				|

		52013PC0173

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai (Eiropolu), un ar kuru atceļ Lēmumu 2009/371/TI un Lēmumu 2005/681/TI /* COM/2013/0173 final - 2013/0091 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA
RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Eiropas Policijas birojs (Eiropols) tika
izveidots kā starpvaldību struktūra, ko reglamentēja starp
dalībvalstīm noslēgta konvencija, kura stājās
spēkā 1999. gadā. Ar Padomes 2009. gadā
pieņemtu lēmumu Eiropols kļuva par ES aģentūru, ko
finansē no ES budžeta.
Eiropola uzdevums ir sniegt atbalstu valstu
tiesībaizsardzības dienestu darbībai un to savstarpējai
sadarbībai, lai novērstu smagus noziegumus un terorismu un
cīnītos pret tiem. Eiropols veicina informācijas apmaiņu
starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm un veic
noziedzības analīzi, lai palīdzētu valstu policijas
spēkiem veikt pārrobežu izmeklēšanu.
Līguma par Eiropas Savienības
darbību 88. pantā paredzēts, ka Eiropolu pārvalda ar
regulu, kuru pieņem ar parasto likumdošanas procedūru. Tajā
arī prasīts, lai likumdevēji noteiktu kārtību Eiropola
darbību pārraudzībai, ko Eiropas Parlaments veic kopā ar
valstu parlamentiem.
Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL)
kā ES aģentūru izveidoja 2005. gadā, un tā ir
atbildīga par darbībām saistībā ar
tiesībaizsardzības amatpersonu apmācību. Tās
mērķis ir veicināt sadarbību starp valstu policijas
spēkiem, rīkojot kursus, kam piemīt policijas darbības
Eiropas dimensija. Tā nosaka kopējas mācību programmas par
konkrētām tēmām, izplata attiecīgus
pētniecības rezultātus un labāko praksi, koordinē
augstāko policijas amatpersonu un mācībspēku apmaiņas
programmu un var darboties kā partnere ES dotācijās
konkrētiem projektiem.
Eiropadome „Stokholmas programmā –
atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu
aizsardzības labā”[1]
aicināja Eiropolu kļūt par „centru informācijas
apmaiņai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības
iestādēm, pakalpojumu sniedzēju un platformu, ko var izmantot
tiesībaizsardzības dienesti,” un prasīja izveidot Eiropas
apmācības shēmas un apmaiņas programmas visu attiecīgo
tiesībaizsardzības profesiju pārstāvjiem valstu un ES
līmenī, paredzot CEPOL būtisku lomu Eiropas dimensijas
nodrošināšanā.
Paziņojumā „ES iekšējās
drošības stratēģija darbībā – pieci soļi
pretim drošākai Eiropai”[2]
Komisija noteica galvenos uzdevumus, principus un pamatnostādnes
rīcībai saistībā ar drošības jautājumiem ES
iekšienē un ierosināja vairākas darbības, iesaistot
Eiropolu un CEPOL, lai pievērstos riskiem, kurus drošībai rada
smagā noziedzība un terorisms.
Pēdējo desmit gadu laikā ES ir
pieredzējusi smagās un organizētās noziedzības
pieaugumu, kā arī noziegumu veidu dažādošanos.[3] Eiropola ES Smagās un
organizētās noziedzības 2013. gada draudu
novērtējumā (SOCTA 2013) konstatēts, ka „smagā
un organizētā noziedzība kļūst par arvien
dinamiskāku un kompleksāku parādību un joprojām rada
būtiskus draudus ES drošībai un labklājībai.”[4] Pētījumā
arī norādīts, ka „arī globalizācijas ietekme uz
sabiedrību un uzņēmējdarbību ir veicinājusi
būtisku jaunu noziedzīgas darbības veidu rašanos, noziedznieku
tīkliem izmantojot tiesiskā regulējuma nepilnības,
darbojoties internetā un izmantojot ekonomiskās krīzes
izraisītus apstākļus, lai, īpaši neriskējot, gūtu
ieņēmumus no noziedzīgām darbībām.”[5] Internets tiek izmantots, lai
organizētu un veiktu noziedzīgas darbības, un tas kalpo par
saziņas līdzekli un vietu darījumu veikšanai, vervēšanai un
finanšu pakalpojumiem. Turklāt tas veicina jaunus kibernoziedzības
veidus, krāpšanos ar maksājumu kartēm, kā arī
materiālu izplatīšanu, kuros redzama seksuālā
vardarbība pret bērniem[6].

Tādējādi smagie noziegumi
nodara arvien lielāku kaitējumu cietušajiem, rada lielus
zaudējumus ekonomikai un grauj drošības sajūtu, bez kuras
cilvēki nevar efektīvi īstenot savas brīvības un
individuālās tiesības. Tādi noziegumi kā cilvēku
tirdzniecība[7],
nelikumīga narkotiku tirdzniecība[8]
un šaujamieroču tirdzniecība[9],
finanšu noziegumi, piemēram, korupcija[10],
krāpšana[11]
un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana[12] un kibernoziedzība[13] ne vien apdraud Eiropas
iedzīvotāju personīgo un ekonomisko drošību, bet arī
rada milzīgus ieņēmumus no noziedzīgām
darbībām, kas stiprina noziedznieku tīklu varenību un
atņem publiskajām iestādēm tik nepieciešamos
ieņēmumus. Būtiskus draudus ES drošībai aizvien rada
terorisms, jo Eiropas valstu sabiedrības joprojām ir pakļautas
teroristu uzbrukumu draudiem[14].

Noziedzība ir viens no pieciem
galvenajiem faktoriem, kas satrauc ES pilsoņus.[15] Atbildēs uz
jautājumu, uz kurām jomām ES iestādēm būtu
jāliek lielāks uzsvars, cīņa pret noziedzību tiek
minēta ceturtajā vietā.[16]
Nesen veiktā apsekojumā vairums ES interneta lietotāju pauda
lielas bažas par kiberdrošību un kibernoziedzību.[17]
To ņemot vērā, ir nepieciešamas
ES aģentūras, kas efektīvi sniegtu atbalstu sadarbībai,
informācijas apmaiņai un apmācībai
tiesībaizsardzības jomā.
Vienotajā pieejā par ES
decentralizētajām aģentūrām, kuru 2012. gada
jūlijā apstiprināja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija[18], ir izklāstīti
principi tādu aģentūru kā Eiropols un CEPOL pārvaldības
kārtībai. Vienotajā pieejā arī norādīts, ka
“aģentūru apvienošana būtu jāapsver gadījumos, kad to
attiecīgie pienākumi pārklājas, kad varētu apvienot
sinerģijas vai kad aģentūras būtu daudz
efektīvākas, ja tās iekļautu lielākā
struktūrā”.
Apvienojot Eiropolu un CEPOL
vienotā aģentūrā, kas atrastos pašreizējā
Eiropola galvenajā mītnē Hāgā, tiktu panākta
būtiska sinerģija un efektivitāte. Apvienojot Eiropola policijas
operatīvās sadarbības zinātību ar CEPOL
speciālajām zināšanām apmācības un
izglītības jomā, tiktu stiprinātas saites un panākta
sinerģija starp abām jomām. Kontakti starp operatīvajiem un
apmācības darbiniekiem, kas strādātu vienotā
aģentūrā, palīdzētu konstatēt apmācības
vajadzības, tādējādi vairojot ES apmācības
būtiskumu un labāk koncentrētos uz galvenajiem aspektiem, no
kā iegūtu ES policijas sadarbība kopumā. Tiktu
novērsta atbalsta funkciju dublēšanās, un gūtos
ietaupījumus varētu pārvietot uz citām pozīcijām
un ieguldīt galvenajās operatīvajās un apmācības
funkcijās. Tas ir īpaši svarīgi ekonomikas kontekstā,
ņemot vērā to, ka valstu un ES resursi ir ierobežoti un resursi
ES tiesībaizsardzības apmācības stiprināšanai
citādi varētu nebūt pieejami.
Tādēļ šajā regulas
priekšlikumā ir sniegts tiesiskais regulējums jaunam Eiropolam, kas
būtu tiesību un saistību pārņēmējs un
aizstātu Eiropolu, kas izveidots ar Padomes 2009. gada 6. aprīļa
Lēmumu 2009/371/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu), un CEPOL,
kas izveidota ar Padomes Lēmumu 2005/681/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas
akadēmiju (CEPOL).
Priekšlikums atbilst Lisabonas Līguma
prasībām, Stokholmas programmā paredzētajam, dokumentā
“ES Iekšējās drošības stratēģija darbībā”
izvirzītajām prioritātēm un Vienotajai pieejai par ES
decentralizētajām aģentūrām.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Dialogi par Eiropola, CEPOL un ES
tiesībaizsardzības apmācības reformas sagatavošanu notika 2010.
un 2011. gadā starp Komisiju un Eiropas Parlamenta, Eiropas
Savienības Padomes un Eiropola valdes un CEPOL valdes
pārstāvjiem, kā arī valstu parlamentu
pārstāvjiem.
Saskaņā ar savu „labāka
regulējuma” politiku Komisija veica divus politikas alternatīvu
ietekmes novērtējumus attiecībā uz Eiropolu un CEPOL.[19]
Ietekmes novērtējums par Eiropolu
balstījās uz diviem politikas mērķiem – vairot
dalībvalstu informācijas sniegšanu Eiropolam un izveidot datu
apstrādes vidi, kas ļauj Eiropolam pilnībā sniegt
palīdzību dalībvalstīm smagās noziedzības un
terorisma novēršanā un apkarošanā. Attiecībā uz pirmo
minēto mērķi tika novērtēti divi politikas
risinājumi – i) precizēt dalībvalstu juridisko pienākumu
sniegt Eiropolam datus, paredzot katrai dalībvalstij atsevišķi
stimulus un ziņošanas mehānismu par sniegumu, un ii) sniegt Eiropolam
piekļuvi attiecīgajām valstu tiesībaizsardzības
datubāzēm uz „trāpījums ir”/ „trāpījuma nav”
pamata. Attiecībā uz politikas mērķi saistībā ar
datu apstrādes vidi tika vērtēti divi politikas risinājumi:
i) abu esošo analīzes darba datņu apvienošana vienā un ii) jauna
apstrādes vide, izveidojot procesuālos aizsardzības
pasākumus, lai īstenotu datu aizsardzības principus, īpašu
uzsvaru liekot uz integrētu privātuma aizsardzību.
Ietekmes novērtējums par CEPOL
tika balstīts uz diviem politikas mērķiem – i) nodrošināt
kvalitatīvāku, apvienotāku un saskanīgāku
apmācību plašākam tiesībaizsardzības amatpersonu lokam
pārrobežu jautājumos un ii) izveidot satvaru, lai to sasniegtu
saskaņā ar Vienoto pieeju par ES decentralizētajām
aģentūrām. Tā kā Komisija iesniedz
Tiesībaizsardzība apmācības shēmu, kuras
īstenošanai būs nepieciešami papildu resursi, Komisija izskatīja
dažādus risinājumus, tostarp CEPOL kā atsevišķas
aģentūras stiprināšanu un racionalizēšanu un CEPOL
un Eiropola funkciju pilnīgu vai daļēju apvienošanu jaunā
Eiropola aģentūrā.
Atbilstīgi Komisijas izveidotajai
metodoloģijai katrs politikas risinājums tika novērtēts ar
starpdienestu vadības grupas palīdzību, ņemot
vērā tā ietekmi uz drošību, izmaksām (tostarp uz ES
iestāžu budžetu) un uz pamattiesībām.
Kopējās ietekmes
novērtējuma rezultātā tika izstrādāts
vēlamais politikas risinājums, kas ir iekļauts šajā
priekšlikumā. Saskaņā ar novērtējumu tā
īstenošanas rezultātā tiktu palielināta Eiropola efektivitāte,
tam darbojoties kā aģentūrai, kas sniedz visaptverošu atbalstu
tiesībaizsardzības amatpersonām Eiropas Savienībā.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma
par Eiropas Savienības darbību 88. pants un 87. panta 2. punkta
b) apakšpunkts.
Tiesību akta priekšlikuma
mērķis un saturs
Šā priekšlikuma mērķi ir
šādi.
·
Pielāgot Eiropolu Lisabonas līguma
prasībām, izveidojot Eiropola tiesisko regulējumu regulas
veidā un ieviešot mehānismu Eiropola darbību kontrolei, kuru
veic Eiropas Parlaments kopā ar valstu parlamentiem. Šādi tiktu
veicināta Eiropola demokrātiskā leģitimitāte un
atbildība Eiropas pilsoņu priekšā.
·
Pildīt Stokholmas programmas mērķus,
padarot Eiropolu par „centru informācijas apmaiņai starp
dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm” un izveidojot
Eiropas apmācības shēmas un apmaiņas programmas visiem
attiecīgiem tiesībaizsardzības profesiju pārstāvjiem
valsts un ES līmenī.
·
Piešķirt Eiropolam jaunus pienākumus, lai
tas varētu sniegt visaptverošāku atbalstu
tiesībaizsardzības iestādēm dalībvalstīs. Tostarp
Eiropols pārņemtu pašreizējos CEPOL uzdevumus
tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības un
Tiesībaizsardzības apmācības shēmas izstrādes
jomā. Tas ietver arī iespēju, ka Eiropolā būtu
izvietoti ES specializētās zinātības centri dažu
noziedzības veidu apkarošanai, uz kuriem attiecas Eiropola
mērķi, īpaši Eiropas Kibernoziedzības centrs.
·
Nodrošināt Eiropolam stingru datu
aizsardzības režīmu, īpaši, lai nodrošinātu, ka Eiropola
datu aizsardzības uzraudzītājs ir pilnīgi neatkarīgs,
var darboties efektīvi un viņam ir pietiekamas iejaukšanās
pilnvaras.
·
Uzlabot Eiropola pārvaldību, cenšoties
uzlabot efektivitāti un pielāgojot Eiropolu principiem, kas noteikti
Vienotajā pieejā par ES decentralizētajām
aģentūrām.
Minētos mērķus ar priekšlikumu
sasniedz šādā veidā.
1. Eiropola pielāgošana Lisabonas
līguma prasībām, palielinot tā pārskatatbildību
Regula nodrošina, ka Eiropola darbības
pārrauga ES pilsoņu demokrātiski ievēlēti
pārstāvji. Ierosinātie noteikumi atbilst Komisijas 2010. gada
Paziņojumam par procedūrām Eiropola darbību
pārraudzībai, kuru veic Eiropas Parlaments kopā ar valstu
parlamentiem.[20]
Konkrēti, Eiropas Parlaments un valstu
parlamenti
·
katru gadu saņem informāciju ar gada
darbības pārskatu un galīgo pārskatu starpniecību;
·
informācijas nolūkos saņem draudu
novērtējumus, stratēģiskās analīzes un vispārējos
ziņojumus par stāvokli saistībā ar Eiropola
mērķiem, kā arī Eiropola pasūtīto
pētījumu un novērtējumu rezultātus un sadarbības
vienošanās ar trešo valstu iestādēm, lai īstenotu
starptautiskos nolīgumus, kurus Eiropas Savienība noslēgusi ar
attiecīgo trešo valsti;
·
informācijas nolūkos saņem daudzgadu
un gada darba programmas, kad tās tiek pieņemtas;
·
saņem ziņojumus par informācijas
apjomu un kvalitāti, kuru Eiropolam sniegusi katra dalībvalsts, un
par to valsts vienību sniegumu;
·
var apspriest ar izpilddirektoru un valdes
priekšsēdētāju jautājumus par to, kā Eiropols ņem
vērā pienākumu ievērot diskrētumu un
konfidencialitāti.
Turklāt Eiropas Parlaments
·
pilda savu budžeta iestādes pienākumu,
konkrēti, saņem tāmi, saņem budžeta un finanšu
pārvaldības ziņojumu par attiecīgo finanšu gadu, var
lūgt jebkādu informāciju, kas nepieciešama budžeta izpildes
apstiprinājuma procedūrai, un sniedz izpilddirektoram
apstiprinājumu par budžeta izpildi;
·
ir iestāde, ar kuru apspriežas par Eiropola
daudzgadu darba programmu;
·
saņem informāciju par Eiropola gada darba
programmu;
·
var aicināt valdes izraudzīto
kandidātu uz Eiropola izpilddirektora vai izpilddirektora vietnieka amatu
uz uzklausīšanu parlamenta kompetentajā komitejā;
·
var aicināt izpilddirektoru atbildēt uz
tā jautājumiem par savu sniegumu.
Lai Eiropas Parlaments varētu
īstenot pārraudzību, bet vienlaikus tiktu garantēta
operatīvās informācijas konfidencialitāte, Eiropolam un
Eiropas Parlamentam nepieciešams noslēgt darba vienošanos par piekļuvi
Eiropas Savienības klasificētajai informācijai un
sensitīvai neklasificētai informācijai, kuru apstrādā
Eiropols vai ar tā starpniecību.
2. Eiropols kā centrs
informācijas apmaiņai starp dalībvalstu
tiesībaizsardzības iestādēm
Lai uzlabotu Eiropola izlūkdatu ainu
tā, lai tas varētu sniegt labāku atbalstu dalībvalstīm
un labāku informāciju, uz ko balstīt ES politikas izstrādi,
priekšlikuma mērķis ir stiprināt dalībvalstu veikto
informācijas sniegšanu Eiropolam. Tas tiek panākts, stiprinot
dalībvalstu pienākumu sniegt Eiropolam attiecīgos datus. Tiek
piedāvāts stimuls, paplašinot tiesībaizsardzības dienestu
iespējas saņemt finansiālu atbalstu pārrobežu
izmeklēšanai jomās, izņemot euro viltošanu. Tiek ieviests ziņošanas
mehānisms, lai uzraudzītu, kā dalībvalstis sniedz Eiropolam
datus.
Lai Eiropols varētu labāk veidot
saiknes starp datiem, kas jau ir tā rīcībā, un
attiecīgi tos analizēt, ir pārprojektēta
aģentūras apstrādes arhitektūra. Tajā vairs netiek
iepriekš definētas datubāzes vai sistēmas, bet gan pieņemta
privātuma integrētas aizsardzības pieeja un pilnīga
pārredzamība attiecībā uz Eiropola datu aizsardzības
inspektoru un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju (EDAU).
Augsti datu aizsardzības un datu drošības standarti tiek sasniegti,
izmantojot procesuālos aizsardzības pasākumus, kurus
piemēro visai konkrēta veida informācijai. Regulā tiek
sīki noteikti datu apstrādes darbību nolūki
(šķērspārbaude, stratēģiskā analīze vai cita
vispārīga rakstura operatīvā analīze konkrētos
gadījumos), informācijas avoti un kas var piekļūt datiem.
Tajā tiek arī uzskaitītas personas datu kategorijas un datu
subjektu kategorijas, kuru datus var vākt katrai konkrētai
informācijas apstrādes darbībai. Tādējādi
Eiropols varētu pielāgot savu IT arhitektūru turpmākiem ES
tiesībaizsardzības iestāžu uzdevumiem un vajadzībām.
Kad tā būtu gatava, Eiropols varētu sasaistīt un
analizēt attiecīgos datus, samazināt kavējumus
tendenču un rīcības modeļu apzināšanā un samazināt
datu vairākkārtīgu glabāšanu. Vienlaikus tiktu
garantēti augsti datu aizsardzības standarti. Minēto standartu
ievērošanu uzraudzītu Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs.
Tādējādi Eiropola
analītiķi iegūtu plašāku smagās noziedzības un
terorisma ainu ES. Viņi spētu ātri noteikt tendences un
rīcības modeļus visām noziedzības izpausmēm un
izstrādāt visaptverošākus un atbilstīgākus
izlūkdatu ziņojumus, lai sniegtu atbalstu dalībvalstu
tiesībaizsardzības iestādēm.
3. Jauni pienākumi –
apmācība un ES centru veidošana, lai cīnītos pret
konkrētiem noziegumiem
Lai panāktu sinerģiju
saistībā ar ES atbalstu policijas darbībai un pilnībā
varētu īstenot ES Tiesībaizsardzības apmācības
shēmu, kas tiek ierosināta līdztekus šai regulai,[21] Eiropols pārņems un
izvērsīs tālāk uzdevumus, ko iepriekš veica CEPOL.
Ciešāka saikne starp apmācību un operatīvo darbu
nodrošinās tiesībaizsardzības amatpersonu
mērķtiecīgāku un atbilstīgāku apmācību.

Eiropols ar jauna departamenta – tā
dēvētās Eiropola akadēmijas – starpniecību
uzņemsies atbildību par tiesībaizsardzības amatpersonu
apmācības atbalstīšanu, izstrādi, sniegšanu un
koordinēšanu stratēģiskā līmenī un nevis
vienīgi attiecībā uz augstākajām policijas
amatpersonām (kā tas ir saskaņā ar pašreizējo CEPOL
lēmumu). Ar šiem pasākumiem pievērsīsies
vajadzībām pēc informētības un zināšanām par
starptautiskiem un Savienības instrumentiem, pamudinājumam uz
pārrobežu sadarbību, specializētām zināšanām
konkrētās noziedzības vai policijas darbības
tematiskajās jomās un sagatavošanās pasākumiem dalībai
ES civilās policijas misijās trešās valstīs. Tā
būs atbildīga par izglītības līdzekļu
izstrādi un izvērtēšanu saistībā ar
vajadzībām, kas noteiktas regulāros apmācības
vajadzību novērtējumos. Tā sniegs ieguldījumu
pētniecībā un attiecīgos gadījumos centīsies
veicināt un veidot partnerības ar Savienības
struktūrām un privātām akadēmiskām
iestādēm.
Valdes sastāvs, funkcijas un
procedūras atspoguļo Eiropola jaunos uzdevumus saistībā ar
tiesībaizsardzības apmācību, kā arī labāko
praksi, kas izklāstīta Vienotajā pieejā par ES
decentralizētajām aģentūrām.
Valdei padomus sniegs zinātniska
komiteja, lai nodrošinātu Eiropola apmācības pasākumu
zinātnisko kvalitāti un sniegtu ievirzi šajā sakarā.
Lai stiprinātu ES spējas
stāties pretī konkrētām noziedzības izpausmēm,
kam īpaši nepieciešama kopīga rīcība, Eiropolam tiek dota
iespēja veidot centrus cīņai pret konkrētiem
noziedzības veidiem, piemēram Eiropas Kibernoziedzības centru.
Šādi ES centri, kuros tiktu apvienotas
dažādas pieejas cīņai pret konkrētu noziedzības veidu,
dotu pievienoto vērtību dalībvalstu pasākumiem.
Piemēram, tie varētu kalpot par informācijas koordinācijas
punktiem, apkopot vienviet speciālās zināšanas dalībvalstu
spēju veidošanas atbalstam, sniegt atbalstu dalībvalstu
izmeklēšanām vai kļūt par Eiropas izmeklētāju
kopsaucēju visos tiesībaizsardzības aspektos konkrētā jomā.
4. Stingrs datu aizsardzības
režīms
Priekšlikumā tiek stiprināts
Eiropola darbībām piemērojamais datu aizsardzības
režīms. Jo īpaši tiek veikti šādi pasākumi:
·
Esošais autonomais Eiropola datu aizsardzības
režīms tiek vēl vairāk stiprināts, lielā
mērā balstoties uz principiem, kas ir pamatā Regulai (EK)
Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz
personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās
un par šādu datu brīvu apriti.[22]
Tā kā Līgumam pievienotajā 21. deklarācijā
ir atzīts, ka personas datu apstrādei tiesībaizsardzības
kontekstā piemīt īpašas iezīmes, Eiropola datu
aizsardzības noteikumi ir saskaņoti arī ar citiem datu
aizsardzības instrumentiem, kas ir piemērojami policijas un tiesu
iestāžu sadarbības jomā. Minētie instrumenti ir īpaši
Konvencija Nr. 108[23]
un Eiropas Padomes ieteikums Nr. R(87)[24]
un Padomes Pamatlēmums 2008/977 par tādu personas datu
aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm
sadarbojoties krimināllietās[25].
Tas nodrošinās personu augsta līmeņa aizsardzību
attiecībā uz personas datu aizsardzību, vienlaikus ņemot
vērā tiesībaizsardzības īpašās iezīmes.
·
Dalībvalstu piekļuve Eiropola
turētiem personas datiem saistībā ar operatīvo analīzi
tiek paredzēta kā netieša piekļuve, pamatojoties uz
„trāpījums ir”/ „trāpījuma nav” sistēmu.
Automatizētā salīdzināšanā tiek iegūts
anonīms „trāpījums”, ja pieprasītājas dalībvalsts
turētie dati atbilst Eiropola turētajiem datiem. Saistītie personas
vai lietas dati tiek sniegti vienīgi, atbildot uz atsevišķu pēc
tam iesniegtu pieprasījumu.
·
Cietušo, liecinieku, personu, kuras nav
aizdomās turētās personas, un nepilngadīgo personas datu
apstrāde ir aizliegta, ja vien tā nav absolūti nepieciešama. Šis
ierobežojums attiecas arī uz datiem, kas atklāj rasi vai etnisko
izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģiju vai pārliecību,
piederību arodbiedrībām, kā arī datus, kas attiecas uz
veselību vai seksuālo dzīvi (sensitīviem personas datiem).
Turklāt sensitīvus personas datus var apstrādāt
vienīgi tad, ja tie papildina citus personas datus, kurus jau
apstrādā Eiropols. Eiropolam ir pienākums ik pēc sešiem
mēnešiem sniegt EDAU pārskatu par visiem sensitīvajiem personas
datiem. Visbeidzot, nevienu lēmumu, kas rada tiesiskas sekas
attiecībā uz datu subjektu, nevar pieņemt, vienīgi
pamatojoties uz sensitīvo personas datu automatizētu apstrādi,
ja vien šāds lēmums nav atļauts saskaņā ar ES vai
valsts tiesību aktiem vai to nav atļāvis EDAU.
·
Lai vairotu pārredzamību, tiek
stiprinātas personu tiesības piekļūt Eiropola turētiem
personas datiem. Regulā ir uzskaitīta informācija, kas Eiropolam
jāsniedz personai, kura pieprasa piekļuvi saviem datiem.
·
Priekšlikumā ir ietverti precīzi
noteikumi par atbildības sadali datu aizsardzības jautājumos,
īpaši, tajā tiek noteikts, ka Eiropols ir atbildīgs par
regulāru jautājuma pārskatīšanu par to, vai joprojām
ir nepieciešams glabāt personas datus.
·
Reģistrēšanas un dokumentēšanas
pienākums tiek paplašināts, attiecinot to ne vien uz piekļuvi,
bet arī uz plašāku datu apstrādes darbību kopumu – datu
vākšanu, pārveidošanu, piekļuvi tiem, datu izpaušanu,
kombinēšanu un dzēšanu. Lai panāktu labāku kontroli
pār datu izmantošanu un skaidrību par to, kas tos ir
apstrādājis, regulā tiek aizliegts veikt izmaiņas
reģistros.
·
Ikviena persona var iesniegt Eiropolam prasību
kompensēt nelikumīgu datu apstrādi vai darbību, kas nav
saderīga ar šīs regulas noteikumiem. Šādā
gadījumā Eiropolam un dalībvalstij, kurā kaitējums
noticis, ir solidāra atbildība (Eiropolam, pamatojoties uz
Līguma 340. pantu, bet dalībvalstij – pamatojoties uz valsts
tiesību aktiem).
·
Tiek stiprināta Eiropola neatkarīgās
datu aizsardzības uzraudzības iestādes loma. Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs būs kompetents uzraudzīt
Eiropola veikto personas datu apstrādi. Tas nodrošina pilnīgu
atbilstību neatkarības kritērijiem, kas noteikti Tiesas
judikatūrā, un, ņemot vērā EDAU izpildes pilnvaras,
datu aizsardzības uzraudzības efektivitāti.
·
Attiecīgās dalībvalsts veiktas
personas datu ievadīšanas, izgūšanas un jebkādas
paziņošanas Eiropolam uzraudzības kompetence tomēr joprojām
ir valstu datu aizsardzības iestādēm. Turklāt tām
joprojām ir pienākums izskatīt, vai šāda datu
ievadīšana, izgūšana vai paziņošana pārkāpj datu
subjekta tiesības.
·
Regulā tiek ieviesti „kopīgas
uzraudzības” elementi attiecībā uz datiem, kuri tiek nosūtīti
Eiropolam un kurus tas apstrādā. Konkrētos jautājumos,
kuros nepieciešama valsts iesaiste, un lai nodrošinātu šīs regulas
saskanīgu piemērošanu visā Eiropas Savienībā, Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājam un valsts uzraudzības
iestādēm, katram darbojoties savas kompetences robežās,
būtu savā starpā jāsadarbojas.
5. Uzlabota pārvaldība
Ar priekšlikumu tiek uzlabota Eiropola
pārvaldība, cenšoties uzlabot efektivitāti, vienkāršot
procedūras, īpaši attiecībā uz valdi un izpilddirektoru, un
pielāgot Eiropolu principiem, kas noteikti Vienotajā pieejā par
ES decentralizētajām aģentūrām.
Lai efektīvi kontrolētu Eiropola
darbību, Komisija un dalībvalstis ir pārstāvētas
tā valdē. Lai atspoguļotu jaunās Aģentūras
divējādās pilnvaras – operatīvo atbalstu un
tiesībaizsardzības apmācību –, valdes pilntiesīgos
locekļus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām par
sadarbību tiesībaizsardzības jomā, bet
aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām
tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības jomā. Kad
tiks apspriesta apmācība vai pieņemti lēmumi tās
sakarā, aizstājēji darbosies kā pilntiesīgie
locekļi. Valdei padomus sniegs zinātniska komiteja
apmācības tehniskos jautājumos (Apmācības
zinātniskā komiteja).
Valdei tiek piešķirtas nepieciešamās
pilnvaras, īpaši, izstrādāt budžetu, pārbaudīt tā
izpildi, pieņemt attiecīgus finansiālus noteikumus un
plānošanas dokumentus, izveidot pārredzamas darba procedūras
Eiropola izpilddirektora lēmumu pieņemšanai, pieņemt gada
darbības pārskatu un iecelt izpilddirektoru.
Lai vienkāršotu lēmumu
pieņemšanas procesu, valde var arī nolemt izveidot izpildvaldi.
Šāda maza apmēra izpildvalde, kurā ir Komisijas
pārstāvis, varētu būt ciešāk iesaistīta Eiropola
darbību uzraudzībā nolūkā stiprināt
administratīvās un budžeta pārvaldības uzraudzību,
īpaši revīzijas jautājumos.
Lai nodrošinātu Eiropola efektīvu
ikdienas darbību, tā juridiskais pārstāvis un
vadītājs ir izpilddirektors. Izpilddirektors savus uzdevumus veic
pilnīgi neatkarīgi un nodrošina, ka Eiropols pilda šajā
regulā paredzētos uzdevumus. Izpilddirektors ir īpaši
atbildīgs par budžeta un plānošanas dokumentu, kurus iesniedz
lēmuma pieņemšanai valdē un ar kuriem īsteno Eiropola gada
un daudzgadu darba programmas, un citu plānošanas dokumentu sagatavošanu.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
Pilnībā apvienojot CEPOL un
Eiropolu, tiks panākta sinerģija un uzlabota efektivitāte. Tiek
lēsts, ka laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam tiktu
panākti ietaupījumi 17,2 miljonu euro apmērā un 14 ar
pilna laika ekvivalentu izteiktu amata vietu apmērā.
Kaut arī šis priekšlikums balstīsies
uz minētajiem ietaupījumiem un esošajiem resursiem, Eiropolam
būs nepieciešami papildu resursi, lai īstenotu jaunos uzdevumus
saistībā ar tiesībaizsardzības amatpersonu apmācību
un apstrādātu un analizētu informācijas plūsmu, kura,
kā sagaidāms, pieaugs, tostarp caur Eiropas Kibernoziedzības
centru. Eiropas Kibernoziedzības centra darbībai un turpmākai
attīstībai neapšaubāmi būs visbūtiskākā
ietekme uz resursiem. Līdztekus šīm
jaunu resursu vajadzībām CEPOL un Eiropols piedalās arī
pašreizējā darbinieku skaita samazināšanā par 5 %
visās ES aģentūrās, kā arī nodod amata vietas
kopējā skaitā, kuru paredzēts ES aģentūru
ietvaros pārgrupēt jauniem uzdevumiem un aģentūrām,
kas ir darbības uzsākšanas stadijā.
Vēl 12 FTE amata vietas būs
nepieciešamas, lai īstenotu jaunos uzdevumus saistībā ar
tiesībaizsardzības amatpersonu apmācību, t.i.,
darbības, kas nepieciešamas, lai īstenotu Eiropas
Tiesībaizsardzības apmācības shēmu, kura tiek
ierosināta līdztekus šai regulai. Cilvēkresursi
jaunajiem apmācības pasākumiem tiks iegūti, CEPOL
pievienojot Eiropolam, kā rezultātā tiks ietaupītas 14 amata
vietas, kas naudas izteiksmē laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam
ļaus ietaupīt 10,1 miljonu euro. Likvidējot
14 amata vietas, CEPOL būtu jāizpilda prasība par 5 %
samazināt darbinieku skaitu un nodot amata vietas kopējā
pārvietošanai paredzētajā skaitā. Turklāt tiek
lēsts, ka 7,1 miljons euro minētajā laikposmā tiks
ietaupīts, samazinoties telpu, aprīkojuma un valdes izmaksām. Paredzēts,
ka aptuveni 40 darbinieku pārcelšana no CEPOL
pašreizējās mītnes Bremshilā, Apvienotajā
Karalistē uz Eiropola mītni Hāgā, Nīderlandē
radīs vienreizējas izmaksas, kas tiek lēstas 30 000 euro
apmērā. Apvienotā Karaliste ir paziņojusi, ka plāno
slēgt ēku Bremshilā, tādēļ CEPOL būs
jāpārvieto jebkurā gadījumā.
Vēl trīs FTE būs
nepieciešamas, lai izpildītu prasības apstrādāt vairāk
informācijas, kuru pamatā būs gaidāmais Eiropolam
sniegtās informācijas apjoma pieaugums šā priekšlikuma
rezultātā (kurš apvieno stingrāku pienākumu dalībvalstīm
sniegt Eiropolam attiecīgus datus, finansiālu atbalstu
atsevišķām izmeklēšanām un uzraudzības
ziņojumus). Šos darbiniekus
pakāpeniski pieņems darbā laikposmā no 2015. gada
līdz 2017. gadam, kā rezultātā darbinieku izmaksas
laikposmā no 2015. gada līdz 2020. gadam tiek lēstas 1,8 miljoni
euro apmērā. Tomēr aptuveni
divas trešdaļas šo izmaksu tiks kompensētas no ietaupījumiem, ko
radīs CEPOL pievienošana Eiropolam – divas
(2) FTE tiks nodrošinātas no 2 amata vietām, kas
atlikušas no 14 amata vietām, kuras ietaupītas CEPOL
pievienošanas rezultātā.
Eiropas Kibernoziedzības centrā
laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam tiks pieņemts
darbā vēl 41 FTE. Uzdevumi,
kuriem nepieciešami minētie darbinieki, ir noteikti pievienotajā
Komisijas dienestu darba dokumentā. Ar
personālu nesaistītās Eiropas Kibernoziedzības centra
izmaksas šajā pašā laikposmā tiek lēstas 16,6 miljonu
euro apmērā. Uz Eiropas
Kibernoziedzības centru 2013. gadā jau ir norīkoti 44 FTE,
veicot Eiropola darbinieku iekšēju pārgrupēšanu, un vēl 17 FTE
Eiropols ir pieprasījis 2014. gada budžeta projekta ietvaros.
Lai ievērotu prasību samazināt
darbinieku skaitu par 5 % un nodot amata vietas kopējā
pārgrupēšanai paredzētajā skaitā, Eiropolā
papildus jau 2014. gadā likvidētajām 12 FTE
laikposmā no 2015. gada līdz 2018. gadam
jālikvidē vēl 34 FTE.
Visbeidzot, saskaņā ar šo
priekšlikumu būs nepieciešami papildu resursi Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājam, kas tiek lēsti kā
līdzvērtīgi 1 FTE. Pateicoties
izmaiņām datu aizsardzības pārraudzības kārtībā,
Eiropols laikposmā no 2015. līdz 2002. gadam gūs
ietaupījumus 3 miljonu euro apmērā, jo vairs nebūs
jāsniedz atbalsts pašreizējai apvienotajai uzraudzības
iestādei, bet EDAU šajā pašā laikposmā tiks radītas
papildu izmaksas 1,5 miljonu euro apmērā.
Tādējādi
tiesību akta priekšlikuma kopējā ietekme uz budžetu būs 623 miljoni
euro apvienotajai aģentūrai laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam,
kā arī 1,5 miljoni euro, kas nepieciešami EDAU.[26]
2013/0091 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
par Eiropas Savienības
Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un
apmācībai (Eiropolu), un ar kuru atceļ Lēmumu 2009/371/TI
un Lēmumu 2005/681/TI
EIROPAS
PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot
vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo
īpaši tā 88. pantu un 87. panta 2. punkta
b) apakšpunktu,
ņemot
vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
pēc
leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu
parlamentiem,
pēc
apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,
saskaņā ar
parasto likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)       Eiropolu izveidoja ar
Lēmumu 2009/371/TI[27]
kā Savienības vienību, ko finansē no Savienības
vispārējā budžeta, lai atbalstītu un stiprinātu
dalībvalstu kompetento iestāžu darbību un to savstarpējo
sadarbību, novēršot un apkarojot organizēto noziedzību,
terorismu un citas smagas noziedzības formas, kas skar divas vai
vairāk dalībvalstis. Ar Lēmumu 2009/371/TI aizstāja
Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencija), kuras
pamatā ir K3. pants Līgumā par Eiropas Savienību.[28]
(2)       Līguma 88. pantā
noteikts, ka Eiropolu pārvalda ar regulu, kuru pieņem
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Tajā arī
prasīts, lai tiktu noteikta kārtība Eiropola darbību
pārraudzībai, ko Eiropas Parlaments veic kopā ar valstu
parlamentiem. Tādēļ nepieciešams aizstāt Lēmumu 2009/371/TI
ar regulu, kurā paredz noteikumus parlamentārai
pārraudzībai.
(3)       Eiropas Policijas
akadēmiju (CEPOL) izveidoja saskaņā ar Lēmumu 2005/681/TI[29], lai veicinātu
sadarbību starp valstu policijas spēkiem, organizējot un koordinējot
mācību pasākumus ar policijas darbības Eiropas dimensiju.
(4)       „Stokholmas programma –
atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu
aizsardzības labā”[30]
aicina Eiropolu attīstīties un kļūt par „centru
informācijas apmaiņai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības
iestādēm, pakalpojumu sniedzēju un platformu, ko var izmantot
tiesībaizsardzības dienesti”. Pamatojoties uz Eiropola darbības
novērtējumu, šā mērķa sasniegšanas nolūkā ir
nepieciešams vēl vairāk stiprināt tā darbības
efektivitāti. Stokholmas programma arī izvirza mērķi veidot
patiesu Eiropas tiesībaizsardzības kultūru, izveidojot Eiropas
apmācības shēmas un apmaiņas programmas visiem
attiecīgo tiesībaizsardzības profesiju pārstāvjiem
valsts un Savienības līmenī.
(5)       Noziedznieku un teroristu lielapjoma
tīkli rada būtiskus draudus Savienības iekšējai
drošībai un tās pilsoņu drošībai un dzīves
apstākļiem. Pieejamie draudu novērtējumi liecina, ka
noziedznieku grupas darbojas arvien vairākās un dažādās
jomās un pāri robežām. Tādēļ valstu
tiesībaizsardzības iestādēm nepieciešams ciešāk
sadarboties ar savām līdziniecēm citās
dalībvalstīs. Šajā sakarībā nepieciešams
attiecīgi nodrošināt Eiropolu, lai tas varētu sniegt lielāku
atbalstu dalībvalstīm noziedzības novēršanā,
analīzē un izmeklēšanā Savienības mērogā.
Tas ir apstiprinājies arī Lēmuma 2009/371/TI un Lēmuma 2005/681/TI
novērtējumos.
(6)       Ņemot vērā
saistību starp Eiropola un CEPOL uzdevumiem, integrējot un
racionalizējot minēto aģentūru funkcijas, tiktu
stiprināta operatīvās darbības efektivitāte,
apmācības pasākumu būtiskums un policijas Savienības
mēroga sadarbības efektivitāte.
(7)       Tādēļ
Lēmums 2009/371/TI un Lēmums 2005/681/TI būtu jāatceļ
un jāaizstāj ar šo regulu, kurā ir ņemtas vērā
atziņas, kas gūtas, īstenojot abus lēmumus. Ar šo regulu izveidotajam
Eiropolam būtu jāaizstāj Eiropols un CEPOL, kas izveidoti
ar abiem atceltajiem lēmumiem, un būtu jāuzņemas to
funkcijas.
(8)       Tā kā noziegumi
bieži tiek pastrādāti pāri iekšējām robežām,
Eiropolam būtu jāatbalsta un jāstiprina dalībvalstu
darbības un to sadarbība, novēršot un apkarojot smago
noziedzību, kas skar divas vai vairāk dalībvalstis. Tā
kā terorisms rada vienus no būtiskākajiem draudiem
Savienības drošībai, Eiropolam būtu jāpalīdz
dalībvalstīm risināt kopīgos uzdevumus šajā
sakarībā. Eiropolam kā ES tiesībaizsardzības
aģentūrai būtu arī jāatbalsta un jāstiprina
darbības un sadarbība, lai stātos pretī tiem
noziedzības veidiem, kas skar ES intereses. Tam būtu arī
jāpiedāvā atbalsts, lai novērstu un apkarotu saistītus
noziedzīgus nodarījumus, kas tiek pastrādāti, lai
iegūtu līdzekļus, veicinātu, veiktu darbības, kas ir
Eiropola kompetencē, vai nodrošinātu to nesodāmību.
(9)       Eiropolam būtu
jānodrošina kvalitatīvāka, saskanīga un konsekventa
apmācība visu pakāpju tiesībaizsardzības
amatpersonām skaidri noteiktā sistēmā saskaņā ar
apzinātajām apmācības vajadzībām.
(10)     Eiropolam vajadzētu
varēt pieprasīt dalībvalstīm sākt, veikt vai
koordinēt kriminālizmeklēšanu konkrētās lietās,
ja pārrobežu sadarbība sniegtu pievienoto vērtību.
Eiropolam par šādiem pieprasījumiem būtu jāinformē Eurojust.

