām grūtībām nepārtikas nozarē.

               “Carrefour” dižveikalu apgrozījums. Nepārtikas preces
                  19
               .
               (ieskaitot visus nodokļus)
                  (procentos izteiktas izmaiņas pa gadiem)

               “Carrefour” dižveikalu rentabilitāte
                  20

               (ROC
                  21
                miljonos euro)

               Paredzamā atlaišanas ietekme uz ekonomiku un nodarbinātību vietējā, reģionālā vai valsts līmenī

               23.Lai gan atlaišanas gadījumi attiecas uz visu valsti, Beļģija uzskata, ka īpaši liela negatīva ietekme uz nodarbinātības situāciju un līdz ar to uz reģionālo ekonomiku būs Valonijas reģionā. Paredzamā ietekme ir saistīta ar darbvietu trūkumu reģionā un salīdzinoši augsto bezdarba līmeni, kas varētu radīt grūtības pārcelt no darba atlaistos darba ņēmējus, jo īpaši par 50 gadiem vecākus darbiniekus, ņemot vērā to, ka ceturtā daļa darba meklētāju Valonijā ir darba ņēmēji, kas vecāki par 55 gadiem.

               24.Lai gan darba meklētāju skaits reģionā 2018. gadā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ir samazinājies par 1,5 %, bezdarba līmenis Valonijā (8,6 %
                  22
               ) vairāk nekā divkārt pārsniedz bezdarba līmeni Flandrijā (3,5 %
                  23
               ) un ir lielāks par ES vidējo rādītāju — 6,9 %. Turklāt Valonijā arī citi rādītāji liecina par zemāku darba tirgus sniegumu: ir samazinājusies pagaidu darbinieku slodze (laikposmā no 2017. gada decembra līdz 2018. gada decembrim nostrādāto stundu skaits sarucis par 2,3 %), palielinājušies pagaidu bezdarba rādītāji (+ 5,8 % gadā), un 2018. gada pēdējā ceturksnī pieaudzis bankrotu skaits (+ 5 % salīdzinājumā ar to pašu ceturksni 2017. gadā). Turklāt paredzams, ka darbvietu izveide 2019. gadā palēnināsies (aptuveni 15 000 darbvietu mazāk nekā 2018. gadā)
                  24
               .

               25.2018. gadā 57 % Valonijas darba meklētāju bija ilgtermiņa bezdarbnieki (ilgāk par12 mēnešiem), bet 67 % no visiem ilgtermiņa bezdarbniekiem bija bezdarbnieki, kas šajā statusā bijuši ilgāk nekā divus gadus
                  25
               .

               26.Pēc Comeos datiem, lai gan nodarbinātība Beļģijā mazumtirdzniecības nozarē vēl nav samazinājusies, pastāv bažas, ka noliktavu digitalizācija un automatizācija ļoti drīz ietekmēs tūkstošiem salīdzinoši nekvalificētu darbvietu
                  26
               .

               Paredzētie atbalsta saņēmēji un ierosinātās darbības

               Paredzētie atbalsta saņēmēji

               27.Ņemot vērā īpaši sarežģīto situāciju nodarbinātības jomā Valonijā, Beļģija sagaida, ka pasākumos piedalīsies tikai tie 400 darbinieki, kas atlaisti šajā reģionā. Šos darba ņēmējus pēc to dzimuma, valstspiederības un vecuma grupas var iedalīt šādi:

                        Kategorija

                        Paredzēto atbalsta
                           saņēmēju skaits
                           (darba ņēmēji)

                        Dzimums:

                        vīrieši:

                        118

                        (29,5 %)

                        sievietes:

                        282

                        (70,5 %)

                        Valstspiederība:

                        ES valstspiederīgie:

                        379

                        (94,8 %)

                        nav ES valstspiederīgie:

                        21

                        (5,2 %)

                        Vecuma grupa:

                        15–24 gadi

                        0

                        (0,0 %)

                        25-29 gadi

                        7

                        (1,7 %)

                        30-54 gadi

                        68

                        (17,0 %)

                        55-64 gadi

                        325

                        (81,3 %)

                        vecāki par 64 gadiem:

                        0

                        (0,0 %)

               28.Turklāt Beļģija sniegs EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus līdz pat 330 jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET) un kas pieteikuma iesniegšanas dienā ir jaunāki par 25 gadiem, jo 5. punktā minētie 240 atlaišanas gadījumi notikuši NUTS 2. līmeņa reģionos Eno provincē (BE32) un Ljēžas provincē (BE33), kuros, pamatojoties uz ikgadējiem datiem, kas pieejami par 2018. gadu
                  27
               , 15 līdz 24 gadus vecu jauniešu bezdarba līmenis bija vismaz 20 %
                  28
               .

               29.Tādējādi aplēsts, ka to saņēmēju kopskaits, kas piedalīsies pasākumos, ieskaitot jauniešus, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), ir 730.

               Ierosināto pasākumu atbilstība

               30.Individualizētie pakalpojumi, kas sniedzami atlaistajiem darba ņēmējiem un NEET, sastāv no šādām darbībām.

               –Atbalsts/ieteikumi/integrācija. Šis pakalpojumu kopums paplašina standarta darbības, atbalstot Carrefour bijušos darba ņēmējus, ko veic Valonijas Publiskā nodarbinātības dienesta (Forem) pārkvalifikācijas nodaļas tā uzņēmuma vārdā, kurā notikusi atlaišana. Standarta piedāvājums tiks piedāvāts ilgāk par obligāto periodu
                  29
               , un atlaistajiem darbiniekiem tiks piedāvāti papildu īpašie pakalpojumi, piemēram, aktīvi darba meklēšanas un darba piemeklēšanas pakalpojumi.

