				|

		52013PC0044

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju /* COM/2013/044 final - 2013/0024 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Priekšlikuma pamatojums un mērķi
Šā priekšlikuma mērķis ir pārskatīt Regulu
(EK) Nr. 1781/2006 attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto
informāciju par maksātāju[1]
(turpmāk "līdzekļu pārskaitījumu regula") tādā veidā, kas uzlabotu
maksājumu izsekojamību un nodrošinātu, ka ES regulējums joprojām pilnībā
atbilst starptautiskajām normām.
Vispārīgais konteksts
Līdzekļu pārskaitījumu regulā izklāstīti
noteikumi, kas paredz, ka maksājumu pakalpojumu sniedzējiem informācija par
maksātāju jāsūta visas maksājumu ķēdes garumā ar mērķi novērst, izmeklēt un
atklāt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.
Regula lielā mērā tika balstīta uz Finanšu
darījumu darba grupas (FATF) īpašo ieteikumu VII par
elektroniskajiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem[2],
un tās mērķis ir nodrošināt, ka šī starptautiskā norma ir vienoti transponēta
visā Savienībā un jo īpaši to, ka nepastāv diskriminācija starp maksājumiem
dalībvalstu iekšienē un pārrobežu maksājumiem starp dalībvalstīm.
Ņemot vērā nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanas un terorisma finansēšanas draudu mainīgo raksturu, ko veicina
pastāvīga tehnoloģiju attīstība un noziedznieku rīcībā esošie līdzekļi, FATF
veica starptautisko normu būtisku pārskatīšanu, kā rezultātā 2012. gada
februārī tika pieņemts jauns ieteikumu kopums.
Paralēli aprakstītajam procesam Eiropas
Komisija veikusi arī pati savu ES regulējuma pārskatīšanu. Pārskatīšanas gaitā
Komisija publicēja neatkarīgu pētījumu par līdzekļu pārskaitījumu regulas
piemērošanu, veica plašu saziņu un apspriedes ar privātajām ieinteresētajām
personām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar ES dalībvalstu
regulatīvo un uzraudzības iestāžu pārstāvjiem.
Šā darba rezultātā izdarīts secinājums, ka ES
regulējums, tostarp arī līdzekļu pārskaitījumu regula, būs jāattīsta un
jāpielāgo izmaiņām, lielāku uzsvaru liekot uz (a) sistēmu cīņā pret nelikumīgi
iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu efektivitāti, b)
skaidrākiem noteikumiem un noteikumu lielāku saskaņotību starp dalībvalstīm, un
c) plašāku darbības jomu ar mērķi novērst jaunus apdraudējumus un vājās vietas.
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā
Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra
Direktīvā 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un terorisma finansēšanai[3] (turpmāk "trešā nelikumīgi
iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīva"), ietverti noteikumi
par to, lai aizsargātu kredītiestāžu un finanšu iestāžu drošību, integritāti un
stabilitāti un uzticēšanos finanšu sistēmai kopumā pret riskiem, kas saistīti
ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.
Direktīvā 2006/70/EK[4] ("īstenošanas
direktīva") ietverti īstenošanas pasākumi trešai nelikumīgi iegūtu
līdzekļu legalizācijas apkarošanas direktīvai attiecībā uz politiski
ietekmējamas personas definīciju un tehniskajiem kritērijiem vienkāršotām
klienta uzticamības pārbaudes procedūrām un atbrīvojumam sakarā ar finanšu darbību,
kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos.
Līdzekļu pārskaitījumu regula papildina
minētos pasākumus, nodrošinot, ka pamatinformācija par līdzekļu pārskaitījumu
maksātāju ir nekavējoties pieejama attiecīgajām tiesībaizsardzības iestādēm
un/vai apsūdzības iestādēm, lai tām palīdzētu atklāt, izmeklēt un sodīt
teroristus vai citus noziedzniekus un izsekot teroristu līdzekļus.
Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem
Šis priekšlikums atbilst priekšlikumam Eiropas
Parlamenta un Padomes direktīvai par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas
izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un terorisma finansēšanai,
un papildina to. Ar šiem diviem tiesību aktiem īsteno kopīgo mērķi pārskatīt
spēkā esošo ES regulējumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un
terorisma finansēšanas apkarošanu, lai uzlabotu regulējuma efektivitāti,
vienlaikus nodrošinot tā atbilstību starptautiskajām normām.
Šis priekšlikums atbilst arī mērķiem, kas
izvirzīti ES iekšējās drošības stratēģijā[5],
kurā ir noteikti pārbaudījumi ES drošībai, kuriem turpmākajos gados risinājums
nepieciešams vissteidzamāk, un ierosināti pieci stratēģiskie mērķi un konkrētas
darbības laikposmam no 2011. gada līdz 2014. gadam nolūkā uzlabot
drošību Eiropas Savienībā, tostarp cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanu un terorisma novēršanu, jo īpaši, atjauninot ES regulējumu nolūkā
uzlabot informācijas par juridisko personu faktiskajām īpašumtiesībām
pārredzamību.
Attiecībā uz datu aizsardzību ierosinātie
precizējumi par personas datu apstrādi atbilst pieejai, kas izklāstīta
Komisijas nesen iesniegtajos priekšlikumos par datu aizsardzību[6].
Runājot par sankcijām, priekšlikums ieviest
minimālos uz pamatprincipiem balstītos noteikumus nolūkā stiprināt
administratīvās sankcijas un pasākumus ir atbilstīgs Komisijas politikai, kā
norādīts Komisijas paziņojumā "Par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu
pakalpojumu nozarē"[7].
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
Komisija 2012. gada aprīlī pieņēma
ziņojumu par to, kā tiek piemērota Direktīva 2005/60/EK, un lūdza komentārus no
visām ieinteresētajām personām[8].
Šim ziņojumam pievienotajā pielikumā īpaša uzmanība vērsta uz pārrobežu
elektroniskajiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem un, proti, uz divām jaunajām
prasībām — elektroniskajos naudas līdzekļu pārskaitījumos ietvert
informāciju par saņēmēju un veikt iesaldēšanas pasākumus saskaņā ar ANO
rezolūcijām.
Komisija konkrēti attiecībā uz ziņojuma
pielikumu saņēma tikai 4 komentārus. Respondenti izteica vēlēšanos
apspriesties ar ieinteresētajām personām no visām valstīm un teritorijām, kuras
aptver līdzekļu pārskaitījumu regula, un uzsvēra nepieciešamību, ka visām
turpmākām prasībām vai pienākumiem, kas noteikti maksājumu pakalpojumu
sniedzējiem, jābūt samērīgiem un vienkārši izpildāmiem.
Ir veiktas plašas apspriedes ar
ieinteresētajām personām saistībā ar Eiropas Komisijas uzdevumā veikto ārējo
konsultantu pētījumu[9],
kurā ar telefoninterviju un strukturētas aptaujas lapas palīdzību tika
aptaujātas 108 ieinteresētās personas.
Ekspertu atzinumu izmantošana
2012. gada gaitā ārējie konsultanti
Komisijas uzdevumā veica pētījumu, lai savāktu pierādījumus par to, kā līdzekļu
pārskaitījumu regula darbojas dalībvalstīs, un par to, kādas problēmas ir
radušās[10].
Pētījums ietver vairākus ieteikumus, tostarp:
–
ieviest pienākumu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem
nodrošināt, lai saistībā ar elektroniskajiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem
tiktu saglabāta visa informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju;
–
noteikt, kura informācija par maksājuma saņēmēju ir
jāpārbauda, un kurš to nodrošina;
–
apsvērt iespēju ieviest "vienkāršotu"
shēmu pārrobežu elektroniskajiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem summā līdz
EUR 1000, ja vien nepastāv aizdomas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanu un terorisma finansēšanu;
–
sīkāk precizēt maksājumu pakalpojumu sniedzējiem
noteiktos ziņošanas pienākumus;
–
nepārprotami aizliegt veikt elektroniskos naudas
līdzekļu pārskaitījumus, kas neatbilst noteiktajām prasībām (pilnīga un precīza
informācija);
–
ieviest prasību maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzējiem īstenot efektīvu, uz risku balstītu politiku un
procedūras nolūkā noteikt turpmākos pasākumus;
–
ņemt vērā datu aizsardzības aspektus.
Ietekmes novērtējums
Priekšlikumam pievienots ietekmes novērtējums,
kurā apzinātas galvenās problēmas pašreizējā ES tiesiskajā regulējumā par
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanu[11]: (i) neatbilstība nesen
pārskatītajām starptautiskajām normām; (ii) noteikumu atšķirīga
interpretācija dažādās dalībvalstīs; un (iii) neatbilstības un trūkumi
attiecībā uz jaunajiem riskiem saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanu un terorisma finansēšanu. Šo problēmu rezultātā nelikumīgi iegūtu
līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas apkarošanas regulējums ir
mazāk efektīvs, un tas rada negatīvu ietekmi uz reputāciju, ekonomiku un
finansēm.
Ietekmes novērtējumā analizēti šādi trīs
scenāriji:
(1)
pamatscenārijs, saskaņā ar kuru Komisija neveic
nekādu rīcību;
(2)
pielāgojumu scenārijs, kas ietver ierobežotas
izmaiņas līdzekļu pārskaitījumu regulā apmērā, kas vajadzīgs, lai vai nu i)
tiesību aktu saskaņotu ar pārskatītajām starptautiskajām normām, vai ii)
nodrošinātu pietiekamu atbilstību starp valstu noteikumiem, vai iii) novērstu
būtiskākos trūkumus saistībā ar jauniem draudiem; un
(3)
pilnīgas saskaņošanas scenārijs, kas ietver
būtiskas izmaiņas politikā un papildu saskaņošanas pasākumus, ņemot vērā ES
raksturīgās iezīmes.
Ietekmes novērtējumā veiktā analīze ir
apliecinājusi, ka otrais scenārijs ir vislīdzsvarotākais: līdzekļu
pārskaitījumu regula tiek saskaņota ar pārskatītajām starptautiskajām normām,
un tajā pašā laikā tiek nodrošināta pietiekama atbilstība starp valstu
noteikumiem un elastību to īstenošanā.
Turklāt ietekmes novērtējumā analizēta arī
tiesību aktu priekšlikumu ietekme uz pamattiesībām. Saskaņā ar Pamattiesību
hartu priekšlikumos jo īpaši paredzēts nodrošināt personas datu aizsardzību
(hartas 8. pants) attiecībā uz personas datu uzglabāšanu un pārsūtīšanu.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Juridiskais pamats
Līguma par Eiropas Savienības darbību 114.
pants.
Subsidiaritāte un proporcionalitāte
Starp visām ieinteresētajām personām (jo īpaši
starp dalībvalstīm un maksājumu nozari) valda vispārēja vienprātība, ka šā
priekšlikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un
tos var labāk sasniegt ES līmenī.
Dalībvalstu nekoordinēta rīcība vien saistībā
ar naudas līdzekļu pārrobežu pārskaitījumiem varētu būtiski ietekmēt maksājumu
sistēmu raitu darbību ES līmenī un tādējādi kaitēt iekšējam tirgum finanšu
pakalpojumu jomā (skatīt līdzekļu pārskaitījumu regulas 2. apsvērumu).
Ar šāda mēroga rīcību Savienība garantē jaunā FATF
16. ieteikuma vienotu transponēšanu visā ES un jo īpaši to, ka nepastāv
diskriminācija starp maksājumiem dalībvalstu iekšienē un pārrobežu maksājumiem
starp dalībvalstīm.
Tādējādi priekšlikums ir saskaņā ar
subsidiaritātes principu.
Kas attiecas uz proporcionalitātes principu,