(11)     Lai vairotu Eiropola kā
centra informācijas apmaiņai Savienībā efektivitāti,
noteikumos būtu skaidri jāparedz, ka dalībvalstis sniedz
Eiropolam datus, kas tam nepieciešami tā mērķu sasniegšanai.
Īstenojot šādus pienākumus, dalībvalstīm būtu
jāpievērš īpaša uzmanība tādu datu sniegšanai, kuri ir
būtiski cīņā pret tādiem noziegumiem, kas
saskaņā ar attiecīgajiem Savienības politikas instrumentiem
tiek uzskatīti par stratēģiskām un operatīvām
prioritātēm. Dalībvalstīm būtu arī
jāiesniedz Eiropolam kopija no divpusējās vai
daudzpusējās informācijas apmaiņas ar citām
dalībvalstīm par noziegumiem, uz ko attiecas Eiropola
mērķi. Vienlaikus Eiropolam būtu jāpalielina sava
dalībvalstīm sniegtā atbalsta līmenis, lai veicinātu
savstarpējo sadarbību un informācijas apmaiņu. Eiropolam
būtu jāiesniedz gada pārskats visām iestādēm un
valstu parlamentiem par to, kādā apmērā katra
dalībvalsts tam sniedz informāciju.
(12)     Lai nodrošinātu
efektīvu sadarbību starp Eiropolu un dalībvalstīm,
katrā dalībvalstī būtu jāizveido valsts vienība.
Tai vajadzētu būt galvenajai sadarbības koordinācijas
struktūrai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm
un Eiropolu. Lai nodrošinātu pastāvīgu un efektīvu
informācijas apmaiņu starp Eiropolu un valsts vienībām un
veicinātu to sadarbību, katrai valsts vienībai būtu
jānorīko uz Eiropolu vismaz viens sadarbības koordinators.
(13)     Īpaši ņemot
vērā decentralizēto struktūru dažās
dalībvalstīs un vajadzību dažos gadījumos nodrošināt
ātru informācijas apmaiņu, Eiropolam būtu jāvar tieši
sadarboties ar tiesībaizsardzības iestādēm
dalībvalstīs konkrētu izmeklēšanu ietvaros,
pastāvīgi informējot attiecīgās Eiropola valsts
vienības.
(14)     Lai nodrošinātu, ka
Savienības līmeņa tiesībaizsardzības apmācība
ir kvalitatīva, saskanīga un konsekventa, Eiropolam būtu
jārīkojas saskaņā ar Savienības
tiesībaizsardzības apmācības politiku. Savienības
līmeņa apmācībai vajadzētu būt pieejamai visu
pakāpju tiesībaizsardzības amatpersonām. Eiropolam
būtu jānodrošina, ka apmācība tiek izvērtēta un
ka apmācības vajadzību novērtējumu secinājumus
iekļauj plānošanā, lai novērstu pārklāšanos.
Eiropolam būtu jāveicina Savienības līmenī
sniegtās apmācības atzīšana dalībvalstīs.
(15)     Nepieciešams arī uzlabot
Eiropola pārvaldību, cenšoties uzlabot efektivitāti un
vienkāršot procedūras.
(16)     Lai efektīvi
kontrolētu Eiropola darbību, Komisijai un dalībvalstīm
vajadzētu būt pārstāvētām tā valdē. Lai
atspoguļotu jaunās aģentūras divējādās
pilnvaras – operatīvo atbalstu un tiesībaizsardzības
apmācību –, valdes pilntiesīgie locekļi būtu
jāieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām par
sadarbību tiesībaizsardzības jomā, bet aizstājēji
būtu jāieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām par
valsts politiku tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības jomā.
Aizstājējiem būtu jādarbojas kā pilntiesīgiem
locekļiem pilntiesīgā locekļa prombūtnē un visos
gadījumos, kad tiek apspriesta apmācība vai pieņemti
lēmumi saistībā ar to. Valdei padomus būtu jāsniedz
zinātniskai komitejai apmācības tehniskos jautājumos.
(17)     Valdei būtu
jāpiešķir nepieciešamās pilnvaras, īpaši,
izstrādāt budžetu, pārbaudīt tā izpildi, pieņemt
attiecīgus finansiālus noteikumus un plānošanas dokumentus,
izveidot pārredzamas darba procedūras Eiropola izpilddirektora
lēmumu pieņemšanai un pieņemt gada darbības pārskatu.
Tai būtu jāīsteno iecēlējinstitūcijas pilnvaras
attiecībā uz aģentūras personālu, tostarp
izpilddirektoru. Lai vienkāršotu lēmumu pieņemšanas procesu un
pastiprinātu administratīvās un budžeta pārvaldības
pārraudzību, valdei vajadzētu arī būt
tiesībām izveidot izpildvaldi.
(18)     Lai nodrošinātu Eiropola
efektīvu ikdienas darbību, izpilddirektoram vajadzētu būt
tā juridiskajam pārstāvim un vadītājam, kurš, veicot
visus savus uzdevumus, ir pilnīgi neatkarīgs, un nodrošināt, ka Eiropols
veic uzdevumus, kas paredzēti šajā regulā. Īpaši
izpilddirektoram vajadzētu būt atbildīgam par budžeta un
plānošanas dokumentu, kurus iesniedz lēmuma pieņemšanai
valdē un ar kuriem īsteno Eiropola gada un daudzgadu darba
programmas, un citu plānošanas dokumentu sagatavošanu.
(19)     Nepieciešams, lai Eiropolam
būtu iespējami pilnīgākā un jaunākā
informācija, lai novērstu un apkarotu noziedzību, uz kuru
attiecas tā mērķi. Tādēļ Eiropolam vajadzētu
spēt apstrādāt datus, ko tam sniedz dalībvalstis,
trešās valstis, starptautiskās organizācijas un Savienības
struktūras, kā arī datus, kas ir iegūti no publiski
pieejamiem avotiem, lai uzlabotu izpratni par noziedzības izpausmēm
un tendencēm, vāktu informāciju par noziedznieku tīkliem un
atklātu saikni starp dažādiem nodarījumiem.
(20)     Lai uzlabotu Eiropola
efektivitāti, sniedzot dalībvalstu tiesībaizsardzības
iestādēm noziedzības pareizu analīzi, tam būtu datu
apstrādē jāizmanto jaunās tehnoloģijas. Eiropolam būtu
jāspēj ātri atklāt saiknes starp izmeklēšanām un
dažādu noziedzīgo grupu darbības veidiem, lai
pārbaudītu datu šķērsatbilsmes un gūtu skaidru
pārskatu par tendencēm, tajā pašā laikā
saglabājot augstus indivīdu personas datu aizsardzības
standartus. Tādēļ Eiropola datubāzēm nevajadzētu
būt iepriekš noteiktām, dodot Eiropolam iespēju
izvēlēties visefektīvāko IT struktūru. Lai
nodrošinātu augstu datu aizsardzības līmeni, būtu
jānosaka apstrādes darbību mērķis un piekļuves
tiesības, kā arī īpaši papildu aizsardzības
pasākumi.
(21)     Lai ievērotu datu piederību
un informācijas aizsardzību, dalībvalstīm un
iestādēm trešās valstīs un starptautiskām
organizācijām būtu jāvar noteikt mērķi, kuram
Eiropols var apstrādāt viņu sniegtos datus, un ierobežot
piekļuves tiesības.
(22)     Lai nodrošinātu to, ka
datiem piekļūst tikai tie, kuriem piekļuve ir nepieciešama
viņu uzdevumu veikšanai, regulā būtu sīki jāparedz
noteikumi par dažādas pakāpes tiesībām piekļūt
Eiropola apstrādātiem datiem. Šādi noteikumi
nedrīkstētu skart piekļuves ierobežojumus, ko noteikuši datu
sniedzēji, jo būtu jāievēro datu piederības princips.
Lai palielinātu tās noziedzības novēršanas un apkarošanas
efektivitāti, uz kuru attiecas Eiropola mērķi, Eiropolam
būtu jāpaziņo dalībvalstīm informācija, kas uz
tām attiecas.
(23)     Lai stiprinātu
operatīvo sadarbību starp aģentūrām un, īpaši,
lai izveidotu saiknes starp datiem, kas jau ir dažādu aģentūru
rīcībā, Eiropolam būtu jādod iespēja Eurojust
un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) piekļūt
un spēt veikt meklējumus pēc Eiropolam pieejamiem datiem.
(24)     Tādā
apmērā, kāds nepieciešams tā uzdevumu izpildei, Eiropolam
būtu jāuztur sadarbības attiecības ar citām
Savienības struktūrām, trešo valstu tiesībaizsardzības
iestādēm un tiesībaizsardzības mācību
iestādēm, starptautiskām organizācijām un privātām
pusēm.
(25)     Lai nodrošinātu
darbības efektivitāti, Eiropolam vajadzētu varēt veikt
visas informācijas, izņemot personas datus, apmaiņu ar
citām Savienības struktūrām, trešo valstu
tiesībaizsardzības iestādēm un tiesībaizsardzības
mācību iestādēm un starptautiskām
organizācijām tādā apmērā, kāds nepieciešams
tā uzdevumu veikšanai. Tā kā
uzņēmējsabiedrību, uzņēmumu, uzņēmumu
asociāciju, nevalstisko organizāciju un citu privātu pušu
rīcībā ir zinātība un dati, kas tieši attiecas uz
smagās noziedzības un terorisma novēršanu un apkarošanu,
Eiropolam vajadzētu varēt veikt šādu datu apmaiņu arī
ar privātām pusēm. Lai novērstu un apkarotu
kibernoziedzību saistībā ar tīkla un informācijas
drošības incidentiem, Eiropolam būtu saskaņā ar Eiropas
Parlamenta un Padomes Direktīvu [pieņemtās direktīvas
nosaukums] par pasākumiem, kas nodrošinātu vienādi augsta
līmeņa tīklu un informācijas drošību visā
Savienībā,[31]
jāsadarbojas un jāveic informācijas, izņemot personas datu,
apmaiņa ar valstu iestādēm, kuru kompetencē ir tīklu
un informācijas sistēmu drošība.
(26)     Eiropolam vajadzētu
varēt veikt personas datu apmaiņu ar citām Savienības
struktūrām tādā apmērā, kāds nepieciešams
tā uzdevumu izpildei.
(27)     Smagajai noziedzībai un
terorismam bieži ir saiknes ārpus ES teritorijas. Tādēļ
Eiropolam vajadzētu varēt veikt personas datu apmaiņu ar trešo
valstu tiesībaizsardzības iestādēm un starptautiskajām
organizācijām, piemēram, Interpolu, tādā apmērā,
kāds nepieciešams tā uzdevumu izpildei.
(28)     Eiropolam vajadzētu
varēt nosūtīt personas datus trešās valsts iestādei
vai starptautiskai organizācijai, pamatojoties uz Komisijas lēmumu,
kurā konstatēts, ka attiecīgā valsts vai starptautiskā
organizācija nodrošina datu aizsardzības pienācīgu
līmeni vai, ja nav lēmuma par atbilstību, uz starptautisku
nolīgumu, ko Savienība noslēgusi saskaņā ar
Līguma 218. pantu, vai sadarbības nolīgumu, kas
noslēgts starp Eiropolu un minēto trešo valsti pirms šīs regulas
stāšanās spēkā. Ņemot vērā Līgumam
pievienotā 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu,
šādu nolīgumu tiesiskajām sekām būtu jāpaliek
nemainīgām tiktāl, ciktāl minētie akti netiks atcelti,
anulēti vai grozīti, piemērojot Līgumu.
(29)     Ja datu
pārsūtīšanu nevar balstīt uz Komisijas pieņemtu
lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību vai
Savienības noslēgtu starptautisku nolīgumu, vai esošu
sadarbības nolīgumu, valdei un Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam būtu jābūt iespējai atļaut
pārsūtīšanu vai pārsūtīšanu kopumu, ja tiek
nodrošināti atbilstīgi aizsardzības pasākumi. Ja nav spēkā
nekas no minētā, izpilddirektoram vajadzētu būt
iespējai ārkārtas gadījumos, katru gadījumu izskatot
atsevišķi, atļaut datu pārsūtīšanu, ja tas ir
nepieciešams, lai aizsargātu dalībvalsts būtiskas intereses,
novērstu ar noziedzību vai teroristu nodarījumiem saistītus
reālus draudus, ja datu pārsūtīšana ir citādi
vajadzīga vai ir likumīgi prasīta, pamatojoties uz
svarīgām sabiedrības interesēm, ja datu subjekts ir devis
piekrišanu, vai ja tiek skartas datu subjekta būtiskas intereses.
(30)     Eiropolam vajadzētu
varēt apstrādāt personas datus, kuru izcelsme ir no
privātām pusēm vai privātām personām vienīgi
tad, ja tos Eiropolam pārsūta dalībvalsts Eiropola valsts
vienība saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vai kontaktpunkts
trešā valstī, ar kuru ir izveidota sadarbība, pamatojoties uz
sadarbības nolīgumu, kas noslēgts saskaņā ar
Lēmuma 2009/371/TI 23. pantu pirms šīs regulas
stāšanās spēkā, vai trešās valsts iestāde vai
starptautiska organizācija, ar kuru Eiropas Savienība ir
noslēgusi starptautisku nolīgumu saskaņā ar Līguma 218. pantu.

(31)     Neapstrādā
nekādu informāciju, ko trešā valsts vai starptautiska
organizācija ir nepārprotami ieguvusi, pārkāpjot
cilvēktiesības.
(32)     Eiropola datu
aizsardzības noteikumi būtu jāstiprina un jābalsta uz
principiem, kas ir pamatā Regulai (EK) Nr. 45/2001[32], lai nodrošinātu personu
augsta līmeņa aizsardzību attiecībā uz personas datu
apstrādi. Tā kā Līgumam pievienotajā 21. deklarācijā
ir atzīts, ka personas datu apstrādei tiesībaizsardzības
kontekstā piemīt īpašas iezīmes, Eiropola datu
aizsardzības noteikumi būtu jāsaskaņo ar citiem
attiecīgiem datu aizsardzības instrumentiem, kas ir piemērojami
policijas un tiesu iestāžu sadarbības jomā, īpaši ar
Konvenciju Nr. 108[33]
un Eiropas Padomes Ieteikumu Nr. R(87) 15 [34] un Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI
par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas
un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās[35] [paredzēts
aizstāt ar attiecīgo direktīvu, kas būs spēkā
pieņemšanas brīdī].
(33)     Cik vien iespējams,
personas dati būtu jānošķir atkarībā no to
precizitātes un uzticamības pakāpes. Fakti būtu
jānošķir no personiskiem vērtējumiem, lai nodrošinātu
gan personu aizsardzību, gan Eiropola apstrādātās informācijas
kvalitāti un uzticamību.
(34)     Policijas sadarbības
jomā tiek apstrādāti personas dati, kas attiecas uz
dažādām datu subjektu kategorijām. Eiropolam būtu, cik
iespējams, skaidri jānošķir dažādu datu subjektu kategoriju
personas dati. Tādu personu kā, piemēram, cietušo, liecinieku,
personu, kuru rīcībā ir būtiska informācija, personas
dati, kā arī nepilngadīgo personas dati būtu īpaši
jāaizsargā. Tādēļ Eiropols nedrīkstētu tos
apstrādāt, ja vien tas nav absolūti nepieciešams, lai
novērstu un apkarotu noziegumus, uz kuriem attiecas Eiropola
mērķi, un ja šie dati nepapildina citus personas datus, kurus jau
apstrādā Eiropols.
(35)     Ņemot vērā
pamattiesības uz personas datu aizsardzību, Eiropols
nedrīkstētu personas datus glabāt ilgāk, nekā tas ir
nepieciešams tā uzdevumu veikšanai.
(36)     Lai garantētu personas
datu drošību, Eiropolam būtu jāīsteno atbilstīgi
tehniskie un organizatoriskie pasākumi.
(37)     Ikvienai personai
vajadzētu būt tiesībām piekļūt personas datiem,
kas uz viņu attiecas, panākt, ka tiek laboti nepareizi dati, kas uz
viņu attiecas, un dati, kas uz viņu attiecas, tiek dzēsti vai
tiem tiek liegta piekļuve, ja tie vairs nav vajadzīgi. Datu subjekta
tiesības un to īstenošana nedrīkstētu ietekmēt
Eiropolam noteiktos pienākumus, un uz tām būtu jāattiecina
ierobežojumi, kas noteikti šajā regulā.
(38)     Lai aizsargātu datu
subjektu tiesības un brīvības, nepieciešams skaidri noteikt
pienākumus saskaņā ar šo regulu. Konkrēti,
dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par to datu
pareizību un aktualitāti, kurus tās pārsūtījušas
Eiropolam, un par šādas pārsūtīšanas likumību.
Eiropolam vajadzētu būt atbildīgam par citu datu sniedzēju
sniegto datu pareizību un aktualitāti. Eiropolam būtu arī
jānodrošina, ka datus apstrādā taisnīgi un likumīgi,
tos vāc un apstrādā konkrētā nolūkā, tie ir
adekvāti, attiecīgi, nav pārlieku apjomīgi
salīdzinājumā ar nolūkiem, kādos tos
apstrādā; un tos neuzglabā ilgāk, kā tas ir
nepieciešams attiecīgajā nolūkā.
(39)     Eiropols veic personas datu
vākšanas, pārveidošanas, piekļuves, izpaušanas, apvienošanas vai
dzēšanas uzskaiti, lai verificētu datu apstrādes likumību,
veiktu pašuzraudzību un nodrošinātu datu pienācīgu
integritāti un drošību. Eiropolam vajadzētu būt
pienākumam sadarboties ar Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāju un pēc pieprasījuma darīt reģistrus
vai dokumentāciju pieejamu, lai tos varētu izmantot apstrādes
darbību uzraudzības vajadzībām.
(40)     Eiropolam būtu
jāieceļ datu aizsardzības inspektors, kas palīdzētu
uzraudzīt atbilstību šīs regulas noteikumiem. Datu
aizsardzības inspektoram vajadzētu spēt veikt savus
pienākumus un uzdevumus neatkarīgi un efektīvi.
(41)     Dalībvalstu veiktās
personas datu apstrādes likumību vajadzētu uzraudzīt valstu
iestādēm, kuru kompetencē ir personas datu apstrādes
uzraudzība. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam
būtu jāuzrauga Eiropola veiktas datu apstrādes likumība un,
veicot savus uzdevumus, vajadzētu būt pilnīgi neatkarīgam.
(42)     Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam un valstu uzraudzības iestādēm būtu
savā starpā jāsadarbojas konkrētos jautājumos, kuros
nepieciešama valsts iesaiste, un lai nodrošinātu šīs regulas
saskanīgu piemērošanu visā Savienībā.
(43)     Tā kā Eiropols
apstrādā arī neoperatīvus personas datus, kas nav
saistīti ne ar vienu kriminālizmeklēšanu, uz šādu datu
apstrādi būtu jāattiecina Regula (EK) Nr. 45/2001.
(44)     Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam būtu jāizskata datu subjektu iesniegtās
sūdzības un jāveic izmeklēšana par tām. Uz
sūdzības pamata sākta izmeklēšana būtu jāveic
tādā apjomā, kāds ir nepieciešams konkrētajā
lietā, pakļaujot to tiesas kontrolei. Uzraudzības iestādei
saprātīgā termiņā būtu jāinformē datu
subjekts par sūdzības virzību un iznākumu.
(45)     Ikvienai personai
vajadzētu būt tiesībām apstrīdēt tiesā
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja lēmumus, kas
attiecas uz viņu.
(46)     Uz Eiropolu būtu
jāattiecina vispārīgi noteikumi par līgumisko un
nelīgumisko atbildību, ko piemēro Savienības
iestādēm, aģentūrām un struktūrām,
izņemot atbildību par datu nelikumīgu apstrādi.
(47)     Attiecīgajai personai var
nebūt skaidrs, vai kaitējums, nelikumīgi apstrādājot
datus, viņai ir nodarīts Eiropola vai dalībvalsts darbības
rezultātā. Tādēļ Eiropolam un tai dalībvalstij,
kurā notika gadījums, kā rezultātā tika nodarīts
kaitējums, vajadzētu būt solidārai atbildībai.
(48)     Lai panāktu, ka Eiropols
ir pilnībā atbildīga un pārredzama iekšēja
organizācija, ir nepieciešams, ņemot vērā Līguma par
Eiropas Savienības darbību 88. pantu, noteikt procedūras,
kā Eiropas Parlaments kopā ar valstu parlamentiem pārrauga
Eiropola darbības, pienācīgi ņemot vērā
nepieciešamību garantēt operatīvās informācijas
konfidencialitāti.
(49)     Eiropola darbiniekiem
piemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Eiropas Kopienu
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kas noteikti
Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68[36]. Eiropolam vajadzētu
varēt nodarbināt darbiniekus no dalībvalstu kompetentajām
iestādēm kā pagaidu darbiniekus, kuru dienesta laiks būtu
jāierobežo, lai saglabātu rotācijas principu, jo darbinieku
sekojoša reintegrācija savas kompetentās iestādes dienestā
veicina ciešu sadarbību starp Eiropolu un dalībvalstu kompetentajām
iestādēm. Dalībvalstīm būtu jāveic visi
nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu, ka darbinieki, kas kā
pagaidu darbinieki tiek nodarbināti Eiropolā, beidzoties
minētajam dienestam Eiropolā, varētu atgriezties valsts
civildienestā, kuram tie ir piederīgi.
(50)     Ņemot vērā
Eiropola uzdevumu būtību un izpilddirektora lomu, pirms viņa
iecelšanas amatā, kā arī pirms tiek pagarināts viņa
pilnvaru termiņš, izpilddirektoru var aicināt uzstāties Eiropas
Parlamenta kompetentajā komitejā un atbildēt uz tās jautājumiem.
Izpilddirektoram būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada
darbības pārskats. Turklāt Eiropas Parlamentam vajadzētu
varēt uzaicināt izpilddirektoru ziņot par savu uzdevumu izpildi.

(51)     Lai nodrošinātu Eiropola
pilnīgu autonomiju un neatkarību, tam būtu jāpiešķir
autonoms budžets, kura ieņēmumu būtisko daļu veido iemaksa
no Savienības budžeta. Savienības budžeta procedūra būtu
jāpiemēro attiecībā uz Savienības iemaksu un
visām citām subsīdijām, ko piešķir no Savienības
vispārējā budžeta. Finanšu pārskatu revīzija būtu
jāveic Revīzijas palātai.
(52)     Eiropolam būtu
jāpiemēro Regula (ES, EURATOM) Nr. 966/2012 par finanšu
noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un
par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (Finanšu regula)[37].
(53)     Eiropolam būtu
jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija
Regula (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs
krāpšanas apkarošanai (OLAF)[38].
(54)     Eiropols apstrādā
datus, kam ir nepieciešama īpaša aizsardzība, jo tie ietver ES
klasificētu informāciju un sensitīvu neklasificētu
informāciju. Tādēļ Eiropolam būtu
jāizstrādā noteikumi par šādas informācijas
konfidencialitāti un apstrādi, ņemot vērā
pamatprincipus un minimuma standartus, kas paredzēti Padomes
Lēmumā 2011/292/ES par drošības noteikumiem ES klasificētas
informācijas aizsardzībai[39].
(55)     Ir lietderīgi
regulāri izvērtēt šīs regulas piemērošanu.
(56)     Mītnes nolīgumā
būtu jānosaka nepieciešamie noteikumi par Eiropola izvietošanu
dalībvalstī, kurā ir tā mītne – Nīderlandē,
un visam Eiropola personālam un viņu ģimenes locekļiem
piemērojamie īpašie noteikumi. Turklāt uzņēmējai
dalībvalstij būtu jānodrošina labākie iespējamie
apstākļi Eiropola labai darbībai, tostarp skolas bērniem un
transports, lai tādējādi piesaistītu augsta
līmeņa cilvēkresursus no iespējami plašas
ģeogrāfiskās teritorijas.
(57)     Ar šo regulu izveidotais
Eiropols aizstāj Eiropolu, kas izveidots ar Lēmumu 2009/371/TI un CEPOL,
kas izveidota ar Lēmumu 2005/681/TI, un ir to pēctecis.
Tādēļ tam vajadzētu būt tiesību un saistību
pārņēmējam attiecībā uz visiem to līgumiem,
tostarp darba līgumiem, saistībām un iegūto īpašumu.
Starptautiskie nolīgumi, kurus noslēdzis Eiropols, kas izveidots,
pamatojoties uz Lēmumu 2009/371/TI, un CEPOL, kas izveidota,
pamatojoties uz Lēmumu 2005/681/TI, paliek spēkā, izņemot CEPOL
noslēgto mītnes nolīgumu.
(58)     Lai Eiropols varētu
arī turpmāk, cik iespējams, labi pildīt tā Eiropola
uzdevumus, kas izveidots, pamatojoties uz Lēmumu 2009/371/TI, un CEPOL
uzdevumus, kas izveidota, pamatojoties uz Lēmumu 2005/681/TI, būtu
jāparedz pārejas pasākumi, īpaši attiecībā uz
valdi, izpilddirektoru un Eiropola budžeta daļas nodalīšanu
apmācībai trīs gadus pēc šīs regulas
stāšanās spēkā.
(59)     Ņemot vērā to,
ka šīs regulas mērķi – proti, izveidot vienību, kas ir
atbildīga par tiesībaizsardzības sadarbību un
apmācību Savienības līmenī – nevar pietiekami labi
sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka minētās
rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo
mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī,
Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma
par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes
principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto
proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos
pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa
sasniegšanai.
(60)     [Saskaņā ar 3. pantu
21. Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju
saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu,
kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par
Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis ir
paziņojušas, ka vēlas piedalīties šīs regulas
pieņemšanā un piemērošanā] VAI [Neskarot 4. pantu 21.
Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju
saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu,
kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par
Eiropas Savienības darbību, minētās dalībvalstis
nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tām šī
regula nav saistoša un nav jāpiemēro].
(61)     Saskaņā ar 1. un 2.
pantu 22. Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots
Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas
Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas
pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav
jāpiemēro.
(62)     Šajā regulā ir
ievērotas pamattiesības un respektēti principi, kas jo
īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,
īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību un tiesības uz
privātumu, ko aizsargā Hartas 8. un 7. pants, kā arī
Līguma 16. pants,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
I nodaļa
VISPĀRĪGIE
NOTEIKUMI UN EIROPOLA MĒRĶI
1. pants
Eiropas Savienības Aģentūras
tiesībaizsardzības sadarbībai un apmācībai izveide
1.           Ar šo izveido Eiropas
Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai
un apmācībai (Eiropolu), lai uzlabotu savstarpējo sadarbību
starp tiesībaizsardzības iestādēm Eiropas Savienībā,
lai stiprinātu un atbalstītu to darbības, kā arī
sniegtu saskanīgu Eiropas apmācību politiku.
2.           Ar šo regulu izveidotais
Eiropols aizstāj Eiropolu, kas izveidots ar Lēmumu 2009/371/TI, un CEPOL,
kas izveidota ar Lēmumu 2005/681/TI, un ir to tiesību un
saistību pārņēmējs.
2. pants
Definīcijas
Šajā regulā:
(a)
„dalībvalstu kompetentās iestādes”
ir visas dalībvalstīs pastāvošas policijas iestādes un citi
tiesībaizsardzības dienesti, kas saskaņā ar valsts
tiesību aktiem ir atbildīgi par noziedzīgu nodarījumu
novēršanu un apkarošanu;
(b)
„analīze” ir datu apkopošana, apstrāde
vai izmantošana ar mērķi palīdzēt
kriminālizmeklēšanām;
(c)
„Savienības struktūras” ir iestādes,
vienības, misijas, biroji un aģentūras, kas izveidotas ar
Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas
Savienības darbību vai uz to pamata;
(d)
„tiesībaizsardzības amatpersonas” ir
policijas, muitas un citu attiecīgo dienestu amatpersonas, tostarp to
Savienības struktūru amatpersonas, kas ir atbildīgas par
smagās noziedzības, kas skar divas vai vairāk dalībvalstis,
terorisma un tādu noziedzības veidu, kas skar
vispārējās intereses, uz kurām attiecas Savienības
politika, novēršanu un apkarošanu un par krīžu civilu
pārvarēšanu un starptautiskiem policijas pasākumiem
saistībā ar lieliem notikumiem;
(e)
„trešās valstis” ir valstis, kas nav Eiropas
Savienības dalībvalstis;
(f)
„starptautiskās organizācijas” ir
starptautiskas organizācijas un tām pakārtotas struktūras,
kas ir publisko tiesību subjekti, vai citas struktūras, kas ir
izveidotas ar divu vai vairāku valstu nolīgumu vai uz tāda
nolīguma pamata;
(g)
„privātās puses” ir saskaņā ar
dalībvalsts vai trešās valsts tiesību aktiem izveidotas
vienības un struktūras, jo īpaši
uzņēmējsabiedrības un uzņēmumi,
uzņēmēju apvienības, bezpeļņas organizācijas
un citas juridiskās personas, kas nav iekļautas f) punktā;
(h)
„privātpersonas” ir visas fiziskās
personas;
(i)
„personas dati” ir visa informācija, kas
attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu, kura
turpmāk tiek dēvēta par „datu subjektu”; identificējama
persona ir persona, kuru var tieši vai netieši identificēt, īpaši
atsaucoties uz identifikācijas numuru vai vienu vai vairākiem šai
personai raksturīgiem fiziskās, fizioloģiskās,
ģenētiskās, garīgās, saimnieciskās, kultūras
vai sociālās identitātes faktoriem;
(j)
„personas datu apstrāde”, turpmāk
tekstā – „apstrāde”, ir visas tādas darbības vai
darbību kopums, ko veic ar personas datiem, ar vai bez automatizētiem
līdzekļiem, piemēram, vākšana, reģistrēšana,
organizēšana, glabāšana, pielāgošana vai pārveidošana,
izgūšana, aplūkošana, izmantošana, izpaušana – izmantojot
nosūtīšanu, izplatīšanu vai citādi darot pieejamus, –
saskaņošana vai kombinēšana, piekļuves liegšana tiem, to
dzēšana vai iznīcināšana;
(k)
„saņēmējs” ir fiziska vai juridiska
persona, publiska iestāde, aģentūra vai jebkāda cita
iestāde, kurai izpauž datus, vai nu tā būtu trešā puse vai
nē; iestādes, kas var saņemt datus saistībā ar
konkrētu izmeklēšanu, tomēr neuzskata par
saņēmējiem;
(l)
„personas datu pārsūtīšana” ir
personas datu paziņošana, tos aktīvi darot pieejamu ierobežota skaita
identificētu pušu starpā, ja nosūtītājs zina, ka
saņēmējs piekļūs personas datiem, vai viņam ir
nolūks sniegt saņēmējam šādu piekļuvi,
(m)
„personas datu kartotēka”, turpmāk
tekstā – „kartotēka” ir jebkurš sakārtots personas datu kopums,
kurā tādi dati ir pieejami saskaņā ar īpašiem
kritērijiem – centralizētiem, decentralizētiem vai
izkliedētiem, pamatojoties uz funkcionālu vai ģeogrāfisku
motivāciju;
(n)
„datu subjekta piekrišana" ir jebkura
brīva, konkrēta un apzināta norāde uz datu subjekta
vēlmēm, ar kuru datu subjekts sniedz piekrišanu savu personas datu
apstrādei;
(o)
„administratīvie personas dati” ir visi
personas dati, ko apstrādā Eiropols, izņemot tos datus, kurus
apstrādā 3. panta 1. un 2. punktā noteiktajiem
mērķiem.
3. pants
Mērķi
1.           Eiropols atbalsta un stiprina
dalībvalstu kompetento iestāžu darbības un to savstarpējo
sadarbību, novēršot un apkarojot smago noziedzību, kas skar
divas vai vairākas dalībvalstis, terorismu un noziedzības
veidus, kas skar vispārējās intereses, uz kurām attiecas
Savienības politika, kā norādīts 1. pielikumā;
2.           Eiropols arī atbalsta un
stiprina dalībvalstu kompetento iestāžu darbības un to
savstarpējo sadarbību, novēršot un apkarojot citus
noziedzīgus nodarījumus, kas ir saistīti ar 1. punktā
minētajiem nodarījumu veidiem. Par saistītiem noziedzīgiem
nodarījumiem uzskata:
(a)
noziedzīgus nodarījumus, kas
izdarīti, lai sagādātu līdzekļus tādu
noziedzīgu nodarījumu izdarīšanai, kuri ir Eiropola
kompetencē;
(b)
noziedzīgus nodarījumus, kas
izdarīti, lai veicinātu vai veiktu tādus noziedzīgus
nodarījumus, kuri ir Eiropola kompetencē;
(c)
noziedzīgus nodarījumus, kas
izdarīti, lai nodrošinātu tādu noziedzīgu nodarījumu
nesodāmību, kuri ir Eiropola kompetencē.
3.           Eiropols atbalsta,
izstrādā, sniedz un koordinē tiesībaizsardzības
amatpersonu apmācības pasākumus.
II nodaļa
UZDEVUMI SAISTĪBĀ
AR TIESĪBAIZSARDZĪBAS SADARBĪBU
4. pants
Uzdevumi
1.           Eiropols ir Eiropas
Savienības aģentūra, kas saskaņā ar šo regulu veic
šādus uzdevumus:
(a)
vāc, glabā, apstrādā,
analizē informāciju un veic tās apmaiņu;
(b)
nekavējoties paziņo dalībvalstu
kompetentajām iestādēm informāciju, kas attiecas uz
tām, un informē par saiknēm starp noziedzīgiem
nodarījumiem;
(c)
koordinē, organizē un īsteno
izmeklēšanas un operatīvo darbību,
i)        kuru kopīgi veic dalībvalstu
kompetentās iestādes; vai
ii)       kopēju izmeklēšanas grupu
kontekstā saskaņā ar 5. pantu, attiecīgā
gadījumā sadarbojoties ar Eurojust;
(d)
piedalās kopējās izmeklēšanas
grupās, kā arī ierosina to izveidi saskaņā ar 5. pantu;

(e)
sniedz dalībvalstīm informāciju un
analītisku atbalstu saistībā ar lieliem starptautiskiem
notikumiem;
(f)
sagatavo draudu novērtējumus,
stratēģisko un operatīvo analīzi un
vispārējās situācijas ziņojumus;
(g)
attīsta speciālās zināšanas par
noziedzības novēršanas metodēm, izmeklēšanas
procedūrām un tehniskajām un kriminālistikas metodēm,
veic to apmaiņu un popularizēšanu, un sniegt padomus
dalībvalstīm;
(h)
sniedz tehnisku un finansiālu atbalstu
dalībvalstu pārrobežu operācijām un izmeklēšanām,
tostarp kopējām izmeklēšanas grupām;
(i)
sadarbībā ar dalībvalstu
mācību iestāžu tīklu, kā noteikts
III nodaļā, atbalsta, izstrādā, sniedz, koordinē
un īsteno tiesībaizsardzības amatpersonu apmācību;
(j)
sniedz Savienības struktūrām, kas
izveidotas, balstoties uz Līguma V sadaļu, un Eiropas Birojam
krāpšanas apkarošanai (OLAF) kriminālos izlūkdatus un
analītisko atbalstu to kompetences jomās;
(k)
sniedz informāciju un atbalstu ES krīzes
pārvaldības struktūrām un ES krīzes
pārvaldības misijām, kas izveidotas, pamatojoties uz Līgumu
par Eiropas Savienību;
(l)
attīsta Savienības
specializētās zinātības centrus dažu noziedzības veidu
apkarošanai, uz kuriem attiecas Eiropola mērķi, īpaši Eiropas
Kibernoziedzības centru.
2.           Eiropols sniedz
stratēģisko analīzi un draudu novērtējumus, lai
palīdzētu Padomei un Komisijai noteikt Savienības
stratēģiskās un operatīvās prioritātes
cīņai pret noziedzību. Eiropols palīdz arī minēto
prioritāšu operatīvajā īstenošanā.
3.           Eiropols sniedz
stratēģiskus izlūkdatus, lai palīdzētu efektīvi
un lietderīgi izmantot valstu un Savienības līmenī
operatīvo darbību īstenošanai pieejamos resursus, un atbalstu
šādām darbībām.
4.           Eiropols darbojas kā
centrālais birojs euro viltošanas apkarošanā saskaņā ar
Lēmumu 2005/511/TI (2005. gada 12. jūlijs) par euro
aizsardzību pret viltošanu.[40]
Eiropols arī veicina to pasākumu koordinēšanu, kurus veic
dalībvalstu kompetentās iestādes, lai cīnītos pret
euro viltošanu, vai veicina koordinēšanu saistībā ar
kopējām izmeklēšanas grupām, atbilstīgā
gadījumā sadarbojoties ar Savienības struktūrām un
trešo valstu iestādēm.
5. pants
Dalība kopējās izmeklēšanas grupās
1.           Eiropols var piedalīties
pasākumos, ko veic kopējas izmeklēšanas grupas
saistībā ar noziegumiem, uz kuriem attiecas Eiropola mērķi.

