				|

		52012PC0638

			Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību /* COM/2012/0638 final - 2012/0301 (NLE) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Ražojumiem ir vajadzīgas autonomas
Savienības tarifa kvotas, ja ražošana Savienībā nav pietiekama,
lai kārtējā kvotu periodā Savienībā
apmierinātu izmantotājas nozares vajadzības. Atsaucoties uz
vairāku dalībvalstu pieprasījumiem, Komisija kopā ar
attiecīgajiem valdību ekspertiem izvērtēja autonomu tarifa
kvotu ieviešanas lietderību atsevišķiem lauksaimniecības un
rūpniecības ražojumiem.
Padome 2009. gada 22. decembrī
pieņēma Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem
lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas
Savienības tarifa kvotas un nosaka to pārvaldību, lai
saskaņā ar vislabvēlīgākajiem nosacījumiem
varētu apmierināt attiecīgo produktu pieprasījumu
Savienībā.
Savienības tarifa kvotas ar samazinātu
vai nulles autonomā kopējā muitas tarifa nodokļa likmi
attiecīgiem apjomiem būtu jāievieš, netraucējot šo ražojumu
tirgu. Apspriežoties Ekonomikas un tarifu jautājumu darba grupas
sanāksmēs, tika secināts, ka dalībvalstis ir gatavas
ieviest kvotas ražojumiem, uz kuriem attiecas regulas priekšlikums,
neiejaucoties šo ražojumu tirgū.
Priekšlikums ir saskaņā ar
lauksaimniecības, tirdzniecības, uzņēmējdarbības,
attīstības un ārējo attiecību politiku. Jo īpaši
šis priekšlikums neskar to valstu intereses, kuras ar ES noslēgušas
preferenciālas tirdzniecības nolīgumus (piemēram, VPS,
ĀKK režīms, kandidātvalstis un potenciālās
kandidātvalstis).
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Ir notikusi apspriešanās ar Ekonomikas un
tarifu jautājumu darba grupu, kas pārstāv katras
dalībvalsts attiecīgās ražošanas nozares. Visas
norādītās kvotas atspoguļo darba grupas panākto
vienošanos.
Netika minēts, ka pastāvētu
nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām.
Šis priekšlikums tiks pakļauts dienestu
savstarpējo konsultāciju procedūrai un publicēts, kad to
būs pieņēmusi Padome.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE
ASPEKTI
Grozījumi Padomes regulā, ar ko
atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem
ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to
pārvaldību, par juridisko pamatu izmantojot Līguma par Eiropas
Savienības darbību 31. pantu. Saskaņā
ar minēto pantu autonomās tarifa kvotas ar kvalificētu
balsu vairākumu nosaka Padome pēc Komisijas priekšlikuma.
Priekšlikums ir Savienības
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes
principu nepiemēro.
Šie pasākumi ir saskaņā ar
principiem, kuru mērķis ir vienkāršot procedūras
ārējā tirdzniecībā iesaistītiem
uzņēmējiem, un ar Komisijas 2011. gada paziņojumu par
autonomo tarifu atcelšanu un kvotām (C 363, 13.12.2011., 6. lpp.).
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Neiekasēti muitas nodokļi, kuru
kopējais apjoms ir EUR 750 000.
2012/0301 (NLE)
Priekšlikums
PADOMES REGULA,
ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 7/2010, ar ko
atsevišķiem lauksaimniecības un rūpniecības ražojumiem
ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas un nosaka to
pārvaldību
EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 31. pantu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu[1],
tā kā:
(1)       Lai nodrošinātu Savienībā
nepietiekamā daudzumā ražotu preču pietiekamu un
nepārtrauktu piegādi un nepieļautu nekādus tirgus
traucējumus, atsevišķiem lauksaimniecības un
rūpniecības ražojumiem ar Padomes Regulu (ES) Nr. 7/2010[2] ir ieviestas autonomas tarifa
kvotas. Ražojumus, uz kuriem attiecas minētās tarifa kvotas, var
importēt ar samazinātu vai nulles nodokļa likmi. Šo pašu iemeslu
dēļ ražojumiem ar kārtas numuru 09.2658, 09.2659, 09.2660 un 09.2661
atbilstīgā apjomā ir jāievieš jaunas tarifa kvotas ar
nulles nodokļa likmi, kuras būs spēkā no 2013. gada 1. janvāra.
(2)       Autonomo tarifa kvotu ar
kārtas numuru 09.2628, 09.2634 un 09.2929 kvotas apjomi nav pietiekami,
lai apmierinātu Savienības nozares vajadzības
kārtējā kvotu periodā, kas beigsies 2012. gada 31. decembrī.
Tāpēc minētie kvotas apjomi būtu jāpalielina no 2012.
gada 1. jūlija. Tomēr autonomās tarifa kvotas ar kārtas
numuru 09.2634 apjoma palielināšana neturpināsies pēc 2012. gada
31. decembra.
(3)       Autonomās tarifa kvotas
ar kārtas numuru 09.2603 apjomu aizstāj ar apjomu, kas
norādīts šīs regulas pielikumā.
(4)       Savienības
interesēs vairs nav 2013. gadā turpināt piešķirt tarifa
kvotas ražojumiem ar kārtas numuru 09.2615, 09.2636, 09.2640, 09.2813 un 09.2986.
Tāpēc minētās kvotas būtu jāslēdz no 2013. gada
1. janvāra un attiecīgie ražojumi būtu jāsvītro
no Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikuma.
(5)       Ņemot vērā
daudzās veicamās izmaiņas, skaidrības labad Regulas (ES)
Nr. 7/2010 pielikums būtu jāaizstāj pilnībā.
(6)       Tādēļ
attiecīgi būtu jāgroza Regula (ES) Nr. 7/2010.
(7)       Tarifa kvotām
jāstājas spēkā 2013. gada 1. janvārī,
tādēļ šī regula būtu jāpiemēro no tās
pašas dienas un tai būtu jāstājas spēkā
nekavējoties,
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.
1. pants
Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumu aizstāj
ar šīs regulas pielikumā izklāstīto tekstu.
2. pants
No 2013. gada 1. janvāra
Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumam pievieno jaunas tarifa kvotas ar
kārtas numuru 09.2658, 09.2659, 09.2660 un 09.2661.
3. pants
No 2012. gada 1. jūlija Regulas (ES)
Nr. 7/2010 pielikumā:
— autonomajai tarifa kvotai ar kārtas
numuru 09.2628 kvotas apjomu nosaka 3 000 000 m²
apmērā,
— autonomajai tarifa
kvotai ar kārtas numuru 09.2634 kvotas apjomu nosaka 8 000 tonnu
apmērā laikposmam līdz 2012. gada 31. decembrim,
— autonomajai tarifa kvotai ar kārtas
numuru 09.2929 kvotas apjomu nosaka 10 000 tonnu apmērā.
4. pants
No 2012. gada 31. decembra no
Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikuma svītro tarifa kvotas ražojumiem ar
kārtas numuru 09.2615, 09.2636, 09.2640, 09.2813 un 09.2986.
5. pants
No 2013. gada 1. janvāra
Regulas (ES) Nr. 7/2010 pielikumā:
— autonomajai tarifa kvotai ar kārtas
numuru 09.2603 kvotas apjomu nosaka 9 000 tonnu apmērā.
6. pants
Šī regula stājas spēkā
dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī.
To piemēro no 2013. gada 1. janvāra,
izņemot 3. pantu, kuru piemēro no 2012. gada 1. jūlija.
Šī
regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
visās dalībvalstīs.
Briselē,
                                                                       Padomes
vārdā —
                                                                       priekšsēdētājs
PIELIKUMS
 Kārtas Nr. || KN kods || TARIC || Apraksts || Kvotas ilgums || Kvotas lielums || Kvotas nodevas likme (%)
 09.2849 || ex 0710 80 69 || 10 || Saldētas Auricularia polytricha šķirnes sēnes, neapstrādātas vai vārītas ūdenī vai tvaicētas, kuras izmanto gatavo ēdienu ražošanā (1)(2) || 01.01-31.12 || 700 tonnu || 0 %
 09.2913 || ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 || 91 10 11 21 91 91 10 11 21 91 || Dabīga neapstrādāta tabaka, sagriezta vienādos gabalos vai nesagriezta, kuras muitas vērtība nav mazāka par 450 Euro/100 kg neto svara, ko izmanto kā aptinumu vai kā saistvielu, ražojot izstrādājumus, kas minēti 2402 10 00 apakšpozīcijā (1) || 01.01-31.12 || 6 000 tonnu || 0 %
 09.2928 || ex 2811 22 00 || 40 || Silīcija dioksīdu saturošs pildījums granulu veidā ar silīcija dioksīda saturu vismaz 97 % || 01.01-31.12 || 1 700 tonnu || 0 %
 09.2703 || ex 2825 30 00 || 10 || Vanādija oksīdi un hidroksīdi, tikai sakausējumu ražošanai (1) || 01.01-31.12 || 13 000 tonnu || 0 %
 09.2806 || ex 2825 90 40 || 30 || Volframa trioksīds, tostarp zilais volframa oksīds (CAS RN 1314-35-8 + 39318-18-8) || 01.01-31.12 || 12 000 tonnu || 0 %
 09.2929 || 2903 22 00 ||   || Trihloretilēns (CAS RN 79-01-6) || 01.01-31.12 || 10 000 tonnu || 0 %
 09.2837 || ex 2903 79 90 || 10 || Bromohlorometāns (CAS RN 74-97-5) || 01.01-31.12 || 600 tonnu || 0 %
 09.2933 || ex 2903 99 90 || 30 || 1,3-dihlorbenzols (CAS RN 541-73-1) || 01.01-31.12 || 2 600 tonnu || 0 %
 09.2950 || ex 2905 59 98 || 10 || 2-Hloretanols apakšpozīcijā 4002 99 90 iekļauto šķidro tioplastu ražošanai, (CAS RN 107-07-3) (1) || 01.01-31.12 || 15 000 tonnu || 0 %
 09.2851 || ex 2907 12 00 || 10 || o-Krezols, kura tīrība nav mazāka kā 98,5 % no svara (CAS RN 95-48-7) || 01.01-31.12 || 20 000 tonnu || 0 %
 09.2624 || 2912 42 00 ||   || Etilvanilīns (3-etoksi-4-hidroksibenzaldehīds), (CAS RN 121-32-4) || 01.01-31.12 || 950 tonnu || 0 %
 09.2638 || ex 2915 21 00 || 10 || Etiķskābe ar tīrības pakāpi 99 % vai augstāku (CAS RN 64-19-7) || 01.01-31.12 || 1 000 000 tonnu || 0 %
 09.2972 || 2915 24 00 ||   || Etiķskābes anhidrīds (CAS RN 108-24-7) || 01.01-31.12 || 20 000 tonnu || 0 %
 09.2769 || ex 2917 13 90 || 10 || Dimetilsebacāts (CAS RN 106-79-6) || 01.01-31.12 || 1 300 tonnu || 0 %
 09.2634 || ex 2917 19 90 || 40 || Dodekanediokskābe, ar tīrības pakāpi vairāk kā 98,5 % (CAS RN 693-23-2) || 01.01-31.12 || 4 600 tonnu || 0 %
 09.2808 || ex 2918 22 00 || 10 || o-Acetilsalicilskābe (CAS RN 50-78-2) || 01.01-31.12 || 120 tonnu || 0 %
 09.2975 || ex 2918 30 00 || 10 || Benzofenon-3,3’,4,4’-tetrakarbonskābes dianhidrīds (CAS RN 2421-28-5) || 01.01-31.12 || 1 000 tonnu || 0 %
 09.2632 || ex 2921 22 00 || 10 || Heksametilēndiamīns (CAS RN 124-09-4) || 01.01-31.12 || 40 000 tonnu || 0 %
 09.2602 || ex 2921 51 19 || 10 || o-Fenilēndiamīns (CAS RN 95-54-5) || 01.01-31.12 || 1 800 tonnu || 0 %
 09.2977 || 2926 10 00 ||   || Akrilnitrils (CAS RN 107-13-1) || 01.01-31.12 || 75 000 tonnu || 0 %
 09.2917 || ex 2930 90 13 || 90 || Cistīns (CAS RN 56-89-3) || 01.01-31.12 || 600 tonnu || 0 %
 09.2603 || ex 2930 90 99 || 79 || Bis-(3-trietoksisililpropils) tetrasulfīds (CAS RN 40372-72-3) || 01.01-31.12 || 9 000 tonnu || 0 %
 09.2810 || 2932 11 00 ||   || Tetrahidrofurāns (CAS RN 109-99-9) || 01.01-31.12 || 20 000 tonnu || 0 %
 09.2955 || ex 2932 19 00 || 60 || Flurtamons (ISO) (CAS RN 96525-23-4) || 01.01-31.12 || 300 tonnu || 0 %
 09.2812 || ex 2932 20 90 || 77 || Heksān-6-olīds (CAS RN 502-44-3) || 01.01-31.12 || 4 000 tonnu || 0 %
 09.2658 || ex 2933 99 80 || 73 || 5-(Acetoacetilamino)benzimidazolons (CAS RN 26576-46-5) || 01.01-31.12 || 200 tonnu || 0 %
 09.2945 || ex 2940 00 00 || 20 || D-ksiloze (CAS RN 58-86-6) || 01.01-31.12 || 400 tonnu || 0 %
 09.2659 || ex 3802 90 00 || 19 || Ar nātrija hidroksīdu kalcinēta diatomīta zeme || 01.01-31.12 || 30 000 tonnu || 0 %
 09.2908 || ex 3804 00 00 || 10 || Nātrija lignosulfonāts || 01.01-31.12 || 40 000 tonnu || 0 %
 09.2889 || 3805 10 90 ||   || Sulfātterpentīns || 01.01-31.12 || 25 000 tonnu || 0 %
 09.2935 || ex 3806 10 00 || 10 || Kolofonijskābe un sveķskābe kas iegūtas no svaigiem oleosveķiem || 01.01-31.12 || 280 000 tonnu || 0 %
 09.2814 || ex 3815 90 90 || 76 || Katalizators, kas sastāv no titāna dioksīda un volframa trioksīda || 01.01-31.12 || 3 000 tonnu || 0 %
 09.2829 || ex 3824 90 97 || 19 || Nešķīstošo atlikumu cietie ekstrakti alifātiskajos šķīdinātājos, kas iegūti, ekstrahējot sveķus no koksnes, ar šādām īpašībām: — ar sveķskābju saturu, kas nepārsniedz 30 % no svara; — ar skābuma skaitli, kas nepārsniedz 110, un — ar kušanas temperatūru ne zemāku par 100° C   || 01.01-31.12 || 1 600 tonnu || 0 %
 09.2907 || ex 3824 90 97 || 86 || Fitosterīnu maisījums, pulverveida, kas satur pēc masas: — 75 % vai vairāk sterīnu, — ne vairāk kā 25 % stanolu, izmantošanai sterīnu/stanolu vai sterīnu/stanolu esteru ražošanā (1) || 01.01-31.12 || 2 500 tonnu || 0 %
 09.2644 || ex 3824 90 97 || 96 || Preparāts, kura sastāvā ir:  — 55 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 78 % dimetilglutarāta, — 10 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 28 % dimetiladipāta un — ne vairāk kā 25 % dimetilsukcināta   || 01.01-30.06.2013 || 7 500 tonnu || 0 %
 09.2140 || ex 3824 90 97 || 98 || Terciāru amīnu maisījums ar: — 2,0-4,0 % N,N-dimetil-1-oktanamīnu — vismaz 94 % N,N-dimetil-1-dekanamīnu — ne vairāk kā 2 % N,N-dimetil-1-dodekanamīnu   || 01.01-31.12 || 4 500 tonnu || 0 %
 09.2660 || ex 3902 30 00 || 96 || Etilēna un propilēna kopolimērs ar kausējuma viskozitāti ne augstāku par 1 700 mPa 190 °C grādos, kā noteikts saskaņā ar ASTM D 3236 metodi || 01.01-31.12 || 500 tonnu || 0 %
 09.2639 || 3905 30 00 ||   || Poli(vinilspirts), kas satur vai nesatur nehidrolizētas acetātgrupas || 01.01-31.12 || 18 000 tonnu || 0 %
 09.2616 || ex 3910 00 00 || 30 || Polidimetilsiloksāns ar polimerizācijas pakāpi, kas ir vienāda ar 2 800 monomēru vienībām (± 100) || 01.01-31.12 || 1 300 tonnu || 0 %
 09.2816 || ex 3912 11 00 || 20 || Celulozes acetāta pārslas || 01.01-31.12 || 75 000 tonnu || 0 %
 09.2641 || ex 3913 90 00 || 87 || Nātrija hialuronāts, nesterils, kura — masas vidējā molekulmasa (Mw) ir ne lielāka par 900 000, — endotoksīna līmenis ir ne lielāks par 0,008 endotoksīna vienībām (EU)/mg, — etanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 1 % no masas, — izopropanola saturs ir mazāks vai vienāds ar 0,5 % no masas   || 01.01-31.12 || 200 kg || 0 %
 09.2661 || ex 3920 51 00 || 50 || Polimetilmetakrilāta loksnes, kas atbilst standartiem: — EN 4364 (MIL-P-5425E) un DTD5592A vai — EN 4365 (MIL-P-8184) un DTD5592A   || 01.01-31.12 || 100 tonnu || 0 %
 09.2645 || ex 3921 14 00 || 20 || Reģenerētas celulozes šūnu bloks, piesūcināts ar magnija hlorīda un četrvērtīgā amonija savienojumu saturošu ūdeni, izmēri 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm) || 01.01-31.12 || 1 300 tonnu || 0 %
 09.2818 || ex 6902 90 00 || 10 || Ugunsizturīgie ķieģeļi, kuru — šķautnes garums ir lielāks par 300 mm, — TiO2 saturs nepārsniedz 1 % masas, — Al2O3 saturs nepārsniedz 0,4 % masas, un — tilpuma izmaiņas 1700° C temperatūrā nepārsniedz 9 %   || 01.01-31.12 || 75 tonnu || 0 %
 09.2628 || ex 7019 52 00 || 10 || No stiklšķiedras austs un ar plastmasu pārklāts tīkls, kura svars ir vienāds ar 120 g/m²(± 10 g/m²), ko parasti izmanto, ražojot izrullējamus un cietos rāmjos pretinsektu aizsegus. || 01.01-31.12 || 3 000 000 m² || 0 %
 09.2799 || ex 7202 49 90 || 10 || Ferohroms ar oglekļa masas saturu 1,5 % vai vairāk, bet ne vairāk par 4 %, un ar hroma masas saturu ne vairāk par 70 % || 01.01-31.12 || 50 000 tonnu || 0 %
 09.2629 || ex 7616 99 90 || 85 || Teleskopisks alumīnija rokturis, ko izmanto ceļojuma somu ražošanā (1) || 01.01-31.12 || 800 000 vienību || 0 %
 09.2763 || ex 8501 40 80 || 30 || Vienfāzes maiņstrāvas elektromotori ar kolektoru, kuru izejas jauda ir lielāka par 750 W, patērētā jauda ir lielāka par 1 600 W, bet ne lielāka par 2 700 W, ārējais diametrs ir lielāks par 120 mm (± 0,2 mm), bet ne lielāks par 135 mm (± 0,2 mm), un nominālais apgriezienu skaits ir lielāks par 30 000 apgr./min, bet ne lielāks par 50 000 apgr./min, kuri ir aprīkoti ar sauso vakuumsūkni, paredzēti izmantošanai putekļsūcēju ražošanai (1) || 01.01-31.12 || 2 000 000 vienību || 0 %
 09.2642 || ex 8501 40 80 || 40 || Bloks, kas sastāv no — vienfāzes maiņstrāvas kolektora elektromotora ar izejas jaudu no 480 W līdz 1 400 W, patērēto jaudu no 900 W līdz 1 600 W, ārējo diametru no 119,8 mm līdz 135,2 mm, un kura nominālais apgriezienu skaits ir no 30 000 apgr./min līdz 50 000 apgr./min, — centrbēdzes ventilatora izmantošanai putekļsūcēju ražošanai (1) || 01.01-31.12 || 120 000 vienību || 0 %
 09.2633 || ex 8504 40 82 || 20 || Elektriskais taisngriezis, kura jauda nepārsniedz 1 kVA un ko paredzēts izmantot epilācijas aparātu ražošanā (1) || 01.01-31.12 || 4 500 000 vienību || 0 %
 09.2643 || ex 8504 40 82 || 30 || Pozīcijā 8521 un 8528 klasificējamu preču ražošanai paredzētas barošanas plates (1) || 01.01-31.12 || 1 038 000 vienību || 0 %
 09.2620 || ex 8526 91 20 || 20 || Komplekts GPS sistēmai ar vietas noteikšanas funkciju || 01.01-31.12 || 3 000 000 vienību || 0 %
 09.2003 || ex 8543 70 90 || 63 || Ar spriegumu vadāmi frekvences ģeneratori, kas sastāv no aktīviem un pasīviem elementiem, kuri uzmontēti uz iespiestas shēmas, kas ir apvalkā, kura ārējie izmēri nepārsniedz 30 mm x 30 mm || 01.01-31.12 || 1 400 000 vienību || 0 %
 09.2635 || ex 9001 10 90 || 20 || Optiskās šķiedras pozīcijā 8544 klasificēto optiskās šķiedras kabeļu ražošanai (1) || 01.01-31.12 || 3 300 000 km || 0 %
 09.2631 || ex 9001 90 00 || 80 || Neiemontētas stikla lēcas, prizmas un cementēti elementi, kas paredzēti tādu preču ražošanai, kuru KN kods ir 9002, 9005, 9013 10 un 9015 (1) || 01.01-31.12 || 5 000 000 vienību || 0 %
 (1)  Uz muitas nodokļa samazinājumu attiecas 291.–300. pants Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.).
 (2)  Pasākums tomēr nav atļauts, ja apstrādi veic mazumtirdzniecības vai pārtikas apgādes uzņēmumi."
"
FINANŠU
PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI
IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS
1.         PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS
Padomes regula, ar kuru groza Regulu (ES)
Nr. 7/2010, ar ko atsevišķiem lauksaimniecības un
rūpniecības ražojumiem ievieš autonomas Savienības tarifa kvotas
un nosaka to pārvaldību
2.         BUDŽETA POZĪCIJAS
Nodaļa un pants: 12. nodaļas 120. pants.
Summa, kas 2012. budžeta gadā
iekļauta budžetā: EUR 19 171 200 000 (B 2012)
Summa, kas 2013. budžeta gadā iekļauta budžetā: EUR 18
631 800 000 (DB 2013)
3.         FINANSIĀLĀ IETEKME
¨         Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes
X         Priekšlikums finansiāli
neietekmē izdevumus, taču tas finansiāli ietekmē
ieņēmumus. Ietekme ir šāda.
(miljonos
EUR, viena zīme aiz komata)
 Budžeta pozīcija || Ieņēmumi[3] || 12 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg || [Gads: 2013]
 120. pants || Ietekme uz pašu resursiem || 01/1/2013 || - 0,8
   ||   || 6 mēnešu periods, kas sākas dd/mm/gggg || [Gads: 2/2012]
 120. pants || Ietekme uz pašu resursiem || 01/07/2012 || - 0,8
(miljonos
EUR, viena zīme aiz komata)
 Stāvoklis pēc rīcības:
   || [2014 – 2017]
 120. pants || - 0,8 / gadā
Regulā (ES) Nr. 7/2010
noteiktās autonomās tarifa kvotas dēļ neiekasēto
nodokļu kopējā summa 2012. gadā tiek lēsta 54,2 miljonu
euro apmērā.
Tiek lēsts, ka šīs regulas
grozījumu (pievienošanas un svītrošanas) rezultātā
neiekasēto nodokļu summa katru gadu palielināsies par 1 miljonu
euro.
Pamatojoties uz iepriekš minēto, var
aplēst, ka ieņēmumu zaudējumi saistībā ar šo
regulu ir 1 miljons euro (bruto summa, ieskaitot iekasēšanas
izmaksas) x 0,75 = 0,75 miljoni euro gadā laikposmā no 01.01.2013. līdz 31.12.2017.
Šīs regulas 2. pantā
norādītās kvotas atpakaļejošas piemērošanas ietekme ir
1 miljons euro.
4.         Krāpšanas apkarošanas
pasākumi
Pārbaudes attiecībā uz dažu to
ražojumu galīgo izmantošanu, uz kuriem attiecas šī Padomes regula,
veiks saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 291.
līdz 300. pantu.
[1]               OV C , , … lpp.
[2]               OV L 3, 7.1.2010., 1. lpp.
[3]               Norādītajām tradicionālo pašu
resursu (lauksaimniecības nodokļi, cukura nodevas, muitas
nodokļi) summām jābūt neto summām, t. i., bruto
summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 %
apmērā.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 22.2.2017
            COM(2017) 68 final
            2017/0024(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES REGULA,
            ar ko groza PADOMES 2014. gada 6. maija REGULU (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               •Priekšlikuma pamatojums un mērķi

