               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.11.2021
            COM(2021) 673 final
            2021/0351(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību
            (Dokuments attiecas uz EEZ)

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu Līguma starp Eiropas Kopienu un Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) 32. protokolā par EEZ līguma 82. panta īstenošanas finanšu kārtību. Ar to groza noteikumus, ko piemēro EEZ EBTA valstu (Norvēģijas, Islandes un Lihtenšteinas) dalībai Savienības programmās, lai ņemtu vērā 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas specifiku, kas saistīta ar Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības radīto ietekmi uz EEZ EBTA valstu finansiālo ieguldījumu ES budžetā.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.EEZ līgums

               EEZ līguma mērķis ir veicināt Eiropas Savienības, Islandes, Lihtenšteinas un Norvēģijas tirdzniecisko un ekonomisko attiecību nepārtrauktu un līdzsvarotu stiprināšanu vienlīdzīgos konkurences apstākļos un vienu un to pašu noteikumu ievērošanu, lai izveidotu viendabīgu Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk tekstā — “EEZ”. EEZ līgums garantē privātpersonām un uzņēmējiem vienlīdzīgas tiesības un pienākumus iekšējā tirgū EEZ. Tas paredz visās 30 EEZ valstīs ieviest ES tiesību aktus, kas reglamentē četras brīvības, proti, preču, pakalpojumu un kapitāla brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos. Turklāt EEZ līgums attiecas uz sadarbību citās svarīgās jomās, piemēram, pētniecības un izstrādes, izglītības, sociālās politikas, vides, patērētāju aizsardzības, tūrisma un kultūras jomā, kuras kopā dēvē par papildu un horizontālās politikas jomām.

               EEZ līguma 82. pantā ir definēti noteikumi, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz EEZ EBTA valstu finansiālo līdzdalību, ja tās piedalās Savienības programmās. EEZ līguma 32. protokolā ir sīkāk definēti noteikumi, kas būtu jāpiemēro attiecībā uz 82. panta īstenošanas finanšu kārtību.

               2.2.EEZ Apvienotā komiteja

               EEZ Apvienotā komiteja ir izveidota saskaņā ar EEZ līguma 92. pantu. EEZ Apvienotajā komitejā ir Līgumslēdzēju pušu pārstāvji, un tā var pieņemt lēmumus pēc vienošanās ar Savienību, no vienas puses, un EEZ EBTA valstīm, kuras ir vienprātīgas, no otras puses.

               Apvienotās komitejas pienākums ir nodrošināt līguma efektīvu ieviešanu un darbību. Šajā nolūkā tā apmainās ar viedokļiem un informāciju, kā arī pieņem lēmumus EEZ līgumā paredzētajos gadījumos un saistībā ar tā protokoliem. Šajā nolūkā, pamatojoties uz līguma 98. pantu, 32. protokolu var grozīt ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu, ievērojot EEZ līguma 93. panta 2. punktu, 99., 100., 102. un 103. pantu.

               Lai garantētu EEZ juridisko noteiktību un viendabīgumu, EEZ Apvienotajai komitejai būtu jāpieņem lēmums par grozījumiem pielikumos un protokolos nolūkā ņemt vērā izmaiņas saistībā ar Savienības tiesību aktiem. Šie grozījumi būtu jāpiemēro vienlaikus ar Savienības tiesību aktos veiktajiem grozījumiem un pienācīgi ievērojot Līgumslēdzēju pušu iekšējās procedūras.

               2.3.Paredzētais EEZ Apvienotās komitejas akts

               EEZ Apvienotajai komitejai ir jāpieņem grozījumi EEZ līguma 32. protokolā (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir noteikt sīki izstrādātus nosacījumus EEZ EBTA valstu dalībai ES programmās, lai iekļautu grozījumus, kas nepieciešami saistībā ar jaunas daudzgadu finanšu shēmas pieņemšanu un Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības radīto ietekmi uz budžetu.

               Paredzētā akta mērķis ir EEZ līguma 32. protokolā iekļaut piecus punktus:

               protokola 1. pantu papildina, lai iekļautu šādus noteikumus:

               ·noteikums par EEZ EBTA valstu finansiālo līdzdalību ES budžetā iekļautajās apropriācijās maksājumiem slēgšanas pozīcijās pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības. Slēgšanas pozīcijās ir iekļauti tikai maksājumi par tām saistībām, kuras parakstītas saskaņā ar 2014.–2020. gada DFS un par kurām Apvienotā Karaliste turpinās maksāt savu daļu, līdz būs samaksātas visas saistības. EEZ līgums neparedz slēgšanas pozīciju un jauno ES programmu pozīciju nošķiršanu, kā rezultātā EEZ EBTA valstis veiktu lielāku ieguldījumu ES budžetā, nekā nepieciešams. Būtu jāatgādina, ka iepriekšējās paplašināšanās reizēs tika piemērota apgrieztā procedūra, kā rezultātā EEZ EBTA valstis iemaksāja ES budžetā mazāku summu, nekā nepieciešams. Tādēļ, ņemot vērā grozījumus 32. protokolā, ES paplašināšanās reizēs šī procedūra vairs netiktu piemērota, un tādējādi slēgšanas pozīcijās proporcionalitātes faktors būtu lielāks;

               ·noteikums par to, ka, aprēķinot EEZ EBTA valstu ieguldījumu programmas “Apvārsnis Eiropa” un Savienības civilās aizsardzības mehānisma finansēšanai, nolūkā atspoguļot šo programmu palielināto budžetu jāiekļauj Next Generation EU (NGEU) kredīti;

               ·divi papildu noteikumi, kas precizē, kā EEZ EBTA valstu ieguldījums tiks aprēķināts gadījumā, ja ES paplašināsies vai kāda dalībvalsts izstāsies no Savienības.

               Pievieno jaunu 8. pantu, lai noteiktu EEZ EBTA valstu ieguldījumu finanšu kārtību attiecībā uz budžeta garantijām. Budžeta garantiju specifikas dēļ EEZ EBTA valsts finansiālo ieguldījumu nevar iekļaut standarta procedūrā, ko izmanto pārējām ES programmām. Tā vietā šāds ieguldījums budžeta garantijām tiks noteikts īpašos ieguldījumu nolīgumos.

               Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar līguma 104. pantu, kurā noteikts, ka “EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, ja vien tajos nav norādīts citādi, šajā līgumā paredzētajos gadījumos pēc to stāšanās spēkā ir saistoši Līgumslēdzējām Pusēm, kuras veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to pilnīgu ieviešanu un piemērošanu”. Turklāt saskaņā ar līguma 119. pantu “[p]ielikumi un tajos minētie akti, kuros šā līguma nolūkos izdarīti pielāgojumi, kā arī protokoli ir šā līguma sastāvdaļa”.

               Saskaņā ar līguma 103. pantu, “[j]a šāds paziņojums nav sniegts pēc sešiem mēnešiem no EEZ Apvienotās komitejas lēmuma, EEZ Apvienotās komitejas lēmumu piemēro provizoriski, kamēr nav izpildītas konstitucionālās prasības, ja vien Līgumslēdzēja Puse nepaziņo, ka šāds provizorisks piemērojums nav iespējams. Pēdējā gadījumā vai ja Līgumslēdzēja Puse paziņo par EEZ Apvienotās komitejas lēmuma neratificēšanu, 102. panta 5. punktā paredzētā atcelšana stājas spēkā pēc viena mēneša no šā paziņojuma dienas, bet tas nekādā gadījumā nav agrāk par to datumu, kad attiecīgo EK tiesību aktu ievieš Kopienā”.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Komisija iesniedz EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektu, kas Padomei jāpieņem kā Savienības nostāja. Komisija cer, ka pēc iespējas drīz minēto dokumentu varēs iesniegt EEZ Apvienotajai komitejai.

               Pievienotā EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekta saturs un būtība pārsniedz to, ko var uzskatīt tikai par tehniskiem pielāgojumiem Padomes Regulas Nr. 2894/94 nozīmē. Tāpēc Savienības nostāja ir jānosaka Padomei.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  1
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               EEZ Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar līgumu, proti, ar EEZ līgumu. Akts, kuru EEZ Apvienotā komiteja ir aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs saistošs saskaņā ar EEZ līguma 103. un 104. pantu.

               Paredzētais akts nepapildina un negroza līgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts saistībā ar 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               Paredzētajam aktam, ar ko vienlaikus vēlas sasniegt virkni mērķu vai kam ir vairāki komponenti, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens nav pakārtots otram, materiālajā juridiskajā pamatā lēmumam saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu būs izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie juridiskie pamati.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētais akts īsteno mērķus finanšu noteikumu un finansiālās palīdzības jomā, kā arī tam ir šo jomu komponenti. Šie paredzētā akta aspekti ir nesaraujami saistīti, un neviens nav pakārtots otram.

               Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā ir šādi noteikumi: Līgums par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 122. pants un 322. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 122. pantam un 322. panta 1. punktam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu un 1. panta 3. punktu Padomes Regulā Nr. 2894/94 par Līguma par Eiropas Ekonomikas zonu īstenošanas kārtību.

               5.Ietekme uz budžetu

               Ar paredzēto aktu groza no EEZ EBTA valstīm iegūto tādu piešķirto ieņēmumu summas aprēķinu, ko pieskaita ES apropriācijām, proti, ar to a) samazina EEZ EBTA proporcionalitātes faktoru, kuru piemēro summām slēgšanas pozīcijās, – neradot apropriāciju trūkumu, – un b) iekļauj NGEU kredītus EEZ EBTA valstu ieguldījuma aprēķinā, tādējādi palielinot EEZ EBTA ieguldījumu summu tajās programmās, kurās EEZ EBTA valstis piedalās un gūst labumu no NGEU kredītiem – programmā “Apvārsnis Eiropa” un Savienības civilās aizsardzības mehānismā.

               6.Paredzētā akta publicēšana

               Tā kā ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu tiks grozīts EEZ līguma 32. protokols par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2021/0351 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību

               (Dokuments attiecas uz EEZ)

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 122. pantu un 322. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 2894/94 (1994. gada 28. novembris) par Eiropas Ekonomikas zonas līguma īstenošanas kārtību
                  2
                un jo īpaši tās 1. panta 3. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Līgums par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) stājās spēkā 1994. gada 1. janvārī.

               (2)Eiropas Savienības tiesību akti ir grozīti, it īpaši pieņemot Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu.

               (3)Ievērojot EEZ līguma 98. pantu, ar EEZ līguma 92. pantu izveidotā EEZ Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus, ar ko groza 32. protokolu par EEZ līguma 82. panta īstenošanas finanšu kārtību, saskaņā ar līguma 93. panta 2. punktu, 99., 100., 102. un 103. pantu.

               (4)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 32. protokola noteikumi.

               (5)Savienības nostājas EEZ Apvienotajā komitejā pamatā vajadzētu būt EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projektam, kas izklāstīts šā lēmuma pielikumā,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz ierosināto grozījumu 32. protokolā par EEZ līguma 82. panta īstenošanas finanšu kārtību, pamatā ir EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Tiesas  2014. gada 7. oktobra spriedums Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (2)

                        OV L 305, 30.11.1994., 6. lpp.

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 4.11.2021
            COM(2021) 673 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kura Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 32. protokolā par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību

               PIELIKUMS

               PROJEKTS EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMAM

               Nr. […]

               ([...]. gada [...]),

               ar ko groza EEZ līguma 32. protokolu par 82. panta īstenošanas finanšu kārtību

               EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,

               tā kā:

               (1)Ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes, programmai “Apvārsnis Eiropa” un Savienības civilās aizsardzības mehānismam piešķir papildu ārējos piešķirtos ieņēmumus. EEZ līguma 82. panta īstenošanas finanšu kārtībā (EEZ 32. protokols) ir lietderīgi precizēt, ka, aprēķinot EBTA valstu finansiālos ieguldījumus saistībā ar šo valstu dalību šajās programmās, aprēķina bāze būtu jāpalielina ar apropriācijām, kas atbilst ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2020/2094 3. panta 1. punktu.