2.           Eiropols var robežās,
kādas noteiktas to dalībvalstu tiesību aktos, kurās
darbojas kopējā izmeklēšanas grupa, piedalīties visās
darbībās un informācijas apmaiņā ar visiem
kopējās izmeklēšanas grupas locekļiem.
3.           Ja Eiropolam ir pamats
uzskatīt, ka kopējas izmeklēšanas grupas izveide dotu pievienoto
vērtību izmeklēšanā, tas var to ierosināt
attiecīgajām dalībvalstīm un veikt pasākumus, lai
palīdzētu izveidot kopēju izmeklēšanas grupu.
4.           Eiropols nepiemēro
piespiedu līdzekļus.
6. pants
Eiropola pieprasījumi uzsākt kriminālizmeklēšanu
1.           Konkrētos
gadījumos, ja Eiropols uzskata, ka būtu jāsāk kriminālizmeklēšana
par noziegumu, uz kuru attiecas tā mērķi, tas informē Eurojust.
2.           Vienlaikus Eiropols pieprasa
attiecīgo dalībvalstu valsts vienībām, kas izveidotas,
pamatojoties uz 7. panta 2. punktu, uzsākt, veikt vai
koordinēt kriminālizmeklēšanu.
3.           Valsts vienības
nekavējoties informē Eiropolu par izmeklēšanas sākšanu.
4.           Ja attiecīgās
dalībvalsts kompetentās iestādes nolemj nepildīt Eiropola
pieprasījumu, tās viena mēneša laikā kopš pieprasījuma
saņemšanas informē Eiropolu par šāda lēmuma pamatojumu. Pamatojumu
var nesniegt, ja tā sniegšana
(a)
kaitētu būtiskām valsts
drošības interesēm; vai
(b)
apdraudētu uzsāktas izmeklēšanas
panākumus vai personu drošību.
5.           Eiropols informē Eurojust
par dalībvalsts kompetentās iestādes lēmumu sākt
izmeklēšanu vai atteikties to sākt.
7. pants
Dalībvalstu sadarbība ar Eiropolu
1.           Dalībvalstis sadarbojas
ar Eiropolu tā uzdevumu pildīšanā.
2.           Katra dalībvalsts
izveido vai norīko valsts vienību, kas darbojas kā
sadarbības koordinācijas struktūra starp Eiropolu un
dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī ar
tiesībaizsardzības amatpersonu mācību iestādēm.
Katra dalībvalsts ieceļ kādu amatpersonu par valsts
vienības vadītāju.
3.           Dalībvalstis nodrošina,
ka to valsts vienības spēj pildīt savus uzdevumus, kas noteikti
šajā regulā, īpaši, ka tām ir piekļuve valsts
tiesībaizsardzības datubāzēm.
4.           Eiropols var tieši
sadarboties ar dalībvalstu kompetentajām iestādēm
saistībā ar konkrētām izmeklēšanām.
Šādā gadījumā Eiropols nekavējoties informē
valsts vienību un iesniedz visas tās informācijas kopiju, kuras
apmaiņa notikusi tiešajā saziņā starp Eiropolu un
attiecīgajām kompetentajām iestādēm.
5.           Dalībvalstis ar savas
valsts vienības vai dalībvalsts kompetentās iestādes
starpniecību jo īpaši
(a)
sniedz Eiropolam informāciju, kas nepieciešama
tā mērķu izpildei. Tostarp Eiropolam nekavējoties sniedz
informāciju, kas attiecas uz noziedzības jomām, kuras
Savienība atzīst par prioritārām. Turklāt sniedz
arī informācijas divpusējās vai daudzpusējās
apmaiņas ar citu dalībvalsti vai dalībvalstīm kopiju,
ciktāl apmaiņa attiecas uz noziedzību, uz kuru attiecas Eiropola
mērķi;
(b)
nodrošina visu dalībvalstu attiecīgo
kompetento iestāžu un dalībvalstīs esošo
tiesībaizsardzības amatpersonu mācību iestāžu
efektīvu saziņu un sadarbību ar Eiropolu;
(c)
vairo informētību par Eiropola
pasākumiem.
6.           Valsts vienību
vadītāji regulāri tiekas, īpaši lai apspriestu un
risinātu problēmas, kas rodas saistībā ar to operatīvo
sadarbību ar Eiropolu.
7.           Katra dalībvalsts nosaka
valsts vienības organizāciju un personālu atbilstīgi savas
valsts tiesību aktiem.
8.           Dalībvalstu valsts
vienību un kompetento iestāžu izdevumus saziņai ar Eiropolu sedz
dalībvalstis un, izņemot savienojuma izmaksas, tos neiekasē no
Eiropola.
9.           Dalībvalstis nodrošina
visu to sistēmu drošības minimuma līmeni, kuras izmanto
savienojumam ar Eiropolu.
10.         Katru gadu Eiropols
izstrādā pārskatu, kurā ietver informāciju par to,
kādu informāciju saskaņā ar 5. punkta
a) apakšpunktu katra dalībvalsts sniegusi un kādā
apjomā, un informāciju par tās valsts vienības sniegumu.
Gada pārskatu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un
valstu parlamentiem.
8. pants
Sadarbības koordinatori
1.           Katra valsts vienība
norīko uz Eiropolu vismaz vienu sadarbības koordinatoru. Ja vien
šajā regulā nav paredzēts citādi, uz sadarbības
koordinatoriem attiecas tās dalībvalsts tiesību akti, kura tos
norīkojusi.
2.           Sadarbības koordinatori
Eiropolā veido valsts sadarbības koordinācijas birojus, un
valsts vienības Eiropolā tiem sniedz norādījumus
saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura
koordinatoru norīkojusi, un saskaņā ar noteikumiem, kuri
piemērojami Eiropola administrācijai.
3.           Sadarbības koordinatori
piedalās informācijas apmaiņā starp Eiropolu un to
dalībvalstīm.
4.           Sadarbības koordinatori
piedalās informācijas apmaiņā starp to
dalībvalstīm un citu dalībvalstu sadarbības koordinatoriem
saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem. Eiropola
infrastruktūru šādai divpusējai apmaiņai saskaņā
ar valsts tiesību aktiem var izmantot arī attiecībā uz
noziegumiem, uz kuriem neattiecas Eiropola mērķi. Valde nosaka sadarbības koordinatoru tiesības un
pienākumus attiecībā uz Eiropolu.
5.           Saskaņā ar 65. pantu
sadarbības koordinatori bauda privilēģijas un imunitāti,
kas nepieciešama to uzdevumu pildīšanai.
6.           Eiropols nodrošina, ka
sadarbības koordinatori ir pilnībā informēti par visām
Eiropola darbībām un tiek tajās iesaistīti tiktāl,
ciktāl tas ir nepieciešams viņu uzdevumu pildīšanai.
7.           Eiropols
dalībvalstīm par brīvu nodrošina nepieciešamās telpas
Eiropola mītnē un atbilstīgu atbalstu sadarbības
koordinatoriem viņu uzdevumu veikšanai. Visas pārējās
izmaksas, kas rodas saistībā ar sadarbības koordinatoru
norīkošanu, tostarp sadarbības koordinatoriem vajadzīgo
iekārtu izmaksas, sedz dalībvalsts, kas koordinatoru norīkojusi,
ja vien budžeta iestāde pēc valdes ieteikuma nenolemj citādi.
III nodaļa
UZDEVUMI SAISTĪBĀ
AR TIESĪBAIZSARDZĪBAS AMATPERSONU APMĀCĪBU
9. pants
Eiropola akadēmija
1.           Ar šo regulu izveidotais
Eiropola departaments, ko dēvē par Eiropola akadēmiju, atbalsta,
izstrādā, sniedz un koordinē tiesībaizsardzības
amatpersonu apmācību īpaši cīņā pret smago
noziedzību, kas skar divas vai vairāk dalībvalstis, un
terorismu, augsta riska sabiedriskās kārtības un sporta pasākumu
pārvaldībā, Savienības nemilitāro misiju
plānošanā un vadīšanā, kā arī
tiesībaizsardzības vadībā un valodu prasmēs un jo
īpaši,
(a)
lai vairotu informētību un zināšanas
par
i)        starptautiskiem un Savienības
instrumentiem tiesībaizsardzības sadarbības jomā;
ii)       Savienības struktūrām,
īpaši Eiropolu, Eurojust un Frontex, to darbību un
lomu;
iii)      tiesībaizsardzības
sadarbības tiesiskajiem aspektiem un praktiskajām zināšanām
par piekļuvi informācijas kanāliem;
(b)
lai veicinātu reģionālās un
divpusējās sadarbības attīstību starp
dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām
valstīm;
(c)
lai pievērstos konkrētām
krimināltiesību vai policijas darbības tematiskajām
jomām, ja apmācība Savienības līmenī var dot
pievienoto vērtību;
(d)
lai izstrādātu specifiskas kopīgas
mācību programmas tiesībaizsardzības amatpersonām
nolūkā tās apmācīt dalībai Savienības
civilajās misijās;
(e)
lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm
divpusējos tiesībaizsardzības spēju veidošanas
pasākumos trešās valstīs;
(f)
lai apmācītu mācībspēkus
un palīdzētu uzlabot labu mācību praksi un veikt tās
apmaiņu.
2.           Eiropola akadēmija
izstrādā un regulāri atjaunina mācību
līdzekļus un metodoloģiju un tos pielieto
mūžizglītības perspektīvā, lai stiprinātu
tiesībaizsardzības amatpersonu prasmes. Eiropola akadēmija
izvērtē minēto darbību rezultātus, lai uzlabotu
turpmāko darbību kvalitāti, saskanīgumu un
efektivitāti.
10. pants
Eiropola akadēmijas uzdevumi
1.           Eiropola akadēmija
sagatavo daudzgadu stratēģisko apmācības vajadzību
analīzi un daudzgadu mācību programmas.
2.           Eiropola akadēmija
izstrādā un īsteno apmācības pasākumus un
mācību produktus, kas var ietvert
(a)
kursus, seminārus, konferences,
tīmeklī bāzētus un e-mācību pasākumus;
(b)
kopīgas mācību programmas, lai
uzlabotu informētību, pievērstos trūkumiem un/vai
veicinātu kopīgu pieeju attiecībā uz pārrobežu
noziedzības parādībām;
(c)
apmācības moduļus, kas ir
pielāgoti progresīviem posmiem vai attiecīgajai
mērķgrupai nepieciešamo prasmju sarežģītības
līmeņiem, un koncentrējas vai nu uz konkrētu
ģeogrāfisko zonu vai konkrētu noziedzības tematisko jomu
vai konkrētu profesionālo iemaņu kopumu;
(d)
tiesībaizsardzības amatpersonu
apmaiņas un norīkojuma programmas, ņemot vērā uz
darbību balstītu pieeju apmācībai.
3.           Lai nodrošinātu
saskanīgu Eiropas apmācības politiku civilo misiju un spēju
veidošanas atbalstam trešās valstīs, Eiropola akadēmija
(a)
novērtē esošo ar Savienību
saistīto tiesībaizsardzības apmācības politikas un
iniciatīvu ietekmi;
(b)
izstrādā un sniedz apmācību,
lai sagatavotu dalībvalstu tiesībaizsardzības amatpersonas
dalībai civilās misijās, tostarp, lai sniegtu viņiem
iespēju apgūt vajadzīgās valodu prasmes;
(c)
izstrādā un sniedz apmācību
tiesībaizsardzības amatpersonām no trešām valstīm,
īpaši valstīm, kas kandidē uz pievienošanos Savienībai;
(d)
pārvalda īpaši paredzētus
Savienības Ārējās palīdzības fondus, lai
palīdzētu trešām valstīm veidot spējas
būtiskās politikas jomās saskaņā ar Savienības
noteiktajām prioritātēm.
4.           Eiropola akadēmija
veicina tiesībaizsardzības apmācības dalībvalstīs
un saistīto esošo Eiropas kvalitātes standartu savstarpēju
atzīšanu.
11. pants
Apmācībai būtiska pētniecība
1.           Eiropola akadēmija
veicina tādas pētniecības attīstību, kas ir
būtiska šajā nodaļā aptvertajiem mācību
pasākumiem.
2.           Eiropola akadēmija
veicina un veido partnerattiecības ar Savienības
struktūrām, kā arī ar valsts un privātām
akadēmiskām iestādēm un veicina spēcīgāku
partnerattiecību veidošanu starp universitātēm un
tiesībaizsardzības mācību iestādēm
dalībvalstīs.
IV nodaļa
EIROPOLA ORGANIZĀCIJA
12. pants
Eiropola administratīvā un pārvaldības
struktūra
Eiropola
administratīvo un pārvaldības struktūru veido
(a)
valde, kas pilda 14. pantā
izklāstītās funkcijas;
(b)
izpilddirektors, kas veic 19. pantā
paredzētos pienākumus;
(c)
Apmācības zinātniskā komiteja
saskaņā ar 20. pantu;
(d)
vajadzības gadījumā jebkura cita
padomdevēja struktūra, ko izveido valde saskaņā ar 14. panta
1. punkta p) apakšpunktu;
(e)
vajadzības gadījumā izpildvalde
saskaņā ar 21. un 22. pantu.
1. IEDAĻA
VALDE
13. pants
Valdes sastāvs
1.           Valdē ir pa vienam
pārstāvim no katras dalībvalsts un divi Komisijas
pārstāvji, kuriem visiem ir tiesības balsot.
2.           Valdes locekļus
ieceļ, ņemot vērā to pieredzi publiskā vai
privātā sektora organizāciju pārvaldībā un
zināšanas par tiesībaizsardzības sadarbību.
3.           Katru valdes locekli
pārstāv aizstājējs, kuru ieceļ, ņemot
vērā viņa pieredzi publiskā vai privātā sektora
organizāciju pārvaldībā un zināšanas par valsts
politiku tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības
jomā. Aizstājējs rīkojas kā loceklis visos
jautājumos, kas ir saistīti ar tiesībaizsardzības
amatpersonu apmācību. Aizstājējs pārstāv locekli
viņa prombūtnes laikā. Loceklis pārstāv
aizstājēju viņa prombūtnes laikā visos jautājumos
kas ir saistīti ar tiesībaizsardzības amatpersonu
apmācību.
4.           Visas valdē
pārstāvētās puses cenšas ierobežot savu pārstāvju
mainību, lai nodrošinātu valdes darba nepārtrauktību. Visas
puses tiecas panākt vīriešu un sieviešu līdzsvarotu
pārstāvību valdē.
5.           Locekļu un to
aizstājēju amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Šo
termiņu var pagarināt. Pilnvaru laikam beidzoties vai
atkāpšanās gadījumā locekļi paliek amatā
līdz to atkārtotai iecelšanai vai nomaiņai.
14. pants
Valdes funkcijas
1.           Valde
(a)
katru gadu ar locekļu divu trešdaļu balsu
vairākumu saskaņā ar 15. pantu pieņem Eiropola darba
programmu nākamajam gadam;
(b)
ar locekļu divu trešdaļu balsu
vairākumu saskaņā ar 15. pantu pieņem daudzgadu darba
programmu;
(c)
ar locekļu divu trešdaļu balsu
vairākumu pieņem Eiropola gada budžetu un pilda citas funkcijas
saistībā ar Eiropola budžetu saskaņā ar
XI nodaļu;
(d)
pieņem konsolidēto gada pārskatu par
Eiropola darbībām un līdz nākamā gada 1. jūlijam
to nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas
palātai un valstu parlamentiem. Publisko konsolidēto gada
darbības pārskatu;
(e)
pieņem Eiropolam piemērojamos finanšu
noteikumus saskaņā ar 63. pantu;
(f)
ņemot vērā Komisijas atzinumu,
līdz 31. janvārim pieņem daudzgadu personāla politikas
plānu;
(g)
pieņem krāpšanas apkarošanas
stratēģiju, kas ir samērīga ar krāpšanas riskiem,
ņemot vērā īstenojamo pasākumu izmaksas un ieguvumus;
(h)
pieņem noteikumus par interešu konfliktu
novēršanu un pārvaldību attiecībā uz valdes un Apmācības
zinātniskās komitejas locekļiem;
(i)
saskaņā ar 2. punktu
attiecībā uz Eiropola personālu īsteno pilnvaras, kas
Civildienesta noteikumos piešķirtas iestādei, kura ieceļ
amatā, un kas pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtība piešķirtas iestādei, kura pilnvarota slēgt
darba līgumu („iecēlējinstitūcijas pilnvaras”);
(j)
pieņem piemērotus īstenošanas
noteikumus, lai īstenotu Civildienesta noteikumus un Pārējo
darbinieku nodarbināšanas kārtību saskaņā ar
Civildienesta noteikumu 110. pantu;
(k)
ieceļ izpilddirektoru un izpilddirektora
vietnieku un attiecīgā gadījumā pagarina viņu amata
pilnvaru termiņu vai atceļ viņus no amata saskaņā ar 56.
un 57. pantu;
(l)
nosaka snieguma rādītājus un
pārrauga izpilddirektora sniegumu, tostarp valdes lēmumu
īstenošanu;
(m)
saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību ieceļ
grāmatvedi, kas, pildot savus uzdevumus, ir funkcionāli
neatkarīgs;
(n)
ieceļ Apmācības
zinātniskās komitejas locekļus;
(o)
nodrošina pienācīgu reaģēšanu
uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no iekšējās vai
ārējās revīzijas ziņojumiem un
novērtējumiem, kā arī no Eiropas Biroja krāpšanas
apkarošanai (OLAF) izmeklēšanas;
(p)
pieņem visus lēmumus par Eiropola
iekšējo struktūru izveidi un, ja nepieciešams, par to
izmaiņām;
(q)
pieņem savu reglamentu.
2.           Saskaņā ar
Civildienesta noteikumu 110. pantu valde pieņem lēmumu, kas
pamatots ar Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 6. pantu,
attiecīgās iecēlējinstitūcijas pilnvaras
deleģējot izpilddirektoram un definējot nosacījumus
šāda pilnvaru deleģējuma apturēšanai. Izpilddirektors ir
pilnvarots minētās pilnvaras deleģēt tālāk.
Izņēmuma apstākļu
dēļ valde var ar lēmumu uz laiku apturēt
iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu
izpilddirektoram un izpilddirektora pastarpināti deleģētās
pilnvaras un izpildīt tās pati vai deleģēt tās
kādam no saviem locekļiem vai personāla loceklim, kurš nav
izpilddirektors.
15. pants
Gada darba programma un daudzgadu darba programma
1.           Valde katru gadu
vēlākais līdz 30. novembrim pieņem gada darba
programmu, pamatojoties uz izpilddirektora iesniegto projektu un ņemot
vērā Komisijas atzinumu. To iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei,
Komisijai un valstu parlamentiem.
2.           Gada darba programma ietver
sīki izklāstītus mērķus un gaidāmos
rezultātus, tostarp snieguma rādītājus. Tajā
saskaņā ar budžeta līdzekļu sadales pēc darbības
jomām un uz darbības jomām balstītas pārvaldības
principiem ietver arī to finansējamo darbību aprakstu un
norādi par katrai darbībai piešķirtiem finanšu līdzekļiem
un cilvēkresursiem. Gada darba programma ir saskanīga ar daudzgadu
darba programmu, kas minēta 4. punktā. Tajā skaidri
norāda uzdevumus, kuri ir pievienoti, mainīti vai svītroti
salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu.
3.           Valde groza pieņemto
gada darba programmu, ja Eiropolam tiek piešķirts jauns uzdevums.
Visus būtiskos grozījumus gada darba
programmā pieņem ar to pašu procedūru kā
sākotnējo gada darba programmu. Valde var deleģēt
izpilddirektoram pilnvaras izdarīt nebūtiskus grozījumus gada
darba programmā.
4.           Valde arī pieņem
daudzgadu darba programmu un katru gadu līdz 30. novembrim to
atjaunina, ņemot vērā Komisijas atzinumu un pēc
apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem.
Pieņemto daudzgadu darba programmu
nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un valstu parlamentiem.
Daudzgadu darba programmā ietver
stratēģiskos mērķus un paredzētos rezultātus,
tostarp snieguma rādītājus. Tajā ietver arī
indikatīvo summu un darbinieku skaitu, kas katram mērķim
piešķirti saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu un daudzgadu
personāla politikas plānu. Tajā ietver stratēģiju
attiecībām ar trešām valstīm vai starptautiskām
organizācijām, kas minētas 29. pantā.
Daudzgadu programmu īsteno ar gada darba
programmu starpniecību un vajadzības gadījumā atjaunina,
ņemot vērā ārējās un iekšējās
izvērtēšanas rezultātus. Attiecīgā gadījumā
šo izvērtējumu secinājumus atspoguļo arī
nākamā gada darba programmā.
16. pants
Valdes priekšsēdētājs
1.           Valde ievēl
priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku no
tās locekļu vidus. Priekšsēdētāju un
priekšsēdētāja vietnieku ievēl ar valdes locekļu divu
trešdaļu balsu vairākumu.
Priekšsēdētāja vietnieks
automātiski aizstāj priekšsēdētāju, ja viņš nevar
pildīt savus pienākumus.
2.           Priekšsēdētāja
un priekšsēdētāja vietnieka amata pilnvaru termiņš ir
četri gadi. Minēto termiņu var atjaunot vienu reizi. Tomēr,
ja viņi zaudē valdes locekļa statusu jebkurā viņu
priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka
pilnvaru brīdī, viņu pilnvaras automātiski beidzas
tajā pašā dienā.
17. pants
Valdes sanāksmes
1.           Priekšsēdētājs
sasauc valdes sanāksmes.
2.           Eiropola izpilddirektors
piedalās jautājumu apspriešanā.
3.           Valde regulārajās
sanāksmēs pulcējas vismaz divreiz gadā. Turklāt
tā sanāk arī pēc priekšsēdētāja
iniciatīvas, Komisijas pieprasījuma vai vismaz trešās daļas
locekļu pieprasījuma.
4.           Valde var aicināt
jebkuru personu, kuras viedoklis var būt svarīgs diskusijai,
piedalīties sanāksmē kā novērotājam bez
balsstiesībām.
5.           Valdes locekļiem var
palīdzēt padomdevēji vai eksperti, ievērojot reglamenta
noteikumus.
6.           Eiropols nodrošina valdes
sekretariātu.
18. pants
Balsošanas noteikumi
1.           Neskarot 14. panta 1. punkta
a), b) un c) apakšpunktu, 16. panta 1. punktu un 56. panta 8. punktu,
valde pieņem lēmumus ar tās locekļu balsu vairākumu.
2.           Katram loceklim ir viena
balss. Ja kāds balsstiesīgais loceklis nepiedalās, viņa
balsstiesības ir tiesīgs izmantot šā locekļa
aizstājējs.
3.           Priekšsēdētājs
piedalās balsošanā.
4.           Izpilddirektors
balsošanā nepiedalās.
5.           Valdes reglamentā nosaka
sīki izklāstītu balsošanas kārtību, jo īpaši
nosacījumus, saskaņā ar kuriem kāds no locekļiem var
darboties cita locekļa vārdā, un vajadzības
gadījumā – visas prasības, kas saistītas ar kvorumu.
2. IEDAĻA
IZPILDDIREKTORS
19. pants
Izpilddirektora pienākumi
1.           Izpilddirektors vada
Eiropolu. Viņš atskaitās valdei.
2.           Neskarot Komisijas, valdes
vai izpildvaldes kompetenci, izpilddirektors, pildot savus pienākumus, ir
neatkarīgs un nelūdz un nepieņem kādas valdības vai
citas struktūras norādījumus.
3.           Izpilddirektors pēc
Eiropas Parlamenta uzaicinājuma tam ziņo par savu pienākumu
izpildi. Padome var aicināt izpilddirektoru ziņot par savu
pienākumu izpildi.
4.           Izpilddirektors ir Eiropola
juridiskais pārstāvis.
5.           Izpilddirektors ir
atbildīgs par to uzdevumu īstenošanu, kas Eiropolam uzdoti ar šo
regulu. Jo īpaši izpilddirektora atbildībā ir:
(a)
Eiropola darba ikdienas vadība;
(b)
valdes pieņemto lēmumu īstenošana;
(c)
gada darba programmas un daudzgadu darba programmas
sagatavošana un iesniegšana valdei pēc apspriešanās ar Komisiju;
(d)
gada darba programmas un daudzgadu darba programmas
īstenošana un ziņošana valdei par to īstenošanu;
(e)
konsolidētā gada ziņojuma par
Eiropola darbību sagatavošana un iesniegšana valdei apstiprināšanai;
(f)
rīcības plāna sagatavošana,
reaģējot uz secinājumiem, kas izriet no iekšējās vai
ārējās revīzijas ziņojumiem un
novērtējumiem, kā arī Eiropas biroja krāpšanas
apkarošanai (OLAF) izmeklēšanām, un ziņošana par
panākto progresu Komisijai – divreiz gadā un valdei – regulāri;
(g)
Savienības finansiālo interešu aizsargāšana,
piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju
un citādām nelikumīgām darbībām un, neskarot OLAF
izmeklēšanas kompetenci, veicot efektīvas pārbaudes, un
gadījumā, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot
nepareizi izmaksātās summas un, vajadzības gadījumā,
uzliekot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus
un finansiālus sodus;
(h)
Eiropola krāpšanas apkarošanas
stratēģijas sagatavošana un iesniegšana valdei apstiprināšanai;
(i)
Eiropolam piemērojamo finanšu noteikumu
projekta sagatavošana;
(j)
Eiropola ieņēmumu un izdevumu tāmes
projekta sagatavošana un tā budžeta izpilde;
(k)
daudzgadu personāla politikas plāna
sagatavošana un iesniegšana valdei pēc apspriešanās ar Komisiju;
(l)
atbalsta sniegšana valdes
priekšsēdētājam, gatavojoties valdes sanāksmēm;
(m)
valdes regulāra informēšana par
Savienības stratēģisko un operatīvo prioritāšu
īstenošanu cīņā pret noziedzību.
3. IEDAĻA
APMĀCĪBAS
ZINĀTNISKĀ KOMITEJA
20. pants
Apmācības zinātniskā komiteja
1.           Apmācības
zinātniskā komiteja ir neatkarīga padomdevēja struktūra,
kas nodrošina Eiropola darba apmācības jomā zinātnisko
kvalitāti un sniedz ievirzi šajā sakarā. Šajā
nolūkā izpilddirektors agrīnā posmā iesaista
Apmācības zinātnisko komiteju visu 14. pantā
minēto dokumentu sagatavošanā, ciktāl tie attiecas uz
apmācību.
2.           Apmācības
zinātniskajā komitejā ir vienpadsmit personas, kam ir
augstākais akadēmiskais vai profesionālais statuss jomās,
uz kurām attiecas šīs regulas III nodaļa. Valde ieceļ
locekļus pēc pārredzama uzaicinājuma iesniegt pieteikumus
un atlases procedūras, ko publicē Eiropas Savienības
Oficiālajā Vēstnesī. Valdes locekļi nav
Apmācības zinātniskās komitejas locekļi.
Apmācības zinātniskās komitejas locekļi ir
neatkarīgi. Viņi nelūdz un nepieņem nevienas valdības
vai jebkādas citas struktūras norādījumus.
3.           Eiropols savā
tīmekļa vietnē publisko un atjaunina Apmācības
zinātniskās komitejas locekļu sarakstu.
4.           Apmācības
zinātniskās komitejas locekļu amata pilnvaru termiņš ir
pieci gadi. Tas nav atjaunojams, un komitejas locekļus var atcelt no
amata, ja viņi neatbilst neatkarīguma kritērijiem.
5.           Apmācības
zinātniskā komiteja ievēl savu priekšsēdētāju un
priekšsēdētāja vietnieku uz piecu gadu amata pilnvaru
termiņu. Tā pieņem nostājas ar vienkāršu balsu
vairākumu. To sasauc priekšsēdētājs līdz
četrām reizēm gadā. Ja nepieciešams,
priekšsēdētājs pēc savas ierosmes vai pēc vismaz
četru komitejas locekļu lūguma sasauc ārkārtas
sanāksmes.
6.           Izpilddirektoru,
izpilddirektora vietnieku apmācības jautājumos vai to
attiecīgo pārstāvi aicina uz sanāksmēm kā
novērotāju bez balsstiesībām.
7.           Apmācības
zinātniskajai komitejai palīdz sekretārs, kurš ir darbinieks,
kuru izraudzījusies komiteja un iecēlis izpilddirektors.
8.           Apmācības
zinātniskā komiteja jo īpaši
(a)
sniedz padomus izpilddirektoram un izpilddirektora
vietniekam apmācības jautājumos par gada darba programmas un
citu stratēģisko dokumentu izstrādi, lai nodrošinātu to
zinātnisko kvalitāti un saskanīgumu ar attiecīgo
Savienības nozaru politiku un prioritātēm;
(b)
sniedz neatkarīgus atzinumus un padomus valdei
jautājumos, kas ir tās kompetencē;
(c)
sniedz neatkarīgus atzinumus un padomus par
mācību programmu kvalitāti, izmantotajām mācību
metodēm, iespējamiem mācību variantiem un
zinātniskajiem sasniegumiem;
(d)
veic visus citus konsultēšanas uzdevumus, kas
attiecas uz Eiropola darba zinātniskajiem aspektiem saistībā ar
apmācību un ko lūdz valde vai izpilddirektors vai
izpilddirektora vietnieks apmācības jautājumos;
9.           Apmācības
zinātniskās komitejas gada budžetu piešķir atsevišķā
Eiropola budžetu izdevumu pozīcijā.
4. IEDAĻA
IZPILDVALDE
21. pants
Izveide
Valde var izveidot izpildvaldi.
22. pants
Funkcijas un organizācija
1.           Izpildvalde palīdz
valdei.
2.           Izpildvaldei ir šādas
funkcijas:
(a)
tā sagatavo lēmumus pieņemšanai
valdē;
(b)
kopā ar valdi tā nodrošina
pienācīgu reaģēšanu uz konstatējumiem un ieteikumiem,
kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas
ziņojumiem un novērtējumiem, kā arī no Eiropas Biroja
krāpšanas apkarošanai (OLAF) izmeklēšanas ziņojumiem un
ieteikumiem, kas izriet no OLAF veiktajām izmeklēšanām;
(c)
neskarot izpilddirektora funkcijas, kas noteiktas 19. pantā,
tā palīdz izpilddirektoram un dod padomus valdes lēmumu
īstenošanā, lai pastiprinātu administratīvās
pārvaldības uzraudzību.
3.           Ja vajadzīgs, steidzamos
gadījumos izpildvalde var pieņemt dažus provizoriskus lēmumus
valdes vārdā, īpaši par administratīvās
pārvaldības jautājumiem, tostarp
iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējuma
apturēšanu.
4.           Izpildvalde sastāv no
valdes priekšsēdētāja, viena Komisijas pārstāvja
valdē un trim citiem locekļiem, kurus ieceļ valde no savu
locekļu vidus. Valdes priekšsēdētājs ir arī
izpildvaldes priekšsēdētājs. Izpilddirektors piedalās
izpildvaldes sanāksmēs, bet viņam nav balsstiesību.
5.           Izpildvaldes locekļu
amata pilnvaru termiņš ir četri gadi. Izpildvaldes locekļu
pilnvaru termiņš beidzas vienlaikus ar to dalības termiņa
izbeigšanos valdē.
6.           Izpildvalde rīko vismaz
vienu kārtējo sanāksmi trijos mēnešos. Turklāt tā
sanāk pēc priekšsēdētāja iniciatīvas vai pēc
tās locekļu lūguma.
7.           Izpildvalde ievēro
valdes noteikto reglamentu.
V nodaļa