               Atbalstu NEET un to mobilizāciju veic Forem un tā arodbiedrību partneri.

               Jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), ir iespēja piedalīties intensīvā sociāli profesionālā atbalsta shēmā "Coup de Boost", kuras ilgums ir deviņi mēneši. Dalībniekiem tiks piedāvātas dažādas kolektīvas un individuālas darbības attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar darba meklēšanu (sagatavošanos darba pārrunām, pieteikšanos uz darba interviju u. c.), pašapziņas attīstīšanu un saziņu; darbības, lai atklātu profesionālo vidi un apmācību (apmeklējumi, prakse, darba pieredze u. c.); individuālas pārrunas ar padomdevējiem un/vai sociālajiem treneriem, lai palīdzētu katram jaunietim konkretizēt savu profesionālo projektu; pielāgota informācija par darba tiesībām un sociālajām tiesībām, un atbalsts administratīvajās procedūrās; apmaiņas darbības, kurās jaunieši var sniegt savstarpēju atbalstu un dalīties savā profesionālajā pieredzē, darba meklēšana un apmācība; u. c.

               Mērķis atbalsta beigās ir, lai NEET iegūtu pirmo darbu vai integrētos kvalifikācijas mācību programmā. Lai nodrošinātu, ka NEET ir labi integrēti apmācībā vai nodarbinātībā un lai pārvarētu grūtības, kas varētu rasties, papildu atbalsts ir paredzēts arī pēc “Coup de Boost”.

               –Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācības. Darba ņēmējiem un jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu, būs piekļuve Forem un tā partneru standarta mācību piedāvājumam, un tiks izmantoti arī īpaši darba meklēšanas moduļi. Turklāt pēc profilēšanas un atsevišķu profesionālo projektu validēšanas ar profesionālo konsultantu tiks piedāvātas īpašas mācības, lai apmierinātu apzinātās vajadzības. Jauniešiem, kuriem tā nepieciešama, piedāvās arī apmācību pamatprasmēs (valodas prasme, matemātika, informācijas tehnoloģiju izmantošana u. c.).

               –Atbalsts uzņēmējdarbības sākšanai. Šis darba ņēmējiem paredzētais pasākums ietvers diagnostikas un orientācijas fāzi, izpratnes veidošanas pasākumus attiecībā uz uzņēmējdarbību, informatīvas sanāksmes par uzņēmējdarbības sākšanas potenciālu, izmantojot teritoriālo ekonomiskās situācijas analīzi, un kontaktu veidošanu ar attiecīgajiem uzņēmējiem un ar sertificētiem jaunuzņēmumu treneriem.

               –Ieguldījums jaunuzņēmuma izveidē. Darba ņēmēji, kuri sāk uzņēmējdarbību vai darbību kā pašnodarbinātas personas, saņems ieguldījumu līdz EUR 15 000. Ieguldījums tiks veikts divos maksājumos pēc tam, kad ar apliecinošiem dokumentiem būs pierādīts, ka darbība ir faktiski sākusies.

               –Pabalsti. 1) Darba meklēšanas pabalsts un mācību pabalsts. Darba ņēmēji un NEET saņems EUR 1 stundā par faktisku dalību mācībās vai Forem pārkvalifikācijas nodaļu darba meklēšanas darbībās
                  30
               . 2) Ceļa izdevumu daļēja segšana. Lai veicinātu reģionālo un starpreģionālo mobilitāti, darba ņēmēji un NEET, kuri piekrīt strādāt vai nu vairāk nekā 60 km attālumā no mājām, vai attālumā, kura veikšana (turp, atpakaļ) pārsniedz četras stundas, saņems vienreizēju maksājumu EUR 500 vai EUR 750 apmērā
                  31
               . 3) Pabalsts uzņēmējdarbības sākšanai. Lai palīdzētu darba ņēmējiem uzņēmuma dibināšanas laikā
                  32
               , tiks piešķirts ikmēneša pabalsts EUR 350 apmērā uz laiku, kas nepārsniedz 12 mēnešus. 4) Atgriešanās skolā pabalsts. Darba ņēmējiem un NEET, kas apņemas studēt pilna laika studijās (études de plein exercice) vismaz vienu gadu, tiks piešķirts ikmēneša pabalsts EUR 350 apmērā.

               31.Ierosinātie pasākumi, kas aprakstīti iepriekš, veido aktīvus darba tirgus pasākumus saskaņā ar EGF regulas 7. pantā noteiktajām darbībām, par kurām ir tiesības saņemt atbalstu. Šīs darbības neaizstāj pasīvus sociālās aizsardzības pasākumus.

               32.Beļģija ir sniegusi nepieciešamo informāciju par darbībām, kas attiecīgajiem uzņēmumiem ir obligāti jāveic saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem. Tā ir apliecinājusi, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizstās minētās darbības.

               Aplēstais budžets

               33.Aplēstās kopējās izmaksas ir EUR 2 720 047, kas ietver izdevumus par individualizētiem pakalpojumiem EUR 2 665 047 apmērā un izdevumus par sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem EUR 55 000 apmērā.

               34.Kopējais finansiālais ieguldījums, kas pieprasīts no EGF, ir EUR 1 632 028 (60 % no kopējām izmaksām).