               (2)EEZ līguma 82. pantā ir noteikts, ka proporcionalitātes faktoru EBTA valstu iemaksām ES budžetā aprēķina katru gadu kā attiecību starp EBTA valstu un ES dalībvalstu IKP, un tajos gadījumos, kur 2020. gada 24. janvāra Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas ir noteikts, ka Apvienotajai Karalistei joprojām ir jāveic finansiāls ieguldījums ES budžetā proporcionāli tās daļai finanšu saistībās, kuras uzņemtas saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, attiecībā uz budžeta pozīcijām, no kurām tiek veikti tikai maksājumi to saistību izpildei, kas parakstītas saskaņā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmu, ir piemēroti proporcionalitātes faktora aprēķinā ņemt vērā Lielbritānijas IKP.

               (3)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 32. protokols,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               1.
                     Lēmuma 32. protokola 1. pantam pievieno šādus punktus:

               “10.
                     Lai uz EEZ līguma 82. panta pamata aprēķinātu darbības ieguldījumu, galīgajā variantā pieņemtajā Savienības budžetā attiecīgajiem gadiem paredzētās saistību un maksājumu apropriācijas pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”(Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/695) un Savienības civilās aizsardzības mehānisma (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/836) finansēšanai palielina par to apropriāciju summu, kas atbilst ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem, kuri minētajām darbībām piešķirti saskaņā ar 3. panta 1. punktu Padomes Regulā (ES) 2020/2094, ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes
                  1
               .

               11.
                     Lai aprēķinātu proporcionalitātes faktoru budžeta pozīcijām, kurās veic tikai maksājumus to saistību izpildei, kas parakstītas saskaņā ar 2014.–2020. gada un iepriekšējo daudzgadu finanšu shēmu, EBTA “proporcionalitātes faktors”, kā definēts EEZ līguma 82. panta 1. punktā, ir attiecību summa starp, no vienas puses, katras EBTA valsts iekšzemes kopprodukta tirgus cenās un, no otras puses, visu ES dalībvalstu, Apvienotās Karalistes un attiecīgās EBTA valsts iekšzemes kopprodukta tirgus cenās summu. Saskaņā ar 7. pantu šo faktoru katram budžeta gadam aprēķina, pamatojoties uz visjaunākajiem statistikas datiem.

               12.

                     Ja vien EEZ Apvienotā komiteja nevienojas citādi, EEZ līguma 82. panta 1. punktā noteiktā proporcionalitātes faktora aprēķinā tam budžeta gadam, kurā Līguma par Eiropas Savienību 49. pantā minētais nolīgums par jaunas dalībvalsts pievienošanos stājas spēkā pirms attiecīgā gada 1. jūlija, ES dalībvalstu iekšzemes kopprodukts tirgus cenās ietver jaunās dalībvalsts iekšzemes kopproduktu tirgus cenās.

               13.
                     Ja vien EEZ Apvienotā komiteja nevienojas citādi, EEZ līguma 82. panta 1. punktā noteiktā proporcionalitātes faktora aprēķinā tam budžeta gadam, kurā Līguma par Eiropas Savienību 50. pantā minētais līgums par dalībvalsts izstāšanos stājas spēkā pēc attiecīgā gada 1. jūlija, ES dalībvalstu iekšzemes kopprodukts tirgus cenās ietver tās dalībvalsts iekšzemes kopproduktu tirgus cenās, kura izstājas.”

               2.
                     Lēmuma 32. protokolā pievieno šādu pantu:

               “8. pants

               Īpaši noteikumi par dalību budžeta garantijās

               Īpašu finanšu kārtību attiecībā uz EBTA valstu ieguldījumiem saistībā ar dalību budžeta garantijās, t. sk. procedūru finansiālās līdzdalības noteikšanai tajās, nosaka īpašos ieguldījumu nolīgumos, kas var papildināt šajā protokolā noteikto kārtību. Ieguldījums sastāv no ieguldījumiem daļējai budžeta garantijas nodrošināšanai un attiecīgo iespējamo saistību uzņemšanās vai arī tas ir skaidras naudas iemaksa pilnīgai budžeta garantijas nodrošināšanai, pamatojoties uz nosacījumiem, kas izklāstīti īpašajos ieguldījumu nolīgumos.”

               2. pants

               Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas saskaņā ar EEZ līguma
                  2* 103. panta 1. punktu.

               To piemēro no 2021. gada 1. janvāra.

               3. pants

               Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

               Briselē,

                  EEZ Apvienotās komitejas vārdā –

                  priekšsēdētājs

                  […]

                     (1)

                        OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.

                     (2)
                  *
                        [Konstitucionālās prasības ir norādītas.] [Konstitucionālās prasības nav norādītas.]


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.4.2022
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Ēģiptes partnerības prioritāšu pieņemšanu

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Ēģiptes Asociācijas padomē sakarā ar ES un Ēģiptes partnerības prioritāšu 2021.–2027. gadam paredzēto pieņemšanu.

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums

               Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, tika parakstīts Luksemburgā 2001. gada 25. jūnijā un stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā
                  1
                (“nolīgums”). Šis asociācijas nolīgums ir ES un Ēģiptes divpusējo attiecību juridiskais pamats.

               Nolīguma mērķis ir:

               –nodrošināt pienācīgu pamatu politiskam dialogam, kas ļauj veidot ciešas politiskās attiecības starp pusēm,

               –izveidot nosacījumus pakāpeniskai preču, pakalpojumu un kapitāla tirdzniecības liberalizācijai,

               –ar dialogu un sadarbību veicināt līdzsvarotu saimniecisko un sociālo attiecību izveidi starp pusēm,

               –uzlabot dzīves un darba apstākļus un veicināt ražīgumu un finansiālo stabilitāti,

               –veicināt reģionālo sadarbību, lai stiprinātu mierīgu līdzāspastāvēšanu un ekonomisko un politisko stabilitāti,

               –veicināt sadarbību citās jomās, par kurām ir abpusēja interese.

               2.2.ES un Ēģiptes Asociācijas padome

               ES un Ēģiptes Asociācijas padome tika izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 74. pantu.

               Asociācijas padome ir pilnvarota nolīgumā paredzētajos gadījumos pieņemt lēmumus nolīguma mērķu sasniegšanai un sniegt attiecīgus ieteikumus. Tās lēmumi pusēm ir saistoši. Saskaņā ar reglamentu ES un Ēģipte pārmaiņus pa 12 mēnešu periodiem vada Asociācijas padomes darbu. Ir noteikts, ka Asociācijas padomes sanāksmes notiek ministru līmenī reizi gadā.

               2.3.Paredzētais ES un Ēģiptes Asociācijas padomes akts

               ES un Ēģiptes Asociācijas padomei IX sanāksmē ir jāpieņem ieteikums par ES un Ēģiptes partnerības prioritātēm 2021.–2027. gadam (“paredzētais akts”).

               Paredzētā akta mērķis ir noteikt vadlīnijas un izveidot pamatu ES un Ēģiptes partnerībai 2021.–2027. gada periodā.

               Pārskatītajā Eiropas kaimiņattiecību politikā
                  2
               , kas tika pieņemta 2015. gada novembrī, ir paredzēts satvars divpusējo attiecību ar partneriem noteikšanai. Šīs attiecības būtu jānosaka politiskā dokumentā ar nosaukumu “Partnerības prioritātes”, kas ir galvenais atsauces punkts partnervalstīm, kad tās vienojas par mērķtiecīgu prioritāšu ierobežotu kopumu nākamajiem gadiem. ES un Ēģipti saista ilggadēja partnerība. Lai vēl vairāk stiprinātu stabilās un daudzpusīgās attiecības starp abiem partneriem, ir noteiktas partnerības prioritātes, kuru mērķis ir atbalstīt ES un Ēģiptes asociācijas nolīguma īstenošanu.

               “Partnerības prioritātes” atspoguļo kopīgās intereses un pievēršas jomām, kurās ES un Ēģiptes sadarbība ir abpusēji izdevīga. Galvenās politiskās prioritātes, kas noteiktas ES un Ēģiptes attiecībās 2021.–2027. gada periodam, ir šādas: i) ilgtspējīga, moderna ekonomika un sociālā attīstība Ēģiptē, ii) ārpolitikas partneri, iii) stabilitātes uzlabošana.

               3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā

               Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, vajadzētu būt – apstiprināt šim priekšlikumam pievienoto ES un Ēģiptes partnerības prioritāšu projektu.

               ES un Ēģiptes partnerības prioritātes ietver Eiropas kaimiņattiecību politikas kopīgos mērķus kopīgai miera, labklājības un stabilitātes telpai. Šo prioritāšu mērķis ir risināt kopīgās problēmas, ar kurām saskaras ES un Ēģipte, veicināt kopīgas intereses un garantēt abu pušu ilgtermiņa stabilitāti un ilgtspējīgu attīstību. Turklāt tās atbilst Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumos
                  3
                paustajai vēlmei panākt demokrātisku, stabilāku, zaļāku un pārtikušāku dienvidu kaimiņreģionu kā stratēģisku ES prioritāti.

               Partnerības prioritātēs īpaša uzmanība tiek pievērsta sadarbības stiprināšanai, pamatojoties uz jauno ES programmu Vidusjūras reģionam
                  4
                un tās Ekonomikas un investīciju plānu dienvidu kaimiņvalstīm
                  5
               , Eiropas zaļo kursu un Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumiem par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu
                  6
               , un Covid-19 pandēmijas nelabvēlīgās sociālekonomiskās ietekmes mazināšanai, tai skaitā zaļai, digitālai, noturīgai un iekļaujošai atveseļošanai. ES un Ēģiptes asociācijas nolīgums nosaka vispārējo satvaru sadarbībai un partnerības prioritātēm. Partnerības prioritāšu pamatā ir Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam
                  7
               , ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi, Parīzes klimata nolīgums un kopīga apņemšanās ievērot demokrātijas universālās vērtības, tiesiskumu un cilvēktiesības.

               Partnerības prioritātēm būtu jāveicina abos Vidusjūras krastos dzīvojošo cilvēku cerību piepildīšana, jo īpaši attiecībā uz iekļaujošas un ilgtspējīgas attīstības, sociālā taisnīguma, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības, ekonomiskās labklājības un būtiski labāku dzīves apstākļu nodrošināšanu. Šo mērķu galvenie aspekti ir iekļaujoša un uz inovāciju balstīta izaugsme, efektīva un līdzdalīga pārvaldība, kuras pamatā ir tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, ieskaitot sociālās un darba tiesības, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm dzimumu līdztiesības panākšanai un bērnu tiesības. Minētajās prioritātēs ir ņemta vērā arī ES un Ēģiptes kā starptautisku dalībnieku nozīme, un to mērķis ir palielināt ES un Ēģiptes divpusējo sadarbību un reģionālo un starptautisko sadarbību. Labāka savienojamība starp ES un Ēģipti, ar īpašu uzsvaru uz viedo mobilitāti, automatizētu un elektronisku mobilitāti, digitalizāciju un zaļo ekonomiku, būs svarīgi rīki, kas šajā kontekstā piedāvās jaunas sadarbības iespējas. Jaunās programmas Vidusjūras reģionam Ekonomikas un investīciju plāna pamatiniciatīvu īstenošana, tostarp izmantojot Eiropas komandas iniciatīvas, palīdzēs īstenot partnerības prioritātes. Tās ir ES sadarbības ar Ēģipti svarīgs elements un palīdz aizsargāt mūsu kopīgās intereses un preces Vidusjūras reģionā.

               ES un Ēģiptes partnerības prioritātes tika izstrādātas pēc padziļinātas apspriešanās ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem un ES dalībvalstu pārstāvjiem Padomes Magribas/Mašrikas jautājumu darba grupā un pēc sarunām ar Ēģiptes Ārlietu ministriju.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  8
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               ES un Ēģiptes Asociācijas padome ir struktūra, kura izveidota ar nolīgumu, proti, Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, un kas tika parakstīts 2001. gada 25. jūnijā un stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā.

               Akts, ko ES un Ēģiptes Asociācijas padome tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts var būtiski ietekmēt Savienības tiesiskā regulējuma saturu, proti, tas attiecas uz: tās attīstības sadarbības politiku attiecībā uz Ēģipti. Tas ir tāpēc, ka ES un Ēģiptes partnerības prioritātes noteiks vadlīnijas un veidos pamatu turpmākajām ES un Ēģiptes attiecībām 2021.–2027. gada periodā, tai skaitā palīdzības plānošanai attīstības sadarbības kontekstā saskaņā ar jauno Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI). Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Lēmuma, kas pieņemams saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no paredzētā akta, par kuru nostāja Savienības vārdā jāieņem, mērķa un satura. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti, no kuriem viens ir klasificējams kā galvenais, bet otrs ir pakārtots, lēmums saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kas nepieciešams galvenajam vai dominējošajam mērķim vai komponentam.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz sadarbību ar trešo valsti saskaņā ar asociācijas nolīgumu un Eiropas kaimiņattiecību politiku. Pasākumi, kuru pieņemšana ir paredzēta, kopumā attiecas uz visām jomām, uz kurām attiecas asociācijas nolīgums, un to mērķis ir turpināt īstenot un padziļināt Pušu asociāciju. No tā izriet, ka joma, uz kuru attiecas apstrīdētais lēmums, ir jānosaka, ņemot vērā asociācijas nolīgumu kopumā. Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 217. pants.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 217. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.

               5.Paredzētā akta publicēšana

               Ar ES un Ēģiptes Asociācijas padomes aktu tiks grozītas ES un Ēģiptes iepriekšējās partnerības prioritātes, kas pieņemtas ES un Ēģiptes Asociācijas padomē 2017. gada 25. jūlijā
                  9
               , tāpēc ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               2022/0136 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Ēģiptes partnerības prioritāšu pieņemšanu

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, (“nolīgums”) tika parakstīts 2001. gada 25. jūnijā un stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā
                  10
               .

               (2)Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 76. pantu Asociācijas padome nolūkā sasniegt nolīguma mērķus var pieņemt lēmumus un sniegt attiecīgus ieteikumus. ES un Ēģiptes Asociācijas padomei IX sanāksmē ir jāpieņem ieteikums par ES un Ēģiptes partnerības prioritātēm.

               (3)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, jo tās ir akts ar juridiskām sekām.

               (4)Paredzētā akta mērķis ir noteikt vadlīnijas un izveidot pamatu ES un Ēģiptes partnerībai 2021.–2027. gada periodā. ES un Ēģipti saista ilggadēja partnerība. Lai vēl vairāk stiprinātu stabilās un daudzpusīgās attiecības starp abiem partneriem, ar mērķi atbalstīt ES un Ēģiptes asociācijas nolīguma īstenošanu ir noteiktas partnerības prioritātes,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Ēģiptes Asociācijas padomes IX sanāksmē, pamatā ir ES un Ēģiptes Asociācijas padomes ieteikuma projekts, ar kuru pieņem šim lēmumam pievienotās ES un Ēģiptes partnerības prioritātes.

               2. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai un Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos.

               Briselē,

                     Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses (OV L 304, 30.9.2004.).

                     (2)

                        Kopīgs paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana, SWD(2015) 500.

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf.

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en.

                     (7)

                     ANO Rezolūcija Nr. 70/1 Transforming our world

                  :

                      the 2030 Agenda for Sustainable Development

                  .

                     (8)

                        Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (9)

                        ES un Ēģiptes Asociācijas padomes Ieteikums Nr. 1/2017 (2017. gada 25. jūlijs), ar ko vienojas par ES un Ēģiptes partnerības prioritātēm (OV L 255/26, 3.10.2017.).

                     (10)

                        Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses (OV L 304, 30.9.2004.).

    ---documentbreak---

               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 29.4.2022
            COM(2022) 191 final

            PIELIKUMS
            dokumentam
            Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM
            par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas padomē, kura izveidota ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, attiecībā uz ES un Ēģiptes partnerības prioritāšu pieņemšanu

               PIELIKUMS

               ES un Ēģiptes ASOCIĀCIJAS PADOMES 9. SANĀKSMES IETEIKUMS Nr. 1 (2022. gada DIENA, MĒNESIS) par vienošanos par ES un Ēģiptes partnerības prioritātēm

               ES UN ĒĢIPTES ASOCIĀCIJAS PADOME,

               ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses,

               tā kā:

               (1)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ēģiptes Arābu Republiku, no otras puses, tika parakstīts 2001. gada 25. jūnijā un stājās spēkā 2004. gada 1. jūnijā.

               (2)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 76. pants pilnvaro Asociācijas padomi pieņemt lēmumus nolīguma mērķu sasniegšanai un sniegt piemērotus ieteikumus.

               (3)Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma 86. pantu puses veic vispārējus vai konkrētus pasākumus, kas nepieciešami viņu saistību izpildei saskaņā ar nolīgumu, un raugās, lai tiktu sasniegti nolīgumā paredzētie mērķi.

               (4)Pārskatot Eiropas kaimiņattiecību politiku, tika ierosināts sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kā rezultātā abas puses varēs uzņemties lielāku atbildību.

               (5)ES un Ēģipte vienojās nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2021.–2027. gadam, ar mērķi risināt kopīgās problēmas, ar kurām saskaras ES un Ēģipte, un veicināt kopīgas intereses.

               (6)Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma puses vienojās par ES un Ēģiptes partnerības prioritāšu tekstu, kas palīdzēs īstenot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, galveno uzmanību pievēršot kopīgi noteiktajām kopīgajām interesēm,

               AR ŠO IESAKA.

               1. pants

               Asociācijas padome iesaka pusēm īstenot ES un Ēģiptes partnerības prioritātes, kas noteiktas pielikumā.

               2. pants

               ES un Ēģiptes partnerības prioritātes, kas minētas 1. pantā, aizstāj ES un Ēģiptes partnerības prioritātes, kuru īstenošana tika ieteikta Asociācijas padomes 2017. gada 25. jūlija Ieteikumā Nr. 1/2017.

               3. pants

               Šis ieteikums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

               xx, [... gada ..].

               Asociācijas padomes vārdā –

               priekšsēdētājs

               ***

               ES un Ēģiptes partnerības prioritātes 2021.–2027. gadam

               I. Ievads

               Šo partnerības prioritāšu mērķis ir risināt kopīgās problēmas, ar kurām saskaras ES un Ēģipte, veicināt kopīgas intereses, garantēt ilgtermiņa stabilitāti un ilgtspējīgu attīstību abos Vidusjūras krastos, stiprināt sadarbību un īstenot šo attiecību neizmantoto potenciālu. Tajās īpaša uzmanība tiek pievērsta sadarbības stiprināšanai, pamatojoties uz Ēģiptes “Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju – redzējumu 2030. gadam” un pārskatīto Eiropas kaimiņattiecību politiku, kas izklāstīta jaunajā ES programmā Vidusjūras reģionam
                  1
                un tās Ekonomikas un investīciju plānā dienvidu kaimiņvalstīm
                  2
               , Eiropas zaļo kursu un Padomes 2021. gada 16. aprīļa secinājumiem par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu
                  3
               , un Covid-19 pandēmijas negatīvās sociālekonomiskās ietekmes mazināšanai, tai skaitā zaļai, digitālai, noturīgai un iekļaujošai atveseļošanai. ES un Ēģiptes asociācijas nolīgums nosaka vispārējo satvaru sadarbībai un partnerības prioritātēm. Partnerības prioritāšu pamatā ir Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam
                  4
               , ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi, Parīzes klimata nolīgums un kopīga apņemšanās ievērot demokrātijas universālās vērtības, tiesiskumu un cilvēktiesības. Turklāt tās ir saskaņotas ar Eiropadomes 2020. gada 10. un 11. decembra secinājumos
                  5
                pausto vēlmi panākt demokrātisku, stabilāku, zaļāku un pārtikušāku dienvidu kaimiņreģionu kā stratēģisku ES prioritāti.

               II. Prioritātes

               Partnerības prioritātēm būtu jāveicina abos Vidusjūras krastos dzīvojošo cilvēku cerību piepildīšana, jo īpaši attiecībā uz iekļaujošas un ilgtspējīgas attīstības, sociālā taisnīguma, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības, ekonomiskās labklājības un būtiski labāku dzīves apstākļu nodrošināšanu. Šo mērķu galvenie aspekti ir iekļaujoša un uz inovāciju balstīta izaugsme, efektīva un līdzdalīga pārvaldība, kuras pamatā ir tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības, ieskaitot sociālās un darba tiesības, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm dzimumu līdztiesības panākšanai un bērnu tiesības. Minētajās prioritātēs ir ņemta vērā arī ES un Ēģiptes kā starptautisku dalībnieku nozīme, un to mērķis ir palielināt ES un Ēģiptes divpusējo sadarbību un reģionālo un starptautisko sadarbību. Labāka savienojamība starp ES un Ēģipti, īpašu uzmanību pievēršot viedajai mobilitātei, automatizētai un elektroniskai mobilitātei, digitalizācijai un zaļajai ekonomikai, būs svarīgi instrumenti, kas šajā kontekstā piedāvā jaunas sadarbības iespējas. Jaunās programmas Vidusjūras reģionam Ekonomikas un investīciju plāna pamatiniciatīvu īstenošana, tostarp izmantojot Eiropas komandas iniciatīvas, palīdzēs īstenot partnerības prioritātes. Tās ir ES sadarbības ar Ēģipti svarīgs elements un palīdz aizsargāt mūsu kopīgās intereses un preces Vidusjūras reģionā.

               Covid-19 pandēmija ir radījusi problēmas valstu veselības aprūpes sistēmām un nopietni ietekmējusi ekonomiku un sabiedrību. ES un Ēģipte cieši sadarbosies attiecībā uz ilgtermiņa sociālekonomisko atveseļošanu un ilgtspējīgu attīstību. Abu pušu mērķis ir maksimāli palielināt ieguvumus ekonomikas atveseļošanai pēc Covid-19 un mazināt iespējamās sekas.

               Partnerības pamatā būs šādas galvenās prioritātes.

               1. Ilgtspējīga, moderna ekonomika un sociālā attīstība Ēģiptē

               ES un Ēģipte kā galvenie partneri sadarbosies, lai veicinātu sociālekonomisko mērķu sasniegšanu, kas noteikti Ēģiptes “Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā – redzējumā 2030”, un īpaša uzmanība tiks pievērsta ilgtspējīgas attīstības vajadzībām.

               a)Noturības stiprināšana, labklājības veidošana un pārejas uz digitālo un zaļo ekonomiku atbalstīšana

               Ēģipte apņemas sasniegt ilgtermiņa sociālekonomisko ilgtspēju, cita starpā radot labvēlīgāku vidi iekļaujošai izaugsmei un pienācīgu un produktīvu darbvietu radīšanai, it īpaši jauniešiem un sievietēm, tostarp veicinot neoficiālā ekonomikas sektora iekļaušanu oficiālajā ekonomikā. Ilgtermiņa ekonomiskās ilgtspējas sasniegšanas nolūkā tiks veikti arī pasākumi, kas var radīt lielāku fiskālo telpu, lai labāk īstenotu tās ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, veicinātu subsīdiju un nodokļu reformu, stiprinātu privātā sektora nozīmi un uzlabotu uzņēmējdarbības vidi nolūkā piesaistīt vairāk ārvalstu tiešo investīciju, tostarp īstenojot atvērtāku un ilgtspējīgāku tirdzniecības politiku, atbalstītu tādus galvenos infrastruktūras projektus kā efektīvas, uzticamas un ilgtspējīgas transporta sistēmas izveide. Ņemot vērā to, cik svarīga ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei ir mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstība, šim sektoram arī turpmāk būs liela nozīme ES sadarbībā ar Ēģipti. Turklāt ES atbalstīs Ēģiptes centienus īstenot valsts pārvaldes reformu un labu pārvaldību, tostarp veicinot augstas kvalitātes statistiku un ņemot vērā digitālo revolūciju un saistītos jaunos uzņēmējdarbības un sabiedrības modeļus.

               ES arī turpmāk būs svarīga loma uzņēmējdarbības vides un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes atbalstīšanā, piemēram, ar konkrētām pamatiniciatīvām tādās prioritārās nozarēs kā ilgtspējīgu transporta veidu un sabiedriskā transporta infrastruktūras attīstība un atbalsts Ēģiptes pārejai uz elektromobilitāti. Atbilstīgi tam, kā Ēģipte īstenos savu Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju 2030. gadam, ES paplašinās atbalstu Ēģiptes pārejai uz zaļo ekonomiku, kas ietver lauksaimniecības un ūdens nozares ilgtspējīgu attīstību. Šajā sakarā ES atbalstīs arī digitālās infrastruktūras uzlabošanu un jo īpaši vispārēju piekļuvi uzlabotiem, cenas ziņā pieejamiem un drošiem tīkliem, kā arī informētības palielināšanu un informācijas un zināšanu apmaiņu par kiberdraudiem.

               Atzīstot pētniecības un inovācijas nozīmi sabiedrības attīstībā, ES un Ēģipte turpinās sadarbību starp nozarēm pētniecības un inovācijas jomā un sekmēt digitālās tehnoloģijas, ieskaitot mākslīgo intelektu un kiberdrošību, un vienlaikus aizsargās tiesības uz privātumu. Šajā sakarā Ēģipte un ES uzsvēra savu ieinteresētību pastiprināt sadarbību vairākās būtiskās ar pētniecību un augstāko izglītību saistītās darbībās, tostarp saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”, “Erasmus+” un PRIMA un Savienības Vidusjūrai Pētniecības un inovācijas reģionālajā platformā.

               Ņemot vērā Ēģiptes nenovērtējamo un daudzveidīgo mantojumu un kultūras un tūrisma nozares būtisko ieguldījumu valsts ekonomikas attīstībā, iekšzemes kopproduktā (IKP), nodarbinātībā, ārvalstu valūtas rezervēs un sabiedrībā kopumā, īpašs uzsvars tiks likts uz saikni starp kultūru, kultūras mantojuma saglabāšanu un ekonomikas attīstību. ES un Ēģipte sadarbosies, cita starpā lai apzinātu veidus, kā aizsargāt un saglabāt gan materiālo, gan nemateriālo kultūras mantojumu, un ierosinās attiecīgas kopīgas sadarbības darbības šajā jomā. Lai novērstu Covid-19 pandēmijas negatīvo ietekmi uz tūrisma nozari Ēģiptē, ES un Ēģipte sadarbosies ar mērķi uzlabot iespējas šajā jomā.

                b) Tirdzniecība un investīcijas

               ES un Ēģipte ir svarīgi tirdzniecības partneri. Abas puses kopīgi apzinās piemērotas pieejas divpusējo tirdzniecības un investīciju attiecību uzlabošanai, konkurētspējas palielināšanai un preču un pakalpojumu pieejamības attiecīgajiem tirgiem nodrošināšanai saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) noteikumiem un ES un Ēģiptes asociācijas nolīgumu un Ēģiptes turpmāku integrāciju reģionālās un globālās vērtības ķēdēs.

               ES un Ēģipte cieši sadarbosies ar mērķi sniegt kopīgus praktiskus priekšlikumus, lai palīdzētu Ēģiptei palielināt tās konkurētspēju un tirgus pārredzamību, stiprināt esošās tirdzniecības un investīciju attiecības un nodrošināt, ka tiek pilnībā ievēroti ES un Ēģiptes asociācijas nolīguma tirdzniecības un konkurences noteikumi un ka nolīgums tiek īstenots tā, ka ir iespējams pilnībā izmantot tā potenciālu. Lai labāk aizsargātu patērētāju veselību un drošību, ES atbalstīs ilgtspējīgu pārtikas sistēmu pārveidi, kā arī efektīvas patērētāju drošības sistēmas izstrādi, ņemot vērā PTO noteikumus, starptautiski saskaņotus sanitāros un fitosanitāros standartus un attiecīgos ES noteikumus un principus. Abas puses cieši sadarbosies, lai piesaistītu un palielinātu Eiropas investīcijas, jo īpaši nodrošinot investīcijām labvēlīgu vidi, un apsvērs tādas iespējas kā Suecas kanāla ekonomiskā zona, atvērtāka un ilgtspējīgāka tirdzniecības politika un tiesiskā regulējuma uzlabošana.

               ES atbalstīs Ēģiptes politiku attiecībā uz e-komercijas, digitālās tirdzniecības, konkurences regulējuma veicināšanu un tās investīciju potenciāla palielināšanu, uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, un Ēģiptes Zaļās informācijas un sakaru tehnoloģiju (IKT) stratēģijas izstrādi.

               c) Sociālā attīstība un sociālais taisnīgums

               ES atbalsta Ēģiptes centienus veicināt un reformēt sociālo attīstību un sociālo taisnīgumu, un jēgpilnu, iekļaujošu sociālo dialogu, un risināt ar strauju iedzīvotāju skaita pieaugumu saistītās sociālās un demogrāfiskās problēmas, kas ietver ūdens trūkumu un neaizsargātību attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku. Tas cita starpā panākams, stiprinot valsts cilvēkresursus, it īpaši jauniešus, sievietes un bērnus. Izmantojot visaptverošus sociālās drošības tīklus un mērķtiecīgas sociālās aizsardzības programmas, kas saskaņotas ar iniciatīvas “Cilvēka cienīga dzīve” (Haya Karima) un programmu Takaful un Karama mērķiem, ES atbalstīs Ēģiptes centienus veicināt neaizsargātu personu ekonomisko un sociālo aizsardzību Ēģiptē, it īpaši to personu ekonomisko un sociālo aizsardzību, kuras ir pakļautas ekonomikas reformu iespējamai negatīvai ietekmei un tādu ārēju satricinājumu sekām kā Covid-19 pandēmija. Īpaša uzmanība tiks pievērsta tam, lai sekmētu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, un sieviešu un meiteņu lomai sabiedrībā un ekonomikā, kā atspoguļots Valsts stratēģijā sieviešu iespēju veicināšanai līdz 2030. gadam. Turklāt ES un Ēģipte turpinās veicināt lauku apvidu un pilsētu iekļaujošu sociālekonomisko attīstību, kā arī uzlabot pamatpakalpojumu sniegšanu, atbalstīt modernu kvalitatīvu izglītību, arī ar mērķi nodrošināt saikni ar darba tirgus prasībām, uzlabot digitālās prasmes un iedzīvotāju rakstpratību, tehnisko un profesionālo apmācību un veselības aprūpes sistēmas.

               ES un Ēģipte sadarbosies veselības aprūpes nozarē, lai samazinātu Covid-19 radīto spiedienu uz veselības aprūpes pakalpojumiem un vakcīnām, arī lai atbalstītu Ēģiptes centienus kļūt par reģionālu centru attiecībā uz ražošanu un eksportu uz Āfriku un Tuvajiem Austrumiem. ES dalīsies pieredzē, kā izveidot visaptverošu veselības apdrošināšanu un labāku veselības aprūpi.

               d) Enerģētika, vide un klimatrīcība

               ES un Ēģipte sadarbosies, lai dažādotu enerģijas avotus un īstenotu pāreju uz ekonomiku ar zemu emisiju līmeni, īpašu uzmanību pievēršot atjaunīgajiem enerģijas avotiem, energoefektivitātes darbībām un pakāpeniskai pārejai uz mazoglekļa un ilgtspējīgiem transporta veidiem uz sauszemes, jūras kuģniecībā un civilajā aviācijā. Pēc Ēģiptes valdības pieprasījuma ES atbalstīs tās centienus atjaunināt savu integrēto enerģētikas stratēģiju, kas ir vērsta uz valsts ilgtspējīgas attīstības prasību izpildi un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. ES un Ēģiptes enerģētikas un klimata dialoga stiprināšana palīdzēs noteikt galvenās sadarbības jomas. Tas varētu ietvert atbalstu Ēģiptes centieniem kļūt par reģiona enerģētikas centru, kas koncentrējas uz atjaunīgo enerģiju, Vidusjūras austrumdaļas gāzes forumā notiekošo sadarbību un savstarpēji izdevīgu enerģētikas projektu, tai skaitā starpsavienojumu projektu starp Ēģipti un ES, īstenošanu.

               ES un Ēģipte arī sadarbosies, lai veiktu kopīgu pētniecību, dalītos pieredzē un paraugpraksē, nodotu tehnoloģijas un veicinātu apakšreģionālu (Vidusjūras reģiona) sadarbību, pienācīgi rūpējoties par Vidusjūras ekosistēmu saglabāšanu.

               ES un Ēģipte pastiprinās sadarbību ar mērķi veicināt ekotūrisma koncepciju, ieskaitot bioloģiskās daudzveidības aizsardzību Ēģiptē un Vidusjūrā, jo īpaši dabas rezervātu apsaimniekošanā un degradēto dabas resursu atjaunošanā.

               ES un Ēģipte sadarbosies ar klimatu un vidi saistītu darbību veicināšanā, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību saskaņā ar savām saistībām, kas izriet no UNFCCC, Parīzes nolīguma un Glāzgovas lēmumiem klimata jomā. ES, piemēram, ar klimatfinansējumu, atbalstīs Ēģiptes nacionāli noteiktā devuma īstenošanu klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās jomā. Turklāt ES un Ēģipte sadarbosies, lai sasniegtu mērķus, kas citstarp noteikti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Sendai ietvarprogrammā katastrofu riska mazināšanai.

               ES atbalstīs Ēģiptes centienus veicināt zaļo pārkārtošanos, radīt zaļo izaugsmi un zaļās darbvietas, optimizēt savu energoresursu potenciālu un izmantošanu, vēl vairāk dažādot savu energoresursu struktūru, izmantojot atjaunīgo enerģiju un energoefektivitāti, stiprināt pārvaldību un noteikt videi draudzīgus attīstības ceļus.

               ES atbalstīs Ēģipti ilgtspējīga finansējuma, kas ietver zaļās obligācijas, veicināšanā, vides ilgtspējas standartu pieņemšanā tās iekšzemes investīciju portfelī, kā arī tās ražošanas un eksportēšanas spēju uzlabošanā attiecībā uz atjaunīgo enerģiju elektrības un jo īpaši atjaunīgā ūdeņraža veidā.

               Ņemot vērā apdraudējumu, ko rada ūdens trūkums valsts un reģionālā līmenī, ES atbalstīs Ēģipti ūdens resursu apsaimniekošanā, kā arī citās kopīgu interešu jomās, piemēram, biodaudzveidības saglabāšanā, sanitārijā, cieto atkritumu apsaimniekošanā, ieskaitot rūpniecisku piesārņotāju mazināšanu, ķīmisko vielu un apdraudējumu atkritumu apsaimniekošanu, kā arī cīņu pret pārtuksnešošanos un pret zemes degradāciju. Ēģipte un ES arī pēta iespējas, ko sadarbībai klimata, vides un zilās ekonomikas jomā paredz Savienība Vidusjūrai.

               ES un Ēģipte stiprinās sadarbību nolūkā panākt pāreju uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, kas ietver ilgtspējīgu lauksaimniecības un zvejniecības pārvaldību, kā arī dabisko ražošanas faktoru saglabāšanu, lai stiprinātu pārtikas nodrošinājumu.

               2. Ārpolitikas partneri

               a) Kopējo kaimiņreģionu un citu reģionu stabilizācija

               Konflikti un krīzes Vidusjūras reģionā ir viens no galvenajiem šķēršļiem politiskajai stabilitātei un ilgtspējīgai attīstībai. Tāpēc mūsu iedzīvotāju aizsardzības un uzplaukumu veicināšanas nolūkā ārkārtīgi nozīmīgas prioritātes ir ES un Ēģiptes kopīgie centieni novērst un atrisināt konfliktus, mazināt konfliktu sekas un novērst to pamatcēloņus. ES un Ēģiptes partnerība ir svarīga Vidusjūras reģiona, Tuvo Austrumu un Āfrikas stabilitātei un labklājībai, un ES un Ēģiptes sadarbības mērķis arī turpmāk būs palīdzēt risināt konfliktus, veidot mieru, padziļināt reģionālo ekonomisko integrāciju un risināt politiskas un ekonomiskas problēmas šajos reģionos.

               Ņemot vērā partnerības stratēģisko ievirzi, ES un Ēģipte ir apņēmušās stiprināt sadarbību ārpolitikas jautājumos divpusējā, reģionālā un starptautiskā līmenī, jo īpaši ANO un daudzpusējos forumos, ieskaitot Savienību Vidusjūrai, kā arī ar Arābu valstu līgu (AVL) un Āfrikas Savienību, kuras dalībniece ir Ēģipte. ES un Ēģipte ir apņēmušās sadarboties arī ikgadējās ES un dienvidu kaimiņreģionu ministru sanāksmēs, kā ierosināts Padomes secinājumos par atjaunotu partnerību ar dienvidu kaimiņreģionu – jaunajā programmā Vidusjūras reģionam. Prioritātes ietver atjaunotus centienus atbalstīt izraēliešus un palestīniešus, lai panāktu izlīgumu Tuvo Austrumu miera procesā (TAMP), balstoties uz ES un Ēģiptes būtisko lomu šajā kontekstā. Vidusjūras austrumdaļā Ēģipte un ES, kā arī tās dalībvalstis cita starpā uzlabos reģionālo sadarbību saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS). Ēģipte un ES kopīgi strādās pie attiecīgo Drošības padomes rezolūciju īstenošanas, it īpaši attiecībā uz TAMP, Lībiju un Sīriju. Turklāt Ēģiptē atrodas Āfrikas Savienības Pēckonflikta rekonstrukcijas un attīstības centrs un Arābu valstu līgas, ar kuru ES turpinās padziļināt un paplašināt sadarbību, galvenā mītne. ES un Ēģipte centīsies arī panākt plašāku sadarbību daudzpusējā līmenī un attiecībā uz galvenajām reģionālajām un starptautiskajām problēmām, kuras ietekmē abas puses, ieskaitot klimatrīcību.

               Ņemot vērā Ēģiptes būtisko lomu globālajā attīstībā un tās turpmākos centienus šajā jomā, viens no ES un Ēģiptes sadarbības mērķiem būs paplašināt ES un Ēģiptes partnerību plašākā reģionā, arī Āfrikā, savstarpēji interesējošās jomās un ar tādām iniciatīvām kā Asuānas forums ilgtspējīgam mieram un attīstībai. Lai aizsargātu Ēģiptes ūdens drošību, veicinātu mieru un stabilitāti plašākā reģionā, viena no galvenajām ES un Ēģiptes prioritātēm ir pēc iespējas drīzāk panākt starptautisku nolīgumu par Etiopijas dambja jautājumu saskaņā ar 2015. gada Deklarāciju par principiem un starptautiskajām tiesībām. Starptautisks nolīgums, kura pamatā ir sarunu ceļā panākta vienošanās, palīdzēs šo strīdu pārvērst iespējā piesaistīt ārvalstu investīcijas un palielināt stabilitāti reģiona valstīm un miljoniem cilvēku. ES ir gatava sadarbībā ar starptautiskajiem partneriem, tostarp ES, atbalstīt Āfrikas Savienības vadīto procesu, un, ja tas ir lietderīgi visām pusēm un tās to vēlas, uzņemties aktīvāku lomu un dalīties pieredzē par kopīgu ūdens resursu apsaimniekošanu atbilstoši starptautiskajām tiesībām. Turklāt ES un Ēģipte atbalsta priekšlikumus attīstīt starpreģionālo sadarbību, ieskaitot trīspusēju sadarbību Āfrikā.

               b) Sadarbība krīžu pārvarēšanā un reaģēšanā uz tām

               ES un Ēģipte stiprinās sadarbību un konsultācijas, kā arī pieredzes apmaiņu krīžu pārvarēšanas un novēršanas jomā gan divpusējā, gan reģionālā līmenī, cita starpā ar Kairas Starptautiskā konfliktu risināšanas, miera uzturēšanas un miera veidošanas centra (CCCPA) starpniecību, lai, piemēram, ar iniciatīvas COVAX palīdzību, risinātu sarežģītās problēmas, kas apdraud mieru, stabilitāti un attīstību un ko rada kopīgajos kaimiņreģionos un citviet notiekošie konflikti, klimata pārmaiņas, dabas katastrofas un epidēmijas. Tiks pastiprināts darbs pie klimatnoturības un pielāgošanās klimata pārmaiņām, tostarp investējot preventīvos pasākumos un pastiprinot sadarbību civilās aizsardzības un katastrofu riska pārvaldības jomā.

                3. Stabilitātes stiprināšana

               ES un Ēģiptei ir kopīgs mērķis panākt stabilitāti savā sabiedrībā un plašākā reģionā. Cilvēktiesības, proti, starptautiskajās cilvēktiesībās un Līgumā par Eiropas Savienību noteiktās pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās, darba un kultūras tiesības, un Ēģiptes konstitūcijā ietvertie demokrātijas principi, ir būtiski abu pušu stabilitātei, un tie ir kopīga vērtība un modernas demokrātiskas valsts stūrakmens. Ēģipte un ES atkārtoti apliecina savu apņemšanos vēl vairāk veicināt demokrātiju, pamatbrīvības un cilvēktiesības, dzimumu līdztiesību un vienlīdzīgas iespējas kā visu savu pilsoņu konstitucionālās tiesības saskaņā ar savām starptautiskajām saistībām kā pamatu ilgtermiņa stabilitātei un drošībai. Ēģipte ir spērusi svarīgus soļus, proti, tā 2021. gadā atcēla ārkārtas stāvokli un izdeva Ēģiptes valsts cilvēktiesību stratēģiju (2021.–2026. gadam). Minētajā valsts stratēģijā, kura ir vērsta uz četrām prioritārajām jomām, atkārtoti ir apstiprināts Ēģiptes valsts mērķis īstenot visas pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības, lai valstī panāktu stabilitāti, progresu un ilgtspējīgu attīstību. Šajā sakarā ES sniegs atbalstu Ēģiptei šo tiesību un mērķu īstenošanā.

               a)Laba pārvaldība un moderna demokrātiska valsts

               Ēģipte un ES atkārtoti apliecina apņemšanos nodrošināt pārskatatbildību, tiesiskumu, cilvēktiesību un pamatbrīvību pilnīgu ievērošanu un apmierināt iedzīvotāju vajadzības. Šīs saistības būs ceļvedis attiecībā uz ES turpmāko atbalstu Ēģiptes centieniem uzlabot valsts iestāžu spējas veikt efektīvu publiskā sektora reformu un tādējādi uzlabot tiesībaizsardzības iestāžu spējas nodrošināt drošību visiem. Saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un paraugpraksi ES un Ēģipte stiprinās sadarbību tieslietu nozares modernizācijā un spēju veidošanā, it īpaši moderno tehnoloģiju pielietošanā, korupcijas, krāpšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanā un noziegumu rezultātā iegūtu līdzekļu atgūšanā. ES un Ēģipte arī apsvērs iespēju attīstīt tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un civillietās un risināt sarunas par sadarbības nolīgumiem starp Ēģiptes un ES tiesībaizsardzības iestādēm. Turklāt ES un Ēģipte sadarbosies ar mērķi nodrošināt persondatu augsta līmeņa aizsardzību atbilstīgi starptautiskajiem datu aizsardzības standartiem.

               ES un Ēģiptes parlamentārā sadarbība, piemēram, strukturizēta viedokļu apmaiņa starp parlamentārajām komitejām un grupām, stiprinās koordināciju un veicinās savstarpējo sapratni. ES atbalstīs arī Ēģiptes centienus plānot un sniegt sabiedriskos pakalpojumus visos līmeņos, kā arī turpināt nodrošināt ekonomisko, sociālo un politisko iespēju līdztiesību un veicināt visu cilvēku sociālo integrāciju.

               b) Drošība un terorisma apkarošana

               Drošība ir kopīgs mērķis. Terorisms un vardarbīgs ekstrēmisms, kas veicina terorismu, apdraud valstu sociālās struktūras abos Vidusjūras krastos. Tie nopietni apdraud iedzīvotāju drošību un labklājību. Šo draudu apkarošana ir ES un Ēģiptes kopīgs mērķis, un tās var sadarboties, izmantojot visaptverošu pieeju. Tādējādi tiktu novērsti terorisma pamatcēloņi, vienlaikus pilnībā ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības, nolūkā sekmīgi apkarot un novērst radikalizāciju un veicināt sociālekonomisko attīstību. ES un Ēģipte ir vienisprātis, ka ir jāsadarbojas ar mērķi atbalstīt starpreliģiju dialogu, lai konsolidētu cilvēku brālības principus, uzlabotu kopīgos miera kultūras pamatus un vienlaikus atteiktos no vardarbības starp cilvēkiem, veicinātu reliģisko iecietību un aizsargātu reliģijas vai ticības brīvību. ES un Ēģipte joprojām ir apņēmušās sadarboties cīņā pret ekstrēmismu un jebkāda veida diskrimināciju, ieskaitot islamofobiju, rasismu un ksenofobiju.

               ES un Ēģipte uzlabos operatīvo sadarbību jomās, kas saistītas ar drošību un terorisma apkarošanu, ieskaitot aviācijas drošību un aizsardzības drošību, kā arī spēju novērst un apkarot starptautisko organizēto noziedzību, piemēram, migrantu kontrabandu, cilvēku tirdzniecību, ieskaitot bērnu tirdzniecību, kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību un nelikumīgi tirgotu kultūras priekšmetu restitūciju saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, nelikumīgu narkotiku tirdzniecību, terorisma finansēšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju.

               Abas puses vienojas nostiprināt savu sadarbību, īstenojot ANO Rīcības programmu, ar ko apkaro nelikumīgu tirdzniecību ar kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, tostarp izmantojot pieredzes apmaiņu, mācības un citus spēju veidošanas pasākumus.

               c) Migrācija un mobilitāte

               ES un Ēģipte uzsver, cik svarīgi ir turpināt sadarboties, lai kopīgi efektīvi un iedarbīgi risinātu neatbilstīgas migrācijas radītās problēmas, kā arī pievērstos visiem pārējiem migrācijas un mobilitātes aspektiem, ieskaitot legālu migrāciju, saskaņā ar ES un dalībvalstu kompetenci, īstenojot visaptverošas, pielāgotas un savstarpēji izdevīgas partnerības un ievērojot Valletas samita politisko deklarāciju un kopīgo Valletas rīcības plānu, kā arī ņemot vērā Eiropas Komisijas paziņojumu par jauno Migrācijas un patvēruma paktu
                  6
               .

               ES turpinās atbalstīt Ēģiptes valdības centienus stiprināt savu migrācijas un patvēruma pārvaldības sistēmu un savlaicīgi mobilizēt finansējumu saskaņā ar attiecīgajiem instrumentiem. ES atzinīgi vērtē Ēģiptes pozitīvos rezultātus neatbilstīgas migrācijas plūsmu pārvaldīšanā un, balstoties uz tiem, turpinās atbalstīt Ēģiptes centienus novērst un apkarot neatbilstīgu migrāciju, stiprināt robežu pārvaldību, kā arī apkarot cilvēku tirdzniecību un kontrabandu, tostarp identificēt cilvēku tirdzniecībā cietušās personas un sniegt viņām palīdzu.

               ES un Ēģipte ir apņēmušās aizsargāt migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu tiesības, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un bēgļu tiesības. ES centīsies atbalstīt un stiprināt Ēģiptes spēju aizsargāt šīs tiesības, nodrošināt aizsardzību saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un pamatpakalpojumu, piemēram, veselības aprūpes un izglītības, pieejamību, arī bēgļiem, migrantiem un patvēruma meklētājiem. ES centīsies uzlabot sadarbību ar Ēģipti attiecībā uz brīvprātīgu pārmitināšanu. ES un Ēģipte veicinās un atvieglos sadarbību attiecībā uz neatbilstīgo migrantu identificēšanu, atgriešanu, tai skaitā atbalstītu brīvprātīgu atgriešanu, atpakaļuzņemšanu un ilgtspējīgu reintegrāciju viņu izcelsmes valstī. ES un Ēģipte pētīs, kā tās varētu sadarboties robežu pārvaldībā.

               Šāda sadarbība būs cieši saistīta ar sadarbību, kuras mērķis ir novērst un apkarot neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas no trešām valstīm pamatcēloņus, it īpaši konfliktus un nestabilitāti, nepietiekamu attīstību, nabadzību un bezdarbu, un ar darbu pie tā, lai novērstu klimata pārmaiņu un sausuma negatīvo ietekmi. Tās pamatā cita starpā būs sociālekonomisko iespēju, it īpaši labāku perspektīvu jauniešiem, attīstība ar tādu darbvietu radīšanas iniciatīvu palīdzību, kas tiek īstenotas atveseļošanas pēc Covid-19 pandēmijas nolūkā.

               Sakārtota, droša, regulāra un atbildīga personu mobilitāte, arī izglītības nolūkos, un vienlaikus notiekoša intelektuālā darbaspēka emigrācijas novēršana var palīdzēt attīstīt prasmes un zināšanas, un tādējādi varētu tikt veicināta Ēģiptes attīstība. Mobilitāte var arī veidot ilgtspējīgus tiltus starp augsti kvalificētu darbaspēku ES un Ēģiptē saskaņā ar ES un dalībvalstu kompetencēm.

               III. Sadarbības principi

               Veicinot cilvēka faktoru un tiešus personiskus kontaktus, tiks pastiprināta saikne un tādējādi konsolidēta partnerība starp ES un Ēģipti. Savstarpēja pārskatatbildība un atbildība pret Eiropas un Ēģiptes iedzīvotājiem ir partnerības prioritāšu būtisks aspekts.

               Kopīgu interešu jautājumi būtu arī jārisina, izmantojot spēcīgāku reģionālo un apakšreģionālo (Dienvidu–Dienvidu) sadarbību. Šajā sakarā ES un Ēģipte apņemas sadarboties Savienībā Vidusjūrai un ar Annas Lindas Eiropas fonda starpniecību, it īpaši attiecībā uz starpkultūru dialogu.

               Ir pierādījies, ka kultūru dialogs ir vērtīgs rīks savstarpējas cieņas izveidei. Būtiski būs padziļināt dialogu par tādiem jautājumiem kā demokrātija, cilvēktiesības, sociālekonomiskā attīstība, tirdzniecība, investīcijas un reģionālie un starptautiskie kopīgu interešu jautājumi. Dialogs arī nodrošinās līdzekļus, ar kuriem pamatot partnerību un izvērtēt tās dziļumu un sasniegumus.

               Saskaņā ar Ēģiptes valdības prioritātēm visas partnerības prioritātes būs vērstas uz jauniešiem, kuri ir mūsu sabiedrību ilgtermiņa stabilitātes garants, un uz sievietēm. Viens no galvenajiem mērķiem ir nodrošināt viņiem vienlīdzīgas iespējas un juridiskus un praktiskus rīkus, lai viņi varētu uzņemties pienācīgu lomu sabiedrībā, aktīvi piedaloties ekonomikā un valsts pārvaldē. ES un Ēģipte turpinās dalīties pieredzē pret sievietēm vērstas diskriminācijas un vardarbības apkarošanā, dzimumu līdztiesības, kā arī jauniešu iekļaušanas veicināšanā un iespēju nodrošināšanā jauniešiem.

               ES un Ēģipte ir vienisprātis, ka pilsoniskā sabiedrība sniedz nozīmīgu un efektīvu ieguldījumu partnerības prioritāšu un pārredzamas līdzdalīgas pārvaldības īstenošanā modernā un demokrātiskā valstī un var atbalstīt ilgtspējīgas attīstības procesu Ēģiptē. Tās sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību efektīvi veicinās ekonomiskās, politiskās un sociālās attīstības procesu saskaņā ar Ēģiptes konstitūciju un attiecīgajiem valsts tiesību aktiem.

               IV. Secinājumi

               Līdzatbildības garā ES un Ēģipte šīs partnerības prioritātes noteica kopīgi. Sakarā ar Vidusjūras reģiona programmas un Padomes secinājumu pārskatīšanu ir paredzēts, ka 2024. gadā notiks vidusposma pārskatīšana ar mērķi izvērtēt partnerības prioritāšu ietekmi un vajadzības gadījumā tās pielāgot. Asociācijas komiteja un Asociācijas padome joprojām būs galvenās struktūras, kas katru gadu veiks vispārēju novērtējumu par partnerības prioritāšu īstenošanu.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final.

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en.

                     (4)

                     ANO Rezolūcija Nr. 70/1 Transforming our world:

                      the 2030 Agenda for Sustainable Development

                  .

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                  .

                     (6)

                        COM(2020) 609 final.


               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 17.2.2021
            COM(2021) 63 final
            2021/0033(NLE)
            Priekšlikums
            PADOMES LĒMUMS
            par nostāju, kas Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences ceturtajā sanāksmē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tādu lēmumu pieņemšanu, ar kuriem konvencijas A un B pielikumu saskaņā ar tās 4. panta 8. punktu un 5. panta 10. punktu groza attiecībā uz dzīvsudrabu saturošiem produktiem un ražošanas procesiem, kuros izmanto dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumus

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.Priekšlikuma priekšmets

               Šis ir priekšlikums lēmumam par nostāju, kas Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu (“nolīgums”) Pušu konferences ceturtajā sanāksmē Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz iecerētajiem Pušu konferences lēmumiem, ar kuriem groza minētās konvencijas A un B pielikumu. Šajos pielikumos uzskaitīti dzīvsudrabu saturoši produkti un ražošanas procesi, kuros izmanto dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumus (“dzīvsudraba procesi”), un uz tiem visiem attiecas vai nu prasība līdz noteiktam termiņam izbeigt to lietošanu, vai dzīvsudraba izmantošanu reglamentējoši noteikumi
                  1
               .

               2.Priekšlikuma konteksts

               2.1.Minamatas konvencija par dzīvsudrabu (“nolīgums”)

               Nolīgums ir galvenais starptautiskais tiesiskais satvars, kas vērsts uz cilvēka veselības un vides aizsardzību no dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu antropogēnajām emisijām un noplūdēm gaisā, ūdenī un zemē. Tas aptver visu dzīvsudraba aprites ciklu no primārās dzīvsudraba ieguves līdz dzīvsudraba atkritumu likvidēšanai.

               Tas ir spēkā kopš 2017. gada 16. augusta.

               Gan Eiropas Savienība (“Savienība”)
                  2
               , gan lielākā daļa dalībvalstu
                  3
                ir nolīguma puses.

               Saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu A pielikuma I daļā minētos dzīvsudrabu saturošos produktus (piemēram, dažas kompaktās fluorescences spuldzes) nedrīkst ražot, importēt vai eksportēt pēc norādītā šo produktu izmantošanas beigu termiņa.

               Saskaņā ar 4. panta 3. punktu Puses veic pasākumus, lai regulētu dzīvsudraba izmantošanu A pielikuma II daļā uzskaitītajos dzīvsudrabu saturošajos produktos.

               Saskaņā ar 5. panta 2. punktu B pielikuma I daļā uzskaitītajos dzīvsudraba procesos (piemēram, hlora-sārmu ražošanā) dzīvsudraba vai dzīvsudraba savienojumu izmantošana jāpārtrauc līdz pielikumā noteiktajiem beigu termiņiem.

               Ievērojot 5. panta 3. punktu, Puses veic pasākumus, lai regulētu dzīvsudraba izmantošanu B pielikuma II daļā uzskaitītajos dzīvsudraba procesos, arī attiecībā uz pāreju uz bezdzīvsudraba procesiem, ja tas ir ekonomiski un tehniski realizējams.

               Saskaņā ar 4. panta 4., 7. un 8. punktu un 5. panta 5., 9. un 10. punktu A un B pielikumu līdz 2022. gada 16. augustam pārskata, ņemot vērā Pušu
                  4
                priekšlikumus par grozījumiem un informāciju, kas nosūtīta par dzīvsudrabu saturošiem produktiem un pieejamajām tehniskajām un ekonomiskajām bezdzīvsudraba alternatīvām, un vienlaikus izvērtējot riskus un ieguvumus videi un cilvēka veselībai.

               26. un 27. pantā ir izklāstīti galvenie noteikumi, arī par to, kādā veidā Pusēm ierosināt nolīguma pielikumu grozījumus, kā arī par grozīto pielikumu pieņemšanu un stāšanos spēkā. Ierosinātie pielikumu grozījumi nolīguma sekretariātam jāpaziņo visām pusēm, un tas darāms vismaz sešus mēnešus pirms nolīguma Pušu konferences, kurā tos ierosināts pieņemt, t. i., šajā gadījumā ne vēlāk kā 2021. gada 1. maijā. Ierosinātos pielikumu grozījumus pieņem saskaņā ar balsošanas kārtību, kas noteikta 26. panta 3. punktā un Lēmumā MC-1/1 par reglamentu, kuru Pušu konference pieņēma savā pirmajā sanāksmē (2017. gada 24.–29. septembrī)
                  5
               .

               Pielikuma grozījums attiecībā uz visām Pusēm (izņemot tās, kuras iesniegušas attiecīgu deklarāciju saskaņā ar 30. panta 5. punktu) stājas spēkā vienu gadu pēc tam, kad nolīguma depozitārs ir paziņojis par tā pieņemšanu. Tā kā Savienība šādu deklarāciju nav iesniegusi, uz to attiecas vispārējais noteikums par grozīto vai jauno pielikumu stāšanos spēkā.

               2.2.Pušu konference

               Pušu konference pilda funkcijas, kas tai noteiktas nolīgumā. Šajā nolūkā tā apsver un veic arī jebkādas darbības, kas var būt vajadzīgas, lai sasniegtu nolīguma mērķus, piemēram, pieņem attiecīgas vadlīnijas.

               Saskaņā ar nolīguma 28. pantu un iepriekšminēto Lēmumu MC-1/1 katrai Pusei ir viena balss. Tomēr Savienība, būdama reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, izmanto tiesības par savā kompetencē esošajiem jautājumiem balsot ar tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs to Savienības dalībvalstu skaitam, kuras ir nolīguma puses. Savienība savas balsstiesības neizmanto, ja savas balsstiesības izmanto kāda no tās dalībvalstīm, un otrādi.

               2.3.Paredzētie Pušu konferences akti

               Savā trešajā sanāksmē (2019. gada 25.–29. novembrī) Pušu konference pieņēma Lēmumu MC-3/1
                  6
               , ar ko izveido tehnisko ekspertu ad hoc grupu, kuras uzdevums ir laikā līdz Pušu konferences ceturtajai sanāksmei turpināt diskusiju par dzīvsudrabu saturošiem produktiem un dzīvsudraba procesiem. Konkrēti, šīs grupas pilnvaras paredz sakārtot un sistematizēt informāciju, ko Puses saskaņā ar nolīguma 4. panta 4. un 7. punktu un 5. panta 4. un 9. punktu iesniegušas par šādu produktu un procesu bezdzīvsudraba alternatīvu pieejamību, tehnisko un ekonomisko realizējamību un riskiem un ieguvumiem videi un cilvēka veselībai.

               Ņemot vērā ekspertu darba rezultātus, paredzams, ka ceturtā Pušu konference šajā lietā pieņems vienu vai vairākus lēmumus (“iecerētie akti”).

               Ar iecerētajiem aktiem grozīs nolīguma A pielikumu, to papildinot ar dzīvsudrabu saturošiem produktiem, kuriem ir pieejamas ekonomiski un tehniski realizējamas bezdzīvsudraba alternatīvas, kas nav kaitīgas cilvēka veselībai un videi, un kurus pēc izmantošanas beigu termiņa būs aizliegts ražot, importēt un eksportēt, vai kuriem piemēros dzīvsudraba izmantošanu regulējošus pasākumus.

               Ar iecerētajiem aktiem grozīs arī nolīguma B pielikumu, tā I daļu papildinot ar dzīvsudraba procesiem, kuriem ir pieejamas ekonomiski un tehniski realizējamas bezdzīvsudraba alternatīvas, kas nav kaitīgas cilvēka veselībai un videi, un kuros pēc izmantošanas beigu termiņa dzīvsudrabu tāpēc vairs neizmantos.

               Ar iecerētajiem aktiem grozīs nolīguma B pielikuma II daļu, padarot stingrākus noteikumus, kas reglamentē dzīvsudraba izmantošanu vinilhlorīda monomēra (VCM), nātrija vai kālija metilāta vai etilāta (alkoholātu) un poliuretāna ražošanā, un/vai pielikumā iekļaujot vēl citus dzīvsudraba procesus un ar tiem saistītas dzīvsudraba izmantošanas prasības.

               3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

               Savienības mērķis ir gadījumos, kad pieejamas dzīvotspējīgas alternatīvas, pēc iespējas drīzāk izbeigt dzīvsudraba izmantošanu Savienībā un visā pasaulē
                  7
               . Lai šo mērķi sasniegtu, jāizbeidz izmantot dzīvsudrabu saturošus produktus un no dzīvsudraba procesiem jāpāriet uz bezdzīvsudraba procesiem, ja tie ir dzīvotspējīgi, tehniski realizējami un nav kaitīgi cilvēka veselībai un videi.

               Pasaules līmeņa progress šā mērķa sasniegšanā palīdzētu sasniegt arī Eiropas zaļā kursa
                  8
                izvirzīto nulles piesārņojuma mērķi attiecībā uz vidi, kas brīva no toksikantiem. Turklāt tas palīdzētu īstenot 2020. gada ES “Ilgtspēju sekmējošo ķimikāliju stratēģiju”
                  9
               , kurā Eiropas Komisija attiecībā uz ķimikāliju pārvaldīšanas pareizību ir apņēmusies saglabāt vadošo lomu starptautiskā līmenī, un tas ietver ES standartu popularizēšanu visā pasaulē.

               Nolīguma A pielikums, ar ko nosaka to dzīvsudrabu saturošo produktu sarakstu, kurus nedrīkst ražot, importēt un eksportēt vai kuriem piemēro dzīvsudraba izmantošanas prasības, un šā pielikuma pārskatīšana

               Savienības vārdā ieņemamās nostājas pamatā ir turpmāk minētie elementi.

               Regulas (ES) 2017/852 par dzīvsudrabu (“Dzīvsudraba regula”)
                  10
                II pielikumam, ar kuru transponē nolīguma A pielikumu (konkrēti, tā I daļu), ir plašāka piemērošanas joma nekā nolīgumam – tas aptver lielāku skaitu dzīvsudrabu saturošu produktu (piemēram, podziņelementu baterijas).

               Savienības 2020. gada marta pienesumā, kas nosūtīts saskaņā ar Lēmumu MC-3/1
                  11
               , norādīti vairāki citi dzīvsudrabu saturoši produkti, kuriem ir pieejamas realizējamas un labvēlīgas bezdzīvsudraba alternatīvas. To vidū ir produkti, kurus jau patlaban aizliegts laist iekšējā tirgū un importēt
                  12
               /
                  13
               , piemēram, saskaņā ar Direktīvu 2011/65/ES (RoHS)
                  14
                un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (REACH)
                  15
               , bet kurus pagaidām vēl drīkst ražot un eksportēt.

               A pielikuma pārskatīšana globālā mērogā piedāvā vairākas iespējas konkurences apstākļus visā pasaulē padarīt godīgākus un samazināt turpmāku dzīvsudraba izmantošanu un ar to saistīto piesārņojumu, un proti:

               (1)samazināt plaisu starp spēkā esošajiem, progresīvākajiem Savienības tiesību aktiem un nolīgumu, A pielikuma I daļā iekļaujot produktus, kas jau ir minēti Savienības Dzīvsudraba regulas II pielikumā;

               (2)nolīguma A pielikuma I daļā iekļaut produktus, kurus saskaņā ar Savienības Dzīvsudraba regulu vēl nav aizliegts ražot un eksportēt, bet vai nu nedrīkst laist Savienības tirgū, vai arī attiecībā uz tiem turpinās likumdošana ar mērķi Savienības līmenī noteikt līdzīgu aizliegumu. Ja Puses izvēlētos vienu vai vairākus produktus pievienot nolīguma A pielikuma II daļā, t. i., nenosakot konkrētu izmantošanas beigu termiņu, Savienība šādu rīcībpolitisko risinājumu joprojām uzskatītu par iespēju samazināt plaisu starp nolīgumu un Savienības tiesību aktiem, ja attiecībā uz tādiem produktiem tiktu noteikti skaidri dzīvsudraba izmantošanu reglamentējoši pasākumi.

               Ja Pušu konferences ceturtajā sanāksmē Puses par šādiem papildinājumiem vienosies un ja Savienība tos atbalstīs, Komisija saskaņā ar Dzīvsudraba regulas 20. pantu pieņems deleģēto aktu, kura mērķis ir saskaņot regulas II pielikumu ar grozīto nolīguma A pielikumu.

               Tādējādi nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferences ceturtajā sanāksmē, izpaužas kā atbalsts tādu tiesību aktu pieņemšanai, kuru mērķis ir paplašināt nolīguma A pielikuma piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz dzīvsudrabu saturošiem produktiem, kurus saskaņā ar Savienības Dzīvsudraba regulas II pielikumu jau patlaban ir aizliegts ražot un tirgot vai kurus jau patlaban ir aizliegts laist Savienības tirgū, vai attiecībā uz kuriem turpinās likumdošana ar mērķi Savienības līmenī noteikt līdzīgu aizliegumu un kuriem ir ekonomiski un tehniski realizējamas un vides un cilvēka veselībai labvēlīgas bezdzīvsudraba alternatīvas.

               Nolīguma B pielikums, ar ko nosaka to dzīvsudraba procesu sarakstu, kuriem noteikts izmantošanas beigu termiņš vai kuriem piemēro dzīvsudraba izmantošanas prasības, un šā pielikuma pārskatīšana

               Savienības vārdā ieņemamās nostājas pamatā ir turpmāk minētie elementi.

               Ar Savienības tiesību aktiem, konkrēti, ar Dzīvsudraba regulas 7. panta 1. un 3. punktu un III pielikumu, nolīguma 5. panta 2. un 3. punkts un B pielikums ir transponēts stingrākā veidā.

               Pirmkārt, nolīguma B pielikumā minēti pieci konkrēti dzīvsudraba procesi (hlora-sārmu, acetaldehīda, VCM, alkoholātu un poliuretāna ražošana), bet Dzīvsudraba regulas III pielikumā ir visaptverošs noteikums, kas pēc noteiktiem izmantošanas beigu termiņiem Savienībā aizliedz dzīvsudraba vai dzīvsudraba savienojumu izmantošanu visos ražošanas procesos (dzīvsudrabu izmantot par katalizatoru aizliegts no 2018. gada 1. janvāra, bet par elektrodu – no 2022. gada 1. janvāra). Tādējādi šā aizlieguma piemērošanas joma Savienības tiesību aktos nav ierobežota.

               Otrkārt, lai gan Dzīvsudraba regulas III pielikumā noteiktas vairākas atkāpes attiecībā uz VCM, alkoholātu un poliuretāna ražošanas beigu termiņu, salīdzinājumā ar nolīguma B pielikumu šie noteikumi ir stingrāki. Piemēram, dzīvsudraba izmantošanu par elektrodu hlora-sārmu ražošanā Dzīvsudraba regula aizliedz no 2017. gada 11. decembra, bet nolīgumā par izmantošanas beigu termiņu noteikts 2025. gads. Turklāt dzīvsudraba izmantošanu par katalizatoru poliuretāna ražošanā Dzīvsudraba regula aizliedz no 2018. gada 1. janvāra, VCM ražošanā no 2022. gada 1. janvāra un par elektrodu spirta ražošanā no 2028. gada 1. janvāra, bet nolīgumā noteikts tikai dzīvsudraba izmantošanas ierobežojums un precizēts, ka Puses vai nu tiecas šo izmantošanu pārtraukt līdz 2027. gada 16. augustam (poliuretāns), vai arī šādu izmantošanu izbeidz piecus gadus pēc tam, kad Pušu konference atzinusi, ka bezdzīvsudraba alternatīvas ir kļuvušas tehniski un ekonomiski realizējamas (VCM un alkoholāti). Dzīvsudraba regulā noteikts, ka tad, ja alkoholātu ražošanā izmanto dzīvsudraba elektrodus, pašreizējās ražošanas jaudas līdz izmantošanas beigu termiņam (2028. gada 1. janvāris) nedrīkst palielināt, bet nolīgumā nav paredzēts ne šāds iesaldēšanas pienākums attiecībā uz kādu no trijiem dzīvsudraba procesiem (VCM, poliuretāns un alkoholāti), ne saistošs izmantošanas beigu termiņš.

               Līdzīgi A pielikumam nolīguma B pielikuma pārskatīšana piedāvā vairākas iespējas konkurences apstākļus visā pasaulē padarīt godīgākus un samazināt dzīvsudraba rūpniecisko izmantošanu, un proti:

               (1)samazināt plaisu starp spēkā esošajiem, progresīvākajiem Savienības tiesību aktiem un nolīgumu, tā B pielikumā iekļaujot izmantošanas beigu termiņu attiecībā uz VCM, alkoholātu un poliuretāna ražošanas procesiem, kuros izmanto dzīvsudrabu, panākt konsekvenci ar Savienības acquis un ņemt vērā patlaban pieejamos tehniski un ekonomiski realizējamos bezdzīvsudraba alternatīvu procesus, par kuriem ziņots Savienības 2020. gada marta pienesumā saskaņā ar Lēmumu MC-3/1;

               (2)nolīguma B pielikumā iekļaut vispārēju noteikumu, kas aptver visus pašreizējos dzīvsudraba procesus un nosaka to izmantošanas beigu termiņus;

               (3)nolīguma B pielikumā iekļaut noteikumu, kas aizliedz dzīvsudraba procesu ražošanas jaudas palielināšanu, kamēr vēl nav iestājušies Pušu noteiktie izmantošanas beigu termiņi.

               Tādējādi nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Pušu konferences ceturtajā sanāksmē, izpaužas kā atbalsts tādu tiesību aktu pieņemšanai, kuru mērķis ir noteikt izmantošanas beigu termiņu visiem dzīvsudraba procesiem un dzīvsudraba izmantošanas noteikumus padarīt stingrākus, nosakot pienākumu līdz relevantajam izmantošanas beigu termiņam nepalielināt ražošanas jaudu.

               4.Juridiskais pamats

               4.1.Procesuālais juridiskais pamats

               4.1.1.Principi

               Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

               Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
                  16
               .

               4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Pušu konference ir ar nolīgumu, proti, ar Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu, izveidota struktūra.

               Akti, kurus Pušu konference tiek aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām, jo nolīguma Pusēm jāveic pasākumi, lai nodrošinātu šo aktu īstenošanu un ievērošanu.

               Iecerētie akti nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

               4.2.Materiālais juridiskais pamats

               4.2.1.Principi

               Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā iecerētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja iecerētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

               4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

               Iecerēto aktu galvenais mērķis un saturs attiecas uz vides un cilvēka veselības aizsardzību.

               Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.

               4.3.Secinājums

               Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 192. panta 1. punktam, lasītam saistībā ar 218. panta 9. punktu.

               2021/0033 (NLE)

               Priekšlikums

               PADOMES LĒMUMS

               par nostāju, kas Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences ceturtajā sanāksmē Eiropas Savienības vārdā jāieņem attiecībā uz tādu lēmumu pieņemšanu, ar kuriem konvencijas A un B pielikumu saskaņā ar tās 4. panta 8. punktu un 5. panta 10. punktu groza attiecībā uz dzīvsudrabu saturošiem produktiem un ražošanas procesiem, kuros izmanto dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumus

               EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā:

               (1)Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/939
                  17
                ir noslēgusi Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu
                  18
                (“nolīgums”), kas stājās spēkā 2017. gada 16. augustā.

               (2)Saskaņā ar nolīguma Pušu konferences pirmajā sanāksmē pieņemto Lēmumu MC-1/1 par reglamentu Puses pieliek visas pūles, lai visos būtiskajos jautājumos panāktu vienprātību.

               (3)Nolīguma Pušu konferences ceturtajā sanāksmē 2021. gada 1.–5. novembrī paredzēts pieņemt vienu vai vairākus lēmumus (“ierosinātie lēmumi”), ar ko groza nolīguma A pielikumu, kurā ietverts to dzīvsudrabu saturošo produktu saraksts, kurus pēc izmantošanas beigu termiņa aizliegts ražot, importēt un eksportēt vai kuriem piemēro dzīvsudraba izmantošanu regulējošus pasākumus, un/vai nolīguma B pielikumu, kurā ietverts to ražošanas procesu saraksts, kuros izmanto dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumus (“dzīvsudraba procesi”) un kuros pēc izmantošanas beigu termiņa dzīvsudrabu vairs nedrīkst izmantot vai kuriem piemēro dzīvsudraba izmantošanu regulējošas prasības.

               (4)Ierosinātie lēmumi paplašinātu nolīguma A pielikuma piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz citiem dzīvsudrabu saturošiem produktiem un ar tiem saistītiem izmantošanas beigu termiņiem vai dzīvsudraba izmantošanu regulējošiem pasākumiem.

               (5) Regulas (ES) 2017/852
                  19
                II pielikums, ar kuru nolīguma A pielikumu transponē Savienības tiesību aktos, jau patlaban aptver lielāku skaitu dzīvsudrabu saturošu produktu, un citus dzīvsudrabu saturošus produktus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir vai nu aizliegts laist iekšējā tirgū, vai arī attiecībā uz tiem Savienības līmenī turpinās likumdošana, kuras mērķis ir šādu aizliegumu noteikt.

               (6)Ierosinātie lēmumi paplašinātu nolīguma B pielikuma piemērošanas jomu, ieviešot izmantošanas beigu termiņus attiecībā uz pielikuma aptvertajiem dzīvsudraba procesiem un/vai pievienojot vēl citus dzīvsudraba procesus ar izmantošanas beigu termiņu, un/vai pastiprinot regulējošās prasības, kas piemērojamas dzīvsudraba izmantošanai attiecīgajos procesos.

               (7) Regulas (ES) 2017/852 III pielikums, ar kuru nolīguma B pielikumu transponē Savienības tiesību aktos, aptver lielāku skaitu dzīvsudraba procesu un nosaka izmantošanas beigu termiņu visiem attiecīgajiem procesiem.

               (8)Ierosinātajiem lēmumiem, ja tos pieņems, būs juridiskas sekas, jo nolīguma Pusēm būs jāveic pasākumi, ar ko lēmumus īsteno nacionālā un/vai reģionālā līmenī, tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem nolīguma Pušu konferencē.

               (9)Savienība ir aktīvi piedalījusies gan nolīguma noteikumu izstrādē attiecībā uz dzīvsudrabu saturošiem produktiem un dzīvsudraba procesiem, gan ekspertu starpsesiju darbā, kas aizsākās ar Lēmumu MC-3/1
                  20
               , kuru nolīguma Pušu konference pieņēma savā trešajā sanāksmē, un šā kopdarba iznākums ir ierosinātie lēmumi.

               (10)Savienībai atbilstīgi savam mērķim izbeigt dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu izmantošanu, kad vien tas ir paveicams, būtu jāatbalsta tādu nolīguma Pušu konferences lēmumu pieņemšana, kuri ļauj mazināt plaisu starp Savienības tiesību aktiem un nolīgumu un kuru mērķis ir paplašināt nolīguma piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz dzīvsudrabu saturošiem produktiem, kurus jau patlaban ir aizliegts laist Savienības tirgū vai attiecībā uz kuriem turpinās likumdošana ar mērķi Savienības līmenī noteikt līdzīgu aizliegumu.

               (11)Savienībai būtu jāatbalsta arī tādu nolīguma Pušu konferences lēmumu pieņemšana, kuri ļauj mazināt plaisu starp Savienības tiesību aktiem un nolīgumu un nodrošina, ka dzīvsudraba procesiem, uz kuriem jau patlaban attiecas Regula (ES) 2017/852, tiek noteikts izmantošanas beigu termiņš vai stingrākas dzīvsudraba izmantošanu reglamentējošās prasības,

               IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem nolīguma Pušu konferences ceturtajā sanāksmē, ir atbalstīt: i) tādu lēmumu pieņemšanu, ar kuriem nolīguma A un B pielikumu groza, mazinot plaisu starp Savienības tiesību aktiem un nolīgumu, un ii) tādu lēmumu pieņemšanu, ar kuriem A pielikumu groza, nosakot vispārēju ražošanas un tirdzniecības aizliegumu dzīvsudrabu saturošiem produktiem, kurus jau patlaban ir aizliegts vai drīzumā tiks aizliegts laist Savienības tirgū, un nosakot izmantošanas beigu termiņus vai stingrākas prasības dzīvsudraba procesiem.

               2. pants

               Atkarībā no nolīguma Pušu konferences ceturtās sanāksmes norises Savienības pārstāvji, koordinācijas sanāksmēs uz vietas apspriedušies ar dalībvalstīm, var vienoties par 1. pantā izklāstītās nostājas precizēšanu bez jauna Padomes lēmuma.

               3. pants

               Šis lēmums ir adresēts Komisijai.

               Briselē,

                        Padomes vārdā –

                     priekšsēdētājs

                     (1)

                        Šajā dokumentā formulējums “dzīvsudraba izmantošanu reglamentējoši noteikumi” ietver vispārīgas prasības, piemēram, tās, kas noteiktas Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu A un B pielikuma II daļā.

                     (2)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/939 (2017. gada 11. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu (OV L 142, 2.6.2017., 4. lpp.).

                     (3)

                        2020. gada 16. novembrī Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu bija ratificējušas 24 dalībvalstis: Austrija, Beļģija, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Horvātija, Igaunija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

                     (4)

                        Šajā dokumentā “Puses” ir Konvencijas par dzīvsudrabu Puses.

                     (5)

                        Lēmums MC-1/1 Reglaments, UNEP/MC/COP1/Dec. 1, pieejams
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx
                  .

                     (6)

                        Lēmums MC-3/1 A un B pielikuma pārskatīšana, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, pieejams
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  .

                     (7)

                        Sk.
                     Padomes secinājumus “Pārskats par Kopienas stratēģiju attiecībā uz dzīvsudrabu”, 2011. gada 14. marts
                     .

                     (8)

                        Komisijas paziņojums (2019. gada 11. decembris) Eiropas zaļais kurss, COM(2019) 640 final.

                     (9)

                        Komisijas paziņojums (2020. gada 14. oktobris) Ilgtspēju sekmējoša ķimikāliju stratēģija: ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem (COM(2020) 667 final.

                     (10)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (OV L 137, 24.5.2017., 1. lpp.).

                     (11)

                        ES pienesums par dzīvsudrabu saturošiem produktiem un ražošanas procesiem, kuros izmanto dzīvsudrabu vai dzīvsudraba savienojumus (2020. gada marts), pieejams
                     http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf
                     .

                     (12)

                        Jēdziens “laišana iekšējā tirgū” ietver “importu” saskaņā ar ES tiesību aktiem, kas reglamentē dzīvsudrabu saturošu produktu laišanu tirgū.

                     (13)

                        Pilns relevanto ES tiesību aktu saraksts ir pieejams Komisijas dienestu darba dokumentā (ietekmes novērtējumā) “Par Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu ratificēšanu un īstenošanu ES”, kas pievienots dokumentam “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008” (SWD(2016) 017 final, 2.2.2016.).

                     (14)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/65/ES (2011. gada 8. jūnijs) par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (OV L 174, 1.7.2011., 88. lpp.).

                     (15)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

                     (16)

                        Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.

                     (17)

                        Padomes Lēmums (ES) 2017/939 (2017. gada 11. maijs) par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Minamatas konvenciju par dzīvsudrabu (OV L 142, 2.6.2017., 4. lpp.).

                     (18)

                        Apliecināta Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu kopija pieejama
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf
                  .

                     (19)

                        Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1102/2008 (OV L 137, 24.5.2017., 1. lpp.).

                     (20)

                        Lēmums MC-3/1 A un B pielikuma pārskatīšana, UNEP/MC/COP3/Dec. 1, pieejams
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  £
                  .