               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2022
            COM(2022) 164 final
            2022/0107(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valsts nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Jordānijas partnerības prioritāšu pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Jordānijas Asociācijas padomē saistībā ar paredzēto ES un Jordānijas partnerības prioritāšu pieņemšanu laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums (asociācijas nolīgums) tika parakstīts Briselē 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā (“nolīgums”). Tas veido ES un Jordānijas divpusējo attiecību juridisko pamatu.

               Nolīguma mērķi ir:

               –nodrošināt pienācīgu pamatu politiskam dialogam, kas ļautu veidoties ciešiem politiskiem sakariem starp pusēm,

               –paredzēt nosacījumus pakāpeniskai preču, pakalpojumu un kapitāla tirdzniecības liberalizācijai,

               –veicināt līdzsvarotu saimniecisko un sociālo sakaru izveidi starp pusēm, izmantojot dialogu un sadarbību,

               –uzlabot dzīves un darba apstākļus un veicināt ražīgumu un finansiālo stabilitāti,

               –veicināt reģionālo sadarbību, lai stiprinātu mierīgu līdzāspastāvēšanu un ekonomisko un politisko stabilitāti,

               –veicināt sadarbību citās jomās, par kurām ir savstarpēja interese.

               2.2.ES un Jordānijas Asociācijas padome

               ES un Jordānijas Asociācijas padome tika izveidota Eiropas un Vidusjūras reģiona valsts nolīguma par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordāniju, no otras puses, ietvaros (89. pants), un minētais nolīgums tika parakstīts 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā
                  1
               .

               Lai sasniegtu nolīguma mērķus, Asociācijas padome nolīgumā paredzētajos gadījumos ir pilnvarota pieņemt lēmumus. Tās lēmumi pusēm ir saistoši. Saskaņā ar reglamentu ES un Jordānija pārmaiņus pa 12 mēnešiem vada Asociācijas padomes darbu. Asociācijas padome regulāri sanāk ministru līmenī vienu reizi gadā.

               2.3.Paredzētais ES un Jordānijas Asociācijas padomes akts

               ES un Jordānijas Asociācijas padomes XIV sanāksmē ir jāpieņem lēmums par ES un Jordānijas partnerības prioritātēm laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir virzīt un informēt ES un Jordānijas partnerību laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam.

               Pārskatītā Eiropas kaimiņattiecību politika
                  2
               , kas tika pieņemta 2015. gada novembrī, izveido jaunu satvaru divpusējo attiecību ar partneriem noteikšanai. Šīs attiecības būtu jānosaka politiskajā dokumentā ar nosaukumu “Partnerības prioritātes”, kas ir galvenais atsauces punkts partnervalstīm, tām vienojoties par ierobežotu kopumu mērķorientētu prioritāšu turpmākajiem gadiem. ES un Jordānijai ir cieša partnerība. Jordānija ir svarīga ES partnere, un ES augstu vērtē Jordānijas svarīgo līdzsvarojošo lomu reģionā. Lai vēl vairāk stiprinātu stabilās un daudzšķautņainās attiecības starp abiem partneriem, ir noteiktas partnerības prioritātes, kuru mērķis ir atbalstīt ES un Jordānijas asociācijas nolīguma īstenošanu.

               Partnerības prioritātes atspoguļo kopīgās intereses un pievēršas jomām, kurās ES un Jordānijas sadarbība ir abpusēji izdevīga. Galvenās politiskās prioritātes, kas noteiktas ES un Jordānijas attiecībās laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam, ir šādas: i) sadarbības stiprināšana reģionālās stabilitātes un drošības, tostarp terorisma apkarošanas, jomā; ii) ekonomikas atveseļošanas un stabilitātes, zaļas, digitālas, iekļaujošas un uz zināšanām balstītas izaugsmes, izglītības kvalitātes un pienācīgu darbvietu radīšanas veicināšana, tostarp jauniešiem; iii) labas pārvaldības, tiesiskuma, demokrātisku reformu un cilvēktiesību, tostarp sociālo un darba tiesību, stiprināšana. Tādējādi ES un Jordānija ir apņēmušās veicināt sadarbību transversālos jautājumos, sākot no stabilizācijas un drošības un beidzot ar tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanas, dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas jautājumiem, dialogu ar pilsonisko sabiedrību, migrācijas un mobilitātes jautājumiem, vardarbīga ekstrēmisma novēršanu. Progress mobilitātes partnerības dažādo komponentu efektīvā īstenošanā ir transversāla prioritāte.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostājai, kas Savienības vārdā jāieņem, vajadzētu būt – apstiprināt ES un Jordānijas partnerības prioritāšu projektu, kas pievienots šim priekšlikumam.

               ES un Jordānijas partnerības prioritātes ietver Eiropas kaimiņattiecību politikas kopīgos mērķus kopīgai miera, labklājības un stabilitātes telpai. Tās pamatojas uz galvenajām kaimiņattiecību politikas iezīmēm – diferencēšanu un līdzatbildību –, kā arī elastīgumu, lai būtu iespējams pielāgoties mainīgiem apstākļiem, kā par to vienojušās ES un Jordānija. Turklāt tās atbilst Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumos
                  3
                paustajiem centieniem panākt demokrātisku, stabilāku, zaļāku un pārtikušāku dienvidu kaimiņreģionu kā stratēģiskai ES prioritātei.

               Partnerības prioritātēs ir iekļauti arī mērķi, kas izvirzīti jaunajā, vērienīgajā un inovatīvajā Programmā Vidusjūras reģionam, kura izklāstīta Komisijas un Augstā pārstāvja 2021. gada 9. februāra kopīgajā paziņojumā par dienvidu kaimiņreģionu
                  4
                un turpmākajos Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumos par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu
                  5
                un kuras nolūks ir atsākt sadarbību un izmantot attiecību potenciālu, kas vēl nav atraisīts. Šādi tiks atbalstīta Ekonomikas un investīciju plānā dienvidu kaimiņvalstīm
                  6
                noteikto savstarpēji saskaņoto pamatiniciatīvu efektīva un laicīga īstenošana, kas stiprinās ES partnerību ar Jordāniju un palīdzēs aizsargāt mūsu kopīgos labumus Vidusjūras reģionā.

               Jaunā programma Vidusjūras reģionam piedāvā iespējas veidot jaunas partnerības attiecībā uz zaļās un digitālās pārkārtošanās stratēģiskajām prioritātēm, kuras veicinās ilgtspēju, labklājību un noturību. Šajos centienos ES un Jordānija balstīsies uz partnerību ar Jordāniju un Jordānijas reformu programmas turpmāku īstenošanu. ES un Jordānija turpinās konstruktīvi sadarboties, kopīgiem spēkiem vadot Savienību Vidusjūrai, lai veicinātu spēcīgu partnerību visā Vidusjūras reģionā.

               ES un Jordānija ir apstiprinājušas kopīgus mērķus un kopīgas intereses gan miera procesa īstenošanā, gan stabilitātes un miera atjaunošanā Sīrijā. Tas galu galā ļautu bēgļiem brīvprātīgi, droši un cieņpilni atgriezties. Tikmēr attiecībā uz tiem bēgļiem no Sīrijas, kuri atrodas Jordānijā, ir svarīgi saglabāt palīdzības apjomu un piekļuvi aizsardzībai, izglītībai, iztikas līdzekļiem un pakalpojumiem.

               Saskaņā ar jauno Programmu Vidusjūras reģionam ES un Jordānijas partnerība arī turpmāk balstīsies uz kopīgām vērtībām un dialogu, un tā virzīs uz priekšu kopīgu sociālekonomisko un politisko programmu, tostarp reformas un to īstenošanu tādās jomās kā laba pārvaldība, tiesiskums, cilvēktiesības, sociālā kohēzija un vienlīdzīgas iespējas visiem, nediskriminācija, vides un klimata aizsardzība, makroekonomikas stabilitāte un uzņēmējdarbības vide. Tās mērķis būs zaļa, digitāla, noturīga un taisnīga atveseļošana pēc Covid-19 saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu.