INFORMĀCIJAS
APSTRĀDE
23. pants
Informācijas avoti
1.           Eiropols apstrādā
vienīgi informāciju, ko tam sniegušas
(a)
dalībvalstis saskaņā ar saviem
valsts tiesību aktiem;
(b)
Savienības struktūras, trešās
valstis un starptautiskās organizācijas saskaņā ar VI nodaļu;
(c)
privātas puses saskaņā ar 29. panta
2. punktu.
2.           Eiropols var tieši izgūt
un apstrādāt informāciju, tostarp personas datus, no publiski
pieejamiem avotiem, piemēram, plašsaziņas līdzekļiem,
tostarp interneta un publiskajiem datiem.
3.           Eiropols var izgūt un
apstrādāt informāciju, tostarp personas datus, no valsts,
Savienības vai starptautiskām informācijas sistēmām,
tostarp, izmantojot datorizētu tiešu piekļuvi, ciktāl to
atļauj Savienības, starptautiskie vai valstu tiesību akti.
Attiecībā uz Eiropola piekļuvi šādai informācijai un
tās izmantošanu piemēro attiecīgos Savienības,
starptautisko vai valsts tiesību aktu noteikumus, ja tie paredz
stingrākus piekļuves un izmantošanas noteikumus nekā šajā
regulā paredzētie. Piekļuvi šādām informācijas
sistēmām piešķir vienīgi pienācīgi pilnvarotiem
Eiropola darbiniekiem, ciktāl tas ir nepieciešams viņu uzdevumu
pildīšanai.
24. pants
Informācijas apstrādes darbību nolūki
1.           Ciktāl tas ir
nepieciešams 3. panta 1. un 2. punktā noteikto
mērķu sasniegšanai, Eiropols apstrādā informāciju,
tostarp personas datus, lai
(a)
veiktu šķērspārbaudi
nolūkā identificēt saiknes starp informāciju;
(b)
veiktu stratēģisko vai tematisko
analīzi;
(c)
konkrētos gadījumos veiktu operatīvo
analīzi.
2.           Personas datu kategorijas un
datu subjektu kategorijas, kuru datus var vākt katrā
konkrētā nolūkā, kas minēts 1. punktā, ir
uzskaitītas 2. pielikumā.
25. pants
Informācijas apstrādes darbību nolūka noteikšana
1.           Dalībvalsts,
Savienības struktūra, trešā valsts vai starptautiskā
organizācija, kas Eiropolam sniedz informāciju, nosaka
mērķi, kādā to apstrādā, kā minēts 24. pantā.
Ja tā to nav izdarījusi, Eiropols lemj par šādas
informācijas būtiskumu, kā arī par nolūku,
kādā to apstrādā. Eiropols informāciju
apstrādāt citā nolūkā nekā tajā, kurā
informācija tika sniegta, var vienīgi ar datu sniedzēja
atļauju.
2.           Dalībvalstis,
Savienības struktūras, trešās valstis un starptautiskās
organizācijas informācijas pārsūtīšanas
brīdī var norādīt vispārīgus vai konkrētus
ierobežojumus piekļuvei vai izmantošanai, tostarp attiecībā uz
dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja šādu ierobežojumu
nepieciešamība kļūst acīmredzama pēc
pārsūtīšanas, tās attiecīgi informē Eiropolu.
Eiropols ievēro šādus ierobežojumus.
3.           Eiropols var noteikt
jebkādus ierobežojumus dalībvalstu, Savienības struktūru,
trešo valstu un starptautisko organizāciju piekļuvei
informācijai, kas izgūta no publiski pieejamiem avotiem, vai
šādas informācijas izmantošanai.
26. pants
Dalībvalstu un Eiropola darbinieku piekļuve
informācijai, ko glabā Eiropols
1.           Dalībvalstīm ir
piekļuve visai informācijai, kas sniegta 24. panta 1. punkta
a) un b) apakšpunkta nolūkos, un tās var veikt tajā
meklēšanu, neskarot dalībvalstu, Savienības struktūru un
trešo valstu un starptautisko organizāciju tiesības norādīt
ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi šādiem datiem un to
izmantošanu. Dalībvalstis ieceļ tās kompetentās
iestādes, kam ir atļauts veikt šādu meklēšanu.
2.           Dalībvalstīm ir
netieša piekļuve, pamatojoties uz „trāpījums ir” /
„trāpījuma nav” sistēmu, informācijai, kas sniegta 24. panta
1. punkta c) apakšpunkta nolūkos, neskarot ierobežojumus, ko
norādījušas informācijas sniedzējas dalībvalstis,
Savienības struktūras un trešās valstis vai starptautiskās
organizācijas saskaņā ar 25. panta 2. punktu. Ja ir
iegūts trāpījums, Eiropols sāk procedūru, ar kuru var
veikt tās informācijas apmaiņu, kura ģenerēja
trāpījumu, saskaņā ar tās dalībvalsts
lēmumu, kura sniedza informāciju Eiropolam.
3.           Eiropola darbiniekiem, kurus
atbilstīgi pilnvarojis Eiropola izpilddirektors, ir piekļuve Eiropola
apstrādātajai informācijai tādā apmērā,
kāds nepieciešams viņu pienākumu veikšanai.
27. pants
Eurojust un OLAF piekļuve Eiropola informācijai
1.           Eiropols veic visus
atbilstīgos pasākumus, lai Eurojust un Eiropas Birojs
krāpšanas apkarošanai (OLAF) savu attiecīgo pilnvaru
robežās varētu piekļūt visai informācijai, kas sniegta
24. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta nolūkos, un veikt
tajā meklēšanu, neskarot dalībvalstu, Savienības
struktūru un trešo valstu un starptautisko organizāciju tiesības
norādīt ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi
šādiem datiem un to izmantošanu. Eiropolu informē, ja Eurojust
vai OLAF veiktajā meklēšanā atklājas, ka ir atbilsme
ar Eiropola apstrādāto informāciju.
2.           Eiropols veic visus
attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka Eurojust un OLAF
to attiecīgo pilnvaru robežās ir netieša piekļuve, pamatojoties
uz „trāpījums ir” /„trāpījuma nav” sistēmu,
informācijai, kas sniegta 24. panta 1. punkta
c) apakšpunkta nolūkos, neskarot ierobežojumus, ko
norādījušas informācijas sniedzējas dalībvalstis,
Savienības struktūras un trešās valstis vai starptautiskās
organizācijas saskaņā ar 25. panta 2. punktu. Ja ir
iegūts trāpījums, Eiropols sāk procedūru, ar kuru var
veikt tās informācijas apmaiņu, kura ģenerēja
trāpījumu, saskaņā ar tās dalībvalsts,
Savienības struktūras, trešās valsts vai starptautiskās
organizācijas lēmumu, kura sniedza informāciju Eiropolam.
3.           Informācijas
meklēšanu saskaņā ar 1. un 2. punktu veic vienīgi lai
noteiktu, vai attiecīgi Eurojust vai OLAF pieejamā
informācija atbilst Eiropola apstrādātajai informācijai.
4.           Eiropols meklēšanu
saskaņā ar 1. un 2. punktu atļauj vienīgi pēc
tam, kad ir saņēmis no Eurojust un OLAF
informāciju par to, kuri valsts locekļi, vietnieki, palīgi,
kā arī Eurojust darbinieki un kuri OLAF darbinieki ir
pilnvaroti veikt šādu meklēšanu.
5.           Ja Eiropola informācijas
apstrādes darbību laikā saistībā ar atsevišķu
izmeklēšanu Eiropols vai dalībvalsts konstatē, ka nepieciešama
koordinācija, sadarbība vai atbalsts saskaņā ar Eurojust
vai OLAF pilnvarām, Eiropols tos attiecīgi informē un
uzsāk informācijas apmaiņas procedūru saskaņā ar
tās dalībvalsts lēmumu, kura sniegusi informāciju.
Šādā gadījumā Eurojust vai OLAF apspriežas ar
Eiropolu.
6.           Eurojust, tostarp
kolēģija, valsts locekļi, vietnieki, palīgi, kā
arī Eurojust darbinieki, un OLAF ievēro visus
vispārīgos vai konkrētos ierobežojumus piekļuvei vai
izmantošanai, kurus norādījušas dalībvalstis, Savienības
struktūras, trešās valstis un starptautiskās organizācijas
saskaņā ar 25. panta 2. punktu.
28. pants
Pienākums paziņot dalībvalstīm
1.           Ja Eiropolam
saskaņā ar tā uzdevumu, kas paredzēts 4. panta 1. punkta
b) apakšpunktā, nepieciešams informēt dalībvalsti par
informāciju, kas attiecas uz to, un ja uz minēto informāciju
attiecas 25. panta 2. punktā aprakstītie piekļuves
ierobežojumi, kas aizliedz veikt tās apmaiņu, Eiropols apspriežas ar
datu sniedzēju, kurš paredzējis piekļuves ierobežojumu, un
lūdz tā atļauju informācijas apmaiņai.
Bez šādas atļaujas informācijas
apmaiņu neveic.
2.           Neatkarīgi no jebkādiem
piekļuves ierobežojumiem Eiropols informē dalībvalsti par
informāciju, kas attiecas uz to, ja
(a)
tas ir absolūti nepieciešams, lai
novērstu ar smago noziedzību vai teroristu nodarījumiem
saistītus reālus draudus; vai
(b)
tas ir būtiski, lai novērstu tiešus un
nopietnus draudus minētās dalībvalsts sabiedrības
drošībai.
Šādā gadījumā Eiropols, cik
drīz vien iespējams, informē datu sniedzēju par šādas
informācijas apmaiņu un pamato savu situācijas analīzi.
VI nodaļa

ATTIECĪBAS AR PARTNERIEM
1. IEDAĻA
KOPĪGI NOTEIKUMI
29. pants
Kopīgi noteikumi
1.           Ja tas ir nepieciešams
tā uzdevumu veikšanai, Eiropols var izveidot un uzturēt
sadarbības attiecības ar Savienības struktūrām
atbilstīgi šo struktūru mērķiem, trešo valstu
tiesībaizsardzības iestādēm, trešo valstu
tiesībaizsardzības mācību iestādēm,
starptautiskām organizācijām un privātām pusēm.
2.           Ja tas ir būtiski
tā uzdevumu veikšanai un ievērojot ierobežojumus, kas paredzēti 25. panta
2. punktā, Eiropols var veikt visas informācijas, izņemot
personas datus, tiešu apmaiņu ar 1. punktā minētajām
vienībām.
3.           Eiropols no 1. pantā
minētajām vienībām, izņemot privātas puses, var
saņemt personas datus un apstrādāt tos, ja tas ir nepieciešams
tā uzdevumu veikšanai un ievērojot šīs nodaļas noteikumus.
4.           Neskarot 36. panta 4. punktu,
Eiropols pārsūta personas datus Savienības struktūrām,
trešām valstīm un starptautiskām organizācijām
vienīgi tad, ja tas ir nepieciešams, lai novērstu un apkarotu
noziedzību, uz ko attiecas Eiropola mērķi, un saskaņā
ar šīs nodaļas noteikumiem. Ja pārsūtāmos datus ir
sniegusi dalībvalsts, Eiropols saņem minētās
dalībvalsts piekrišanu, ja vien
(a)
nevar uzskatīt, ka atļauja ir dota, jo
dalībvalsts nav skaidri ierobežojusi tālākas
pārsūtīšanas iespēju; vai
(b)
attiecīgā dalībvalsts šādai
tālākai pārsūtīšanai nav devusi iepriekšēju
vispārēju piekrišanu vai piekrišanu ar konkrētiem
nosacījumiem. Šādu piekrišanu var atsaukt jebkurā laikā.
5.           Dalībvalstīm,
Savienības struktūrām, trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām aizliedz personas datus
pārsūtīt tālāk, ja vien Eiropols nav skaidri devis tam
piekrišanu.
2. IEDAĻA
PERSONAS DATU APMAIŅA/PĀRSŪTĪŠANA
30. pants
Personas datu pārsūtīšana Savienības
struktūrām
Piemērojot iespējamos ierobežojumus,
kas paredzēti saskaņā ar šīs regulas 25. panta 2. vai
3. punktu, Eiropols var tieši pārsūtīt personas datus
Savienības struktūrām, ja tas ir nepieciešams tā vai
saņēmējas Savienības struktūras uzdevumu veikšanai.
31. pants
Personas datu pārsūtīšana
trešām valstīm un starptautiskām organizācijām
1.           Ciktāl tas ir
nepieciešams Eiropolam tā uzdevumu veikšanai, Eiropols var
pārsūtīt personas datus trešās valsts iestādei vai
starptautiskai organizācijai, pamatojoties uz
(a)
lēmumu, ko Komisija pieņēmusi
saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (1995.
gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas
datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti 25. un 31. pantu],
ka minētā valsts vai starptautiskā organizācija vai
apstrādājošais sektors minētajā trešā valstī vai
starptautiskā organizācijā nodrošina pienācīgu
aizsardzības līmeni (lēmums par aizsardzības
līmeņa pietiekamību); vai
(b)
starptautisku nolīgumu, kas noslēgts
starp Savienību un attiecīgo trešo valsti vai starptautisko
organizāciju saskaņā ar Līguma 218. pantu, sniedzot
atbilstīgus aizsardzības pasākumus attiecībā uz
privātuma un personu pamattiesību un brīvību
aizsardzību; vai
(c)
sadarbības nolīgumu, kas noslēgts
starp Eiropolu un attiecīgo trešo valsti vai starptautisko
organizāciju saskaņā ar Lēmuma 2009/371/TI 23. pantu
pirms šīs regulas piemērošanas dienas.
Šādai pārsūtīšanai nav
nepieciešama nekāda cita atļauja.
Eiropols var noslēgt sadarbības
vienošanās, lai īstenotu šādus nolīgumus vai lēmumus
par atbilstību.
2.           Atkāpjoties no 1. punkta,
izpilddirektors katrā gadījumā atsevišķi var atļaut
pārsūtīt personas datus uz trešām valstīm vai
starptautiskām organizācijām, ja
(a)
datu pārsūtīšana ir absolūti
nepieciešama, lai garantētu vienas vai vairāku dalībvalstu
būtiskās intereses, uz kurām attiecas Eiropola mērķi;
(b)
datu pārsūtīšana ir absolūti
nepieciešama, lai novērstu ar noziedzību vai teroristu
nodarījumiem saistītus reālus draudus;
(c)
datu pārsūtīšana ir citādi
vajadzīga vai ir likumīgi prasīta, pamatojoties uz
svarīgām sabiedrības interesēm vai prasījumu
pamatojumam, realizācijai vai aizstāvībai; vai
(d)
pārsūtīšana ir vajadzīga, lai
aizsargātu datu subjekta vai kādas citas personas būtiskas
intereses.
Turklāt valde ar Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāja piekrišanu, ņemot vērā
to, ka pastāv aizsardzības pasākumi attiecībā uz
privātuma un personas pamattiesību un brīvību
aizsardzību, var atļaut pārsūtīšanu kopumu
saskaņā ar a) līdz d) apakšpunktiem, uz laiku, kas
nepārsniedz vienu gadu un ir atjaunojams.
3.           Izpilddirektors informē
valdi un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju par
gadījumiem, kad viņš ir piemērojis 2. punktu.
32. pants
No privātām pusēm iegūti personas dati
1.           Ciktāl tas ir
nepieciešams tā uzdevumu veikšanai, Eiropols var apstrādāt
personas datus, kuru izcelsme ir no privātām pusēm, ar
nosacījumu, ka tie ir saņemti
(a)
ar dalībvalsts valsts vienības
starpniecību saskaņā ar valsts tiesību aktiem;
(b)
ar tādas trešās valsts kontaktpunkta
starpniecību, ar kuru Eiropols ir noslēdzis sadarbības
nolīgumu saskaņā ar Lēmuma 2009/371/TI 23. pantu, pirms
sāk piemērot šo regulu; vai
(c)
ar trešās valsts iestādes vai
starptautiskas organizācijas, ar kuru Eiropas Savienība ir
noslēgusi starptautisku nolīgumu saskaņā ar Līguma 218. pantu,
starpniecību.
2.           Ja saņemtie dati
ietekmē dalībvalsts intereses, Eiropols tūlīt informē
attiecīgās dalībvalsts valsts vienību.
3.           Eiropols tieši nesazinās
ar privātām pusēm, lai izgūtu personas datus.
4.           Komisija trīs gadu
laikā, kopš šī regula ir piemērojama, izvērtē personas
datu tiešas apmaiņas ar privātām pusēm nepieciešamību
un iespējamo ietekmi. Šādā izvērtējumā citu
iemeslu vidū konkrētizē, vai Eiropolam ir nepieciešama personas
datu apmaiņa ar privātām pusēm.
33. pants
No privātām personām iegūta informācija
1.           Eiropols var
apstrādāt informāciju, tostarp personas datus, kuru izcelsme ir
no privātām personām, ar nosacījumu, ka tā ir
saņemta
(a)
ar dalībvalsts valsts vienības
starpniecību saskaņā ar valsts tiesību aktiem;
(b)
ar tādas trešās valsts kontaktpunkta
starpniecību, ar kuru Eiropols ir noslēdzis sadarbības
nolīgumu saskaņā ar Lēmuma 2009/371/TI 23. pantu,
pirms sāk piemērot šo regulu; vai
(c)
ar tādas trešās valsts iestādes vai
starptautiskas organizācijas starpniecību, ar kuru Eiropas
Savienība ir noslēgusi starptautisku nolīgumu saskaņā
ar Līguma 218. pantu.
2.           Ja Eiropols saņem
informāciju, tostarp personas datus, no privātas personas, kas
dzīvo tādā trešā valstī, ar kuru nav starptautiska
nolīguma, kas noslēgts vai nu, pamatojoties uz Lēmuma 2009/371/TI
23. pantu, vai uz Līguma 218. pantu, Eiropols var vienīgi
to pārsūtīt tālāk uz dalībvalsti vai
attiecīgu trešo valsti, ar kuru šādi starptautiski nolīgumi ir
noslēgti.
3.           Eiropols tieši nesazinās
ar privātpersonām, lai izgūtu informāciju.
VII nodaļa
DATU AIZSARDZĪBAS
PASĀKUMI
34. pants
Vispārēji datu
aizsardzības principi
Personas dati tiek
(a)
godprātīgi un likumīgi apstrādāti;
(b)
vākti konkrētiem, skaidriem un
likumīgiem nolūkiem, un to turpmāka apstrāde nav notikusi
veidā, kas nav savienojams ar minētajiem nolūkiem. Personas datu
turpmāku apstrādi vēsturiskos, statistikas vai zinātniskos
nolūkos neuzskata par nesaderīgu, ja vien Eiropols sniedz
atbilstīgus aizsardzības pasākumus, īpaši, lai
nodrošinātu, ka datus neapstrādā nekādā citā
nolūkā;
(c)
adekvāti, atbilstīgi un ne pārlieku
apjomīgi, ņemot vērā nolūkus, kādos tos
apstrādā;
(d)
precīzi un vajadzības gadījumā
tie jāatjaunina; jāveic visi pamatoti pasākumi, lai
nodrošinātu, ka neprecīzi personas dati, ņemot vērā
nolūkus, kādos tie tiek apstrādāti, bez kavēšanās
tiek dzēsti vai laboti;
(e)
saglabāti veidā, kas pieļauj datu
subjektu identifikāciju, un ne ilgāk, kā tas nepieciešams
nolūkiem, kuros datus apstrādā.
35. pants
Personas datu precizitātes un
uzticamības pakāpes
1.           Tādas informācijas
avotu, kuras izcelsme ir no kādas dalībvalsts, pēc iespējas
novērtē informāciju sniegusī dalībvalsts, izmantojot
šādus avota novērtējuma kodus:
A): ja nav šaubu par avota autentiskumu,
uzticamību un kompetenci vai ja informāciju ir sniedzis avots, kurš
visos gadījumos ir apstiprinājies kā ticams;
B): ja informāciju ir sniedzis avots, kurš
vairākumā gadījumu ir apstiprinājies kā ticams;
C): ja informāciju ir sniedzis avots, kurš
vairākumā gadījumu ir izrādījies neuzticams;
X) avota ticamību nav iespējams
novērtēt.
2.           Informāciju, kuras
izcelsme ir no kādas dalībvalsts, pēc iespējas
novērtē informāciju sniegusī dalībvalsts, pamatojoties
uz tās ticamību, šai nolūkā izmantojot šādus
informācijas novērtējuma kodus:
(1): informācija, par kuras pareizību
nav šaubu;
(2): informācija, kas ir zināma
personīgi informācijas avotam, bet nav personīgi zināma
amatpersonai, kura to virza tālāk;
(3): informācija, kas nav zināma
personīgi informācijas avotam, bet ko apstiprina cita jau
reģistrēta informācija;
(4): informācija, kas nav zināma
personīgi informācijas avotam un ko nav iespējams
apstiprināt.
3.           Ja Eiropols, pamatojoties uz
tā rīcībā jau esošu informāciju, secina, ka
novērtējumu nepieciešams labot, tas informē attiecīgo
dalībvalsti un mēģina panākt vienošanos par
novērtējuma grozīšanu. Eiropols negroza novērtējumu,
ja nav šādas vienošanās.
4.           Ja Eiropols no
dalībvalsts saņem nenovērtētu informāciju, Eiropols
pēc iespējas mēģina pats novērtēt avota vai
informācijas ticamību, pamatojoties uz tā rīcībā
jau esošu informāciju. Konkrētu datu un informācijas novērtēšanu
veic, vienojoties ar sniedzēju dalībvalsti. Dalībvalsts var
arī vispārīgi vienoties ar Eiropolu par konkrēta veida datu
un konkrētu avotu novērtējumu. Ja konkrētā
gadījumā nav panākta vienošanās vai nepastāv
vispārīga vienošanās, Eiropols novērtē informāciju
vai datus un piešķir šādai informācijai vai datiem
novērtējuma kodu X) un 4), kā minēts 1. un 2. punktā.

5.           Ja Eiropols saņem datus
vai informāciju no trešās valsts vai starptautiskas
organizācijas, vai Savienības struktūras, attiecīgi
piemēro šo pantu.
6.           Informāciju no publiski
pieejamiem avotiem Eiropols novērtē, izmantojot 1. un 2. punktā
noteiktos novērtējuma kodus.
36. pants
Konkrētu personas datu kategoriju un
dažādu datu subjektu kategoriju apstrāde
1.           Aizliegts apstrādāt
noziedzīgos nodarījumos cietušu personu, liecinieku vai citu personu,
kas var sniegt informāciju par noziedzīgiem nodarījumiem, vai
personu, kas jaunākas par 18 gadiem, personas datus, ja vien tas nav
absolūti nepieciešams, lai novērstu vai apkarotu noziedzību, uz
kuru attiecas Eiropola mērķi.
2.           Aizliegts apstrādāt
personas datus, kas apstrādāti ar automatizētiem vai citiem
līdzekļiem, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos
uzskatus, reliģisko piederību vai pārliecību,
piederību arodbiedrībām, kā arī datus, kas attiecas uz
veselību vai seksuālo dzīvi, ja vien tas nav absolūti
nepieciešams, lai novērstu vai apkarotu noziedzību, uz kuru attiecas
Eiropola mērķi un ja šie dati papildina citus personas datus, ko jau
apstrādā Eiropols.
3.           Vienīgi Eiropols var
piekļūt 1. un 2. punktā minētajiem personas datiem.
Izpilddirektors pienācīgi pilnvaro ierobežotu skaitu darbinieku,
kuriem būtu šāda piekļuve, ja tas ir nepieciešams viņu
uzdevumu veikšanai.
4.           Nevienu lēmumu, kas rada
tiesiskas sekas attiecībā uz datu subjektu, nepamato vienīgi uz 2. punktā
minēto datu automatizētu apstrādi, ja vien šāds lēmums
nav skaidri atļauts saskaņā ar valsts vai Savienības
tiesību aktiem vai, vajadzības gadījumā, to nav
atļāvis Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs.
5.           Šā panta 1. un 2. punktā
minētos personas datus nepārsūta dalībvalstīm,
Savienības struktūrām, trešām valstīm vai
starptautiskām organizācijām, ja vien tas nav absolūti
nepieciešams atsevišķos gadījumos attiecībā uz
noziedzību, uz ko attiecas Eiropola mērķi.
6.           Ik pēc sešiem
mēnešiem Eiropols sniedz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītajam
pārskatu par visiem 2. punktā minētajiem personas datiem,
ko tas ir apstrādājis.
37. pants
Personas datu glabāšanas un
dzēšanas termiņi
1.           Eiropola
apstrādātos personas datus Eiropols glabā tikai tik ilgi, cik
nepieciešams tā mērķu sasniegšanai.
2.           To, vai datus nepieciešams turpināt
glabāt, Eiropols pārskata katrā gadījumā
atsevišķi ne vēlāk kā trīs gadus pēc personas
datu sākotnējās apstrādes. Eiropols var nolemt
turpināt glabāt personas datus līdz nākamai
pārskatīšanai, kas notiek pēc vēl viena trīs gadu
perioda, ja glabāšanas turpināšana ir joprojām nepieciešama
Eiropola uzdevumu pildīšanai. Turpmākas glabāšanas iemeslus
pamato un reģistrē. Ja netiek pieņemts lēmums turpināt
personas datu glabāšanu, minētos datus automātiski dzēš
pēc trim gadiem.
3.           Ja datus, kas attiecas uz 36. panta
1. un 2. punktā minētajām personām, glabā
ilgāk par pieciem gadiem, attiecīgi informē Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju.
4.           Ja dalībvalsts,
Savienības struktūra, trešā valsts vai starptautiska
organizācija datu pārsūtīšanas brīdī
saskaņā ar 25. panta 2. punktu ir norādījusi
ierobežojumus attiecībā uz personas datu iepriekšēju
dzēšanu vai iznīcināšanu, Eiropols personas datus dzēš
saskaņā ar šiem ierobežojumiem. Ja Eiropols datu glabāšanas
turpināšanu uzskata par nepieciešamu savu uzdevumu veikšanai, pamatojoties
uz informāciju, kas ir plašāka nekā tā, kas ir datu
sniedzēja rīcībā, Eiropols lūdz datu sniedzēja
atļauju turpināt datu glabāšanu.
5.           Ja dalībvalsts,
Savienības struktūra, trešā valsts vai starptautiska
organizācija dzēš Eiropolam sniegtus datus no savām valsts
datnēm, tā attiecīgi informē Eiropolu. Eiropols dzēš
datus, ja vien datu turpmāka glabāšana netiek atzīta par
nepieciešamu Eiropola mērķu sasniegšanai, pamatojoties uz informāciju,
kas ir plašāka nekā tā, kas ir datu sniedzēja rīcībā.
Eiropols informē datu sniedzēju par šādu datu turpmāku
glabāšanu un sniedz šādas turpmākas glabāšanas pamatojumu.
6.           Personas datus nedzēš,
ja
(a)
tas kaitētu datu subjekta interesēm,
kuram nepieciešama aizsardzība. Šādos gadījumos datus var
izmantot tikai ar datu subjekta piekrišanu;
(b)
datu subjekts apstrīd datu pareizību – uz
tādu laiku, lai dalībvalstis vai Eiropols vajadzības
gadījumā varētu verificēt datu pareizību;
(c)
personas datus jāsaglabā
pierādījumu nolūkā;
(d)
datu subjekts iebilst pret to dzēšanu un
tā vietā pieprasa to izmantošanas ierobežošanu.
38. pants
Apstrādes drošība
1.           Eiropols īsteno
atbilstīgus tehniskos un organizatoriskos pasākumus, lai
aizsargātu personas datus no nejaušas vai nelikumīgas
iznīcināšanas, nejaušas pazaudēšanas vai neatļautas
izpaušanas, pārveidošanas un piekļuves tiem, vai visām
citām nelikumīgām apstrādes formām.
2.           Attiecībā uz datu
automatizētu apstrādi Eiropols īsteno pasākumus, kas
paredzēti, lai
(a)
liegtu nepiederošām personām pieeju datu
apstrādes iekārtām, kuras izmanto personas datu apstrādei
(piekļuves kontrole iekārtām);
(b)
novērstu datu nesankcionētu
nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai datu nesēju
izņemšanu (datu nesēju kontrole);
(c)
novērstu datu nesankcionētu
ievadīšanu, kā arī liegtu glabāto personas datu nesankcionētu
apskati, grozīšanu vai dzēšanu (glabāšanas kontrole);
(d)
liegtu izmantot datu apstrādes
automatizētas sistēmas nepilnvarotām personām, izmantojot
datu komunikācijas iekārtas (lietotāju kontrole);
(e)
nodrošinātu, ka personām, kas ir
pilnvarotas izmantot datu apstrādes automatizētu sistēmu, ir
piekļuve tikai tiem datiem, uz kuriem attiecas viņu piekļuves
tiesības (datu piekļuves kontrole);
(f)
nodrošinātu, ka ir iespējams
pārbaudīt un noteikt, kurām organizācijām dati ir vai
var tikt pārsūtīti, izmantojot datu komunikācijas
iekārtas (komunikācijas kontrole);
(g)
nodrošinātu, ka ir iespējams
pārbaudīt un noteikt, kādi personas dati ir ievadīti datu
apstrādes automatizētajās sistēmās, kā arī
ievadīšanas laiku un ievadītāju (ievades kontrole);
(h)
novērstu personas datu nesankcionētu
nolasīšanu, kopēšanu, grozīšanu vai dzēšanu personas datu
pārsūtīšanas laikā vai datu nesēja
transportēšanas laikā (transportēšanas kontrole);
(i)
nodrošinātu, ka traucējumu
gadījumā uzstādītās sistēmas var
nekavējoties atjaunot (atgūšana);
(j)
nodrošinātu, ka sistēma funkcionē
bez kļūdām, par kļūdu parādīšanos
darbībās nekavējoties ziņo (drošums) un saglabātie
dati nevar tikt sabojāti sistēmas darbības traucējumu dēļ
(integritāte).
3.           Eiropols un dalībvalstis
nosaka mehānismus, lai nodrošinātu, ka visas informācijas
sistēmas robežās tiek ņemtas vērā drošības
vajadzības.
39. pants
Datu subjekta piekļuves
tiesības
1.           Ikvienam datu subjektam ir
tiesības saprātīgos termiņos saņemt informāciju
par to, vai Eiropols apstrādā personas datus, kas uz viņu
attiecas. Ja šādus personas datus apstrādā, Eiropols sniedz datu
subjektam šādu informāciju:
(a)
apstiprinājumu par to, ka tiek
apstrādāti dati, kas uz viņu attiecas;
(b)
informāciju vismaz par apstrādes
darbības nolūkiem, attiecīgajām datu kategorijām un
saņēmējiem, kuriem datus izpauž;
(c)
paziņojumu saprotamā veidā par
datiem, kurus apstrādā, un visu pieejamo informāciju par to
avotiem.
2.           Ikviens datu subjekts, kas
vēlas īstenot piekļuves tiesības personas datiem, var
šajā sakarā iesniegt pieprasījumu, neradot
pārmērīgas izmaksas iestādei, kas šim nolūkam
norīkota viņa izvēlētajā dalībvalstī.
Šī iestāde nekavējoties, un jebkurā gadījumā ne
vēlāk kā viena mēneša laikā no pieprasījuma
saņemšanas, to nodod Eiropolam.
3.           Eiropols atbild uz
pieprasījumu bez nepamatotas kavēšanās un jebkurā
gadījumā trīs mēnešu laikā kopš pieprasījuma
saņemšanas.
4.           Eiropols apspriežas par
pieņemamo lēmumu ar attiecīgo dalībvalstu
kompetentajām iestādēm. Priekšnoteikums lēmumu par
piekļuvi datiem pieņemšanai ir cieša sadarbība starp Eiropolu un
dalībvalstīm, kas ir tieši saistītas ar datu subjekta
piekļuvi šādiem datiem. Ja dalībvalsts iebilst pret Eiropola
ierosināto atbildi, tā paziņo Eiropolam iebilduma iemeslus.
5.           Piekļuvi personas datiem
atsaka vai ierobežo, ja tas ir nepieciešams pasākums, lai
(a)
Eiropols varētu pienācīgi
pildīt savus uzdevumus;
(b)
aizsargātu dalībvalstu drošību un
sabiedrisko kārtību vai lai novērstu noziedzību;
(c)
nodrošinātu, ka netiek apdraudēta valsts
izmeklēšana;
(d)
aizsargātu trešo personu tiesības un
brīvības.
6.           Eiropols datu subjektu
rakstiski informē par piekļuves atteikumu vai ierobežošanu, par
šāda lēmuma iemesliem un minētās personas
tiesībām iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam. Informāciju par faktiskajiem un juridiskajiem
iemesliem, uz kuriem pamatojas lēmums, var nesniegt, ja šādas
informācijas sniegšanas dēļ zaudētu jēgu ierobežojums,
kas noteikts saskaņā ar 5. punktu.
40. pants
Tiesības uz datu labošanu, dzēšanu un piekļuves liegšanu
tiem
1.           Ikvienam datu subjektam ir
tiesības prasīt Eiropolam labot personas datus, kas attiecas uz
viņu, ja tie ir nepareizi, un, ja tas ir iespējams un nepieciešams,
papildināt vai atjaunināt tos.
2.           Ikvienam datu subjektam ir
tiesības prasīt Eiropolam dzēst personas datus, kas attiecas uz
viņu, ja tie vairs nav vajadzīgi nolūkiem, kādiem tie tika
likumīgi vākti vai likumīgi apstrādāti
tālāk.
3.           Personas datus nedzēš,
bet liedz piekļuvi šiem datiem, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka
dzēšana var ietekmēt datu subjekta likumīgas intereses. Datus,
kuriem liegta piekļuve, apstrādā tikai mērķim,
sakarā ar kuru tie netika dzēsti.
4.           Ja 1., 2. un 3. punktā
aprakstītos Eiropola rīcībā esošos datus ir sniegušas
trešās valstis, starptautiskās organizācijas, vai tie ir
iegūti Eiropola veikto analīžu rezultātā, Eiropols šādus
datus labo, dzēš vai liedz tiem piekļuvi.
5.           Ja 1. un 2. punktā
aprakstītos Eiropola turētos datus Eiropolam ir tieši sniegušas
dalībvalstis, attiecīgās dalībvalstis sadarbībā
ar Eiropolu šādus datus labo, dzēš vai liedz tiem piekļuvi.
6.           Ja nepareizie dati ir
pārsūtīti kādā citā atbilstīgā
veidā vai dalībvalstu sniegtajos datos esošo kļūdu
cēlonis ir nepareiza pārsūtīšana vai tas, ka dati ir
nosūtīti, pārkāpjot šo regulu, vai arī
kļūdas ir radušās, Eiropolam datus ievadot, saņemot vai
glabājot nepareizi vai pārkāpjot šo regulu, Eiropols
sadarbībā ar attiecīgām dalībvalstīm šos datus
labo vai dzēš.
7.           Šā panta 4., 5. un 6. punktā
minētajos gadījumos nekavējoties informē visus šādu
datu adresātus. Saskaņā ar noteikumiem, kas tiem
piemērojami, adresāti savās sistēmās labo, dzēš
šādus datus vai liedz tiem piekļuvi.
8.           Eiropols rakstiski bez
nepamatotas kavēšanās un jebkurā gadījumā trīs
mēnešu laikā informē datu subjektu par to, ka dati, kas uz
viņu attiecas, ir laboti, dzēsti vai tiem ir liegta piekļuve.
9.           Eiropols datu subjektu
rakstiski informē par atteikumu datus labot, dzēst vai liegt tiem
piekļuvi un par iespēju iesniegt sūdzību Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājam un vērsties tiesā.
41. pants
Atbildība datu aizsardzības jautājumos
1.           Eiropols personas datus
glabā tādā veidā, kas nodrošina, ka var noteikt to avotu
saskaņā ar 23. pantu.
2.           Par 34. panta
d) punktā norādīto personas datu kvalitāti ir
atbildīga dalībvalsts, kura ir sniegusi personas datus Eiropolam, un
Eiropols attiecībā uz personas datiem, kurus ir sniegušas ES
struktūras, trešās valstis vai starptautiskās
organizācijas, kā arī uz personas datiem, kurus Eiropols izguvis
no publiski pieejamiem avotiem.
3.           Par atbilstību 34. panta
a), b), c) un e) punktos norādītajiem principiem atbildīgs
ir Eiropols.
4.           Par
pārsūtīšanas likumību atbildība ir
(a)
dalībvalstij, kas sniedza datus,
gadījumā, ja dalībvalsts Eiropolam sniedza personas datus; un
(b)
Eiropolam gadījumā, ja Eiropols sniedza
personas datus dalībvalstīm, un trešām valstīm vai starptautiskām
organizācijām.
5.           Ja pārsūtīšana
notiek starp Eiropolu un Savienības struktūru, par
pārsūtīšanas likumību atbildīgs ir Eiropols. Neskarot
iepriekšējo teikumu, ja Eiropols datus pārsūta pēc saņēmēja
lūguma, gan Eiropols, gan saņēmējs ir atbildīgi par
šādas pārsūtīšanas likumību. Turklāt Eiropols ir
atbildīgs par visām datu apstrādes darbībām, ko tas
veic.
42. pants
Iepriekšēja pārbaude
1.           To personas datu
apstrādei, kuri tiks iekļauti jaunajā kartotēkā, ko
paredzēts izveidot, veic iepriekšēju pārbaudi, ja
(a)
paredzēts apstrādāt īpašas datu
kategorijas, kas minētas 36. panta 2. punktā;
(b)
apstrādes veids, īpaši, izmantojot
jaunās tehnoloģijas, mehānismus vai procedūras, ir
citādi saistīts ar īpašiem riskiem attiecībā uz datu
subjektu pamattiesībām un brīvībām un jo īpaši uz
personas datu aizsardzību.
2.           Iepriekšējas
pārbaudes veic Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
pēc tam, kad tas ir saņēmis paziņojumu no datu
aizsardzības inspektora, kurš šaubu gadījumā par
iepriekšējas pārbaudes nepieciešamību apspriežas ar Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāju.
3.           Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs atzinumu sniedz divu mēnešu
laikā pēc paziņojuma saņemšanas. Šo laikposmu var
apturēt līdz brīdim, kad Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs ir saņēmis visu papildinformāciju, ko tas
ir pieprasījis. Ja tas nepieciešams lietas sarežģītības
dēļ, šo laikposmu ar Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāja lēmumu var turklāt pagarināt vēl uz
diviem mēnešiem. Par šo lēmumu Eiropolam paziņo pirms
sākotnējā divu mēnešu laikposma beigām.
Ja līdz divu mēnešu termiņa vai
visu tā pagarinājumu beigām nav sniegts atzinums,
uzskatāms, ka atzinums ir labvēlīgs.
Ja Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs atzīst, ka paziņotā apstrāde
varētu būt saistīta ar kādu šīs regulas noteikumu
pārkāpumu, viņš vajadzības gadījumā sniedz
atbilstīgus priekšlikumus, kā izvairīties no šāda
pārkāpuma. Ja Eiropols attiecīgi negroza apstrādes
darbību, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs var
īstenot pilnvaras, kādas viņam piešķirtas saskaņā
ar 46. panta 3. punktu.
4.           Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs veic visu to apstrādes
darbību uzskaiti, par kurām viņam paziņots
saskaņā ar 1. punktu. Šādu reģistru iekļauj
Regulas (EK) Nr. 45/2001 27. panta 5. punktā
minētajā reģistrā.
43. pants
Reģistrēšana un dokumentēšana
1.           Lai verificētu datu
apstrādes likumību, veiktu pašuzraudzību un nodrošinātu
datu pienācīgu integritāti un drošību, Eiropols veic
personas datu vākšanas, pārveidošanas, piekļuves, izpaušanas,
kombinēšanas vai dzēšanas uzskaiti. Šādus reģistrus vai dokumentāciju
dzēš pēc trim gadiem, ja vien dati nav turpmāk vajadzīgi
notiekošai kontrolei. Nav iespējas veikt izmaiņas reģistros.
2.           Reģistrus vai
dokumentāciju, kas sagatavota saskaņā ar šā panta 1. punktu,
pēc lūguma iesniedz Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam datu aizsardzības kontrolei. Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs minēto informāciju izmanto
vienīgi datu aizsardzības kontroles nolūkā un lai
nodrošinātu datu pareizu apstrādi, kā arī datu
integritāti un drošību.
44. pants
Datu aizsardzības inspektors
1.           Valde ieceļ datu
aizsardzības inspektoru, kas ir Eiropola darbinieks. Veicot savus
uzdevumus, viņš darbojas neatkarīgi.
2.           Datu aizsardzības
inspektoru izraugās, pamatojoties uz viņa personīgajām un
profesionālajām īpašībām un īpaši uz eksperta
zināšanām par datu aizsardzību.
3.           Datu aizsardzības
inspektora izraudzīšanās rezultātā nedrīkst rasties
interešu konflikts starp viņa datu aizsardzības inspektora
pienākumu pildīšanu un citiem oficiālajiem pienākumiem,
īpaši saistībā ar šīs regulas noteikumu piemērošanu.
4.           Datu aizsardzības
inspektoru ieceļ uz amata pilnvaru termiņu no diviem līdz
pieciem gadiem. Viņu var iecelt uz amata pilnvaru termiņu
atkārtoti, kopumā nepārsniedzot desmit gadus. Savienības
iestāde vai struktūra, kas viņu iecēla amatā, var
viņu atcelt no datu aizsardzības inspektora amata vienīgi ar
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja piekrišanu, ja viņš
vairs neatbilst nosacījumiem, kas nepieciešami viņa pienākumu
pildīšanai.
5.           Pēc datu
aizsardzības inspektora iecelšanas amatā, iestāde vai
struktūra, kas viņu iecēlusi, reģistrē viņu pie
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja.
6.           Saistībā ar savu
pienākumu pildīšanu datu aizsardzības inspektors nedrīkst
saņemt nekādus norādījumus.
7.           Datu aizsardzības
inspektoram ir jo īpaši šādi uzdevumi attiecībā uz personas
datiem, izņemot Eiropola darbinieku personas datus, kā arī
administratīva rakstura personas datus:
(a)
neatkarīgā veidā nodrošināt
likumību un šīs regulas noteikumu ievērošanu attiecībā
uz personas datu apstrādi;
(b)
nodrošināt, ka saskaņā ar šo regulu
personas datu nosūtīšana un saņemšana tiek reģistrēta
un saglabāta;
(c)
nodrošināt, ka saskaņā ar šo regulu
datu subjekti pēc to lūguma tiek informēti par viņu
tiesībām;
(d)
sadarboties ar Eiropola darbiniekiem, kas ir
atbildīgi par procedūrām, apmācību un
konsultācijām par datu apstrādi;
(e)
sadarboties ar Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāju;
(f)
sagatavot gada ziņojumu un to
nosūtīt valdei un Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam.
8.           Turklāt datu
aizsardzības inspektors veic funkcijas, kas paredzētas Regulā
(EK) Nr. 45/2001 attiecībā uz Eiropola darbinieku personas
datiem kā arī administratīvajiem personas datiem.
9.           Veicot savus uzdevumus, datu
aizsardzības inspektoram ir piekļuve visiem Eiropola
apstrādātajiem datiem un visām Eiropola telpām.
10.         Ja datu aizsardzības
inspektors uzskata, ka šīs regulas noteikumi par personas datu
apstrādi nav ievēroti, viņš par to informē izpilddirektoru,
pieprasot, lai viņš noteiktajā laikā novērš noteikumu
neievērošanu. Ja izpilddirektors noteiktajā laikā nenovērš
noteikumu neievērošanu, datu aizsardzības inspektors informē
valdi, un viņi vienojas par konkrētu termiņu, kurā
jārīkojas. Ja valde noteiktajā laikā nenovērš
apstrādes noteikumu neievērošanu, datu aizsardzības inspektors
par to informē Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju.
11.         Valde pieņem
īstenošanas noteikumus attiecībā uz datu aizsardzības
inspektoru. Minētie īstenošanas noteikumi īpaši attiecas uz
kandidātu izraudzīšanās procedūru datu aizsardzības
inspektora amatam un viņu atlaišanu, datu aizsardzības inspektora
uzdevumiem, pienākumiem un pilnvarām un viņa neatkarības
aizsardzības pasākumiem. Eiropols nodrošina datu aizsardzības
inspektoram darbiniekus un resursus, kas nepieciešami tā uzdevumu
veikšanai. Minētajiem darbiniekiem ir piekļuve Eiropola
apstrādātajiem personas datiem un Eiropola telpām tikai
tādā apmērā, kāds nepieciešams viņu uzdevumu
pildīšanai.
45. pants
Valsts uzraudzības iestādes
veiktā uzraudzība
1.           Katra dalībvalsts izraugās
valsts uzraudzības iestādi, kas saskaņā ar
attiecīgās valsts tiesību aktiem neatkarīgi uzrauga, vai
attiecīgās dalībvalsts veiktā personas datu
ievadīšana, izgūšana un nodošana Eiropolam ir likumīga, kā
arī pārbauda, vai ar tādu datu ievadīšanu, izgūšanu
vai nodošanu netiek pārkāptas datu subjekta tiesības. Šajā
nolūkā valsts uzraudzības iestādei saskaņā ar
attiecīgajām valsts procedūrām valsts vienības vai
sadarbības koordinatora telpās ir piekļuve datiem, kurus
tās dalībvalsts ir sniegusi Eiropolam.
2.           Uzraudzības funkciju
veikšanai valsts uzraudzības iestādēm ir piekļuve
Eiropolā strādājošā attiecīgās valsts
sadarbības koordinatora birojam un dokumentiem.
3.           Valsts uzraudzības
iestādes saskaņā ar attiecīgajām valsts
procedūrām uzrauga valsts vienību darbības un
sadarbības koordinatoru darbības, ciktāl šādas
darbības attiecas uz personas datu aizsardzību. Tās arī
pastāvīgi informē Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāju par visām darbībām, ko tās veic
saistībā ar Eiropolu.
4.           Ikvienai personai ir tiesības
pieprasīt valsts uzraudzības iestādei nodrošināt, ka uz šo
personu attiecīgo datu jebkādā veidā veiktā
ievadīšana vai nodošana Eiropolam un attiecīgās dalībvalsts
veikta datu aplūkošana ir likumīga. Šīs tiesības izmanto
saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā
pieprasījums iesniegts.
46. pants
Eiropas datu aizsardzības
uzraudzītāja īstenotā uzraudzība
1.           Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs ir atbildīgs par šīs regulas
noteikumu piemērošanas uzraudzību un nodrošināšanu
attiecībā uz fizisko personu pamattiesību un brīvību
aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi, ko veic
Eiropols, un par Eiropola un datu subjektu konsultēšanu visos
jautājumos, kas attiecas uz personas datu aizsardzību. Šajā
nolūkā viņš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus un
īsteno 3. punktā piešķirtās pilnvaras.
2.           Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājam saskaņā ar šo regulu ir
šādi pienākumi:
(a)
izskatīt un izmeklēt sūdzības
un saprātīgā termiņā informēt datu subjektu par
iznākumu;
(b)
vai nu pēc savas iniciatīvas, vai
balstoties uz sūdzību, veikt pārbaudi un
saprātīgā termiņā informēt datu subjektus par
iznākumu;
(c)
uzraudzīt un nodrošināt, ka Eiropols
piemēro šīs regulas un visu citu Savienības aktu noteikumus
attiecībā uz fizisku personu aizsardzību saistībā ar
personas datu apstrādi;
(d)
vai nu pēc savas iniciatīvas, vai
atbildot uz lūgumu, konsultēt Eiropolu par visiem jautājumiem
saistībā ar personas datu apstrādi, īpaši pirms
iekšējo noteikumu izstrādes attiecībā uz pamattiesību
un brīvību aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi;
(e)
noteikt, pamatot un publiskot izņēmumus,
aizsardzības pasākumus, pilnvarojumus un nosacījumus, kas
minēti 36. panta 4. punktā;
(f)
veikt to apstrādes darbību uzskaiti, par
kurām viņam paziņots saskaņā ar 42. panta 1. punktu
un kuras reģistrētas saskaņā ar 42. panta 4. punktu;