                        Darbības

                        Aplēstais dalībnieku skaits

                        Aplēstās izmaksas par vienu dalībnieku
                        (EUR)
                           33

                        Aplēstās kopējās izmaksas

                        (EUR)
                           34

                        Individualizēti pakalpojumi (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktu)

                        Atbalsts/ieteikumi/integrācija.
                           (Accompagnement, orientation, mobilisation et insertion)

                        730

                        2241

                        1 636 130

                        Apmācība, pārkvalifikācija un arodmācības
                           (Formation et modules specifiques)

                        460

                        941

                        432 710

                        Atbalsts uzņēmējdarbības sakšanai
                           (Dispositif d'accompagnement à l'entreprenariat)

                        250

                        463

                        115 743

                        Ieguldījums jaunuzņēmuma izveidē
                           (Bourse de lancement)

                        10

                        10 000

                        100 000

                        Starpsumma (a):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes

                        –

                        2 284 583

                        (85,72%)

                        Pabalsti un stimuli (darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu)

                        Pabalsti
                           (Allocations et primes)

                        730

                        521

                        380 464

                        Starpsumma (b):

                        Procentuāli no individualizēto pakalpojumu paketes

                        –

                        380 464

                        (14,28 %)

                         Darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 4. punktu

                        1. Sagatavošanās darbības

                        –

                        0

                        2. Pārvaldība

                        –

                        10 000

                        3. Informēšana un publicitāte

                        –

                        15 000

                        4. Kontrole un ziņošana

                        –

                        30 000

                        Starpsumma (c):

                        Procentuāli no kopējām izmaksām:

                        –

                        55 000

                        (2,02%)

                        Kopējās izmaksas (a + b + c):

                        –

                        2 720 047

                        EGF ieguldījums (60 % no kopējām izmaksām)

                        –

                        1 632 028

               35.To darbību izmaksas, kuras iepriekš minētajā tabulā noteiktas kā darbības saskaņā ar EGF regulas 7. panta 1. punkta b) apakšpunktu, nepārsniedz 35 % no saskaņotā individualizēto pakalpojumu kopuma kopējām izmaksām. Beļģija apstiprināja, ka šīs darbības ir atkarīgas no tā, vai paredzētie atbalsta saņēmēji piedalās darba meklēšanas vai apmācības pasākumos.

               36.Beļģija apstiprināja, ka ieguldījumu izmaksas pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbības sākšanai un darba ņēmēju pārņemšanai nepārsniegs EUR 15 000 vienam atbalsta saņēmējam.

               Izdevumu atbilstības periods

               37.Beļģija sāka sniegt individualizētos pakalpojumus paredzētajiem atbalsta saņēmējiem 2018. gada 1. decembrī. Tāpēc tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu par izdevumiem, kas saistīti ar šīm darbībām, ir no 2018. gada 1. decembra līdz 2021. gada 20. jūnijam.

               38.Beļģijai administratīvie izdevumi, lai īstenotu EGF, sāka rasties 2018. gada 25. janvārī. Tāpēc par izdevumiem saistībā ar sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kontroles un ziņošanas pasākumiem ir tiesības saņemt EGF finansiālu ieguldījumu no 2018. gada 25. janvāra līdz 2021. gada 20. decembrim.

               Papildināmība ar darbībām, ko finansē no valstu vai Savienības fondiem

               39.Valsts priekšfinansējuma vai līdzfinansējuma avots ir Valonijas reģions.

               40.Beļģija ir apstiprinājusi, ka iepriekš aprakstītie pasākumi, kas saņem EGF finansiālu ieguldījumu, nesaņems finansiālus ieguldījumus no citiem Savienības finanšu instrumentiem.

               Procedūras, ko ievēro, apspriežoties ar paredzētajiem atbalsta saņēmējiem vai viņu pārstāvjiem, vai sociālajiem partneriem, kā arī ar vietējām un reģionālajām iestādēm

               41.Beļģija ir norādījusi, ka saskaņotais individualizēto pakalpojumu kopums ir sagatavots, apspriežoties ar sociālajiem partneriem.

               42.Līdz ar darba ņēmēju pārstāvju obligāto informēšanu un uzklausīšanu tika izveidota krīzes vienība, lai izstrādātu sociālo plānu un koordinētu attiecīgo publisko dienestu darbības. Valonijas reģiona nodarbinātības dienests apspriedās ar arodbiedrībām par dažādiem iekšējas pārstrukturēšanas risinājumiem
                  35
                un ar arodbiedrībām, profesionālajiem konsultantiem un sociālajiem darbiniekiem, kas ir tiešā saskarē ar atlaistajiem darbiniekiem, apsprieda darba ņēmēju pārkvalificēšanās/kvalifikācijas celšanas vajadzības
                  36
               .

               Pārvaldības un kontroles sistēmas

               43.Beļģija ir informējusi Komisiju, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas struktūras, kas pārvalda un kontrolē ESF.

               Saistības, ko uzņēmusies attiecīgā dalībvalsts

               44.Beļģija ir sniegusi visus nepieciešamos apliecinājumus tam, ka:

               –piekļuvē ierosinātajām darbībām un to īstenošanai tiks piemēroti vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principi,

               –ir ievērotas valstu un ES tiesību aktos paredzētās prasības par kolektīvo atlaišanu,

               –uzņēmums “Carrefour”, kurš pēc darba ņēmēju atlaišanas turpina darbību, ir ievērojis juridiskos pienākumus, kas attiecas uz darba ņēmēju atlaišanu, un ir sniedzis darba ņēmējiem atbilstošu palīdzību,

               –ierosinātās darbības nesaņems finansiālu atbalstu no citiem Savienības fondiem vai finanšu instrumentiem, kā arī tiks novērsta jebkāda dubulta finansēšana,

               –ierosinātās darbības papildinās no struktūrfondiem finansētās darbības,

               –EGF finansiālais ieguldījums atbildīs procesuālajiem un materiālajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu.