               Jaunajā Programmā Vidusjūras reģionam viena no galvenajām kopīgajām prioritātēm un tās inovatīvais stūrakmens ir ilgtspējīgas sociālekonomiskās atveseļošanas un darbvietu radīšanas rosināšana dienvidu kaimiņreģionā ilgtermiņā. Kopīgajam paziņojumam pievienotajā kopīgajā dienestu darba dokumentā par ekonomikas un investīciju plānu dienvidu kaimiņreģionam  ir pievērsta liela uzmanība Jordānijai, un tajā izpaužas apņēmīgi centieni realizēt praksē šo partnerību un koncentrēties uz galvenajiem projektiem, kas stiprina ES partnerību ar Jordāniju. Jaunās programmas Vidusjūras reģionam ekonomikas un investīciju plāna pamatiniciatīvu īstenošana palīdzēs īstenot partnerības prioritātes un veidos nozīmīgu daļu ES sadarbībā ar Jordāniju.

               Partnerība un sadarbības prioritārās jomas arī turpmāk būs ilgtspējīgas, kas tiks panākts ar regulārām augsta līmeņa politiskām sanāksmēm; ekonomikas, nodarbinātības un sociālo lietu, tirdzniecības, tieslietu, cilvēktiesību, demokrātisko procesu, klimata un vides dialogu; ES un Jordānijas mobilitātes partnerību; ES un Jordānijas Zinātnes un tehnoloģiju nolīgumu un citām esošām sadarbības jomām; ES un Jordānijas apņemšanos stiprināt dialogu un sadarbību drošības jautājumos, tostarp vardarbīga ekstrēmisma un terorisma apkarošanā un kiberdrošības jomā; kā arī notiekošo divpusējo sadarbību Jordānijas atbalstam.

               Partnerības prioritāšu dokumentā cita starpā ņem vērā cilvēktiesību un labas pārvaldības veicināšanu, ES migrācijas politikas ārējo dimensiju, palielinātu uzmanību starptautiskajai sadarbībai terorisma un vardarbīga ekstrēmisma apkarošanā un tirdzniecības potenciālu taisnīgas izaugsmes un pienācīgu darbvietu nodrošināšanā.

               ES un Jordānijas partnerības prioritātes tika sagatavotas pēc padziļinātas apspriešanās ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem un ES dalībvalstu pārstāvjiem Padomes Magribas un Mašrikas jautājumu darba grupā, kā arī pēc diskusijām ar Jordānijas partneriem. Apspriešanās ar plašu pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu loku notika ar ES delegācijas Jordānijā starpniecību, tostarp ar tiem, kas strādā ar sociāliem, ekonomiskiem, cilvēktiesību un demokratizācijas jautājumiem, kā arī ar uzņēmējdarbības nozari.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  7
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ES un Jordānijas Asociācijas padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, kas tika parakstīts 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā.

               Akts, ko ES un Jordānijas Asociācijas padome tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts var būtiski ietekmēt Savienības tiesiskā regulējuma saturu, proti, tas attiecas uz: tās attīstības sadarbības politiku attiecībā uz Jordāniju. Būtiskā ietekme var rasties tāpēc, ka ES un Jordānijas partnerības prioritātes noteiks un informēs turpmākās ES un Jordānijas attiecības, tostarp palīdzības plānošanu attīstības sadarbības kontekstā saskaņā ar jauno Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI) laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz sadarbību ar trešo valsti saistībā ar asociācijas nolīgumu un Eiropas kaimiņattiecību politiku. Pasākumi, kuru pieņemšana bija paredzēta, kopumā attiecas uz visām jomām, uz kurām attiecas asociācijas nolīgums, un to mērķis ir turpināt īstenot un padziļināt pušu asociāciju. No tā izriet, ka joma, uz kuru attiecas apstrīdētais lēmums, ir jānosaka, ņemot vērā asociācijas nolīgumu kopumā. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 217. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 217. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ES un Jordānijas Asociācijas padomes akts aizstās iepriekšējās ES un Jordānijas partnerības prioritātes, kas pieņemtas ar ES un Jordānijas Asociācijas padomes 2016. gada 19. decembra Lēmumu Nr. 1/2016, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0107 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valsts nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Jordānijas partnerības prioritāšu pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valsts nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordāniju, no otras puses (“Nolīgums”) tika parakstīts 1997. gada 24. novembrī
                  8
                un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā.

               (2)Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valsts nolīguma 91. panta 1. punktu Asociācijas padome var pieņemt lēmumus, lai sasniegtu nolīguma mērķus. ES un Jordānijas Asociācijas padomes XIV sanāksmē ir jāpieņem ES un Jordānijas partnerības prioritātes.

               (3)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem ES un Jordānijas Asociācijas padomē, jo attiecīgais lēmums Savienībai būs saistošs.

               (4)Paredzētā akta mērķis ir virzīt un informēt ES un Jordānijas partnerību laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam. ES un Jordānijas partnerība ir cieša. Jordānija ir svarīga ES partnere, un ES augstu vērtē Jordānijas svarīgo lomu reģionā. Lai vēl vairāk stiprinātu stabilas un daudzšķautņainas attiecības starp abiem partneriem, ir noteiktas partnerības prioritātes, lai atbalstītu ES un Jordānijas asociācijas nolīguma īstenošanu, kas virzīs partnerību laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Jordānijas Asociācijas padomes XIV sanāksmē, pamatojas uz ES un Jordānijas Asociācijas padomes lēmuma projektu, ar ko pieņem ES un Jordānijas partnerības prioritātes, kuras pievienotas šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas un Vidusjūras reģiona valsts nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (OV L 129/3; 15.5.2002.).

                     (2)

                        Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana”, SWD(2015) 500.

                     (3)

                        EUCO 22/20, 11.12.2020.

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (5)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7931-2021-INIT/lv/pdf

                     (6)

                        Kopīgs dienestu darba dokuments. Atjaunota partnerība ar dienvidu kaimiņreģionu. Ekonomikas un investīciju plāns dienvidu kaimiņvalstīm. SWD(2021) 23 final.

                     (7)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (8)

                        Eiropas un Vidusjūras reģiona valsts nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (OV L 129/3; 15.5.2002.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 6.4.2022
            COM(2022) 164 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valsts nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, attiecībā uz ES un Jordānijas partnerības prioritāšu pieņemšanu

               PIELIKUMS

               ES UN JORDĀNIJAS 14. ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. ....

               (DD.MM.2022.), ar ko vienojas par ES un Jordānijas partnerības prioritātēm

               ES UN JORDĀNIJAS ASOCIĀCIJAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordāniju, no otras puses,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums par asociācijas izveidi starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordāniju, no otras puses, tika parakstīts 1997. gada 24. novembrī un stājās spēkā 2002. gada 1. maijā.

               (2)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 91. pants pilnvaro Asociācijas padomi pieņemt lēmumus nolīguma mērķu sasniegšanai.

               (3)Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 101. pantu puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu saistības, kas izriet no nolīguma, un  nodrošina nolīgumā izklāstīto mērķu sasniegšanu.

               (4)Pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kas abām pusēm ļaus uzņemties lielāku atbildību.

               (5)ES un Jordānija ir vienojušās nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2021.–2027. gadam ar mērķi atbalstīt un stiprināt Jordānijas noturību un stabilitāti, turklāt vienlaikus tiecoties risināt ieilgušā Sīrijas konflikta ietekmi.

               (6)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma puses ir vienojušās par ES un Jordānijas partnerības prioritāšu tekstu, kas palīdzēs īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, sadarbībā galveno uzmanību pievēršot kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm,

               IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

               1. pants

               Asociācijas padome iesaka pusēm īstenot ES un Jordānijas partnerības prioritātes, kā tās izklāstītas pielikumā.

               2. pants

               Asociācijas padome nolemj, ka ES un Jordānijas partnerības prioritātes, kuras minētas 1. pantā, aizstāj iepriekšējās ES un Jordānijas partnerības prioritātes, kas pieņemtas ar ES un Jordānijas Asociācijas padomes 2016. gada 19. decembra Lēmumu Nr. 1/2016.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               xx, diena.mēnesis.gads.