               Biorūpniecības kopuzņēmums (“kopuzņēmums BBI”) ir struktūra, kurai uzticēts īstenot publiskā un privātā sektora partnerību
                  1
               , un tā locekļi ir, no vienas puses, Savienība, ko pārstāv Komisija, un, no otras puses, Biorūpniecības konsorcijs (“BIC”)
                  2
               . Kopuzņēmums BBI ar Padomes Regulu (ES) Nr. 560/2014 (“Padomes regula”) ir izveidots uz laikposmu līdz 2024. gada 31. decembrim, lai īstenotu kopīgo tehnoloģiju ierosmi biorūpniecības jomā (“kopuzņēmuma BBI ierosme”). Kopuzņēmuma BBI statūti (“statūti”) ir izklāstīti Regulas (ES) Nr. 560/2014 pielikumā.

               Saskaņā ar Padomes regulas 3. pantu Savienības ieguldījumam kopuzņēmumā BBI administratīvo un darbības izmaksu segšanai vajadzētu būt līdz EUR 975 miljoniem. Šis ieguldījums tiktu sadalīts šādi:

               – finansiālais
                  3
                ieguldījums ne vairāk kā EUR 29,25 miljonu apmērā kopuzņēmuma BBI
                  4
                administratīvo izmaksu segšanai un

               – finansiālais ieguldījums vismaz EUR 945,75 miljonu apmērā kopuzņēmuma BBI darbības izmaksu segšanai4 (turpmāk “ES ieguldījums”).

               Saskaņā ar Padomes regulas 4. pantu kopuzņēmuma BBI vai tā sastāvā esošo vienību ieguldījumam kopuzņēmuma BBI ierosmes administratīvo un darbības izmaksu segšanai vajadzētu būt vismaz EUR 2730 miljoniem. Šis ieguldījums tiktu sadalīts šādi:

               – finansiālais ieguldījums ne vairāk kā EUR 29,25 miljonu apmērā kopuzņēmuma BBI administratīvo izmaksu segšanai
                  5
               ,

               – finansiālais ieguldījums vismaz EUR 182,5 miljonu apmērā kopuzņēmuma BBI darbības izmaksu segšanai
                  6
               ,

               – ieguldījumi natūrā
                  7
               , kuru apmērs nav noteikts
                  8
               , netiešo darbību īstenošanai
                  9
                (minēti arī kā “ieguldījumi natūrā darbības izmaksu segšanai”, turpmāk “INDI”) un

               – ieguldījumi natūrā vismaz EUR 1755 miljonu apmērā papildu pasākumu īstenošanai (turpmāk “INPP”)
                  10
               .