               IETEKME UZ BUDŽETU

               Budžeta priekšlikums

               45.EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā paredzēts 12. pantā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  37
               .

               46.Pēc pieteikuma izskatīšanas attiecībā uz EGF regulas 13. panta 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ņemot vērā paredzēto atbalsta saņēmēju skaitu, ierosinātās darbības un aplēstās izmaksas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus EUR 1 632 028 apmērā, kas veido 60 % no kopējām ierosināto darbību izmaksām, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar pieteikumu.

               47.Ierosināto lēmumu izmantot EGF pieņems kopā Eiropas Parlaments un Padome, kā paredzēts 13. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  38
               .

               Saistītie akti

               48.Vienlaikus ar priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegs priekšlikumu par līdzekļu EUR 1 632 028 apmērā pārvietošanu uz attiecīgo budžeta pozīciju.

               49.Tajā pašā laikā, kad Komisija pieņem priekšlikumu lēmumam par EGF izmantošanu, tā ar īstenošanas aktu pieņems lēmumu par finansiālo ieguldījumu, kas stājas spēkā dienā, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem ierosināto lēmumu izmantot EGF.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar
                  Beļģijas pieteikumu – EGF/2019/001 BE/Carrefour

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1309/2013 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu (2014–2020) un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1927/2006
                  39
               , un jo īpaši tās 15. panta 4. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  40
                un jo īpaši tā 13. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF) mērķis ir sniegt atbalstu darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba, un pašnodarbinātām personām, kuru darbība ir beigusies, jo globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas pārmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, turpinās globālā finanšu un ekonomikas krīze vai sākas jauna globāla finanšu un ekonomikas krīze, un palīdzēt viņiem no jauna iekļauties darba tirgū.

               (2)EGF nepārsniedz maksimālo gada apjomu EUR 150 miljonu apmērā (2011. gada cenās), kā noteikts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013
                  41
                12. pantā.

               (3)Beļģija 2019. gada 20. jūnijā iesniedza pieteikumu EGF izmantošanai saistībā ar darba ņēmēju atlaišanu uzņēmumā “Carrefour Belgique SA” Beļģijā. Pieteikums tika papildināts ar papildu informāciju, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 8. panta 3. punktu. Minētais pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 1309/2013 13. pantā noteiktajām prasībām par EGF finansiālā ieguldījuma noteikšanu.

               (4)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 6. panta 2. punktu Beļģija nolēma sniegt EGF līdzfinansētus individualizētus pakalpojumus arī 330 jauniešiem, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET).

               (5)Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu EUR 1 632 028 apmērā saistībā ar Beļģijas iesniegto pieteikumu.

               (6)Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs EGF izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Savienības 2019. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondu, lai piešķirtu EUR 1 632 028 saistību un maksājumu apropriācijās.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [tā pieņemšanas datums]
                  42*.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā–
                        Padomes vārdā–

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (2)

                        EGF regulas 3. panta nozīmē.

                     (3)

                        Komisijas 2012. gada 8. novembra Regula (ES) Nr. 1046/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) izveidi attiecībā uz jaunā reģionālā sadalījuma laikrindu nosūtīšanu (OV L 310, 9.11.2012., 34. lpp.).

                     (4)

                        OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.

                     (5)

                        Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1309/2013 7. panta 4. punktu.

                     (6)

                  http://www.gondola.be/fr/news/food-retail/plan-de-transformation-carrefour-belgique-signature-du-protocole-daccord
                  .

                     (7)

                        Mazumtirdzniecības e-komercijas apgrozījums visā pasaulē (
                  https://www.emarketer.com/content/global-ecommerce-2019

                  )

                     (8)

                        Turpat.

                     (9)

                        Eurostat. Pirkumi internetā, ko veic privātpersonas [isoc_ec_ibuy].

                     (10)

                        Eurostat.
                  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/pdfscache/46776.pdf
                  .

                     (11)

                        Pārrobežu e-komercijas pircēju aptauja, 2017. gads.
                  https://www.eurocommerce.eu/media/159952/2018.07.02%20-%20ecommerce%20report_annex.pdf
                  .

                     (12)

                        Beļģijas Tirdzniecības un pakalpojumu federācija.

                     (13)

                        Comeos. E-commerce Belgium 2018.
                  https://static.comeos.be/E-commerce_Belgium_2018.pdf
                  .

                     (14)

                        Pašreizējais pieteikums un EGF/2017/005 FI/Retail, COM (2017) 618.

                     (15)

                        EGF/2010/010 CZ/Unilever, COM(2011) 61,
                     EGF/2010/016 ES/Aragón Retail, COM(2010) 615,
                     EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas, COM(2011) 580,
                     EGF/2014/009 EL/Sprider Stores, COM(2014) 620,
                     EGF/2014/013 EL/Odyssefs Fokas, COM(2014) 702,
                     EGF/2015/011 GR/Supermarket Larissa, COM(2016) 210,
                     EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail,COM(2016) 742, un
                     EGF/2017/003 GR Attica Retail, COM(2017) 613.

                     (16)

                        Carrefour. “Plan de Transformation Carrefour Belgique” (2018. gada janvāris).

                     (17)

                        Populāri produkti ir produkti, ko daudzi patērētāji jau iegādājas tiešsaistē un plāno to darīt biežāk nākotnē.

                     (18)

                        Comeos. E-commerce Belgium 2018, op.cit.