               Asociācijas padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

               ***

               ES un Jordānijas partnerības prioritātes 2021.–2027. gadam

               Ievads

               ES un Jordānijas partnerība ir cieša. Jordānija ir svarīga ES partnere, un ES augstu vērtē Jordānijas svarīgo līdzsvarojošo lomu reģionā. Lai vēl vairāk stiprinātu stabilas un daudzšķautņainas attiecības starp abiem partneriem, ir noteiktas prioritātes, lai atbalstītu ES un Jordānijas asociācijas nolīguma īstenošanu, kas virzīs partnerību laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam.

               ES un Jordānijas partnerības prioritātes ietver Eiropas kaimiņattiecību politikas kopīgos mērķus kopīgai miera, labklājības un stabilitātes telpai. Tās pamatojas uz galvenajām kaimiņattiecību politikas iezīmēm – diferencēšanu un līdzatbildību –, kā arī elastīgumu, lai būtu iespējams pielāgoties mainīgiem apstākļiem, kā par to vienojušās ES un Jordānija. Turklāt tās atbilst Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumos
                  1
                paustajiem centieniem panākt demokrātisku, stabilāku, zaļāku un pārtikušāku dienvidu kaimiņreģionu kā stratēģiskai ES prioritātei.

               Partnerības prioritātēs ir iekļauti arī mērķi, kas izvirzīti jaunajā, vērienīgajā un inovatīvajā Programmā Vidusjūras reģionam, kura izklāstīta Komisijas un Augstā pārstāvja 2021. gada 9. februāra kopīgajā paziņojumā par dienvidu kaimiņreģionu
                  2
                un turpmākajos Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumos par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu
                  3
                un kuras nolūks ir atsākt sadarbību un izmantot attiecību potenciālu, kas vēl nav atraisīts. Šādi tiks atbalstīta Ekonomikas un investīciju plānā dienvidu kaimiņvalstīm
                  4
                noteikto savstarpēji saskaņoto pamatiniciatīvu efektīva un laicīga īstenošana, kas stiprinās ES partnerību ar Jordāniju un palīdzēs aizsargāt mūsu kopīgos labumus Vidusjūras reģionā. Jaunā programma piedāvā iespējas veidot jaunas partnerības attiecībā uz zaļās un digitālās pārkārtošanās stratēģiskajām prioritātēm, kuras veicinās ilgtspēju, labklājību un noturību. Šajos centienos ES un Jordānija balstīsies uz partnerību ar Jordāniju un Jordānijas reformu programmas turpmāku īstenošanu. ES un Jordānija turpinās konstruktīvi sadarboties, kopīgiem spēkiem vadot Savienību Vidusjūrai, lai veicinātu spēcīgu partnerību visā Vidusjūras reģionā.

               Saskaņā ar jauno programmu ES un Jordānijas partnerība arī turpmāk balstīsies uz kopīgām vērtībām un dialogu, un tā virzīs uz priekšu kopīgu sociālekonomisko un politisko programmu, tostarp reformas un to īstenošanu tādās jomās kā laba pārvaldība, tiesiskums, cilvēktiesības, sociālā kohēzija un vienlīdzīgas iespējas visiem, nediskriminācija, vides un klimata aizsardzība, makroekonomikas stabilitāte un uzņēmējdarbības vide. Tās mērķis būs zaļa, digitāla, noturīga un taisnīga atveseļošana pēc Covid-19 pandēmijas saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, Parīzes nolīgumu un Eiropas zaļo kursu.

               Jaunajā Programmā Vidusjūras reģionam viena no galvenajām kopīgajām prioritātēm un tās inovatīvais stūrakmens ir ilgtspējīgas sociālekonomiskās atveseļošanas un darbvietu radīšanas rosināšana dienvidu kaimiņreģionā ilgtermiņā. Paziņojumam pievienotajā kopīgajā dienestu darba dokumentā par ekonomikas un investīciju plānu dienvidu kaimiņreģionam ir pievērsta liela uzmanība Jordānijai, un tajā izpaužas apņēmīgi centieni realizēt praksē šo partnerību un koncentrēties uz galvenajiem projektiem, kas stiprina ES partnerību ar Jordāniju. Jaunās Programmas Vidusjūras reģionam ekonomikas un investīciju plāna pamatiniciatīvu īstenošana palīdzēs īstenot partnerības prioritātes un būs nozīmīga ES sadarbības ar Jordāniju daļa.

               Pamatojoties uz kopīgo paziņojumu un tā ekonomikas un investīciju plānu, kā arī Padomes secinājumiem, ES arī strādās, lai apvienotu spēkus ar dalībvalstīm nolūkā veicināt Eiropas komandas iniciatīvas galvenajās savstarpējo interešu jomās, balstoties uz veiksmīgo Eiropas komandas reakciju uz Covid-19 krīzi gan pasaulē, gan Jordānijā.

               Partnerības prioritātes ir adaptīvs dokuments, un tas ietver savstarpējo saistību izpildi.

               Partnerība un prioritārās sadarbības jomas arī turpmāk tiks uzturētas, izmantojot regulāras augsta līmeņa politiskas sanāksmes, dialogus par ekonomiku, nodarbinātību un sociālajām lietām, tirdzniecību, tieslietām, cilvēktiesībām, demokrātiskajiem procesiem, klimatu un vidi, ES un Jordānijas mobilitātes partnerību, ES un Jordānijas nolīgumu zinātnes un tehnoloģiju jomā un citas esošās sadarbības jomas, ES un Jordānijas apņemšanos stiprināt dialogu un sadarbību drošības jomā, tostarp vardarbīga ekstrēmisma un terorisma un kiberdrošības apkarošanā, kā arī notiekošo divpusējo sadarbību Jordānijas atbalstam.

               Partnerības prioritātes apstiprina ES un Jordānijas saites un nosaka savstarpējās iesaistes padziļināšanas iespējas.

               Pašreizējais konteksts īpaši veicina ES un Jordānijas attiecību nostiprināšanu, pamatojoties uz kopīgiem mērķiem, vērtībām un interesēm kopīgu problēmu risināšanā.

               Covid-19 pandēmija ir radījusi papildu spiedienu uz veselības, izglītības un ekonomikas nozari un rada būtiskas sociālekonomiskas problēmas. ES un Jordānija, cita starpā īstenojot savu ekonomiku zaļo un digitālo pārveidi, palielinot noturību un iekļaujošā veidā sniedzot pārticību un pienācīgas kvalitātes darba iespējas savām sabiedrībām, pēc krīzes atjaunosies uzlabojušās. Virzībā uz iekļaujošu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas ES un tās partneri pastiprinās savu iesaisti cīņā pret visu veidu diskrimināciju, tostarp diskrimināciju reliģijas vai ticības dēļ, un veicinās dzimumu līdztiesību visās politikas jomās.

               Kopš 2011. gada Sīrijā pastāvošā krīze ievērojami ietekmē Jordāniju, reģionu, kā arī ES. ES un Jordānija ir apstiprinājušas kopīgus mērķus un kopīgas intereses gan miera procesa īstenošanā, gan stabilitātes un miera atjaunošanā Sīrijā. Tas galu galā ļautu bēgļiem brīvprātīgi, droši un cieņpilni atgriezties. Tikmēr attiecībā uz tiem bēgļiem no Sīrijas, kuri atrodas Jordānijā, ir svarīgi saglabāt palīdzības apjomu un piekļuvi aizsardzībai, izglītībai, iztikas līdzekļiem un pakalpojumiem.

               ES atzīst Jordānijas svarīgo lomu nacionālajā, reģionālajā un starptautiskajā vidē un atbalsta Jordānijas iesaistīšanos daudzpusējā sistēmā. ES atzinīgi vērtē Jordānijas dāsno un pastāvīgo apņemšanos uzņemt un aizsargāt lielu skaitu bēgļu, tostarp sīriešus, palestīniešus, irākiešus, Lībijas iedzīvotājus un jemeniešus, kuri meklē drošu patvērumu Jordānijā, un nodrošināt viņiem izglītību, veselības aprūpi, iztikas līdzekļus un sociālās aizsardzības pakalpojumus. ES turpinās palīdzēt Jordānijai sniegt atbalstu bēgļiem, kuri meklē aizsardzību Jordānijā, un stiprināt Jordānijas noturību, tostarp pastāvīgi iesaistīties Covid-19 pandēmijas seku mazināšanā. Tāpat kā iepriekš, ES atbalsts Jordānijai attiecībā uz bēgļiem tiek sniegts papildus divpusējām atbalsta programmām. Ir ļoti svarīgi cīnīties pret nabadzību, diskrimināciju un dzimumu nevienlīdzību, nodrošināt pienācīgu ienākumu atbalstu, nediskriminējošu piekļuvi sociālajai aizsardzībai saskaņā ar valsts sistēmām, piemēram, Jordānijas valsts sociālās aizsardzības stratēģiju, veicināt ilgtspējīgu attīstību, izaugsmi, aizsargāt cilvēktiesības un nodrošināt taisnīgu piekļuvi kvalitatīviem pakalpojumiem. Turklāt Jordānija ir turpinājusi pielikt teicamas pūles, un tai ir nozīmīga un līdzsvarota loma miera un drošības veicināšanā Tuvajos Austrumos, jo īpaši Tuvo Austrumu miera procesā. Turklāt ļoti vērtīga ir izrādījusies Jordānijas loma radikalizācijas, terorisma un vardarbīga ekstrēmisma novēršanā un apkarošanā. Jordānija kopā ar ES kopīgi vada Savienību Vidusjūrai, ar kuras palīdzību tā atbalsta politiskus risinājumus dažādām krīzēm reģionā, kā arī reģionālo integrāciju un attīstību, ilgtspējīgu, zaļu, zemu siltumnīcefekta gāzu emisiju un resursu ziņā efektīvu aprites ekonomiku, kas ir vēl viens piemērs Jordānijas vadošajai stabilizējošajai lomai.

               Jordānija un ES arī turpinās sadarbību attiecībā uz visiem migrācijas aspektiem visaptverošā, savstarpēji izdevīgā un īpaši pielāgotā partnerībā un mobilitātes partnerības ietvaros, kas nodrošina saskaņotu satvaru darbībām migrācijas, mobilitātes un drošības jomā un tādu jautājumu risināšanā, kuri saistīti ar robežu pārvaldību, neatbilstīgas migrācijas novēršanu un starptautisko aizsardzību
                  5
               .

               Partnerības prioritātes balstās uz kopīgiem sasniegumiem savstarpēju interešu jomās, tostarp uz mērķi veicināt reformu turpmāku īstenošanu, tādējādi veicinot Jordānijas makroekonomikas stabilitāti, saskaņā ar pārskatītās SVF programmas prioritātēm un ņemot vērā Covid-19 pandēmijas sekas. Tās pamatojas arī uz 2016. gada Londonas konferenci “Atbalsts Sīrijai un reģionam”, kā arī uz starptautiskajā nolīgumā Jordānijas un šīs konferences organizētāju izstrādātajām saistībām, kuru mērķis ir Jordānijas attīstības panākumu veicināšana, ņemot vērā ilgstošo humāno palīdzību, un adekvāts atbalsts uzņēmējkopienai. Piecās turpmākajās Briseles konferencēs “Atbalsts Sīrijas un reģiona nākotnei” tika atjaunota un nostiprināta starptautiskās sabiedrības politiskā, humanitārā un finansiālā apņemšanās atbalstīt Sīrijas tautu, kaimiņvalstis un uzņēmējkopienas, kuras visvairāk skāris konflikts, un pārskatīts progress, ko valdības, līdzekļu devēji un Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO) ir panākuši, pildot tajā uzņemtās saistības un dotos solījumus. Ņemot vērā Sīrijas bēgļu un neaizsargātu uzņēmējkopienu pastāvīgo ārkārtējo neaizsargātību, ko vēl vairāk saasinājusi Covid-19 pandēmija, ES un Jordānija atkārtoti apstiprina savu apņemšanos sniegt palīdzību un efektīvu aizsardzību visiem bēgļiem Jordānijā. Ir svarīgi vēl vairāk uzlabot viņu piekļuvi pakalpojumiem, nodrošināt viņu cilvēktiesību ievērošanu un turpināt palielināt viņu pašpaļāvības potenciālu, un radīt viņiem iespējas dot ieguldījumu Jordānijas ekonomiskajā attīstībā. Atbalstot bēgļus, tostarp no Sīrijas, ES un Jordānija pieņems uz neaizsargātību balstītu pieeju, kurā pienācīgu uzmanību pievērsīs neaizsargātu uzņēmējkopienu situācijai.

               ES joprojām ir apņēmības pilna sniegt nepārtrauktu palīdzību un aizsardzību palestīniešu bēgļiem, tostarp tiem, kuri atrodas Jordānijā. Šajā sakarā ES un Jordānija ir uzsvērušas Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības un darba aģentūras Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) izšķirošo nozīmi reģiona drošībai un stabilitātei saskaņā ar tās ANO pilnvarām, kas noteiktas attiecīgajās ANO rezolūcijās, un pauda apņemšanos turpināt politisku un finansiālu atbalstu aģentūrai. Tās atzīst, ka UNRWA joprojām ir svarīga loma, un apņemas atbalstīt aģentūru tās pilnvaru īstenošanā tās darbības jomās, kā arī pārvaldības un valdības reformās, kuru mērķis ir palielināt aģentūras pārredzamību, pārskatatbildību un pareizu finanšu pārvaldību, un kopā ar līdzekļu devēju kopienu iestāties par ilgtspējīgāku un paredzamāku daudzgadu finansējumu un taisnīgu sloga sadali.

               Prioritātes

               Partnerības prioritātes atspoguļo kopīgās intereses un pievēršas jomām, kurās ES un Jordānijas sadarbība ir abpusēji izdevīga. Saskaņā ar kopīgo paziņojumu un Padomes secinājumiem ES un Jordānija ir apņēmušās veicināt sadarbību virknē darbību šādās galvenajās politikas jomās: noturības un starpsavienojumu/līdzdalības stiprināšana pasaules ekonomikā, labklājības veidošana un divējādās zaļās un digitālās pārkārtošanās iespēju izmantošana; cilvēces attīstība, laba pārvaldība, tiesiskums un cilvēktiesības; miers un drošība; migrācija un mobilitāte; klimata politika, enerģētika un vide.

               Pamatojoties uz iepriekš minēto, laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ir noteiktas trīs prioritātes:

               ES un Jordānija centīsies stiprināt sadarbību reģionālās stabilitātes un drošības jomā, tostarp terorisma apkarošanā. ES un Jordānija ir stabilas partneres ārpolitikā un drošības politikā. Stratēģiskā un operatīvā sadarbība tiks turpināta gan divpusēji, gan daudzpusējos forumos, kā arī reģionālā līmenī, tostarp ES un Jordānijai kopīgiem spēkiem vadot Savienību Vidusjūrai un izmantojot ierosinātās ikgadējās ES ārlietu ministru un dienvidu partneru sanāksmes, kā arī iespējamās nozaru ministru sanāksmes. ES un Jordānijas abpusējās interesēs ir veicināt mieru un stabilitāti reģionā un pasaulē, kas tiks panākts, kopīgi strādājot pie Tuvo Austrumu miera procesa saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un attiecīgajām Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes (ANO DP) rezolūcijām, kā arī atbalstot politisku pāreju un miera veidošanu Sīrijā, pamatojoties cita starpā uz ANO DP Rezolūciju 2254. Gan ES, gan Jordānija cenšas būt tolerantas sabiedrības paraugs, un tas ir vēl viens iemesls sadarbības stiprināšanai ārpolitikas jomā.

               Partnerība ir vērsta uz to, lai veicinātu ekonomikas atveseļošanu un stabilitāti, zaļu, digitālu, iekļaujošu un uz zināšanām balstītu izaugsmi, izglītības kvalitāti un pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanu, tostarp jauniešiem, saskaņā ar valdības prioritātēm, attīstības indikatīvo izpildprogrammu, “Jordānija 2025 — Nacionālais redzējums un stratēģija” un nozaru politiku un stratēģijām. Atbalsta mērķis ir uzlabot Jordānijas noturību, lai tiktu galā ar Sīrijas krīzes ietekmi un reģionālo nestabilitāti, kā arī Covid-19 pandēmijas ekonomiskajām un sociālajām sekām, vienlaikus izmantojot iespējas  pēc krīzes atjaunoties uzlabojoties.