                  Pašreizējais grozījuma priekšlikums attiecas uz Padomes Regulai (ES) Nr. 560/2014 pievienoto statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 12. panta 4. punktā minētā finansiālā ieguldījuma juridisko specifiku.

               Statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā un 12. panta 4. punktā noteikts, ka finansiālais ieguldījums vismaz EUR 182,5 miljonu apmērā, kas paredzēts darbības izmaksu segšanai, BIC
                  11
                būtu jāveic līdz 2024. gada 31. decembrim
                  12
               . Turklāt no statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunkta, skatot to kopā ar 12. panta 5. punktu, izriet, ka BIC finansiālais ieguldījums būtu jāiekļauj kopuzņēmuma BBI budžetā (programmas līmenī). Patiešām, saskaņā ar statūtu 12. panta 5. punktu locekļu finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai veido kopuzņēmuma BBI resursus, kas jāiekļauj tā budžetā. Un saskaņā ar statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktu daļa no kopuzņēmuma BBI darbības izmaksām jāsedz no to locekļu finansiālā ieguldījuma, kas nav Savienība. Pēdējais noteikums neattiecas uz vienībām, kuras ir to locekļu sastāvā, kas nav Savienība, kuras piedalās kopuzņēmuma BBI finansēto netiešo darbību īstenošanā un kuras šādās netiešās darbībās varētu sniegt tiešu finansiālu ieguldījumu (projekta līmenī).

               Tiesību akta finanšu pārskata, kas pievienots 2013. gada 10. jūlija Priekšlikumam Padomes regulai par biorūpniecības kopuzņēmumu
                  13
               , 3.2.5. apakšiedaļā noteikts, ka likumdevējs paredzējis darbības izmaksu segšanai kopuzņēmuma BBI budžetā no nozares gadā saņemt finansiālo ieguldījumu EUR 17,5 miljonu apmērā.

               BIC ir atzinis savu pienākumu līdz 2014. gada 31. decembrim veikt finansiālo ieguldījumu vismaz EUR 182,5 miljonu apmērā, taču tam ir radušās problēmas saistībā ar maksāšanas kārtību
                  14
               . Daudziem BIC locekļiem finansiālais ieguldījums programmas līmenī ir komerciāli neizdevīgs, jo nenodrošina garantētas priekšrocības (piemēram, projektu rezultātus un saistītās intelektuālā īpašuma tiesības) un varētu radīt priekšrocības konkurentiem, kas piedalās kopuzņēmuma BBI finansētajos projektos
                  15
               . Tāpēc BIC ir ierosinājis alternatīvu finansiālā ieguldījuma veikšanas kārtību: iespēju saviem locekļiem veikt finansiālo ieguldījumu tieši, projekta līmenī
                  16
               . Šāda ieguldījuma veikšanas kārtība sekmētu BIC locekļu finansiālo līdzdalību, jo tā viņi varētu izmantot tos projekta rezultātus, kuri ir paredzēti tikai projekta dalībniekiem.

               Eiropas Komisija novērtēja BIC iesniegto priekšlikumu, pārbaudot, vai (un kādā mērā) BIC iespējamās grūtības izpildīt pienākumu veikt finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā BBI ietekmē Savienības intereses. Vispirms Eiropas Komisija būtu varējusi vienkārši noraidīt BIC apsvērumus ar pamatojumu, ka Komisija nav tiesīga īstenot kopuzņēmuma privāto locekļu intereses, ka tiesiskā regulējuma prasības ir jāpilda obligāti un ka to neizpildes gadījumā tiktu piemērotas Padomes regulā paredzētās sankcijas
                  17
               . Tomēr šāda rīcība negatīvi ietekmētu kopuzņēmuma BBI mērķi, proti, veikt pasākumus, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām
                  18
               . Tāpēc Komisijas dienesti nolēma izvēlēties proaktīvu pieeju un sāka šā jautājuma padziļinātu novērtējumu, nosakot labākos iespējamos turpmākos pasākumus, kurus tā varētu veikt. Novērtējumā tika analizēti iespējamie leģislatīvie un neleģislatīvie pasākumi un tika secināts, ka tiesiskajā regulējumā ir jāveic formālas izmaiņas.

               Lai nodrošinātu, ka minētās izmaiņas neietekmē Padomes regulas sākotnējos mērķus, Eiropas Komisijas dienesti noteica, kādus mērķus ir paredzēts sasniegt, pildot finansiālā ieguldījuma pienākumu: 1) izmantojot saistības, ko uzņēmies privātais loceklis, nodrošināt minimālo privāto finansiālo ieguldījumu kopuzņēmuma BBI ierosmes darbības izmaksu segšanai; 2) nodrošināt Savienības ieguldījuma minimālo sviras efektu; un – kam ir ļoti svarīga nozīme – 3) atbalstīt bioekonomikas nozares izveidi, nodrošinot finansējumu pētniecības un inovācijas darbībām (“PID”) šajā jomā. Attiecībā uz pirmo mērķi finansiālā ieguldījuma saistības uzņēmās galvenokārt mežsaimniecības nozares BIC locekļi, kas savas uzņēmējdarbības modeļa
                  19
                dēļ nevar radīt INDI un kopuzņēmumā BBI var piedalīties tikai finansiāli. Attiecībā uz trešo mērķi EUR 150 miljoni (no paredzētā BIC finansiālā ieguldījuma EUR 182,5 miljonu apmērā) bija paredzēti ieguldīšanai PID
                  20
                (kur galvenie atbalsta saņēmēji ir akadēmiskās aprindas un MVU).

               Ņemot vērā finansiālā ieguldījuma pienākuma izpildes pamatojumu, Eiropas Komisijas dienesti ir strādājuši pie tā, lai noteiktu, kāda varētu būt finansiālā ieguldījuma veikšanas iespējamā kārtība. Šajā ziņā konstruktīva nozīme bija Padomes regulas un citu kopuzņēmumu tiesisko regulējumu
                  21
                salīdzinošajai analīzei. Locekļu, kas nav Savienība, finansiālais ieguldījums bija noteikts tikai regulā, ar ko izveido kopuzņēmumu “2. ierosme inovatīvu zāļu jomā” (“IMI2”)
                  22
               . Regulā par kopuzņēmumu IMI2 nav paredzēts finansiāla ieguldījuma pienākums, lai gan regulā par kopuzņēmumu BBI tāds ir noteikts. Locekļi, kas nav Savienība, to var veikt brīvprātīgi. Šo finansiālo ieguldījumu kopuzņēmumā IMI2 var veikt gan programmas, gan projekta līmenī.  Turklāt jāpiezīmē, ka programmas līmenī iemaksas IMI2 faktiski veic fondi un labdarības organizācijas, kas pēc būtības darbojas kā publiskie finansētāji (piemēram, Bill & Melinda Gates Foundation, Welcome Trust), savukārt EFPIA sastāvā esošās vienības vai ar tām saistītie subjekti (kopuzņēmumā IMI2 tie atbilst BIC locekļiem) veic finansiālus ieguldījumus projekta līmenī. Tāpēc pēc šīs salīdzinošās analīzes tika secināts: 1) prasība par finansiālo ieguldījumu programmas līmenī ir noteikta tikai kopuzņēmumam BBI; 2) kopuzņēmuma BBI pašreizējais modelis ir piemērots sadarbības paplašināšanai ar fondiem un labdarības organizācijām; un, jo īpaši, 3) kopuzņēmuma BBI satvars būtu jāpielāgo tā, lai tas sadarbotos arī ar komercuzņēmumiem.

               Ņemot vērā, ka Eiropas Komisija ir atbildīga par Savienības vispārējo interešu sekmēšanu un atbilstīgas iniciatīvas uzņemšanos šajā nolūkā
                  23
                un to, ka saistībā ar finansiālā ieguldījuma veikšanu Padomes regulā paredzētajā kārtībā pastāv BIC problēmas, tā ierosina pielāgot Padomes regulas sākotnējo tekstu, papildus paredzētajai kārtībai finansiālā ieguldījuma veikšanai programmas līmenī ieviešot iespēju veikt finansiālu ieguldījumu projekta līmenī. Šāds risinājums efektīvi atrisinās situāciju un palīdzēs sasniegt Padomes regulas sākotnējos mērķus, nodrošinot iespēju BIC locekļiem izpildīt savas sākotnējās saistības. Tas līdzinās kopuzņēmuma IMI2 izmantotajam risinājumam, kam atbilstīgi locekļi, kas nav Savienība, var veikt finansiālo ieguldījumu vai nu programmas līmenī, kā parasti rīkojas fondi un labdarības organizācijas, vai projekta līmenī, kas ir komercstruktūru izmantotā kārtība.

               Uz ierosināto grozījumu neattiecas REFIT programma.

               •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

                  Šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot Padomes regulas noteikumus un optimizēt tos, lai sasniegtu regulā izvirzītos mērķus. Tālab šis grozījuma priekšlikums pilnībā atbilst kopuzņēmuma BBI sākotnējiem mērķiem un spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā.

               •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

               Kopuzņēmums BBI nodrošina “ciešu sinerģiju ar citām Savienības programmām, piemēram, izglītības, vides, konkurētspējas un MVU jomā, kā arī nodrošina sinerģiju ar Kohēzijas politikas līdzekļiem un Lauku attīstības politiku, kas jo īpaši var palīdzēt stiprināt valstu un reģionu pētniecības un inovācijas spējas, ņemot vērā gudras specializācijas stratēģijas”
                  24
               .

               Biorūpniecības publiskā un privātā sektora partnerības (izveides) nozīme, īstenojot kopīgo tehnoloģiju ierosmi, ir uzsvērta vairākos Komisijas paziņojumos, piemēram, “Inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei: Eiropas bioekonomika”
                  25
               , “Eiropas rūpniecības atdzimšana”
                  26
               , “Publiskā un privātā sektora partnerības pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” — iedarbīgs instruments vērienīgai inovācijai un izaugsmei Eiropā”
                  27
                un Eiropas inovācijas partnerībā “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja”’
                  28
               .

               2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

               •Juridiskais pamats

               Šā grozījuma priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 187. un 188. pants.

               •Subsidiaritāte (neekskluzīvai kompetencei)

               Minētā ierosme neietilpst nevienā no jomām, kurās Eiropas Savienībai ir skaidri piešķirta ekskluzīvā kompetence. Tomēr tikai ES spēj grozīt tiesisko regulējumu kopuzņēmumam, kas izveidots saskaņā ar LESD 187. un 188. pantu. Dalībvalstis vienas pašas nespēj mainīt ES struktūras tiesisko regulējumu.

               •Proporcionalitāte

                  Šis grozījuma priekšlikums ir izstrādāts nolūkā pielāgot Padomes regulas noteikumus, lai BIC locekļiem nodrošinātu faktisku iespēju izpildīt pienākumu veikt finansiālo ieguldījumu. Šis priekšlikums nerada tādu papildu ietekmi, kas nebūtu jau sākotnēji paredzēta Padomes regulā. Tāpēc ierosinātā rīcība paredz tikai tos pasākumus, kas vajadzīgi regulas mērķa pienācīgai sasniegšanai gan attiecībā uz tās saturu, gan veidu, un tādējādi tā ir saderīga ar proporcionalitātes principu.

               •Juridiskā instrumenta izvēle

               Tika veikta regulatīvo un neregulatīvo pasākumu analīze, pēc kuras tika norādīts, ka Padomes regulā ir jāveic formālas izmaiņas. Tālab, tā kā Padomes regulu nav iespējams interpretēt tā, lai finansiālo ieguldījumu varētu veikt projekta līmenī, vienīgā pieejamā iespēja ir grozīt Padomes regulas tekstu.

               3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

               •Ex post izvērtējumi/ spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

                  Padomes regula stājās spēkā 2014. gada jūnijā, un kopuzņēmuma BBI starpposma izvērtējums ir jāveic līdz 2017. gada 30. jūnijam. Tāpēc vēl nav veikti ne Padomes regulas ex post izvērtējumi, ne atbilstības pārbaudes.

               •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

               Eiropas Komisija ar BIC, tā locekļiem un kopuzņēmuma BBI programmas biroju pastāvīgi veica operatīvās informācijas apmaiņu saistībā ar kopuzņēmuma BBI ierosmes īstenošanu. Vairākkārt notika apspriešanās un diskusijas par BIC locekļu finansiālā ieguldījuma veikšanas kārtību.

               •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

               Risinot jautājumu par BIC locekļu finansiālo ieguldījumu, Eiropas Komisija nekonsultējās ar ārējiem ekspertiem.

               •Ietekmes novērtējums

                  Šī grozījuma priekšlikuma mērķis ir pielāgot Padomes regulu tā, lai ar to pilnībā varētu panākt sākotnēji iecerēto ietekmi. Tāpēc šis grozījuma priekšlikums nepapildina ietekmi, ko bija iecerēts sasniegt ar sākotnējo Padomes regulu.

                  Turklāt Labāka regulējuma instrumentu krājumā
                     29
                   noteikts, ka ietekmes novērtējums nav jāveic, ja Komisijai ir maza pieejamā izvēle vai tās nav vispār. Kā izklāstīts iepriekš, Eiropas Komisijas iespējas šajā konkrētajā gadījumā ir ierobežotas, jo tā atbilstīgi ierobežotajai rīcības brīvībai veicot tehniskus precizējumus, tikai tehniski groza iepriekšējo politikas lēmumu, kuram jau ir veikts ietekmes novērtējums. Tāpēc šai ierosmei ietekmes novērtējums nav vajadzīgs.