(g)
veikt viņam paziņotās apstrādes
iepriekšēju pārbaudi.
3.           Saskaņā ar šo
regulu Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs var
(a)
sniegt padomus datu subjektiem par viņu
tiesību īstenošanu;
(b)
ja, iespējams, ir pārkāpti
noteikumi, kas regulē personas datu apstrādi, nodot lietu Eiropolam
un attiecīgā gadījumā iesniegt priekšlikumus
konkrētā pārkāpuma novēršanai un datu subjektu
aizsardzības uzlabošanai;
(c)
izdot rīkojumus par to, ka jāievēro
pieprasījumi par konkrētu tiesību īstenošanu
attiecībā uz datiem, ja attiecīgie pieprasījumi ir
noraidīti, pārkāpjot 39. un 40. pantu;
(d)
izteikt brīdinājumu vai
aizrādījumu Eiropolam;
(e)
izdot rīkojumu labot, liegt piekļuvi,
dzēst vai iznīcināt visus datus, ja tie ir apstrādāti,
pārkāpjot noteikumus, kas regulē personas datu apstrādi, un
paziņot par to trešām personām, kurām dati ir izpausti;
(f)
uzlikt pagaidu vai galīgu apstrādes
aizliegumu;
(g)
nosūtīt lietu Eiropolam un,
vajadzības gadījumā, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai;
(h)
nosūtīt lietu Eiropas Savienības Tiesai
saskaņā ar Līgumā paredzētajiem nosacījumiem;
(i)
iesaistīties lietās, ko izskata Eiropas
Savienības Tiesa.
4.           Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājam ir tiesības
(a)
iegūt no Eiropola piekļuvi visiem
personas datiem un visai informācijai, kas nepieciešama viņa
veiktajai pārbaudei;
(b)
iegūt piekļuvi visām telpām,
kurās Eiropols veic savas darbības, ja ir pamatoti iemesli
pieņemt, ka tur tiek veikta darbība, uz kuru attiecas šī regula.
5.           Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs izstrādā Eiropola
darbību uzraudzības gada pārskatu. Šis pārskats ir
daļa no Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja gada
darbības pārskata, kas minēts Regulas (EK) Nr. 45/2001 48. pantā.

6.           Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītāja locekļiem un darbiniekiem ir
saistošs konfidencialitātes pienākums saskaņā ar 69. pantu.
47. pants
Sadarbība starp Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītāju un valstu datu aizsardzības iestādēm
1.           Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs savā darbībā cieši
sadarbojas ar valstu uzraudzības iestādēm konkrētos
jautājumos, kuros nepieciešama valstu iesaiste, īpaši, ja Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājs vai valsts uzraudzības
iestāde atklāj būtiskas atšķirības starp
dalībvalstu praksi vai iespējams nelikumīgu pārsūtīšanu,
izmantojot Eiropola informācijas apmaiņas kanālus, vai
saistībā ar jautājumiem par šīs regulas īstenošanu un
interpretāciju, kurus izvirzījusi viena vai vairākas valsts
uzraudzības iestādes.
2.           Gadījumos, kas
minēti 1. punktā, Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājs un valstu uzraudzības iestādes,
rīkojoties savas attiecīgās kompetences robežās, var veikt
attiecīgas informācijas apmaiņu, palīdzēt viens otram
veikt revīzijas un inspekcijas, izskatīt šīs regulas
interpretācijas vai piemērošanas grūtības,
izpētīt problēmas saistībā ar neatkarīgas
uzraudzības īstenošanu vai datu subjektu tiesību
īstenošanu, izstrādāt saskaņotus priekšlikumus
problēmu kopīgiem risinājumiem un veicināt
informētību par tiesībām uz datu aizsardzību, ja tas
ir vajadzīgs.
3.           Valstu uzraudzības
iestādes un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs tiekas,
kad tas ir nepieciešams. Šo sanāksmju izmaksas un norisi nodrošina Eiropas
Datu aizsardzības uzraudzītājs. Reglamentu pieņem
pirmajā sanāksmē. Ja nepieciešams, kopīgi tiek izstrādātas
sīkākas darba metodes.
48. pants
Administratīvie personas dati un
darbinieku dati
Visiem Eiropola darbinieku personas datiem,
kā arī Eiropola rīcībā esošiem administratīviem
personas datiem piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.
VIII nodaļa
TIESĪBU AIZSARDZĪBA
UN ATBILDĪBA
49. pants
Tiesības iesniegt sūdzību
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam
1.           Ikvienam datu subjektam ir
tiesības iesniegt sūdzību Eiropas Datu aizsardzības
uzraudzītājam, ja viņš uzskata, ka viņa personas datu
apstrāde neatbilst šīs regulas noteikumiem.
2.           Ja sūdzība attiecas
uz 39. vai 40. pantā minēto lēmumu, Eiropas Datu
aizsardzības uzraudzītājs apspriežas ar valsts uzraudzības
iestādēm vai kompetentu tiesu iestādi dalībvalstī, kas
bija datu avots, vai dalībvalstī, kas ir tieši attiecīga.
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja lēmumu, kas var ietvert
atteikumu sniegt informāciju, pieņem ciešā sadarbībā
ar valsts uzraudzības iestādi vai kompetentu tiesu iestādi.
3.           Ja sūdzība attiecas
uz tādu datu apstrādi, kurus Eiropolam sniedza dalībvalsts,
Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ciešā sadarbībā
ar tās dalībvalsts valsts uzraudzības iestādi, kura ir
sniegusi datus, pārliecinās, vai nepieciešamās pārbaudes ir
veiktas pareizi.
4.           Ja sūdzība attiecas
uz tādu datu apstrādi, kurus Eiropolam ir sniegušas Savienības
struktūras, trešās valstis vai starptautiskās
organizācijas, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs
nodrošina, ka Eiropols ir veicis nepieciešamās pārbaudes.
50. pants
Tiesības vērsties tiesā
pret Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju
Eiropas datu aizsardzības
uzraudzītāja lēmumus apstrīd Eiropas Savienības
Tiesā.
51. pants
Vispārīgie noteikumi par atbildību un tiesībām
uz kompensāciju
1.           Eiropola atbildību par
līgumsaistību izpildi reglamentē tiesību aktos, ko
piemēro attiecīgiem līgumiem.
2.           Eiropas Savienības
Tiesas jurisdikcijā ir pieņemt nolēmumus, ievērojot jebkuru
šķīrējklauzulu, kas ietverta Eiropola noslēgtā
līgumā.
3.           Neskarot 52. pantu,
attiecībā uz atbildību, kas nav līgumiska, Eiropols
saskaņā ar vispārīgiem principiem, kas ir kopēji visu
dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina jebkādu
kaitējumu, ko radījuši tā departamenti vai tā darbinieki,
pildot savus pienākumus.
4.           Eiropas Savienības
Tiesas kompetencē ir strīdi, kas saistīti ar jebkāda
kaitējuma atlīdzināšanu, kā minēts 3. punktā.