saskaņā ar ietekmes novērtējumā veikto analīzi ar priekšlikumu transponē
pārskatīto FATF ieteikumu par elektroniskajiem naudas līdzekļu
pārskaitījumiem, ieviešot minimālās prasības, kas ir būtiskas, lai nodrošinātu
naudas līdzekļu pārskaitījumu izsekojamību, nedarot vairāk par to, kas ir
vajadzīgs ieteikuma mērķu sasniegšanai.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu.
5.           PAPILDU INFORMĀCIJA
Sīkāks priekšlikuma skaidrojums
Saskaņā ar jauno FATF 16. ieteikumu
par elektroniskajiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem un pievienoto skaidrojošo
piezīmi ierosināto izmaiņu mērķis ir novērst problēmas jomās, kurās joprojām
nav pietiekamas pārredzamības.
Nodoms ir uzlabot izsekojamību, ieviešot šādas
galvenās prasības:
–
ietvert informāciju par maksājuma saņēmēju;
–
attiecībā uz regulas darbības jomu precizēt, ka
kredītkartēm vai debetkartēm, vai mobilajiem tālruņiem vai citām digitālajām
vai IT ierīcēm minēto regulu piemēro, ja tos viena persona izmanto līdzekļu
pārskaitīšanai otrai personai. Tāpat arī precizēt, ka gadījumā, ja ārpus ES
pārskaitītā naudas līdzekļu summa ir mazāka par EUR 1000, piemēro vieglāku
režīmu, kas nozīmē nepārbaudītu informāciju par maksātāju un maksājuma saņēmēju
(pretēji Regulā (EK) Nr. 1781/2006 paredzētajiem iespējamajiem
atbrīvojumiem);
–
attiecībā uz maksājuma saņēmēja puses maksājumu
pakalpojumu sniedzēja pienākumiem ieviest prasību pārbaudīt maksājuma saņēmēja
identitāti (ja tas nav iepriekš izdarīts) attiecībā uz maksājumiem, kas tiek
veikti ārpus ES un kuru summa ir lielāka par EUR 1000. Attiecībā uz
maksājuma saņēmēja puses maksājumu pakalpojumu sniedzēju un starpnieku
maksājumu pakalpojumu sniedzēju noteikt pienākumu izveidot uz riska izvērtēšanu
balstītas procedūras, lai noteiktu, kad izpildīt, noraidīt vai apturēt līdzekļu
pārskaitīšanu, ja iztrūkst nepieciešamā informācija, un noteikt turpmāk
veicamos pasākumus;
–
attiecībā uz datu aizsardzību informācijas
uzskaites prasības saskaņot ar FATF normām atbilstīgi Direktīvā
[xxxx/yyyy] paredzēto jauno regulējumu;
–
attiecībā uz sankcijām stiprināt kompetento iestāžu
sankciju piemērošanas pilnvaras un noteikt prasību koordinēt pasākumus saistībā
ar pārrobežu lietām; noteikt prasību publicēt sankcijas, kuras noteiktas par
pārkāpumiem; un noteikt prasību izveidot efektīvus mehānismus, lai veicinātu ziņošanu
par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem.
Eiropas Ekonomikas zona
Ierosinātais tiesību akts ir nozīmīgs EEZ, un
jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu.
2013/0024 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par naudas līdzekļu pārskaitījumiem
pievienoto informāciju
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības
darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu
parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu
komitejas atzinumu[12],
ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[13],
pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāju[14],
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Nelikumīgi iegūto naudas
līdzekļu plūsmas, veicot naudas līdzekļu pārskaitījumus, var kaitēt finanšu
sektora stabilitātei un reputācijai un apdraudēt iekšējo tirgu. Terorisms
vājina mūsu sabiedrības pašus pamatus. Naudas līdzekļu pārskaitījumu sistēmas
precizitāti, integritāti un stabilitāti un uzticību finanšu sistēmai
kopumā var nopietni apdraudēt noziedznieku un viņu sabiedroto centieni noslēpt
noziedzīgi iegūto līdzekļu izcelsmi vai veikt naudas līdzekļu pārskaitījumus
terorisma mērķiem.
(2)       Ja vien Savienības līmenī
netiek pieņemti konkrēti koordinējoši pasākumi, personas, kuras legalizē
nelikumīgi iegūtos līdzekļus un finansē terorismu, lai sekmētu savas
noziedzīgās darbības, var mēģināt izmantot kapitāla aprites brīvību, ko ietver
integrētā finanšu telpa. Savienībai ar savu rīcības mērogu būtu jānodrošina
Finanšu darījumu darba grupas (FATF) 2012. gada februārī pieņemtā 16. ieteikuma
par elektroniskajiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem vienota transponēšana visā
Savienībā un jo īpaši tas, ka nepastāv diskriminācija starp maksājumiem
dalībvalstu iekšienē un pārrobežu maksājumiem starp dalībvalstīm. Dalībvalstu
nekoordinēta rīcība saistībā ar naudas līdzekļu pārrobežu pārskaitījumiem pati
par sevi varētu ievērojami ietekmēt maksājumu sistēmu raitu darbību Savienības
līmenī un tādējādi kaitēt iekšējam tirgum finanšu pakalpojumu jomā.
(3)       Savienības 2008. gada 17. jūlija
pārskatītajā terorisma finansēšanas apkarošanas stratēģijā[15] tika norādīts, ka arī turpmāk
jāveic pasākumi nolūkā novērst terorisma finansēšanu un personām, kuras tiek
turētas aizdomās par terorismu, neļaut izmantot pašiem savus finanšu resursus.
Atzīts, ka FATF pastāvīgi cenšas uzlabot savus ieteikumus un cenšas
panākt vienotu izpratni par to, kā šie ieteikumi būtu jāīsteno. Savienības
pārskatītajā stratēģijā norādīts, ka regulāri tiek izvērtēts, kā FATF locekļi
un FATF pielīdzināmas reģionālās struktūras īsteno šos ieteikumus, un ka
no šī viedokļa būtiski ir tas, lai dalībvalstīm būtu vienota pieeja attiecībā
uz īstenošanu.
(4)       Lai novērstu terorisma
finansēšanu, ir pieņemti pasākumi ar mērķi iesaldēt konkrētu personu, grupu un
organizāciju līdzekļus un saimnieciskos resursus, tostarp 2001. gada 27. decembra
Regula (EK) Nr. 2580/2001 par īpašiem ierobežojošiem pasākumiem, kas
terorisma apkarošanas nolūkā vērsti pret konkrētām personām un organizācijām[16], un Padomes 2002. gada 27. maija
Regula (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus,
kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Al-Qaida
tīklu[17].
Tā paša mērķa dēļ ir veikti arī pasākumi nolūkā pasargāt finanšu sistēmu no
naudas līdzekļu un saimniecisko resursu novirzīšanas terorisma mērķiem. Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvā [xxxx/yyyy] par to, lai nepieļautu finanšu
sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un terorisma
finansēšanai[18],
ietverti vairāki šādi pasākumi. Tomēr iepriekšminētie pasākumi pilnībā nenovērš
teroristu un citu noziedznieku piekļuvi maksājumu sistēmām, lai pārskaitītu
savus naudas līdzekļus.
(5)       Lai starptautiskajā līmenī
sekmētu saskaņotas pieejas izveidi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un
terorisma finansēšanas apkarošanai, turpmākajās Savienības iniciatīvās būtu
jāņem vērā notikumu attīstība šajā līmenī, proti, FATF 2012. gadā
pieņemtās starptautiskās normas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas,
terorisma finansēšanas un ieroču izplatīšanas apkarošanu un jo īpaši 16. ieteikums,
un pārskatītā skaidrojošā piezīme par tā īstenošanu.
(6)       Naudas līdzekļu pārskaitījumu
pilnīga izsekojamība var būt jo īpaši svarīgs un vērtīgs instruments nelikumīgi
iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma finansēšanas novēršanai,
izmeklēšanai un atklāšanai. Tādēļ, lai nodrošinātu informācijas
pārsūtīšanu visas maksājumu ķēdes garumā, ir lietderīgi likt maksājumu
pakalpojumu sniedzējiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienot informāciju
par maksātāju un maksājuma saņēmēju.
(7)       Šo regulu piemēro, neskarot
valstu tiesību aktus, ar kuriem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada
24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi un par šādu datu brīvu apriti[19]. Piemēram, personas datus, ko
vāc, lai panāktu atbilstību šai regulai, nedrīkst tālāk apstrādāt veidā, kas
nav savienojams ar Direktīvu 95/46/EK. Jo īpaši turpmākai apstrādei
komerciāliem mērķiem jābūt stingri aizliegtai. Cīņu pret nelikumīgi iegūtu
līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu visas dalībvalstis ir atzinušas
par svarīgu sabiedrības interesēm. Tādējādi, piemērojot šo regulu, personas
datus pārsūtīt uz trešo valsti, kura nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni
Direktīvas 95/46/EK 25. panta nozīmē, būtu jāatļauj saskaņā ar 26. panta
d) punktu minētajā direktīvā.
(8)       Uz personām, kuras dokumentus
papīra formā vienīgi pārvērš elektroniskos datos un kuras darbojas saskaņā ar
līgumu, kas noslēgts ar maksājumu pakalpojumu sniedzēju, neattiecas šīs regulas
darbības joma; tā neattiecas arī uz fiziskām vai juridiskām personām, kas
maksājumu pakalpojumu sniedzējiem nodrošina vienīgi ziņojumu apmaiņas vai citas
atbalsta sistēmas naudas līdzekļu pārsūtīšanai, vai mijieskaita un norēķinu
sistēmas.
(9)       No šīs regulas darbības jomas
ir lietderīgi izslēgt naudas līdzekļu pārskaitījumus, kas ietver nelielu risku
saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai terorisma finansēšanu.
Šādai izslēgšanai būtu jāaptver kredītkartes vai debetkartes, mobilos tālruņus
vai citas digitālās vai informācijas tehnoloģiju (IT) iekārtas, izņemšanu no
bankomātiem, nodokļu, naudas sodu vai citu nodevu maksājumus un naudas līdzekļu
pārskaitījumus, ja gan maksātājs, gan maksājuma saņēmējs ir maksājumu
pakalpojumu sniedzēji, kas darbojas savā vārdā. Turklāt, lai ņemtu vērā valstu
maksājumu sistēmu raksturīgās iezīmes, dalībvalstis var noteikt atbrīvojumu
elektroniskiem “žiro” maksājumiem ar nosacījumu, ka vienmēr ir iespējams
izsekot šo naudas līdzekļu pārskaitījumam atpakaļ maksātājam. Tomēr atbrīvojumu
nedrīkst piemērot, kad debetkarti vai kredītkarti, mobilo tālruni vai citu
digitālo vai IT priekšapmaksas vai pēcapmaksas ierīci izmanto, lai viena
persona pārskaitītu naudu otrai personai.
(10)     Lai nepasliktinātu maksājumu
sistēmu darbības efektivitāti, pārbaudes prasības naudas līdzekļu
pārskaitījumiem no konta būtu jānošķir no prasībām naudas līdzekļu
pārskaitījumiem, ko neveic no konta. Lai rastu līdzsvaru starp risku, ka, no
vienas puses, darījumi tiek veikti neoficiāli, jo ir noteiktas pārāk stingras
identifikācijas prasības, un, no otras puses, ka mazu naudas līdzekļu
pārskaitījumi ietver iespējamos terorisma draudus, prasība pārbaudīt, vai
informācija par maksātāju ir pareiza, attiecībā uz naudas līdzekļu
pārskaitījumiem, ko neveic no konta, būtu jāpiemēro vienīgi atsevišķiem naudas
līdzekļu pārskaitījumiem, kas pārsniedz EUR 1000. Attiecībā uz naudas
līdzekļu pārskaitījumiem no konta maksājumu pakalpojumu sniedzējiem nevajadzētu
būt pienākumam pārbaudīt katram naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienoto
informāciju par maksātāju, ja ir ievērotas Direktīvā [xxxx/yyyy] noteiktās
prasības.
(11)     Ņemot vērā Savienības tiesību
aktus maksājumu jomā — Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra
Regulu (EK) Nr. 924/2009 par pārrobežu maksājumiem Kopienā[20], Eiropas Parlamenta un Padomes
2012. gada 14. marta Regulu (ES) Nr. 260/2012, ar ko nosaka
tehniskās un darbības prasības kredīta pārvedumiem un tiešā debeta maksājumiem
euro[21],
un Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK
par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū[22] –,
pietiek ar to, ka naudas līdzekļu pārskaitījumiem Savienībā pievieno vienkāršotu
informāciju par maksātāju.
(12)     Lai iestādēm, kas ir
atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma
finansēšanas apkarošanu trešās valstīs, dotu iespēju noteikt šiem nolūkiem
izmantoto līdzekļu izcelsmi, naudas līdzekļu pārskaitījumiem no Savienības uz
valstīm ārpus Savienībai būtu jāpievieno pilnīga informācija par maksātāju un
maksājuma saņēmēju. Minētajām iestādēm būtu jāpiešķir piekļuve pilnīgai
informācijai par maksātāju vienīgi nolūkā novērst, izmeklēt un atklāt
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu.
(13)     Lai naudas līdzekļu
pārskaitījumus no viena maksātāja vairākiem maksājumu saņēmējiem varētu veikt
taupīgā veidā, vienā sērijveida pārskaitījumā apvienojot vairākus atsevišķus
pārskaitījumus no Savienības uz valstīm ārpus Savienības, šādiem atsevišķiem
pārskaitījumiem būtu jāpievieno vienīgi maksātāja konta numurs vai unikāls
darījuma identifikācijas numurs ar nosacījumu, ka sērijveida pārskaitījumā ir
pilnīga informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju.
(14)     Lai pārliecinātos, vai
pieprasītā informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju pievienota naudas
līdzekļu pārskaitījumam, un lai palīdzētu identificēt aizdomīgus darījumus,
maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam un starpniekam maksājumu
pakalpojumu sniedzējam būtu jāievieš efektīvas procedūras, lai varētu
konstatēt, vai iztrūkst informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju.
(15)     Sakarā ar potenciālu risku, ka
anonīmi naudas līdzekļu pārskaitījumi var tikt izmantoti terorisma
finansēšanai, ir lietderīgi maksājumu pakalpojumu sniedzējiem noteikt par
pienākumu pieprasīt informāciju par maksātāju un maksājuma saņēmēju. Saskaņā ar
FATF izstrādāto pieeju, kas balstīta uz risku, ir lietderīgi noteikt
augstāka un zemāka riska jomas nolūkā mērķtiecīgāk novērst riskus saistībā ar
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu. Attiecīgi
maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam un starpniekam pakalpojumu
sniedzējam būtu jāizveido efektīvas, uz risku izvērtēšanu balstītas procedūras
gadījumos, kad līdzekļu pārskaitījumam nav pievienota vajadzīgā informācija par
maksātāju un maksājuma saņēmēju, lai varētu izlemt, vai minēto pārskaitījumu
izpildīt, noraidīt vai apturēt, un kādi ir turpmāk veicamie pasākumi. Gadījumos,
kad maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts ārpus Savienības
teritorijas, saskaņā ar Direktīvu [xxxx/yyyy] dati par klientu būtu sevišķi
rūpīgi jāpārbauda attiecībā uz pārrobežu korespondentbanku attiecībām ar šo
maksājumu pakalpojumu sniedzēju.
(16)     Maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzējam un starpniekam maksājumu pakalpojumu sniedzējam
pastiprināta uzmanība risku izvērtēšanā būtu jāpievērš, ja tiek konstatēts, ka
iztrūkst informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju vai šāda informācija
ir nepilnīga, un būtu jāziņo par aizdomīgiem darījumiem kompetentajām iestādēm
saskaņā ar Direktīvā [xxxx/yyyy] ietverto ziņošanas prasību un attiecīgās
valsts īstenošanas pasākumiem.
(17)     Noteikumus attiecībā uz naudas
līdzekļu pārskaitījumiem, kad iztrūkst informācija par maksātāju vai maksājuma
saņēmēju vai tā ir nepilnīga, piemēro, neskarot maksājumu pakalpojumu sniedzēju
un starpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzēju pienākumus apturēt un/vai
noraidīt tādus naudas līdzekļu pārskaitījumus, kas ir pretrunā civiltiesību,
administratīvo tiesību vai krimināltiesību noteikumiem.
(18)     Kamēr nav novērsti tehniskie
ierobežojumi, kuru dēļ starpniekiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem var būt
neiespējami izpildīt pienākumu nosūtīt visu par maksātāju saņemto informāciju,
šiem starpniekiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem šāda informācija būtu
jāsaglabā. Šādi tehniski ierobežojumi būtu jānovērš, tiklīdz maksājumu sistēmas
tiek atjauninātas.
(19)     Tā kā kriminālizmeklēšanas
gaitā daudzus mēnešus vai pat gadus pēc naudas līdzekļu sākotnējā pārskaitījuma
var būt neiespējami identificēt prasītos datus vai iesaistītās personas, un,
lai varētu piekļūt svarīgiem pierādījumiem saistībā ar izmeklēšanu, ir
lietderīgi prasīt, lai maksājumu pakalpojumu sniedzēji saglabā informāciju par
maksātāju un maksājuma saņēmēju nolūkā novērst, izmeklēt un atklāt nelikumīgi
iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas gadījumus. Šādam
periodam vajadzētu būt ierobežotam.
(20)     Lai cīņā pret terorismu varētu
nekavējoties rīkoties, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu nekavējoties
jāatbild uz informācijas pieprasījumiem par maksātāju, kurus iesniedz tās
iestādes, kas atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un
terorisma finansēšanas apkarošanu dalībvalstī, kurā tie reģistrēti.
(21)     Darbadienu skaits maksātāja
maksājumu pakalpojumu sniedzēja dalībvalstī nosaka, cik dienās ir jāatbild uz
informācijas pieprasījumu par maksātāju.
(22)     Lai sekmētu šīs regulas
prasību izpildi un saskaņā ar Komisijas 2010. gada 9. decembra
paziņojumu par sankciju režīmu pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē[23], būtu jāstiprina kompetento
iestāžu pilnvaras pieņemt uzraudzības pasākumus un noteikt sankcijas. Būtu
jāparedz administratīvās sankcijas, un, ņemot vērā, ka ir svarīgi cīnīties pret
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, dalībvalstu
pienākums būtu noteikt sankcijas, kas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas. Dalībvalstīm par tām būtu jāpaziņo Komisijai, kā
arī Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestādei) (turpmāk
"EBI"), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada
24. novembra Regulu (ES) Nr. 1093/2010, ar ko izveido Eiropas
Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestāde), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK
un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/78/EK; Eiropas
Uzraudzības iestādei (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi) (turpmāk
"EAAPI"), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada
24. novembra Regulu (ES) Nr. 1094/2010, ar ko izveido Eiropas
Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi), groza
Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/79/EK; un Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādei) (turpmāk "EVTI"), kas izveidota ar
Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES)
Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas
Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ
Komisijas Lēmumu 2009/77/EK.
(23)     Lai nodrošinātu vienveidīgus
šīs regulas XXX pantu īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu
jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011,
ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles
mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[24].
(24)     Vairākas valstis un
teritorijas, kas nav Savienības teritorijas daļa, ar kādu dalībvalsti ir
saistītas ar monetāro savienību, ir daļa no kādas dalībvalsts valūtas teritorijas
vai ir parakstījušas monetārās konvencijas ar Savienību, ko pārstāv kāda
dalībvalsts, un tajās ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas tieši vai netieši
piedalās attiecīgās dalībvalsts maksājumu un norēķinu sistēmās. Lai izvairītos
no tā, ka šīs regulas piemērošana naudas līdzekļu pārskaitījumiem starp
attiecīgajām dalībvalstīm un minētajām valstīm vai teritorijām rada būtisku
negatīvu ietekmi uz minēto valstu vai teritoriju ekonomiku, ir lietderīgi
paredzēt iespēju šādus naudas līdzekļu pārskaitījumus uzskatīt par naudas
līdzekļu pārskaitījumiem attiecīgo dalībvalstu iekšienē.
(25)     Ņemot vērā grozījumus, kas
būtu jāveic 2006. gada 15. novembra Regulā (EK) Nr. 1781/2006
attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par
maksātāju, tā skaidrības labad būtu jāatceļ.
(26)     Tā kā šīs regulas mērķus nevar
pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un līdz ar to rīcības mēroga
vai ietekmes dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība
var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes
principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā
regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
(27)     Šajā regulā ir ievērotas
pamattiesības un Eiropas Savienības pamattiesību hartā atzītie principi, jo
īpaši tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (7. pants),
tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants) un tiesības uz efektīvu
tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants) un principu ne bis in
idem.
(28)     Lai nodrošinātu jaunā
regulējuma par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma
finansēšanas apkarošanu raitu ieviešanu, ir lietderīgi šīs regulas piemērošanas
datumu saskaņot ar Direktīvas [xxxx/yyyy] transponēšanas termiņa beigām,
IR PIEŅĒMUŠI
ŠO REGULU.
I NODAĻA
PRIEKŠMETS, DEFINĪCIJAS UN DARBĪBAS JOMA
1. pants
Priekšmets
Šajā regulā paredzēti noteikumi par naudas
līdzekļu pārskaitījumiem pievienoto informāciju par maksātāju un maksājuma
saņēmēju ar mērķi novērst, atklāt un izmeklēt nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanu un terorisma finansēšanu saistībā ar līdzekļu pārskaitīšanu.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā tiek lietotas šādas definīcijas:
(1)
"terorisma finansēšana" ir terorisma
finansēšana saskaņā ar Direktīvas [xxxx/yyyy] 1. panta 4. punktu;
(2)
"nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana"
ir Direktīvas [xxxx/yyyy] 1. panta 2. un 3. punktā minētās nelikumīgi
iegūto līdzekļu legalizācijas darbības;
(3)
"maksātājs" ir fiziska vai juridiska
persona, kas vai nu veic naudas līdzekļu pārskaitījumu no sava konta, vai kas
iesniedz naudas līdzekļu pārskaitījuma rīkojumu;
(4)
"maksājuma saņēmējs" ir fiziska vai
juridiska persona, kas ir pārskaitāmo naudas līdzekļu iecerētais saņēmējs;
(5)
"maksājumu pakalpojumu sniedzējs" ir
fiziska vai juridiska persona, kas saistībā ar savu profesionālo darbību sniedz
līdzekļu pārskaitīšanas pakalpojumus;
(6)
"starpnieks maksājumu pakalpojumu