               •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

               Uz ierosināto grozījumu neattiecas REFIT programma.

               Lai novērtētu priekšlikuma ietekmi uz regulatīvo un administratīvo slogu, ir jāaplūko, no vienas puses, sākotnējās Padomes regulas izveidotā sistēma un, no otras puses, šā priekšlikuma izveidotā sistēma.

               Lai izpildītu Padomes regulā noteiktās prasības, BIC locekļiem jāveic individuāls finansiāls ieguldījums BIC atbilstīgi noteikumiem, par kuriem vienojies konsorcijs. BIC savāc savu locekļu individuālos finansiālos ieguldījumus, reģistrē tos savā uzskaitē un veic finansiālus ieguldījumus
                  30
                kopuzņēmumā BBI. Kopā ar ieguldījumu, kas saņemts no Savienības (kopuzņēmuma BBI ieguldījums netiešajās darbībās), kopuzņēmums BBI reģistrē tos savā uzskaitē kā darbības budžetu
                  31
               .

               Veicot ikdienas operatīvās darbības, kopuzņēmums BBI novērtē radušās izmaksas, par kurām ziņojuši kopuzņēmuma BBI finansēto projektu atbalsta saņēmēji. Pēc attiecināmo izmaksu apstiprināšanas (atbilstīgi spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam, proti, pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dalības noteikumiem
                  32
                un kopuzņēmuma BBI un projekta atbalsta saņēmēju noslēgtajiem dotāciju nolīgumiem) kopuzņēmuma BBI ieguldījumu kopuzņēmums BBI sadala projektiem. Atbalsta saņēmēji reģistrē saņemto kopuzņēmuma BBI ieguldījumu savā uzskaitē atbilstīgi savas valsts tiesību aktu prasībām un savai parastajai grāmatvedības praksei.

               Šajā priekšlikumā paredzēts, ka BIC locekļi varēs turpināt finansiālo ieguldījumu programmas līmenī, kā izklāstīts turpmāk. Turklāt BIC locekļi, kas piedalās kopuzņēmuma BBI projektā, citam tā paša projekta dalībniekam finansiālo ieguldījumu varēs novirzīt tieši, kā izklāstīts darbības aprakstā, saskaņā ar noteikumiem, par kuriem savstarpēji vienojušās abas puses (konsorcija nolīgums), un atbilstīgi spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam. Dalībnieki saņemtos finansiālos ieguldījumus reģistrē savā uzskaitē atbilstīgi savas valsts tiesību aktu prasībām un savai parastajai grāmatvedības praksei.

               Tabulā ir sniegts abu sistēmu salīdzinošs pārskats.

                        Pašreizējā sistēma

                        Ierosinātā alternatīva

                        BIC locekļu finanšu pārvedums uz BIC

                        BIC locekļu finanšu pārvedumi projekta atbalsta saņēmējiem

                        uzskaiti veic BIC

                        BIC finanšu pārvedums uz kopuzņēmumu BBI

                        uzskaiti veic kopuzņēmums BBI

                        (pēc attiecināmo izmaksu novērtēšanas)

                        kopuzņēmuma BBI finanšu pārvedumi projekta atbalsta saņēmējiem

                        uzskaiti veic atbalsta saņēmēji atbilstīgi savas valsts tiesību aktu prasībām un savai parastajai grāmatvedības praksei

                        uzskaiti veic atbalsta saņēmēji atbilstīgi savas valsts tiesību aktu prasībām un savai parastajai grāmatvedības praksei

               Šis priekšlikums samazina BIC un kopuzņēmuma BBI administratīvo slogu, ciktāl tas saistīts ar starpniecību starp BIC locekļiem, kuriem ir jāveic finansiāli ieguldījumi, un projekta dalībniekiem. Tomēr BIC joprojām būs galvenā struktūra, kam jāziņo par savu locekļu kopējo finansiālo ieguldījumu, kā noteikts Kopuzņēmuma BBI regulas 4. panta 3. punktā.

               Attiecīgi tiks grozīts kopuzņēmuma BBI dotācijas nolīguma paraugs, ņemot vērā līdzīgu risinājumu, kas izmantots kopuzņēmuma IMI2 dotācijas nolīguma paraugā.

               Paredzētā sistēma jau ir izmēģināta kopuzņēmumā IMI
                  33
                un patlaban to piemēro saistībā ar kopuzņēmumu IMI2.

               •Pamattiesības

                  Šis grozījuma priekšlikums neietekmē pamattiesību aizsardzību.

                  4.
                        IETEKME UZ BUDŽETU

                  Šis grozījuma priekšlikums neietekmē budžetu.

                  Kā izklāstīts iepriekš, BIC locekļiem ir sarežģīti ievērot pašreizējo tiesisko regulējums un tāpēc, neierosinot grozījumu, tiktu ietekmēts budžets. Proti, ja locekļi, kas nav Savienība, neievēros tiesiskajā regulējumā noteiktās prasības, būs jāpiemēro finanšu sankcijas, kā noteikts Padomes regulas 4. panta 5. punktā, kas cita starpā nozīmē Savienības finansiālā ieguldījuma samazināšanu kopuzņēmuma BBI ierosmei. Budžeta samazinājums ietekmētu galvenokārt akadēmiskās aprindas un attiecīgos MVU, jo šis finansiālais ieguldījums galvenokārt bija paredzēts PID (kur akadēmiskās aprindas un MVU ir galvenie finansējuma saņēmēji
                     34
                  ).

               5.CITI ELEMENTI

               •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

                  Īpašs šā grozījuma īstenošanas plāns nav nepieciešams, jo grozītā Padomes regula — tāpat kā sākotnēja regula — tiks īstenota, izmantojot projektus, kurus kopuzņēmums BBI būs atlasījis pēc atvērta un pārredzama uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus. Pieņemot sākotnējo Padomes regulu, īstenošanas plāns arī nebija paredzēts.

               •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

                  Šis grozījuma priekšlikums attiecas uz Padomes regulu, kas ir saistoša visos aspektos un tieši piemērojama ikvienā dalībvalstī. Tāpēc skaidrojoši dokumenti nav vajadzīgi.

               •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

                  Šajā grozījuma priekšlikumā ir viens būtisks pants, kam būs šāda ietekme:

                  – papildus spēkā esošajai kārtībai tiek ieviesta jauna kārtība, kādā veicams finansiālais ieguldījums, kas minēts Padomes regulai pievienoto statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā;

                  – finansiālos ieguldījumus varēs veikt divējādi: pārvedot tos no BIC uz kopuzņēmumu BBI (kā iepriekš) un/vai pārvedot tos tieši no BIC locekļa citam projekta atbalsta saņēmējam;

                  – tiks paplašināta to personu kategorija, kuras var veikt Padomes regulai pievienoto statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu. Papildus “locekļiem, kas nav Savienība” (t. i., BIC atsevišķi), finansiālo ieguldījumu drīkstēs veikt arī “tā sastāvā esošās vienības” (t. i., BIC locekļi);

                  – tiks saglabātas saistības attiecībā uz vispārējā finanšu mērķa sasniegšanu, kā noteikts Padomes regulai pievienoto statūtu 12. panta 4. punktā;

                  – BIC locekļi ar BIC starpniecību varēs ziņot par finansiālajiem ieguldījumiem, ko projekta līmenī tie veikuši kopuzņēmumam BBI.

               2017/0024 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES REGULA,

               ar ko groza PADOMES 2014. gada 6. maija REGULU (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 187. pantu un 188. panta pirmo daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu
                  35
               ,

               ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
                  36
               ,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 560/2014(
                  37
               ) ir izveidots biorūpniecības kopuzņēmums (“kopuzņēmums BBI”).

               (2)Regulas (ES) Nr. 560/2014 pielikumā iekļauto kopuzņēmuma BBI statūtu (“statūti”) 12. panta 4. punktā ir noteikts, ka kopuzņēmuma BBI locekļu, kas nav Savienība, finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai ir vismaz EUR 182 500 000 Regulas (ES) Nr. 560/2014 1. pantā noteiktajā laikposmā, proti no kopuzņēmuma BBI izveidošanas līdz 2024. gada 31. decembrim.

               (3)Konsorcijs “Bio-based Industries Consortium Aisbl” (“BIC”) — kopuzņēmuma BBI loceklis, kas nav Savienība, joprojām vēlas finansēt kopuzņēmuma BBI darbības izmaksas statūtu 12. panta 4. punktā noteiktajā apmērā. Tomēr konsorcijs ir ierosinājis alternatīvu finansēšanas kārtību, kurā paredzēts izmantot finansiālu ieguldījumu, ko netiešo darbību līmenī veikušas tā sastāvā esošās vienības.

               (4)BBI ierosmes mērķi — veikt pasākumus, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām — var sasniegt vienīgi tad, ja BIC un tā sastāvā esošajām vienībām tiek nodrošināta iespēja veikt finansiālo ieguldījumu ne vien kā maksājumus kopuzņēmumam BBI, bet arī kā finansiālo ieguldījumu netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums BBI.

               (5)Tālab ir jāgroza statūti, lai BIC un tā sastāvā esošajām vienībām nodrošinātu iespēju veikt finansiālo ieguldījumu pilnā apmērā, kas noteikts statūtu 12. panta 4. punktā, tādējādi ļaujot šos ieguldījumus veikt ne vien kā maksājumus kopuzņēmumam BBI, bet arī kā finansiālos ieguldījumus netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums BBI, un paredzot, ka par tiem ziņo kopuzņēmumam BBI,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

               1. pants

               Biorūpniecības kopuzņēmuma statūtu 12. pantu, kā izklāstīts Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 pielikumā, groza šādi:

               panta 3. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

               “b) no to locekļu vai to sastāvā esošo vienību finansiālā ieguldījuma, kas nav Savienība;”

               panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

               “4. Locekļiem, kas nav Savienība, vai to sastāvā esošajām vienībām 3. punkta b) apakšpunktā minētais finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai ir vismaz EUR 182 500 000 šīs regulas 1. pantā noteiktajā laikposmā.

               Šo finansiālo ieguldījumu veic kā maksājumus kopuzņēmumam BBI vai kā finansiālo ieguldījumu netiešajās darbībās, ko finansē kopuzņēmums BBI.”

               2. pants

               Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

               Briselē,

                     Padomes vārdā —

                     priekšsēdētājs

                     (1)
                  Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 1. pants.

                     (2)
                  Padomes Regulai (ES) Nr. 560/2014 pievienoto statūtu 2. pants.

                     (3)
                  Jēdziens “finansiālais” attiecas uz ieguldījumu, kas veikts ar naudas līdzekļiem.

                     (4)
                  Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 3. panta 1. punkts, ko apstiprina Padomes Regulai (ES) Nr. 560/2014 pievienoto statūtu 12. panta 2. punkts.

                     (5)
                  Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts, ko apstiprina Padomes Regulai (ES) Nr. 560/2014 pievienoto statūtu 12. panta 2. punkts.

                     (6)
                  Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts, ko apstiprina Padomes Regulai (ES) Nr. 560/2014 pievienoto statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 12. panta 4. punkts.

                     (7)
                  Jēdziens “natūrā” attiecas uz ieguldījumu, kas veikts ar precēm un/vai pakalpojumiem, nevis naudas līdzekļiem.

                     (8)
                  Lai gan ieguldījuma apmērs skaidri nav noteikts, tā minimālā vajadzīgā robežvērtība tiks noteikta pēc kopuzņēmuma BBI darbības beigām, no EUR 2730 miljonu minimālās robežvērtības atņemot visus pārējos veiktos ieguldījumus.

                     (9)
                  Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts, ko apstiprina Padomes Regulai (ES) Nr. 560/2014 pievienoto statūtu 12. panta 3. punkta c) apakšpunkts.

                     (10)
                  Ieguldījumi natūrā papildu pasākumu īstenošanai ir noteikti Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā.

                     (11)
                  BIC ir vienīgais “loceklis, kas nav Savienība”.

                     (12)
                  Regulas 1. pantā noteiktais laikposms ir “līdz 2024. gada 31. decembrim”.

                     (13)
                  Priekšlikums Padomes regulai par biorūpniecības kopuzņēmumu (COM(2013)496).

                     (14)
                  BIC 2014., 2015. un 2016. finanšu gadā programmas līmenī iemaksāja EUR 0,75 miljonus.

                     (15)
                  BIC locekļu konkurentiem nevar liegt piedalīties kopuzņēmuma BBI finansētajos projektos, jo šāda rīcība būtu pretrunā atvērtības un pārredzamības principam kopuzņēmuma BBI uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus.

                     (16)
                  BIC valdes 2015. gada 31. marta vēstule, kas adresēta RTD ĢD nodaļai F.2.

                     (17)
                  Sk. Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 4. panta 5. punktu.

                     (18)
                  Sk. Padomes Regulas (ES) Nr. 560/2014 14. apsvērumu.

                     (19)
                  Kopumā mežsaimniecības nozares locekļiem nav iekšējo pētniecības iespēju un savu pētniecības darbību izpildei tie parasti izmanto akadēmisko aprindu un MVU ārpakalpojumus.

                     (20)
                  Sk. 2013. gada marta stratēģiskās inovācijas un pētniecības programmu, 46. lpp. (

                     SIRA

                  ), kur pētniecībai un izstrādei (t. i., PID) prioritāri piešķirtā kopējā summa ir EUR 600 miljoni (no tiem EUR 150 miljoni ir BIC locekļu finansiālais ieguldījums, EUR 150 miljoni šo locekļu ieguldījums natūrā, bet EUR 300 miljoni ir ES ieguldījums).