                     (19)

                        Carrefour. “Plan de Transformation Carrefour Belgique” (2018. gada janvāris).

                     (20)

                        Turpat.

                     (21)

                        Rādītājs “peļņa no klientiem (ROC)” ir veikalu rentabilitātes rādītājs. Šis rādītājs aprēķina rentabilitāti attiecībā pret ieguldījumiem, kas veikti un tiek plānoti, lai apkalpotu klientus, apmierinātu to vajadzības un saglabātu to uzticību veikalam. ROC izsaka kā naudas plūsmu attiecīgajā periodā, ko uzņēmums saņēmis no klientiem un kurai pieskaitītas jebkādas izmaiņas pamatā esošajā klientu kapitālā, un kura dalīta ar kopējo klientu kapitālu perioda sākumā.

                     (22)

                        Statbel.
                     (
                  https://statbel.fgov.be/fr/themes/emploi-formation/marche-du-travail/emploi-et-chomage#panel-11
                  ).

                     (23)

                        Turpat.

                     (24)

                        Le Forem. Marché de l’emploi. Tendances et conjoncture en Wallonie. 2019. gada janvāris.

                     (25)

                        Iweps. Séries statistiques du marché du travail en Wallonie. 2018. gada decembris.
                     (
                  https://www.iweps.be/wp-content/uploads/2019/01/dmc1812.pdf
                  ).

                     (26)

                  https://www.lecho.be/entreprises/grande-distribution/Malgre-Carrefour-l-emploi-dans-la-grande-distribution-a-progresse/9976847
                  .

                     (27)

                        Avots: Eurostat, datu kopa: [lfst_r_lfu3rt].

                     (28)

                        Eno province (27,6 %), Ljēžas province (21,1 %).

                     (29)

                        Darba ņēmējiem, kas vecāki par 45 gadiem, 6 mēnešus (60 stundas). Darba ņēmējiem līdz 44 gadiem, 3 mēnešus (30 stundas).

                     (30)

                        Saskaņā ar Valonijas 2004. gada 29. janvāris dekrētu (Décret relatif au plan d’accompagnement des recentration).

                     (31)

                        EUR 500, ja ceļu mēro ar automašīnu, vai EUR 750, ja a ceļu mēro ar sabiedrisko transportu.

                     (32)

                        Šis pabalsts beidzas brīdi, kad uzņēmums sāk darbību.

                     (33)

                        Lai izvairītos no zīmju norādīšanas aiz komata, aplēstās izmaksas uz vienu darba ņēmēju tika noapaļotas. Tomēr noapaļošana neietekmē katra pasākuma kopējās izmaksas, kas paliek tādas pašas kā Beļģijas iesniegtajā pieprasījumā.

                     (34)

                        Noapaļošanas dēļ kopsummas nesakrīt.

                     (35)

                        2019. gada 15. un 27. martā.

                     (36)

                        2019. gada 15. martā.

                     (37)

                        OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (38)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (39)

                        OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

                     (40)

                        OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (41)

                        Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).

                     (42)
                  *
                        Datumu ievieto Parlaments pirms publicēšanas OV.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.10.2019
            COM(2019) 462 final
            2019/0220(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā, kuras izveidotas ar Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, attiecībā uz lēmumu par Apvienotās komitejas reglamenta un par Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas reglamenta pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā, kuras izveidotas ar Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses (“nolīgums”), attiecībā uz paredzēto Apvienotās komitejas reglamenta un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas reglamenta pieņemšanu.

               2.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               2.1.ES un Mongolijas pamatnolīgums par partnerību un sadarbību

               Nolīguma mērķis ir stiprināt partnerību starp ES un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, kā arī padziļināt un sekmēt sadarbību jautājumos, kas skar kopīgas intereses, atspoguļojot kopīgās vērtības un principus. Nolīgums veidos saskaņotu, juridiski saistošu satvaru ES attiecībām ar Mongoliju. Nolīgums stājās spēkā 2017. gada 1. novembrī.

               2.2.Apvienotā komiteja un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja

               Apvienotā komiteja ir izveidota ar nolīguma 56. pantu. Tās galvenie uzdevumi ir: a) nodrošināt minētā nolīguma pareizu darbību un īstenošanu, b) noteikt prioritātes saistībā ar minētā nolīguma mērķiem, c) sniegt ieteikumus minētā nolīguma mērķu veicināšanai.

               Apvienotajai komitejai ir jāsniedz ieteikumi un attiecīgos gadījumos jāpieņem lēmumi, lai īstenotu konkrētus nolīguma aspektus. Apvienotā komiteja tiekas atbilstīgi augstā līmenī. Apvienotajai komitejai ir jāpieņem savs reglaments. Lai risinātu konkrētus jautājumus, tā var veidot specializētas darba grupas.

               Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja ir izveidota ar nolīguma 28. pantu. Tās uzdevums ir palīdzēt Apvienotās komitejas darbā, risinot visus jautājumus, kas attiecas uz sadarbību tirdzniecības un ieguldījumu jomā.

               2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas akts

               Apvienotā komiteja pieņem lēmumu par sava reglamenta un par specializēto darba grupu reglamenta pieņemšanu. Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja pieņem lēmumu par sava reglamenta pieņemšanu (“paredzētais akts”).

               Lai varētu īstenot minēto nolīgumu, paredzēto aktu mērķis ir saskaņā ar nolīguma 28. panta 3. punktu un 56. panta 6. punktu pieņemt reglamentu, kas ir Apvienotās komitejas organizācijas pamatā, un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas un specializēto apakškomiteju reglamentu.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, vajadzētu būt par labu ES un Mongolijas Apvienotās komitejas reglamenta un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas un specializēto apakškomiteju reglamenta pieņemšanai. Nostājas pamatā vajadzētu būt Apvienotās komitejas un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas lēmumu projektiem.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Apvienotā komiteja un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja ir struktūras, kas izveidotas ar nolīgumu, proti, Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses.