sniedzējs" ir maksājumu pakalpojumu sniedzējs, kas nav ne maksātāja, ne
maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un kas maksātāja vai
maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzēja vai cita starpnieka
maksājumu pakalpojumu sniedzēja vārdā saņem un pārskaita līdzekļus;
(7)
"naudas līdzekļu pārskaitījums" ir
darījums, ko maksātāja uzdevumā elektroniski veic maksājumu pakalpojumu
sniedzējs, lai ar maksājumu pakalpojuma sniedzēja starpniecību līdzekļus darītu
pieejamus maksājuma saņēmējam neatkarīgi no tā, vai maksātājs un maksājuma saņēmējs
ir viena un tā pati persona;
(8)
"sērijveida pārskaitījums" ir vairāki
atsevišķi pārskaitījumi, kas apvienoti pārsūtīšanas nolūkā;
(9)
"unikāls darījuma identifikācijas numurs"
ir burtu vai simbolu kombinācija, ko nosaka maksājumu pakalpojumu sniedzējs
saskaņā ar līdzekļu pārskaitīšanai paredzēto maksājumu un norēķinu sistēmu vai
ziņojumu apmaiņas sistēmu protokoliem, kas ļauj darījumam izsekot līdz
maksātājam un maksājuma saņēmējam;
(10)
"personas līdzekļu pārskaitījums
personai" ir darījums starp divām fiziskām personām.
3. pants
Darbības joma
1.           Šī regula attiecas uz jebkurā
valūtā veiktiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko nosūta vai saņem Savienībā
reģistrēts maksājumu pakalpojumu sniedzējs.
2.           Šī regula neattiecas uz
naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kas veikti ar kredītkarti vai debetkarti, vai
mobilo tālruni, vai citu digitālo vai informācijas tehnoloģiju (IT) ierīci, ja
ir izpildīti šādi nosacījumi:
(a)
karti vai ierīci izmanto, lai veiktu apmaksu par
precēm un pakalpojumiem;
(b)
iepriekšminētās kartes vai ierīces numurs ir
pievienots visiem ar darījumu saistītajiem pārskaitījumiem.
Tomēr šo regulu piemēro gadījumos, kad kredītkarti
vai debetkarti, vai mobilo tālruni, vai citu digitālo vai IT ierīci izmanto,
lai veiktu līdzekļu pārskaitījumus no vienas personas otrai.
3.           Šī regula neattiecas uz
naudas līdzekļu pārskaitījumiem,
(a)
ja saistībā ar naudas līdzekļu pārskaitījumiem
maksātājam no sava konta jāizņem skaidra nauda;
(b)
ja līdzekļi tiek pārskaitīti valsts iestādēm kā
maksājums par nodokļiem, naudas sodiem vai citām nodevām dalībvalsts iekšienē;
(c)
ja gan maksātājs, gan maksājuma saņēmējs ir
maksājumu pakalpojumu sniedzēji, kas darbojas savā vārdā.
II NODAĻA
MAKSĀJUMU PAKALPOJUMU SNIEDZĒJU PIENĀKUMI
1. iedaļa
Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzēja
pienākumi
4. pants
Naudas līdzekļu pārskaitījumiem pievienotā informācija
1.           Maksātāja maksājumu
pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka naudas līdzekļu pārskaitījumiem ir
pievienota šāda informācija par maksātāju:
(a)
maksātāja vārds un uzvārds;
(b)
maksātāja konta numurs, ja kontu izmanto naudas
līdzekļu pārskaitīšanai, vai arī unikāls darījuma identifikācijas numurs, ja
šāds konts šim nolūkam netiek izmantots;
(c)
maksātāja adrese vai valsts piešķirtais
identifikācijas numurs, vai klienta identifikācijas numurs, vai dzimšanas datums
un vieta.
2.           Maksātāja maksājumu
pakalpojumu sniedzējs nodrošina, ka naudas līdzekļu pārskaitījumiem ir
pievienota šāda informācija par maksājuma saņēmēju:
(a)
maksājuma saņēmēja vārds un uzvārds; un
(b)
maksājuma saņēmēja konta numurs, ja kontu izmanto
darījuma īstenošanai, vai unikāls darījuma identifikācijas numurs, ja konts
šajā nolūkā netiek izmantots.
3.           Pirms naudas līdzekļu
pārskaitījuma veikšanas maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs pārbauda 1. punktā
minētās informācijas pareizību, balstoties uz dokumentiem, datiem vai
informāciju, kas iegūta no uzticama un neatkarīga avota.
4.           Ja līdzekļus pārskaita no
maksātāja konta, uzskatāms, ka 3. punktā minētā pārbaude ir veikta šādos
gadījumos:
(a)
ja saistībā ar konta atvēršanu saskaņā ar 11. pantu
Direktīvā [xxxx/yyyy] maksātāja identitāte ir pārbaudīta un šajā pārbaudē
iegūtā informācija ir saglabāta saskaņā ar minētās direktīvas 39. pantu;
vai
(b)
ja uz maksātāju attiecas Direktīvas [xxxx/yyyy] 12. panta
5. punkts.
5.           Tomēr, atkāpjoties no 3. punkta,
attiecībā uz naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ko neveic no konta, maksātāja
maksājumu pakalpojumu sniedzējam nav jāpārbauda 1. punktā minētā
informācija, ja summa nepārsniedz EUR 1000 un nešķiet, ka tā būtu saistīta
ar citiem līdzekļu pārskaitījumiem, kas kopā ar attiecīgo pārskaitījumu
pārsniedz EUR 1000.
5. pants
Naudas līdzekļu pārskaitījumi Savienības iekšienē
1.           Atkāpjoties no 4. panta 1.
un 2. punkta, ja gan maksātāja, gan maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzējs (-i) ir reģistrēts (-i) Savienībā, līdzekļu pārskaitījuma
brīdī norāda tikai maksātāja konta numuru vai viņa unikālo darījuma
identifikācijas numuru.
2.           Neatkarīgi no 1. punkta
maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs pēc maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzēja vai starpnieka maksājumu pakalpojumu sniedzēja
pieprasījuma informāciju par maksātāju vai maksājuma saņēmēju dara pieejamu
saskaņā ar 4. pantu trīs darba dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas.
6. pants
Naudas līdzekļu pārskaitījumi ārpus Savienības
1.           Attiecībā uz sērijveida
pārskaitījumiem no viena maksātāja, ja maksājuma saņēmēju maksājumu pakalpojumu
sniedzēji ir reģistrēti ārpus Savienības, 4. panta 1. un 2. punkts
neattiecas uz tajā apvienotiem atsevišķiem naudas līdzekļu pārskaitījumiem, ja
minētajā pantā norādītā informācija ir pievienota sērijveida pārskaitījumam un
ja atsevišķajiem pārskaitījumiem pievienots maksātāja konta numurs vai viņa
unikālais darījuma identifikācijas numurs.
2.           Atkāpjoties no 4. panta 1.
un 2. punkta, ja maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir
reģistrēts ārpus Savienības, naudas līdzekļu pārskaitījumiem par summu līdz
EUR 1000 pievieno šādu informāciju:
(a)
maksātāja vārds un uzvārds;
(b)
maksājuma saņēmēja vārds un uzvārds;
(c)
maksātāja un maksājuma saņēmēja konta numurs vai
unikālais darījuma identifikācijas numurs.
Šīs informācijas pareizība jāpārbauda vienīgi tad,
ja pastāv aizdomas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai terorisma
finansēšanu.
2. iedaļa
Maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu
sniedzēja pienākumi
7. pants
Pārliecināšanās, vai iztrūkst informācija par maksātāju un maksājuma
saņēmēju
1.           Maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzējs pārliecinās, vai naudas līdzekļu pārskaitījuma veikšanai
izmantotajā ziņojumu apstrādes sistēmā vai maksājumu un norēķinu sistēmā ailes
informācijai par maksātāju un maksājuma saņēmēju ir aizpildītas, izmantojot
zīmes vai ievaddatus, kas ir atļauti saskaņā ar attiecīgās sistēmas
konvencijām.
2.           Maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzējam ir efektīvas procedūras, lai pārliecinātos, vai par
maksātāju un maksājuma saņēmēju iztrūkst šāda informācija:
(a)
naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad maksātāja
maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts Savienībā, — 5. pantā
prasītā informācija;
(b)
naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad maksātāja
maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts ārpus Savienības, — 4. panta
1. un 2. punktā minētā informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju un
attiecīgā gadījumā 14. pantā prasītā informācija;
un
(c)
sērijveida pārskaitījumiem, kad maksātāja maksājumu
pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts ārpus Savienības, — 4. panta
1. un 2. punktā minētā informācija saistībā ar sērijveida pārskaitījumu.
3.           Naudas līdzekļu
pārskaitījumiem virs EUR 1000, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu
sniedzējs ir reģistrēts ārpus Savienības, maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzējs pārbauda maksājuma saņēmēja identitāti, ja tā identitāte
vēl nav pārbaudīta.
4.           Pārskaitījumiem par summu
līdz EUR 1000, ja maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts
ārpus Savienības, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam nav
nepieciešams pārbaudīt informāciju par maksājuma saņēmēju, ja vien nepastāv
aizdomas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai terorisma finansēšanu.
8. pants
Naudas līdzekļu pārskaitījumi, ja informācija par maksātāju un maksājuma
saņēmēju iztrūkst vai ir nepilnīga
1.           Maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzējs izveido efektīvas, uz risku izvērtēšanu balstītas
procedūras, lai noteiktu, kad izpildīt, noraidīt vai apturēt līdzekļu pārskaitījumu,
ja iztrūkst vajadzīgā informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju, un
noteiktu turpmāk veicamos pasākumus.
Ja, saņemot naudas līdzekļu pārskaitījumu,
maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka 4. panta 1.
un 2. punktā, 5. panta 1. punktā un 6. pantā prasītā
informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju iztrūkst vai ir nepilnīga, tas
vai nu noraida pārskaitījumu, vai pieprasa pilnīgu informāciju par maksātāju un
maksājuma saņēmēju.
2.           Ja maksājumu pakalpojumu
sniedzējs regulāri nesniedz prasīto informāciju par maksātāju, maksājuma
saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs veic pasākumus, kas sākotnēji var
ietvert brīdinājumu nosūtīšanu un termiņu noteikšanu, un pēc tam vai nu noraida
jebkādus turpmākus naudas līdzekļu pārskaitījumus no šā maksājumu pakalpojumu
sniedzēja, vai lemj par to, vai ierobežot, vai pārtraukt darījumu attiecības ar
attiecīgo maksājumu pakalpojumu sniedzēju.
Maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs
par šo faktu ziņo iestādēm, kas ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanas vai terorisma finansēšanas apkarošanu.
9. pants
Novērtējums un ziņojumu sniegšana
Maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu
sniedzējs iztrūkstošo vai nepilnīgo informāciju par maksātāju un maksājuma saņēmēju
ņem vērā kā faktoru, izvērtējot to, vai naudas līdzekļu pārskaitījums vai
jebkurš ar to saistīts darījums ir aizdomīgs un vai par to ir jāziņo finanšu
ziņu vākšanas vienībai
3. iedaļa
Starpnieku maksājumu pakalpojumu sniedzēju
pienākumi
10. pants
Informācijas par maksātāju un maksājuma saņēmēju saglabāšana pie
pārskaitījuma
Starpnieki maksājumu pakalpojumu sniedzēji
nodrošina, ka visa saņemtā naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienotā
informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju tiek saglabāta pie pārskaitījuma.

