               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.6.2017
            COM(2017) 258 final
            2017/0104(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Šā Padomes lēmuma priekšlikuma mērķis ir atļaut Savienības vārdā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 6. punktu noslēgt Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA)
                  1
               , no otras puses, par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai. Priekšlikums ir saderīgs ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013, kura ir Eiropas satelītnavigācijas programmu pamata tiesību akts un kuras 29. pantā paredzēts, ka Savienība saistībā ar Galileo un EGNOS programmām var slēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.

               Satelītnavigācija ietilpst sadarbības jomā starp Eiropas Savienību un Āfriku kopš brīža, kad Āfrikas un ES trešajā samitā, kas notika Tripolē 2010. gada novembrī, tika pieņemts Rīcības plāns 2011.–2013. gadam, lai īstenotu Āfrikas un ES stratēģisko partnerību. Nepieciešamība sadarboties šajā jomā tika vēlreiz apstiprināta “Ceļvedī 2014.–2017. gadam”, kas tika pieņemts Āfrikas un ES samitā 2014. gada aprīlī.

               Izpētes rezultāti liecināja par ievērojamiem sociāli ekonomiskiem ieguvumiem Āfrikas kontinentam. Sadarbība dos labumu arī Eiropas kosmosa industrijai, kam pavērsies uz Āfriku paplašināts tirgus tās tehnoloģijas attīstībai, jaunas infrastruktūras izvēršanai un ar satelītnavigāciju saistītu pakalpojumu izmantošanai
                  2
               .

               Konkurētspējas padome 2014. gada 25. septembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu (COM(2014)260), pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā risināt sarunas par tādu starptautisku nolīgumu ar ASECNA, ar kuru izveido nosacījumus uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) sniegšanai Āfrikā, kuru pamatā ir Eiropas Satelītnavigācijas programma EGNOS. Sarunas aizsākās 2015. gada martā. Tās 2016. gada aprīlī beidzās ar nolīguma projektu, ar kuru nosaka sadarbības regulējumu, kas vajadzīgs autonomas, taču uz Eiropas EGNOS sistēmu balstītas SBAS sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai ASECNA kompetences zonā. Saskaņā ar Padomes piešķirto pilnvarojumu nolīgumā ietilpst tehniskais pīlārs, un nolīgums attiecas arī uz finansēšanas un pārvaldības jautājumiem.

               Padome 2016. gada 21. novembrī pēc Komisijas 2016. gada 12. septembra priekšlikuma (COM(2016)574) pieņēma Lēmumu (ES) 2016/2234
                  3
               , ar ko Savienības vārdā atļauj nolīgumu parakstīt. To Eiropas Savienība un ASECNA 2016. gada 5. decembrī oficiāli parakstīja Briselē.

               •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā darbības jomā un citām Savienības politikām

               Eiropas satelītnavigācijas programmas ir Eiropas Savienības transporta politikas būtisks elements, it īpaši gaisa transporta jomā. Tās veicina aeronavigācijas pakalpojumu drošības palielināšanu un nepārtrauktību, vienlaikus uzlabojot tos ekonomiskajā un apkārtējās vides ziņā. Tās ir tikušas starptautiski popularizētas, pateicoties jo īpaši sadarbības līgumu noslēgšanai ar tādām valstīm kā Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Dienvidkoreja un Izraēla.

               Ievērojot Eiropai un Āfrikai kopīgās priekšrocības satelītnavigācijas pakalpojumu attīstībai Āfrikas kontinentā, aktīva sadarbība šajā virzienā starp Eiropas Savienību un Āfriku kopš vairākiem gadiem ir priekšmets daudzām politiskām iniciatīvām, kuru vidū ir šādas:

                  •
                        Atsauces grupas paziņojums par Āfrikas un ES stratēģiskās partnerības infrastruktūrām kolēģiju sanāksmei starp Eiropas Komisiju un Āfrikas Savienības Komisiju (Adisabebā 2016. gada 25. un 26. februārī);

                  •
                        Ceļvedis (2014.–2017.g.), kurš pieņemts Āfrikas un ES ceturtajā samitā (Briselē 2014. gada 2. un 3. aprīlī);

                  •
                        Uzņēmumu kopīgais paziņojums “5. ES un Āfrikas uzņēmējdarbības forumā” (Briselē 2014. gada 1. aprīlī);

                  •
                        Kopējā nostāja, kas pieņemta Savienības Vidusjūrai transporta ministru konferencē (Briselē 2013. gada 14. novembrī);

                  •
                        Kopīgs 2011. gada 8. marta paziņojums Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” [COM(2011) 200 galīgā redakcija];

                  •
                        Komisijas 2010. gada 14. jūnija paziņojums “Rīcības plāns globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem” (COM(2010) 308 galīgā redakcija);

                  •
                        Beļģijas prezidentūras ES sarīkotās augsta līmeņa sanāksmes secinājumi par tematu “telpa Āfrikas pilsoņiem”, 2010. gada 16. septembrī;

                  •
                        Kosmosa padomes 7. sanāksmes rezolūcija: “Globālas problēmas. Eiropas kosmosa sistēmu pilnīga izmantošana”, Briselē 2010. gada 25. novembrī;

                  •
                        Rīcības plāns 2011.–2013. gadam Āfrikas un ES stratēģiskās partnerības īstenošanai, kas pieņemts trešajā Āfrikas un ES samitā (Tripolē 2010. gada 29. un 30. novembrī);

                  •
                        Uzņēmumu kopīgais paziņojums “4. ES un Āfrikas uzņēmējdarbības forumā” (Tripolē 2010. gada 26. un 28. novembrī);

                  •
                        Komisijas 2009. gada 24. jūnija paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei – “Eiropas Savienības un Āfrikas partnerattiecības – Savienot Āfriku un Eiropu: Ceļā uz intensīvāku sadarbību transporta jomā” (COM(2009) 301 galīgā redakcija, 2009. gada 24. jūnijā.

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

                  Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants saistībā ar 218. panta 6. punktu.

               •Subsidiaritāte

                  Subsidiaritātes princips šajā gadījumā nav piemērojams, jo Eiropas satelītnavigācijas sistēmas pieder Eiropas Savienībai.

               •Proporcionalitāte

                  Nolīguma noteikumi atbilst iecerētajam mērķim, proti, ļaut ASECNA attīstīt pašai savu uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas sistēmu, kuras pamatā ir Eiropas satelītnavigācijas programma EGNOS. Tie atbilst arī ES apņēmībai eksportēt uz Āfriku savu zinātību satelītnavigācijas jomā.

               •Instrumenta izvēle

                  Saistoša sadarbības mehānisma izveide panākama ar starptautiska nolīguma noslēgšanu. Regulas (ES) Nr. 1285/2013 29. pantā skaidri paredzēta iespēja slēgt nolīgumus ar starptautiskajām organizācijām saistībā ar Galileo un EGNOS programmām.

               3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI

               Uz EGNOS balstītu satelītnavigācijas pakalpojumu izmantošana Āfrikā ir tikusi izvērtēta gan sociālekonomiski, gan tehniski. Šā izvērtējuma rezultāti ir iesniegti un vairākas reizes diskutēti ar Āfrikas valstīm, kas ir iesaistītās puses, un diskusijas ir notikušas semināros un tādos starptautiskos darbsemināros un forumos kā AFI reģionālā plānošanas un īstenošanas grupa (APIRG) Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (OACI).

               Eiropas Savienībā Komisija par sarunu gaitu regulāri (gan mutvārdos, gan rakstveidā) ir ziņojusi speciālajai Padomes izveidotajai komitejai. Turklāt Savienības dalībvalstis ir tikušas informētas par diskusiju norisi un uzaicinātas piedalīties sarunu sanāksmēs. Visbeidzot, Savienības dalībvalstīm Padomes Transporta jautājumu darba grupā “intermodālo pārvadājumu jautājumi un tīkli” tika dota iespēja izteikt apsvērumus par nolīguma projektu pirms sarunu pabeigšanas. Šie apsvērumi ir ņemti vērā nolīguma galīgajā redakcijā, kuru Padome 2016. gada 21. novembrī atļāva parakstīt.

               4.IETEKME UZ BUDŽETU

               Paredzētais nolīgums nekādi neietekmē budžetu, kas ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013 atvēlēts Eiropas satelītnavigācijas programmām.

               Ar nolīgumu paredzētās ASECNA piederošās infrastruktūras ieviešanas un ekspluatācijas izmaksas tiks finansētas ar ASECNA budžetu, ar tās dalībvalstu iemaksām vai ar Eiropas Savienības dalībvalstu un starptautisko finanšu institūciju (Eiropas Investīciju bankas, Āfrikas attīstības bankas u. c.) ieguldījumiem aizdevumu vai dotāciju veidā.

               5.CITI ELEMENTI

                  Nolīgums paredz izveidot apvienotu komiteju tā pārvaldībai un pareizai piemērošanai. Turklāt gadījumā, ja starp abām līguma Pusēm rodas domstarpības, paredzēts izmantot šķīrējtiesas procedūru.

               2017/0104 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 8. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

               tā kā:

               (1)Saskaņā ar Padomes 2016. gada 21. novembra Lēmumu (ES) 2016/2234
                  4
                2016. gada 5. decembrī ir parakstīts Sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai, ņemot vērā tā noslēgšanu pēcāk.

               (2)Eiropas Savienības stratēģija, kuras mērķis, pamatojoties uz Eiropas satelītnavigācijas programmām, no vienas puses, ir attīstīt šīs tehnoloģijas izmantošanu un sniegt saistītos pakalpojumus ASECNA kompetences zonā, it īpaši ar autonomu uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) izveidi par labu ASECNA, un, no otras puses un plašākā kontekstā, veicināt satelītnavigācijas izmantošanu Āfrikā, aktīvi turpinās saskaņā ar nolīgumu.

               (3)Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai.

               Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā veikt nolīguma 36. pantā paredzēto apstiprināšanas dokumenta deponēšanu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā […].

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        ASECNA ir starptautiska organizācija, kuras galvenais birojs atrodas Dakārā, Senegālā, un kuras uzdevums ir nodrošināt aeronavigācijas drošību par labu 18 dalībvalstīm: Beninai, Burkinafaso, Kamerūnai, Centrālāfrikai, Čadai, Komoru Salām, Kongo, Kotdivuārai, Gabonai, Gvinejai-Bisavai, Ekvatoriālajai Gvinejai, Madagaskarai, Mali, Mauritānijai, Nigērai, Senegālai, Togo un Francijai.

                     (2)
                  Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, ir ticis aplēsts, ka sociāli ekonomisko ieguvumu apjoms visam Āfrikas kontinentam būtu lielāks par 4,8 miljardiem euro, neņemot vērā ieguvumus ekonomiskās attīstības un reģionālās integrācijas jomā, kas nav tikuši aprēķināti skaitļu izteiksmē.

                     (3)
                  OV L 337, 13.12.2016., 1. lpp.