               Akti, ko minētās struktūras tiek aicinātas pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Tas izriet no tā, ka saskaņā ar nolīguma 56. panta 2. punktu Apvienotā komiteja un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja pieņem lēmumus, kuri Pusēm ir saistoši.

               Paredzētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzēto tiesību aktu mērķis ir veicināt nolīguma mērķu sasniegšanu un sekmēt tā īstenošanu. Apvienotās komitejas reglaments attiecas uz tādas struktūras vispārējo darbību, kura izveidota, pamatojoties uz nolīgumu. Tāpēc joma, kurā ietilpst lēmums, ir jānosaka, ņemot vērā nolīgumu kopumā
                  2
               .

               Šajā konkrētajā gadījumā nolīguma galvenais mērķis un komponents ir sadarbība ar jaunattīstības valsti (LESD 209. pants)
                  3
               . Tādējādi atbilstošajam juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 209. pantam.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 209. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā Apvienotās komitejas aktā tiks noteikts tās reglaments, ir lietderīgi pēc pieņemšanas to publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2019/0220 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā, kuras izveidotas ar Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, attiecībā uz lēmumu par Apvienotās komitejas reglamenta un par Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas reglamenta pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Pamatnolīgums par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, (“nolīgums”) stājās spēkā 2017. gada 1. novembrī.

               (2)Ar nolīguma 56. panta 1. punktu tiek izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir sekmēt nolīguma pareizu darbību un īstenošanu.

               (3)Nolīguma 56. panta 6. punktā ir noteikts, ka Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu, un 56. panta 4. punktā ir noteikts, ka tā var izveidot specializētas darba grupas.

               (4)Ar nolīguma 28. panta 1. punktu tiek izveidota Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja.

               (5)Nolīguma 28. panta 3. punktā ir noteikts, ka Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja pieņem savu reglamentu.

               (6)Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, Apvienotās komitejas reglaments būtu jāpieņem pēc iespējas drīz.

               (7)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā. Savienības nostājas Apvienotajā komitejā un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā pamatā vajadzētu būt pievienotajiem Apvienotās komitejas un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas lēmumu projektiem,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Mongolijas Apvienotajā komitejā un kas attiecas uz plānoto Apvienotās komitejas reglamenta pieņemšanu, pamatā ir šim lēmumam pievienotais Apvienotās komitejas lēmuma projekts.

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā un kas attiecas uz plānoto Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas reglamenta pieņemšanu, pamatā ir šim lēmumam pievienotais Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas lēmuma projekts.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Lieta C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        Lieta C-244/17 Komisija/Padome (Kazahstāna), ECLI:EU:C:2018:662, 40. punkts.

                     (3)

                        Attiecībā uz attīstības politikas darbības jomu sk. lietu C-377 Komisija/Padome (Filipīnas), 36. un 37. punktu.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 14.10.2019
            COM(2019) 462 final
            PIELIKUMI
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes lēmumam
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā un Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā, kuras izveidotas ar Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, attiecībā uz lēmumu par Apvienotās komitejas reglamenta un par Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas reglamenta pieņemšanu

               I PIELIKUMS

               Lēmums Nr. 1/[..], kuru pieņēmusi ar Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, izveidotā Apvienotā komiteja (“ES un Mongolijas Apvienotā komiteja”)

               [..],

               ar ko pieņem tās reglamentu

               ES UN MONGOLIJAS APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 56. pantu,

               tā kā:

               (1)Nolīgums stājās spēkā 2017. gada 1. novembrī.

               (2)Saskaņā ar 56. panta 6. punktu ES un Mongolijas Apvienotajai komitejai ir jāpieņem savs reglaments,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Ar šo pieņem ES un Mongolijas Apvienotās komitejas reglamentu, kas izklāstīts pielikumā.

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē/Ulanbatorā,

               ES un Mongolijas Apvienotās komitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               PIELIKUMS

               ES UN MONGOLIJAS APVIENOTĀS KOMITEJAS REGLAMENTS

               1. pants
               Sastāvs un priekšsēdētājs

               1.
                     Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 56. pantu Pamatnolīgumā par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, (“ES un Mongolijas Apvienotā komiteja”) veic uzdevumus, kuri paredzēti nolīguma 56. pantā.

               2.
                     ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sastāvā ir Pušu pārstāvji visaugstākajā iespējamajā līmenī, kā noteikts nolīgumā.

               3.
                     ES un Mongolijas Apvienotās komitejas priekšsēdētāja pienākumus pārmaiņus veic Mongolijas ārlietu ministrs un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos, nomainoties katru kalendāro gadu. Priekšsēdētāji var deleģēt savas pilnvaras vadīt visas vai daļu no ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmēm augsta ranga amatpersonai.

               2. pants
                  Sanāksmes

               1.
                     ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmes parasti notiek reizi gadā, ja vien Puses nav vienojušās citādi. ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Sanāksmes pārmaiņus notiek Briselē un Ulanbatorā datumā, kas noteikts saskaņā ar abpusēju vienošanos. Ja Puses attiecīgi vienojas, ES un Mongolijas Apvienotā komiteja var pēc jebkuras Puses lūguma rīkot ārkārtas sanāksmes.

               2.
                     Izņēmuma kārtā un ja Puses par to vienojas, ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmes var rīkot arī, izmantojot tehniskos līdzekļus, piemēram, videokonferenci.