11. pants
Pārliecināšanās, vai iztrūkst informācija par maksātāju un maksājuma
saņēmēju
1.           Starpnieks maksājumu
pakalpojumu sniedzējs pārliecinās, vai naudas līdzekļu pārskaitījuma veikšanai
izmantotajā ziņojumu apmaiņas sistēmā vai maksājumu un norēķinu sistēmā ailes
informācijai par maksātāju un maksājuma saņēmēju ir aizpildītas, izmantojot
zīmes vai ievaddatus, kas ir atļauti saskaņā ar attiecīgās sistēmas
konvencijām.
2.           Starpniekam maksājumu
pakalpojumu sniedzēja ir efektīvas procedūras, lai pārliecinātos, vai par
maksātāju un maksājuma saņēmēju iztrūkst šāda informācija:
(a)
naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad maksātāja
maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts Savienībā, — 5. pantā
prasītā informācija;
(b)
naudas līdzekļu pārskaitījumiem, kad maksātāja
maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts ārpus Savienības, — 4. panta
1. un 2. punktā minētā informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju vai
attiecīgā gadījumā 14. pantā minētā informācija;
un
(c)
sērijveida pārskaitījumiem, kad maksātāja maksājumu
pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts ārpus Savienības, — 4. panta
1. un 2. punktā minētā informācija saistībā ar sērijveida pārskaitījumu.
12. pants
Naudas līdzekļu pārskaitījumi, ja informācija par maksātāju un maksājuma
saņēmēju iztrūkst vai ir nepilnīga
1.           Starpnieks maksājumu
pakalpojumu sniedzējs izveido efektīvas, uz risku izvērtēšanu balstītas
procedūras, lai varētu izlemt, vai līdzekļu pārskaitījumu izpildīt, noraidīt
vai apturēt, ja nav pievienota vajadzīgā informācija par maksātāju un maksājuma
saņēmēju, un lai varētu noteikt turpmāk veicamos pasākumus.
Ja, saņemot naudas līdzekļu pārskaitījumu,
starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka 4. panta 1. un 2. punktā,
5. panta 1. punktā un 6. pantā norādītā nepieciešamā informācija
par maksātāju un maksājuma saņēmēju iztrūkst vai ir nepilnīga, tas vai nu
noraida pārskaitījumu, vai pieprasa pilnīgu informāciju par maksātāju un
maksājuma saņēmēju.
2.           Ja maksājumu pakalpojumu
sniedzējs regulāri nesniedz pieprasīto informāciju par maksātāju, starpnieks
maksājumu pakalpojumu sniedzējs veic pasākumus, kas sākotnēji var ietvert
brīdinājumu nosūtīšanu un termiņu noteikšanu, un pēc tam vai nu noraida
jebkādus turpmākus naudas līdzekļu pārskaitījumus no šā maksājumu pakalpojumu
sniedzēja, vai lemj par to, vai ierobežot, vai pārtraukt darījumu attiecības ar
attiecīgo maksājumu pakalpojumu sniedzēju.
Starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs par šo
faktu ziņo iestādēm, kas ir atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanas vai terorisma finansēšanas apkarošanu.
13. pants
Novērtējums un ziņojumu sniegšana
Starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs
iztrūkstošo vai nepilnīgo informāciju par maksātāju un maksājuma saņēmēju ņem
vērā kā faktoru, izvērtējot to, vai naudas līdzekļu pārskaitījums vai jebkurš
ar to saistīts darījums ir aizdomīgs un vai par to ir jāziņo finanšu ziņu
vākšanas vienībai.
14. pants
Tehniskie ierobežojumi
1.           Šis pants attiecas uz gadījumiem, kad maksātāja maksājumu pakalpojumu
sniedzējs ir reģistrēts ārpus Savienības un starpnieks maksājumu pakalpojumu
sniedzējs atrodas Savienībā.
2.           Ja vien, saņemot naudas līdzekļu
pārskaitījumu, starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs nekonstatē, ka šajā
regulā prasītā informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga, tas,
nosūtot naudas līdzekļu pārskaitījumus maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu
sniedzējam, var izmantot maksājumu sistēmu ar tehniskiem ierobežojumiem, kas
neļauj naudas līdzekļu pārskaitījumam pievienot informāciju par maksātāju.
3.           Ja, saņemot naudas līdzekļu pārskaitījumu,
starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs konstatē, ka šajā regulā prasītā
informācija par maksātāju iztrūkst vai ir nepilnīga, tas izmanto maksājumu
sistēmu ar tehniskiem ierobežojumiem vienīgi tad, ja tas par šo faktu var paziņot
maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam vai nu izmantojot ziņojumu
apmaiņas sistēmu vai maksājumu sistēmu, kas nodrošina šā fakta paziņošanu, vai
arī izmantojot citu procedūru, ja abi maksājumu pakalpojumu sniedzēji ir
akceptējuši attiecīgo saziņas veidu vai vienojušies par to.
4.           Ja starpnieks maksājumu pakalpojumu sniedzējs izmanto maksājumu sistēmu
ar tehniskiem ierobežojumiem, tas, saņemot maksājuma saņēmēja maksājumu
pakalpojumu sniedzēja pieprasījumu, trīs darbadienu laikā pēc pieprasījuma
saņemšanas attiecīgajam maksājumu pakalpojumu sniedzējam dara pieejamu visu
saņemto informāciju par maksātāju neatkarīgi no tā, vai tā ir pilnīga.
III NODAĻA
SADARBĪBA UN INFORMĀCIJAS SAGLABĀŠANA
15. pants
Pienākums sadarboties
Saskaņā ar kārtību, kas noteikta tās dalībvalsts
tiesību aktos, kurā maksājumu pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts, tas pilnībā
un nekavējoties atbild uz pieprasījumiem, kurus minētās dalībvalsts iestādes,
kas atbildīgas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai terorisma
finansēšanas apkarošanu, iesniedz saistībā ar šajā regulā pieprasīto
informāciju.
16. pants
Informācijas saglabāšana
Maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējs un
maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējs 4., 5., 6. un 7. pantā
norādīto informāciju saglabā piecus gadus. 14. panta 2. un 3. punktā
minētajos gadījumos starpniekam maksājumu pakalpojumu sniedzējam visa saņemtā
informācija jāglabā piecus gadus. Šim periodam beidzoties, personas dati
jādzēš, izņemot gadījumus, kad tas ir paredzēts valsts tiesību aktos, kas
nosaka apstākļus, kādos maksājumu pakalpojumu sniedzēji drīkst saglabāt datus
vai arī tiem ir jāsaglabā dati arī turpmāk. Dalībvalstis var atļaut vai
pieprasīt turpmāku saglabāšanu tikai tad, ja tas nepieciešams, lai novērstu,
atklātu vai izmeklētu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma
finansēšanu. Informāciju var saglabāt ilgākais desmit gadus pēc tam, kad ir
veikts līdzekļu pārskaitījums.
IV NODAĻA
SANKCIJAS UN UZRAUDZĪBA
17. pants
Sankcijas
1.           Dalībvalstis paredz noteikumus
par administratīvajiem pasākumiem un sankcijām, ko piemēro šīs regulas
noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai
nodrošinātu to īstenošanu. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un
preventīvām.
2.           Dalībvalstis
nodrošina, ka gadījumos, kad tiek pārkāpti noteikumi saistībā ar maksājumu
pakalpojumu sniedzējiem, var piemērot sankcijas vadības struktūras locekļiem un
citām personām, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir atbildīgas par
pārkāpumu.
3.           Vēlākais [24 mēnešus pēc
šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis paziņo par 1. punktā
minētajiem noteikumiem Komisijai un EBI, EAAPI un EVTI Apvienotajai komitejai.
Tās nekavējoties paziņo Komisijai un EBI, EAAPI un EVTI Apvienotajai komitejai
par jebkādiem turpmākiem grozījumiem.
4.           Kompetentajām iestādēm tiek
piešķirtas visas izmeklēšanas pilnvaras, kas vajadzīgas to pienākumu izpildei.
Izmantojot pilnvaras piemērot sankcijas, kompetentās iestādes cieši sadarbojas,
lai nodrošinātu, ka sankcijas vai pasākumi dod vēlamos rezultātus, un saskaņo
savu rīcību saistībā ar pārrobežu rakstura lietām.
18. pants
Īpašie noteikumi
1.           Šo pantu piemēro šādu pārkāpumu gadījumā:
(a)
atkārtoti gadījumi, kad nav iekļauta pieprasītā
informācija par maksātāju un maksājuma saņēmēju, kas ir pretrunā 4., 5. un 6. pantam;
(b)
maksājumu pakalpojumu sniedzēju nopietni pārkāpumi
saistībā ar informācijas saglabāšanu saskaņā ar 16. pantu;
(c)
maksājumu pakalpojumu sniedzējs nav ieviesis
efektīvu, uz risku balstītu politiku un procedūras, kā noteikts 8. un 12. pantā.
2.           Gadījumos, kas minēti 1. punktā,
var piemērot vismaz šādus administratīvus pasākumus un sankcijas:
(a)
publisku paziņojumu, kurā norāda fizisko vai
juridisko personu un pārkāpuma būtību;
(b)
rīkojumu fiziskai vai juridiskai personai pārtraukt
attiecīgo darbību un atturēties no tās atkārtošanas;
(c)
maksājumu pakalpojumu sniedzēja
gadījumā — pakalpojumu sniedzējam piešķirtās atļaujas atsaukšanu;
(d)
pagaidu aizliegumu visiem maksājumu pakalpojumu
sniedzēja vadības struktūras locekļiem vai citām atbildīgajām fiziskajām
personām pildīt savus uzdevumus pie maksājumu pakalpojumu sniedzēja;
(e)
juridiskas personas
gadījumā — administratīvās finansiālās sankcijas līdz 10 %
apmērā no minētās juridiskās personas kopējā gada apgrozījuma iepriekšējā
uzņēmējdarbības gadā; ja juridiskā persona ir mātes uzņēmuma meitasuzņēmums,