               ES un Jordānija pastiprinās sadarbību cīņā ar klimata pārmaiņām un vides degradāciju, apvienojot centienus veicināt zaļo izaugsmi un enerģētikas pārkārtošanu virzībā uz klimatneitralitāti, kas saskaņota ar Jordānijas enerģētikas nozares stratēģiju (2020.–2030. gadam) un ir saskaņā ar “Jordānijas Nacionālo noteikto devumu” (NND) un nacionālo pielāgošanās plānu. Spēcīga, iekļaujoša, zaļa un savienota Jordānijas ekonomika, ko atbalsta brīvās tirdzniecības zona, kura izveidota saskaņā ar asociācijas nolīgumu starp Jordāniju un ES, vienkāršota izcelsmes noteikumu shēma un uzlabota investīciju vide (izmantojot uzņēmējdarbības vides reformas) un uzņēmēju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), piekļuve finansējumam, tostarp veicinot publiskā un privātā sektora dialogu un tiešāk sadarbojoties ar privāto sektoru, būs spēcīgs stimuls pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanai. Ekonomikas modernizēšanu, zaļināšanu un daudzveidības palielināšanu veicinās arī atbalsts inovāciju virzītai izaugsmei un zināšanu apmaiņai. Reģionālo un ekonomisko integrāciju veicinās arī sadarbība ilgtspējīgas, viedas un noturīgas transporta savienojamības jomā (tostarp ES un Jordānijas aviācijas nolīgums) un 2015.–2030. gada valsts transporta ilgtermiņa stratēģijas īstenošana.

               Īpaša uzmanība tiks pievērsta jauniešu un sieviešu nodarbināmības un līdzdalības palielināšanai ekonomikā. Šāda uzmanība tiks pievērsta arī tam, lai radītu ilgtspējīgas un vienlīdzīgas ekonomiskās iespējas, tostarp pamatojoties uz augstas kvalitātes izglītību un profesionālo apmācību un sniedzot pienācīgus sabiedriskā transporta pakalpojumus, un lai veicinātu uzņēmējdarbības un inovācijas kultūru un pāreju uz zaļu aprites un digitālo ekonomiku. Ņemot vērā partnerības ievērojamo devumu kultūru dialoga un sociālekonomiskās attīstības veicināšanā, būtu jāizskata iniciatīvas kultūras jomā, tostarp tās, kuras ir vērstas uz kultūras un radošās industrijas attīstību.

               Asociācijas nolīguma pilnīga izpilde un kopīgā darba turpināšana nolūkā stiprināt esošās tirdzniecības un investīciju attiecības arī veicinātu Jordānijas integrāciju ES tirgū un radītu jaunas iespējas tirdzniecībai, investīcijām un attīstībai. Saskaņā ar paziņojumu par tirdzniecības politikas pārskatīšanu
                  6
                ES ierosinās jaunu ilgtspējīgu investīciju iniciatīvu ieinteresētajiem partneriem dienvidu kaimiņreģionā un Āfrikā.

               Partnerība ir vērsta uz to, lai atbalstītu Jordānijas centienus un apņemšanos stiprināt labu pārvaldību, tiesiskumu, demokrātiskas reformas un cilvēktiesības, tostarp sociālās un darba tiesības. Cilvēktiesības un pamatbrīvības, kas ietvertas starptautiskajos, reģionālajos un nacionālajos tiesību aktos, ir kopīgas vērtības. Demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošana ir būtisks elements ES un Jordānijas attiecībās un ilgtspējīgā Jordānijas sociālekonomiskajā attīstībā un stabilitātē .

               Migrācijas un mobilitātes jomā, ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu par Migrācijas un patvēruma paktu
                  7
                un Jordānijas tiesību aktus, progress mobilitātes partnerības dažādo komponentu efektīvā īstenošanā ir transversāla prioritāte, kas arī palīdzētu nodrošināt, ka personas var regulāri un vieglāk pārvietoties starp Jordāniju un ES, cita starpā ar mērķi veicināt tūrismu, atvieglot izglītības apmaiņu un sadarboties ar Jordānijas diasporas kopienām ārvalstīs. Visaptveroša un ilgtspējīga pieeja migrācijai un patvērumam, tostarp sadarbība atgriešanas jomā ES un tās dalībvalstu kompetences ietvaros, varētu izrādīties abpusēji izdevīga ES un Jordānijai.

               1.Stiprināt sadarbību attiecībā uz reģiona stabilitāti un drošību, tostarp terorisma apkarošanu

               ES atzīst visus Jordānijas veiktos attiecīgos centienus. ES un Jordānijai būtu jāturpina cieša sadarbība, risinot reģiona nestabilitātes problēmu, tostarp draudus drošībai, ko rada Da'esh un citi teroristu grupējumi. Šajā sakarā ES ir apņēmusies palīdzēt Jordānijai centienos stabilizēt un aizsargāt savas ārējās robežas. Gan ES, gan Jordānija atbalsta vajadzību pēc ilgtspējīgiem un noturīgiem Sīrijas krīzes risinājumiem saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 2254 (2015). Attiecīgajos starptautiskajos forumos būtu jāturpina darbs pie Sīrijas krīzes atrisināšanas, kā arī sadarbība saistībā ar ES un Jordānijas pastiprinātas drošības un terorisma apkarošanas ceļvedi, īpaši pievēršoties kopīgiem projektiem un informācijas apmaiņai.

               ES un Jordānijai būtu arī jāpastiprina “tiltu veidošana” citu konfliktu kontekstā, tostarp Tuvo Austrumu miera procesā. ES atzīst Jordānijas neaizstājamo un konstruktīvo lomu reģiona stabilitātē un atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir saglabāt Jeruzalemes svētvietu vēsturisko status quo, tostarp attiecībā uz hāšimītiem kā svētvietu glabātājiem. ES un Jordānija turpinās ciešu iesaisti, lai panāktu taisnīgu un visaptverošu Izraēlas un palestīniešu konflikta risinājumu, pamatojoties uz divu valstu risinājumu, starptautiski saskaņotiem parametriem un starptautiskajām tiesībām. Papildus tiešajai konflikta dimensijai Savienības civilās aizsardzības mehānisma kontekstā tās stiprinās sadarbību un noturību katastrofu riska pārvaldībā un civilajā aizsardzībā, pastiprinās darbu pie klimatnoturības un pielāgošanās klimata pārmaiņām un investēs preventīvos pasākumos.

               ES un Jordānija ir partneres, tās veicina un sekmē tos reliģiju un kultūru dialogus globālā un reģionālā līmenī, kuros Jordānijai ir vadoša loma. ES un Jordānija sadarbosies un noteiks veidus, kā aizsargāt un saglabāt kultūras mantojumu, kas ir svarīgs miera, demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības līdzeklis, kā arī līdzeklis pozitīva dialoga un iekļaušanas radīšanai, un ierosinās šajā nolūkā veicamās darbības.

               Vēl viens svarīgs ilgtermiņa stabilitātes aspekts būs piekļuve dabas resursiem, jo īpaši drošam dzeramajam ūdenim. Jordānija un ES turpinās sadarboties, lai vēl vairāk uzlabotu ūdens resursu apsaimniekošanas efektivitāti un ilgtspēju.

               Darba kārtībā arī turpmāk prioritāte jāpiešķir terorisma, vardarbīga ekstrēmisma un radikalizācijas novēršanai un apkarošanai. Šajā kontekstā un papildus regulāram politiskajam un tematiskajam dialogam ES un Jordānija pastiprinās sadarbību konkrētos jautājumos un informācijas apmaiņā nolūkā risināt šos uzdevumus, ievērojot tiesiskuma principus, kā arī pilnībā ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības. ES un Jordānija sadarbosies, lai cīnītos pret radikalizācijas, terorisma un vardarbīga ekstrēmisma pamatcēloņiem, ņemot vērā sociālo kohēziju, sieviešu un jauniešu un izglītības svarīgo lomu, tostarp izmantojot savstarpēji saskaņotas izglītības programmas un iesaistot plašu Jordānijas pilsoniskās sabiedrības loku.

               ES un Jordānija ir arī izveidojušas sistēmu Jordānijas dalībai ES krīzes pārvarēšanas operācijās, kas ir vēl viens piemērs ciešai sadarbībai drošības jautājumos, uz kuru var balstīties.

               2.Stiprināt ilgtspējīgu ekonomikas stabilitāti, zaļu, digitālu, iekļaujošu un uz zināšanām balstītu izaugsmi, izglītības kvalitāti un pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanu

               Sīrijas krīze un tās izraisītā ilgstošā bēgļu klātbūtne ir spēcīgi ietekmējusi Jordānijas ekonomisko struktūru, tās ierobežotos dabas resursus un pamatpakalpojumu sniegšanu, pasliktinot jau tā sarežģīto ekonomisko situāciju. Covid-19 pandēmija ir ievērojami saasinājusi sociālekonomiskās problēmas, neaizsargātību un nevienlīdzību. Tādēļ koordinācijā ar daudzpusējiem un divpusējiem līdzekļu devējiem tiks turpināta ekonomikas dialoga, reformu un sadarbības makroekonomikas jautājumos izvēršana un īstenošana ar mērķi veicināt stabilu makroekonomikas un strukturālo politiku, kas veicina ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes potenciālu, palielina Jordānijas ekonomikas noturību pret ekonomikas satricinājumiem un uzlabo publisko finanšu ilgtspēju. Būtu jāturpina centieni saglabāt makroekonomisko stabilitāti saistībā ar pārskatīto Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) programmu un Jordānijas saistībām pret starptautisko sabiedrību, kuras tā uzņēmās pēc Londonas konferences 2019. gadā un saskaņā ar Jordānijas reformu matricu. ES atbalsta šādus centienus, sniedzot sadarbības palīdzību, kā arī ar būtisku makrofinansiālās palīdzības programmu starpniecību.

               Papildus stabilai fiskālajai un budžeta pārvaldībai sadarbība tiks turpināta Jordānijas publiskā sektora reformu jautājumos, lai uzlabotu publiskā sektora finanšu pārvaldību un tā vispārējo efektivitāti un pakalpojumu sniegšanas spējas.

               Jordānijas galvenā sociālekonomiskā problēma, ko cita starpā izraisījušas ieilgušas reģionālas krīzes, ir nevienlīdzīga piekļuve nodarbinātībai, tostarp sieviešu un jauniešu vidū, zema ekonomikas izaugsme, augsts bezdarba līmenis un augošs parāds. Tas būtu jāpārvar, radot pienācīgas kvalitātes darbvietas, atbalstot uzņēmējdarbību un inovāciju, jo īpaši zaļajā, digitālajā un sociālajā ekonomikā, attīstot prasmes un kvalifikācijas, veicinot mērķtiecīgu apmācību, izglītību un pētniecību un izstrādājot mērķtiecīgu un visaptverošu sociālās aizsardzības sistēmu. Ar partnerības prioritātēm centīsies sasniegt šos mērķus, piemērojot dažādus politikas instrumentus: tirdzniecību; uzņēmējdarbības attīstīšanu; izglītību, mācības un mūžizglītību; lielāku mobilitāti. Visu šo instrumentu mērķis cita starpā ir pastiprināt visu sabiedrības grupu ekonomisko iespēju veicināšanu un dalību.

               (a)Tirdzniecība attīstības nolūkos ir viens no galvenajiem partnerības prioritāšu elementiem. Jordānija gūs labumu no darbvietu radīšanas, ko veicina eksporta pieaugums uz ES saskaņā ar vienkāršoto izcelsmes noteikumu shēmu un papildu pasākumiem. ES un Jordānija kopīgi noteiks piemērotu pieeju divpusējo tirdzniecības un investīciju attiecību modernizācijai. Turklāt divpusējo un ekonomisko saišu stiprināšanas nolūkā ES un Jordānija sadarbosies tādās jomās kā MVU, izstrāde, tehnoloģijas un zinātība.

               (b)Vienlaikus ES un Jordānija turpinās dialogu nolūkā veicināt saskaņošanu tādās jomās kā sanitārie un fitosanitārie pasākumi (SPS), tehniskie šķēršļi tirdzniecībai (TBT) un pakalpojumi nolūkā atvieglot tirdzniecību un stiprināt Jordānijas pievilcību investīcijām. Turklāt, lai labāk aizsargātu patērētāju veselību un drošību un atvieglotu tirdzniecību, ES sadarbosies ar Jordāniju nolūkā atbalstīt produktu efektīvu drošības sistēmu izstrādi saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, vienlaikus izvairoties no šķēršļiem, kas nav saistīti ar tarifiem.

               (c)ES un Jordānija piešķirs prioritāti un pastiprinās centienus šādās jomās: uzlabot uzņēmējdarbības vidi un piesaistīt investīcijas, jo īpaši investīcijas, kas atbalsta pāreju uz mazemisiju, noturīgu un aprites ekonomiku; atbalstīt privātā sektora produktivitāti un konkurētspēju un veicināt uzņēmējdarbību (tostarp ar juridiskām, regulatīvām un administratīvām reformām, kas aptver konkurences politiku un subsīdiju kontroles noteikumus, aizdevumus uzņēmumiem, un pēc iespējas labi izmantojot digitālo un zaļo pārkārtošanos); izveidot pareizo zināšanu un prasmju kopumu, kas nepieciešams Jordānijas darba tirgū un zaļajā, digitālajā un sociālajā ekonomikā. Šo mērķu sasniegšanu varētu palīdzēt īstenot jauna ilgtspējīgu investīciju iniciatīva, kā tā minēta iepriekš. Turklāt ES un Jordānija sadarbosies, lai stiprinātu uz zināšanām balstītas nozares, kas ir svarīgas pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanai, jo īpaši jauniešu un sieviešu vidū, kā arī lai atbalstītu un sniegtu iespējas uzņēmumiem, jo īpaši ekonomikas nozarēs, kuras visvairāk skārusi Covid-19 pandēmija.

               (d)Izglītība ir vēl viens instruments, kam ir ļoti liela ietekme sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšanā. Jordānijai, sadarbojoties ar ES, būs ļoti svarīgi īstenot šo prioritāti, lai sniegtu labumu visiem tiem, kas dzīvo Jordānijā, un pārvarētu problēmas, kas saistītas ar Covid-19, un novērstu  trūkumus mācību vielas apguvē. Drošas un kvalitatīvas publiskas izglītības pieejamība visiem bērniem, jauniešiem un jauniem pieaugušajiem visos līmeņos būs viens no ES un Jordānijas sadarbības vadmotīviem, un tā mērķis būs nodrošināt, ka ikvienam ir iespēja mācīties, veidot savu nākotni un veicināt ekonomikas izaugsmi un valsts attīstību. Īpaša uzmanība jāpievērš arodmācībām un izglītībai, kas reaģē uz darba tirgu, kā arī augstākajai izglītībai un mūžizglītībai.

               ES un Jordānija arī divpusēji un Savienības Vidusjūrai kontekstā sadarbosies zinātnes, tehnoloģiju un inovācijas stratēģijas jomā, tostarp īstenojot ceļvežus, lai pievērstos tādām kopīgām prioritātēm kā klimata pārmaiņas, veselība un atjaunojamā enerģija.

               ES un Jordānija veicinās inovatīvu pētniecību un uz zināšanām balstītus risinājumus un sadarbību tādās jomās kā atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte (saskaņoti ar Jordānijas enerģētikas nozares stratēģiju (2020.–2030. gadam)) un ilgtspējīga dabas resursu pārvaldība, tostarp ilgtspējīga lauksaimniecības prakse un ilgtspējīga ūdens un atkritumu apsaimniekošana, kas ietver droša dzeramā ūdens nodrošināšanu. To sadarbība atbildīs Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam un Parīzes nolīgumam, tostarp Eiropas zaļā kursa kontekstā, un tiks pastiprināta rīcība nolūkā veicināt pāreju uz klimatneitrālu, noturīgu un aprites ekonomiku. Sadarbība pētniecības un inovācijas jomā turpināsies, izmantojot programmu “Apvārsnis Eiropa”, partnerību pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) un Savienības Vidusjūrai reģionālo pētniecības un inovācijas platformu.

               ES un Jordānija izveidos forumu turpmāku investīciju projektu apzināšanai un sagatavošanai saskaņā ar Jordānijas valsts prioritātēm un koordinācijā ar divpusējiem un daudzpusējiem līdzekļu devējiem. ES cita starpā koordinācijā ar citiem līdzekļu devējiem tieksies atbalstīt Jordānijas plānus īstenot projektu Aqaba-Amman Water Desalination and Conveyance (AAWDC) kā stratēģisku valsts projektu, kura mērķis ir samazināt valsts būtisko ūdens resursu deficītu.

               ES un Jordānija sadarbosies, lai nodrošinātu saskaņotību starp enerģētikas, ūdens, pārtikas, veselības un klimata pārmaiņu prioritātēm, veicinātu to īstenošanu un nodrošinātu līdzdalības procesus reģionālā un starptautiskā līmenī.

               3.Stiprināt labu pārvaldību, tiesiskumu, demokrātiskas reformas un cilvēktiesību ievērošanu

               Saskaņā ar Jordānijas stingro apņemšanos turpināt reformu procesu, ko veicina Karaliskā komiteja politiskās sistēmas modernizēšanai, ES un Jordānija turpinās sadarboties, lai vēl vairāk stiprinātu Jordānijas demokrātisko un tiesu sistēmu, tiesiskumu, dzimumu līdztiesību un cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību.  ES un Jordānija atbalstīs pasākumus, kuru mērķis ir apkarot visu veidu diskrimināciju, un atbalstīs visus aspektus, kas saistīti ar efektīvu un labi izveidotu pilsonisko sabiedrību, tostarp izveidojot likumīgu darba vidi un darbības telpu, kas veicina aktīvas pilsoniskās sabiedrības attīstību.

               Sadarbība koncentrēsies uz visaptverošu un iekļaujošu reformu īstenošanu, tiesu iestāžu rezultativitātes, efektivitātes un neatkarības turpmāku stiprināšanu, kā arī uz tiesu iestāžu vienlīdzīgu pieejamību visiem saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem. Tas ietvers tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās, veicinot pievienošanos attiecīgajām starptautiskajām konvencijām un to īstenošanu un kopā ar Eurojust strādājot pie starptautiska nolīguma par tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Sadarbība vēl vairāk tiks vērsta uz vēlēšanu procesu (tostarp turpmākiem pasākumiem saistībā ar ES vēlēšanu novērošanas misiju un vēlēšanu ekspertu misiju ieteikumiem), atbalstu dzimumu līdztiesībai, tostarp ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai, sieviešu un jauniešu jēgpilnai politiskai līdzdalībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm politiskajā un sabiedriskajā dzīvē. ES un Jordānijas sadarbībā tiks iekļautas arī ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, pilsoniskā izglītība, politisko partiju sistēmas stiprināšana un parlamenta pārraudzības un likumdošanas loma, saikne starp vietējā un valsts līmeņa politiku, jēgpilns sociālais dialogs, decentralizācijas process, plurālistiski un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi, pārredzamība, tostarp finanšu pārredzamība, un pārskatatbildība, kā arī cīņa pret korupciju.

               ES un Jordānija turpinās regulāru dialogu demokrātijas un labas pārvaldības, tieslietu, tiesiskuma un cilvēktiesību jautājumos. Dialoga pamatā būs Jordānijas starptautiskie, reģionālie un valsts mēroga sasniegumi un saistības. Pilsoniskā sabiedrība pēc pušu kopīga aicinājuma varēs sniegt savu ieguldījumu.

               Jo īpaši attiecībā uz cilvēktiesībām regulārais ES un Jordānijas dialogs cita starpā pievērsīsies šādiem jautājumiem: vārda brīvība visās tās formās; biedrošanās brīvība, tostarp pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru, piemēram, arodbiedrību un tirdzniecības palātu, darba vide; sieviešu tiesības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm politiskajā, ekonomiskajā un sabiedriskajā dzīvē, kā arī bērnu tiesības. Atbildīga, pārredzama, efektīva un iekļaujoša valsts pārvalde ir būtiska šo mērķu īstenošanā un Jordānijas demokrātijas un labas pārvaldības, kā arī cīņas pret krāpšanu un korupciju turpmākā veicināšanā un stiprināšanā, tostarp izmantojot efektīvu un lietderīgu sadarbību ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai un Eiropas Prokuratūru.

               Dialogā pienācīgi ņems vērā spēkā Jordānijas esošās saistības, ko tā ir uzņēmusies daudzpusējā līmenī. Šajā dialogā ietvers ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, piemēram, tiesības uz izglītību un darbu. Šis dialogs jo īpaši attieksies uz partnerības prioritātēs ietvertajām jomām.

               ES turpinās iesaistīties, lai nodrošinātu personas datu augsta līmeņa aizsardzību un veicinātu turpmāku pārveidi saskaņā ar ES un starptautiskajiem datu aizsardzības standartiem. Jordānijai būtu jāveic turpmāki praktiski pasākumi, lai garantētu tiesību uz privātumu un personas datu aizsardzības ievērošanu publiskajā un privātajā sektorā, tostarp tiesībaizsardzības un krimināltiesību jomā.

               Reakcija uz krīzi Sīrijā

               ES un Jordānija turpinās sadarboties, lai rastu noturīgus un ilgtspējīgus Sīrijas krīzes risinājumus saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 2254 (2015) un lai ļautu bēgļiem brīvprātīgi, droši un cieņpilni atgriezties. ES un Jordānijas centieni turpinās nodrošināt piekļuvi aizsardzībai, iztikas līdzekļiem un pakalpojumiem gan bēgļiem, gan neaizsargātām uzņēmējkopienām, tostarp veicot šādus pasākumus:

               –turpināt atvieglot bēgļu administratīvā statusa piešķiršanu un nodrošināt efektīvu aizsardzību, piekļuvi pamatpakalpojumiem un viņu pamata cilvēktiesību un juridisko tiesību ievērošanu;

               –uzlabot pamatpakalpojumu, tostarp sociālās palīdzības, notekūdeņu, veselības aprūpes, tostarp garīgās veselības un psihosociālā atbalsta, un formālās un neformālās izglītības pieejamību un kvalitāti;

               –palielināt viņu iztikas līdzekļus un pašpaļāvību, radot iespējas veicināt Jordānijas ekonomikas attīstību, cita starpā uzlabot uzņēmējdarbības vidi un uzlabot ražīgumu un darba tirgus apstākļus; atbalstīt politiku attiecībā uz prasmju pielāgošanu tirgus vajadzībām; atvieglot piekļuvi izglītībai un apmācībai; uzlabot un paplašināt piekļuvi darba iespējām, tostarp atbalstot uzņēmējdarbību mājās un darba atļaujas; stiprināt sieviešu un jauniešu ekonomiskās iespējas un dalību.

               –Veicināt eksportu uz ES tirgu, tostarp efektīvi īstenojot izcelsmes noteikumu shēmu attiecībā uz Jordāniju, lai veicinātu investīcijas un darbvietu radīšanu gan Jordānijas, gan Sīrijas bēgļu labā.

               Dialoga un savstarpējas sadarbības mehānismi

               ES un Jordānijas attiecību vispārējais satvars noteikts asociācijas nolīgumā, kas stājās spēkā 2002. gadā, un 2010. gadā tās ieguva īpašu statusu. Asociācijas nolīguma īstenošanas racionalizācija ir veiksmīgi panākta, sagrupējot apakškomitejas dažos tematiskos dialogos saskaņā ar partnerības prioritātēm un papildinot politiskos dialogus.

               Saistībā ar Programmas Vidusjūras reģionam un Padomes secinājumu pārskatīšanu, kas notiks 2024. gadā, ir paredzēts arī vidusposma pārskats, lai izvērtētu partnerības prioritāšu ietekmi un vajadzības gadījumā pielāgotu tās prioritātes, par kurām ES un Jordānija savstarpēji vienosies.

               Turklāt, lai atbalstītu ES atbalsta sniegšanu, reaģējot uz Sīrijas bēgļu krīzi, ES un Jordānijas divpusējās sadarbības, kā arī citu attiecīgu dialogu un sanāksmju kontekstā un veicot turpmākus pasākumus pēc Briseles konferencēm, regulāri tiks pārskatītas attiecīgās savstarpējās saistības, kas izriet no šīm prioritātēm.

               Saskaņā ar principu par lielāku atbildību par Eiropas kaimiņattiecību politiku ES ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm piedalīsies mehānismu koordinēšanā ar Jordānijas valdību centrālā un vietējā līmenī un ar partneriem, piemēram, pilsonisko sabiedrību un privāto sektoru.

               Īstenojot partnerības prioritātēs izklāstītos mērķus, ES ir apņēmusies turpināt sniegt finansiālu atbalstu un iesaistīties ar starptautisko sabiedrību, lai atbalstītu Jordāniju, un Jordānija apņemas turpināt īstenot savu reformu programmu, kurai būs izšķiroša nozīme, lai partnerībā varētu gūt kopīgus panākumus.

                     (1)

                        EUCO 22/20, 2020. gada 11. decembris.

                     (2)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (3)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-7931-2021-INIT/lv/pdf.

                     (4)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (5)

                  https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/default/files/what-is-new/news/news/docs/20141009_joint_declaration_establishing_the_eu-jordan_mobility_partnership_en.pdf

                     (6)

                        COMM(2021) 66 final, 18.2.2021.

                     (7)

                        COMM(2020) 609 final, 23.9.2020.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.4.2022
            COM(2022) 169 final
            2022/0113(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma I pielikumā (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā saistībā ar paredzēto Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanu attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma I pielikumā (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi).

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) garantē pilsoņiem un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū Eiropas Ekonomikas zonā. Ar to ir paredzēts visās 30 EEZ valstīs, tostarp ES dalībvalstīs, Norvēģijā, Islandē un Lihtenšteinā, ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras pamatbrīvības. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par horizontālās un papildu politikas jomām. Līgums stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī. Eiropas Savienība kopā ar tās dalībvalstīm ir līguma puse.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir atbildīga par EEZ līguma pārvaldību. Tā ir forums viedokļu apmaiņai par EEZ līguma darbību. Tajā lēmumus pieņem vienprātīgi, un tie ir saistoši pusēm. Par EEZ jautājumu koordinēšanu no ES puses atbild Eiropas Komisijas Ģenerālsekretariāts.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               EEZ Apvienotā komiteja ir paredzējusi pieņemt EEZ Apvienotās komitejas lēmumu (“paredzētais akts”) attiecībā uz grozījumiem EEZ līguma I pielikumā (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi).

               Paredzētā akta mērķis ir EEZ līgumā iekļaut Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/300, ar ko izveido vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma sfērā
                  1
               .

               Paredzētais akts būs pusēm saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Pēc nostājas pieņemšanas tā būtu pēc iespējas drīz jāiesniedz EEZ Apvienotajai komitejai.

               Ar pievienoto EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiek ieviestas EEZ-EBTA valstu līdzdalības tiesības Savienības pārvaldes struktūras darbā, un tas pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tādējādi Savienības nostāju nosaka Padome.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  2
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma materiālais juridiskais pamats saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu saistībā ar Padomes Regulas Nr. 2894/94 1. panta 3. punktu galvenokārt ir atkarīgs no EEZ līgumā iekļaujamo ES tiesību aktu materiālā juridiskā pamata.

               Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kuru prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz pārtikas nekaitīgumu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 114. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas aktu tiks grozīts EEZ līguma I pielikums (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi), pēc pieņemšanas to ir lietderīgi publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0113 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma I pielikumā (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  3
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu
                  4
                (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Saskaņā ar EEZ līguma 98. pantu EEZ Apvienotā komiteja var cita starpā nolemt grozīt EEZ līguma I pielikumu, kurā ietverti noteikumi par veterinārijas un fitosanitārijas jautājumiem.

               (3)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2019. gada 19. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2019/300
                  5
               .

               (4)Attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma I pielikums (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi).

               (5)Tāpēc Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā ir jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā par ierosināto grozījumu EEZ līguma I pielikumā (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi), pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kurš pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/300 (2019. gada 19. februāris), ar ko izveido vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma sfērā (OV L 50, 21.2.2019., 55. lpp.).

                     (2)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (3)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

                     (4)

                        OV L 1, 3.1.1994., 3. lpp.

                     (5)

                        Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/300 (2019. gada 19. februāris), ar ko izveido vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma sfērā (OV L 50, 21.2.2019., 55. lpp.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 20.4.2022
            COM(2022) 169 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma I pielikumā (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

               PIELIKUMS

               EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMA PROJEKTS

               Nr. […]

               ([datums]),

               ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)EEZ līgumā ir jāiekļauj Komisijas 2019. gada 19. februāra Īstenošanas lēmums (ES) 2019/300, ar ko izveido vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma sfērā
                  1
               .

               (2)Ar Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/300 atceļ Komisijas Lēmumu 2004/478/EK, kas ir iekļauts EEZ līgumā un kas tādējādi saskaņā ar EEZ līgumu ir jāatceļ.

               (3)Šis lēmums attiecas uz tiesību aktiem par veterinārijas jautājumiem un dzīvnieku barību. Tiesību akti par veterinārijas jautājumiem un dzīvnieku barību neattiecas uz Lihtenšteinu, kamēr attiecībā uz Lihtenšteinu piemēro Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par lauksaimniecības produktu tirdzniecību, kā tas noteikts EEZ līguma I pielikuma nozaru pielāgojumos. Tāpēc šis lēmums nav piemērojams Lihtenšteinai.

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma I pielikums,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               EEZ līguma I pielikumu groza šādi:

               1)aiz I nodaļas 7.2. daļas 59. punkta (Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/503/ES) iekļauj šādu punktu:

               “60.32019 D 0300: Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/300 (2019. gada 19. februāris), ar ko izveido vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma sfērā (OV L 50, 21.2.2019., 55. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:

               Ja Komisija identificē situāciju, kas minēta 56. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 178/2002 un kas tieši ietekmē EBTA valsti, un izveido krīzes centru saskaņā ar 56. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 178/2002, krīzes centra darbā piedalās krīzes koordinators(-i), kuru(-s) norīkojusi tieši ietekmētā EBTA valsts, un krīzes koordinators, ko norīkojusi EBTA Uzraudzības iestāde.”;

               2)aiz II nodaļas 47.a punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 16/2011) iekļauj šādu punktu:

               “47.b 32019 D 0300: Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/300 (2019. gada 19. februāris), ar ko izveido vispārēju krīzes vadības plānu pārtikas un barības nekaitīguma sfērā (OV L 50, 21.2.2019., 55. lpp.).

               Šā līguma vajadzībām lēmuma noteikumus pielāgo šādi:

               Ja Komisija identificē situāciju, kas minēta 56. panta 1. punktā Regulā (EK) Nr. 178/2002 un kas tieši ietekmē EBTA valsti, un izveido krīzes centru saskaņā ar 56. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 178/2002, krīzes centra darbā piedalās krīzes koordinators(-i), kuru(-s) norīkojusi tieši ietekmētā EBTA valsts, un krīzes koordinators, ko norīkojusi EBTA Uzraudzības iestāde.”;

               3)I nodaļas 7.2. daļas 31. punkta (Komisijas Lēmums 2004/478/EK) un II nodaļas 43. punkta (Komisijas Lēmums 2004/478/EK) tekstu svītro.

               2. pants

               Īstenošanas lēmuma (ES) 2019/300 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […], ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu
                  2*.

               4. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē, […].

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā —

                  priekšsēdētājs

                  […]

                  EEZ Apvienotās komitejas

                  sekretāri

                     […]

                     (1)

                        OV L 50, 21.2.2019., 55. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības nav norādītas.] [Konstitucionālās prasības ir norādītas.]