5.           Eiropola darbinieku
personisko atbildību pret Eiropolu reglamentē ar viņiem
attiecīgi piemērojamiem Civildienesta noteikumiem vai
Nodarbināšanas kārtības noteikumiem.
52. pants
Atbildība par personas datu nepareizu apstrādi un
tiesības uz kompensāciju
1.           Ikvienai personai, kurai datu
nelikumīgas apstrādes darbības rezultātā ir
nodarīts kaitējums, ir tiesības saņemt kompensāciju
par tai nodarīto kaitējumu vai nu no Eiropola saskaņā ar
Līguma 340. pantu, vai no dalībvalsts, kurā notika
gadījums, kas radīja kaitējumu, saskaņā ar valsts
tiesību aktiem. Persona vēršas pret Eiropolu Eiropas Savienības
Tiesā vai pret dalībvalsti šīs dalībvalsts
kompetentajā valsts tiesā.
2.           Saistībā ar visiem
strīdiem starp Eiropolu un dalībvalstīm par to, kurš ir
galīgi atbildīgs par kompensāciju personai saskaņā ar 1. punktu,
vēršas valdē, kura lemj ar tās locekļu divu trešdaļu
balsu vairākumu, neskarot tiesības apstrīdēt šo lēmumu
saskaņā ar LESD 263. pantu.
IX nodaļa
PARLAMENTĀRĀ
PĀRRAUDZĪBA
53. pants
Parlamentārā pārraudzība
1.           Valdes
priekšsēdētājs un izpilddirektors pēc Eiropas Parlamenta un
valstu parlamentu lūguma ierodas Eiropas Parlamentā, lai, kopā
ar valstu parlamentiem, apspriestu ar Eiropolu saistītus jautājumus,
ņemot vērā pienākumu ievērot diskrētumu un
konfidencialitāti.
2.           Eiropola darbību
parlamentāro pārraudzību Eiropas Parlaments kopā ar valstu
parlamentiem veic saskaņā ar šo regulu.
3.           Papildus šajā
regulā noteiktajiem informēšanas un apspriešanās
pienākumiem Eiropols, ņemot vērā pienākumu
ievērot diskrētumu un konfidencialitāti, informācijas
nolūkā nosūta Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem
(a)
draudu novērtējumus,
stratēģisko analīzi un vispārējās situācijas
ziņojumus saistībā ar Eiropola mērķiem, kā
arī Eiropola pasūtīto pētījumu un izvērtējumu
rezultātus;
(b)
sadarbības vienošanās, kas pieņemtas
saskaņā ar 31. panta 1. punktu.
54. pants
Eiropas Parlamenta piekļuve klasificētai informācijai,
ko apstrādā Eiropols vai ar tā starpniecību
1.           Eiropola darbību
parlamentārās pārraudzības nolūkā
saskaņā ar 53. pantu, Eiropas Parlamentam un tā
pārstāvjiem pēc pieprasījuma var atļaut piekļuvi
Eiropas Savienības klasificētajai informācijai un
sensitīvai neklasificētai informācijai, ko apstrādā
Eiropols vai ar tā starpniecību.
2.           Piekļuve Eiropas
Savienības klasificētajai informācijai un sensitīvai
neklasificētai informācijai notiek saskaņā ar
pamatprincipiem un minimuma standartiem, kas minēti 69. pantā.
Sīkāku kārtību paredz darba vienošanās, kuru
noslēdz starp Eiropolu un Eiropas Parlamentu.
X nodaļa
PERSONĀLS
55. pants
Vispārīgi noteikumi
1.           Uz Eiropola personālu,
izņemot tos darbiniekus, uz kuriem dienā, kas sāk piemērot
šo regulu, attiecas līgumi, kurus noslēdzis Eiropols, kas izveidots
ar Eiropola konvenciju, attiecas Eiropas Savienības Civildienesta
noteikumi un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas
kārtība un noteikumi, kuri pieņemti, Eiropas Savienības
iestādēm savstarpēji vienojoties, lai īstenotu minētos
Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku
nodarbināšanas kārtību.
2.           Eiropola personāls
sastāv no pagaidu darbiniekiem un/vai līgumdarbiniekiem. Valde
pieņem lēmumu par to, kādas štatu sarakstā
paredzētās pagaidu amata vietas var ieņemt tikai darbinieki,
kurus izraugās no kompetentām dalībvalstu iestādēm.
Darbinieki, kurus pieņem darbā šādās amata vietās, ir
pagaidu darbinieki, un ar tiem var slēgt tikai līgumus uz noteiktu
laiku, ko var atjaunot vienu reizi uz noteiktu laiku.
56. pants
Izpilddirektors
1.           Izpilddirektoru pieņem
darbā kā Eiropola pagaidu darbinieku saskaņā ar
Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta
a) punktu.
2.           Izpilddirektoru ieceļ
valde no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc
atklātas un pārredzamas atlases procedūras.
Lai noslēgtu izpilddirektora līgumu,
Eiropolu pārstāv valdes priekšsēdētājs.
Pirms iecelšanas amatā Eiropas Parlamenta
atbildīgā komiteja var uzaicināt valdes izraudzīto
kandidātu sniegt paziņojumu un atbildēt uz komitejas
locekļu jautājumiem.
3.           Izpilddirektora amata
pilnvaru termiņš ir pieci gadi. Līdz minētā termiņa
beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā
izpilddirektora snieguma izvērtējumu un turpmākos Eiropola
uzdevumus un problēmas.
4.           Valde, rīkojoties
pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 3. punktā
minētais novērtējums, var pagarināt izpilddirektora amata
pilnvaru termiņu vienu reizi uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus.
5.           Valde informē Eiropas
Parlamentu, ja tā plāno pagarināt izpilddirektora amata pilnvaru
termiņu. Mēnesī pirms pilnvaru termiņa pagarināšanas
Eiropas Parlamenta atbildīgā komiteja drīkst uzaicināt
izpilddirektoru sniegt paziņojumu un atbildēt uz komitejas
locekļu jautājumiem.
6.           Izpilddirektors, kura
pilnvaras ir pagarinātas, kopējā termiņa beigās
nedrīkst piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu
amatu.
7.           Izpilddirektoru var atcelt no
amata, tikai pamatojoties uz valdes lēmumu, kura rīkojas pēc
Komisijas priekšlikuma.
8.           Valde lēmumus par
izpilddirektora un/vai izpilddirektora vietnieka/-u iecelšanu amatā,
viņu amata pilnvaru termiņa pagarināšanu un atcelšanu no amata
pieņem, pamatojoties uz tās balsstiesīgo locekļu divu
trešdaļu balsu vairākumu.
57. pants
Izpilddirektora vietnieki
1.           Izpilddirektoram palīdz
četri izpilddirektora vietnieki, no kuriem viens ir atbildīgs par
apmācību. Izpilddirektora vietnieks apmācības
jautājumos ir atbildīgs par Eiropola akadēmijas un tās
darbību pārvaldību. Izpilddirektors nosaka pārējo
vietnieku uzdevumus.
2.           Izpilddirektora vietniekiem
piemēro 56. pantu. Ar izpilddirektoru apspriežas pirms to iecelšanas
amatā vai atcelšanas no amata.
58. pants
Norīkoti valstu eksperti un
pārējie darbinieki
1.           Eiropols var izmantot
norīkotus valstu ekspertus vai citus darbiniekus, kurus nenodarbina
aģentūra.
2.           Valde pieņem
lēmumu, izklāstot noteikumus par valstu ekspertu norīkojumu uz
Eiropolu.
XI nodaļa
FINANŠU NOTEIKUMI
59. pants
Budžets
1.           Katram finanšu gadam, kas
atbilst kalendārajam gadam, tiek sastādīta Eiropola
ieņēmumu un izdevumu tāme, un tā tiek iekļauta
Eiropola budžetā.
2.           Eiropola budžeta
ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā.
3.           Neskarot citus resursus,
Eiropola ieņēmumi veido Savienības iemaksu, kas ir ietverta
Eiropas Savienības vispārējā budžetā.
4.           Eiropols var izmantot
Savienības finansējumu deleģēšanas nolīgumu vai ad-hoc
un ārkārtēju dotāciju veidā saskaņā ar
noteikumiem attiecīgajos instrumentos, uz kuriem balsta Savienības
politikas jomas.
5.           Eiropola izdevumi ietver
personāla algas, administratīvos un infrastruktūras izdevumus un
darbības izmaksas.
60. pants
Budžeta izveide
1.           Izpilddirektors katru gadu
sagatavo Eiropola ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu
nākamajam finanšu gadam, ietverot štatu sarakstu, un to nosūta
valdei.
2.           Valde, pamatojoties uz
minēto projektu, sagatavo provizorisku Eiropola ieņēmumu un
izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam. Eiropola
ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu katru gadu līdz
[datums, ko paredz Finanšu pamatregulā] nosūta Komisijai. Valde
tāmes projekta galīgo redakciju, kurā ietilpst štatu saraksta
projekts, līdz 31. martam nosūta Komisijai, Eiropas Parlamentam
un Padomei.
3.           Komisija tāmi līdz
ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu
nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (budžeta
lēmējinstitūcijai).
4.           Ņemot vērā
tāmi, Komisija Eiropas Savienības vispārējā budžeta
projektā iekļauj aplēses, ko tā uzskata par
vajadzīgām attiecībā uz štatu sarakstu, un tās
iemaksas apjomu, kas attiecināma uz vispārējo budžetu, un
iesniedz tās budžeta lēmējinstitūcijai saskaņā ar
Līguma 313. un 314. pantu.
5.           Budžeta
lēmējinstitūcija apstiprina apropriācijas
attiecībā uz Eiropolam piešķiramo iemaksu.
6.           Budžeta
lēmējinstitūcija pieņem Eiropola štatu sarakstu.
7.           Eiropola budžetu pieņem
valde. Tas kļūst par galīgo budžetu pēc Eiropas
Savienības vispārējā budžeta galīgās
pieņemšanas. Vajadzības gadījumā to attiecīgi
koriģē.
8.           Uz visiem projektiem,
īpaši celtniecības projektiem, kuriem var būt ievērojama
ietekme uz budžetu, attiecas [Finanšu pamatregulas] noteikumi.
61. pants
Budžeta izpilde
1.           Eiropola budžetu izpilda
izpilddirektors.
2.           Izpilddirektors ik gadu
nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visu informāciju, kas
attiecas uz novērtēšanas procedūru rezultātu.
62. pants
Pārskata sniegšana un budžeta izpildes apstiprināšana
1.           Pēc katra finanšu gada
Eiropola grāmatvedis līdz 1. martam nosūta provizoriskos
pārskatus Komisijas grāmatvedim un Revīzijas palātai.
2.           Pēc katra finanšu gada
Eiropols līdz 31. martam nosūta budžeta un finanšu
pārvaldības ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un
Revīzijas palātai.
3.           Pēc katra finanšu gada
Komisijas grāmatvedis līdz 31. martam nosūta Revīzijas
palātai Eiropola provizorisko pārskatu, kas konsolidēts ar
Komisijas pārskatu.
4.           Pēc tam, kad ir
saņemti Revīzijas palātas apsvērumi par Eiropola
provizorisko pārskatu saskaņā ar Finanšu regulas 148. pantu,
grāmatvedis sastāda Eiropola galīgo pārskatu.
Izpilddirektors to iesniedz valdei atzinuma sniegšanai.
5.           Valde sniedz savu atzinumu
par Eiropola galīgo pārskatu.
6.           Pēc katra finanšu gada
beigām izpilddirektors līdz 1. jūlijam galīgos
pārskatus kopā ar valdes atzinumu nosūta Eiropas Parlamentam,
Padomei, Komisijai, Revīzijas palātaiun valstu parlamentiem.
7.           Galīgo pārskatu publicē.
8.           Izpilddirektors
vēlākais līdz [datums, kas noteikts Finanšu pamatregulā]
iesniedz Revīzijas palātai atbildi par apsvērumiem, kas izteikti
par gada pārskatu. Minēto atbildi viņš nosūta arī
valdei.
9.           Izpilddirektors iesniedz
Eiropas Parlamentam pēc tā pieprasījuma visu informāciju,
kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta
izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai saskaņā
ar Finanšu regulas 165. panta 3. punktu.
10.         Pēc Padomes ieteikuma,
kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, Eiropas Parlaments
līdz (N + 2) gada 15. maijam sniedz izpilddirektoram
apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi.
63. pants
Finanšu noteikumi
1.           Pēc apspriešanās ar
Komisiju valde pieņem finanšu noteikumus, kas piemērojami Eiropolam.
Tie nenovirzās no [Finanšu pamatregulas], izņemot gadījumus, kad
tas īpaši nepieciešams Eiropola darbībai, un ar Komisijas
iepriekšēju piekrišanu.
2.           Ņemot vērā
Valsts mācību iestāžu tīkla dalībnieku
īpašās iezīmes, kuri ir vienīgās struktūras, kam
piemīt īpašas iezīmes un tehniskā kompetence, lai
īstenotu attiecīgos apmācības pasākumus,
minētajiem dalībniekiem saskaņā ar Komisijas
deleģētās regulas (ES) Nr. 1268/2012[41] 190. panta 1. punkta
d) apakšpunktu var piešķirt dotācijas, neizsakot
uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.
XII nodaļa
CITI NOTEIKUMI
64. pants
Juridiskais statuss
1.           Eiropols ir Savienības
iestāde. Tam ir juridiskas personas statuss.
2.           Visās
dalībvalstīs Eiropolam ir visplašākā tiesībspēja
un rīcībspēja, kādu šo valstu tiesību akti
piešķir juridiskām personām. Jo īpaši Eiropols var pirkt un
pārdot kustamu un nekustamu īpašumu un var būt puse tiesas
procesā.
3.           Eiropola mītne atrodas
Hāgā, Nīderlandē.
65. pants
Privilēģijas un imunitāte
1.           Uz Eiropolu un tā
personālu attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti
Eiropas Savienībā.
2.           Sadarbības koordinatoru
un viņu ģimenes locekļu privilēģijas un imunitāte
tiek noteiktas nolīgumā starp Nīderlandes Karalisti un
citām dalībvalstīm. Nolīgumā paredz tādas privilēģijas
un imunitāti, kādas nepieciešamas, lai sadarbības koordinatori
varētu pienācīgi pildīt savus uzdevumus.
66. pants
Valodu lietošana
1.           Uz Eiropolu attiecas Regulas
Nr. 1[42]
noteikumi.
2.           Eiropola darbam
vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības
iestāžu Tulkošanas centrs.
67. pants
Pārredzamība
1.           Eiropola turētiem
dokumentiem piemēro Regulu (EK) Nr. 1049/2001[43].
2.           Pamatojoties uz
izpilddirektora priekšlikumu un vēlākais sešus mēnešus pēc
šīs regulas stāšanās spēkā valde pieņem sīki
izstrādātus noteikumus par Regulas (EK) Nr. 1049/2001
piemērošanu attiecībā uz Eiropola dokumentiem.
3.           Par lēmumiem, ko Eiropols
pieņēmis saskaņā ar 8. pantu Regulā (EK)
Nr. 1049/2001, var iesniegt sūdzību ombudam vai vērsties
Eiropas Savienības Tiesā, attiecīgi ievērojot Līguma 228.
un 263. pantā izklāstītos nosacījumus.
68. pants
Krāpšanas apkarošana
1.           Lai atvieglotu
krāpšanas, korupcijas un citu nelikumīgu darbību, uz kurām
attiecas Regula (EK) Nr. 1073/1999, apkarošanu, sešu mēnešu
laikā no dienas, kad Eiropols sāk darbību, tas pievienojas 1999. gada
25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu,
ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[44], un pieņem
attiecīgus noteikumus, kas piemērojami visiem Eiropola darbiniekiem,
izmantojot minētā nolīguma pielikumā pievienoto paraugu.
2.           Eiropas Revīzijas
palātai ir tiesības veikt gan dokumentu revīzijas, gan
klātienes revīzijas attiecībā uz visiem dotāciju
saņēmējiem, uzņēmējiem, kas no Eiropola
saņēmuši Savienības līdzekļus.
3.           OLAF var veikt
izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noteiktu,
vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga
darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses,
saistībā ar dotāciju vai līgumu, ko finansē Eiropols,
saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Eiropas
Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada
25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas
apkarošanai (OLAF) un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96
(1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm
uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu
intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[45].
4.           Neskarot 1., 2. un 3. punktu,
Eiropola sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un
starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju
līgumos un dotāciju piešķiršanas lēmumos ietver noteikumus,
kas skaidri pilnvaro Eiropas Revīzijas palātu un OLAF veikt
šādas revīzijas un izmeklēšanas saskaņā ar savu
attiecīgo kompetenci.
69. pants
Drošības noteikumi par klasificētas informācijas
aizsardzību
Eiropols nosaka savus noteikumus un pienākumus
attiecībā uz diskrētumu un konfidencialitāti un uz Eiropas
Savienības klasificētās informācijas un sensitīvas
neklasificētās informācijas aizsardzību, ņemot
vērā Lēmuma 2011/292/ES pamatprincipus un minimuma standartus.
Tas cita starpā aptver noteikumus par šādas informācijas
apmaiņu, apstrādi un glabāšanu.
70. pants
Izvērtēšana un pārskatīšana
1.           Ne vēlāk kā
piecus gadus pēc [dienas, kad sāk piemērot šo regulu] un
pēc tam reizi piecos gados Komisija uzdod veikt izvērtēšanu, it
īpaši, lai izvērtētu Eiropola un tā darba prakses ietekmi,
lietderību un efektivitāti. Izvērtēšanā jo īpaši
aplūko vajadzību grozīt Eiropola mērķus un visu
šādu grozījumu finansiālās sekas.
2.           Komisija nosūta
izvērtējuma ziņojumu kopā ar saviem secinājumiem par
ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, valstu parlamentiem un valdei.
3.           Saistībā ar katru
otro izvērtējumu Komisija novērtē arī Eiropola
sasniegtos rezultātus, ņemot vērā tā mērķus,
pilnvaras un uzdevumus. Ja Komisija uzskata, ka Eiropola turpmāka pastāvēšana
vairs neatbilst tam noteiktajiem mērķiem un uzdevumiem, tā var
ierosināt šo regulu attiecīgi grozīt vai atcelt.
71. pants
Administratīvā izmeklēšana
Uz Eiropola darbībām
saskaņā ar Līguma 228. pantu attiecas Eiropas Ombuda
kontrole.
72. pants
Galvenā mītne
1.           Nepieciešamos pasākumus
attiecībā uz Eiropola izvietošanu uzņēmējā
dalībvalstī un aprīkojumu, kas minētajai dalībvalstij
ir jādara pieejams, kā arī īpašos noteikumus, ko uzņēmējā
dalībvalstī piemēro izpilddirektoram, valdes locekļiem,
Eiropola personālam un viņu ģimenes locekļiem, nosaka
mītnes nolīgumā starp Eiropolu un dalībvalsti, kurā
atrodas mītne, kas noslēgts pēc tam, kad saņemts valdes
apstiprinājums, bet ne vēlāk kā [divus gadus pēc
šīs regulas stāšanās spēkā].
2.           Eiropola
uzņēmēja dalībvalsts nodrošina labākos iespējamos
apstākļus Eiropola darbībai, tostarp multilingvālas,
Eiropas ievirzes mācību iestādes un piemērotus transporta
savienojumus.
XIII nodaļa
PĀREJAS NOTEIKUMI
73. pants
Vispārējā juridiskā pēctecība
1.           Ar šo lēmumu izveidotais
Eiropols ir vispārējs tiesību un saistību
pārņēmējs attiecībā uz visiem līgumiem,
saistībām un īpašumiem, kurus noslēdzis, uzņēmies
vai iegādājies Eiropols, ko izveidoja ar Lēmumu 2009/371/TI, un CEPOL,
ko izveidoja ar Lēmumu 2005/681/TI.
2.           Šī regula neietekmē
to nolīgumu juridisko spēku, ko Eiropols, kas izveidots ar
Lēmumu 2009/371/TI, ir noslēdzis pirms šīs regulas
spēkā stāšanās dienas.
3.           Šī regula neietekmē
to nolīgumu juridisko spēku, ko CEPOL, kas izveidota ar
Lēmumu 2005/681/TI, ir noslēgusi pirms šīs regulas
spēkā stāšanās dienas.
4.           Atkāpjoties no 3. punkta,
mītnes līgumu, kas noslēgts, pamatojoties uz Lēmumu 2005/681/TI,
izbeidz dienā, kad sāk piemērot šo regulu.
74. pants
Pārejas noteikumi attiecībā uz valdi
1.           CEPOL valdes, kas
izveidota, pamatojoties uz Lēmuma 2005/681/TI 10. pantu, locekļu
amata pilnvaru termiņš beidzas [šīs regulas spēkā
stāšanās dienā].
2.           Eiropola valdes, kas
izveidota, pamatojoties uz Lēmuma 2009/371/TI 37. pantu, locekļu
amata pilnvaru termiņš beidzas [dienā, kad sāk piemērot šo
regulu].
3.           Eiropola valde, kas
izveidota, pamatojoties uz Lēmuma 2009/371/TI 37. pantu, laikā
starp regulas stāšanos spēkā un tās piemērošanas
sākšanu
(a)
pilda šīs regulas 14. pantā
minētās valdes funkcijas;
(b)
sagatavo šīs regulas 69. pantā
minēto noteikumu par pienākumu ievērot diskrētumu un
konfidencialitāti un ES klasificētās informācijas
aizsardzības noteikumu piemērošanu;
(c)
sagatavo visus instrumentus, kas vajadzīgi
šīs regulas piemērošanai; un
(d)
pārskata Lēmuma 2009/371/TI
īstenošanas neleģislatīvos pasākumus, lai valde, kas
izveidota, pamatojoties uz šīs regulas 13. pantu, varētu
pieņemt 78. panta 2. punktā minēto lēmumu.
4.           Komisija pēc šīs
regulas stāšanās spēkā nekavējoties veic nepieciešamos
pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar 13. pantu
izveidotā valde sāk darbu [dienā, kad sāk piemērot šo
regulu].
5.           Vēlākais sešos
mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā
dalībvalstis dara Komisijai zināmus to personu vārdus, kuras
tās ir iecēlušas par valdes locekļiem un to aizstājējiem
atbilstīgi 13. pantam.
6.           Valde, kas izveidota,
pamatojoties uz šīs regulas 13. pantu, sanāk uz pirmo
sanāksmi [dienā, kad sāk piemērot šo regulu]. Šajā
sanāksmē valde pieņem 78. panta 2. punktā
minēto lēmumu.
75. pants
Pārejas noteikumi attiecībā uz izpilddirektoru un
izpilddirektora vietniekiem
1.           Izpilddirektoram, kas
iecelts, pamatojoties uz Lēmuma 2009/371/TI 38. pantu, uz
atlikušo amata pilnvaru laiku tiek uzticēti šīs regulas 19. pantā
paredzētie izpilddirektora pienākumi. Citi viņa līguma
nosacījumi paliek nemainīgi. Ja amata pilnvaru termiņš beidzas
pēc [šīs regulas spēkā stāšanās dienas], bet
pirms [dienas, kad sāk piemērot šo regulu], to automātiski
pagarina līdz vienam gadam pēc dienas, kad sāk piemērot šo
regulu.
2.           Ja izpilddirektors
nevēlas vai nespēj rīkoties saskaņā ar 1. punktu,
Komisija norīko Komisijas ierēdni kā pagaidu izpilddirektoru,
kurš pilda izpilddirektoram noteiktos pienākumus laikposmā, kas
nepārsniedz 18 mēnešus, kamēr notiek 56. pantā
minētās iecelšanas amatā.
3.           Izpilddirektora vietniekiem,
kas iecelti, pamatojoties uz Lēmuma 2009/371/TI 38. pantu,
piemēro šā panta 1. un 2. punkta noteikumus.
4.           CEPOL izpilddirektoru,
kas iecelts, pamatojoties uz Lēmuma 2005/681/TI 11. panta 1. punktu,
uz viņa atlikušo amata pilnvaru termiņu ieceļ pildīt
Eiropola izpilddirektora vietnieka apmācības jautājumos
funkcijas. Citi viņa līguma nosacījumi paliek nemainīgi. Ja
amata pilnvaru termiņš beidzas pēc [šīs regulas spēkā
stāšanās dienas], bet pirms [dienas, kad sāk piemērot šo
regulu], to automātiski pagarina uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu
pēc dienas, kad sāk piemērot šo regulu.
76. pants
Pārejas budžeta noteikumi
1.           Katram no trim budžeta gadiem
pēc šīs regulas stāšanās spēkā
III nodaļā aprakstītajai apmācībai rezervē
vismaz 8 miljonus euro Eiropola operatīvajās izmaksās.
2.           Izpildes apstiprinājuma
procedūru attiecībā uz budžetiem, kas apstiprināti,
pamatojoties uz Lēmuma 2009/371/TI 42. pantu, veic
saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Lēmuma 2009/371/TI
43. pantā un Eiropola finanšu noteikumos.
XIV nodaļa
NOBEIGUMA NOTEIKUMI
77. pants
Aizstāšana
Ar šo regulu aizstāj un atceļ
Lēmumu 2009/371/TI un Lēmumu 2005/681/TI.
Atsauces uz aizstātajiem lēmumiem
uzskata par atsaucēm uz šo regulu.
78. pants
Atcelšana
1.           Visus leģislatīvos
pasākumus, ar kuriem īsteno Lēmumu 2009/371/TI un
Lēmumu 2005/681/TI, atceļ, atcelšanai stājoties spēkā
no dienas, kad sāk piemērot šo regulu.
2.           Visi neleģislatīvie
pasākumi, ar kuriem īsteno Lēmumu 2009/371/TI, ar ko
izveido Eiropas Policijas biroju (Eiropolu), un Lēmumu 2005/681/TI,
ar ko izveido CEPOL, paliek spēkā pēc [dienas, kurā
sāk piemērot šo regulu], ja vien Eiropola valde nav nolēmusi
citādi.
79. pants
Stāšanās spēkā un piemērošana
1.           Šī regula stājas
spēkā divdesmitajā dienā pēc tās
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
2.           Regulu piemēro no
[piemērošanas dienas].
Tomēr 73., 74.
un 75. pantu piemēro no [šīs regulas spēkā
stāšanās dienas].
Briselē,
Eiropas
Parlamenta vārdā —                       Padomes vārdā —
priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
1. PIELIKUMS
To
nodarījumu saraksts, attiecībā uz kuriem Eiropols atbalsta un
stiprina dalībvalstu kompetento iestāžu rīcību un to
savstarpējo sadarbību saskaņā ar šīs regulas 3. panta
1. punktu
- terorisms,
- organizētā noziedzība,
- narkotisko vielu nelikumīga
tirdzniecība,
- nelikumīgi iegūtu līdzekļu
legalizēšana,
- ar kodolvielām un
radioaktīvajām vielām saistīti noziegumi,
- nelegālā imigrantu kontrabanda,
- cilvēku tirdzniecība,
- noziegumi, kas saistīti ar
mehāniskiem transportlīdzekļiem,
- slepkavība, smagi miesas bojājumi,
- cilvēku orgānu un audu
nelikumīga tirdzniecība,
- personu nolaupīšana, nelikumīga
brīvības atņemšana un ķīlnieku sagrābšana,
- rasisms un ksenofobija,
- laupīšana,
- kultūras preču, tostarp senlietu
un mākslas darbu, nelikumīga tirdzniecība,
- krāpšana, tostarp krāpšana, kas
skar Savienības finansiālās intereses,
- rekets un izspiešana,
- viltošana un pirātiska ražošana,
- administratīvu dokumentu viltošana un
tirdzniecība,
- naudas un maksāšanas līdzekļu
viltošana,
- datornoziegumi,
- korupcija,
- ieroču, munīcijas un sprāgstvielu
nelikumīga tirdzniecība,
- nelikumīga apdraudēto
dzīvnieku sugu tirdzniecība,
- nelikumīga apdraudēto augu sugu un
pasugu tirdzniecība,
- noziegumi pret vidi, tostarp kuģu
izraisīts piesārņojums,
- hormonu un citu augšanas
veicinātāju nelikumīga tirdzniecība,
- seksuāla vardarbība pret
sievietēm un bērniem un viņu seksuāla izmantošana.
2. PIELIKUMS
Personas datu kategorijas un datu subjektu kategorijas, kuru datus var
vākt un apstrādāt šķērspārbaudes
nolūkā, kā minēts 24. panta 1. punkta a) apakšpunktā
1. Personas dati, kurus vāc un
apstrādā šķērspārbaudes nolūkos, attiecas uz
a) personām, kuras saskaņā ar
attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem tur aizdomās par
tāda noziedzīga nodarījuma izdarīšanu vai
līdzdalību tajā, kas ietilpst Eiropola kompetencē, vai
kuras ir notiesātas par šādu noziedzīgu nodarījumu;
b) personām, par kurām
saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem
ir faktiskas norādes vai pamatoti iemesli uzskatīt, ka tās
izdarīs noziedzīgus nodarījumus, kas ietilpst Eiropola kompetencē.
2. Dati par personām, kas minētas 1.
punktā, var ietvert tikai šādas personas datu kategorijas:
a) uzvārdu, pirmslaulību
uzvārdu, vārdus un visus pseidonīmus vai pieņemtos
vārdus;
b) dzimšanas datumu un vietu;
c) valstspiederību;
d) dzimumu;
e) dzīvesvietu, nodarbošanos un
attiecīgās personas aptuvenu atrašanās vietu;
f) sociālās nodrošināšanas
numurus, vadītāja apliecības, personas apliecību un pases
datus; un
g) vajadzības gadījumā – citas
pazīmes, kas varētu palīdzēt veikt identifikāciju,
tostarp visas īpašās fiziskās pazīmes, kas ir
objektīvas un nemainīgas, piemēram, pirkstu nospiedumu datus un
DNS profilu (kas izveidots no DNS nekodētās daļas).
3. Papildus 2. punktā
minētajiem datiem var vākt un apstrādāt šādas personas
datu kategorijas, kas attiecas uz 1. punktā minētām
personām:
a) noziedzīgi nodarījumi un
iespējami izdarīti noziedzīgi nodarījumi un to
(iespējamās) izdarīšanas laiks, vietu un veids;
b) noziedzīga nodarījuma
izdarīšanai izmantotie vai iespējami izmantojamie līdzekļi,
tostarp informācija par juridiskām personām;
c) struktūras, kas nodarbojas ar lietu,
un attiecīgās dokumentu norādes;
d) iespējamā dalība
noziedzīgā organizācijā;
e) sodāmība, ja tā ir par
Eiropola kompetencē esošiem noziedzīgiem nodarījumiem;
f) norādes par datu ievadītāju.
Minētos datus var sniegt Eiropolam
arī tad, ja tajos vēl nav konkrētu norāžu par
personām.
4. Eiropola vai valsts vienību
turētu papildu informāciju par 1. punktā minētajām
personām var paziņot jebkurai valsts vienībai vai Eiropolam, ja
tie to lūdz. Valsts vienības šādu paziņošanu veic
saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.
5. Ja pret attiecīgo personu
tiesvedību izbeidz galīgi vai šo personu attaisno, datus, kas
attiecas uz lietu, kurā pieņemts šāds lēmums, dzēš.
Personas datu
kategorijas un datu subjektu kategorijas, kuru datus var vākt un
apstrādāt stratēģiskas vai cita vispārīga veida
analīzes nolūkos un operatīvās analīzes
nolūkā (kā minēts 24. panta 1. punkta b) un
c) apakšpunktā)
1.           Personas dati, kurus vāc
un apstrādā stratēģiskas vai cita vispārīga veida
analīzes nolūkos un operatīvās analīzes
nolūkā, attiecas uz:
(a)
personām, kuras saskaņā ar
attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem tur aizdomās par
tāda noziedzīga nodarījuma izdarīšanu vai
līdzdalību tajā, kas ietilpst Eiropola kompetencē, vai
kuras ir notiesātas par šādu noziedzīgu nodarījumu;
(b)
personām, par kurām saskaņā ar
attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir faktiskas
norādes vai pamatoti iemesli uzskatīt, ka tās izdarīs
noziedzīgus nodarījumus, kas ietilpst Eiropola kompetencē;
(c)
personām, kuras var aicināt liecināt
izmeklēšanā saistībā ar attiecīgajiem
noziedzīgajiem nodarījumiem vai turpmāko kriminālprocesu;
(d)
personām, kuras ir cietušas
attiecīgā noziedzīgā nodarījumā vai arī
attiecībā uz kurām konkrēti fakti ļauj uzskatīt,
ka tās varētu ciest šādā nodarījumā;
(e)
kontaktpersonām un sabiedrotajām
personām; un
(f)
personām, kuras var sniegt informāciju
par attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem.
2.           Attiecībā uz
personām, kas minētas 1. punkta a) un b) apakšpunktā,
var apstrādāt šādas personas datu kategorijas, tostarp
saistītus administratīvos datus:
(a)
Personas dati:
i)        pašreizējie un iepriekšējie
uzvārdi;
ii)       pašreizējie un iepriekšējie
vārdi;
iii)      pirmslaulību uzvārds;
iv)      tēva vārds un uzvārds (ja
tas ir vajadzīgs identifikācijai);
v)       mātes vārds un uzvārds
(ja tas ir vajadzīgs identifikācijai);
vi)      dzimums;
vii)     dzimšanas datums;
viii)    dzimšanas vieta;
ix)      valstspiederība;
x)       ģimenes stāvoklis,
xi)      pseidonīms;
xii)     iesauka;
xiii)    pieņemtie vai neīstie
vārdi/uzvārdi;
xiv)    pašreizējā un iepriekšējā
dzīvesvieta un/vai domicils.
(b)
Ārējā izskata apraksts:
i)        ārējā izskata apraksts;
ii)       īpašas pazīmes
(īpatnības/rētas/tetovējumi u. tml.).
(c)
Identificēšanas līdzekļi
i)        personu apliecinoši
dokumenti/vadītāja apliecība;
ii)       valsts personas apliecības/pases numuri;
iii)      valsts personas kods/sociālā
nodrošinājuma numurs (ja tāds ir);
iv)      attēli un cita informācija par
izskatu;
v)       kriminālistikā lietojama
identifikācijas informācija, piemēram, pirkstu nospiedumi, DNS
profils (izveidots no DNS nekodētās daļas), balss paraugs, asins
grupa, informācija par zobiem.
(d)
Nodarbošanās un prasmes:
i)        pašreizējā darbavieta un
profesija;
ii)       iepriekšējās darbavietas un
profesijas;
iii)      izglītība
(skola/akadēmiskā augstskola/profesionālā
izglītība);
iv)      kvalifikācija;
v)       prasmes un citas zināšanu jomas
(valodas/citas).
(e)
Ekonomiskā un finansiālā
informācija:
i)        finanšu dati (banku konti un kodi,
kredītkartes u. tml.);
ii)       skaidra nauda;
iii)      akcijas/citi aktīvi;
iv)      dati par īpašumiem;
v)       saiknes ar uzņēmumiem;
vi)      banku un kreditēšanas kontakti;
vii)     nodokļu situācija;
viii)    cita informācija par to, kā
persona pārvalda savas finanšu lietas.
(f)
Dati par uzvedību:
i)        dzīvesveids (piemēram,
dzīvošana pāri saviem līdzekļiem) un ikdienas paradumi;
ii)       pārvietošanās;
iii)      vietas, ko bieži apmeklē;
iv)      ieroči un citi bīstami
rīki;
v)       bīstamības
novērtējums;
vi)      īpaši riski, piemēram,
izbēgšanas iespējamība, dubultaģentu izmantošana, saiknes
ar tiesībaizsardzības darbiniekiem;
vii)     ar noziedzību saistītas
iezīmes un profili;
viii)    narkotiku lietošana;
(g)
Kontaktpersonas un sabiedrotas personas, tostarp
kontaktu vai biedrošanās veids un būtība.
(h)
Izmantotie sakaru līdzekļi,
piemēram, telefons (fiksētais/mobilais), fakss, peidžeris,
elektroniskais pasts, pasta adreses, interneta pieslēgums(-i).
(i)
Izmantotie transportlīdzekļi,
piemēram, autotransports, laivas, gaisa kuģi, tostarp šo
transportlīdzekļu identifikācijas informācija
(reģistrācijas numuri).
(j)
Informācija par noziedzīgām
darbībām:
i)        agrākas sodāmības;
ii)       aizdomas par līdzdalību
noziedzīgās darbībās;
iii)      darbības metodes;
iv)      līdzekļi, kas izmantoti vai ko
var izmantot noziegumu sagatavošanā un/vai veikšanā;
v)       dalība noziedzīgās
grupās/organizācijās un vieta grupā/organizācijā;
vi)      loma noziedzīgā
organizācijā;
vii)     noziedzīgo darbību
ģeogrāfiskā izplatība;
viii)    materiāli, kas savākti
izmeklēšanas gaitā, piemēram, video un fotoattēli.
(k)
Atsauces uz citām datu bāzēm,
kurās ir informācija par personu:
i)        Eiropols;
ii)       policijas/muitas iestādes;
iii)      citas tiesībaizsardzības
iestādes;
iv)      starptautiskas organizācijas;
v)       valsts iestādes;
vi)      privātas organizācijas.
(l)
Informācija par juridiskām personām,
kas saistītas ar datiem, kuri minēti e) un j) apakšpunktā:
i)        juridiskās personas nosaukums;
ii)       atrašanās vieta;
iii)      izveidošanas datums un vieta;
iv)      administratīvās
reģistrācijas numurs;
v)       juridiskā forma;
vi)      kapitāls;
vii)     darbības joma;
viii)    vietējie un starptautiskie
meitasuzņēmumi;
ix)      vadītāji;
x)       saiknes ar bankām.
3.           1. punkta
e) apakšpunktā minētās “kontaktpersonas un sabiedrotās
personas” ir personas, par kurām ir pamatots iemesls uzskatīt, ka no
viņām var iegūt analīzei būtisku informāciju par
personām, kas minētas šā pielikuma 1. punkta a) un
b) apakšpunktā, ja šīs personas nav iekļautas personu
kategorijās, kas minētas 1. punkta a), b), c), d) un
f) apakšpunktā. „Kontaktpersonas” ir personas, kuras tikai reizumis
kontaktējas ar 1. punkta a) un b) apakšpunktā
minētajām personām. „Sabiedrotās personas” ir personas,
kuras regulāri kontaktējas ar 1. punkta a) un
b) apakšpunktā minētajām personām.
Attiecībā uz kontaktpersonām un
sabiedrotām personām datus atbilstīgi 2. punktam var
glabāt pēc vajadzības ar noteikumu, ka ir iemesls uzskatīt,
ka šādi dati ir vajadzīgi, lai analizētu šādu personu
kā kontaktpersonu vai sabiedroto personu lomu.
Šajā sakarā ņem vērā
turpmāk minēto:
(a)
šo personu attiecības ar 1. punkta a) un
b) apakšpunktā minētajām personām noskaidro pēc
iespējas ātrāk;
(b)
ja pieņēmums par to, ka pastāv
attiecības starp šīm personām un 1. punkta a) un
b) apakšpunktā minētajām personām, izrādās
nepamatots, datus nekavējoties dzēš;
(c)
ja par šādām personām ir aizdomas,
ka tās veic nodarījumu, uz kuru attiecas Eiropola mērķi,
vai ja tās ir atzītas par vainīgām šāda
nodarījuma veikšanā, vai ja atbilstīgi attiecīgās
dalībvalsts tiesību aktiem ir faktiskas norādes vai
atbilstīgs pamats uzskatīt, ka tās veiks šādu
nodarījumu, var glabāt visus datus atbilstīgi 2. punktam;
(d)
dati par kontaktpersonu kontaktpersonām un
sabiedrotajām personām, kā arī dati par sabiedroto personu
kontaktpersonām un sabiedrotajām personām nav jāglabā,
izņemot datus par to kontaktu un biedrošanās veidu un
būtību ar personām, kas minētas 1. punkta a) un
b) apakšpunktā;
(e)
ja nav iespējams noskaidrot informāciju
atbilstīgi iepriekšējiem apakšpunktiem, to ņem vērā,
lemjot par to, vai un cik lielā apjomā dati ir jāglabā
turpmākai analīzei.
4.           Attiecībā uz
personām, kuras, kā minēts 1. punkta d) apakšpunktā,
ir cietušas izmeklējamos nodarījumos vai attiecībā uz
kurām daži fakti dod iemeslu uzskatīt, ka tās varētu
būt cietušas šādā nodarījumā, var glabāt datus,
kas minēti no šā pielikuma 2. punkta a) apakšpunkta
i) punkta līdz 2. punkta c) apakšpunkta iii) punktam,
kā arī šādas datu kategorijas:
(a)
cietušās personas identifikācijas dati;
(b)
iemesli, kādēļ persona ir cietusi;
(c)
kaitējums (fizisks/finansiāls/psiholoģisks/cits);
(d)
vai jānodrošina anonimitāte;
(e)
vai iespējama personas dalība lietas
izskatīšanā tiesā;
(f)
1. punkta d) apakšpunktā minēto
personu vai ar viņu starpniecību sniegta informācija par
noziegumu, tostarp informācija par viņu saistību ar citām
personām, lai identificētu 1. punkta a) un
b) apakšpunktā minētās personas.
Pēc vajadzības var glabāt citus
datus atbilstīgi 2. punktam, ja ir iemesls uzskatīt, ka tie ir
vajadzīgi, lai analizētu personas kā cietušās vai
potenciāli cietušās personas lomu.
Datus, kas nav vajadzīgi turpmākai
analīzei, dzēš.
5.           Attiecībā uz
personām, kuras, kā minēts 1. punkta c) apakšpunktā,
varētu tikt aicinātas liecināt par izmeklējamajiem
nodarījumiem to izmeklēšanā vai turpmākā
kriminālprocesā, var glabāt datus, kas minēti no šā
pielikuma 2. punkta a) apakšpunkta i) punkta līdz 2. punkta
c) apakšpunkta iii) punktam, kā arī datu kategorijas, kas
atbilst šādiem kritērijiem:
(a)
šādu personu sniegta informācija par
noziegumu, tostarp informācija par viņu attiecībām ar
citām personām, kas ir iekļautas analīzes darba datnē;
(b)
vai jānodrošina anonimitāte;
(c)
vai jānodrošina aizsardzība un kurš to
nodrošina;
(d)
jauna identitāte;
(e)
vai iespējama personas dalība lietas
izskatīšanā tiesā.
Pēc vajadzības var glabāt citus
datus atbilstīgi 2. punktam, ja ir iemesls uzskatīt, ka tie ir
vajadzīgi, lai analizētu šādu personu kā liecinieku lomu.
Datus, kas nav vajadzīgi turpmākai
analīzei, dzēš.
6.           Attiecībā uz
personām, kuras, kā minēts 1. punkta f) apakšpunktā,
var sniegt informāciju par izmeklējamajiem nodarījumiem, var
glabāt datus, kas minēti no šā pielikuma 2. punkta a) apakšpunkta
i) punkta līdz 2. punkta c) apakšpunkta iii) punktam,
kā arī datu kategorijas, kas atbilst šādiem kritērijiem:
(a)
kodēta personas informācija;
(b)
sniegtās informācijas veids;
(c)
vai jānodrošina anonimitāte;
(d)
vai jānodrošina aizsardzība un kurš to
nodrošina;
(e)
jauna identitāte;
(f)
vai iespējama personas dalība lietas
izskatīšanā tiesā;
(g)
negatīvā pieredze;
(h)
atlīdzība
(finansiāla/labvēlīgāka attieksme).
Pēc vajadzības var glabāt citus datus
atbilstīgi 2. punktam, ja ir iemesls uzskatīt, ka tie ir
vajadzīgi, lai analizētu šādu personu kā informatoru lomu.
Datus, kas nav vajadzīgi turpmākai
analīzei, dzēš.
7.           Ja analīzes laikā
kādā brīdī, pamatojoties uz nopietnām un
apstiprinātām norādēm, noskaidrojas, ka analīzes darba
datnē iekļautā persona būtu jāiekļauj citā
personu kategorijā, kā noteikts šajā pielikumā, nevis
tajā kategorijā, kurā tā ir iekļauta sākotnēji,
Eiropols var apstrādāt tikai tādus datus par šādu personu,
kuri ir atļauti atbilstīgi minētajai jaunajai kategorijai,
savukārt visus citus datus dzēš.
Ja, pamatojoties uz šādām
norādēm, noskaidrojas, ka persona būtu jāiekļauj
divās vai vairāk kategorijās, kā noteikts šajā
pielikumā, Eiropols var apstrādāt visus datus, kuri ir atļauti
atbilstīgi šādām kategorijām.
TIESĪBU
AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Priekšlikums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Savienības
Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai un
apmācībai (Eiropolu), un ar kuru atceļ Lēmumu 2009/371/TI
un Lēmumu 2005/681/TI
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[46]
Politikas
joma: Iekšlietas
Darbība:
18.02 Iekšējā drošība
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
þ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[47]

¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas
darbības pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
Eiropas Policijas
birojs (Eiropols) tika izveidots kā starpvaldību struktūra, ko
reglamentēja starp dalībvalstīm noslēgta konvencija, kura
stājās spēkā 1999. gadā. No 2010. gada 1. janvāra
Eiropols ar Padomes Lēmumu 2009/371/TI tika pārveidots par
decentralizētu ES aģentūru, lai atbalstītu un
stiprinātu dalībvalstu kompetento tiesībaizsardzības
iestāžu darbības pret smago un organizēto noziedzību un
terorismu. Padomes lēmumā ir arī sīki noteikti Eiropola
mērķi un uzdevumi.
Lisabonas
Līgums atcēla Eiropas Savienības pīlāru struktūru
un saskaņoja policijas sadarbības jomu ar acquis communautaire.
LESD 88. pantā paredzēts, ka Eiropolu pārvalda ar regulu,
kuru pieņem ar koplēmumu. Tajā prasīts, lai tiktu noteikta
kārtība un mehānisms Eiropola darbību
pārraudzībai, ko Eiropas Parlaments veic kopā ar valstu
parlamentiem. Turklāt Stokholmas programma[48], kurā noteikta ES
daudzgadu stratēģija tieslietu un drošības jomā, aicina
Eiropolu attīstīties un kļūt par „centru informācijas
apmaiņai starp dalībvalstu tiesībaizsardzības
iestādēm, pakalpojumu sniedzēju un platformu, ko var izmantot
tiesībaizsardzības dienesti”.
LESD 87. panta
2. punkta b) apakšpunktā paredzēti pasākumi
attiecībā uz atbalstu darbinieku apmācībai un
sadarbību darbinieku apmaiņā. Stokholmas programmā teikts,
ka ir būtiski pastiprināt apmācību, lai veidotu patiesu
Eiropas tiesu un tiesībaizsardzības kultūru, un ka būtu
jāīsteno mērķis izveidot sistemātiskas Eiropas
apmācību shēmas. Tādēļ Komisija līdztekus
šim priekšlikumam ierosina Eiropas Tiesībaizsardzības apmācības
shēmu (LETS), kas balstītos uz pasākumiem, kurus pašlaik
īsteno CEPOL. Ar šo priekšlikumu abas aģentūras tiktu
apvienotas un jaunajai (apvienotajai) aģentūrai tiktu uzdots
īstenot apmācības shēmu.
1.4.2.     Konkrētie mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
ABB darbība 18 05: Drošība un
brīvību garantēšana
3. KONKRĒTAIS MĒRĶIS
Stiprināt
tiesībaizsardzības sadarbību starp dalībvalstīm,
īpaši veicinot informācijas apmaiņu starp
tiesībaizsardzības iestādēm, dodot iespēju
piekļūt būtiskiem datiem, vienlaikus nodrošinot datu aizsardzības
principu ievērošanu, un stiprinot Eiropola un CEPOL lomu kā
dalībvalstu partneriem cīņā pret smago noziedzību un
policijas amatpersonu apmācībā.
Galvenie
politikas rezultāti 2013. gadā – regula, ar ko apvieno Eiropolu
un CEPOL
Eiropola regula
1. konkrētais mērķis
Darboties
kā tiesībaizsardzības darbību un tiesībaizsardzības
zinātības galvenajam atbalsta centram
2. konkrētais mērķis
Darboties
kā ES kriminālinformācijas centram
3. konkrētais mērķis
Koordinēt
ES tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības politikas
īstenošanu un veikt attiecīgu ES līmeņa apmācību
un apmaiņas
4. konkrētais mērķis
Stiprināt
ES spējas cīnīties pret kibernoziedzību, lai novērstu
kaitējumu ES pilsoņiem un uzņēmumiem un zaudējumus ES
ekonomikai
Attiecīgās ABM/ABB darbības
Darbība
18 05: Drošība un brīvību garantēšana
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Eiropola
uzdevums ir sniegt atbalstu valstu tiesībaizsardzības dienestiem to
savstarpējā sadarbībā, lai novērstu smagus noziegumus
un terorismu un cīnītos pret tiem. Priekšlikums, proti, regula par
Eiropolu, sniedz jaunu tiesisko regulējumu Eiropolam. Jaunā
juridiskā pamata ieviešana vairos ES drošību, uzlabojot
lietderību un efektivitāti Eiropola sniegtajam atbalstam smagās
pārrobežu noziedzības un terorisma novēršanā un
cīņā pret tiem, kā arī uzticot Eiropolam jaunus
uzdevumus saistībā ar tiesībaizsardzības apmācību
ES līmenī un saistībā ar ES tiesībaizsardzības
centru izvietošanu, kas nodarbojas ar konkrētām noziedzības
izpausmēm, piemēram, kibernoziedzību.
Priekšlikuma
mērķis ir uzlabot Eiropola izlūkdatu ainu, lai tie labāk
kalpotu dalībvalstīm un sniegtu labāku pamatojumu ES politikas
noteikšanai. Ar to Eiropolu un tā darbības labāk saskaņos
ar Lisabonas līguma un Stokholmas programmas prasībām. Ar
priekšlikumu vēl vairāk stiprinās Eiropola
pārskatatbildību un nostiprinās tā datu aizsardzības
režīmu. Eiropols spēs dalībvalstīm sniegt visus
nepieciešamos un atjauninātos pakalpojumus un produktus, lai
veicinātu cīņu pret smago noziedzību, kas skar ES
pilsoņus, un sniegtu dalībvalstīm atbalstu šajā
sakarā. Lielāka informācijas plūsma no
dalībvalstīm, tostarp par kibernoziedzību, un uzlabota datu
apstrādes kārtība apvienojumā ar stingru datu
aizsardzības režīmu un uzlabotām apmācības
spējām vēl vairāk stiprinātu Eiropola lomu atbalsta
sniegšanā dalībvalstīm.
Datus,
kuru izcelsme ir no privātām pusēm, Eiropolam varētu
iesniegt jebkura dalībvalsts (Eiropola valsts vienība), un tas
mazinātu kavēšanās vai nenosūtīšanas risku. Datu
apmaiņas ar trešām valstīm kļūs
vienkāršākas, kas pozitīvi ietekmēs sadarbību un
iekšējo drošību ES un trešās valstīs. Tas savukārt
varētu radīt iespēju saskaņotākā veidā
vērsties pret noziedzības izpausmēm pasaules mērogā.
Ar
priekšlikumu tiek ieviests jauns uzdevums Eiropolam, ietverot un
zināmā mērā paplašinot uzdevumus saistībā ar
tiesībaizsardzības amatpersonu apmācību, ko pašlaik veic CEPOL.
Sagaidāms, ka, integrējot un racionalizējot operatīvās
un apmācības funkcijas vienā aģentūrā, tiks
radīta savstarpēji pastiprinoša dinamika. Resursus, kas tiks
ietaupīti, novēršot divkāršas atbalsta funkcijas, var
pārgrupēt apmācības funkcijām, konkrēti Eiropas
Tiesībaizsardzības shēmas (LETS) īstenošanai.
Tādējādi sniegtais augstākais apmācības
līmenis uzlabos policijas darbības standartus visā ES,
stiprinās uzticību tiesībaizsardzības aģentūru
starpā, veicinās kopīgu tiesībaizsardzības
kultūru un līdz ar to radīs ES iespēju efektīvāk
reaģēt uz kopīgām problēmām drošības
jomā.
Turklāt
ar priekšlikumu tiks stiprināta Eiropola pārskatatbildība un
Eiropola pārvaldība tiks saskaņota ar citām Eiropas
decentralizētajām aģentūrām.
Ar
priekšlikumu Eiropolam ievieš vēl vienu jaunu uzdevumu, proti, uzņemt
savās telpās Eiropas Kibernoziedzības centru (EC3), ko
izveidoja 2013. gada sākumā. EC3, kam paredzēts
sniegt atbalstu un papildināt dalībvalstu pasākumus,
būtiski vairos ES spējas stāties pretī arvien lielākam
apdraudējumam, ko rada kibernoziedzība. Dalībvalstis gūs
būtisku labumu no kontaktpunkta, kas aprīkots ar jaunāko
tehnoloģiju un augsti kvalificētu un specializētu
darbaspēku un piedāvā plašu pakalpojumu un produktu klāstu.
Turklāt centrs, kas jau iepriekš paredz tendences, analizē draudus un
sniedz stratēģisku ievirzi kibernoziedzības problēmu
risināšanai, būs būtisks pastiprinājums dalībvalstīm.
Tiks veicinātas arī ES aģentūru un struktūru
spējas risināt kibernoziedzības radītās
problēmas.
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
–
Lietotāju apmierinātība
attiecībā uz darbībām vai izmeklēšanām sniegto
operatīvo atbalstu
–
Visu ziņojumu, ko dalībvalstis
nosūtījušas SIENA apmaiņai ar Eiropolu
procentuālā daļa
–
Katras dalībvalsts nosūtītās
informācijas apjoms un kvalitāte attiecībā pret
dalībvalstu nosūtītās informācijas kopējo apjomu
un kvalitāti
–
Eiropola atbalstīto izmeklēšanu skaits
–
Sniegto šķērsatbilsmes ziņojumu
skaits
–
Sniegto operatīvās analīzes
ziņojumu skaits
–
Kopīgo izmeklēšanu, īpaši Eiropola
atbalstīto KIG, skaits
–
SIENA pieprasījumu
un informatīvo ziņojumu skaits, kurus Eiropols nosūtījis
ārējiem partneriem
–
SIENA pieprasījumu
un informatīvo ziņojumu skaits, kurus ārējie partneri
nosūtījuši Eiropolam
–
Sākto SIENA lietu skaits
–
To aizdomās turēto personu skaits, kuras
dalībvalstīs ir identificētas, aizturētas un sauktas pie
atbildības
–
Sniegto atbalsta darbību skaits tehniskajos
un/vai kriminālistikas jautājumos (tostarp, uz vietas)
–
Apmācīto darbinieku skaits
–
Stratēģisko produktu kvalitāte
(izstrādātības pakāpe, apjoms, analītiskā
metode).
Attiecībā
uz apmācību:
–
Vajadzību analīžu skaits
–
Kvalitātes nodrošinājuma produktu skaits
–
Kopīgu mācību programmu skaits
–
Mācību (un e-mācību)
moduļu skaits
–
Sarīkoto kursu skaits
–
Organizēto apmaiņu skaits
–
Lietotāju apmierinātība
Visbeidzot,
lai izvērtētu EC3 pasākumu ietekmi, var izmantot
šādus galvenos rādītājus:
–
EC3 ieguldījuma
apmērs kibernoziedznieku tīklu izjaukšanā sekmīgās
pārrobežu operācijās, ko koordinē un/vai atbalsta EC3
(balstoties uz aizdomās turēto personu skaitu, kuras ir
identificētas, aizturētas un sauktas pie atbildības, un
identificēto cietušo personu skaitu)
–
EC3 draudu un riska
novērtējumu/tendenču prognožu stratēģiskā un/vai
operatīvā ietekme ES un dalībvalstu līmenī
–
(Tiesībaizsardzības un citu) darbinieku
skaita pieaugums, kas saņem specializētu apmācību
kibernoziedzības jautājumos
–
Apmērs, kādā EC3
ierosinātos, koordinētos vai izstrādātos jaunos
tehnoloģiskos rīkus izmanto EC3 darbībās un
dalībvalstīs
–
Apmērs, kādā publiskā un
privātā sektora partnerības iniciatīvas ir
veicinājušas EC3 darbu
–
Dalībvalstu vispārējais apmierinātības
līmenis attiecībā uz visiem EC3 produktiem un
pakalpojumiem
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
Eiropola
reforma ir daļa no plašāka procesa, lai panāktu Atvērtu un
drošu Eiropu tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā,
kā noteikts Stokholmas programmā. Starp citiem līdzekļiem
šā mērķa sasniegšanai Stokholmas programma aicina Eiropolu
“kļūt par centru informācijas apmaiņai starp
dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, pakalpojumu
sniedzēju un platformu, ko var izmantot tiesībaizsardzības
dienesti”. Tādēļ par Eiropola lomu, atbalstot
tiesībaizsardzības iestādes dalībvalstīs, un tā
vispārējo turpmāko ievirzi, nepieciešama spēcīga
iestāžu vienprātība.
Tajā
pašā laikā saskaņā ar Lisabonas līgumu un Kopīgo
paziņojumu par decentralizētajām aģentūrām
Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem vajadzēs regulāri
pārraudzīt Eiropola darbības, un tā pārvaldību
būs nepieciešams saskaņot ar visu ES decentralizēto
aģentūru standartiem.
Turklāt
attiecībā uz datu aizsardzību Eiropola datu aizsardzības
režīma standartus nepieciešams vēl vairāk saskaņot ar citu
datu aizsardzības instrumentu standartiem, un nepieciešams stiprināt
personu tiesības piekļūt personas datiem, kas attiecas uz
viņām, paredzot alternatīvu procedūru personas datu
apstrādes likumības pārbaudei.
Šajā
priekšlikumā paredzētais augstākais tiesībaizsardzības
apmācības līmenis uzlabos policijas darbības standartus
visā ES, stiprinās uzticību tiesībaizsardzības
aģentūru starpā, veicinās kopīgu tiesībaizsardzības
kultūru un līdz ar to radīs ES iespēju efektīvāk
reaģēt uz kopīgām problēmām drošības
jomā.
Kibernoziedzība
kļūst arvien izplatītāka un arvien
sarežģītāka, taču pirms EC3 izveides ES nav bijis
pienācīgu spēju, lai risinātu kibernoziedzības
radītās problēmas, jo kibernoziedzība ir ļoti
sarežģīta, attīstās ļoti strauji un lai izprastu
tās iezīmes un darbības metodes, ir nepieciešama augsta
līmeņa tehniskā zinātība, turklāt
informācijas plūsma nav pietiekama. Visām dalībvalstīm
nepieciešams apmainīties ar augstas kvalitātes speciālajām
zināšanām, kas iegūtas valsts un ES līmenī, lai ES
varētu labāk stāties pretī kibernoziedzībai, kurai pēc
būtības ir pārrobežu raksturs, un tādēļ ir
nepieciešams sadarboties, lai tai pretotos.
1.5.2.     ES iesaistīšanās pievienotā
vērtība
Tiesībaizsardzības
sadarbība ES nav iespējama bez informācijas un izlūkdatu
par noziedzību efektīvas apmaiņas starp
tiesībaizsardzības iestādēm un citām
attiecīgām vienībām gan ES, gan ārpus tās.
Piekļuve būtiskai un aktuālai kriminālai informācijai,
tās apmaiņa un analīze ir būtiski svarīga, lai
efektīvi cīnītos pret noziedzību. Eiropols ir
vispiemērotākā situācijā, lai sniegtu atbalstu
sadarbībai šajā jomā un nodrošinātu koordināciju ES
līmenī.
Pārrobežu
noziedzības efektīvu novēršanu un cīņu pret to nevar
sekmīgi īstenot valstu policijas spēki vieni paši. Tam
nepieciešama koordinēta un uz sadarbību vērsta pieeja, iesaistot
ieinteresētās personas gan no publiskā, gan privātā
sektora visā ES. Eiropols ir vienīgā ES aģentūra, kas
šajā sakarā sniedz atbalstu dalībvalstu
tiesībaizsardzības aģentūrām. Tas sniedz
dalībvalstīm unikālu operatīvo pakalpojumu kopumu
cīņai pret smagiem pārrobežu noziegumiem (t.i., noziegumu analīzi,
kriminālistikas un operatīvo atbalstu pārrobežu
izmeklēšanās). Taču pašreizējais tiesiskais regulējums
neļauj Eiropolam darboties pilnīgi efektīvi un sniegt
dalībvalstīm pilnīgus un aktuālus līdzekļus, kas
tām nepieciešami. Šādu tiesisko regulējumu var grozīt
vienīgi ar tiesību aktu reformu ES līmenī. To nevar veikt
valsts, reģionālā vai vietējā līmenī vai
Eiropolam rīkojoties iekšēji.
Turklāt
Lisabonas līgums aicina izveidot Eiropola darbību parlamentāras
pārraudzības mehānismu, bet Kopīgajā
paziņojumā par decentralizētajām aģentūrām
tiek prasīts Eiropola pārvaldību saskaņot ar citu ES
aģentūru pārvaldību. Tādēļ ir nepieciešama
ES likumdošanas darbība.
ES
iesaistīšanās tiesībaizsardzības apmācībā
pievienotā vērtība ir koordinētas pieejas
nodrošināšana šādas apmācības izstrādei un
īstenošanai. Šajā jomā būtiskus panākumus jau ir
guvušas gan dalībvalstis valsts līmenī, gan CEPOL ES
līmenī. Tomēr, kā paskaidrots pievienotajā
paziņojumā par Eiropas Tiesībaizsardzības
apmācības shēmu, nepieciešams turpināt darbu,
piemēram, lai panāktu, ka apmācība atbilst
vajadzībām saistībā ar noziedzības jomām, kam ES
līmenī piešķirta prioritāte, un nodrošinātu
saskanīgu pieeju, lai ES līmenī sniegtu apmācību, kas
atbilst augstākajiem kvalitātes standartiem.
EC3 ir izveidots, lai pārvarētu
daudzos šķēršļus kibernoziedzības efektīvai
izmeklēšanai un vainīgo saukšanai pie atbildības ES
līmenī. Tas ir būtisks solis ES vispārējā
stratēģijā, lai uzlabotu kiberdrošību un panāktu, ka
kibertelpā valda tiesiskums un, pateicoties visu ieinteresēto personu
sadarbības pūliņiem, tiek garantētas cilvēktiesības
un pamatbrīvības.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
Padomes
Lēmuma par Eiropolu neatkarīgs izvērtējums ir devis vielu
pārdomām par to, kā uzlabot Eiropola efektivitāti.
Tajā ir apstiprinājies, ka Eiropols darbojas labi, tā darbība
ir operatīvi būtiska un dod pievienoto vērtību visu Eiropas
iedzīvotāju drošībai. Taču izvērtējumā tika
konstatētas vairākas jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi.
Apspriešanās ar ārējām ieinteresētajām
personām par Eiropola reformu un vairāki Eiropola gada darbības
pārskati un īpašie ziņojumi veicināja skaidru izpratni par
to, kas Eiropolā jāmaina. Jautājumi, kas mēdza
atkārtoties, bija šādi: dalībvalstis nepietiekami sniedz
informāciju, juridiski ierobežojumi tiešai sadarbībai ar privāto
sektoru un neelastīgs tiesiskais režīms sadarbībai ar
trešām valstīm (ko, nota bene, būs nepieciešams
mainīt Lisabonas līguma spēkā stāšanās
dēļ).
Plašākā
kontekstā piekļuve būtiskai un aktuālai kriminālai
informācijai un tās apmaiņa starp tiesībaizsardzības
aģentūrām ir izrādījusies būtiski svarīga
sekmīgai cīņai pret pārrobežu noziedzību. Tas ir
pierādījies vairāku ES pasākumu, piemēram, Prīmes
pamatlēmuma un „Zviedrijas iniciatīvas” pamatlēmuma,
īstenošanā.
Attiecībā
uz apmācību pievienotajā paziņojumā par Eiropas Tiesībaizsardzības
apmācības shēmu tiek ņemts vērā
stāvokļa novērtējums, ko CEPOL veica 2012. gadā,
kā arī plašās apspriešanās ar dalībvalstu un TI
aģentūru ekspertiem. Rezultāti liecināja, ka nepieciešama
saskaņotāka pieeja, tostarp spēcīga loma pienākas ES
aģentūrai kā shēmas īstenošanas dzinējspēkam
un koordinatoram, cieši sadarbojoties ar citām aģentūrām un
valstu mācību iestādēm. CEPOL tika veikta piecu gadu
izvērtēšana, kas tika pabeigta 2011. gadā, un Komisijas
pasūtīts neatkarīgs pētījums, uz kuru balstoties
sagatavot ietekmes novērtējumu. Rezultāti liecināja, ka
nepieciešams pastiprināt apmācību saistībā ar
policijas darbības ES dimensiju, panākt labāku koordināciju
starp CEPOL, dalībvalstīm un citām
aģentūrām un uzlabot CEPOL pašreizējo
pārvaldību un struktūru.
Turklāt
tehniski izsmalcinātās metodes, kas nepieciešamas, lai visaptveroši
cīnītos pret kibernoziedzību, nozīmē, ka parastās
izmeklēšanas metodes attiecībā uz šo noziegumu veidu nav
pietiekamas. Neveicot tiesībaizsardzības dienestu augsta līmeņa
apmācību IT jautājumos, lai izprastu iesaistītās
tehnoloģijas nianses un digitālās kriminālistikas jauno
ainu, un nespējot tikt līdzi kibernoziedznieku strauji
mainīgajai tehnoloģijai un darbības veidam, ES spējas
pienācīgi stāties pretī kibernoziedzībai arī
turpmāk nebūs pietiekamas. Strauji mainīgajai tehnoloģijai
pretī jāliek strauji attīstošies tehnoloģiskie
līdzekļi, kas izmantojami cīņā pret
kibernoziedzību, kā arī personāls, kas spēj
pielāgoties un pilnveidot esošās zināšanas un
zinātību.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
Regula
par Eiropolu, ar kuru tas tiks izveidots kā Eiropas
kriminālizlūkdatu centrs, veicinās to, ka tiek panākta
Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu
aizsardzības labā, kā noteikts Stokholmas programmā.
Apvienojot vienā aģentūrā operatīvās un
apmācības funkcijas, tiks radīta savstarpēji pastiprinoša
dinamika, kas veicinās operatīvās darbības efektivitāti
un ES apmācības būtiskumu un mērķtiecību.
Turklāt
efektīvs Eiropols labāk spēs palīdzēt sasniegt
mērķus, kas noteikti Komisijas Paziņojumā „Iekšējās
drošības stratēģija darbībā” un stiprināt
vispārējo policijas sadarbību ES.
Ierosinātā
Eiropola pārvaldība veicina ES aģentūru
pārvaldības modeļa vispārēju saskanību, kā
paredzēts Kopīgajā paziņojumā par ES
decentralizētajām aģentūrām. Izveidojot Eiropola
darbību parlamentāro pārraudzību un jaunus sadarbības
veidus ar trešām valstīm, Eiropols tiek pielāgots Lisabonas
līguma prasībām (saskaņā ar Līgumu kompetence
vest sarunas par starptautiskiem informācijas apmaiņas
nolīgumiem ir Komisijai, nevis Eiropolam).
Priekšlikuma
nolūks ir arī skaidri noteikt Eiropola kompetences robežas, lai
novērstu pārklāšanos ar citām TI aģentūrām
un vienkāršotu to sadarbību ar Eiropolu. Lai stiprinātu šo procesu,
regulā ierosinātos risinājumus (piemēram, par
dalībvalstu pieprasījumiem sākt kriminālizmeklēšanas,
par Eurojust pastāvīgu informēšanu) laika gaitā
būtu nepieciešams atspoguļot citu aģentūru (piemēram, Eurojust)
juridiskajos pamatos.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
¨ Ierobežota ilguma
priekšlikums/iniciatīva
–
¨  Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks:
[DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
–
¨  Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.
þ Beztermiņa
priekšlikums/iniciatīva
–
Īstenošana sākas no 2013. gada
attiecībā uz EC3 un no 2015. gada attiecībā uz
Eiropola reformu un apmācības pasākumu integrāciju,
–
pēc kura turpinās normāla
darbība.
1.7.        Paredzētie
pārvaldības veidi[49]
þ Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus
deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
þ  Eiropas Savienības izveidotām struktūrām[50]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai
struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā
Finanšu regulas 49. panta nozīmē
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
Ja norādīti
vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju
iedaļā „Piezīmes”.
Piezīmes
Skaitļi
par finanšu līdzekļiem un cilvēkresursiem apvieno paredzēto
Eiropola kopējo summu, kāda plānota laikposmam līdz 2020. gadam,
ar papildu finansiālajām vajadzībām, kādas
nepieciešamas, lai īstenotu ierosināto Eiropola plašākās
pilnvaras, tostarp apmācību, kā aprakstīts
pašreizējā veidā.
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Aģentūras
darbību īstenošanas uzraudzība un izvērtēšana būs
svarīga, lai nodrošinātu Eiropola efektivitāti.
Saskaņā ar Kopīgo paziņojumu par ES
decentralizētajām aģentūrām Eiropols
darbībām, kas ietvertas tā darba programmā, pievienos
galvenos snieguma rādītājus. Tādējādi Eiropola
darbības gada darbības pārskatā tiks vērtētas
atbilstoši šiem rādītājiem.
Papildus
horizontālajiem pārvaldības noteikumiem, kurus piemēro
aģentūrām, Eiropols īpaši izstrādās gada
pārskatu, un tiks ietverts noteikums par periodisku vispārēju
izvērtējumu, ko Komisija pasūta ik pēc pieciem gadiem.
Lai
regulāri uzraudzītu, kā dalībvalstis sniedz
informāciju, Eiropols katru gadu ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei
par katras valsts sniegumu. Šajos ziņojumos tiks ietverti konkrēti
kvantitatīvi un kvalitatīvi rādītāji un
norādītas tendences.
Priekšlikumā
arī paredzēti noteikumi par Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu
veikto Eiropola darbību, t.i. Eiropola darba programmas un budžeta
izpildes, pārraudzību.
Eiropola
valde būs atbildīga par Aģentūras administratīvo,
darbības un budžeta efektīvu pārvaldību.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Noziedznieku
darbības pašlaik ir sarežģītākas, dažādākas un
starptautiskākas kā jebkad agrāk. Lielapjoma noziedznieku un
teroristu tīkli rada būtisku apdraudējumu ES un tās
pilsoņu iekšējai drošībai. Noziedznieku darbības aptver
arvien vairāk dažādu priekšmetu un darbības jomu, un arvien
biežāk tām ir pārrobežu raksturs. Valstu
tiesībaizsardzības spēki vairs nevar darboties vienatnē,
bet tiem nepieciešams sadarboties savā starpā un ar Eiropolu, kam
paredzēts būt par ES kriminālizlūkdatu centru. Lai
varētu pildīt jaunos uzdevumus un prasības, kas noteiktas
jaunajā regulā, nepieciešams pastiprināt Eiropola
personālu. Esošo darbinieku pārvietošanas iespējas ir
pilnībā izmantotas. Ja netiks piešķirtas prasītās
jaunās amata vietas, pastāvīgi netiks nodrošināta
spēkā esošo Savienības tiesību aktu piemērošana un
pienācīgs ES iekšējās drošības līmenis.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Eiropolam
piemēros šāda veida kontroli: budžeta kontrole, iekšējā
revīzija, Eiropas Revīzijas palātas gada ziņojumi, ES
budžeta izpildes ikgadējais apstiprinājums un iespējamā OLAF
veiktā izmeklēšana, jo īpaši lai nodrošinātu
aģentūrām piešķirto līdzekļu pienācīgu
izmantošanu. Uz Eiropola darbībām saskaņā ar Līguma 228. pantu
attiecas Ombuda uzraudzība. Šī administratīvā kontrole
sniedz vairākas procesuālās garantijas, lai nodrošinātu, ka
tiek ņemtas vērā ieinteresēto personu intereses.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
Norādīt
esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Lai
apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, aģentūrai
bez ierobežojumiem piemēro Regulas (EK) Nr. 1073/1999 noteikumus,
kā paredzēts Regulas 21. pantā.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·      Esošās budžeta pozīcijas
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Pozīcija………………………………….] || Dif./nedif. ([51])   || no EBTA valstīm[52]   || no kandidātvalstīm[53]   || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || [XX.YY.YY.YY]   || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ
·      No jauna veidojamās budžeta pozīcijas[54]
Sarindotas pa
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta
pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas
 Numurs [Pozīcija………………………………….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 3 || 18.02YYYY: Eiropols || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija   || 3 || Drošība un pilsoniskums
 Eiropols ||   ||   || 2015. gads[55]   || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 1. sadaļa || Saistības || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 2. sadaļa || Saistības || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Maksājumi || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 3. sadaļa || Saistības || (3a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Maksājumi || (3b) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ apropriācijas Eiropolam[56] [57]   || Saistības || =1+1a +3a ||  99,675 ||  100,667 ||  102,657 ||  104,689 ||  106,760 ||  108,874 ||  623,322
 Maksājumi || =2+2a +3b ||  99,675 ||  100,667 ||  102,657 ||  104,689 ||  106,760 ||  108,874 ||  623,322
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || „Administratīvie izdevumi”
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Iekšlietu ĢD Iekšlietas ||
  Cilvēkresursi || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 0,615 || 3,690
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 0,038 || 0,288 || 0,288 || 1,228
 KOPĀ IEKŠLIETU ĢD || Apropriācijas || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
 KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 0,653 || 0,903 || 0,903 || 4,918
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Maksājumi || 100,328 || 101,570 || 103,560 || 105,342 || 107,663 || 109,777 || 628,240
 Ietekme uz Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja izdevumiem ||   ||

Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
  Cilvēkresursi || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,111 || 0,666
  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877
 KOPĀ EDAU || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,250 || 0,253 || 0,256 || 0,259 || 0,261 || 0,264 || 1,543
3.2.2.     Paredzamā ietekme uz
Aģentūras apropriācijām
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju
izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ ||
 Veids[58]   || Vidējās izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Skaits || Izmaksas || Kopā || Kopā izmaksas
 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS[59] Darboties kā tiesībaizsardzības darbību un tiesībaizsardzības zinātības galvenajam atbalsta centram ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultāts || Atbalsts pārrobežu izmeklēšanām, sniedzot izlūkdatus un operatīvās analīzes ziņojumus; kopīgo operāciju koordinācija   ||   0,009 ||   3800 ||   31,244 ||   3509 ||   31,582 ||   3560 ||   32,041 ||   3600 ||   32,400 ||   3660 ||   32,941 ||   3745 ||   33,704 ||   21874 ||   193,912 ||
 - Rezultāts || Platformu sniegšana specializētās jomās, zināšanu produktu sniegšana un jaunu metožu apmaiņa noziedzības apkarošanai ||   0,163 ||   50 ||   7,811 ||   48 ||   7,895 ||   49 ||   8,010 ||   50 ||   8,100 ||   51 ||   8,235 ||   52 ||   8,426 ||   300 ||   48,477 ||
 1. konkrētā mērķa starpsumma ||   ||   39,055 ||   ||   39,477 ||   ||   40,051 ||   ||   40,501 ||   ||   41,177 ||   ||   42,131 ||   ||   242,390 ||
 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: Darboties kā ES kriminālinformācijas centram ||   ||
 - Rezultāts   || Stratēģisko draudu novērtējumu izstrāde par smago starptautisko noziedzību un terorismu ||   0,298 ||   45 ||   12,888 ||   44 ||   13,027 ||   44 ||   13,217 ||   45 ||   13,365 ||   46 ||   13,588 ||   47 ||   13,903 ||   271 ||   79,988 ||
 - Rezultāts   || Efektīvu un drošu informācijas apmaiņas līdzekļu un komunikācijas kanālu nodrošināšana DV ||   0,672 ||   20 ||   12,888 ||   19 ||   13,027 ||   20 ||   13,217 ||   20 ||   13,365 ||   20 ||   13,588 ||   21 ||   13,903 ||   120 ||   79,988 ||
 - Rezultāts   || Uzlabotas analīzes spējas, stiprinot analīzes sistēmas un darbinieku specializāciju ||   0,554 ||   25 ||   13,279 ||   24 ||   13,423 ||   25 ||   13,617 ||   25 ||   13,771 ||   25 ||   14,001 ||   26 ||   14,325 ||   150 ||   82,416 ||
 2. konkrētā mērķa starpsumma ||   || 39,055 ||   || 39,477 ||   || 40,051 ||   || 40,501 ||   || 41,177 ||   || 42,131 ||   || 242,390 ||
 3. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: Koordinēt ES tiesībaizsardzības amatpersonu apmācības politikas īstenošanu un veikt attiecīgu ES līmeņa apmācību un apmaiņas ||   ||
 - Rezultāts || Vajadzības, koordinācija un kvalitātes nodrošinājuma produkti || 0,222 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 6 || 1,301 || 36 || 7,807 ||
 - Rezultāts || Kopīgie mācību moduļi. e-mācību moduļi || 0,108 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 18 || 1,899 || 108 || 11,393 ||
 - Rezultāts || Organizēto kursu skaits || 0,038 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 135 || 5,121 || 810 || 30,728 ||
 - Rezultāts || Organizēto apmaiņu skaits || 0,003 || 415 || 1,245 || 145 || 0,434 || 196 || 0,587 || 248 || 0,743 || 300 || 0,901 || 354 || 1,063 || 1658 || 4,971 ||
 3. konkrētā mērķa starpsumma ||   || 9,566 ||   || 8,755 ||   || 8,908 ||   || 9,064 ||   || 9,222 ||   || 9,384 ||   || 54,899 ||
 4. KONKRĒTAIS MĒRĶIS: Stiprināt ES spējas cīnīties pret kibernoziedzību, lai novērstu kaitējumu ES pilsoņiem un uzņēmumiem un zaudējumus ES ekonomikai ||   ||
 - Rezultāts || Atbalsts DV izmeklēšanām, lai izjauktu kibernoziedznieku tīklu darbību || 1,237 || 2 || 4,500 || 2 || 4,860 || 2 || 5,117 || 2 || 5,484 || 3 || 5,695 || 3 || 5,711 || 14 || 31,367 ||
 - Rezultāts || Informācijas apmaiņa starp visam ieinteresētajām personām un datu apvienošana || 0,516 || 4 || 3,750 || 4 || 4,049 || 5 || 4,265 || 5 || 4,570 || 5 || 4,745 || 5 || 4,759 || 28 || 26,138 ||
 - Rezultāts || ES mēroga stratēģisko novērtējumu sniegšana. Kriminālistikas līdzekļu izstrāde. PPP. Apmācība || 0,344 || 6 || 3,750 || 6 || 4,049 || 7 || 4,265 || 7 || 4,570 || 8 || 4,745 || 8 || 4,759 || 42 || 26,138 ||
 4. konkrētā mērķa starpsumma ||   || 12,000 ||   || 12,958 ||   || 13,647 ||   || 14,624 ||   || 15,185 ||   || 15,229 ||   || 83,643 ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 99,675 ||   || 100,667 ||   || 102,657 ||   || 104,689 ||   || 106,76 ||   || 108,874 ||   || 623,322 ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz
[struktūras] cilvēkresursiem
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīva rakstura
apropriāciju izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo
apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
–
Pieņēmums: personāla
izmaiņas notiek gada vidū.
–
Šajos skaitļos ir ņemti vērā
ietaupījumi, ko dos CEPOL pievienošana Eiropolam un kas būs 14 pagaidu
darbinieku amata vietas, kas naudas izteiksmē veidos 10,1 miljonu
euro laikposmā no 2015. līdz 2020. gadam.
Darbinieku skaits
   || 2015. gads[60]   || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
 Ierēdņi (AD kategorijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ierēdņi (AST kategorijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Līgumdarbinieki || 106 || 106 || 106 || 106 || 106 || 106
 Pagaidu darbinieki || 502 || 497 || 492 || 492 || 496 || 500
 Valstu norīkotie eksperti || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5 || 45,5
 KOPĀ || 653,5 || 648,5 || 643,5 || 643,5 || 647,5 || 651,5
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
   || 2015. gads[61]   || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ
 Ierēdņi (AD kategorijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ierēdņi (AST kategorijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Līgumdarbinieki || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 7,420 || 44,520
 Pagaidu darbinieki || 65,107 || 65,435 || 64,780 || 64,452 || 64,714 || 65,238 || 389,726
 Valstu norīkotie eksperti || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 3,549 || 21,294
 KOPĀ || 76,076 || 76,404 || 75,749 || 75,421 || 75,683 || 76,207 || 455,540
3.2.3.2.   Attiecīgā ĢD
paredzamās cilvēkresursu vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Paredzamais apjoms izsakāms pilna laika
ekvivalenta vienībās (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz
komata)
   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 18 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[62]
 18 01 02 01 (CA. SNE. INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 01 (CA,LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[63]   || galvenā mītne[64] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -delegācijas   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5 || 5,5
XX ir
attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
Nepieciešamos
cilvēkresursus nodrošinās no ĢD darbiniekiem, kuri jau ir
norīkoti darbības pārvaldībai un/vai ir vai tiks
pārvietoti ĢD ietvaros. Darbības pārvaldības
dēļ pārvaldības ĢD darbinieku skaits šim nolūkam
nepieaugs.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Pārstāvēt Komisiju Aģentūras valdē. Izstrādāt Komisijas atzinumu par gada darba programmu un uzraudzīt tās īstenošanu. Uzraudzīt budžeta izpildi. Viena ierēdņa uzdevums ir uzraudzīt īstenošanu un palīdzēt izstrādē saistībā ar apmācības pasākumiem. Viena ierēdņa uzdevums ir pārraudzīt EC3 darbu, īpaši lai nodrošinātu, ka tas sasniedz savus mērķus. Tas ietver Komisijas pārstāvēšanu EC3 programmu valdē. Ierēdnis arī nodrošinās saikni starp EC3 un Komisijas darbu politikas jomā, kas ir EC3 interešu jomā.
 Ārštata darbinieki || Divi SNE sniegs atbalstu ierēdņiem un pagaidu darbiniekiem iepriekš minēto uzdevumu veikšanā un palīdzēs Aģentūrai izstrādāt tās darbības saskaņā ar ES politikas principiem, tostarp viņi piedalīsies ekspertu sanāksmēs.
Izmaksu aprēķina apraksts
pilnslodzes ekvivalentam būtu jāiekļauj pielikuma 3. iedaļā.

3.2.3.3.  Paredzamās
cilvēkresursu vajadzības EDAU
–      ¨  Priekšlikums/iniciatīva
neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu
šādā veidā:
Paredzamais
apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar divām
zīmēm aiz komata)
   || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65 || 0,65
 XX 01 01 02 (Delegācijas) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[65]
 XX 01 02 01 (CA. SNE. INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35 || 0,35
 XX 01 02 01 (CA,LA, SNE, INT un JED delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[66]   || – galvenā mītne[67] ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1
3.2.3.4.  Paredzamās citu
administratīvo izdevumu vajadzības EDAU
 Citi administratīvie izdevumi || Gads || Gads || Gads || Gads || Gads || Gads || KOPĀ ||
 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. ||
 Sanāksmes || 0,082 || 0,084 || 0,085 || 0,087 || 0,089 || 0,091 || 0,517 ||
 Komandējumi || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,007 || 0,008 || 0,008 || 0,044 ||
 Publikācijas / tulkojumi || 0,050 || 0,051 || 0,052 || 0,053 || 0,054 || 0,055 || 0,315 ||
 KOPĀ || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,150 || 0,153 || 0,877 ||
3.2.4.     Saderība ar
kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu
finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[68].
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
þ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu
līdzfinansējumu:
Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz
komata)
   || Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) || Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
þ  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē
ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         dažādus ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[69]
 Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu)
 Pants…………… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
[…]
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[…]
Pielikumi tiesību akta finanšu
pārskatam
1. pielikums. EC3
personāla vajadzības 2013.-2019. gadā
Personāls – 2013. gads
Eiropols
pārvietos uz EC3 5 amata vietas un 7 vakances.
Attiecībā uz vakancēm darbinieki tiks pieņemti darbā
šādā kārtībā:
–
1 analītiķis, AD6 pēc
vispārējā Eiropola analītiķa pieņemšanas
darbā
–
3 speciālisti AD6 Cyborg – Twins - Terminal
–
2 speciālisti AD6 Apvienošana
–
1 vecākais speciālists AD7
Kriminālistika
Centrs var
iegūt arī papildu valstu norīkotajiem ekspertiem (SNE)
(joprojām tiek apspriests)
 2013. gads || Stratēģija un novēršana || Informācija un saziņa || R&D, kriminālistika un apmācība || Datu apvienošana || Operācijas || Pārvaldība || KOPĀ
 2012. gada pamatscenārija TA || 4 || 1 || 1 || 1 || 17 || 1 || 25
 2012. gada pamatscenārija SNE ||   || 1 ||   ||   || 5 ||   || 6
 TA pārvietošana ||   ||   || +1 ||   ||   || +3 || +4
 SNE pārvietošana ||   ||   || +1 ||   ||   ||   || +1
 Vakanču pārvietošana ||   ||   || +1 || +2 || +4 ||   || +7
 Jauni SNE ||   || +1 ||   ||   ||   ||   || +1
 KOPĀ TA 2013. gadā || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 KOPĀ SNE 2013. gadā ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personāls – 2014. gads
Tā kā
mēs nevarējām apmierināt EC3 operatīvās
vajadzības 2013. gadā, 2014. gadā tiek prasītas 17 pagaidu
darbinieku amata vietas. Izvērstāku pamatojumu skatīt 2. pielikumā.
17 amata vietu pakāpes ir šādas:
–
11 AD5: Apvienošana – 1,
Operācijas – 7, Informācija/saziņa – 2, Apmācība – 1
–
3 AD6:
Kriminālistika – 3
–
2 AD7:
Pārvaldība – 1, Stratēģija – 1
–
1 AD12:
Pārvaldība – 1
 2014. gads || Stratēģija un novēršana || Informācija un saziņa || R&D, kriminālistika un apmācība || Datu apvienošana || Operācijas || Pārvaldība || KOPĀ
 Pamatscenārija TA || 4 || 1 || 3 || 3 || 21 || 4 || 36
 Pamatscenārija SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildu TA || +1 || +2 || +4 || +1 || +7 || +2 || +17
 Papildu SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ TA || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 KOPĀ SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personāls – 2015. gads
2015. gadā tiek prasīta 21 amata vieta.
Izvērstāku pamatojumu skatīt 2. pielikumā.
21 amata vietu pakāpes ir šādas:
–
19 AD5: Operācijas – 10,
Informācija/saziņa – 1, Pētniecība – 1, Datu apvienošana – 7
–
1 AD6: Stratēģija – 1
–
1 AD7: Kriminālistika – 1
 2015. gads || Stratēģija un novēršana || Informācija un saziņa || R&D, kriminālistika un apmācība || Datu apvienošana || Operācijas || Pārvaldība || KOPĀ
 Pamatscenārija TA || 5 || 3 || 7 || 4 || 28 || 6 || 53
 Pamatscenārija SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildu TA || +1 || +1 || +2 || +7 || +10 ||   || +21
 Papildu SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ TA || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 KOPĀ SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personāls – 2016. gads
2016. gadā
tiek prasīta 4 amata vietas. Izvērstāku pamatojumu
skatīt 2. pielikumā.
4 amata vietu
pakāpes ir šādas:
–
4 AD5: Operācijas – 2, Kriminālistika – 1,
Stratēģija – 1
 2016. gads || Stratēģija un novēršana || Informācija un saziņa || R&D, kriminālistika un apmācība || Datu apvienošana || Operācijas || Pārvaldība || KOPĀ
 Pamatscenārija TA || 6 || 4 || 9 || 11 || 38 || 6 || 74
 Pamatscenārija SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildu TA || +1 ||   || +1 ||   || +2 ||   || +4
 Papildu SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ TA || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 KOPĀ SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personāls – 2017. gads
2017. gadā
tiek prasīta 4 amata vietas. Izvērstāku pamatojumu
skatīt 2. pielikumā.
4 amata vietu
pakāpes ir šādas:
–
4 AD5: Operācijas – 3, Informācija – 1
 2017. gads || Stratēģija un novēršana || Informācija un saziņa || R&D, kriminālistika un apmācība || Datu apvienošana || Operācijas || Pārvaldība || KOPĀ
 Pamatscenārija TA || 7 || 4 || 10 || 11 || 40 || 6 || 78
 Pamatscenārija SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildu TA ||   || +1 ||   ||   || +3 ||   || +4
 Papildu SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ TA || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 KOPĀ SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personāls – 2018. gads
2018. gadā
tiek prasītas 4 amata vietas. Izvērstāku pamatojumu
skatīt 2. pielikumā.
4 amata vietu
pakāpes ir šādas:
–
3 AD5: Operācijas – 3
–
1 AD6: Kriminālistika – 1
 2018. gads || Stratēģija un novēršana || Informācija un saziņa || R&D, kriminālistika un apmācība || Datu apvienošana || Operācijas || Pārvaldība || KOPĀ
 KOPĀ TA || 7 || 5 || 10 || 11 || 43 || 6 || 82
 KOPĀ SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildu TA ||   ||   || +1 ||   || +3 ||   || +4
 Papildu SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ TA || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 KOPĀ SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
Personāls – 2019. gads
2019. gadā
tiek prasīta 4 amata vietas. Izvērstāku pamatojumu
skatīt 2. pielikumā.
4 amata vietu
pakāpes ir šādas:
–
4 AD5: Operācijas – 2, Apvienošana – 1,
Apmācība – 1
 2019. gads || Stratēģija un novēršana || Informācija un saziņa || R&D, kriminālistika un apmācība || Datu apvienošana || Operācijas || Pārvaldība || KOPĀ
 KOPĀ TA || 7 || 5 || 11 || 11 || 46 || 6 || 86
 KOPĀ SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
 Papildu TA ||   ||   || +1 || +1 || +2 ||   || +4
 Papildu SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ TA || 7 || 5 || 12 || 12 || 48 || 6 || 90
 KOPĀ SNE ||   || 2 || 1 ||   || 5 ||   || 8
2. pielikums. EC3 personāla
vajadzību izvērsts pamatojums
EC3
operatīvie sektori
1.           DATU APVIENOŠANAS SEKTORS
Definīcija
Datu apvienošana ir jauna Eiropola spēju joma, kas nepieciešama EC3
darbības īstenošanai. Komisijas un RAND analīzē
tā ir atzīta par pamatu EC3 sekmīgai
darbībai.
Paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam Komisija
paziņoja:
„Informācijas apkopošana ļautu iegūt informāciju
par kibernoziegumiem no visplašākajiem publiskajiem, privātajiem un
atklātajiem avotiem, tādējādi papildinot policijas
rīcībā esošos datus”, un Padome savos
secinājumos norādīja, ka tam vajadzētu būt „galvena[jam]
punkt[am] cīņā pret kibernoziedzību Savienībā un
ar kura palīdzību varēs ātrāk reaģēt uz
kiberuzbrukumiem”.
Pakalpojumi
Datu apvienošanas sniegtos pakalpojumu kopumus var izkārtot
šādi. Katram no tiem ir norādīts, vai tas ir Eiropola jauns
uzdevums vai esošā uzdevuma uzlabojums:
1.           JAUNS UZDEVUMS –
sniegt trūkstošo informāciju, papildinot to informāciju, kas
tiek saņemta no iestādēm, kuras ir atbildīgas par
kiberdrošību un kibernoziedzības apkarošanu. Viena no
darbībām būs prasību uzlabošana attiecībā uz
ziņošanu par kibernoziegumiem valstu tiesībaizsardzības
iestādēm;
2.           JAUNS UZDEVUMS – sniegt
dalībvalstīm datus par būtiskām lietām un
izmeklēšanām ES, lai varētu veikt novēršanas vai
izmeklēšanas koordināciju un tādējādi gūtu
maksimālos rezultātus, ieguldot minimālus resursus;
3.           JAUNS UZDEVUMS –
proaktīvi veikt vides izpēti, identificējot jaunus draudus, kad
tie rodas, un attiecīgi sniedzot atjauninātu informāciju
ieinteresētajām personām;
4.           JAUNS UZDEVUMS –
nodrošināt 24/7 Kibernoziedzības palīdzības dienestu
dalībvalstu tiesībaizsardzības vienībām;
5.           JAUNS UZDEVUMS –
koordinēt Eiropola un CERT pasākumus, lai veicinātu
informācijas apmaiņu ar CERT iestādēm;
Resursi
Eiropolam nav ļoti specifiskā profila, lai pildītu datu
apvienošanas funkciju. Tādēļ šim EC3 sektoram
nepieciešams piešķirt prioritāti 2014. un 2015. gadā. 2013. gadā
un līdz pilnīgai personāla nokomplektēšanai tiek ieviesti
pagaidu risinājumi, lai nodrošinātu pašu elementārāko datu
apvienošanas pakalpojumu. Tas nebūs ilgtermiņa risinājums un
optimālais sniegums, kādu no EC3 sagaida Komisija, Padome un
dalībvalstis un citas ieinteresētās personas.
2014. gads (+ 1 AD5) = 4 pagaidu darbinieki (TA)
2014. gadā datu apvienošanā galvenā uzmanība
tiks pievērsta iepriekš izklāstītajam 1., 4. un 5. uzdevumam.
Tiks sākts 2. un 3. uzdevums, tomēr pilnu potenciālu
paredzēts sasniegt 2015. gadā.
2015. gads (+ 7 AD5) = 11 pagaidu darbinieki
Papildu darbinieki, kas tiek prasīti 2015. gadā, ir
minimums, kas nepieciešams, lai attiecībā uz šo būtisko
pakalpojumu tiktu sasniegts pieņemams līmenis. Ar papildu
darbiniekiem, kas tiek pieprasīti 2015. gadā, datu apvienošanu
varēs nodrošināt vidējā apmērā. Tas
palīdzēs nodrošināt Komisijas un Padomes noteikto minimuma
prasību izpildi. Tā kā datu apvienošanai jādarbojas
pēc 24/7 principa, 8 FTE+1 vadītājs ir darbinieku skaita
minimums, kas nepieciešams, lai nodrošinātu 24/7 darbību.
Pārējās divas FTE galvenokārt pievērsīsies
1., 2. un 3. uzdevumam.
2016. – 2019. gads (+ 1 AD5) = 12 pagaidu darbinieki
Mērķis ir 2019. gadā nodarbināt 12 pagaidu
darbiniekus, nodrošinot pienācīgu atbalstu visiem uzdevumiem un jau
ņemot vērā kiberinformācijas apjoma un skaita pieauguma
tendenci.
2.           OPERĀCIJU SEKTORS
Definīcija
Operāciju sektors koordinē augsta
profila pārrobežu operācijas (vai izmeklēšanu), sniedz
operatīvo analīzi un atbalstu, veic tehnisku un digitālu
analīzi laboratorijā vai uz vietas.
Tas sniedz augsta līmeņa
tehniskās, analītiskās un kriminālistikas
speciālās zināšanas kopīgajās izmeklēšanās,
kas tiek veiktas kibernoziedzības lietās, un cenšas ar savu atbalstu
panākt labāko iespējamo rezultātu un veicināt sakarus
ar tiesībaizsardzības iestādēm ārpus ES.
Cieši sadarbojoties ar Eurojust un
Interpolu, tas atbalsta un koordinē sarežģītas starptautiskas
lietas, lai novērstu darbības pārklāšanos un dubultošanos
starp dalībvalstu un partnervalstu kibernoziedzības
vienībām.
Pakalpojumi
Operāciju sektora sniegtos pakalpojumu kopumus var izkārtot
šādi. Katram no tiem ir norādīts, vai tas ir jauns Eiropola
uzdevums vai esošā uzdevuma uzlabojums.
1.           UZLABOJUMS – EC3
informācijas analīze, lai sniegtu atbalstu dalībvalstu
operācijām un veicinātu operatīvo izlūkdatu sniegšanu.
Ar to tiek sniegts atbalsts augsta profila izmeklēšanām/operācijām,
sarežģītām starptautiskām lietām un
kopīgajām izmeklēšanas grupām;
2.           UZLABOJUMS –
tehniskais atbalsts, ko uz vietas vai no Eiropola mītnes sniedz
dalībvalstīm. Šai nolūkā var izmantot mobilu instrumentu
kopumu, kas ļauj analītiķiem un/vai speciālistiem sniegt
tiešu kriminālistikas atbalstu notiekošajai izmeklēšanai. Var
arī izmantot Kibernoziedzības kriminālistikas laboratoriju
Eiropola mītnē;
3.           UZLABOJUMS –
operāciju koordinācija, rīkojot operatīvas sanāksmes,
sniedzot atbalstu kopīgajām izmeklēšanas grupām, un
palīdzot īstenot EMPACT prioritātes saistībā ar
kibernoziedzību, bērnu seksuālo izmantošanu tiešsaistē un
krāpšanos ar maksājumu kartēm.
Resursi
2014. gads (+ 7 AD5) = 28 pagaidu darbinieki
2015. gads (+ 10 AD5) = 38 pagaidu darbinieki
2016. – 2019. gads (+ 10 AD5) = 48 pagaidu darbinieki
Resursu
piešķiršana Operāciju sektoram ir stingri balstīta uz RAND
Europe priekšizpēti, kas bija pamatā Komisijas paziņojumam
par EC3 izveidi. Pamatā RAND resursu piešķīrums 2014. gada
beigās ir atkarīgs no kibernoziedzības apmēra un
atbalstīto lietu skaita.
Informācijas
plūsma caur Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla
lietojumprogrammu (SIENA) pēdējo divu gadu laikā ir
būtiski palielinājusies, bet SIENA lietojuma tendences skaidri
liecina, ka ir tikai nedaudz palielinājies Eiropola nosūtīto un
saņemto pieprasījumu skaits (14 %), savukārt būtiski
palielinājies Eiropola atbalstīto augsta profila operāciju (HPO)
skaits, izmantojot TWINS, TERMINAL un CYBORG (62 %).
Tik tiešām, arvien pieaug nepieciešamība izvērst spējas,
lai nodrošinātu, ka specializētajām vienībām ir
pietiekams cilvēkkapitāls, lai arī turpmāk sniegtu augsti
kvalitatīvu kriminālizlūkdatu analīzi kibernoziedzības
lietās.
2012. gadā
17 pagaidu darbinieki sniedza atbalstu 44 augsta profila
operācijām un 2593 operatīvajiem pieprasījumiem.
Tādējādi vidēji mazāk nekā 1 pagaidu darbinieks
strādāja ar 2 augsta profila operācijām un 153 operatīvajiem
pieprasījumiem. Šī situācija daļēji tiks risināta
2013. gadā pievienojot vēl 4 pagaidu darbiniekus,
tomēr, tā kā lietu skaits turpina pieaugt un augsta profila
operācijām nepieciešams pastāvīgs atbalsts 6 līdz 24 mēnešus,
Operāciju sektorā darbinieku joprojām trūks.
Zemāk
redzamajā tabulā iekļauts izklāsts par Operāciju
sektora sniegtā atbalsta līmeni līdz 2019. gadam ar
nosacījumu, ka pieprasījumu skaits turpina pieaugt tādā
pašā apmērā un, sākot no 2014. gada, augsta profila
operāciju skaits nostabilizēsies aptuveni 100 operāciju
apmērā.
   || 2012. || 2013. || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019.
 TA skaits || 17 || 21 || 28 || 38 || 40 || 43 || 46 || 48
 Pieprasījumu skaits || 2593 || 2956 || 3369 || 3841 || 4379 || 4992 || 5691 || 6488
 Pieprasījumu/TA attiecība || 153 || 141 || 120 || 101 || 109 || 116 || 124 || 135
 HPO skaits || 44 || 71 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 TA/HPO attiecība || 0,39 || 0,29 || 0,28 || 0,38 || 0,40 || 0,43 || 0,46 || 0,48
Tabula liecina, ka
darbinieku skaita pieaugums būtiski uzlabos operatīvo atbalstu. Tas
galvenokārt to uzturēs saprātīgā līmenī.
Tā kā augsta profila operācijai (HPO) nepieciešams
pastāvīgs atbalsts 6 līdz 24 mēnešus, pēc lietas
iesniegšanas turpināsies prioritāšu noteikšana visās
pilnvarojuma jomās. Tā rezultātā joprojām tiks sniegti
pamata pakalpojumi lietās, kurās parasti būtu nepieciešams pilna
apjoma atbalsts.
Jāpiezīmē,
ka, ņemot vērā šo darba apjoma pieauguma tendenci ar
kibernoziedzību saistītos jautājumos un balstoties uz RAND
priekšizpētē izmantoto pieeju, optimālais darbinieku skaits,
izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu (FTE), būtu vairāk
nekā 70 pagaidu darbinieki Operāciju sektorā 2014. gadā.

To ņemot
vērā, 48 pagaidu darbinieku pieprasījumam 2019. gadā
pievienojot vēl 2 līdz 6 valstu norīkotos ekspertus
(atkarībā no dalībvalstu spējām), Eiropola pieeja ir
vairāk nekā atbilstīga, budžeta taupīšanas
apstākļos cenšoties izpildīt to, ko no tā sagaida ES pilsoņi.
Prasītās
amata vietas ir speciālisti un analītiķi, kas tiek
izvietoti visās EC3 pilnvarojuma jomās.
EC3 neoperatīvie sektori
Kaut arī EC3
pamatdarbībai būs operatīvs raksturs, Komisija un Padome ir
uzsvērušas nepieciešamību veidot plašākas partnerības
kibernoziedzības apkarošanā ne vien ar kompetentajiem dienestiem, bet
arī ar citām publiskām un privātām
struktūrām.
Padome savos
secinājumos
“UZSVER, ka ir
svarīgi nodrošināt ciešu Eiropas Kibernoziedzības centra
sadarbību ar citām attiecīgajām aģentūrām un
dalībniekiem, piemēram, Eurojust, CEPOL, Interpolu, ENISA,
plašāku datorapdraudējumu reaģēšanas vienības (CERT)
kopienu un, ne mazāk svarīgi, privāto sektoru, lai praktiski
iegūtu plašāku informāciju par kibernoziegumiem Eiropā un
apmainītos ar labāko pieredzi šajā jomā;
UZSVER arī
nepieciešamību gādāt par to, lai Eiropas Kibernoziedzības
centrs cieši sadarbotos ar Savienībā pastāvošajiem forumiem, kas
nodarbojas ar kibernoziedzības jautājumiem, un lai centrs
atbalstītu šo forumu darbību un izmantotu tajos pieejamās
speciālās zināšanas”.
3.           PĒTNIECĪBAS UN IZSTRĀDES (R&D),
KRIMINĀLISTIKAS UN APMĀCĪBAS SEKTORS
Definīcija
Pētniecības
un izstrādes, kriminālistikas un apmācības sektors
nodarbojas ar pētījumiem par tehnisko draudu analīzi un
vājo vietu meklēšanu, statisko kriminālistiku, labāko
praksi un apmācību un līdzekļu izstrādi. Tas
koordinē izmaksu ziņā lietderīgu pieeju, lai izmantotu
sinerģiju ar citiem dalībniekiem, piemēram ES JRC.
Tas
izstrādā augsta līmeņa digitālās
kriminālistikas un saistītās spējas nolūkā
tās izmantot dalībvalstu veikto izmeklēšanu atbalstam.
Tas
izstrādā un pārvalda ar kiberjomu saistītas
apmācības sniegšanu, cieši sadarbojoties ar CEPOL un ECTEG,
kā arī ar privātiem uzņēmumiem un
pētniecības struktūrām.
Pakalpojumi
Pētniecības un izstrādes, kriminālistikas un
apmācības sektora sniegtos pakalpojumu kopumus var izkārtot
šādi. Katram no tiem ir norādīts, vai tas ir jauns Eiropola
uzdevums vai esošā uzdevuma uzlabojums:
1.           JAUNS –
dalībvalstu vajadzību centrāla apkopošana kriminālistikas
līdzekļu jomā, lai visefektīvāk izmantotu ES resursus
(piemēram, FP7 programmu), izstrādājot šos ļoti
vajadzīgos līdzekļus un tos izplatot dalībvalstu
kompetentajām iestādēm.
2.           UZLABOJUMS –
akreditētas kriminālistikas spējas, sniedzot
mūsdienīgus risinājumus, piemēram, no datoriem,
digitālajām ierīcēm vai digitāli glabātiem
mēdijiem izvilktas operatīvās informācijas atšifrēšanu,
atkopi un analīzi. Tas ietver īpašu IKT tīklu, specializētu
datoraparatūru un programmatūras rīkus un sniedz atbalstu
informācijas apstrādei AWF režīmā. Tas atbildīs
ISO standartiem, lai nodrošinātu procesu un to rezultātu
maksimālu ticamību.
3.           UZLABOJUMS – vienots
process apmācībai un spēju veidošanai dalībvalstīs
nolūkā uzlabot gan pamata, gan padziļinātas zināšanas
par izmeklēšanas līdzekļiem, procedūrām un
tendencēm, lai visas dalībvalstis varētu risināt arvien
lielākos uzdevumus šajā noziedzības jomā, kas strauji
attīstās;
4.           JAUNS – labās
prakses noteikšana saistībā ar tiešsaistes izmeklēšanas
metodēm un standartu noteikšana attiecībā uz digitālo
pierādījumu vākšanu un sniegšanu, sadarbojoties ar Eurojust
un citiem attiecīgiem partneriem.
Resursi
2014. gads (+ 1 AD5 un 3 AD6) = 7 TA
Kriminālistika:
+3 vecākie speciālisti AD6
Kriminālistikas
atbalsts kompetentajiem dienestiem būs viena no EC3
svarīgākajām funkcijām. Visiem kompetentajiem dienestiem ir
kriminālistikas laboratorijas, bet dažām
vissarežģītākajām analīzēm bieži tiek lūgta
Eiropola pieredze, tomēr vairumā lietu tiek lūgts
ārējs atbalsts no specializētajām laboratorijām, kas
darbojas ārpus tiesībaizsardzības jomas. Ar
pienācīgiem resursiem šos pakalpojumus var sniegt EC3.
Turklāt dalībvalstu laboratorijām ir jāveic tik daudz
digitālo pierādījumu analīžu, ka dažām
laboratorijām neizpildīto darbu saraksts iekrājies divu gadu
garumā. Centralizācijas rezultātā EC3 laboratorija
sniegs perspektīvās kriminālistikas metodes un ziņojumus,
iekšēji un uz vietas, kas veicinās digitālo
pierādījumu ātrāku iegūšanu dalībvalstīs.
Šī grupa izmantos sarežģītas metodes, ko atklājis Eiropas
attīstības un izpētes sektors, lai sniegtu izmeklētājiem
efektīvākus līdzekļus. Lai nodrošinātu personālu EC3
plānotajai laboratorijai, 2014. gadā nepieciešami 3
vecākie speciālisti, lai aptvertu ekspertīzes,
digitālās kriminālistikas, mobilās kriminālistikas,
tīkla kriminālistikas un ļaunprogrammatūras reversās
inženierijas jomas.
Apmācība:
+ 1 speciālists AD5
Savā
paziņojumā Padome apstiprina, ka “Eiropas Kibernoziedzības
centram būtu jākalpo par Eiropas kontaktpunktu informācijas
apkopošanai saistībā ar kibernoziedzību; tam būtu
jāapkopo speciālās zināšanas kibernoziedzības
jomā, lai atbalstītu dalībvalstu spēju veidošanu [un] tam
būtu jāsniedz atbalsts dalībvalstīm kibernoziegumu
izmeklēšanā”.
Kaut arī
apmācība un spēju veidošana tiks veikta sadarbībā ar CEPOL
un citiem partneriem, šo pasākumu īstenošanai būs nepieciešams
viens speciālists – apmācības koordinators. Tas ir
minimālais darbinieku skaits, kas nepieciešams, lai nodrošinātu
apmācības un informatīvo iniciatīvu koordinētu
izstrādi un īstenošanu tiesībaizsardzības, tiesu
iestāžu un privātajā sektorā. Šie darbinieki būs
atbildīgi arī par kiberjomas tiesībaizsardzības
procedūru saskaņošanas ierosināšanu, lai panāktu, ka visi
vienā dalībvalstī savāktie pierādījumi tiek
atzīti cita dalībvalstī un pieņemti visās tiesās.

2015. gads (+ 1 AD5 un 1 AD7) = 9 pagaidu darbinieki
Pētniecība
un izstrāde: + 1 speciālists AD5
Potenciālo ES
projektu skaits arī turpmāk pieaugs. Tādēļ būs
nepieciešams viens papildu speciālists, lai noteiktu
iniciatīvas, kas ir EC3 un dalībvalstu interesēs. Uz
kibernoziedzību attiecīgas pētniecības un
attīstības pasākumu pieprasījuma koordinācijai ES
sadarbībā ar ENLETS būs būtiska loma, lai
panāktu, ka tiesībaizsardzība gūst labumu no
pētniecības, iegūstot noderīgus, izmaksu ziņā
lietderīgus un ātrdarbīgus līdzekļus un zināšanas,
lai apmierinātu aizvien pieaugošo pieprasījumu.
Tādējādi EC3 būs spējīgs ierosināt
lietderīgu projektu programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros. Šie
darbinieki nodrošinās, ka tiek apmierināts arvien pieaugošais
pieprasījums kā padomdevējiem piedalīties
pētniecības un attīstības konsorcijos.
Kriminālistika:
+1 vecākais speciālists AD7
Pieņemot
darbā augsti kvalificētu darbinieku, varēs uzlabot
kriminālistikas analīzes kvalitāti. Līdz 2015. gadam
būs nepieciešams panākt, ka tiek turpinātas visas laboratorijā
veicamās kriminālistikas darbības. Tādējādi
pēc iespējas drīzāk 2015. gadā tiks
nodrošināti akreditēti augsta līmeņa kriminālistikas
risinājumi (atšifrēšanas platformas izveide, Kiberlaboratorijas ISO
17020 akreditācija). Šī persona koordinēs kriminālistikas
darbības un būs noziedzības digitālās
kriminālistikas ainas koordinators svarīgām operācijām
kibernoziedzības jomā, kur lēmumi jāpieņem, ietverot
dažādas kriminālistikas darba jomas.
2016.-2019. gads: (+1AD6 +2AD5) = 12 pagaidu darbinieki
Papildu darbinieki nodrošinās jaunu apmācības
pasākumu pienācīgu koordināciju, padziļinātas
kriminālistikas darbības un plašāka apmēra atbalstu ES
pētniecības un attīstības projektiem.
4.           STRATĒĢIJAS – NOVĒRŠANAS
– INFORMĀCIJAS SEKTORS
Definīcija
Stratēģijas – novēršanas –
informācijas sektors veic tendenču analīzi, agrīno
brīdināšanu un potenciālo scenāriju analīzi,
noziedzības novēršanu un politiskos pasākumus,
stratēģijas plānošanu un ieinteresēto pušu
pārvaldību.
Tā kā lielākā daļa
būtiskās informācijas atrodas ārpus
tiesībaizsardzības kompetences jomas, tas iesaistās
uzticības veidošanas pasākumos starp privāto sektoru un
tiesībaizsardzības iestādēm, izmantojot galvenās
partnerības ar CERT un ENISA, militārajiem un
drošības dienestiem, pilsoniskās sabiedrības
organizācijām un citām ieinteresētajām personām
kibernoziedzības, bērnu seksuālās izmantošanas
tiešsaistē un krāpšanās ar maksājumu kartēm
jomās.
Tas kalpo kā kopsaucējs Eiropas
kibernoziegumu izmeklētājiem to apspriedēs ar privātiem
partneriem, akadēmiskajām aprindām un pilsoņiem.
Stratēģijas – novēršanas –
informācijas sektors radīs EC3 privileģētu
situāciju starp publisko un privāto sektoru, kas tam ļaus
labāk novērtēt kibernoziedzības ainu reāllaikā,
kā arī stratēģiskajā un uz nākotni vērstajā
scenāriju plānošanā.
Pakalpojumi
Stratēģijas – novēršanas – informācijas sektora
sniegtos pakalpojumu kopumus var izkārtot šādi. Katram no tiem ir
norādīts, vai tas ir jauns Eiropola uzdevums vai esošā uzdevuma
uzlabojums.
1.           UZLABOJUMS – veikt
stratēģisko analīzi, izstrādājot ES draudu
novērtējumu attiecībā uz kibernoziedzību, bērnu
seksuālo izmantošanu tiešsaistē un krāpšanos ar maksājumu
kartēm; veikt jaunu tendenču, noziedznieku metožu un veicinošo
faktoru specializētus tematiskus novērtējumus; veikt perspektīvu
tehnoloģiju un citu ārēju faktoru attīstības
tendenču novērošanu nolūkā identificēt
potenciālos riskus, vājās vietas un galvenos jautājumus,
kas jārisina politikas veidotājiem un likumdevējiem.
2.           UZLABOJUMS –
nodrošināt kibernoziedzības novēršanu, sadarbojoties ar
attiecīgajām pusēm, lai veicinātu esošās
novēršanas un informētības uzlabošanas iniciatīvas un dotu
ieguldījumu to izstrādē attiecībā uz
kibernoziedzību, bērnu seksuālo izmantošanu tiešsaistē un
krāpšanos ar maksājumu kartēm un citiem tiešsaistes draudiem;
noteikt vājās vietas un procesuālās nepilnības, uz ko
balstīt drošākas politikas un produktu izstrādi.
3.           UZLABOJUMS – veidot un
uzturēt uzticamas attiecības ar tiesībaizsardzības kopienu
(EMPACT, CIRCAMP, EUCTF, VGT); pārvaldīt EC3 un ELO
tīkla operatīvās saiknes, nodrošinot pienācīgu
komunikāciju un iesaisti; veidot daudznozaru uzticības tīklus,
iesaistot tiesībaizsardzības jomu, ražotājus,
akadēmiskās aprindas un pilsoniskās sabiedrības
organizācijas nolūkā uzlabot reaģēšanu uz kibernoziedzību
operatīvajā un stratēģiskajā līmenī.
4.           JAUNS – kļūt
par kopsaucēju kibernoziedzības izmeklētājiem ES –
informēt par ES viedokļiem, nostājām un gūtajiem
rezultātiem kibernoziedzības jomā; kļūt par ES
centrālo biroju kibernoziedzības lietās; koordinēt ES
dalībvalstu un ES aģentūru ieguldījumu interneta
pārvaldībā un veicināt pieeju standartizēšanu un labas
prakses pieņemšanu kibernoziedzības jautājumos.
5.           JAUNS –
pārvaldīt un attīstīt tiešsaistes sadarbības platformu
(SPACE), kas ļauj vienkāršāk veikt stratēģisko
un tehnisko zināšanu un speciālo zināšanu apmaiņu starp
tiesībaizsardzības un privāto sektoru kibernoziedzības,
bērnu seksuālās izmantošanas tiešsaistē un krāpšanās
ar maksājumu kartēm jautājumos.
6.           JAUNS – sniegt
īpaši pielāgotu jaunāko informāciju par
jaunākajām noziedzības tendencēm, tehnoloģijas
jauninājumiem un citu attiecīgu informāciju, kad tā
kļūst aktuāla. To iegūst aktīvā partnerība
ar pētniecības institūtiem, akadēmiskajām
aprindām un ražošanas nozares partneriem.
Lielāks
resursu palielinājums kļūs iespējams, kad tiesiskais
regulējums pieļaus privāto pušu labāku iesaisti.
Resursi
2014. gads (+ 2 AD5 un 1 AD7) = 8 pagaidu darbinieki
Stratēģija:
+1 vecākais speciālists AD7
Lai „praktiski
iegūtu plašāku informāciju”, tiek prasīts 1 vecākais
stratēģijas analītiķis. Būtiskā
atšķirībā no Eiropola tradicionālā
stratēģiskās analīzes amata, kas galvenokārt izmanto
tiesībaizsardzības informāciju, kibernoziedzības
informāciju ļoti bieži iegūst no aktīvām
partnerattiecībām ar tādām struktūrām kā
akadēmiskās aprindas, zinātniskie pētnieki un
apdrošināšanas sabiedrības, un to izmanto, lai paredzētu
tendences un draudus kibernoziedzības jomā un attiecīgi
virzītu stratēģiju. Šā iemesla dēļ šim amatam
nepieciešams pavisam citāds kompetenču kopums nekā
tradicionāli tiek prasīts Eiropola analītiķiem. Spēja
veikt draudu pareizu novērtējumu un attiecīgi virzīt
stratēģiju kibernoziedzības jomā ir EC3
pasākumu būtisks veiksmes faktors. Augstāks amata līmenis
ir nepieciešams, lai sniegtu ievirzi grupai, nodrošinot saskanīgus un
mērķtiecīgus atbilstošas kvalitātes analīzes
produktus.
Informācija: + 2 speciālisti AD5
Padomes
secinājumos tika pamatota arī nepieciešamība pēc
darbiniekiem, lai īstenotu nepieciešamos EC3 informācijas un
saziņas pasākumus. Lielākā daļa informācijas par
kibernoziedzību tiek iegūta no avotiem ārpus
tiesībaizsardzības jomas. Ja EC3 vēlas dot atskaites
punktu šajā jomā un sniegt pievienoto vērtību
operatīvajām darbībām, nepieciešams veidot ciešas
attiecības un sadarbību ar citiem partneriem, kurus skar
kibernoziedzības jautājumi. Lai atbalstītu šo darbību, 2014. gadā
tiek pieprasīts viens informācijas speciālists.
Turklāt, lai veicinātu saziņu starp
kibernoziedzības jomas speciālistiem, pilnu potenciālu būs
jāīsteno Akreditēto kibernoziedzības ekspertu drošajai
platformai (SPACE). Lai pārvaldītu platformas saturu un
darbotos kā moderators, 2014. gadā ir nepieciešams viens
speciālists. Turklāt šis speciālists būs
iesaistīts uz kibernoziedzību attiecīgu pasākumu, tostarp
ikgadējās Interpola/Eiropola Kibernoziedzības konferences
rīkošanā.
2015. gads (+ 1 AD5 un 1 AD6) = 10 TA
Stratēģija:
+1 vecākais speciālists AD6
Ņemot
vērā kibernoziedzības jomas sarežģītību un
dažādību, ir nepieciešami papildu resursi, lai uzraudzītu
stratēģisko spektru un veiktu augstas kvalitātes, iepriekš
paredzošus novērtējumus. Šajā darbā liels uzsvars tiks
likts uz novēršanu, izmantojot daudzdisciplīnu pieeju, kas ietver
visus attiecīgos partnerus gan politiskajā, gan darbības
līmenī. Lai aptvertu šo jomu, nepieciešams viens AD7 līmeņa
vecākais speciālists.
Informācija: + 1 speciālists AD5
Kaut arī
centrs darbosies vidējā apmērā, tiks pieņemts
darbā vēl viens speciālists, lai paplašinātu EC3
informācijas pasākumu apmēru. Šā speciālista
pienākums būs ne vien pārvaldīt attiecības ar
privātā un publiskā sektora partneriem, bet arī aktīvi
sniegt informāciju, uz ko balstīt saziņu starp
iekšējām un dažādām ārējām auditorijām,
pamatojoties uz EC3 paveikto darbu un gūto pieredzi.
2016.-2019. gads: (+ 2 AD5) = 12 pagaidu darbinieki
Papildu darbinieki uzlabos stratēģiskās analīzes
produktu kvalitāti un sniegšanas ātrumu. Tie arī sniegs atbalstu
centra informācijas pasākumu uzlabošanai.
5.           Pārvaldība
Laikposmā no 2014. līdz 2019. gadam tiks
prasīti tikai divi papildu pagaidu darbinieki. Viena amata vieta
aizstās Eiropola nodrošināto AD12 amata vietu centra
pārvaldībai.
Otra amata vieta atbilst jauno uzdevumu kopumam saistībā ar EC3
stratēģiskajiem pasākumiem:
–
JAUNS – EC3
programmu valdes pasākumu vadīšana un koordinēšana
–
JAUNS – EC3 programmu
valdes ietvaros izveidotās padomdevējas grupas vadība
–
JAUNS –
koordinācijas un sekretariāta nodrošināšana CIRCAMP, VGT,
EUCTF, EFC, ECTEG
Papildus šo uzdevumu pārvaldībai šī amata vieta
nodrošinās atbilstīgu operatīvo un administratīvo koordināciju
starp visām EC3 funkcijām. Tā arī nodrošinās,
ka EC3 darbības tiek saskaņotas ar Eiropola
stratēģiju un darba plānu.
2014. – 2019. gads (+1 AD12 un 1 AD7) = 6 pagaidu darbinieki
[1]               OV C115, 4.5.2010., 1. lpp.
[2]               COM(2010) 673 galīgā
redakcija.
[3]               Eiropols (2011. g.). ES organizētās noziedzības draudu
novērtējums.
[4]               Eiropols (2013. g.). Smagās un organizētās
noziedzībazs draudu novērtējums (SOCTA).
[5]               Eiropols (2013. g.). Smagās un
organizētās noziedzībazs draudu novērtējums (SOCTA).

[6]               Eiropols (2011. g.). ES organizētās
noziedzības draudu novērtējums.
[7]               UNOCD (2010. g.) tiek lēsts, ka
“Eiropā no cilvēku tirdzniecības cietuši 140 000
cilvēku, bet viņu izmantotāju gūto bruto gada ienākumu
apmērs ir 3 miljardi ASV dolāru. Vidēji ekspluatācija
ilgst divus gadus, kas nozīmē, ka ik gadu ir vairāk nekā 70 000 jaunu
gadījumu. Šī tendence šķiet stabila.”
[8]               Kā liecina Eiropas Narkotiku un narkomānijas
uzraudzības centra 2012. gada ziņojums par situāciju
narkomānijas jomā Eiropā, narkotiku izraisītie nāves
gadījumi 2011. gadā veidoja 4 % no visiem Eiropas
iedzīvotāju nāves gadījumiem vecuma grupā no 15 līdz
39 gadiem, un tiek lēsts, ka 1,4 miljoni Eiropas
iedzīvotāju ir opioīdu lietotāji.
[9]               UNOCD (2010. g.) konstatēts, ka
“dokumentētās atļautās šaujamieroču tirdzniecības
apjoms pasaulē 2006. gadā tika lēsts aptuveni 1,58 miljardu
ASV dolāru apmērā, savukārt neuzskaitīti, bet
likumīgi darījumi ienesuši vēl aptuveni 100 miljonus ASV
dolāru. Visbiežāk minētā aplēse par
nelikumīgā tirgus apjomu ir 10-20 % no likumīgā tirgus
apjoma, kas gadā veido aptuveni 170 miljonus līdz 320 miljonus
ASV dolāru."
[10]             Tiek lēsts, ka korupcija ES ekonomikai gadā
nodara 120 miljardus euro lielus zaudējumus, skatīt COM(2011) 308
galīgā redakcija.
[11]             Kā liecina Eiropola ES organizētās
noziedzības 2011. gada draudu novērtējums, 2009. gadā
organizētās noziedzības grupas, krāpjoties ar
maksājumu kartēm, guva ieņēmumus vairāk kā 1,5 miljardu
euro apmērā.
[12]             Saskaņā ar UNOCD aplēsēm,
noziedzīgās darbībās gūtie ieņēmumi (tostarp
izvairoties no nodokļu maksāšanas) 2009. gadā veidoja 2,1 miljardus
ASV dolāru, no kuriem, kā tiek lēsts, 70 % ir
legalizēti.
[13]             Eiropola Smagās un organizētās
noziedzības draudu novērtējumā (SOCTA (2013))
konstatēts, ka kibernoziedzība skar visas dalībvalstis.
Pētījumā ir izmantoti Eiropas Komisijas veikti
pētījumi, kuros konstatēts, ka 8 % no interneta
lietotājiem ES ir saskārušies ar identitātes zādzību
un 12 % ir cietuši no kāda tiešsaistes krāpšanas veida.
Turklāt ļaunprātīga programmatūra skar miljoniem
mājsaimniecību, un ar kibernoziedzību saistītas banku
krāpšanas kopējais apjoms katru gadu pieaug.
[14]             ES Iekšējās drošības stratēģija
darbībā — pieci soļi pretim drošākai Eiropai. COM(2010)
673 galīgā redakcija. 2011. gada ES dalībvalstīs
notika 174 teroristu uzbrukumi. Te-SAT 2012.
[15]             Eirobarometra 77. apsekojums, 2012. gada pavasaris.
[16]             Eirobarometra 77. apsekojums, 2012. gada pavasaris. 27%
Eiropas iedzīvotāju minēja, ka ES iestādēm
turpmākajos gados būtu jāliek lielāks uzsvars uz
cīņu pret noziedzību.
[17]             Īpašais Eirobarometra 390. apsekojums par
kiberdrošību, 2012. gada jūlijs. 74 % respondentu
piekrīt, ka pēdējā gada laikā risks kļūt par
kibernozieguma upuri ir pieaudzis.
[18]             Eiropas
Parlamenta, ES Padomes un Eiropas Komisijas kopīgais paziņojums par
decentralizētajām aģentūrām, 19.7.2012.
(http://europa.eu/agencies/documents/joint_statement_and_common_approach_2012_lv.pdf)
[19]             SWD (2013)98 final..
[20]             COM(2010) 776 galīgā
redakcija.
[21]             COM(2013) 172 final.
[22]             OV L 8, 12.1.2001., 1.-22. lpp.
[23]             Konvencija par personu
aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku
apstrādi, Strasbūra, 28.1.1981.
[24]             Eiropas Padomes Ministru Komitejas
Ieteikums Nr. R (87) 15, kas reglamentē personas datu izmantošanu
policijas sektorā, 17.9.1987.
[25]             OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp. Komisija ir
ierosinājusi aizstāt šo instrumentu ar direktīvu, COM (2012) 10 final.

[26]             Amata vietu galīgais skaits un vispārējais
budžets ir atkarīgi gan no Komisijas iekšējā pārskata par
decentralizētajām aģentūrām nepieciešamajiem resursiem
laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, gan no MFF sarunām,
īpašu uzmanību pievēršot “reālo vajadzību”
novērtējumam, ņemot vērā to, ka uz ļoti
ierobežotajiem budžeta līdzekļiem vienlaikus pretendē
vairākas vajadzības, un to, ka aģentūrās
jāievēro darbinieku skaita samazinājums par 5 %.
[27]             OV L 121, 15.5.2009., 37. lpp.
[28]             OV C 316, 27.11.1995., 1. lpp.
[29]             OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp.
[30]             OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.
[31]             Ievietot atsauci uz pieņemto direktīvu
(Priekšlikums: COM (2013) 48 final).
[32]             OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.
[33]             Konvencija par personu aizsardzību
attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi,
Strasbūra, 28.1.1981.
[34]             Eiropas Padomes Ministru Komitejas
Ieteikums Nr. R (87) 15, kas reglamentē personas datu izmantošanu
policijas sektorā, 17.9.1987.
[35]             OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.
[36]             OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.
[37]             OV L 298, 26.10.2012, 1. lpp.
[38]             OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.
[39]             OV L 141, 27.5.2011., 17. lpp.
[40]             OV L 185, 16.7.2005., 35. lpp.
[41]             OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.
[42]             OV 17, 6.10.1958., 385./58. lpp.
[43]             OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.
[44]             OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.
[45]             OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.
[46]             ABM: budžeta līdzekļu vadība pa
darbības jomām. ABB: budžeta līdzekļu sadale pa
darbības jomām.
[47]             Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta
attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
[48]             Stokholmas programma – atvērta un droša Eiropa
tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā, OV C115,4.5.2010.
[49]             Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces
uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[50]             Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[51]             Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. –
nediferencētās apropriācijas.
[52]             EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības
asociācija.
[53]             Kandidātvalstis un attiecīgā
gadījumā potenciālās kandidātvalstis no
Rietumbalkāniem.
[54]             Esošās budžeta pozīcijas 18.050201, 18.050202, 18.050501
un 18.050502, kas attiecas uz Eiropolu un CEPOL, tiks aizstātas ar
vienu budžeta pozīciju.
[55]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[56]             Amata vietu galīgais skaits un vispārējais budžets
ir atkarīgi gan no Komisijas iekšējā pārskata par
decentralizētajām aģentūrām nepieciešamajiem resursiem
laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, gan no MFF sarunām,
īpašu uzmanību pievēršot „reālo vajadzību”
novērtējumam, ņemot vērā to, ka uz ļoti ierobežotajiem
budžeta līdzekļiem vienlaikus pretendē vairākas
vajadzības, un to, ka aģentūrās jāievēro
darbinieku skaita samazinājums par 5 %.
[57]             Šajos skaitļos ir ņemti vērā
ietaupījumi 17,2 miljonu euro apmērā (10,1 miljons euro
darbinieku izmaksās un 7,1 miljons euro ēku apsaimniekošanas un
citās administratīvās izmaksās), ko laikposmā no 2015.
līdz 2020. gadam paredzēts gūt, CEPOL pievienojot
Eiropolam.
[58]             Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi
(piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto
ceļu garums kilometros utt.).
[59]             Kā aprakstīts 1.4.2. punktā. „Īpašs(-i)
mērķis(-i)”.
[60]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[61]             N gads ir gads, kurā sāk īstenot
priekšlikumu/iniciatīvu.
[62]             CA — līgumdarbinieki, LA –
vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti, INT
– aģentūras darbinieki (t.s. intérimaire), SNE = valstu
norīkotie eksperti.
[63]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo
summu finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām “BA” pozīcijām).
[64]             Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fondam (EZF).
[65]             CA — līgumdarbinieki, LA –
vietējie darbinieki, SNE – valstu norīkotie eksperti, INT
– aģentūras darbinieki (t.s. intérimaire), SNE – valstu
norīkotie eksperti.
[66]             Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo
summu finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām “BA” pozīcijām).
[67]             Galvenokārt struktūrfondiem, Eiropas
Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas
Zivsaimniecības fondam (EZF).
[68]             Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.
[69]             Norādītajām tradicionālo pašu resursu
(muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto
summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas
iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.