attiecīgo kopējo gada apgrozījumu veido kopējais gada apgrozījums, kas ir
norādīts galvenā mātes uzņēmuma konsolidētajā pārskatā par iepriekšējo
uzņēmējdarbības gadu;
(f)
fiziskas personas gadījumā — administratīvās
finansiālās sankcijas līdz EUR 5 000 000 vai atbilstošā vērtībā
attiecīgās dalībvalsts valūtā, kur euro nav oficiālā valūta, šīs regulas spēkā
stāšanās dienā;
(g)
ja var noteikt pārkāpuma rezultātā gūto peļņu vai
novērstos zaudējumus, — administratīvo finansiālo sankciju apmērs var būt līdz
šīs peļņas vai zaudējumu divkāršai summai.
19. pants
Sankciju publiskošana
Administratīvās sankcijas un pasākumus, kas
noteikti 17. pantā un 18. panta 1. punktā minētajos gadījumos,
publisko bez liekas kavēšanās, tostarp informāciju par pārkāpuma veidu un
būtību un par to atbildīgo personu identitāti, ja vien šāda veida publiskošana
nopietni neapdraudētu finanšu tirgu stabilitāti.
Ja šāda publiskošana iesaistītajām personām
radītu nesamērīgu kaitējumu, kompetentās iestādes sankcijas publisko, ievērojot
anonimitāti.
20. pants
Kompetento iestāžu piemērotās sankcijas
Nosakot administratīvo sankciju vai pasākumu
veidu un administratīvo finansiālo sankciju apmēru, kompetentās iestādes ņem
vērā visus attiecīgos apstākļus, tostarp:
(a)
pārkāpuma smagumu un ilgumu;
(b)
atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas
atbildības līmeni;
(c)
atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas
finansiālo ietekmi, par ko liecina atbildīgās juridiskās personas kopējais
apgrozījums vai atbildīgās fiziskās personas gada ienākumi;
(d)
atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas gūto
peļņu vai novērstos zaudējumu, ciktāl tos var aprēķināt;
(e)
pārkāpuma rezultātā radītos zaudējumus trešām
personām, ciktāl tos var aprēķināt;
(f)
atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas
gatavību sadarboties ar kompetento iestādi;
(g)
atbildīgās fiziskās vai juridiskās personas
iepriekš izdarītos pārkāpumus.
21. pants
Ziņošana par pārkāpumiem
1.           Dalībvalstis ievieš efektīvus mehānismus,
lai iedrošinātu ziņošanu kompetentajām iestādēm par šīs regulas pārkāpumiem.
2.           Šā panta 1. punktā minētie mehānismi
aptver vismaz:
(a)
īpašas procedūras ziņojumu par pārkāpumiem
saņemšanai un turpmākai rīcībai;
(b)
piemērotu aizsardzību personām, kas ziņo par
iespējamiem vai faktiskiem pārkāpumiem;
(c)
personas datu aizsardzību gan personai, kas ziņo
par pārkāpumiem, gan fiziskai personai, kas tiek turēta aizdomās kā atbildīga
par pārkāpumu, saskaņā ar Direktīvā 95/46/EK noteiktajiem principiem.
3.           Maksājumu pakalpojumu sniedzēji ievieš
piemērotas procedūras, lai darbinieki ar īpaša kanāla starpniecību varētu
iekšēji ziņot par pārkāpumiem.
22. pants
Uzraudzība
Dalībvalstis lūdz kompetentajām iestādēm veikt
efektīvu uzraudzību un veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs regulas
prasību ievērošanu.
V NODAĻA
ĪSTENOŠANAS PILNVARAS
23. pants
Komitejas procedūra
1.           Komisijai palīdz Nelikumīgi
iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas komiteja,
turpmāk "komiteja". Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES)
Nr. 182/2011 nozīmē.
2.           Ja ir atsauce uz šo punktu,
piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
VI NODAĻA
ATKĀPES
24. pants
Nolīgumi ar Līguma 355. pantā minētajām teritorijām vai valstīm
1.           Komisija var pilnvarot
jebkuru dalībvalsti ar kādu no noslēgt nolīgumus ar kādu no Līguma 355. pantā
minēto valsti vai teritoriju, kas nav daļa no Savienības teritorijas, noslēgt
nolīgumus, kas ietver atkāpes no šīs regulas, lai naudas līdzekļu
pārskaitījumus starp attiecīgo valsti vai teritoriju un attiecīgo dalībvalsti
varētu uzskatīt par naudas līdzekļu pārskaitījumiem attiecīgās dalībvalsts
iekšienē.
Šādus nolīgumus var pilnvarot noslēgt tikai tad,
ja ir ievēroti visi šie nosacījumi:
(a)
attiecīgajai valstij vai teritorijai ir monetārā
savienība ar attiecīgo dalībvalsti, tā ir daļa no attiecīgās dalībvalsts
valūtas teritorijas vai ir parakstījusi monetāro konvenciju ar Savienību, ko
pārstāv kāda dalībvalsts;
(b)
maksājumu pakalpojumu sniedzēji attiecīgajā valstī
vai teritorijā tieši vai netieši piedalās šīs dalībvalsts maksājumu un norēķinu
sistēmās;
un
(c)
attiecīgā valsts vai teritorija lūdz, lai tās
jurisdikcijā esošie maksājumu pakalpojumu sniedzēji piemērotu tādus pašus
noteikumus kā šajā regulā paredzētie noteikumi.
2.           Dalībvalsts, kas vēlas
noslēgt 1. punktā minētos nolīgumus, nosūta pieteikumu Komisijai un
sniedz tai visu nepieciešamo informāciju.
Kamēr saskaņā ar šajā pantā izklāstīto procedūru
nav pieņemts lēmums, naudas līdzekļu pārskaitījumus starp šo
dalībvalsti un attiecīgo valsti vai teritoriju no dalībvalsts pieteikuma
saņemšanas brīža Komisijā provizoriski uzskata par naudas līdzekļu
pārskaitījumiem šīs dalībvalsts iekšienē.
Ja Komisija uzskata, ka tās rīcībā nav visa
vajadzīgā informācija, tā divu mēnešu laikā pēc pieteikuma saņemšanas sazinās
ar attiecīgo dalībvalsti un norāda nepieciešamo papildu informāciju.
Tiklīdz Komisijas rīcībā ir visa informācija, ko
tā uzskata par nepieciešamu pieprasījuma izvērtēšanai, tā viena mēneša laikā
attiecīgi paziņo pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij un pārsūta pieprasījumu
pārējām dalībvalstīm.
3.           Trīs mēnešu laikā no 2. punkta
ceturtajā daļā minētās paziņošanas Komisija saskaņā ar 23. panta 2. punktā
minēto procedūru pieņem lēmumu par to, vai pilnvarot attiecīgo dalībvalsti
slēgt šā panta 1. punktā minēto nolīgumu.
Jebkurā gadījumā pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem
18 mēnešu laikā no pieteikuma saņemšanas brīža Komisijā.
VII NODAĻA
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
25. pants
Atcelšana
Regulu (EK) Nr. 1781/2006 atceļ.
Atsauces uz atcelto regulu uzskata par
atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar pielikumā pievienoto atbilstības
tabulu.
26. pants
Stāšanās spēkā
Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc
tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no [datums sakrīt ar Direktīvas
xxxx/yyyy transponēšanas termiņa beigām].
Šī regula uzliek saistības kopumā un
ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Strasbūrā,
Eiropas Parlamenta vārdā –                         Padomes
vārdā –
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
25. pantā minētā atbilstības tabula
 Regula (EK) Nr. 1781/2006 || Šī regula
 1. pants || 1. pants
 2. pants || 2. pants
 3. pants || 3. pants
 4. pants || 4. panta 1. punkts
 5. pants || 4. pants
 6. pants || 5. pants
 7. pants || 7. pants
 8. pants || 7. pants
 9. pants || 8. pants
 10. pants || 9. pants
 11. pants || 16. pants
 12. pants || 10. pants
   || 11. pants
   || 12. pants
   || 13. pants
 13. pants || 14. pants
 14. pants || 15. pants
 15. pants || 17. līdz 22. pants.
 16. pants || 23. pants
 17. pants || 24. pants
 18. pants || -
 19. pants || -
   || 25. pants
 20. pants || 26. pants
[1]               OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp.
[2]               FATF ir starptautiska struktūra, kas izveidota
Parīzes G7 augstākā līmeņa sanāksmē 1989. gadā un kas tiek uzskatīta
par starptautiska līmeņa standartu cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšanu un terorisma finansēšanu.
[3]               OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.
[4]               OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp.
[5]               COM(2010) 673 galīgā redakcija.
[6]               COM(2012) 10 final un COM(2012) 11 final.
[7]               COM(2010) 716 galīgā redakcija.
[8]               Komisijas ziņojums, ieinteresēto personu atbildes un
atsauksmju izklāsts ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm.
[9]               Pētījums ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm.
[10]             Turpat.
[11]             Ietekmes novērtējums ir pieejams šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm.
[12]               OV C […], […], […] lpp.
[13]               OV C […], […], […] lpp.
[14]               OV C […], […], […] lpp.
[15]               http://register.consilium.europa.eu/pdf/lv/08/st11/st11778-re01.lv08.pdf.
[16]               OV L 344, 28.12.2011., 70. lpp.
[17]               OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.
[18]               OV L […] […]. lpp.
[19]               OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.
[20]               OV L 266, 9.10.2009., 11. lpp.
[21]             OV L 94, 30.3.2012., 22. lpp.
[22]             OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.
[23]             COM(2010) 716 galīgā redakcija.
[24]             OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52006PC0912