                     (21)
                  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 559/2014, ar ko izveido

                     kopuzņēmumu “Kurināmā elementi un ūdeņradis”

                  ; Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 558/2014, ar ko izveido

                     kopuzņēmumu Clean Sky 2

                  ; Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 561/2014, ar ko izveido

                     kopuzņēmumu ECSEL

                  ; Padomes 2014. gada 16. jūnija Regula (ES) Nr. 642/2014, ar ko izveido

                     kopuzņēmumu Shift2Rail Joint Undertaking

                  .

                     (22)
                  Izveidots ar Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 557/2014.

                     (23)
                  Sk. Līguma par Eiropas Savienību 17. pantu.

                     (24)
                  Sk. Padomes Regulas (ES) Nr. 560/214 17. apsvērumu.

                     (25)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei,

                     COM(2012)60 final

                  .

                     (26)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei,

                     COM(2014)14 final

                  .

                     (27)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei,

                     COM(2013)494 final

                  .

                     (28)
                  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei,

                     COM(2012)79 final

                  .

                     (29)
                  Sk. Labāka regulējuma

                     “instrumentu krājumu

                  ”, 33. lpp.

                     (30)
                  Saskaņā ar Padomes regulai pievienoto statūtu 12. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ko apstiprina 12. panta 4. punkts.

                     (31)
                  Saskaņā ar Padomes regulai pievienoto statūtu 12. panta 5. punkta b) apakšpunktu, ko apstiprina 12. panta 3. punkta a) apakšpunkts un 12. panta 3. punkta b) apakšpunkts.

                     (32)
                  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1290/2013, ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus.

                     (33)
                  Kopuzņēmums IMI sākotnēji tika izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 73/2008, ar ko izveido Kopuzņēmumu novatorisku zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai.

                     (34)
                  Komisijas 2014. gada 14. februāra Deleģētā regula (ES) Nr. 623/2014, ar kuru attiecībā uz biorūpniecības kopuzņēmumu nosaka atkāpi no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1290/2013, ar ko nosaka pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” dalības un rezultātu izplatīšanas noteikumus.

                     (35)
                  OV C , , .

                     (36)
                  OV C , , .

                     (37)
                  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu (OV L 169, 7.6.2014., 130. lpp.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0113