                     (4)
                  OV L 337, 13.12.2016., 1. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 1.6.2017
            COM(2017) 258 final
            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums Padomes Lēmumam
            par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai

               SADARBĪBAS NOLĪGUMS
                  starp Eiropas Savienību
                  un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā
                  un Madagaskarā (ASECNA)
                  par satelītnavigācijas attīstību
                  un saistīto pakalpojumu sniegšanu
               ASECNA kompetences zonā
                  par labu civilajai aviācijaI

               EIROPAS SAVIENĪBA,

               turpmāk "Savienība",

                  no vienas puses,

               un

               AĢENTŪRA AVIĀCIJAS DROŠĪBAI ĀFRIKĀ UN MADAGASKARĀ,

               turpmāk “ASECNA”,

                  no otras puses,

               abas kopā turpmāk “Puses”,

               ŅEMOT VĒRĀ globālo satelītnavigācijas sistēmu lietojumu pieaugošo attīstību Savienībā, Āfrikā un citos pasaules reģionos, it īpaši civilās aviācijas jomā,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka ASECNA ir atbildīga galvenokārt par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu tai uzticētajās gaisa telpās, šo gaisa telpu organizēšanu, aeronavigācijas informācijas publicēšanu, prognožu informācijas sagādi un sniegšanu aeronavigācijas meteoroloģijas jomā,

               ATZĪSTOT Savienības satelītnavigācijas sistēmu, Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) programmu svarīgumu, kuras īpaši paredzētas civilam izmantojumam, ieguvumus, kas saistīti ar to īstenošanu, un interesi, kāda ASECNA ir par satelītnavigācijas pakalpojumiem,

               ATZĪSTOT to, ka EGNOS sistēma — uz Eiropu centrēta reģionāla infrastruktūra, kas kontrolē un koriģē globālo satelītnavigācijas sistēmu raidītos brīvi pieejamos signālus, it īpaši piedāvājot lielāku precizitāti un integritātes funkciju, — sniedz civilās aviācijas vajadzībām sevišķi labi piemērotus pakalpojumus,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka uz EGNOS sistēmas balstītos pakalpojumus varētu tehniski paplašināt un piemērot visam Āfrikas kontinentam divējādā ziņā — pirmkārt, tiktu nodrošināta sinerģija starp iesaistīto Pušu atbildībā nodotām infrastruktūrām uz zemes, un otrkārt, EGNOS sistēmas retranslatorus uzstādot uz satelītiem, kas ievadīti ģeostacionārā orbītā virs Āfrikas,

               ŅEMOT VĒRĀ Savienības “Kosmosa” padomes rezolūciju ar nosaukumu “Globālas problēmas. Eiropas kosmosa sistēmu pilnīga izmantošana”, kas pieņemta 2010. gada 25. novembrī un kur Eiropas Komisija aicināta sadarboties ar Āfrikas Savienības Komisiju, lai palielinātu pieejamos resursus un paredzētu nosacījumus, ar kādiem infrastruktūru, kas līdzīga EGNOS programmai, varētu īstenot Āfrikā,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Komisijas 2007. gada 26. aprīļa paziņojumu par ES kosmosa politiku, kurā īpaša nozīme piešķirta Eiropas sadarbībai ar Āfriku kosmosa jomā, un Komisijas 2011. gada 4. aprīļa paziņojumu ar nosaukumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”, kur uzsvērta Savienības vēlme dalīties ar savu pieredzi un infrastruktūru, lai palīdzētu Āfrikai un stiprinātu sadarbību ar šo kontinentu,

               ŅEMOT VĒRĀ ASECNA Ministru komitejas 2005. gada 7. jūlija Rezolūciju Nr. 2005 CM 44-11 par satelītnavigācijas sistēmu (GNSS) īstenošanu ASECNA, kurā it īpaši lūgts Eiropas [Savienības] iestāžu atbalsts, lai aģentūras operatīvajām vajadzībām gūtu labumu no Galileo vai EGNOS izvēršanas,

               ŅEMOT VĒRĀ ASECNA valdes 2011. gada 7. jūlija Rezolūciju Nr. 2011 CA 120-18 par Aģentūras faktisku dalību EGNOS/Galileo izvēršanā Āfrikas un Indijas okeāna reģionā, ar kuru pilnvaro ģenerāldirektoru turpināt darbību šajā virzienā, vēršoties attiecīgajās Eiropas Savienības instancēs,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar šīs rezolūcijas īstenošanu ASECNA ir izveidojusi SBAS-ASECNA programmu, lai savā Aģentūras kompetences zonā sniegtu satelītu signālu papildinošās korekcijas sistēmas (SBAS) pakalpojumus, kas balstās uz EGNOS sistēmas tehnoloģiju,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Savienības un ASECNA ilgtermiņa sadarbība satelītnavigācijas jomā iekļaujas vispārējā Savienības un Āfrikas stratēģiskās partnerības kontekstā, jo Ceturtajā ES un Āfrikas samitā, kurš 2014. gada 2. un 3. aprīlī notika Briselē, pieņemtajā ceļvedī par sadarbības definēšanu starp abiem kontinentiem 2014.–2017. gadam ir paredzēts atvēlēt pastāvīgus un pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai izvērstu uz EGNOS balstītas satelītnavigācijas infrastruktūras, un ieviest pārvaldības un finansēšanas sistēmas ieguldījumu izdevumiem un darbības izdevumiem, kas attiecīgajām valstīm rodas saistībā ar EGNOS sistēmu Āfrikā,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka, piemērojot šo Savienības un Āfrikas stratēģisko partnerību, ASECNA un Savienība jau sadarbojas saskaņā ar atbalsta programmu gaisa transporta nozarei un satelītpakalpojumiem Āfrikā, ko finansē ar 10. Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, un saskaņā ar Panāfrikas programmu EGNOS atbalstam Āfrikā, ko finansē ar Attīstības sadarbības instrumenta līdzekļiem, it īpaši izveidojot Kopīgo EGNOS un Āfrikas programmas pārvaldības biroju (JPO),

               ŅEMOT VĒRĀ kopējās intereses ilgtermiņa sadarbībai starp Savienību un ASECNA satelītnavigācijas attīstības jomā par labu civilajai aviācijai un vēloties šādu sadarbību izveidot oficiāli,

               ŅEMOT VĒRĀ nepieciešamību nodrošināt izcili augstu satelītpakalpojumu aizsardzības līmeni teritorijās, kurās Puses nodrošina pārklājumu,

               ŅEMOT VĒRĀ, ka Savienība ir izveidojusi savas aģentūras, lai sniegtu palīdzību dažās īpašās jomās, it īpaši Eiropas GNSS aģentūru ES satelītnavigācijas programmām un Eiropas Aviācijas drošības aģentūru civilās aviācijas jomā, un ka Savienība un Eiropas GNSS aģentūra ir noslēgušas deleģēšanas nolīgumu par EGNOS sistēmas ekspluatāciju 2014.–2021. gadā,

               ATZĪSTOT, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju
                  1
                noteikts, ka Savienība ir visu saistībā ar Galileo un EGNOS programmām izveidoto vai izstrādāto materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniece, ka Savienība saistībā ar šīm programmām var slēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām un ka izmaksas saistībā ar iespējamu EGNOS sistēmas pārklājuma paplašināšanu ārpus Eiropas nesedz no budžeta resursiem, kas atvēlēti saskaņā ar minēto regulu,

               ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas GNSS aģentūru
                  2
               ,

               ATZĪSTOT ieinteresētību starptautiskajās standartizācijas un sertifikācijas instancēs koordinēt pieeju standartizācijas un sertifikācijas jomā un visos jautājumos par satelītnavigācijas sistēmām un pakalpojumiem, lai it īpaši veicinātu Galileo un EGNOS un SBAS-ASECNA pakalpojumu paplašinātu un novatorisku izmantošanu kā globālu radionavigācijas un sinhronizācijas standartu civilās aviācijas nozarē,

               IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

               I DAĻA

               VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

               1. pants

               Mērķi

               1.
                     Šā nolīguma mērķi ir attīstīt satelītnavigāciju un sniegt saistītos pakalpojumus ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai, ļaujot tai gūt labumu no Eiropas satelītnavigācijas programmām.

               Šis nolīgums ir daļa no to pakalpojumu veicināšanas Āfrikas kontinentā, kuru pamatā ir minētās Eiropas satelītnavigācijas programmas.

               2.
                     Pušu sadarbības veids un nosacījumi, lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, ir noteikti ar šo nolīgumu.

               2. pants

               Definīcijas

               Šajā nolīgumā:

               1)
                     “GNSS” jeb “globālā satelītnavigācijas sistēma” ir infrastruktūra, kuru veido satelītu kopa un uz zemes izvietotu centru un staciju tīkls un kura, raidot radiosakaru signālus, nodrošina, ka uz visas zemeslodes tiek sniegts ļoti precīzas laika skaitīšanas un ģeolokalizācijas pakalpojums lietotājiem, kas apgādāti ar attiecīgu uztvērēju;

               2)
                     “Eiropas satelītnavigācijas sistēmas” ir Savienības īpašumā esoša globālā satelītnavigācijas sistēma, kas izveidota no Galileo programmas un EGNOS sistēmas;

               3)
                     “ASECNA kompetences zona” ir ģeogrāfisks apgabals, kurā ASECNA sniedz aeronavigācijas pakalpojumus neatkarīgi no tā, vai tas notiek vai nenotiek tās dalībvalstu gaisa telpā;

               4)
                      “European Geostationary Navigation Overlay Service” (Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests) jeb “EGNOS” ir reģionāla satelītnavigācijas sistēmas infrastruktūra, kas kontrolē un koriģē brīvi pieejamos signālus, ko raida globalās satelītnavigācijas sistēmas, galvenokārt GPS un Galileo, un kas ļauj šo globālo sistēmu lietotājiem panākt labākus rezultātus precizitātes un uzticamības ziņā. EGNOS ietver zemes stacijas un vairākus ģeostacionāros satelītos uzstādītus retranslatorus. Zemes stacijas veido inženiertehniskais centrs, misijas kontroles centri, RIMS stacijas, NLES stacijas, EDAS pakalpojuma centrs un serveris. EGNOS reģionālais pārklājums prioritāri ir tā Eiropas Savienības dalībvalstu teritorija, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā;

               5)
                     “SBAS-ASECNA” ir ASECNA satelītnavigācijas sistēma, kas kontrolē un koriģē brīvi pieejamos signālus, kurus raida globalās satelītnavigācijas sistēmas, galvenokārt GPS un Galileo, un kas ļauj šo globālo sistēmu lietotājiem panākt labākus rezultātus, it īpaši precizitātes un uzticamības ziņā. SBAS-ASECNA ir ASECNA īpašums. Tā ietver zemes infrastruktūru un vairākus ģeostacionāros satelītos uzstādītus retranslatorus. Zemes infrastruktūru veido it īpaši RIMS stacijas, viens vai vairāki misijas kontroles centri un NLES stacijas. SBAS-ASECNA pārklājums prioritāri ir ASECNA kompetences zona. SBAS-ASECNA sistēma nozīmē tiklab sistēmas sākotnējo versiju, kā visas tās secīgās turpmākās izmaiņas, tostarp dubultfrekvences un multikonstelācijas versiju. Šīs sistēmas ieviešanā ietilpst konkrēti noteikšanas, izstrādes, attīstības un izvēršanas, kā arī apstiprināšanas un sertifikācijas posms. Ieviešanai seko ekspluatācijas posms;

               6)
                     “EGNOS pārklājuma zona” vai “SBAS-ASECNA pārklājuma zona”: zona, kurā ir iespējams uztvert attiecīgās sistēmas raidītos signālus (piemēram, ģeostacionāro satelītu signālu pārklājumu);

               7)
                     “SBAS-ASECNA pakalpojumu zona” ir SBAS-ASECNA pārklājuma zonā ietilpstoša zona, kurā SBAS-ASECNA sistēma sniedz pakalpojumu saskaņā ar prasībām, ko definējusi ASECNA un kas noteiktas saistībā ar ICAO standartiem un ieteicamo praksi (SARP), un veic attiecīgās apstiprinātās darbības;

               8)
                     “EGNOS SOL pakalpojuma zona” ir EGNOS pārklājuma zonā ietilpstoša zona, kurā EGNOS sistēma sniedz pakalpojumu saskaņā ar ICAO standartiem un ieteicamo praksi (SARP), un veic attiecīgās apstiprinātās darbības;

               9)
                     “RIMS stacijas” ir EGNOS sistēmai vai SBAS-ASECNA sistēmai piederošas stacijas, kuru uzdevums ir reāllaikā vākt globālās satelītnavigācijas sistēmu raidīto signālu rezultātā iegūtos ģeolokalizācijas datus;

               10)
                     “NLES stacijas” ir EGNOS sistēmai vai SBAS-ASECNA sistēmai piederošas stacijas, kas uz ģeostacionārajiem satelītiem uzstādītajiem retranslatoriem sūta koriģētus datus, kuri ļauj tiem GNSS signālu uztvērējiem, kas atrodas vienas vai otras sistēmas pārklājuma zonā, izdarīt korekcijas atbilstīgi to ģeolokalizācijai;

               11)
                     “Galileo” ir autonoma civilā kontrolē esoša Eiropas globālās satelītnavigācijas un sinhronizācijas sistēma, kas paredzēta GNSS pakalpojumu sniegšanai un ko izstrādājusi un pilnveidojusi Savienība, Eiropas Kosmosa aģentūra un to attiecīgās dalībvalstis. Galileo sistēmu var nodot ekspluatācijā privātam tiesību subjektam. Galileo mērķis ir nodrošināt brīvi pieejamus, komerciālus, publiskus regulētus pakalpojumus un meklēšanas un glābšanas pakalpojumus, kā arī dot savu ieguldījumu integritātes uzraudzības pakalpojumos, kas paredzēti dzīvības aizsardzības lietotņu izmantotājiem;

               12)
                     “savietojamība” ir divu vai vairāku satelītnavigācijas sistēmu un to sniegto pakalpojumu spēja tikt izmantotiem kopā, lai lietotājiem nodrošinātu labāku sniegumu nekā tas būtu iespējams, ja izmantotu tikai vienu sistēmu;

               13)
                     “intelektuālais īpašums” ir tādā nozīmē, kā definēts 2. panta viii) punktā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijā, kas parakstīta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā;

               14)
                     “klasificēta informācija” ir informācija jebkurā veidā, kura ir jāaizsargā pret nesankcionētu atklāšanu, kas dažādā mērā varētu kaitēt Pušu vai atsevišķu dalībvalstu būtiskām interesēm, tostarp valsts drošībai. Informācijas slepenības pakāpi norāda, izmantojot klasifikācijas marķējumu. Šādu informāciju Puses klasificē saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, un tā ir jāaizsargā pret jebkādu konfidencialitātes, integritātes un pieejamības apdraudējumu.

               3. pants

               Sadarbības principi

               Puses sadarbībā, uz kuru attiecas šis nolīgums, ievēro šādus principus:

               1)
                     abpusējs izdevīgums, kas balstīts uz vispārēju līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, ietverot ieguldījumu un piekļuvi visiem pakalpojumiem;

               2)
                     abpusējas iespējas piedalīties sadarbības pasākumos saskaņā ar Savienības un ASECNA satelītnavigācijas programmām;

               3)
                     savlaicīga tādas informācijas apmaiņa, kas noderīga šā nolīguma īstenošanai;

               4)
                     intelektuālā īpašuma tiesību pienācīga un faktiska aizsardzība.

               4. pants

               Savienības aģentūras

               Savienība var uzticēt Eiropas GNSS aģentūrai vai Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai visu to darbību vai to daļas izpildi, kuras noteiktas šajā nolīgumā. Tādā gadījumā tā ir un paliek atbildīga ASECNA priekšā par labu un pilnīgu to pienākumu izpildi, kuri tai piekrīt, piemērojot šo nolīgumu.

               5. pants

               Attiecības ar trešām personām

               Savienība atvieglo un atbalsta jebkuru tādu sadarbības vai partnerības iniciatīvu starp ASECNA un citiem Eiropas EGNOS un Galileo satelītnavigācijas programmās iesaistītiem tiesību subjektiem (it īpaši Eiropas Kosmosa aģentūru), ar noteikumu, ka šīs iniciatīvas var veicināt tādu ASECNA satelītnavigācijas pakalpojumu attīstību un sniegšanu, kuru pamatā ir šīs abas programmas.

               II DAĻA

               NOTEIKUMI PAR SADARBĪBU

               6. pants

               Sadarbības pasākumi

               1.
                     Sadarbības pasākumi, kas noteikti šajā nolīgumā ir galvenokārt tie, kuru mērķis ir uz EGNOS sistēmas tehnoloģiju balstītas SBAS-ASECNA sistēmas ieviešana un ekspluatācija. Tie attiecas arī uz Galileo programmā paredzētās sistēmas izmantošanu Āfrikā, radiofrekvenču spektru, standartiem, sertifikāciju un starptautiskajām organizācijām, drošumu, pētniecību un attīstību, cilvēkresursiem, komunikāciju un informētību, personāla apmaiņu un satelītnavigācijas pakalpojumu veicināšanu Āfrikas kontinentā.

               Puses var grozīt šo jomu sarakstu saskaņā ar šā nolīguma 34. pantu.

               2.
                     Šis nolīgums neskar Savienības institucionālo autonomiju reglamentēt Eiropas satelītnavigācijas programmas, kā arī Savienības izveidoto struktūru šo programmu ekspluatācijai. Tāpat šis nolīgums neietekmē piemērojamos reglamentējošos pasākumus, ar ko īsteno neizplatīšanas saistības, eksporta kontroli un nemateriālas tehnoloģiju pārneses kontroli. Tas neskar arī valstu drošības pasākumus.

               3.
                     Līdzīgā kārtā šis nolīgums neskar arī ASECNA institucionālo autonomiju.

               4.
                     Puses, ievērojot savus attiecīgos noteikumus, pēc iespējas veicina sadarbības pasākumus, ko īsteno saskaņā ar šo nolīgumu.

               I APAKŠDAĻA

               7. pants

               SBAS-ASECNA sistēmas ieviešana un ekspluatācija

               1.
                     SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanā ASECNA palīdz Savienība. Papildus īpašajiem noteikumiem, kas paredzēti 8.–16. pantā, tā apņemas vispārīgā kārtā atvieglot SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, bez maksas nododot ASECNA rīcībā jebkādu noderīgu informāciju, dodot ASECNA padomus programmas pārvaldības jomā un tehniskajā un organizatoriskajā līmenī, kā arī sniedzot ieguldījumu SBAS-ASECNA programmas vērtēšanā un pārraudzībā.

               2.
                     Kad ir izveidoti starpsavienojumi starp EGNOS sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu, katra Puse ir atbildīga par savas sistēmas grozījumiem un uzņemas ar tiem saistītās ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas. Tā paziņo otrai Pusei vajadzīgo informāciju un palīdz veikt grozījumus šai otrajai Pusei piederošajā sistēmā. Tiek ieviests saistību un darbības rezultātu uzraudzības process, nosakot attiecīgos pienākumus.

               8. pants

               SBAS-ASECNA sistēmas definēšana un izstrāde

               Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas definēšanu un izstrādi, it īpaši attiecībā uz sistēmas arhitektonisko izveidi, zemes infrastruktūras izvietojumu un darbības koncepciju. Izpētē, kas veikta šajā sakarā, tiks precizēti starpsavienojumi starp EGNOS sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu.

               9. pants

               RIMS staciju izstrāde un izvēršana

               Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas RIMS staciju izstrādi un izvēršanu, it īpaši attiecībā uz aprīkojumu, ekspluatācijas procedūrām, operatoru kvalifikāciju un zemes infrastruktūras izvietojuma validēšanu, tostarp ieviešot un pārbaudot drošuma prasības.

               Lai optimizētu EGNOS sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas veiktspēju un pakalpojumu zonas, Puses saskaņo savu attiecīgo RIMS staciju izvietošanu, it īpaši to, kuras atrodas robežzonās, kur pārklājas abas sistēmas, tā lai šo staciju izvietojums būtu saskanīgs un lai tās varētu darboties sinerģijā, pateicoties šo RIMS staciju raidīto datu apmaiņai, ievērojot drošības un drošuma prasības, kas paredzētas ar katrai Pusei piemērojamajiem noteikumiem.

               10. pants

               Kontroles centru izstrāde un izvēršana

               Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas kontroles centru izstrādi un izvēršanu, it īpaši attiecībā uz aprīkojumu, ekspluatācijas procedūrām, operatoru kvalifikāciju un zemes infrastruktūras izvietojuma validēšanu, tostarp ieviešot un pārbaudot drošuma prasības.

               11. pants

               NLES staciju un retranslatoru izstrāde un izvēršana

               Savienība palīdz ASECNA, lai attīstītu un izvērstu tādus datu izplatīšanas pakalpojumus, kuri balstīti uz SBAS-ASECNA sistēmas retranslatoriem, kas uzstādīti uz ģeostacionāriem satelītiem un uz zemes stacijām saistīto datu pārraidei. Tā palīdz ASECNA arī procedūrās un pasākumos, kas vajadzīgi nepieciešamo PRN kodu iegūšanai SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatācijai, jo šādu kodu trūkums dara šo ekspluatāciju neiespējamu.

               12. pants

               SBAS-ASECNA sistēmas apstiprināšana un sertifikācija

               Savienība pēc ASECNA lūguma palīdz tai:

               –
                     SBAS-ASECNA sistēmas sertifikācijā,

               –
                     SBAS-ASECNA sistēmas drošuma apstiprināšanā, ieskaitot objektus zemes infrastruktūras izvietošanai,

               –
                     SBAS-ASECNA sistēmas sniegto pakalpojumu sertifikācijā.

               Savienība pēc ASECNA lūguma var tai palīdzēt arī metožu un procesu attīstībā, lai:

               –
                     pirms publicēšanas Aeronavigācijas informatīvajā izdevumā apstiprinātu ar SBAS-ASECNA sistēmu saistītās gaisakuģu pacelšanās, lidošanas un nolaišanās procedūras,

               –
                     sertificētu aprīkojumus, kas novietoti uz gaisakuģu borta un paredzēti satelītnavigācijas signālu uztveršanai un apstrādei, un apstiprinātu gaisakuģu ekspluatācijas personālu un ekipāžas.

               13. pants

               SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatācija

               1.
                     Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatāciju.

               Attiecībā uz ekspluatācijas uzsākšanas sagatavošanu tā palīdz ASECNA, lai:

               –
                     ieviestu pakalpojumu sniegšanas pārvaldības shēmu,

               –
                     SBAS-ASECNA sistēmas labā pielāgotu EGNOS sistēmas darbības procedūras un apmācības dokumentāciju,

               –
                     īstenotu pakalpojumu sniegšanai veltītu integrētu vadības sistēmu, ietverot jo īpaši kvalitātes, drošības, drošuma un vides jautājumus,

               –
                     analizētu un ieviestu apakšlīgumu shēmas,

               –
                     apmācītu ekspluatācijas personālu,

               –
                     nodrošinātu pakalpojumu deklarēšanu.

               Savienība palīdz ASECNA arī tādu ekspluatācijas problēmu risināšanā, kuras rodas pēc pakalpojumu deklarēšanas, konkrēti nododot tās rīcībā veiktspēju analīzes procedūras un instrumentus, mācību materiālu un nodrošinot personāla klātbūtni objektos uz noteiktu laiku sākumposmā.

               Savienība sniedz ASECNA arī atbalstu, lai ekspluatācijā esošās sistēmas turpmākas izmaiņas nodotu ekspluatācijā.

               2.
                     Puses sniedz viena otrai palīdzību, lai rosinātu lietotājus pieņemt EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas sniegtos pakalpojumus un veicinātu attiecīgo tirgu attīstību.

               14. pants

               Pakalpojumu sniegšanas zonas

               EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zonas un SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zonas definēšana notiek abu Pušu sadarbībā, lai nerastos nekādas grūtības saistībā ar ekspluatāciju, it īpaši sadarbspējas un atbildības jomā. Šajā sakarā Puses cenšas nonākt pie kopīgiem risinājumiem.

               Ja EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj daļu ASECNA atbildībā esošās zonas vai tad, ja SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj daļu Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijas, tiek ieviests saistību un darbības rezultātu uzraudzības process, nosakot attiecīgos pienākumus.

               Ja EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zona un SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj teritoriju, kas atrodas ārpus Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijas un ASECNA atbildībā esošās zonas — vai pārklājas ar citu sistēmu, kas nav EGNOS un SBAS-ASECNA, — Puses viena otru informē un saskaņo savus pasākumus, ar kādiem tās vēršas attiecīgās teritorijas vai teritoriju iestādēs, lai nodrošinātu, ka radušās problēmas, it īpaši sadarbspējas un atbildības jomā, tiek pārvarētas ar kopīgiem risinājumiem.

               15. pants

               Publiskais iepirkums

               1.
                     Savienība pēc ASECNA lūguma palīdz tai publiskā iepirkuma procedūras dokumentācijas izstrādē un piedāvājumu analīzē saskaņā ar publisko iepirkumu saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju.

               2.
                     Neskarot XXIII pantu Nolīgumā par publiskiem iepirkumiem, kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros (Pārskatītā nolīguma III pants), Eiropas Savienības dalībvalstu struktūrām un uzņēmumiem ir tiesības piedalīties publiskā iepirkuma konkursos saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, ja vien tam par šķērsli nav interešu konflikts.

               3.
                     Iepirkumus saistībā ar EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju var iegādāties kopējos Savienības un ASECNA publiskā iepirkuma konkursos atkarībā no katras Puses interesēm, it īpaši zemes staciju un retranslatoru jomā.

               16. pants

               Intelektuālā īpašuma tiesības

               1.
                     Katra Puse bez maksas otras Puses rīcībā nodod visas intelektuālā īpašuma tiesības uz darbiem un izgudrojumiem, kuru īpašniece tā ir un kuras ir noderīgas EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai. Šis nolīgums tiek uzskatīts par tā tiesību izmantošanas atļauju.

               Ja viena no Pusēm rada vai izveido jaunas intelektuālā īpašuma tiesības, kuru pamatā ir intelektuālā īpašuma tiesības, ko tās rīcībā nodevusi otra Puse, tad pēdējā saņem īpašumā šādi radītās vai izveidotās jaunās intelektuālā īpašuma tiesības un bez maksas piešķir šo jauno tiesību izmantošanas atļauju Pusei, kas tās radījusi vai izveidojusi. Tomēr Puse, kas ir šo jauno tiesību īpašniece, atļauju tās izmantot trešai personai var piešķirt tikai ar otras Puses skaidri izteiktu piekrišanu.

               Pirmajā un otrajā daļā minētās atļaujas izmantošanas nosacījumi ir noteikti 2. un 3. punktā.

               2.
                     Atļaujas, kas minēta 1. punkta pirmajā daļā, izmantošana ir personiska, neekskluzīva un tālāk nenododama, neskarot 1. punkta otrās daļas noteikumus. Atļaujas izmantošanā atkarībā no gadījuma ietilpst tiesības lietot, organizēt lietošanu, grozīt, reproducēt un izgatavot vienīgi EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas vajadzībām.

               Puse drīkst nodot trešās personas rīcībā un jebkādā veidā komercializēt intelektuālās tiesības, kuras tās rīcībā nodevusi otra Puse, ievērojot 1. punkta pirmo punktu, vienīgi ar šīs otrās Puses skaidri izteiktu piekrišanu, izņemot tad, ja šī nodošana trešās personas rīcībā notiek saskaņā ar publisko iepirkumu vai līgumu, ko iegādājusies vai noslēgusi viena vai otra no Pusēm EGNOS sistēmas, no Galileo programmas radītas sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas vajadzībām.

               3.
                     Katra Puse kārto un atjaunina to intelektuālo tiesību reģistru, kuras tā nodod otras Puses rīcībā, ievērojot 1. punkta pirmo daļu. Vienu tā eksemplāru tā nodod otrai Pusei. Par katru no rīcībā nodotajām intelektuālā īpašuma tiesībām , reģistrā ieraksta ziņas par:

               –
                     tiesību objektu, piemēram, izgudrojumu, datorprogrammu, datu bāzi utt.,

               –
                     tiesību veidu, piemēram, autortiesības, patents utt.,

               –
                     piešķirto tiesību veidu, piemēram, tiesības reproducēt, pielāgot, izgatavot utt.,

               –
                     teritoriju, attiecībā uz kuru tiesības ir nodotas, lai ar tām rīkotos,

               –
                     laiku, uz kādu tiesības ir nodotas, lai ar tām rīkotos.

               4.
                     Katra Puse, kas otrai Pusei piešķir izmantošanas atļauju, ievērojot 1.punkta pirmo daļu, var anulēt minēto atļauju, ja tā konstatē, ka 2. un 3. punktā noteiktie lietošanas nosacījumi netiek ievēroti.

               5.
                     Puses piešķir un nodrošina intelektuālā īpašuma tiesību piemērotu un efektīvu aizsardzību attiecīgajās EGNOS sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas jomās un nozarēs saskaņā ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, kā noteikts Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), tostarp paredzot efektīvus līdzekļus šo standartu ievērošanas nodrošināšanai.

               II APAKŠDAĻA

               Citas darbības

               17. pants

               Galileo

               1.
                     Puses sadarbojas, lai Āfrikas kontinentā popularizētu un izmantotu no Galileo programmas radīto sistēmu, it sevišķi lietotņu attīstībā un uz šīs sistēmas balstītu pakalpojumu izmantošanā, it īpaši datēšanas, navigācijas, uzraudzības un meklēšanas un glābšanas jomā, kā arī lai uzsvērtu ieguvumus, ko sniedz uz šīs sistēmas balstītas lietotnes un pakalpojumi.

               2.
                     ASECNA atturas no jebkādas darbības vai iniciatīvas, kas varētu kaitēt Savienības interesēm to intelektuālā īpašuma tiesību jomā, kuras saistītas ar Galileo programmu.

               18. pants

               Radiofrekvenču spektrs

               1.
                     Puses sadarbojas un palīdz viena otrai visā, kas skar radiofrekvenču spektru, kuru pārvalda Starptautiskā Telesakaru savienība (še turpmāk “ITU”), it īpaši lai aizsargātu frekvenču joslas, kas saistītas ar satelītnavigācijas un aviācijas sakaru pakalpojumiem.

               2.
                     Puses apmainās ar informāciju un palīdz viena otrai ITU frekvenču sadales un piešķiršanas jomā. Tās rosina un aizsargā EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmai pielāgotu, kā arī no Galileo programmas radītajai sistēmai pielāgotu frekvenču piešķīrumus, lai nodrošinātu šo sistēmu piedāvāto pakalpojumu pieejamību Savienībā un Āfrikā.

               3.
                     Lai satelītnavigācijai atvēlēto radiofrekvenču spektru aizsargātu pret tādiem darbības pasliktinājumiem kā tīšiem vai netīšiem traucējumiem un “maskēšanu”, Puses cenšas pasliktinājumus identificēt un atrast abpusēji pieņemamus risinājumus.

               4.
                     Nekas šajā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas liktu atkāpties no piemērojamajiem ITU noteikumiem, it īpaši no ITU noteikumiem par radiosakariem.

               19. pants

               Standarti, sertifikācija un starptautiskās organizācijas

               1.
                     Puses cenšas pieņemt kopīgu pieeju standartizācijas jomā un visos jautājumos, kuri saistīti ar satelītnavigācijas sistēmām un ar kuriem strādā starptautiskas organizācijas un apvienības, it īpaši Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija, apvienība “Radio Technical Commission for Aeronautics” (“RTCA”) un Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācija (“EUROCAE”), kā arī standartizācijas jomā darbojošās apvienības un kompetences grupas.

               2.
                     Puses kopīgi atbalsta satelītnavigācijas standartu attīstību starptautiskajās organizācijās, it īpaši ICAO (SARP) standartus un ieteicamo praksi un RTCA un EUROCAE obligātos navigācijas iekārtu darbības parametrus. Šajā saistībā tās kopīgi atbalsta to, ka Galileo, EGNOS un SBAS-ASECNA standartus atzīst šīs starptautiskās organizācijas, un cenšas veicināt to piemērošanu visā pasaulē, uzsverot sadarbspēju ar citām satelītnavigācijas sistēmām.

               20. pants

               Drošums

               Lai Eiropas satelītnavigācijas sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu aizsargātu pret apdraudējumiem un ļaunprātīgu rīcību, piemēram, tīšiem traucējumiem un “maskēšanu”, Puses veic visus iespējamos pasākumus, it īpaši tehnoloģiju kontroles un neizplatīšanas jomā, lai, neskarot 6. panta 2. punktu, nodrošinātu satelītnavigācijas pakalpojumu un ar tiem saistītās infrastruktūras pastāvību, drošumu un drošību.

               21. pants

               Pētniecība un izstrāde

               Puses cenšas veikt kopīgas pētniecības un izstrādes darbības satelītnavigācijas jomā, it sevišķi lai attīstītu un plānotu satelītnavigācijas sistēmu turpmākos tehnoloģiskos risinājumus.

               Katra Puse veicina otras Puses dalību savās pētniecības un izstrādes programmās.

               Savienība atvieglo ASECNA pieeju savu pētniecības un izstrādes pamatprogrammu fondiem.

               22. pants

               Cilvēkresursi

               Savienība, pamatojoties uz savu pieredzi, sniedz ASECNA visu noderīgo informāciju SBAS-ASECNA programmas īstenošanai vajadzīgā cilvēkkapitāla pārvaldībai.

               Savienība palīdz ASECNA izveidot darbvietas un definēt kompetences, kas vajadzīgas SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanā un ekspluatācijā.

               Savienība atvieglo jebkādu sadarbības un partnerības iniciatīvu starp ASECNA un struktūrām, kas iesaistītas spēju stiprināšanā jomās, kuras attiecas uz Eiropas satelītnavigācijas programmām. Tā atvieglo ASECNA pieeju arī Eiropas mācību programmu fondiem.

               Kopīgus mācību pasākumus var rīkot arī, lai apmierinātu EGNOS, SBAS-ASECNA un no Galileo programmas radīto sistēmu ieviešanas un ekspluatācijas un to tehnoloģiskās attīstības sagatavošanas vajadzības.

               23. pants

               Saziņa un redzamība

               Puses cenšas veikt kopīgas darbības savu attiecīgo satelītnavigācijas programmu skaidrošanai un popularizēšanai.

               Savienība palīdz ASECNA noteikt un īstenot saziņas stratēģijas, ar kurām vēršas gan pie attiecīgajām struktūrvienībām, kuras saistītas ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, gan arī pie plašas sabiedrības.

               24. pants

               Personāla apmaiņa

               Puses apmainās ar personālu saskaņā ar sadarbības pasākumiem, kas paredzēti ar šo nolīgumu.

               25. pants

               Satelītnavigācijas popularizēšana āfrikas kontinentā

               Puses palīdz viena otrai, lai popularizētu satelītnavigāciju Āfrikas kontinentā, un rīkojas saskaņoti, kad vien tas ir vajadzīgs, lai vienotos par kopīgiem šajā jomā īstenojamiem pasākumiem. Tās jo īpaši atbalsta iniciatīvas, kas var rosināt lietotājus pieņemt satelītnavigāciju un attīstīt ar šo tehnoloģiju saistītos tirgus.

               III DAĻA

               FINANŠU NOTEIKUMI

               26. pants

               Finansējums

               1.
                     ASECNA finansē SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju ar pašu resursiem, atbalstiem un subsīdijām, it īpaši tām, kas minētas 3. punktā, ar aizdevumiem, ko tā ņem no finanšu institūcijām, vai ar jebkādiem citiem finanšu līdzekļiem, ievērojot 2. punkta noteikumus.

               2.
                     SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju nekādā gadījumā nevar finansēt ar budžeta ieguldījumiem, kas paredzēti Eiropas satelītnavigācijas sistēmām un minēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1285/2013 II nodaļā.

               3.
                     SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai Savienība atvieglo ASECNA piekļuvi fondiem, kuri atvēlēti sadarbībai un attīstībai un kurus tā var izmantot gan esošajām, gan nākamajām programmām. Esošās programmas ir Panāfrikas programma, kas paredzēta 9. pantā un III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulā (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam, un ES un Āfrikas infrastruktūras ieguldījumu fonda programmas, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 13. jūlija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam — Āfrikas savienojamība: ES un Āfrikas partnerība infrastruktūras jomā — COM(2006) 376 galīgā redakcija.

               IV DAĻA

               NOBEIGUMA NOTEIKUMI

               27. pants

               Juridiskā atbildība

               1.
                     Tā kā ASECNA nav Eiropas satelītnavigācijas sistēmu īpašniece, tai nav nekādas atbildības saistībā ar šo sistēmu īpašumtiesībām.

               Tā kā Savienība nav SBAS-ASECNA sistēmas īpašniece, tai nav nekādas atbildības saistībā ar šīs sistēmas īpašumtiesībām.

               2.
                     Neviena no Pusēm neuzņemas atbildību par zaudējumiem, kas rodas, otrai Pusei izmantojot šajā nolīgumā minētās tehnoloģijas, kā arī negarantē to pareizu darbību.

               28. pants

               Klasificētas informācijas apmaiņa

               Puses apmainās ar klasificētu informāciju tikai tad, ja tās šajā sakarā ir noslēgušas vienošanos. Tās cenšas izveidot pilnīgu un saskanīgu juridisko regulējumu, kas ļauj šādu vienošanos noslēgt.

               29. pants

               Apvienotā komiteja

               1.
                     Ar šo tiek izveidota Apvienotā komiteja ar nosaukumu “ES un ASECNA GNSS komiteja”. Tās sastāvā ir Pušu pārstāvji, un tā ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību un pareizu piemērošanu. Šajā sakarā tā pieņem lēmumus šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos; minētos lēmumus Puses īsteno saskaņā ar saviem noteikumiem. Apvienotā komiteja pieņem lēmumus, kopīgi vienojoties. Apvienotā komiteja sagatavo arī ieteikumus jautājumos, kādos tai nav lēmumpieņemšanas pilnvaru.

               Apvienotā komiteja definē nosacījumus un sīki izklāstītu kārtību, kas nav norādīti šajā nolīgumā.

               2.
                     Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu, kurā cita starpā paredzēta sanāksmju sasaukšanas, priekšsēdētāja iecelšanas un tā pilnvaru termiņa noteikšanas kārtība, kā arī kārtība Pušu kontaktiem.

               3.
                     Apvienotās komitejas sanāksmes notiek pēc vajadzības. Sanāksmes sasaukšanu var pieprasīt Savienība vai ASECNA. Apvienotās komitejas sanāksme notiek piecpadsmit dienu laikā pēc attiecīgā pieprasījuma.

               4.
                     Apvienotā komiteja var nolemt izveidot tādas darba grupas vai ekspertu grupas, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai palīdzētu tai veikt tās uzdevumus.

               5.
                     Apvienotā komiteja var nolemt grozīt I pielikumu.

               30. pants

               Apspriešanās

               1.
                     Lai nodrošinātu šā nolīguma pienācīgu īstenošanu, Puses regulāri apmainās ar informāciju un pulcējas Apvienotajā komitejā, kad to pieprasa viena no Pusēm.

               2.
                     Ja viena no Pusēm to pieprasa, Puses nekavējoties apspriežas par jebkuru jautājumu, kas ir saistīts ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.

               3.
                     Puses sistemātiski viena otru informē un nodrošina viena otrai pārredzamību attiecībā uz savu satelītnavigācijas programmu pārvaldību un pārmaiņām. Ja viena no Pusēm grasās pieņemt lēmumu, kas var ietekmēt otras Puses satelītnavigācijas sistēmu vai sistēmas, tad tā ar šo otro Pusi iepriekš apspriežas, lai varētu sniegt nesaistošu atzinumu. Katra Puse piekrīt tam, ka otras Puses pārstāvis kā novērotājs piedalās tās darba grupās, struktūrvienībās un pārvaldības komitejās, ja vien tas nav pretrunā ar konfidencialitātes prasībām, kas paredzētas ar Pusēm piemērojamajiem noteikumiem.

               31. pants

               Aizsardzības pasākumi

               1.
                     Katra Puse pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var pieņemt pienācīgus drošības pasākumus, ietverot viena vai vairāku sadarbības pasākumu apturēšanu, ja tā konstatē, ka starp Pusēm vairs netiek nodrošināts līdzvērtīgs eksporta kontroles vai drošuma līmenis. Ja Eiropas satelītnavigācijas sistēmu vai SBAS-ASECNA sistēmas netraucētu darbību var apdraudēt iekavēšanās, var tikt pieņemti pagaidu drošības pasākumi bez iepriekšējas apspriešanās ar nosacījumu, ka apspriešanās tiek uzsākta uzreiz pēc minēto pasākumu pieņemšanas.

               2.
                     Panta 1. punktā minēto pasākumu apjoms un ilgums nedrīkst pārsniegt to, kāds ir nepieciešams, lai atrisinātu problēmu un nodrošinātu līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem atbilstīgi šim nolīgumam. Otra Puse var pieprasīt apspriešanos Apvienotajā komitejā par minēto pasākumu proporcionalitāti. Ja šīs domstarpības nav iespējams izšķirt sešu mēnešu laikā, jebkura Puse saskaņā ar I pielikumā izstrādāto procedūru domstarpības var iesniegt šķīrējtiesā, kuras lēmums ir saistošs. Šādi nevar atrisināt nekādus jautājumus par tādu šā nolīguma noteikumu interpretēšanu, kuri ir identiski atbilstīgiem noteikumiem Savienības tiesību aktos.

               32. pants

               Domstarpību izšķiršana

               Neskarot 31. pantu, domstarpības par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu izšķir, apspriežoties Apvienotajā komitejā.

               Ja domstarpības nav izšķirtas trīs mēnešus pēc lietas iesniegšanas dienas Apvienotajā komitejā, izmanto šķīrējtiesas procedūru, kas paredzēta I pielikumā.

               33. pants

               Pielikumi

               Šā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.

               34. pants

               Pārskatīšana

               Šo nolīgumu var grozīt un pilnveidot jebkurā laikā, abām Pusēm savstarpēji vienojoties saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām.

               35. pants

               Denonsēšana

               1.
                     Savienība vai ASECNA var denonsēt šo nolīgumu, savu lēmumu paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas dienas.

               2.
                     Šā nolīguma denonsēšana neskar tādu iespējamu materiālo noteikumu spēkā esību vai termiņu, par kuriem ir panākta vienošanās saskaņā ar minētā nolīguma īstenošanu. Tā neskar arī īpašās tiesības un pienākumus, kas saskaņā ar šo nolīgumu ir noteikti intelektuālā īpašuma jomā, jo jebkura Puse, kas otrai Pusei piešķīrusi izmantošanas atļauju, pēc nolīguma denonsēšanas saglabā tiesības atļauju anulēt, ja tā konstatē, ka netiek ievēroti šīs atļaujas lietošanas nosacījumi.

               3.
                     Ja šo nolīgumu denonsē, Apvienotā komiteja izstrādā priekšlikumu, lai Puses varētu atrisināt jebkādus nenokārtotus jautājumus, tostarp par finansiālām sekām, vajadzības gadījumā ievērojot pro rata temporis principu.

               36. pants

               Stāšanās spēkā

               1.
                     Šo nolīgumu Puses apstiprina saskaņā ar to iekšējām procedūrām. Tas stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš ir pirmais, kas seko pēc tās Puses paraksta datuma, kura šīs formalitātes nokārtošanā ir pēdējā.

               2.
                     Šis nolīgums, kas sagatavots divos eksemplāros tikai franču valodā, tiek noslēgts uz nenoteiktu laiku.

                  Eiropas Savienības vārdā —

                  ASECNA vārdā —

               I PIELIKUMS

               ŠĶĪRĒJTIESAS PROCEDŪRA

               Ja domstarpības iesniedz šķīrējtiesā, izraugās trīs šķīrējtiesnešus, ja vien Puses nenolemj citādi.

               Katra Puse ieceļ šķīrējtiesnesi trīsdesmit dienās pēc domstarpību konstatēšanas Apvienotajā komitejā.

               Abi šādi izraudzītie šķīrējtiesneši pēc kopīgas vienošanās ieceļ virsšķīrējtiesnesi, kas nav vienas vai otras Puses dalībvalsts valstspiederīgais. Ja abi šķīrējtiesneši, ko Puses izraudzījušās, divu mēnešu laikā pēc tam, kad iecelts pēdējais no tiem, nevar vienoties, virsšķīrējtiesnesi izraugās no septiņu personu saraksta, ko sastādījusi Apvienotā komiteja. Apvienotā komiteja šo sarakstu sastāda un atjaunina saskaņā ar savu reglamentu.

               Ja vien Puses nenolemj citādi, šķīrējtiesa nosaka savus procedurālos noteikumus. Savus lēmumus tā pieņem ar balsu vairākumu.

               ________________

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (2)
                  OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.


				|

		52013PC0607

			Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības /* COM/2013/0607 final - 2013/0295 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Ar šo Padomes lēmumu groza Padomes
2007. gada 27. marta Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido
Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības
vajadzībām un piešķir tam priekšrocības, lai radītu pamatu minētā kopuzņēmuma
(turpmāk Fusion for Energy) darbību finansēšanai laikposmā no 2014. līdz
2020. gadam saskaņā ar Euratom līgumu.
Izmaksu aplēses par Fusion for Energy
būvniecības posmu (tikai Eiropai radušās izmaksas), kas aptvers 2007. līdz
2020. gadu, 2010. gada martā sasniedza 7,2 miljardus euro
(2008. gada vērtība). 2010. gada jūlijā Padome noteica, ka Eiropas
maksimālais ieguldījums minētajā posmā ir 6,6 miljardi euro
(2008. gada vērtība). 2013. gada februārī Eiropadome noteica, ka Euratom
saistību maksimālais līmenis 2014.–2020. gadam attiecībā uz ITER
regulā par daudzgadu finanšu shēmu (DFS) ir 2,707 miljoni euro
(2011. gada vērtība).
Septītajā
pamatprogrammā Euratom ieguldījums tika darīts pieejams, izmantojot
Kopienas pētniecības un mācību programmu, kas pieņemta saskaņā ar Euratom
līguma 7. pantu. Izmantojot šo finansēšanas metodi, bija jāievēro virkne
pētniecības programmām noteiktu prasību attiecībā uz dalību, noteikumiem,
plānošanu, uzraudzību un novērtēšanu. Šīs prasības vairs nav aktuālas, ņemot
vērā kompetences un funkciju, kas Fusion for Energy piešķirts tā
statūtos.
Atšķirībā no
pieejas, kas tika lietota Septītajā pamatprogrammā, šis priekšlikums nav
izstrādāts kā pētniecības programma saskaņā ar Euratom līguma
7. pantu. Tā vietā priekšlikuma pamatā ir 47. pants, un tas attiecas
uz Euratom dalību kopuzņēmuma finansēšanā.
Šie grozījumi
ļautu nodrošināt līdzekļu pārskaitīšanu no Komisijas kopuzņēmumam Fusion for
Energy, tādējādi sniedzot Eiropas ieguldījumu ITER bez
iepriekšminētajām prasībām, kas piemērojamas pētniecības programmām. Vienlaikus
šāda sistēma neliedz tiem kopuzņēmuma biedriem, kas nav Euratom, sniegt
brīvprātīgu ieguldījumu, kā paredzēts kopuzņēmuma statūtu 12. punkta
1. apakšpunkta c) punktā, it sevišķi papildu izmaksu gadījumā.
Šie grozījumi
ļauj nodrošināt projekta finansēšanu nākamās daudzgadu finanšu shēmas laikā.
Priekšrocība ir tā, ka uz līdzekļu pārskaitīšanu vairs neattieksies piecu gadu
ierobežojums, ko pētniecības un mācību programmām nosaka Euratom līguma 7. pants.
Finansēšanas periods tiks saskaņots ar daudzgadu finanšu shēmas aptverto
laikposmu un ilgs septiņus gadus. Saskaņā ar ITER nolīgumu ITER
projekta sākotnējais darbības laiks būs 35 gadi (t. i., līdz
2041. gadam); tāpēc, lai turpinātu finansēt Euratom ieguldījumu
šajā projektā, būs vajadzīgi turpmāki Padomes lēmumi.
Ar šo lēmumu
finansējamās darbības palīdz īstenot ceļvedi uz elektroenerģijas ražošanu
kodolsintēzē līdz 2050. gadam; minēto ceļvedi 2012. gada novembrī
pieņēma Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīguma (EFDA) līgumslēdzējas
puses. Tādējādi lēmums ļaus panākt sinerģiju un komplementaritāti ar
kodolsintēzes pētniecības darbībām, kas finansētas saskaņā ar Padomes Regulu
Nr. XXX [Euratom pētniecības un mācību programma].
2.           APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM
PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
Šajā priekšlikumā pilnībā ņemtas vērā
atbildes, kas saņemtas plašā sabiedriskajā apspriešanā, kura tika organizēta
saistībā ar zaļo grāmatu "No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu
stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam"[1] Euratom pētniecības un
mācību programmas (2014.–2018. gadam) sagatavošanas ietvaros, ar ko sniedz
ieguldījumu pētniecības un inovācijas pamatprogrammā
"Apvārsnis 2020".
ITER tika iekļauts šajā apspriešanā un iekšējā un ārējā novērtēšanā
ietekmes novērtējuma sagatavošanai. Minētajā ietekmes novērtējumā tika
secināts, ka ITER priekšrocības, kas līdzsvaro zinātniskos, tehniskos un
finanšu riskus, ilgtermiņā ir kodolsintēzē saražotās enerģijas komerciāla izmantošana
un īstermiņā — nozares konkurētspējas palielināšanās.
Pamatojoties uz lēmumu, ko 2013. gada
8. februārī pieņēma Eiropadome, šis priekšlikums nodrošinās projekta
kontinuitāti, it sevišķi attiecībā uz mūsu starptautiskajiem partneriem, un
garantēs ITER finansējumu visas nākamās DFS laikā.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Šā Padomes lēmuma juridiskais pamats ir
paredzēts Euratom līguma 47. pantā. Šis
lēmums ir uzskatāms par pamataktu laikposmā, ko aptver nākamā daudzgadu finanšu
shēma, un tas būs pamats ikgadējiem finansēšanas lēmumiem, ko pieņems Komisija. Komisijas lēmumi ļaus pārskaitīt līdzekļus
kopuzņēmumam Fusion for Energy laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam. Šis priekšlikums aizstās priekšlikumu Padomes
lēmumam par papildu pētniecības programmas pieņemšanu ITER projektam
(2014.–2018. gadam)[2],
ko Komisija pieņēma 2011. gada 21. decembrī.
Šobrīd norit process par Fusion for Energy
statūtu grozīšanu, it sevišķi lai piešķirtu Horvātijai balsstiesības pēc tās
pievienošanās Euratom 2013. gada 1. jūlijā. Tiks grozīts arī 12. punkta
1. apakšpunkta a) punkts[3],
lai paplašinātu iespējas veikt finansēšanu, izmantojot Eiropas Savienības
vispārējo budžetu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Šajā priekšlikumā Padomes lēmumam ir
pievienots tiesību akta finanšu pārskats, kurā izklāstīta priekšlikuma ietekme
uz budžetu un norādīti tā īstenošanai vajadzīgie cilvēkresursi un
administratīvie resursi.
2013/0295 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES LĒMUMS,
ar kuru groza Lēmumu 2007/198/Euratom,
ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un kodolsintēzes enerģētikas
attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas
dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 47. panta trešo un ceturto daļu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
tā kā:
(1)       Ar Padomes
Lēmumu 2007/198/Euratom[4]
tika izveidots Eiropas kopuzņēmums ITER un kodolsintēzes enerģētikas
attīstības vajadzībām (turpmāk "kopuzņēmums"), lai sniegtu Eiropas
Atomenerģijas kopienas (turpmāk Euratom) ieguldījumu ITER
starptautiskajā kodolsintēzes enerģijas organizācijā un plašākas pieejas
projektos sadarbībā ar Japānu, kā arī sagatavotu un koordinētu darbību
programmu, gatavojoties demonstrējumu kodolsintēzes reaktora un ar to saistīto
objektu būvniecībai.
(2)       Lēmumā 2007/198/Euratom
tika norādīta finanšu atsauces summa, ko uzskata par vajadzīgu kopuzņēmumam, kā
arī aptuvenais kopējais Euratom ieguldījums šajā summā, ko vajadzētu
darīt pieejamu, izmantojot Kopienas pētniecības un mācību programmas, kuras
pieņemtas saskaņā ar Līguma 7. pantu.
(3)       Saskaņā ar aplēsēm resursi,
kas vajadzīgi kopuzņēmumam ITER būvniecības posmā, kurš ilgst no 2007.
līdz 2020. gadam, 2010. gada martā veidoja
EUR 7 200 000 000 (2008. gada vērtība).
2010. gada jūlijā Eiropas Savienības Padome noteica, ka maksimālā summa ir
EUR 6 600 000 000 (2008. gada vērtība).
(4)       Eiropas Parlaments un Padome
daudzgadu finanšu shēmā noteica, ka Euratom saistību maksimālais līmenis
2014.–2020. gadam attiecībā uz ITER ir
EUR 2 707 000 000 (2011. gada vērtība).
(5)       Lēmums 2007/198/Euratom
ir jāgroza, lai kopuzņēmuma darbības laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam
varētu finansēt no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, nevis ar Euratom
pētniecības un mācību programmu starpniecību.
(6)       Trešās valstis, kas ar Euratom
ir noslēgušas sadarbības nolīgumus kodolenerģijas pētniecības jomā, tostarp
vadāmās kodolsintēzes jomā, un kas saista savas attiecīgās pētniecības
programmas ar Euratom programmām, sniegs ieguldījumu kopuzņēmuma darbību
finansēšanā. To ieguldījums būtu jānosaka attiecīgajā sadarbības nolīgumā ar Euratom.
(7)       Lēmumu 2007/198/Euratom
ir lietderīgi atjaunināt arī attiecībā uz noteikumiem par Savienības finansiālo
interešu aizsardzību.
(8)       Ir lietderīgi informēt Padomi
un Eiropas Parlamentu par Lēmuma 2007/198/Euratom īstenošanu, pamatojoties
uz kopuzņēmuma sniegto informāciju.
(9)       Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza
Lēmums 2007/198/Euratom,
IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
1. pants
Lēmumu 2007/198/Euratom groza šādi:
1) lēmuma 4. panta 2. punktam
pievieno šādu daļu:
"To trešo valstu ieguldījumu, kas ar Euratom
ir noslēgušas sadarbības nolīgumus kodolenerģijas pētniecības jomā, tostarp
vadāmās kodolsintēzes jomā, un kas saista savas attiecīgās pētniecības
programmas ar Euratom programmām, nosaka attiecīgajos sadarbības
nolīgumos ar Euratom.";
2) lēmuma 4. panta 3. punktu
aizstāj ar šādu:
"3.      Euratom ieguldījums
kopuzņēmumā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam tiek noteikts
EUR 2 915 015 000 (pašreizējā vērtībā).";
3) svītro 4. panta 4. punktu;
4) iekļauj šādu 5.a pantu:
"5.a pants
Savienības finansiālo
interešu aizsardzība
1.       Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai
nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības
finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret
krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas
pārbaudes un, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas
un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus sodus.
2.       Komisijai vai tās pārstāvjiem un
Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes un
inspekcijas uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus,
apakšuzņēmējus un citas trešās personas, kas ir saņēmušas Euratom
līdzekļus atbilstīgi šim lēmumam.
3.       Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un inspekcijas uz vietas, saskaņā ar
noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā
(EK) Nr. 1073/1999* un Padomes Regulā (Euratom, EK)
Nr. 2185/96**, lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai kāda
cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā
ar nolīgumu, lēmumu vai līgumu, kurš finansēts atbilstīgi šim lēmumam.
Neskarot 2. punktu un šā punkta pirmo daļu,
sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām un
līgumos, nolīgumos un lēmumos, kas izriet no šā lēmuma piemērošanas, Komisijai,
Revīzijas palātai un OLAF nepārprotami nosaka pilnvaras veikt revīzijas
un pārbaudes un inspekcijas uz vietas.
__________________
* Eiropas Parlamenta
un Padomes 1999. gada 25. maija Regula (EK) Nr. 1073/1999 par
izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
(OV L 136, 31.05.1999., 1. lpp.).
** Padomes
1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96
par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas
Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām
(OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).";
5) iekļauj šādu 5.b pantu:
"5.b pants
Starpposma pārskatīšana
Komisija Padomei un Eiropas Parlamentam ne vēlāk
kā 2017. gada 31. decembrī iesniedz progresa ziņojumu par šā lēmuma
īstenošanu, pamatojoties uz kopuzņēmuma sniegto informāciju. Minētajā ziņojumā
izklāsta 2. pantā minētā Euratom ieguldījuma izmantošanas
rezultātus attiecībā uz saistībām un izdevumiem."
2. pants
Stāšanās spēkā
Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2014. gada 1. janvāra.
3. pants
Adresāti
Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS
1.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
            1.1.      Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
            1.2.      Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā
            1.3.      Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
            1.4.      Mērķis(-i)
            1.5.      Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
            1.6.      Ilgums un
finansiālā ietekme
            1.7.      Paredzētais(-ie)
pārvaldības veids(-i)
2.         PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
            2.1.      Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
            2.2.      Pārvaldības un
kontroles sistēma
            2.3.      Krāpšanas un
pārkāpumu novēršanas pasākumi
3.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
            3.1.      Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
            3.2.      Paredzamā
ietekme uz izdevumiem
            3.2.1.   Kopsavilkums par
paredzamo ietekmi uz izdevumiem
            3.2.2.   Paredzamā ietekme
uz darbības apropriācijām
            3.2.3.   Paredzamā ietekme
uz administratīvajām apropriācijām
            3.2.4.   Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
            3.2.5.   Trešo personu
dalība finansējumā
            3.3.      Paredzamā
ietekme uz ieņēmumiem
TIESĪBU
AKTA FINANŠU PĀRSKATS
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Padomes
lēmums, ar kuru groza Padomes 2007. gada 27. marta
Lēmumu 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas Kopuzņēmumu ITER un
kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības
Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[5]
08 Pētniecība
un inovācija
Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[6]
ý Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
Mērķi
Komisijas
daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
Šā Padomes
lēmuma vispārējais mērķis ir veicināt energosistēmas nekaitīgu, efektīvu un
drošu ilgtermiņa dekarbonizāciju. Šis Padomes lēmums palīdzēs īstenot
stratēģiju "Eiropa 2020" un tās pamatiniciatīvas
"Inovācijas savienība", "Rūpniecības politika globalizācijas
laikmetam" un "Jaunu prasmju un darba vietu programma", jo tā
atbalstīs Eiropas augsto tehnoloģiju nozaru mobilizāciju — minētās
nozares, iesaistoties Fusion for Energy (F4E) iepirkuma līgumos,
iegūs jaunas prasmes un ražošanas spējas. Turklāt, tā kā viens no tā
pamatmērķiem ir energosistēmas dekarbonizācija, tas būs ieguldījums arī
pamatiniciatīvā "Resursu ziņā efektīva Eiropa".
Konkrētie
mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības
Nodrošināt Euratom
ieguldījumu ITER organizācijā, ITER objektu būvniecībā, kā arī ar
ITER saistītās darbībās.
Paredzamie
rezultāti un ietekme
Norādīt, kāda ir
priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Ar šā lēmuma
starpniecību Eiropa sniegs savu ieguldījumu ITER būvniecībā. Eiropa
sniedz vislielāko ieguldījumu šajā projektā (45 % no būvniecības
izmaksām), un vislielākā ietekme šim lēmumam būs Eiropā — gan īstermiņā
(ieguvumi Eiropas rūpniecībai), gan ilgtermiņā (vadoša loma kodolsintēzes
enerģijas komerciālā izmantošanā).
Projektam jau
tagad ir pozitīva ietekme uz rūpniecisko konkurētspēju un darbvietu radīšanu,
jo projekts ir saistīts ar augsto tehnoloģiju komponentu iepirkšanu. Vairāk
nekā trīs ceturtdaļas no Kopienas ieguldījuma ITER vainagosies ar
līgumiem ar privātiem uzņēmumiem. ITER darbību tiešā ietekmē Eiropā tiks
radīts ievērojams skaits jaunu darbvietu. Ilgtermiņā ITER sniedz Eiropas
augsto tehnoloģiju nozarei un celtniecības uzņēmumiem unikālu izdevību gūt
konkurētspējas priekšrocības un kļūt par vadošiem dalībniekiem pirmās paaudzes
kodolsintēzes spēkstaciju izstrādē un vēlāk — tās starptautiskās
komerciālās izmantošanas procesā.
Rezultātu un
ietekmes rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
Eiropas
ieguldījumu ITER būvniecībā progresu atspoguļos F4E sasniegtie
atskaites punkti, nodrošinot Eiropas elementus kā ieguldījumu ITER
natūrā. Vispārējā plānošanā un F4E ikgadējā darba programmā ir noteikts
atskaites punktu sasniegšanas grafiks, kas aptver visas ITER būvniecības
posmā notiekošās iepirkuma darbības. F4E regulāri ziņo savai pārvaldības
struktūrai (valdei) un ES Padomei par projekta progresu.
Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
Īstermiņa
vai ilgtermiņa vajadzības
Eiropadome
2013. gada 8. februārī nolēma finansēt ITER projektu daudzgadu
finanšu shēmā (DFS) 2014.–2020. gadam. Šis Padomes lēmums ļaus pārskaitīt
līdzekļus kopuzņēmumam Fusion for Energy, lai tas varētu pildīt sev
noteiktos uzdevumus.
Euratom
iesaistīšanās pievienotā vērtība
Euratom iesaiste ir spēkā kopš ITER nolīguma parakstīšanas. Šis lēmums
ļaus pienācīgi plānot F4E budžetu daudzgadu mērogā.
Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
Joint
European Torus (JET) projekts ir apliecinājis,
ka lielas kodolsintēzes pētniecības infrastruktūras būvniecība Euratom
vadībā ir efektīva un palielina ieguvumus zinātnes un rūpniecības jomā. Tomēr ITER
būvniecība ir vēl nepieredzēta mēroga projekts, un tā īstenošanai ir
nepieciešama tāda pasaules līmeņa sadarbība, kādai nav bijis līdzīgas.
Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Šis lēmums
ļaus panākt sinerģiju un komplementaritāti ar kodolsintēzes pētniecības
darbībām un Euratom pētniecības programmu, kas papildina programmu
"Apvārsnis 2020" (2014.–2018. gadam). Šajā satvarā
paredzētās kodolsintēzes darbības sniegs būtisku zinātnisku ieguldījumu ITER
būvniecībā un darbībā.
Ilgums un
finansiālā ietekme
ý Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
ý         Priekšlikuma/iniciatīvas
darbības laiks: 01.01.2014.–31.12.2020.
ý         Finansiālā ietekme:
2014.–2026.
¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz
GGGG.,
pēc kura turpinās normāla darbība
Paredzētie
pārvaldības veidi[7]
ý Komisijas īstenota centralizēta
tieša pārvaldība
ý Centralizēta netieša
pārvaldība, kurā īstenošanas uzdevumi deleģēti:
¨         izpildaģentūrām
ý         Kopienu izveidotām
struktūrām[8]
¨         valstu publiskā
sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
¨         personām, kurām ir
uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas
49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti vairāki
pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā "Piezīmes".
Piezīmes
Pārvaldība
tiks īstenota ar Komisijas dienestu un F4E starpniecību. Komisija
pārstāv Euratom gan ITER organizācijas, gan F4E
pārvaldības struktūrās.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
Šo lēmumu
īstenos Komisija un F4E, kas novirza Euratom ieguldījumu uz ITER
projektu un citām ar ITER saistītām darbībām, piemēram, plašākas pieejas
projektiem, kurus īsteno sadarbībā ar Japānu.
Komisija,
pārstāvot Euratom, līdzdarbojas ITER organizācijas un F4E
lēmumu pieņemšanas struktūrās: 1) Komisija līdzdarbojas ITER
padomē, Zinātnisko un tehnisko konsultāciju komitejā (ZTKK) un ITER
padomes Vadības konsultatīvajā komitejā (VKK); 2) kā F4E biedre
Komisija līdzdarbojas kopuzņēmuma valdē, izpildkomitejā, tehnisko konsultāciju
grupā, administrēšanas un finanšu komitejā un "birojā".
Uzraudzības
un ziņošanas noteikumi
Uzraudzības un
ziņošanas pamatā ir pārvaldības un ziņošanas noteikumi, ko piemēro F4E
un ITER organizācija, un tajos ir noteikts, ka visi galvenie dokumenti
ir jāapstiprina pārvaldības struktūrām. Ar šo struktūru starpniecību Komisija
uzrauga un pārskata dokumentus, kuros noteiktas ITER īstenošanas
darbības.
F4E sagatavo projektu pārvaldības un ziņošanas procesu, pilnīgi integrējot
dažādos aspektus, kas raksturīgi sistēmai, kurā notiek ziņošana valdei.
Katru gadu un
atbilstīgi Padomes 2010. gada 12. jūlija secinājumiem F4E
Padomei ziņo par gūtajiem panākumiem izmaksu ierobežošanā un ietaupījumu plāna
īstenošanā, kā arī par F4E un ITER projekta darbību un
pārvaldību, tostarp par plānoto pasākumu īstenošanu gada budžeta ietvaros.
Reaģējot uz Padomes secinājumiem, F4E ir nolīgusi neatkarīgu ekspertu,
kurš novērtē projekta panākumus, pamatojoties uz esošajiem ziņojumiem, un reizi
gadā iesniedz atzinumu F4E valdei un Konkurētspējas padomei.
F4E un Komisija ir parakstījuši administratīvo nolīgumu, kurā ir noteikti
nosacījumi un priekšnoteikumi, kas piemērojami Kopienas finanšu ieguldījuma
pārskaitījumam F4E.
Pārvaldības
un kontroles sistēma
Komisija
līdzdarbojas ITER organizācijas un F4E lēmumu pieņemšanas
struktūrās. Komisija apseko un pārskata visas iniciatīvas, kas vajadzīgas ITER
projekta īstenošanai, it sevišķi finanšu iniciatīvas.
Kopš
2012. gada Komisijas Iekšējās revīzijas dienests veic F4E iekšējā
revidenta funkcijas atbilstīgi kārtībai, par ko vienojies Iekšējās revīzijas
dienesta ĢD un F4E. Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF)
attiecībā uz F4E un tā personālu ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā
uz Komisijas departamentiem.
Attiecībā uz F4E
pārvaldību F4E valde 2011. gada maija beigās pēc Komisijas
iniciatīvas pieņēma pasākumu kopumu F4E pārvaldības uzlabošanai. Turklāt
kopš 2011. gada 1. janvāra ir ieviesta jauna organizatoriska
struktūra, lai organizācija būtu lielākā mērā projektorientēta.
F4E Finanšu regula ir līdzīga Komisijas finanšu regulai, un tajā ir
iekļautas publiskā iepirkuma procedūras, kas ir ekvivalentas Komisijas
standartiem.
F4E atskaitās savai valdei un Eiropas Parlamentam; Parlaments apstiprina
tā gada budžeta izpildi, pamatojoties uz Padomes ieteikumu. Turklāt Revīzijas
palāta divas reizes gadā veic F4E revīziju, gada budžeta izpildes
apstiprināšanas ietvaros sniedzot ziņojumu Komisijai, Padomei un Parlamentam.
Iekšējās
kontroles sistēma
Iekšējās
kontroles sistēmas pamatā ir:
1) Komisijas
iekšējās kontroles standarti, ko, pieņemot jebkādu lēmumu par F4E, jo
īpaši ar finansēm saistītu lēmumu, piemēro par ITER projektu atbildīgais
ģenerāldirektorāts;
2) iekšējās
kontroles standarti, ko F4E īsteno, lai veiktu sistemātisku uzraudzību
un pārliecinātos par tās ietvaros sniegto ieteikumu izpildi;
3) F4E
un ITER darbību pārskatīšana tehniskā, finansiālā un politiskā aspektā,
ko veic Komisija;
4) iepirkumu ex ante
pārbaudes un ex post kontroles. Darbu izpildes laikā regulāri tiek
izvērtēti riski un progress, un pastāvīgi tiek uzraudzīts resursu patēriņš,
balstoties uz noteiktajiem mērķiem un rādītājiem.
2.2.2.   Paredzamais
neatbilstības riska līmenis
F4E darbību veida dēļ (tie ir lieli un sarežģīti iepirkumi natūrā, kas ir
saistīti ar lieliem tehniskajiem riskiem) tam piemīt nenovēršams finanšu risks.
Lai šo situāciju risinātu, ir ieviesti pasākumi F4E darbības uzraudzībai
un sekmīgākai kontrolei. Komisija kopā ar F4E turpinās noteikt ar šā
projekta īstenošanu saistītos riskus, jo īpaši attiecībā uz izmaksām, un
īstenos vispiemērotākos pasākumus šo risku pārvaldībai un mazināšanai.
2.3.      Krāpšanas
un pārkāpumu novēršanas pasākumi
Komisijas
ģenerāldirektorāts, kam ir uzdota ITER projekta īstenošana un budžeta
izpilde, ir stingri apņēmies apkarot krāpšanu saskaņā ar Komisijas stratēģiju
krāpšanas apkarošanai (COM(2011) 376, 2011. gada 24. jūnijs).
Par līgumu,
dotāciju un saistīto maksājumu administratīvo pārraudzību atbild F4E.
Komisija un F4E
ņem vērā Eiropas Savienības finansiālās intereses, jo īpaši atbilstīgi Padomes
1995. gada 18. decembra Regulai (EK, Euratom) Nr. 2988/95
par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību un Finanšu regulas
53. panta a) punktam.
F4E izstrādā ex post revīzijas stratēģijas, kas ļaus novērtēt
pamata darījumu tiesiskumu un atbilstību.
Eiropas
Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) attiecībā uz F4E un tā
personālu ir tādas pašas pilnvaras kā attiecībā uz Komisijas struktūrvienībām.
3.         PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ
FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.      Attiecīgās daudzgadu finanšu
shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām
un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1. izdevumu kategorija || 08 01 05 21 Izdevumi, kas saistīti ar ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem, kuri īsteno pētniecības un inovācijas programmas — ITER programma* 08 01 05 22 Ārštata darbinieki, kuri īsteno pētniecības un inovācijas programmas — ITER programma* 08 01 05 23 Citi pārvaldības izdevumi par pētniecības un inovācijas programmām — ITER programma* 08 04 01 ITER objektu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana — ITER Eiropas kopuzņēmums — Fusion for Energy (F4E) || Dif./nedif. || NĒ || NĒ || JĀ || JĀ
* Precīzi budžeta pozīciju numuri tiks
noteikti vēlākā posmā.
3.2.      Paredzamā ietekme uz izdevumiem
3.2.1.   Kopsavilkums par paredzamo
ietekmi uz izdevumiem
Faktiskajās cenās miljonos euro (trīs zīmes aiz
komata)
   ||   ||   || 2014. gads[9] || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Gadi pēc 2020. gada || KOPĀ
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs 08 04 01 || Saistības || (1) || 720,882 || 881,858 || 319,853 || 317,241 || 289,125 || 260,929 || 125,127 ||   || 2915,015
 Maksājumi || (2) || 78,179 || 150,000 || 180,000 || 300,000 || 460,000 || 570,000 || 460,000 || 716,836 || 2915,015
   ||   ||   ||
 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no ITER programmas piešķīrumiem[10] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Budžeta pozīcijas numurs 08 01 05 21 08 01 05 22 08 01 05 23 ||   || (3) || 5,128 0,133 1,846 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6,738 1,019 2,715 || 6,874 1,039 2,769 || 7,135 0,935 2,826 || 7,278 0,954 2,882 ||   || 46,236 6,058 18,310
 Apropriācijas KOPĀ 1. izdevumu kategorija   || Saistības || =1+3 || 727,989 || 891,924 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || 271,825 || 136,241 ||   || 2985,619
 Maksājumi || =2+3 || 85,286 || 160,066 || 190,267 || 310,472 || 470,682 || 580,896 || 471,114 || 716,836 || 2985,619
*
3.2.2.   Paredzamā ietekme uz darbības
apropriācijām
¨         Priekšlikums/iniciatīva
neparedz izmantot darbības apropriācijas
ý         Priekšlikums/iniciatīva
paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz
komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids[11] || Rezultāta vidējās izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Rezultātu daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[12]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultāts* ||   || 416,430 || 1 || 720,882 || 1 || 881,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2915,015
 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 1 || 720,882 || 1 || 811,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2915,015
* ITER projekta rezultāts būs gada
ziņojums par darbībām, kuru sniegs F4E (Barselonas aģentūra) un kurā būs
aprakstītas sekmes projekta īstenošanā.
3.2.3.   Paredzamā ietekme uz
administratīvajām apropriācijām
3.2.3.1.            Kopsavilkums
¨         Priekšlikums/iniciatīva
neparedz izmantot administratīvās apropriācijas
ý         Priekšlikums/iniciatīva
paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:
Miljonos EUR (trīs
zīmes aiz komata)
   || 2014. gads[13] || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi, kas nodrošina programmas darbību (RTD) || 5,261 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 8,070 || 8,232 || 52,294
 Pārējie administratīvie izdevumi (RTD) || 1,846 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 2,826 || 2,882 || 18,310
 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsumma RTD || 7,107 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 10,896 || 11,114 || 70,604
   F4E ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Cilvēkresursi || 34,300 || 37,800 || 38,600 || 39,400 || 40,200 || 39,900 || 39,500 || 269,700
 Citi administratīvie izdevumi* || 6,900 || 7,300 || 10,400 || 7,500 || 7,700 || 7,900 || 8,100 || 55,800
 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsumma F4E || 41,200 || 45,100 || 49,000 || 46,900 || 47,900 || 47,800 || 47,600 || 325,500
* Prognozētās
summas.
 1. IZDEVUMU KATEGORIJA: KOPĀ || 48,307 || 55,166 || 59,267 || 57,372 || 58,582 || 58,696 || 58,714 || 396,104
3.2.3.2.            Paredzamās
vajadzības pēc cilvēkresursiem
¨         Priekšlikums/iniciatīva
neparedz cilvēkresursu izmantošanu
ý         Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
Aplēse izsakāma veselos skaitļos (vai ar ne
vairāk kā vienu zīmi aiz komata)
   || 2014. gads[14] || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
 ||  ITER štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki), ko integrēs īpašā štatu sarakstā ITER 1. izdevumu kategorijā
 Galvenajā mītnē 08 01 05 21 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[15] ITER 1. izdevumu kategorijā ||
 08.04.01 || AD kategorijas ierēdņi || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 ||
 AD kategorijas pagaidu darbinieki || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 ||
 AST kategorijas ierēdņi || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 ||
 AST kategorijas pagaidu darbinieki || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 ||
 CA || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 ||
 SNE || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 ||
 (KU ITER–F4E (Barselona) (*) || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 ||
 08 01 05 22 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 ||
 10 01 05 22 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 ||
08 ir attiecīgā
politikas joma vai budžeta kategorija.
ITER programmas (izņemot Eiropas kopuzņēmumam ITER (F4E)
piešķirtās darbības dotācijas) īstenošanas administratīvajām izmaksām (tostarp
attiecībā uz personālu) ir jāseko darbības apropriācijām pašai ITER
programmai.
(*) 422 FTE,
ko finansē 2012. gada budžetā kategorijas 08 04 01 ietvaros.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Galvenajā mītnē strādājošie darbinieki ir atbildīgi par darbību noteikšanu un vēlāku apsekošanu gan attiecībā uz vietējo aģentūru Barselonā (F4E), gan ITER projektu, kurā Eiropas partnerību pārstāv Komisija. Vietējā aģentūrā Barselonā (F4E) strādājošie darbinieki atbild par Eiropas ieguldījumu, kas paredzēts ITER starptautiskās organizācijas darba plāna finansiālai izpildei, iepirkumiem un līgumu slēgšanai, kā noteikts ITER padomes 2007. gada 27. marta lēmumā 2007/198/Euratom.
 Ārštata darbinieki
3.2.4.   Saderība ar kārtējo daudzgadu
finanšu shēmu
X         Priekšlikums/iniciatīva
atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
¨         Pieņemot
priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu
finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta
pozīcijas un summas.
¨         Pieņemot
priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata
daudzgadu finanšu shēma[16].
Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu
kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.   Trešo personu iemaksas
Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
ý Priekšlikums/iniciatīva
paredz šādu līdzfinansējumu*:
Apropriācijas miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
   || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
* Programmā var veikt trešo valstu
ieguldījumus (kas balstīti sadarbības nolīgumā starp attiecīgajām trešām valstīm
un Euratom), par kuriem informācija pašlaik vēl nav pieejama.
3.3.      Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
¨         Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli neietekmē ieņēmumus
ý         Priekšlikums/iniciatīva
finansiāli ietekmē:
¨         pašu resursus
ý         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[17]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 6XXX. pants* ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
* Precīzi
budžeta pozīciju numuri tiks noteikti vēlākā posmā.
Attiecībā uz dažādiem
ieņēmumiem, kas ir "piešķirtie ieņēmumi", norādīt attiecīgo(-ās)
izdevumu pozīciju(-as).
08 04 50 01 Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo personu
(ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) iemaksām zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju
attīstībai (2014–2020)
08 04 50 02 Apropriācijas, kas
uzkrātas no trešo personu (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) iemaksām
zinātniskajai izpētei un tehnoloģiju attīstībai (pirms 2014. gada)
Norādīt, ar kādu
metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.
"Dažas trešās valstis var sniegt ITER
papildu finansējumu, noslēdzot sadarbības nolīgumus ar Euratom. Par
aprēķina metodi vienojas šajos sadarbības nolīgumos, un tā ne visos nolīgumos
būs vienāda. Vairumā gadījumu aprēķinu pamatā ir šīs trešās valsts IKP un
dalībvalstu IKP attiecība, un šo procentuālo attiecību piemēro kopējam
budžetam, par ko balso."
[1]               COM(2011) 48.
[2]               COM(2011) 931.
[3]               Attiecīgais punkts paredz, ka "Euratom
ieguldījumus dara pieejamus ar Kopienas pētniecības un mācību programmu
starpniecību, kas pieņemtas saskaņā ar Līguma 7. pantu".
[4]               Padomes 2007. gada 27. marta
Lēmums 2007/198/Euratom, ar ko izveido Eiropas kopuzņēmumu ITER
un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām un piešķir tam priekšrocības
(OV L 90, 30.03.2007., 58. lpp.).
[5]               ABM — budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB —
budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[6]               Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta
6. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
[7]               Skaidrojumus par
pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa
vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[8]               Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā.
[9]               N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk
īstenot.
[10]             Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES
programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās
"BA" pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
[11]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros
utt.).
[12]             Norādīts 1.4.2. punktā "Konkrētais(-ie)
mērķis(-i)".
[13]             N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk
īstenot.
[14]             N gads ir gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk
īstenot.
[15]             CA — līgumdarbinieki, LA —
vietējie darbinieki, SNE — norīkotie valsts eksperti, INT —
aģentūras darbinieki (t. s. intérimaire), JED —
jaunākie eksperti delegācijās (t. s. Jeune Expert en Délégation).
[16]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[17]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.