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām  /* COM/2006/0912 galīgā redakcija - COD 2006/0307 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 22.12.2006COM(2006) 912 galīgā redakcija2006/0307 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām(iesniegusi Komisija)2006/0307 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarāmEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37., 95. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4],tā kā:(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulā (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību[5] ir paredzēts, ka noteikti pasākumi ir jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[6].(2) Lēmumu 1999/468/EK grozīja ar Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru ieviesa regulatīvās kontroles procedūru, kas izmantojama, pieņemot vispārīgus ieviešanas pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tostarp svītrot dažus šādus elementus vai papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus.(3) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju[7] par Lēmumu 2006/512/EK spēkā esošie tiesību akti ir jāpielāgo saskaņā ar piemērojamām procedūrām. Minētajā deklarācijā ir norādīts steidzami pielāgojamo tiesību aktu saraksts, kurā ir iekļauta arī Regula (EK) Nr. 1829/2003.(4) Konkrēti Komisijai jāpiešķir pilnvaras noteikt, vai uz konkrētu pārtiku un barību attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003, un noteikt zemākus sliekšņus attiecībā uz vajadzību pēc marķējuma par nejaušu un tehniski nenovēršamu vielas klātbūtni, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem, satur tos vai ražota no tiem, kā arī attiecībā uz vajadzību pēc marķējuma nejaušai vai tehniski nenovēršamai ģenētiski modificētas vielas klātbūtnei, kas ir saņēmusi labvēlīgu riska novērtējumu izmantošanai pārtikā un barībā. Tā kā minētie pasākumi ir vispārīgi un paredzēti, lai grozītu nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1829/2003 elementus vai papildinātu to, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus, šādi pasākumi jāpieņem saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas paredzēta Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā.(5) Lai uzņēmējiem garantētu ātru lēmumu pieņemšanas procesu un ņemtu vērā zinātnes un tehnikas sasniegumus, jābūt iespējai efektivitātes nolūkā saīsināt jaunajā procedūrā paredzētos termiņus. Efektivitātes nolūkā regulatīvās kontroles procedūras parastie termiņi būtu jāsaīsina, lai izlemtu, vai uz pārtiku un barību attiecas Regula (EK) Nr. 1829/2003 un noteikt zemākus sliekšņus attiecībā uz vajadzību pēc marķējuma par nejaušu un tehniski nenovēršamu vielas klātbūtni, kas sastāv no ģenētiski modificētiem organismiem, satur tos vai ražota no tiem, kā arī attiecībā uz vajadzību pēc marķējuma nejaušai vai tehniski nenovēršamai ģenētiski modificētas vielas klātbūtnei, kas ir saņēmusi labvēlīgu riska novērtējumu izmantošanai pārtikā un barībā.(6) Tāpēc atbilstīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1829/2003,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1829/2003 groza šādi:1.  Ar šādu punktu aizstāj 3. panta 2. punktu:„2. Vajadzības gadījumā pasākumi, lai noteiktu to, vai uz konkrēto pārtikas veidu attiecas šī iedaļa, ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 35. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”2.  Ar šādu punktu aizstāj 12. panta 4. punktu:„4. Var noteikt zemākus sliekšņus - jo īpaši attiecībā uz pārtiku, kas satur ģenētiski modificētus organismus (ĢMO), sastāv no tiem vai, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas sasniegumus. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 35. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”3.  Ar šādu punktu aizstāj 15. panta 2. punktu:„2. Vajadzības gadījumā pasākumi, lai noteiktu to, vai uz konkrēto pārtikas veidu attiecas šī iedaļa, ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 35. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”4.  Ar šādu punktu aizstāj 24. panta 4. punktu:„2. Pasākumi, lai noteiktu atbilstīgus zemākus sliekšņus, jo īpaši attiecībā uz pārtiku, kas satur ĢMO, vai, lai ņemtu vērā zinātnes un tehnikas sasniegumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 35. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”5.  Regulas 32. panta piekto daļu aizstāj ar šādu:„Sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot šo pantu un pielikumu, var pieņemt saskaņā ar 35. panta 2. punktā minēto procedūru.Pasākumus, lai grozītu pielikumu, kas ir paredzēts, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem saskaņā ar 35. panta 3. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”6.  Regulas 35. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:„3. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.4. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu, 5. punkta b) apakšpunktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 3. punkta c) apakšpunktā un 4. punkta b) apakšpunktā, un 4. punkta e) apakšpunktā paredzētie termiņi ir attiecīgi divi mēneši, viens mēnesis un divi mēneši.”7.  Ar šādu punktu aizstāj 47. panta 3. punktu:"3. Pasākumi, lai noteiktu zemākus 1. punktā minētos sliekšņus, jo īpaši attiecībā uz ĢMO, ko tieši pārdod galapatērētājiem, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, to papildinot, pieņem saskaņā ar 35. panta 4. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru.”[2.] pantsŠī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, […]Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C […], […]., […]. lpp.[2] OV C […], […]., […]. lpp.[3] OV C […], […]., […]. lpp.[4] …[5] OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.[6] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).[7] OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 21.12.2016
            COM(2016) 818 final
            2016/0411(COD)
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
            ar ko izdara grozījumu Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt Regulas (EK) Nr. 1008/2008
                  1
                juridisko konsekvenci ar starptautisku nolīgumu.