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (kodificēta versija)  /* COM/2009/0113 galīgā redakcija - COD 2009/0037 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 28.4.2009COM(2009) 113 galīgā redakcija2009/0037 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā(kodificēta versija)PASKAIDROJUMA RAKSTS1. Tautu Eiropas kontekstā Komisija piešķir lielu nozīmi Kopienas tiesību vienkāršošanai un skaidrošanai, lai tās padarītu skaidrākas un pieejamākas parastajam pilsonim, tādējādi sniedzot viņam jaunas iespējas un izdevību izmantot tam piešķirtās īpašās tiesības.Šo mērķi nevar sasniegt kamēr daudzie noteikumi, kas tikuši grozīti vairākas reizes, bieži diezgan būtiski, paliek izkaisīti, tādā veidā, ka tie jāmeklē daļēji oriģinālajā dokumentā un daļēji vēlākajos grozošajos dokumentos. Tādējādi, lai identificētu šībrīža noteikumus, ir vajadzīgs nozīmīgs pētījums, kas salīdzina dažādus instrumentus.Šajā sakarā to noteikumu kodifikācija, kas bieži tikuši grozīti, ir arī svarīga, lai Kopienas tiesības būtu skaidras un caurskatāmas.2. Tādējādi, Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami.3. Edinburgas Eiropadomes (1992. g. decembris) prezidentūras secinājumi to apstiprināja[2], uzsverot kodifikācijas nozīmi, jo tā nodrošina piemērojamo tiesību skaidrību attiecībā uz to, kādas tiesības attiecīgam jautājumam piemērojamas attiecīgajā laikā.Kodifikācija jāveic pilnīgā atbilstībā parastajai Kopienas likumdošanas procedūrai.Ņemot vērā to, ka nekādas izmaiņas pēc būtības nevar tikt veiktas dokumentos, kurus skar kodifikācija , Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir nolēmuši ar 1994. gada 20. decembra Starpinstitūciju vienošanos, ka var izmantot pasteidzinātu procedūru kodifikācijas dokumentu paātrinātai pieņemšanai.4. Šī priekšlikuma mērķis ir uzņemties Padomes 1995. gada 18. septembra Regulas (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā [3] kodifikāciju. Jaunā regula pārņems dažādos tajā ietvertos aktus[4]; šis priekšlikums pilnībā saglabā kodificēto aktu saturu un līdz ar to tikai apkopo tos ar tādiem formāliem grozījumiem , ko prasa pats kodifikācijas pasākums.5. Kodifikācijas priekšlikums tika izstrādāts pamatojoties uz iepriekšēju Regulas (EK) Nr. 2236/95 un tās grozošo aktu konsolidāciju visās oficiālajās valodās, ko veica Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs ar datu apstrādes sistēmas palīdzību. Ja pantiem ir piešķirti jauni numuri, atbilstību veco un jauno numuru starpā parāda tabulā, kas atrodas kodificētās regulas III pielikumā.ê 2236/95 (pielāgots)2009/0037 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā (kodificēta versija)EIROPAS PARLAMENTS UN Ö EIROPAS SAVIENĪBAS Õ PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā Ö 156. Õ pantu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[5],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[6],saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[7],tā kā:ê(1) Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā[8] ir vairākas reizes būtiski grozīta[9]. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula ir jākodificē.ê 2236/95 4. un 6. apsvērums (pielāgots)(2) Līguma Ö 155. Õ pants paredz, ka Kopiena izstrādā vairākas pamatnostādnes, kas aptver Eiropas komunikāciju tīklu jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgus plānus, un ka tā var atbalstīt dalībvalstu centienus finansēt Eiropas komunikāciju tīklu izveidi. Ö Saskaņā ar minēto pantu Õ Kopienas atbalstu var piešķirt projektiem, kas rada kopēju ieinteresētību un kas ir identificēti vadlīnijās.ê 2236/95 5. apsvērums (pielāgots)(3) Būtu jāizklāsta vispārēji noteikumi attiecībā uz Kopienas finansējumu Eiropas komunikāciju tīkliem, tādējādi atļaujot Ö 155. Õ panta īstenošanu.ê 2236/95 8. apsvērums(4) Būtu jāpalielina privāta kapitāla ieguldījums Eiropas komunikāciju tīklos un jāattīsta partnerattiecības starp valsts un privāto sektoru.ê 2236/95 9. apsvērums(5) Kopienas atbalsts var būt jo īpaši pētījumu par iecerēto pasākumu iespējamību, aizņēmumu garantiju vai procentu likmju subsīdiju veidā. Šīs subsīdijas un garantijas saistās jo īpaši ar Eiropas Investīciju bankas vai citu valsts vai privātu finanšu organizāciju finansiālu atbalstu. Konkrētos attiecīgi pamatotos gadījumos var apsvērt iespēju par tiešu dotāciju ieguldījumiem.ê 2236/95 10. apsvērums (pielāgots)(6) Aizdevumu garantijas uz komerciāliem pamatiem būtu jāpiešķir Eiropas Investīciju fondam vai citām finanšu organizācijām Ö un Õ Kopienas finansiālais atbalsts var aptvert visas šo garantiju saņēmēju maksātās prēmijas vai to daļu.ê 2236/95 11. apsvērums(7) Kopienas atbalsts ir galvenokārt paredzēts, lai pārvarētu finansiālus šķēršļus, kas varētu rasties projekta darbības uzsākšanas posmā.ê 2236/95 12. apsvērums un 807/2004 2. apsvērums (pielāgots)(8) Ir nepieciešams noteikt Kopienas atbalsta robežas attiecībā pret kopējām ieguldījumu izmaksām. Ö Tomēr būtu jānosaka augstāka Kopienas atbalsta likmi, lai veicinātu prioritāro projektu pārrobežu posmu pabeigšanu. Õê 807/2004 5. apsvērums (pielāgots)(9) Valsts un privātā sektora partnerības izveide (vai citas valsts un privātā sektora sadarbības formas) prasa, lai institucionālie ieguldītāji ievērotu stingras finansiālas saistības ar nosacījumu, ka tās ir pietiekami Ö interesantas Õ privātā kapitāla piesaistei. Kopienas daudzgadu finansiāla atbalsta piešķiršana novērstu nenoteiktību, kas palēnina projektu attīstību. Tādēļ jāveic pasākumi, lai piešķirtu finansiālu atbalstu projektiem, kuri izraudzīti, pamatojoties uz daudzgadu juridiskām saistībām.ê 2236/95 13. apsvērums (pielāgots)(10) Kopienas atbalsts projektiem Ö būtu Õ jāpiešķir, pamatojoties uz to, kādā mērā tie veicina Līguma Ö 154. Õ panta mērķu īstenošanu, kā arī citu Līguma Ö 155. Õ pantā minēto vadlīniju aptverto mērķu un prioritāšu īstenošanu. Būtu jāņem vērā arī citi aspekti, piemēram, stimulējoša ietekme uz valsts un privātu finansējumu, projektu tieša un netieša sociālekonomiska ietekme, jo īpaši Ö attiecībā Õ uz nodarbinātību un sekām attiecībā uz vidi.ê 1655/1999 4. apsvērums (pielāgots)(11) Ir lietderīgi pieļaut riska kapitāla līdzdalību ieguldījumu fondos, prioritāti piešķirot Eiropas komunikāciju tīklu riska kapitāla nodrošināšanai līdz 1 % no kopējās summas laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam, lai iegūtu pieredzi šajā finansējuma formā. Šo Ö robežu Õ var paaugstināt līdz 2 % pēc šā instrumenta darbības izvērtēšanas. Ir lietderīgi izskatīt arī tā iespējamo paplašināšanu nākotnē.ê 1655/1999 5. apsvērums (pielāgots)(12) Lai palielinātu caurskatāmību un piepildītu to projektu vai projektu grupu cerības, kurām ir svarīgas finansiālas vajadzības ilgākam laika posmam, ir vēlams sastādīt paredzamās daudzgadu programmas konkrētiem sektoriem vai jomām. Šīm programmām Ö būtu Õ jānorāda atbalsta kopējais un gada apjoms, kurš var tikt piešķirts attiecīgā laika posmā šādiem projektiem vai projektu grupām un ko varētu ņemt par pamatu, pieņemot ikgadējos lēmumus par finansiāla atbalsta piešķiršanu gada budžeta asignējumu robežās, ja tie atbilst attiecīgajām paredzamajām daudzgadu programmām. Tomēr šajās programmās norādītie gada apjomi nav pielīdzināmi budžeta saistībām.ê 2236/95 14. apsvērums(13) Komisijai ar izmaksu un guvuma analīzes un citu piemērotu kritēriju palīdzību būtu rūpīgi jāizvērtē projektu potenciālā ekonomiskā dzīvotspēja, kā arī to finansiālais izdevīgums.ê 2236/95 15. apsvērums (pielāgots)(14) Komisijas finansiālajam atbalstam atbilstoši Līguma Ö 155. Õ panta 1. Ö punkta trešajam ievilkumam būtu Õ jābūt savienojamam ar Kopienas politiku, jo īpaši attiecībā uz tīkliem un vides aizsardzību, konkurenci un valsts līgumu piešķiršanu. Vides aizsardzībai Ö būtu Õ jāietver ietekmes uz vidi novērtējumu.ê 2236/95 16. apsvērums(15) Ir nepieciešams precizēt dalībvalstu un Komisijas attiecīgās pilnvaras un atbildību attiecībā uz finanšu kontroli.ê 2236/95 17. apsvērums (pielāgots)(16) Komisijai Ö būtu Õ jānodrošina visu Kopienas darbību pareiza koordinācija, kas skar Eiropas komunikāciju tīklus, jo īpaši starp finansējumu Eiropas komunikāciju tīkliem un struktūrfondiem, Kohēzijas fondam, Eiropas Investīciju fondam un Eiropas Investīciju bankai.ê 2236/95 18. apsvērums(17) Būtu jāparedz piemērotas Kopienas atbalsta novērtēšanas, īstenošanas un kontroles metodes.ê 2236/95 19. apsvērums(18) Attiecībā uz finansētajām darbībām būtu jāsniedz piemērota informācija, kā arī jāparedz to publicitāte un caurskatāmība.ê 1655/1999 12. apsvērums (pielāgots)(19) Ņemot vērā Eiropas komunikāciju tīklu nozīmību, ir lietderīgi iekļaut Ö šajā Õ regulā Ö finanšu ietvaru Õ Ö 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu[10] 33. punkta Õ nozīmē EUR 4 600 miljonu apjomā laika posmam no 2000. gada līdz 2006. gadam.ê 1655/1999 13. apsvērums (pielāgots)(20) Padomei būtu lietderīgi izskatīt jautājumu par to, vai turpināt vai grozīt saskaņā ar Ö šo Õ regulu veiktos pasākumus, pamatojoties uz Komisijas iesniegto vispusīgo ziņojumu līdz 2006. gada beigām.ê(21) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[11].ê 2236/95IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.ê 2236/95 (pielāgots)1. pantsDefinīcija un darbības jomaŠī regula definē nosacījumus un procedūras Kopienas atbalsta piešķiršanai projektiem, kas rada kopēju ieinteresētību, Eiropas transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru tīklu jomā atbilstoši Līguma Ö 155. Õ panta 1. Ö punkta trešajam ievilkumam Õ.2. pantsTiesības uz atbalstuKopienas atbalstu var piešķirt tikai projektiem, kas rada kopēju ieinteresētību (turpmāk tekstā “projektiem”), kas norādīti Līguma Ö 155. Õ panta 1. Ö punkta pirmajā ievilkumā Õ minētajās vadlīnijās.Tiesības uz atbalstu ir arī projektu atsevišķām daļām, ciktāl tās ir tehniski un finansiāli neatkarīgas vienības.ê 1655/1999 1. panta 3. punkts (pielāgots)3. pantsAtbalsta veidi1. Kopienas atbalsts projektiem var būt vienā vai vairākos no Ö sekojošiem Õ veidiem:a) kopīgi finansēti pētījumi, kas attiecas uz projektiem, tostarp iepriekšēji pētījumi, tehniski ekonomiskā pamatojuma un izvērtēšanas pētījumi un citi tehniskā atbalsta pasākumi attiecībā uz šādiem pētījumiem. Kopienas līdzdalība kopumā nedrīkst pārsniegt 50 % no pētījuma kopējām izmaksām. Ö Pietiekami pamatotos izņēmuma gadījumos pēc Komisijas ierosinājuma un ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu Kopienas līdzdalība drīkst pārsniegt 50 % robežu; Õê 1655/1999 1. panta 3. punktsb) procentu subsīdijas aizdevumiem, ko piešķīrusi Eiropas Investīciju banka vai citas valsts vai privātās finanšu iestādes. Subsidēšanas ilgums parasti nepārsniedz piecus gadus;c) līdzdalība izdevumu segšanā saistībā ar maksu par garantijām Eiropas Investīciju bankas un citu finanšu iestāžu aizdevumiem;d) tiešas subsīdijas ieguldījumiem pietiekami pamatotos gadījumos;ê 1655/1999 1. panta 3. punkts (pielāgots)e) riska kapitāla līdzdalība ieguldījumu fondos vai līdzvērtīgos finanšu uzņēmumos, piešķirot prioritāti Eiropas komunikāciju tīklu projektu riska kapitāla nodrošināšanai un iesaistot lielu daļu privātā sektora ieguldījumu; šāda riska kapitāla līdzdalība nedrīkst pārsniegt 1 % no Ö 19. Õ pantā Ö minētajiem Õ budžeta līdzekļiem. Saskaņā ar Ö 18. panta 2. punktā minēto Õ procedūru šo ierobežojumu var palielināt līdz 2 %, sākot no 2003. gada, pamatojoties uz šā instrumenta darbības pārskatu, ko Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei. Ö Līdzdalības ieguldījumu var veikt tieši fondā vai līdzvērtīgā finanšu uzņēmumā vai atbilstīgā kopīgu ieguldījumu struktūrā, kuru pārvalda tie paši līdzekļu pārvaldītāji. Õ Sīki izstrādāti noteikumi par riska kapitāla līdzdalības īstenošanu paredzēti Ö I Õ pielikumā.Ö 2. Õ Kopienas atbalstu, kas Ö minēts 1. punktā Õ, vajadzības gadījumā apvieno, lai iespējami palielinātu atvēlēto budžeta līdzekļu efektivitāti, izmantojot tos visekonomiskākajā veidā.Ö 3. Õ Kopienas atbalsta veidus, kas minēti Ö 1. punktā Õ , izmanto izlases veidā, lai ievērotu dažādo komunikāciju tīklu veidu īpašās iezīmes un nodrošinātu to, ka šis atbalsts nerada konkurences traucējumus starp attiecīgā sektora uzņēmumiem.Ö 4. Õ Transporta infrastruktūras projektu finansējums Ö 19. Õ pantā minētajā laika posmā Ö tiek izmantots Õ tā, lai vismaz 55 % tiktu paredzēti dzelzceļiem, tostarp kombinētam transporta, un, lielākais, 25 % — ceļiem.Ö 5. Õ Komisija veicina privātā finansējuma avotu piesaisti projektiem, kas tiek finansēti saskaņā ar šo regulu, jo īpaši tajos atbalsta gadījumos, kad Kopienas finansēšanas instrumentu kāpinātā iedarbība var tikt palielināta valsts un privātajās sabiedrībās. Komisija izskata katru gadījumu atsevišķi, ņemot vērā, ja vajadzīgs, iespējamo alternatīvu nodrošināt finansējumu tikai ar valsts līdzekļu palīdzību. Katras attiecīgās dalībvalsts atbalsts katram projektam tiek prasīts saskaņā ar Līgumu.ê 2236/95 5. pants4. pantsNosacījumi Kopienas atbalsta saņemšanai1. Kopienas atbalstu principā piešķir tikai tad, ja projekta pabeigšanai ir finansiālas dabas šķēršļi.2. Kopienas atbalsts nepārsniedz minimumu, ko uzskata par nepieciešamu projekta uzsākšanai.ê 807/2004 1. panta 1. punkta a) apakšpunkts (pielāgots)3. Neatkarīgi no izvēlētā līdzdarbības veida, Kopienas atbalsta kopējais apjoms saskaņā ar šo regulu nepārsniedz 10 % no kopējām ieguldījumu izmaksām. Tomēr Kopienas atbalsta kopējais apjoms izņēmuma kārtā var sasniegt 20 % no kopējām ieguldījumu izmaksām turpmāk minētajos gadījumos:a) projekti, kas saistīti ar satelītu izvietošanas un navigācijas sistēmām, kā noteikts 17. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK[12];b) prioritārie projekti enerģētikas tīklu jomā;c) Eiropas nozīmes projektu posmi, kas uzskaitīti Lēmuma Nr. 1692/96/EK III pielikumā ar nosacījumu, ka projekti jāuzsāk līdz 2010. gadam, lai novērstu trūkumus un/vai pabeigtu trūkstošos posmus, ja šādiem posmiem ir pārrobežu raksturs vai tajos šķērsojams dabisks šķērslis, lai sniegtu ieguldījumu paplašinātas Kopienas iekšējā tirgus integrācijā, sekmētu drošību, nodrošinātu valstu tīklu savietojamību un/vai būtiski samazinātu transporta veidu neatbilstību, atbalstot videi draudzīgus transporta veidus. Šo likmi diferencē, ņemot vērā citām valstīm, jo īpaši kaimiņu dalībvalstīm, sniegtās priekšrocības.ê 1159/2005 1. pants (pielāgots)Attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 1336/97/EK[13] I pielikumā minētajiem kopīgas intereses projektiem kopējais Kopienas atbalsts, ko piešķir atbilstīgi šai regulai, var sasniegt 30 % no kopējām ieguldījumu izmaksām.