               3. pants
                  Delegācijas

               1.
                     Pirms katras ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmes katra Puse informē priekšsēdētāju par savas delegācijas plānoto sastāvu.

               2.
                     Priekšsēdētājs ar Pušu piekrišanu var pieaicināt ekspertus vai citu struktūru pārstāvjus piedalīties sanāksmē novērotāju statusā vai lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem. Puses vienojas par noteikumiem, saskaņā ar kuriem minētie eksperti vai citu struktūru pārstāvji var piedalīties sanāksmēs.

               4. pants
                  Informācija sabiedrībai

               1.
                     ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmes nav publiskas, ja vien priekšsēdētājs ar Pušu piekrišanu nenolemj citādi. Ja viena Puse ES un Mongolijas Apvienotajai komitejai iesniedz informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.

               2.
                     ES un Mongolijas Apvienotā komiteja var nākt klajā ar publiskiem paziņojumiem, ja uzskata to par vajadzīgu.

               5. pants
                  Sekretariāts

               Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvis un Mongolijas valdības pārstāvis kopīgi veic ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sekretāru pienākumus. Viņi tiek informēti par visiem paziņojumiem, ko izdod vai saņem priekšsēdētājs, arī rakstiski jebkādā veidā, piemēram, pa elektronisko pastu.

               6. pants
                  Sanāksmju darba kārtība

               1.
                     Priekšsēdētājs sagatavo provizorisku katras ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmes darba kārtību. Provizorisko darba kārtību kopā ar attiecīgajiem dokumentiem nosūta Pusēm vismaz 21 dienu pirms sanāksmes datuma.

               2.
                     Jebkura Puse var lūgt priekšsēdētājam iekļaut kādu punktu darba kārtībā.

               3.
                     Katras sanāksmes sākumā ES un Mongolijas Apvienotā komiteja pieņem darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus punktus.

               4.
                     Pirms sanāksmes ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sekretāri publicē ES un Mongolijas Apvienotās komitejas provizorisko darba kārtību.

               5.
                     Īpašos apstākļos un vienojoties ar Pusēm, priekšsēdētājs var saīsināt 1. punktā norādīto termiņu, lai ņemtu vērā konkrētā gadījuma vajadzības.

               7. pants
                  Saskaņotais protokols

               1.
                     ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmju secinājumus reģistrē saskaņotā protokolā.

               2.
                     Priekšsēdētājs apkopo ES un Mongolijas Apvienotās komitejas katrā sanāksmē pieņemtos secinājumus. Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, abi sekretāri kopīgi sagatavo protokola projektu, vēlams, sanāksmes beigās vai, vēlākais, 30 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes dienas.

               3.
                     ES un Mongolijas Apvienotā komiteja apstiprina minēto projektu, vēlams, sanāksmes beigās vai, vēlākais, 45 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes dienas, vai līdz jebkurai citai dienai, par ko vienojusies ES un Mongolijas Apvienotā komiteja. Tiklīdz ES un Mongolijas Apvienotā komiteja ir apstiprinājusi protokola projektu, priekšsēdētājs paraksta divus oriģināleksemplārus. Katra Puse saņem vienu oriģināleksemplāru.

               8. pants
                  Lēmumi un ieteikumi

               1.
                     ES un Mongolijas Apvienotā komiteja var vienoties par ieteikumu vai lēmumu pieņemšanu nolūkā sasniegt nolīguma mērķus.

                2.
                     ES un Mongolijas Apvienotās komitejas lēmumu vai ieteikumu nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums”, pēc tā — kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               3.
                     Nepieciešamības gadījumā ES un Mongolijas Apvienotā komiteja lēmumus vai ieteikumus var pieņemt ar rakstisku procedūru.

               4.
                     ES un Mongolijas Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus sagatavo divos autentiskos eksemplāros, un katru no tiem paraksta priekšsēdētājs.

               5.
                     Puses var publicēt ES un Mongolijas Apvienotās komitejas lēmumus un ieteikumus savā oficiālajā izdevumā.

               9. pants
                  Izdevumi

               1.
                     Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telesakaru pakalpojumiem. Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu.

               2.
                     Puse, kura rīko sanāksmi, sedz izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu.

               10. pants
                  Specializētās darba grupas

               1.
                     ES un Mongolijas Apvienotā komiteja var izveidot specializētas darba grupas, kas tai palīdz pildīt tās uzdevumus.

               2.
                     Apvienotā komiteja var nolemt likvidēt jebkuru specializēto darba grupu, pieņemt vai grozīt tās statūtus.

               3.
                     Specializētajām darba grupām ir lēmumu pieņemšanas pilnvaras. Tās pēc katras sanāksmes sniedz ES un Mongolijas Apvienotajai komitejai detalizētus mutiskus un rakstiskus ziņojumus par savu darbību un var sniegt ieteikumus ES un Mongolijas Apvienotajai komitejai.

               11. pants
                  Reglamenta grozīšana

               Reglamentu var grozīt, Pusēm savstarpēji vienojoties saskaņā ar 8. pantu.

               II PIELIKUMS

               Lēmums Nr. 1/[..], kuru pieņēmusi ar Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, izveidotā ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja (“ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja”)

               [..],

               ar ko pieņem tās reglamentu

               ES UN MONGOLIJAS TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU APAKŠKOMITEJA,

               ņemot vērā Pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 28. pantu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar nolīguma 28. pantu ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja izveidota, lai palīdzētu Apvienotajai komitejai pildīt tās uzdevumus, risinot visus jautājumus, uz kuriem attiecas nolīguma IV sadaļa (“Sadarbība tirdzniecības un ieguldījumu jautājumos”).

               (2)Saskaņā ar nolīguma 28. panta 3. punktu ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejai jāpieņem savs reglaments,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               Vienīgais pants

               Ar šo pieņem ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas reglamentu, kas izklāstīts pielikumā.

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē/Ulanbatorā,

               ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas vārdā –

               priekšsēdētājs

               PIELIKUMS

               ES UN MONGOLIJAS TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU APAKŠKOMITEJAS REGLAMENTS

               1. pants
                  Sastāvs un priekšsēdētājs

               1.
                     Apakškomiteja, kas izveidota saskaņā ar 28. pantu Pamatnolīgumā par partnerību un sadarbību starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mongoliju, no otras puses, (“ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja”) veic uzdevumus, kuri paredzēti nolīguma 28. panta 2. punktā.

               2.
                      ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sastāvā ir Savienības un Mongolijas attiecīgā līmeņa pārstāvji, un tās priekšsēdētāja pienākumus pārmaiņus veic Eiropas Komisijas atbildīgā dienesta pārstāvis, no ES puses, un [..], no Mongolijas puses, nomainoties katru kalendāro gadu.

               2. pants
                  Sanāksmes

               1.
                     ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sanāksmes notiek katru gadu neilgi pirms ES un Mongolijas Apvienotās komitejas sanāksmes. ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. Sanāksmes pārmaiņus notiek Briselē un Ulanbatorā datumā, kas noteikts saskaņā ar abpusēju vienošanos. Ja Puses attiecīgi vienojas, ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja pēc jebkuras Puses lūguma var rīkot ārkārtas sanāksmes.

               2.
                     Ja Puses vienojas, ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sanāksmes var notikt ar videokonferences starpniecību.

               3. pants
                  Delegācijas

               1.
                      Pirms katras ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sanāksmes katra Puse informē priekšsēdētāju par savas delegācijas plānoto sastāvu.

               2.
                     Priekšsēdētājs ar Pušu piekrišanu var pieaicināt ekspertus vai citu struktūru pārstāvjus piedalīties sanāksmē novērotāju statusā vai lai sniegtu informāciju par konkrētiem jautājumiem. Puses vienojas par noteikumiem, saskaņā ar kuriem minētie novērotāji vai citu struktūru pārstāvji var piedalīties sanāksmēs.

               4. pants
                  Informācija sabiedrībai

               1.
                     ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sanāksmes nav publiskas, ja vien priekšsēdētājs ar Pušu piekrišanu nenolemj citādi. Ja viena Puse ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejai iesniedz informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.

               2.
                     ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja var nākt klajā ar publiskiem paziņojumiem un ziņojumiem, ja uzskata to par vajadzīgu.

               5. pants
                  Sekretariāts

               1.
                     Eiropas Komisijas atbildīgā dienesta pārstāvis un Mongolijas Ārlietu ministrijas pārstāvis kopīgi veic ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sekretāru pienākumus.

               6. pants
                  Sanāksmju darba kārtība

               1.
                     Priekšsēdētājs sagatavo provizorisku katras ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sanāksmes darba kārtību.

               2.
                     Jebkura Puse var lūgt priekšsēdētājam iekļaut kādu punktu darba kārtībā.

               3.
                     Katras sanāksmes sākumā ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja pieņem darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī provizoriskajā darba kārtībā neiekļautus punktus.

               4.
                     Pirms sanāksmes ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sekretāri publicē ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas provizorisko darba kārtību.

               7. pants
                  Protokols

               1.
                     ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sanāksmju secinājumus reģistrē saskaņotā protokolā.

               2.
                     Priekšsēdētājs apkopo ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas katrā sanāksmē pieņemtos secinājumus un ziņo par tiem ES un Mongolijas Apvienotajai komitejai. Pamatojoties uz minētajiem secinājumiem, abi sekretāri kopīgi sagatavo protokola projektu, vēlams, sanāksmes beigās vai, vēlākais, 30 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes dienas.

               3.
                     ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja apstiprina minēto projektu, vēlams, sanāksmes beigās vai, vēlākais, 45 kalendāro dienu laikā pēc sanāksmes dienas, vai līdz jebkurai citai dienai, par ko vienojusies ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja.

               8. pants
                  Lēmumi

               1.
                     ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja var pieņemt lēmumus, kad to paredz nolīgums.

               2.
                     ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas lēmumu vai ieteikumu nosaukumā attiecīgi ir vārds “lēmums” vai “ieteikums”, pēc tā — kārtas numurs, dokumenta pieņemšanas datums un priekšmeta apraksts. Katrā lēmumā norāda tā spēkā stāšanās dienu.

               3.
                     Nepieciešamības gadījumā ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomiteja lēmumus var pieņemt ar rakstisku procedūru.

               4.
                     ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas lēmumus sagatavo divos autentiskos eksemplāros, un katru no tiem paraksta priekšsēdētājs.

               5.
                     Puses var publicēt ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas lēmumus savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.

               9. pants
                  Izdevumi

               1.
                     Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar piedalīšanos ES un Mongolijas Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejas sanāksmēs; tie ir gan personāla, ceļa un uzturēšanās izdevumi, gan izdevumi par pasta un telesakaru pakalpojumiem. Katra Puse sedz izdevumus, kas tai radušies saistībā ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu.

               2.
                     Puse, kura rīko sanāksmi, sedz izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu.

               10. pants
                  Reglamenta grozīšana

               Reglamentu var grozīt, Pusēm savstarpēji vienojoties.