               Regulas (EK) Nr. 1008/2008 13. pantā paredzēti nosacījumi, ar kādiem ir atļauts noslēgt vienošanās par trešās valstīs reģistrētu gaisa kuģu nomāšanu, jo īpaši gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi. Tas ir iespējams ārkārtas apstākļos, piemēram, ja Kopienas tirgū trūkst piemērotu gaisa kuģu, un šādas nomāšanas laiks būtu stingri jāierobežo un jānodrošina atbilstība drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi noteikumiem par drošību Kopienas un valstu tiesību aktos.

               Gaisa transporta nolīgums (ATA) starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm (ASV), no otras puses ("ES un ASV gaisa transporta nolīgums"), tika parakstīts 2007. gada 25. un 30. aprīlī
                  2
                un grozīts ar 2010. gada 24. jūnija protokolu
                  3
               . ATA provizoriski piemēro no 2008. gada 30. marta. Grozošo protokolu provizoriski piemēro no 2010. gada 24. jūnija.

               ATA paredzēts atvērts režīms gaisa kuģu nomāšanai ar apkalpi starp līgumslēdzējām pusēm. Lai gaisa pārvadātājiem nodrošinātu skaidrību un noteiktību, Komisija ir ieteikusi Padomei piešķirt Komisijai pilnvarojumu risināt sarunas par īpašu nolīgumu ar ASV par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi, kura mērķis ir atcelt laika ierobežojumus.

               Šā priekšlikuma mērķis ir attiecīgi pielāgot ES regulu. Tāpēc tā darbības joma ir ļoti ierobežota, un tas attieksies tikai uz  Regulas (EK) Nr. 1008/2008 13. panta 3. punkta b) apakšpunktu. Citi 13. panta noteikumi (piemēram, par drošības standartiem un kompetentās iestādes tiesībām) netiks mainīti.

               Tuvākajā laikā izņēmums attiecībā uz ierobežojumiem tiktu piemērots ASV, kuras kļūtu par pirmo no trešajām valstīm, ar ko ES ir noslēgusi nolīgumu par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi. Citas trešās valstis nākotnē varētu vēlēties, lai tām tiktu piemēroti līdzīgi izņēmumi, tomēr katrs pieprasījums tiktu izskatīts atsevišķi un izņēmumus vajadzētu piemērot tikai tad, ja tie ir pienācīgi pamatoti.

               Jebkāda tieša vai netieša ietekme izrietēs no pašiem nolīgumiem par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi, nevis no regulas grozījuma.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem rīcībpolitikas noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šīs ierosmes pamatā ir spēkā esošie Savienības noteikumi, kas attiecas uz gaisa pārvadājumu pakalpojumiem un patlaban ir ietverti Regulā (EK) Nr. 1008/2008. Tā arī būs saskanīga ar iecerēto ES un ASV nolīgumu par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi un ES un ASV ATA.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

                  Šī ierosme ir pilnībā saskanīga ar Komisijas stratēģiskajiem mērķiem 2014.–2019. gadam, proti, stiprināt ES kā pasaules līmeņa dalībnieces lomu un veicināt nodarbinātību un izaugsmi.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Priekšlikums pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, kas ir juridiskais pamats tādu Savienības pasākumu pieņemšanai, kuri attiecas uz gaisa transportu.

                   •
                        Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

                  Regulas grozījums ir vienīgais pastāvošais juridiskais instruments, kas pieejams aplūkojamās problēmas risināšanai.

               •Proporcionalitāte

                  Priekšlikums ir ES tiesību akta tehnisks pielāgojums starptautiskam nolīgumam. Izmaiņas ir stingri ierobežotas un attiecas tikai uz laika ierobežojumiem, kas saistīti ar noteikumiem par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi, kuri ietverti iecerētajā ES un ASV nolīgumā par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

                  Šis priekšlikums nemaina sākotnējā regulā izmantoto juridiskā instrumenta veidu.

               3.EX-POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex-post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Neattiecas

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Visas ES dalībvalstis un nozares pārstāvji (tostarp sociālie partneri), kā arī Norvēģija un Islande (kuras ir ATA līgumslēdzējas puses) aktīvi iesaistījās problēmas analīzē un novērtēšanā.

                  Šīs apspriešanās laikā tika secināts, ka nolīgums par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi prasītu Regulas (EK) Nr. 1008/2008 grozījumu.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

                  Šis grozījums pēc būtības ir tehnisks un horizontāls grozījums, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem. Informācijas vākšana nolūkā novērtēt tā ietekmi norisināsies saistībā ar lūgumu piešķirt pilnvarojumu risināt sarunas, kuru mērķis ir noslēgt nolīgumu starp ES un trešo valsti.

                  Šobrīd tas vajadzīgs tikai dēļ iecerētā ES un ASV nolīguma par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi. Kopsavilkums par minētā nolīguma vajadzībām veikto informācijas vākšanu un analīzi dots pievienotajā ceļvedī un ieteikumā Padomes lēmumam.

               •Ietekmes novērtējums

                  Ierosmei ir ļoti konkrēts mērķis (tehnisks pielāgojums, kas izriet no starptautiska nolīguma) un ierobežota darbības joma (izņēmums attiecībā uz laika ierobežojumiem gaisa kuģu nomāšanā ar apkalpi). Kā minēts 2016. gada 7. martā publicētajā ceļvedī, nav ierosināts veikt ietekmes novērtējumu.

                  Jebkāda ietekme izrietēs no konkrēta nolīguma par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi, nevis no regulas grozījuma.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

                  Priekšlikums ir ES regulas tehnisks pielāgojums, kura mērķis ir saskaņot regulu ar starptautiskā nolīgumā ietvertiem noteikumiem.

               Visaptverošs pašreizējās politikas izvērtējums netika veikts, jo ierosme neparedz vispārēju ierobežojumu mazināšanu attiecībā uz visām trešajām valstīm. Ierosmes mērķis būtu izveidot izņēmumu, kas būtu piemērojams tikai ASV un ļautu izvairīties no nekonsekvences starp regulu un ES starptautiskajām saistībām.

               •Pamattiesības

                  Neattiecas

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Priekšlikumam nav ietekmes uz ES budžetu.

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Ierosinātajai regulai nav vajadzīgi nekādi papildu īstenošanas pasākumi.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīkāks skaidrojums

                  Priekšlikuma mērķis ir ieviest iespēju piemērot izņēmumu no Regulas (EK) Nr. 1008/2008 13. panta 3. punkta b) apakšpunktā paredzētajiem nosacījumiem gaisa kuģu nomāšanai ar apkalpi, šādā nolūkā noslēdzot starptautiskus nolīgumus. Tas dotu lielāku elastīgumu, ciktāl šādu nolīgumu noslēgšana ir ekonomiskā un sociālā ziņā izdevīga ES.

                  Ar ierosinātajām izmaiņām pievieno atsauci uz starptautiskiem nolīgumiem regulas 13. panta 3. punkta b) apakšpunktā, kurā ir paredzēti nosacījumi, ar kādiem atļauta gaisa kuģu nomāšana ar apkalpi (ārkārtas apstākļi, sezonālas vajadzības, darbības grūtības).

                  Citi 13. panta noteikumi (piemēram, par drošības standartiem un kompetentās iestādes tiesībām) netiktu mainīti.

               2016/0411 (COD)

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

               ar ko izdara grozījumu Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  4
               ,

               ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
                  5
               ,

               saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

               tā kā:

               (1)Regulas (EK) Nr. 1008/2008 13. pantā ietverti noteikumi, kas atļauj noslēgt vienošanās par trešās valstīs reģistrētu gaisa kuģu nomāšanu, jo īpaši gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi.

               (2)Šīs vienošanās ir atļautas ārkārtas apstākļos, piemēram, ja Savienības tirgū trūkst piemērotu gaisa kuģu, un to darbības laiks būtu stingri jāierobežo un jānodrošina atbilstība drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi noteikumiem par drošību Savienības un valstu tiesību aktos.

               (3)ES un ASV gaisa transporta nolīgums (ATA) tika parakstīts 2007. gadā un grozīts ar 2010. gada 24. jūnija protokolu. ATA atspoguļo līgumslēdzēju pušu apņemšanos īstenot kopīgu mērķi – turpināt atvērt piekļuvi tirgiem, lai dotu pēc iespējas lielāku labumu patērētājiem, aviokompānijām, darbaspēkam un sabiedrībai abās Atlantijas okeāna pusēs.

               (4)Tādējādi ATA paredzēts atvērts režīms gaisa kuģu nomāšanai ar apkalpi starp līgumslēdzējām pusēm. Attiecīgie noteikumi, kas ietverti ATA 10. pantā, ļauj noslēgt šādas vienošanās par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi starptautiskajos gaisa pārvadājumos, ja visiem tajās iesaistītajiem ir attiecīga atļauja un ja šīs vienošanās atbilst normatīvajos aktos paredzētajiem nosacījumiem, kādus puses parasti piemēro šādu vienošanos gadījumā.

               (5)Situācijas attīstība un iepriekšējās diskusijas saskaņā ar ATA izveidotajā apvienotajā komitejā liecina, ka puses gūtu labumu no īpaša nolīguma par gaisa kuģu nomāšanu ar apkalpi, kurā būtu precizēti attiecīgie ATA noteikumi.

               (6)Šis nolīgums ietver esošo laika ierobežojumu mazināšanu, tāpēc tas secīgi ietekmē Regulas (EK) Nr. 1008/2008 13. panta 3. punkta b) apakšpunktu, kurā paredzēti laika ierobežojumi gadījumos, kad Savienības pārvadātāji nomā gaisa kuģus ar apkalpi no trešo valstu pārvadātājiem.

               (7)Tāpēc 13. panta 3. punkta b) apakšpunkts ir jāgroza, lai ļautu mazināt laika ierobežojumus gaisa kuģu nomāšanā ar apkalpi, par ko jāvienojas starptautiskos nolīgumos, kurus Savienība noslēgusi ar trešām valstīm.

               (8)Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1008/2008,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

               1. pants

               Regulas (EK) Nr. 1008/2008 13. panta 3. punkta b) apakšpunkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu:

               "ja vien Savienības noslēgtā starptautiskā nolīgumā nav paredzēts citādi, ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:".

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā [..] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)

                        OV L 293, 31.10.2008., 3. lpp.

                     (2)
                  Padomes 2007. gada 25. aprīļa Lēmums, lai parakstītu un provizoriski piemērotu ES un ASV gaisa transporta nolīgumu (2007/339/EK), (OV L 134, 25.5.2007., 4. lpp.).

                     (3)
                  OV L 223, 25.8.2010., 3. lpp.

                     (4)
                  OV C , , . lpp.

                     (5)
                  OV C , , . lpp.