ê 2236/954. Atbilstoši šai regulai paredzētos finanšu līdzekļus principā nepiešķir projektiem vai to daļām, kas gūst labumu no citiem Kopienas finansējuma avotiem.ê 807/2004 1. panta 1. punkta b) apakšpunkts5. Trešajā punktā minēto projektu gadījumā, ievērojot šajā regulā noteiktos limitus, nosaka daudzgadu juridiskās saistības un budžeta saistības pilda, veicot gada maksājumus.ê 1655/1999 1. panta 5. punkts (pielāgots)5. pantsKopienas provizoriskā daudzgadu programma1. Neskarot 6. panta piemērošanu un lai uzlabotu Kopienas darbības efektivitāti, Komisija saskaņā ar Ö 18. panta 2. punktā minēto Õ procedūru var izstrādāt provizorisku daudzgadu programmu pa sektoriem (turpmāk tekstā “programma”), pamatojoties uz Līguma Ö 155. panta 1. punktā Õ minētajām pamatnostādnēm. Programma tiks pamatota uz finansiālā atbalsta pieteikumiem saskaņā ar 8. pantu un atspoguļos inter alia dalībvalstu sniegto informāciju, jo īpaši 9. pantā minēto informāciju.ê 1655/1999 1. panta 5. punkts2. Programmā ietver tikai tādus projektus, kas rada kopēju ieinteresētību, un/vai projektu, kas rada kopēju ieinteresētību, saskanīgas grupas, kā iepriekš noteikts Līguma 155. panta 1. punktā minētajās pamatnostādnēs, konkrētās jomās, kurām ir būtiskas finansiālas vajadzības ilgākā laika posmā.ê 1655/1999 1. panta 5. punkts (pielāgots)3. Katram projektam vai projektu grupai programma nosaka orientējošas finansiālā atbalsta summas atbilstīgi budžeta lēmējiestādes ikgadējiem lēmumiem. Provizoriskajām daudzgadu programmām izmanto ne vairāk kā 75 % Ö 19. pantā minēto Õ budžeta līdzekļu.4. Programmu ņem par pamatu ikgadējiem lēmumiem, ar kuriem atbalstu sadala Kopienas Ö atbalsta Õ projektiem gada budžeta asignējumu robežās. Komisija regulāri informē Ö 18. panta 1. punktā Õ minēto Komiteju par programmas gaitu un ikvienu Komisijas pieņemto lēmumu par Kopienas atbalsta sadalījumu Ö minētajiem Õ projektiem. Papildu dokumenti, kas pievienoti Komisijas provizoriskajam budžeta projektam, ietver ziņojumu par katras provizoriskās daudzgadu programmas īstenošanu Ö atbilstīgi Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002[14] Õ .Programmu jāpārskata vismaz termiņa vidū vai arī pamatojoties uz Ö projektu Õ efektīvu attīstības gaitu, un, ja vajadzīgs, to pārstrādā saskaņā ar Ö 18. panta 2. punktā Õ Ö minēto Õ procedūru.ê 1655/1999 1. panta 5. punktsProgramma dod norādes arī uz citiem attiecīgo projektu finansējuma avotiem, jo īpaši tiem, ko finansē no citiem Kopienas instrumentiem un Eiropas Investīciju bankas.ê 1655/1999 1. panta 5. punkts (pielāgots)5. Gadījumā, ja Ö projektu Õ īstenošanā notiek ievērojamas izmaiņas, attiecīgā dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju.Jautājumu izlemšana Ö par grozījumu Õ izdarīšanu provizoriskajās vispārējās summās, kas noteiktas Ö projektu Õ programmās, kas var būt vajadzīga pēc šādām izmaiņām, notiek saskaņā ar Ö 18. panta 2. punktā minēto Õ procedūru.ê 2236/95 (pielāgots)6. pantsProjektu atlases kritēriji1. Projektiem atbalstu sniedz atkarībā no tā, cik liels ir to ieguldījums Līguma Ö 154. Õ pantā noteikto mērķu un Līguma Ö 155. Õ panta 1. punktā minētajās vadlīnijās definēto pārējo mērķu un prioritāšu sasniegšanā.ê 1655/1999 1. panta 6. punkts (pielāgots)Ö 2. Õ Īstenojot šo regulu, Komisija nodrošina, ka tās lēmumi par Kopienas atbalsta piešķiršanu atbilst prioritātēm, kas noteiktas pamatnostādnēs dažādām jomām saskaņā ar Līguma 155. panta 1. punktu. Tas attiecas arī uz lēmumu atbilstību ikvienai prasībai, kas noteikta šajās pamatnostādnēs attiecībā uz Kopienas kopējo atbalstu procentos.ê 2236/95 (pielāgots)Ö 3. Õ Kopienas atbalstu piešķir projektiem, kuri ir potenciāli ekonomiski dzīvotspējīgi un kuru finansiālo izdevīgumu pieteikuma iesniegšanas laikā uzskata par nepietiekamu.Ö 4. Õ Lēmumā piešķirt Kopienas atbalstu ņem vērā arī:a) projekta nopietnību,b) Kopienas iesaistes stimulējošo ietekmi uz valsts un privātu finansējumu,c) finanšu paketes drošību,d) tiešas vai netiešas sociālekonomiskas sekas, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību,e) sekas saistībā ar vidi.Ö 5. Õ Īpaši attiecībā uz pārrobežu projektiem, ņem vērā arī dažādu projekta daļu grafiku koordināciju.ê 2236/957. pantsAtbilstībaSaskaņā ar šo regulu finansētie projekti atbilst Kopienas tiesībām un Kopienas politikai, jo īpaši attiecībā uz vides aizsardzību, konkurenci un valsts līgumu piešķiršanu.ê 1655/1999 1. panta 7. punkts (pielāgots)8. pantsFinansiāla atbalsta pieteikumu iesniegšanaFinansiāla atbalsta pieteikumus Komisijai iesniedz attiecīgā dalībvalsts vai, ar dalībvalsts piekrišanu, valsts vai privātie uzņēmumi vai iestādes, kas ar attiecīgo jautājumu ir tieši saistītas.Ö Komisija vienojas ar attiecīgajām dalībvalstīm. Õê 2236/959. pantsPieteikumu izvērtēšanai un identificēšanai nepieciešamā informācijaê 2236/95 (pielāgots)1. Katrs finansiāla atbalsta pieteikums ietver visu informāciju, kas nepieciešama projekta izskatīšanai saskaņā ar Ö 4. Õ , 6. un 7. pantu, un jo īpaši:a) ja pieteikums attiecas uz projektu:Ö i) Õ par projekta izpildi atbildīgo organizāciju Ö ; ÕÖ ii) Õ attiecīgā projekta aprakstu un paredzētā Kopienas atbalsta veidu Ö ; ÕÖ iii) Õ izmaksu un guvuma analīzes rezultātus, tostarp potenciālās ekonomiskās dzīvotspējas analīzes un finansiālā izdevīguma analīzes rezultātus Ö ; ÕÖ iv) Õ transporta jomā atbilstoši vadlīnijām projekta stāvokli attiecībā uz asīm un mezgliem Ö ; ÕÖ v) Õ atbilstību reģionālajai plānošanai Ö ; ÕÖ vi) Õ īsu pārskatu par ietekmi uz vidi, pamatojoties uz novērtējumiem, kas veikti saskaņā ar Padomes Direktīvu 85/337/EEK[15] Ö ; ÕÖ vii) Õ paziņojumu, ka ir izskatītas alternatīvas iespējas valsts un privātam finansējumam, tostarp attiecībā uz Eiropas Investīciju fondu un Eiropas Investīciju banku Ö ; Õê 1655/1999 1. panta 8. punkts (pielāgots)Ö viii) Õ finanšu plānu, kurā euro vai valsts valūtā norāda visas finanšu paketes sastāvdaļas, tostarp finansiālo atbalstu, kas pieprasīts Kopienai — visos tā dažādajos veidos, kā minēts Ö 3. panta 1. punktā Õ — un vietējām, reģionālajām vai valstu pārvaldes iestādēm, kā arī privātajiem avotiem, un jau piešķirto atbalstu;ê 2236/95b) ja pieteikums attiecas uz pētījumu, pētījuma nolūku un mērķi, kā arī paredzētās metodes un paņēmienus;c) darba pagaidu grafiku;d) aprakstu par attiecīgās dalībvalsts veicamajiem kontroles pasākumiem attiecībā uz pieprasīto līdzekļu izlietojumu.ê 1655/1999 1. panta 9. punkts2. Pieteikuma iesniedzēji sniedz Komisijai visu attiecīgo papildu informāciju, ko tā pieprasa, piemēram, par parametriem, pamatnostādnēm un hipotēzēm, ar ko pamatota peļņas-zaudējumu analīze.ê 2236/953. Lai izvērtētu pieteikumu, Komisija var lūgt jebkādu tai vajadzīgo speciālistu padomu, tostarp Eiropas Investīciju bankas atzinumu.ê 1655/1999 1. panta 10. punkts (pielāgots)10. pantsFinansiālā atbalsta piešķiršanaSaskaņā ar Līguma 274. pantu Komisija lemj par šajā regulā paredzētā finansiālā atbalsta piešķiršanu saskaņā ar Komisijas veikto pieteikumu izvērtējumu atbilstīgi atlases kritērijiem. Attiecībā uz projektiem, kas paredzēti atbilstīgā provizoriskajā daudzgadu programmā, kura izveidota saskaņā ar Ö 5. Õ pantu, Komisija ikgadējos lēmumus par atbalsta piešķiršanu pieņem, nepārsniedzot attiecīgajā programmā noteikto provizorisko finansiālo summu. Attiecībā uz pārējiem projektiem pasākumus paredz saskaņā ar Ö 18. panta 2. punktā minēto Õ procedūru. Komisija savu lēmumu paziņo tieši saņēmējiem un dalībvalstīm.ê 2236/9511. pantsFinanšu noteikumi1. Kopienas atbalsts var segt tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri radušies par projekta īstenošanu atbildīgajiem saņēmējiem vai trešajām personām.2. Izdevumi, kas radušies pirms datuma, kurā Komisija ir saņēmusi finansiālā atbalsta pieteikumu, netiek segti.3. Lēmumi par finansiāla atbalsta piešķiršanu, ko Komisija pieņem saskaņā ar 10. pantu, uzliek saistības segt izdevumus, ko atļauj budžets.4. Maksājumus parasti veic avansa, starpposma maksājumu un galīgā maksājuma veidā. Avansu, kurš parasti nepārsniedz 50 % no pirmās gadā paredzētās daļas, izmaksā, kad atbalsta pieteikums ir apstiprināts. Starpposma maksājumus veic, pamatojoties uz maksājuma pieprasījumiem, ņemot vērā projekta vai pētījuma gaitu un, ja vajadzīgs, precīzi un caurskatāmi ņemot vērā pārskatītos finanšu plānus.5. Maksājumos jāņem vērā tas, ka infrastruktūras projektus īsteno vairāku gadu laikā, un tādēļ jāparedz daudzgadīgs finansējums.6. Komisija veic galīgo maksājumu pēc tam, kad ir apstiprināts projekta vai pētījuma nobeiguma ziņojums, kuru iesniedzis atbalsta saņēmējs un kurā uzskaitīti visi faktiskie izdevumi.ê 1655/1999 1. panta 11. punkts (pielāgots)7. Ö Saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto Õ procedūru, attiecībā uz ieguldījumu fondiem vai līdzvērtīgiem finanšu uzņēmumiem Komisija pieņem sistēmu, paredzot maksājumu procedūras, grafiku un apjomu procentu likmju subsīdijām, garantiju maksas subsīdijām un atbalstam riska kapitāla līdzdalības formā un piešķirot prioritāti Eiropas komunikāciju tīklu projektu riska kapitāla nodrošināšanai.ê 2236/9512. pantsFinanšu kontroleê 1655/1999 1. panta 12. punkta a) apakšpunkts (pielāgots)1. Lai Ö saskaņā ar šo regulu garantētu Õ finansētu projektu veiksmīgu pabeigšanu, dalībvalstis un Komisija, katra atbilstīgi savai kompetencei, veic vajadzīgos pasākumus, lai:ê 2236/95 (pielāgots)Ö a) Õ regulāri pārbaudītu, vai projekti un pētījumi, ko finansē Kopiena, tiek veikti pareizi Ö ; ÕÖ b) Õ nepieļautu pārkāpumus un tos novērstu Ö ; Õê 1655/1999 1. panta 12. punkta b) apakšpunkts (pielāgots)Ö c) Õ atgūtu visas summas, kas zaudētas pārkāpumu dēļ, tostarp procentus par nokavētu atmaksāšanu saskaņā ar Komisijas pieņemtajiem noteikumiem. Dalībvalstij ir jāatmaksā visas nepareizi izmaksātās summas, izņemot gadījumus, kad dalībvalsts un/vai īstenojošā iestāde pierāda, ka tā nav atbildīga par pārkāpumu.ê 2236/952. Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem, ko tās šajā nolūkā veic, un, jo īpaši, paziņo Komisijai to vadības un kontroles sistēmu aprakstu, kas izveidotas projektu un pētījumu efektīvas īstenošanas nodrošināšanai.3. Dalībvalstis dara pieejamus Komisijai attiecīgus valstu ziņojumus par projektu kontroli.ê 2236/95 (pielāgots)4. Neskarot jebkādus kontroles pasākumus, ko veic dalībvalstis saskaņā ar saviem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un neskarot Līguma Ö 246. Õ panta noteikumus un kontroles pasākumus, kas veikti saskaņā ar Līguma Ö 279. Õ pantu, Komisijas amatpersonas vai pārstāvji var veikt pārbaudes uz vietas, tostarp pārbaudes izlases veidā, attiecībā uz projektiem, ko finansē atbilstoši šai regulai, un var pārbaudīt kontroles sistēmas, ko izveidojušas, un pasākumus, ko veikušas, valsts iestādes, kuras par šim nolūkam veiktajiem pasākumiem informē Komisiju.ê 2236/95 (pielāgots)5. Pirms tiek veiktas pārbaudes uz vietas, Komisija par to brīdina attiecīgo dalībvalsti, lai no tās saņemtu visu nepieciešamo palīdzību. Ja Komisija veic pārbaudes uz vietas, par to nebrīdinot, uz tām attiecina nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar Ö Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 Õ noteikumiem. Šajās pārbaudēs var piedalīties attiecīgās dalībvalsts amatpersonas vai pārstāvji.Komisija var lūgt attiecīgo dalībvalsti veikt pārbaudi uz vietas, lai pārliecinātos par maksājumu pieprasījumu pareizību. Komisijas pārstāvji vai amatpersonas var piedalīties šajās pārbaudēs, un tiem šajās pārbaudēs ir jāpiedalās obligāti, ja to lūdz attiecīgā dalībvalsts.Komisija nodrošina to, ka visas tās veiktās pārbaudes tiek veiktas koordinēti, lai izvairītos no pārbaužu atkārtošanās par to pašu jautājumu tajā pašā laika posmā. Attiecīgā dalībvalsts un Komisija nekavējoties apmainās ar svarīgu informāciju saistībā ar veikto pārbaužu rezultātiem.ê 1655/1999 1. panta 12. punkts c) apakšpunkts6. Gadījumos, kad Kopienas atbalsts ir piešķirts valsts vai privātajiem uzņēmumiem vai organizācijām, kas tieši ieinteresētas, kontroles pasākumus veic Komisija, attiecīgi sadarbojoties ar dalībvalstīm.ê 1655/1999 1. panta 12. punkts d) apakšpunkts7. Atbildīgās organizācijas un iestādes un valsts vai privātie uzņēmumi vai iestādes, kas tieši ieinteresētas, nodrošina, ka piecus gadus pēc pēdējā maksājuma, kas saistīts ar kādu projektu, Komisijai ir pieejami visi papildu dokumenti par projekta izdevumiem.ê 2236/9513. pantsAtbalsta samazināšana, pārtraukšana un atcelšana1. Ja tiek konstatēts, ka pasākuma īstenošana pilnībā vai daļēji neattaisno tai piešķirto finansiālo atbalstu, Komisija veic šā gadījuma atbilstīgu pārbaudi, jo īpaši, lūdzot dalībvalstij vai tās šā pasākuma veikšanai norādītām iestādēm vai organizācijām konkrētā termiņā iesniegt savas piezīmes.2. Pēc 1. punktā minētās pārbaudes Komisija var samazināt, pārtraukt vai atcelt atbalstu saistībā ar attiecīgo darbību, ja pārbaude atklāj pārkāpumu vai nespēju izpildīt kādu no nosacījumiem, kas noteikti lēmumā par atbalsta piešķiršanu, un jo īpaši kādu nozīmīgu pārmaiņu, kas iespaido tā projekta būtību vai īstenošanas nosacījumus, kuram nav lūgts Komisijas apstiprinājums.Jebkādi nevajadzīgi uzkrājumi ir pamats pārmaksāto summu atmaksāšanai.ê 1655/1999 1. panta 13. punkts (pielāgots)Ö 3. Õ Izņemot gadījumus, kas attaisnoti ar objektīviem iemesliem, Komisija anulē projektam piešķirto atbalstu, ja darbs nav sākts divos gados no paredzētās projekta sākšanas dienas, kā norādīts lēmumā par atbalsta piešķiršanu.ê 2236/95 (pielāgots)Ö 4. Õ Jebkura summa, kas jāatlīdzina sakarā ar to, ka uz to nav atbilstošu tiesību, ir jāatmaksā Komisijai.ê 807/2004 1. panta 2. punkts (pielāgots)Ö 5. Õ Ja 10 gadu laikā pēc finansiāla atbalsta piešķiršanas attiecīgā darbība nav pabeigta, Komisija, ievērojot proporcionalitātes principu un ņemot vērā visus būtiskos faktus, var pieprasīt finansiālā atbalsta atlīdzinājumu.ê 1655/1999 1. panta 14. punkts (pielāgots)14. pantsKoordinācijaKomisija ir atbildīga par koordināciju un saskaņotību starp projektiem un programmām, ko paredz Ö 5. Õ panta 1. punkts un ko īsteno atbilstīgi šai regulai, un projektiem, ko īsteno ar ieguldījumiem no Kopienas budžeta, Eiropas Investīciju bankas, Eiropas Investīciju fonda un citiem Kopienas finanšu instrumentiem.ê 1655/1999 1. panta 15. punkts15. pantsNovērtēšana, uzraudzība un izvērtēšana1. Dalībvalstis un Komisija nodrošina, ka projektu īstenošanu atbilstīgi šai regulai efektīvi uzrauga un izvērtē. Projektus var pielāgot atbilstīgi uzraudzības un izvērtējuma rezultātiem.2. Lai nodrošinātu Kopienas atbalsta efektīvu izmantošanu, Komisija un attiecīgās dalībvalstis sistemātiski uzrauga projektu attīstību, vajadzības gadījumā, sadarbojoties ar Eiropas Investīciju banku un citām attiecīgām institūcijām.ê 1655/1999 1. panta 15. punkts (pielāgots)3. Saņemot atbalstu pieteikumu un pirms tā apstiprināšanas, Komisija veic novērtējumu, kura mērķis ir izvērtēt projekta atbilstību Ö 4. Õ un 6. pantā paredzētajiem nosacījumiem un kritērijiem. Vajadzības gadījumā Komisija šajā novērtējumā lūdz piedalīties Eiropas Investīciju banku un citas attiecīgās institūcijas.ê 1655/1999 1. panta 15. punkts4. Komisija un dalībvalstis izvērtē veidu, kā īsteno projektus un programmas, un to īstenošanas ietekmi, lai noteiktu, vai sākotnējos mērķus var sasniegt un vai tie ir sasniegti. Šis novērtējums, cita starpā, aptver projektu ietekmi uz vidi, ņemot vērā spēkā esošos Kopienas tiesību aktus. Komisija, iepriekš apspriežoties ar attiecīgo dalībvalsti, var prasīt, lai saņēmējs sniedz arī konkrētu vērtējumu par projektiem vai projektu grupām, kurām tiek sniegts atbalsts atbilstīgi šai regulai, vai informāciju un palīdzību, kas nepieciešama šādu projektu izvērtēšanai.5. Uzraudzību veic, ja vajadzīgs, pamatojoties uz faktiskiem un finanšu rādītājiem. Rādītāji ir saistīti ar projektu veidu un mērķiem. Tos sakārto tā, lai parādītu:ê 1655/1999 1. panta 15. punkts (pielāgots)Ö a) Õ sasniegto projekta fāzi attiecībā pret sākotnēji noteikto plānu un darbības mērķiem Ö ; ÕÖ b) Õ panākto attīstību attiecībā uz vadību un ar to saistītas problēmas.ê 1655/1999 1. panta 15. punkts6. Izvērtējot individuālos atbalsta pieteikumus, Komisija ņem vērā saskaņā ar šo pantu veikto novērtējumu un izvērtējumu rezultātus.7. Izvērtēšanas un uzraudzības procedūras, kas paredzētas 4. un 5. punktā, nosaka lēmumos, ar kuriem projektus apstiprina un/vai līgumu noteikumos, kas attiecas uz finansiālo atbalstu.ê 2236/9516. pantsInformācija un publicitāteê 1655/1999 1. panta 16. punkts (pielāgots)1. Komisija iesniedz novērtēšanai Eiropas Parlamentam, Padomei, Ö Eiropas Õ Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai gada ziņojumu par atbilstoši šai regulai veiktajām darbībām. Šajā ziņojumā ir izvērtējums par rezultātiem, kas sasniegti ar Kopienas atbalstu dažādās piemērošanas jomās attiecībā uz sākotnējiem mērķiem, kā arī nodaļa par pašreizējo daudzgadu programmu būtību un īstenošanu, jo īpaši pārskats par Ö 5. panta 4. punkta otrajā daļā Õ paredzētajiem labojumiem.ê 2236/95 (pielāgots)2. Saņēmēji nodrošina to, ka saskaņā ar šo regulu piešķirtajam atbalstam ir atbilstīga publicitāte, lai informētu sabiedrību par Kopienas lomu projektu īstenošanā.Ö Tie apspriežas ar Komisiju par to, kādā veidā publicitāti vajadzētu nodrošināt. Õê 807/2004 1. panta 3. punkts (pielāgots)17. pantsÖ Īstenošana ÕPar šīs regulas īstenošanu atbild Komisija.Ö 18. pants ÕÖ Komiteja Õ1. Komisijai palīdz komiteja (turpmāk tekstā „komiteja”).Eiropas Investīciju banka ieceļ komitejā pārstāvi, kuram nav balstiesību.2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK Ö 5. un 7. pantu Õ , ņemot vērā 8. panta noteikumus.Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.ê 1655/1999 1. panta 17. punktsè1 788/2004 1. panta 1. punkts19. pantsè1 Finansējums çê 788/2004 1. panta 2. punktsFinanšu asignējumu šīs regulas īstenošanai laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam nosaka 4 874,88 miljonu euro apmērā.ê 1655/1999 1. panta 17. punktsLēmumus par gada apropriācijām pieņem attiecīgā budžeta lēmējiestāde, ievērojot paredzamās finanšu iespējas.ê 807/2004 1. panta 4. punktsLīdzekļu piešķiršana ir saistīta ar kvalitatīvu vai kvantitatīvu ieviešanas līmeni.ê 1655/1999 1. panta 18. punkts (pielāgots)20. pantsPārskatīšanas klauzulaLīdz 2006. gada beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispusīgu pārskatu par pieredzi, kas gūta darbā ar šajā regulā paredzētajiem Kopienas atbalsta piešķiršanas mehānismiem, jo īpaši ar Ö 3. Õ pantā noteiktajiem mehānismiem un noteikumiem.Ö Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 156. panta pirmajā daļā minēto procedūru pārbauda, vai un ar kādiem nosacījumiem šajā regulā paredzētos pasākumus turpina vai groza pēc 19. pantā minētā laika posma beigām. Õê2 1. pantsAtcelšanaRegulu (EK) Nr. 2236/95 atceļ.Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas III pielikumā.ê 2236/95 (pielāgots)22. pantsStāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā Ö divdesmitajā Õ dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Ö Savienības Õ Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības ir saistoša kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdāpriekšsēdētājs priekšsēdētājsê 1655/1999 1. panta 20. punkts un pielikums (pielāgots)I PIELIKUMSRegulas Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktā minētie sīki izstrādātie papildu noteikumi īstenošanai1. Nosacījumi Kopienas ieguldījumam riska kapitālāFinansiālā atbalsta pieteikumos saskaņā ar Ö šīs Õ regulas Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu ir šāda informācija, ko Ö 18. panta 1. punktā Õ minētā Komiteja uzskata par pietiekamu un kas ir par pamatu lēmumu pieņemšanai par atbalsta piešķiršanu:ê 1655/1999 1. panta 20. punkts un pielikums-  informatīvs pārskats, kas ietver fonda dibināšanas dokumentu galvenos noteikumus, tostarp par fonda juridisko un vadības struktūru,-  sīki izstrādātas fonda ieguldījumu pamatnostādnes, tostarp informācija par mērķa projektiem,-  informācija par privāto ieguldītāju iesaistīšanu,-  informācija par darbības teritoriālajiem aspektiem,-  informācija par fonda finansiālo dzīvotspēju,-  informācija par ieguldītāju tiesībām uz pretdarbību gadījumos, kad uzņēmumi, kam tie piesaistīti, nesaņem atbalstu no fonda,-  informācija par politiku attiecībā uz izstāšanos no fonda un pasākumi fonda darbības izbeigšanai,-  pārstāvības tiesības ieguldītāju komisijās.ê 1655/1999 1. panta 20. punkts un pielikums (pielāgots)Attiecībā uz projektiem, kas saskaņā ar Līguma 155. panta 1. punkta pirmo ievilkumu iepriekš identificēti kā projekti, kuri rada kopēju ieinteresētību, un pirms tiek pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu starpniecības ieguldījumu fondam vai citai līdzvērtīgai finanšu iestādei jāuzņemas ieguldīt summu, kas ir vismaz divas ar pusi reizes lielāka par summu, ko iegulda Kopiena.Kopienas atbalstu ieguldījumu fondiem vai līdzvērtīgiem finanšu uzņēmumiem, ja to piešķir riska kapitāla līdzdalības formā, parasti piešķir vienīgi tad, ja Kopienas ieguldījuma risks ir pari passu pārējo fonda ieguldītāju riskam.Saņēmējiem ieguldījumu fondiem vai līdzvērtīgiem finanšu uzņēmumiem jāievēro pareizas finanšu pārvaldības principi.2. Iejaukšanās ierobežojumi un maksimālā ieguldījumu summaê 1655/1999 1. panta 20. punkts un pielikums (pielāgots)Ieguldījumi saskaņā ar Ö šīs Õ regulas Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu nepārsniedz 1 % no kopējā apjoma Ö 19. Õ pantā minētajam laika posmam. Taču šo maksimālo apjomu var palielināt saskaņā ar minēto Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu.Kopienas atbalsts saskaņā ar Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu nepārsniedz 20 % no ieguldījumu fonda vai līdzvērtīga finanšu uzņēmuma kopējā kapitāla.3. Kopienas ieguldījuma pārvaldībaKopienas ieguldījuma pārvaldību nodrošinās Eiropas Investīciju fonds (EIF). Sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus Kopienas atbalsta īstenošanai saskaņā ar Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu, tostarp īstenošanas uzraudzību un kontroli, paredz Sadarbības nolīgumā starp Komisiju un EIF, ņemot vērā šā pielikuma noteikumus.4. Citi noteikumiNoteikumi par regulā paredzēto novērtējumu, uzraudzību un izvērtēšanu, pilnībā attiecas uz Ö šīs Õ regulas Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu, tostarp noteikumi par Kopienas atbalsta piešķiršanu, finanšu kontroli un samazināšanu, atbalsta apturēšanu un atcelšanu. To, cita starpā, nodrošina attiecīgi noteikumi, kurus paredz Sadarbības nolīgums starp Komisiju un EIF un attiecīgas vienošanās ar fondiem vai līdzvērtīgiem finanšu uzņēmumiem, kas saņem ieguldījumus, un kuri paredz vajadzīgo kontroli katram projektam, kas izraisa kopēju ieinteresētību. Tiks pieņemti atbilstīgi noteikumi, lai ļautu Revīzijas palātai pildīt tās uzdevumus, jo īpaši pārbaudīt, vai maksājumi ir veikti pareizi.Uz Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktā paredzētajiem maksājumiem attiecas regulas 11. panta 7. punkts, neskarot 11. panta 6. punktu. Beidzoties ieguldījumu periodam vai, attiecīgos gadījumos, pirms tā beigām, visas atlikuma summas, ko rada ieguldītā kapitāla peļņa vai peļņas un kapitāla pieauguma sadale, kā arī jebkādas citas summas, kas pienākas ieguldītājiem, atmaksā Kopienas budžetā.Visus lēmumus par riska kapitāla līdzdalības nodrošināšanu saskaņā ar Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu iesniedz Ö 18. panta 1. punktā Õ minētajai Komitejai.Komisija regulāri ziņo minētajai Komitejai par riska kapitāla līdzdalības īstenošanu saskaņā ar Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu.Līdz 2006. gada beigām Komisija atbilstīgi 15. pantam sniedz izvērtējumu par darbībām, kas veiktas saskaņā ar Ö 3. Õ panta 1. punkta e) apakšpunktu, jo īpaši par regulas izmantošanu, tās ietekmi uz atbalstīto Eiropas komunikāciju tīklu projektu īstenošanu un privāto ieguldītāju līdzdalību finansētajos projektos._____________éII PIELIKUMSAtceltā regula ar sekojošo grozījumu sarakstuPadomes Regula (EK) Nr. 2236/95 (OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1655/1999 (OV L 197, 29.7.1999., 1. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 788/2004 (OV L 138, 30.4.2004., 17. lpp.) | tikai 1. pants |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 807/2004 (OV L 143, 30.4.2004., 46. lpp.) |Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1159/2005 (OV L 191, 22.7.2005., 16. lpp.) |_________III PIELIKUMSATBILSTīBAS TABULARegula (EK) Nr. 2236/95 | Šī regula |1. pants | 1. pants |2. panta 1. punkts | 2. pants |4. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunkts | 3. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunkts |4. panta 1. punkta f) apakšpunkts | 3. panta 2. punkts |4. panta 2. punkts | 3. panta 3. punkts |4. panta 3. punkts | 3. panta 4. punkts |4. panta 4. punkts | 3. panta 5. punkts |5. pants | 4. pants |5a. pants | 5. pants |6. panta 1. punkts | 6. panta 1. punkts |6. panta 1.a punkts | 6. panta 2. punkts |6. panta 2. punkts | 6. panta 3. punkts |6. panta 3. punkta ievadvārdi | 6. panta 4. punkta ievadvārdi |6. panta 3. punkta pirmais ievilkums | 6. panta 4. punkta a) apakšpunkts |6. panta 3. punkta otrais ievilkums | 6. panta 4. punkta b) apakšpunkts |6. panta 3. punkta trešais ievilkums | 6. panta 4. punkta c) apakšpunkts |6. panta 3. punkta ceturtais ievilkums | 6. panta 4. punkta d) apakšpunkts |6. panta 3. punkta piektais ievilkums | 6. panta 4. punkta e) apakšpunkts |6. panta 4. punkts | 6. panta 5. punkts |7. pants | 7. pants |8. panta pirmais teikums | 8. panta pirmā daļa |8. panta otrais teikums | 8. panta otrā daļa |9. panta 1. punkta ievadvārdi | 9. panta 1. punkta ievadvārdi |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta ievadvārdi | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta ievadvārdi |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļa |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta otrais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļa |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta trešais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) daļa |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta ceturtais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļa |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta piektais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta v) daļa |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta sestais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta vi) daļa |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta septītais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta vii) daļa |9. panta 1. punkta a) apakšpunkta astotais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta viii) daļa |9. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunkts |9. panta 2. un 3. punkts | 9. panta 2. un 3. punkts |10. un 11. pants | 10. un 11. pants |12. panta 1. punkta ievadvārdi | 12. panta 1. punkta ievadvārdi |12. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 12. panta 1. punkta a) apakšpunkts |12. panta 1. punkta otrais ievilkums | 12. panta 1. punkta b) apakšpunkts |12. panta 1. punkta trešais ievilkums | 12. panta 1. punkta c) apakšpunkts |12. panta 2. līdz 7. punkts | 12. panta 2. līdz 7. punkts |13. panta 1. un 2. punkts | 13. panta 1. un 2. punkts |13. panta 2.a punkts | 13. panta 3. punkts |13. panta 3. punkts | 13. panta 4. punkts |13. panta 4. punkts | 13. panta 5. punkts |14. pants | 14. pants |15. panta 1. līdz 4. punkts | 15. panta 1. līdz 4. punkts |15. panta 5. punkta pirmais ievilkums | 15. panta 5. punkta ievadvārdi |15. panta 5. punkta otrais ievilkums | 15. panta 5. punkta a) apakšpunkts |15. panta 5. punkta trešais ievilkums | 15. panta 5. punkta b) apakšpunkts |15. panta 6. un 7. punkts | 15. panta 6. un 7. punkts |16. panta 1. punkts | 16. panta 1. punkts |16. panta 2. punkta pirmais teikums | 16. panta 2. punkta pirmā daļa |16. panta 2. punkta otrais teikums | 16. panta 2. punkta otrā daļa |17. panta 1. punkts | 17. pants |17. panta 2. punkta pirmais teikums | 18. panta 1. punkta pirmā daļa |17. panta 2. punkta otrais teikums | 18. panta 1. punkta otrā daļa |17. panta 3. punkts | 18. panta 2. punkts |17. panta 4. punkts | - |18. pants | 19. pants |19. panta pirmais teikums | 20. panta pirmā daļa |19. panta otrais teikums | 20. panta otrā daļa |- | 21. pants |20. pants | 22. pants |pielikums | I pielikums |- | II pielikums |- | III pielikums |__________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Skat. Secinājumu A daļas 3. pielikumu.[3] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, COM(2001) 645 galīgā redakcija.[4] Skat. šī priekšlikuma II pielikumu.[5] OV C […], […], […] lpp.[6] OV C […], […], […] lpp.[7] OV C […], […], […] lpp.[8] OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp.[9] Skat. II pielikumu.[10] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.[11] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.[12] OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.[13] OV L 183, 11.7.1997., 12. lpp.[14] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[15] OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp.