               EIROPAS KOMISIJA
            Briselē, 30.6.2016
            COM(2016) 314 final
            Priekšlikums
            EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
            par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2017. gadā

               PASKAIDROJUMA RAKSTS

               1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

               Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
                  1
                (“DFS regula”), ļauj izmantot neparedzēto izdevumu rezervi līdz 0,03 % no ES-28 nacionālā kopienākuma kā galējas nepieciešamības instrumentu reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem. Pamatojoties uz DFS regulas 6. pantu
                  2
               , daudzgadu finanšu shēmas tehnisko korekciju ietvaros 2017. gadam neparedzēto izdevumu rezerves absolūtā summa 2017. gadam ir noteikta EUR 4496,8 miljonu apmērā.

               Saskaņā ar DFS regulas 13. pantu un pēc tam, kad bija izskatītas visas iespējas, lai finansētu papildu un neparedzētas saistības, Komisija ierosina 2017. gadam izmantot neparedzēto izdevumu rezervi EUR 1164,4 miljonu apmērā, lai papildinātu saistību apropriācijas, kas attiecas uz izdevumiem, kuri radušies 3. izdevumu kategorijā Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2017. finanšu gadam, pārsniedzot saistību maksimālo apjomu EUR 2578 miljonu apmērā (faktiskajās cenās).

               Saskaņā ar 14. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (2013. gada 2. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  3
                Komisija ir veikusi analīzi par iespēju pārcelt ievērojamas summas no pašreizējā budžeta. Saskaņā ar DFS regulas 13. panta 3. punktu Komisija ierosina kompensēt 3. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālā apjoma palielinājumu šādi. 650,0 miljonus euro no nepiešķirtās rezerves, kas pieejama 2. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālajā apjomā, un 514,4 miljonus euro no nepiešķirtās rezerves, kas pieejama 5. izdevumu kategorijā, 2017. gadā.

               Šis priekšlikums papildina Komisijas priekšlikumu pilnībā izmantot elastības instrumentā
                  4
                pieejamo summu 2017. gadam (530 miljonus euro), arī attiecībā uz 3. izdevumu kategoriju.

               2.IZMANTOŠANAS PAMATOJUMS

               2.1.IEVADS

               Migrācijas, bēgļu un drošības krīzes iekšējā dimensija tiek finansēta no 3. izdevumu kategorijas, izmantojot Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu (AMIF) un iekšējās drošības fondu (ISF), kā arī tādas specializētās aģentūras kā Frontex, EASO, eu-LISA un Eiropols. Padome 2016. gadā apstiprināja jaunu instrumentu, kas paredzēts ārkārtas palīdzības sniegšanai Eiropas Savienībā un kas 2017. gadā turpinās piedāvāt humanitāra rakstura ārkārtas atbalstu, reaģējot uz bēgļu un migrantu pašreizējo pieplūdumu Savienībā.

               3. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms 2017. gadā ir 2578 miljoni euro pašreizējās cenās. Atļautās saistību apropriācijas 3. izdevumu kategorijā 2016. gada budžetā ir 4052 miljoni euro, un, lai to nodrošinātu, bija jāizmanto visi elastības instrumentā pieejamie līdzekļi, kas par 1506 miljoniem euro pārsniedza 3. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālo apjomu, saskaņā ar DFS regulas 11. panta 2. punktu.

               Komisija ierosina pilnībā izmantot 2017. gadā pieejamo elastības instrumenta ikgadējo maksimālo apjomu 530 miljonu euro apmērā, lai palielinātu izdevumus virs 3. izdevumu kategorijas izdevumu maksimālā apjoma.

               Tomēr budžeta vajadzības migrācijas, bēgļu un drošības krīzes pārvaldībai 2017. gadā ir paredzamas vismaz tikpat augstas kā 2016. gadā. Kā politisku atbildi Komisija ir ierosinājusi virkni strukturālu darbību saistībā ar drošību un ārējo robežu pārvaldību, kopējās Eiropas patvēruma sistēmas reformu, integrāciju un atgriešanu.

               Izdevumi, kas saistīti ar migrāciju, bēgļiem un drošību un ietilpst 3. izdevumu kategorijā, veido vairāk nekā 70 % no izdevumu maksimālā apjoma. Komisija ir rūpīgi izvērtējusi visas apropriāciju pārdalīšanas iespējas un ierosina samazināt apropriācijas (salīdzinājumā ar finanšu plānojumu) pārtikas un dzīvnieku barības, un Civilās aizsardzības mehānismam. Tomēr šīs manevrēšanas iespējas ir ierobežotas programmu mazā apjoma un jauno prasību dēļ, piemēram, jauno ārkārtas pasākumu dēļ, kas Pārtikas un dzīvnieku barības regulā paredzēti augu veselības jomā 2017. gadā. Šā iemesla dēļ, pārdalot apropriācijas 3. izdevumu kategorijā, ir iespējams aptvert tikai niecīgu daļu no papildu vajadzībām, kas saistītas ar migrāciju un bēgļiem.

               Attiecīgi vienīgā iespējamā izvēle budžeta vajadzību apmierināšanai ir neparedzēto izdevumu rezerves izmantošana. Rezervju pieejamība citās izdevumu kategorijās ļauj pilnībā kompensēt šos līdzekļus 2017. gadā.

               Attiecīgās maksājumu apropriācijas tiks iekļautas 2017. gada maksājumu maksimālajā apjomā; tādēļ maksājumiem nav nepieciešams izmantot neparedzēto izdevumu rezervi.

               2.2.NEPAREDZĒTO IZDEVUMU REZERVE KĀ GALĒJAS NEPIECIEŠAMĪBAS INSTRUMENTS

               DFS regulas 13. panta 1. punktā neparedzēto izdevumu rezerve ir definēta kā galējas nepieciešamības instruments reaģēšanai uz neparedzētiem apstākļiem. Pēc tam, kad bija izskatītas visas pārdales iespējas šajā izdevumu kategorijā, Komisija ierosināja 2017. gada budžeta projektā (BP) pilnībā izmantot nepiešķirto rezervi 3. izdevumu kategorijas saistību maksimālā apjoma ietvaros.

               Ņemot vērā elastības instrumenta pilnīgo izmantošanu 2017. gada BP (530 miljoni euro), 2017. gada neparedzēto izdevumu rezerves izmantošana 1164,4 miljonu euro apjomā ir vienīgais pieejamais instruments, lai novērstu plaisu starp izdevumu maksimālo apjomu 3. izdevumu kategorijā 2017. gadam un papildu neparedzētajām vajadzībām, kas aplēstas 2017. gadam.

               2.3.NEPAREDZĒTU APSTĀKĻU IETEKME UZ BUDŽETU 2017. GADĀ

               Lai gan migrācijas, bēgļu un drošības krīze sākās 2015. gadā, tās ietekme un sekas vēl aizvien jūtamas katru dienu. Politisko lēmumu pieņemšana trešās valstīs attiecībā uz bēgļu pieņemšanu šo valstu teritorijā, kā arī robežu atvēršana un slēgšana ļoti apgrūtina iespēju paredzēt ilgtermiņa attīstību šajā jomā. Krīzes mainīgais raksturs un neprognozējamība attaisno neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu kā pēdējo līdzekli, lai risinātu migrācijas, bēgļu un drošības krīzes neparedzēto ietekmi uz 3. izdevumu kategorijas izdevumu vajadzībām.

               3.NEPAREDZĒTO IZDEVUMU REZERVES KOMPENSĀCIJA ATTIECĪBĀ PRET DFS MAKSIMĀLO APJOMU

               DFS regulas 13. panta 3. punktā ir noteikts, ka summas, ko dara pieejamas, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi, pilnībā kompensē ar rezervēm kārtējam vai nākamajiem finanšu gadiem.

               Saskaņā ar DFS regulas 13. panta 4. punktu šādi kompensētus apjomus turpmāk neizmanto saistībā ar DFS, lai netiktu pārsniegti saistību un maksājumu apropriāciju kopējie maksimālie apjomi, kas DSF noteikti kārtējam un nākamajiem finanšu gadiem. Tādējādi, izmantojot neparedzēto izdevumu rezervi saistību apropriācijām 2017. gadā 3. izdevumu kategorijas ietvaros un attiecīgi kompensējot izdevumus, jāievēro kopējais saistību maksimālais apjoms laikposmam no 2017.–2020. gadam.

               Tā kā pietiekamas līdzekļu rezerves saskaņā ar 2017. izdevumu maksimālo apjomu ir pieejamas 2. un 5. izdevumu kategorijā, Komisija ierosina pilnībā tās kompensēt 2017. gadā, lai neietekmētu vajadzības pēc saistību apropriācijām laikposmā no 2018.–2020. gadam. 2. izdevumu kategorijā kompensācijas summa būs 650,0 miljoni euro, atstājot 639,3 miljonu euro rezervi 2017. gadā. Pārējās kompensācijas (514,4 miljonus euro) kompensē no 5. izdevumu kategorijas rezerves, atstājot 81,9 miljonu rezervi 2017. gadā. Kopējais saistību maksimālais apjoms 2017. gadam un visai DFS paliks nemainīgs.

               4.PAPILDU ELEMENTI

               Eiropas Parlamentam un Padomei tiek atgādināts, ka šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā Eiropas Savienības 2017. gada budžetu saskaņā ar DFS regulas 13. panta 1. punkta pēdējo teikumu.

               Priekšlikums

               EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

               par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2017. gadā

               EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

               ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

               ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumu (2013. gada 2. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
                  5
                un jo īpaši tā 14. punkta otro daļu,

               ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

               tā kā

               (1) 13. pantā Padomes Regulā Nr. 1311/2013
                  6
               , ir paredzēta neparedzēto izdevumu rezerve līdz 0,03 % apjomā no Savienības nacionālā kopienākuma.

               (2) Saskaņā ar minētās regulas 6. pantu Komisija ir aprēķinājusi šīs neparedzēto izdevumu rezerves absolūto summu 2017. gadam
                  7
               .

               (3) Pēc tam, kad bija izvērtētas visas pārējās finansiālās iespējas, lai reaģētu uz neparedzētiem apstākļiem 3. izdevumu kategorijas 2017. gadam paredzēto izdevumu maksimālā apjoma ietvaros, un pēc tam, kad 3. izdevumu kategorijā bija ierosināts pilnībā izmantot elastības instrumentu ietvaros 2017. gadā pieejamo summu 530 miljonu euro apmērā, migrācijas, bēgļu un drošības krīzes radīto problēmu risināšanai ir jāizmanto neparedzēto izdevumu rezerve, Eiropas Savienības vispārējā budžetā 2017. finanšu gadam palielinot saistību apropriācijas 3. izdevumu kategorijā un pārsniedzot šai kategorijai noteikto maksimālo apjomu.

               (4) Ņemot vērā šo īpašo situāciju, ir radušies galējas nepieciešamības apstākļi, kas minēti 13. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 1311/2013.

               (5) Lai pēc iespējas saīsinātu laiku, kas vajadzīgs neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no 2017. gada 1. janvāra,

               IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

               1. pants

               Attiecībā uz Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2017. finanšu gadam izmanto neparedzēto izdevumu rezervi, lai nodrošinātu saistību apropriācijas 1164,4 miljonu euro apmērā, pārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas saistību maksimālo apjomu 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsonība).

               2. pants

               Saistību apropriācijas 1164,4 miljonu euro apmērā, kas izmantotas no neparedzēto izdevumu rezerves 2017. finanšu gadam, kompensē ar šādu izdevumu kategoriju rezervi 2017. gadam:

                  a)
                     2. izdevumu kategorija (Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi): 650,0 miljoni euro,

                  b)
                     5. izdevumu kategorija (Administrācija): 514,4 miljoni euro.

               3. pants

               Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

               To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

               Briselē,

                  Eiropas Parlamenta vārdā —
                        Padomes vārdā —

                  priekšsēdētājs
                        priekšsēdētājs

                     (1)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (2)
                  COM(2016) 311, 30.6.2016.

                     (3)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (4)
                  COM(2016) 313, 30.6.2016.

                     (5)
                  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

                     (6)
                  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

                     (7)
                  Komisijas 2016. gada 30. jūnija paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par tehniskajām korekcijām 2017. gada finanšu shēmā atbilstoši NKI izmaiņām (COM(2016) 311, 30.6.2016.).


Svarīgs juridisks paziņojums

|

52009PC0610

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomeslēmums par Kopienas līdzdalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS-169), ko īsteno vairākas dalībvalstis (Dokuments attiecas uz EEZ) SEC(2009)1476 SEC(2009)1475  /* COM/2009/0610 galīgā redakcija - COD 2009/0169 */

	[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |Briselē, 29.10.2009COM(2009)610 galīgā redakcija2009/0169 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Kopienas līdzdalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS-169), ko īsteno vairākas dalībvalstis(Dokuments attiecas uz EEZ)SEC(2009)1476 SEC(2009)1475PASKAIDROJUMA RAKSTSPRIEKšLIKUMA KONTEKSTSMērķiŠis priekšlikums, kas pamatojas uz EK līguma 169. pantu, ir izstrādāts ar mērķi nodrošināt Kopienas līdzdalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības programmā (BONUS-169), ko īsteno visas astoņas Baltijas jūras piekrastē esošās ES dalībvalstis (Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija, Vācija un Zviedrija, turpmāk “iesaistītās valstis”), lai atbalstītu Baltijas jūras reģiona ilgtspējīgu attīstību. BONUS-169 dos zinātniskus rezultātus, kas veicinās uz ekosistēmu orientētu pārvaldību Baltijas jūras reģionā un palīdzēs izstrādāt un ieviest konkrētam mērķim piemērotus un uz ekosistēmu orientētus noteikumus, politiku un pārvaldības praksi, lai panāktu ekosistēmas produktu un pakalpojumu ilgtspējīgu izmantošanu.Šī ierosme palīdzēs arī veidot un strukturēt Eiropas pētniecības telpu Baltijas jūras reģionā. Iepriekš finansētie BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS projekti jau ir devuši nozīmīgu ieguldījumu Baltijas jūras zinātniskās pētniecības koordinācijas uzlabošanā. BONUS-169 dos impulsu, kas ļaus sasniegt vajadzīgo kritisko masu jeb tādu integrācijas pakāpi, lai pienācīgi aptvertu ļoti sarežģītās valstu pētniecības sistēmas. Šīs ierosmes mērķis ir, apvienojot visas 8 Baltijas jūras piekrastē esošās ES dalībvalstis, panākt to pētniecības politikas veidotāju un zinātnieku darba stabilu koordināciju un to sadarbību kopīgu Eiropas problēmu risināšanā un tādējādi dot nozīmīgu ieguldījumu Eiropas pētniecības telpas strukturēšanā Baltijas jūras reģionā, likvidējot šķēršļus valstu finansētu pētniecības programmu starpā. Tiks paredzēta iespēja, ka kopīgajā pētniecības programmā var piedalīties Krievijas Federācija, ja vien ir izpildītas attiecīgās juridiskās prasības. Turklāt paredzams, ka BONUS-169 dos nozīmīgu ieguldījumu Baltijas jūras stratēģijas īstenošanā un nodrošinās aktīvu atbalstu Jūras vides stratēģijai un jūrniecības politikai.Iesaistītās valstis ir vienojušās, ka BONUS-169 īpaši izveidotā īstenošanas struktūra būs Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīkls BONUS EEIG, kas izveidots Helsinkos Somijā.Priekšlikuma pamatojumsBaltijas jūras ekosistēmu nopietni ietekmē daudzi dabīgi un antropogēni faktori. Jūru un piekrasti arvien vairāk un negatīvāk ietekmē piesārņojums, eitrofikācija, klimata pārmaiņas, paskābināšanās, invazīvas svešzemju sugas, pārmērīga dzīvo resursu izmantošana un bioloģiskās daudzveidības izzušana. Šie draudi mazina Baltijas jūras spēju ilgtermiņā nodrošināt produktus un pakalpojumus, no kuriem ir atkarīga cilvēka eksistence. Tas var smagi ietekmēt visu Baltijas reģionu un plašākā mērogā arī Eiropas Kopienu. Paredzams, ka nākamajos gadu desmitos globālās pārmaiņas (tostarp klimata pārmaiņas) un ilgtermiņa ietekme, kā arī plaša mēroga ietekme kļūs arvien intensīvāka, tādējādi radot papildu slodzi Baltijas jūras sistēmai.Lai panāktu ilgtspējīgus vides problēmu risinājumus un izstrādātu un īstenotu ekosistēmu pieeju Baltijas jūrā, ir vajadzīgas jaunas zinātnes atziņas, kas ļautu izprast ļoti sarežģīto Baltijas jūras sistēmu un tās mijiedarbību un saikni ar daudzveidīgiem dabīgiem un antropogēniem faktoriem.Lai gan Baltijas jūras reģionā tiek veikti daudzi pētījumi, šie pasākumi lielā mērā joprojām netiek koordinēti, un trūkst reģionāla rīcības plāna, par ko panākta kopīga vienošanās. Tā rezultātā darbības, kuras steidzami vajadzīgas sarežģīto problēmjautājumu risināšanai, ir ļoti sadrumstalotas.Ņemot vērā to, ka ar valsts, reģionālā vai vietējā mērogā pieejamajiem pētniecības resursiem nepietiek, lai individuāli rastu risinājumus sarežģītajām vides problēmām visā Baltijas jūras reģionā, ir steidzami jārīkojas Kopienas mērogā. Lai efektīvi atrisinātu ļoti nozīmīgās un neatliekamās reģiona problēmas vides jomā, Baltijas jūras piekrastē esošajām valstīm ir jārīkojas steidzami, integrēti un koordinēti.BONUS-169 pavērs iespēju sasniegt kritisko masu un to integrācijas pakāpi, kas vajadzīga, lai pienācīgi aptvertu ļoti sarežģītās valstu pētniecības sistēmas. Programmas mērķis ir uzlabot patlaban sadrumstalotās Baltijas jūras reģiona vides pētniecības plānošanas un pieejas efektivitāti un lietderīgumu, integrējot Baltijas jūras sistēmas pētniecības pasākumus stabilā, sadarbīgā un mērķtiecīgi orientētā starptautiskā starpdisciplīnu programmā, lai atbalstītu ilgtspējīgu reģiona attīstību.Šī pieeja ir saskaņā ar stabilo politisko atbalstu, ko Padome un Eiropas Parlaments ir pauduši pēdējo 15 gadu laikā, mudinot uzlabot pētniecības pasākumu koordinēšanu Eiropā un koordinēt valstu un reģionu pētniecības politiku un programmas ar Septītās pamatprogrammas atbalstu, lai novērstu sadrumstalotību un atbildības pārklāšanos.Atsaucoties uz šo aicinājumu, Komisija iesniedz šo priekšlikumu par Kopienas līdzdalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS-169), ko īsteno vairākas dalībvalstis.Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāKaut gan Baltijas jūras vides pētniekiem ir pieejamas vairākas programmas ES PTA pamatprogrammas ietvaros, patlaban nav nevienas kopīgi īstenotas shēmas, kas būtu īpaši izstrādāta tieši Baltijas jūras reģiona vides problēmu risināšanai.Kā pirmais pasākums koordinācijas uzlabošanai reģionā no Sestās pamatprogrammas līdzekļiem tika finansēts projekts BONUS ERA-Net (2004–2006). Tajā tika panākti atzīstami sasniegumi pētniecību finansējošo organizāciju savstarpējās saziņas rosināšanā reģionā, situācijas analīzē un turpmākas integrācijas priekšnosacījumu veidošanā, izstrādājot vairākus analītiskos dokumentus, zinātnisko plānu un decentralizētas īstenošanas struktūras juridisko pamatu.Eiropas Parlaments 2006. gada ziņojumā par Komisijas priekšlikumu par Septīto pamatprogrammu atzina vajadzību novērst sadrumstalotību, uzsverot, cik “.. svarīgi ir tas, ka Septītajai pamatprogrammai ir jāatbalsta valsts un reģionālā pētniecības politika un programmu koordinēšana”, un norādot: “Lai izvairītos no sadrumstalotības un atbildības pārklāšanās, ir vajadzīga labāka sadarbība starp valstu un Eiropas izpētes programmām, kā arī starp ekonomikas dalībniekiem ilgtermiņa izpētes programmās.” BONUS-169 bija viena no četrām iespējamām 169. panta ierosmēm, kas iekļauta Septītās pamatprogrammas īpašajā programmā “Sadarbība” un īpašajā programmā “Spējas”[1], lai veicinātu šādu koordināciju. Tobrīd tā vēl nebija pietiekami izstrādāta un gatava īstenošanai, tāpēc netika iekļauta 169. panta ierosmju “pirmajā kārtā”. Tās vietā saskaņā ar Septīto pamatprogrammu pirms “pilntiesīgas” BONUS-169 ierosmes pieņemšanas kā pārejas pasākums tika finansēts projekts ERA-Net Plus (2007–2011) ar mērķi turpmāk izstrādāt apzinātos mehānismus un pārbaudīt tos praksē, izsludinot kopīgu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus.Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemBONUS-169 pilnībā atbilst mērķiem un idejām, kas izvirzītas Eiropas stratēģijā jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai un ES stratēģijā Baltijas jūras reģionam. Turklāt tā palīdzēs sasniegt pārskatītās Lisabonas stratēģijas mērķus, paredzot lielākus un efektīvākus ieguldījumus zinībās ar mērķi nodrošināt izaugsmi un darbavietas, sekmējot Eiropas pētniecības telpas izveidi Baltijas reģionā un palīdzot Eiropai efektīvāk risināt reģiona svarīgākās sociālās problēmas, kas saistītas ar vides aizsardzību un ilgtspējīgu attīstību, tūrismu, akvakultūru, pārtikas nekaitīgumu un jūras transportu.IEROSINāTO PASāKUMU KOPSAVILKUMSBONUS-169 integrēs 8 Baltijas jūras piekrastes valstu pētniecības programmas un pasākumus vienā kopīgā pētniecības programmā un īpaši atbalstīs pētniecības un vides mērķus, kas izvirzīti Baltijas jūras stratēģijā, Jūras vides stratēģijā, Jūrniecības stratēģijā un Ūdens pamatdirektīvā. Turklāt, apvienojot ES un valstu līdzekļus, tiks radīta spēju, lietpratības un resursu kritiskā masa, kas stimulēs strukturālas pārmaiņas Baltijas jūras un ar to saistīto upju baseinu un piekrastes zonas pētniecības sistēmās un veicinās stabilas, sadarbīgas, integrētas un mērķtiecīgi orientētas starpdisciplīnu pētniecības programmas izstrādi un īstenošanu, kuru kopīgi realizēs visas iesaistītās dalībvalstis.Lai sasniegtu BONUS-169 mērķus, programmas īstenošana noritēs divos atsevišķos posmos — sākotnējā stratēģiskajā posmā, kurš ilgs divus gadus un kura laikā tiks izveidotas piemērotas apspriešanās platformas aktīvai ieinteresēto personu iesaistīšanai, sagatavota stratēģiskā pētniecības programma, kā arī paplašināta un izstrādāta precīza īstenošanas kārtība; un īstenošanas posmā, kura ilgums būs vismaz 5 gadi un kura laikā tiks izsludināti vismaz trīs kopīgi uzaicinājumi ar mērķi finansēt stratēģiski virzītus BONUS-169 projektus konkrētu ierosmes mērķu sasniegšanai.Divu posmu pieeja ļautu iesaistīt plašāku finansēšanas organizāciju spektru un tādējādi mobilizēt papildu līdzekļus un izveidot saskanīgu, politikas virzītu ilgtermiņa pētniecības programmu ilgtspējīgas reģiona attīstības atbalstam.Tā kā BONUS-169 panākumi nākotnē lielā mērā būs atkarīgi no tā, vai tiks sasniegti stratēģiskajam posmam izvirzītie mērķi, Komisija novērtēs ierosmes izstrādātību un sagatavotību, un, ja novērtējuma rezultāti būs pozitīvi, Komisija noslēgs īstenošanas nolīgumu ar BONUS EEIG.Eiropas Kopienas ieguldījums būs līdzvērtīgs iesaistīto valstu atbilstīgajam ieguldījumam līdz 50 milj. euro apmērā, tādējādi ierosmes kopējais paredzamais budžets būs 100 milj. euro. Iesaistīto valstu un Kopienas naudas ieguldījums tiks pārvaldīts kā reāls kopējais fonds.Stratēģiskā posma īstenošanai tiks piešķirta dotācija saskaņā ar noteikumiem, kuri paredzēti šajā lēmumā un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads)[2].Īstenošanas posmam ir paredzēta netieša centralizēta pārvaldība saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunkta noteikumiem. Saskaņā ar Finanšu regulas 56. pantu Komisija vispirms iegūs pierādījumus par to, ka inter alia ir izveidotas un pareizi darbojas dotāciju piešķiršanas procedūras, iekšējā kontroles sistēma, pienācīga grāmatvedības uzskaites sistēma tiesību subjektā, kam uzticēta īstenošana, un neatkarīga ārējā revīzija.PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTIJuridiskais pamatsProgrammas BONUS-169 priekšlikums pamatojas uz EK līguma 169. pantu, kurā paredzēta Kopienas līdzdalība pētniecības programmās, ko kopīgi uzsākušas vairākas dalībvalstis, arī līdzdalība minēto programmu īstenošanai izveidotās struktūrās.Turklāt Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumā Nr. 971/2006/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013), konkrēti, sadaļā par Ārpuskopienas pētniecības programmu koordinēšanu, BONUS-169 ir tieši pieminēta kā viena no iespējamām kandidātēm.Subsidiaritātes principsNeraugoties uz visiem pasākumiem, kas veikti ar mērķi novērst Baltijas jūras pētniecības sadrumstalotību un dublēšanos, lai pilnībā pārvarētu Baltijas jūras reģiona vides problēmas, kuras lielākoties ir starptautiskas, vēl joprojām aktuāla ir vajadzība padziļināt valstu finansēto pētniecības pasākumu integrāciju. Šā pasākuma stratēģiskos mērķus, proti, dažādu valstu Baltijas jūras vides pētniecības programmu integrāciju steidzamu Baltijas jūras reģiona vides problēmu risināšanai un to trūkumu novēršanai, kas rada pētniecības sadrumstalotību, dalībvalstis nevar sasniegt, rīkojoties izolēti pašas savā konstitucionālajā sistēmā, ņemot vērā to, ka starpvaldību pasākumi, kuru mērķis ir koordinēt Baltijas jūras vides pētniecības publisko finansējumu, pēdējos gados nav paplašinājušies un līdz šim nav spējuši sekmīgi atrisināt vides problēmas.Papildu finansējums, ko paredzēts piešķirt saskaņā ar 169. pantu, 1) būs starptematiskiem pētījumiem atvēlēts finansējums, kas lielā mērā atbilst faktiskajām pētniecības vajadzībām, taču īsti neiekļaujas tradicionālajās finansēšanas shēmās, piemēram, finansējums projektiem, kuros apvienotas dabas zinātnes, sociālās zinātnes un humanitārās zinātnes, 2) palīdzēs līdzsvarot Austrumeiropas un Rietumeiropas valstu finansējumu pētniecībai un attīstībai, 3) mudinās valstu pētniecības finansēšanas organizācijas daļēji atteikties no savas neatkarības, lai ieviestu efektīvāku kopīgas pārvaldības shēmu, ko īsteno Baltijas jūras sistēmas pētniecības pārraudzībai. To ir atzinīgi novērtējušas arī Baltijas jūras piekrastes valstu valdības, dažādas Eiropadomes un Eiropas Parlaments, apņēmīgi paužot politisko atbalstu šādai pieejai.Turklāt papildus paredzamajai pievienotajai vērtībai reģionos, ierosme palīdzēs izstrādāt līdzīgus pētniecības pārvaldības modeļus citām Eiropas jūrām.Proporcionalitātes principsLīguma 169. pantā Kopiena tiek aicināta “vienojoties ar attiecīgām dalībvalstīm, paredzēt iespēju piedalīties pētniecības un attīstības programmās, ko sākušas vairākas dalībvalstis, tostarp iespēju piedalīties struktūrās, kas radītas, lai īstenotu šīs programmas.” Tas nozīmē, ka dalībvalstīm ir vadošā loma un plašas iespējas pieņemt lēmumus valsts mērogā.Paredzams, ka ierosmei būs ļoti spēcīgs sviras efekts, jo Baltijas jūrā pētniecībai tiks piesaistīti līdz 100 milj. euro — summa, kāda netiktu piešķirta, ja netiktu piemērots 169. pants, un kas tiek uzskatīta par ārkārtīgi svarīgu, ņemot vērā pastāvošo problēmjautājumu raksturu un neatliekamību. Šis finansējums programmai BONUS-169 pavērs iespēju pašreizējo ļoti sadrumstaloto sistēmu PTA ieguldījumiem vides pētniecībā Baltijas jūras reģionā aizstāt ar strukturētiem un līdzsvarotiem ieguldījumiem, ar kuru palīdzību var aptvert visas Baltijas jūras sistēmas sarežģītos starptautiskos aspektus un palīdzēt reģionā izstrādāt un īstenot saprātīgu un ilgtspējīgu politiku.Juridisko instrumentu izvēleLai sasniegtu vispārējos un īpašos ierosmes mērķus, tika apsvērtas trīs politikas iespējas. Tās ir šādas:-  1. politikas iespēja — līdzšinējās Septītajā pamatprogrammā izstrādātās politikas turpināšana (“ierastais scenārijs”),-  2. politikas iespēja — reģionu vajadzībām piemēroti starptematiski uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus saskaņā ar pamatprogrammu,-  3. politikas iespēja — rīcība saskaņā ar 169. pantu, īstenojot vienu no trim pieejām (A, B vai C), kuras atšķiras pēc stratēģiskās orientācijas plašuma un intensitātes un ieinteresēto personu iesaistīšanās uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus virzīšanā un īstenošanā:-  3. politikas iespēja, ko īsteno ar A pieeju, — rīcība saskaņā ar 169. pantu, pievēršoties tikai jūras zinātniskajai pētniecībai un tūlīt izsludinot zinātnes virzītus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus,-  3. politikas iespēja, ko īsteno ar B pieeju, — rīcība saskaņā ar 169. pantu, paplašinot darbības jomu, lai tā aptvertu arī Baltijas jūras sateces baseinu, un stratēģisko redzējumu un ceļvedi izstrādājot pirms ierosmes uzsākšanas un Komisijas priekšlikuma sagatavošanas,-  3. politikas iespēja, ko īsteno ar C pieeju, — rīcība saskaņā ar 169. pantu, paplašinot darbības jomu, lai tā aptvertu arī Baltijas jūras sateces baseinu, un stratēģisko redzējumu un ceļvedi izstrādājot ierosmes pirmajā posmā.Priekšroka tiek dota 3. politikas iespējai, ko īsteno ar C pieeju, jo tā var efektīvi atrisināt iepriekš identificētos trūkumus, nodrošinot dalībvalstu, institūciju un pētniecības aprindu ilgu un stabilu integrāciju.Kopienas ieguldījums nodrošinātu to, ka ierosmei, kura balstīta uz valsts mēroga pasākumiem, taču neaprobežojas tikai ar tiem, tiek izstrādāta darba programma visas Eiropas interesēs.IETEKME UZ BUDžETUŠā horizontālā priekšlikuma ietekme uz budžetu jau ir minēta Septītās pamatprogrammas juridiskajā pamatā[3], kā arī Septītās pamatprogrammas īpašajā programmā “Sadarbība”[4]. Kopienas finansiālo interešu aizsardzība tiks nodrošināta ar nolīgumu, ko paredzēts slēgt starp Komisiju un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru.PAPILDU INFORMāCIJAVienkāršošanaPriekšlikumā ir paredzēts vienkāršot administratīvās procedūras publiskā sektora iestādēm (ES vai valsts) un privātām struktūrām.ES sazināsies tieši ar BONUS-169 īpaši izveidoto īstenošanas struktūru (BONUS EEIG Helsinkos), kura būs atbildīga par Kopienas ieguldījuma un dalībvalstu naudas ieguldījumu sadali, administrēšanu, uzraudzību un ziņošanu par to izlietojumu. Kopienas ieguldījumu un dalībvalstu naudas ieguldījumus pārvaldīs kā reālu kopīgu fondu.PārskatīšanaPirms īstenošanas posma sākšanas Komisija novērtēs ierosmes izstrādātību un sagatavotību. Īstenošanas posma vidū tiks veikta starpposma pārskatīšana, bet kopīgās pētniecības programmas beigās tiks veikta nobeiguma pārskatīšana.Eiropas Ekonomikas zonaIerosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumiem, tāpēc tas ir jāattiecina arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāMApspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojumsIetekmes novērtējuma procesā tika lūgts ieteikums no pieciem neatkarīgiem ekspertiem, kuri veido BONUS Ietekmes novērtējuma ekspertu grupu ( IAEG ). Grupā darbojās augsta līmeņa speciālisti ar pieredzi dažādās jomās, un tā 2008. gadā un 2009. gada pirmajā pusē regulāri sapulcējās Briselē[5]. Pamatojoties uz tās ieteikumiem, BONUS konsorcijs ar divu neatkarīgu ekspertu palīdzību, kurus šim mērķim nolīga Komisija, pārskatīja BONUS-169 programmu.Abas ekspertu grupas analizēja plašu pamatdokumentu klāstu par vides un vides pētniecības vispārējo situāciju Baltijas reģionā, kā arī visu BONUS-169 konsorcija iesniegto dokumentāciju, un konsultēja BONUS konsorciju dokumenta “BONUS-169 Baltijas jūras sistēmas kopīgās pētniecības programmas apraksts” projekta izstrādē.Apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, ko veica KomisijaApspriešanās ES PTA Septītās pamatprogrammas izstrādes, pieņemšanas un īstenošanas kontekstāBONUS-169 bija programmas “Sadarbība” neatņemama daļa, un saistībā ar to Septītās pamatprogrammas kontekstā ir rīkots ļoti plašs apspriešanās process, no kura šī programma ir guvusi labumu. Turklāt, tā kā programma ietilpst tematiskajā jomā “Vide (ieskaitot klimata pārmaiņas)”, to regulāri apspriež ar attiecīgo Programmas komiteju un Programmas padomdevēju grupu.Apspriešanās par Eiropas stratēģiju jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībaiBONUS-169 ir neatņemama daļa no Eiropas stratēģijas jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai un tāpēc ir guvusi labumu no stratēģijas satvarā rīkotā apspriešanās procesa.Apspriešanās ar Baltijas jūras piekrastē esošo ES dalībvalstu ministriem par politisko iesaistīšanos BONUS-169 programmā nākotnēAtbildot uz Pētniecības ģenerāldirektorāta komisāra J. Potočnika 2008. gada novembra vēstuli, BONUS iesaistīto valstu pētniecības ministri atkārtoti apstiprināja politisko un finansiālo apņemšanos piedalīties ierosmē un atbalstīja vajadzību pārskatīt BONUS-169 sākotnējo redakciju, ņemot vērā IAEG ieteikumus.Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Baltijas jūras reģionam izstrādātās ES stratēģijas [6] satvarāES stratēģijai Baltijas jūras reģionam ( EUSBR ) ir plaša darbības joma, un tajā iekļauta skaidra atsauce uz BONUS-169 ierosmi — gan politikas pasākumu uzskaitījumā, gan sīki izstrādātajā rīcības plānā. Tā ir lielā mērā ieguvusi no attiecīgajā satvarā 2008./2009. gadā rīkotās sabiedriskās apspriešanas un apspriešanās ar ieinteresētajām personām[7].Ietekmes novērtējuma komitejas atzinumsIetekmes novērtējuma ziņojuma projekts 2009. gada 9. septembrī tika iesniegts Ietekmes novērtējuma komitejai — struktūrai, kurā darbojas Komisijas augsta līmeņa ierēdņi, kas pilnvaroti pārbaudīt ietekmes novērtējuma ziņojumu kvalitāti svarīgākajās Komisijas ierosmēs. Pēc komitejas 2009. gada 11. septembra atzinuma ietekmes novērtējuma ziņojums tika pārskatīts, lai pēc iespējas ņemtu vērā komitejas ieteikumus. Šo ieteikumu rezultātā galvenokārt tika uzlabots ES rīcības pievienotās vērtības skaidrojums un BONUS ierosmes mērķu skaidrojums. Pārskatītais ietekmes novērtējuma ziņojums tika atkārtoti iesniegts komitejai 2009. gada 21. septembrī. Kaut gan komiteja par jaunāko ziņojuma redakciju deva pozitīvu atzinumu, tā tomēr sniedza dažus ieteikumus turpmākai izskatīšanai. Ietekmes novērtējuma ziņojuma galīgajā redakcijā ir mēģināts pēc iespējas iekļaut dažus komitejas jaunākos ieteikumus un pamatots, kāpēc nav iekļauti pārējie ieteikumi — galvenokārt datu trūkuma dēļ.BONUS konsorcija rīkotā apspriešanās ar ieinteresētajām personāmIzstrādājot sākotnējo zinātnisko plānu un īstenošanas stratēģiju, BONUS konsorcijs no 2005. gada jūnija līdz 2006. gada novembrim sazinājās ar daudzām ieinteresēto personu grupām. Procesā visās deviņās Baltijas jūras valstīs (t. i., 8 Baltijas jūras piekrastē esošajās ES dalībvalstīs un Krievijas Federācijā) bija paredzēti dažādi apspriešanās mehānismi un procedūras atgriezeniskās saites nodrošināšanai. Tika rīkotas konsultācijas ne tikai ar BONUS konsorcija finansēšanas aģentūrām, attiecīgajām ministrijām un ar tām saistītajiem specializētajiem institūtiem, starpvaldību un starptautiskajām organizācijām, kā arī ar administratīvās un normatīvās jomas lēmumu pieņēmējiem, bet arī ar plašu visu jūras zinātņu novirzienu un jomu akadēmisko aprindu un valsts iestāžu zinātnieku spektru.Turklāt liela nozīme BONUS-169 zinātniskā plāna un īstenošanas stratēģijas sagatavošanā bija arī BONUS Konsultatīvajai padomei, kurā piedalījās plašs ieinteresēto organizāciju spektrs, piemēram, HELCOM , ICES , DG MARE , WWF un Somijas Lauksaimnieku apvienība.Pārskatītais BONUS-169 pētniecības plāns, kas 2009. gada jūnijā tika iesniegts Pētniecības ģenerāldirektorātam, galvenokārt pamatojas uz sākotnējā BONUS-169 ierosmē veikto darbu un rīkotajām konsultācijām.Programmas stratēģiskajā posmā tiks īstenota apjomīga un stratēģiski orientēta apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kuras darbojas citās svarīgās jomās, piemēram, lauksaimniecības, zvejniecības, akvakultūras, transporta un ūdens resursu apsaimniekošanas nozarē.2009/0169 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMSpar Kopienas līdzdalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā (BONUS-169), ko īsteno vairākas dalībvalstis(Dokuments attiecas uz EEZ)EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 169. pantu un 172. panta otro daļu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[8],saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[9],tā kā:1.  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmumā Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)[10] (turpmāk “Septītā pamatprogramma”) ir paredzēta Kopienas līdzdalība pētniecības un attīstības programmās, ko uzsākušas vairākas dalībvalstis, tostarp līdzdalība struktūrās, kas izveidotas šo programmu izpildei Līguma 169. panta izpratnē.2.  Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmumā Nr. 971/2006/EK par īpašo programmu “Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013)[11], ir pausts atbalsts starptematiskai pieejai pētījumos, kas aptver vienu vai vairākas Septītās pamatprogrammas tēmas, un šajā sakarībā kā viena no jomām, kur Kopiena var piedalīties valstu kopīgi īstenotās pētniecības programmās, ir izvirzīta 169. panta ierosme Baltijas jūras kopīgas pētniecības jomā.3.  Baltijas jūras ekosistēma, kas ir daļēji noslēgta Eiropas iekšējā jūra, ir viena no lielākajām iesāļajām ūdenstilpēm pasaulē, un mūsdienās to nopietni ietekmē daudzi dabīgi un antropogēni faktori, piemēram, smago metālu, noturīgu organisko piesārņotāju, radioaktīvu vielu, naftas noplūžu un citu kaitīgu un bīstamu vielu piesārņojums, pārmērīga barības vielu un organisko vielu ieplūde, kas veicina eitrofikāciju, kaitīgi svešzemju organismi, noplicinoša zivju krājumu izmantošana, klimata pārmaiņu negatīvā ietekme, bioloģiskās daudzveidības izzušana un arvien intensīvāka antropogēnā darbība piekrastes teritorijās un jūrā, tostarp tūrisms, kas nodara kaitējumu videi. Šie faktori ir ievērojami samazinājuši Baltijas jūras spēju ilgtspējīgi nodrošināt produktus un pakalpojumus, no kuriem gan tieši, gan netieši ir atkarīga cilvēka labklājība sociālajā, kultūras un ekonomikas aspektā.4.  Eiropadome 2007. gada 14. decembrī pauda bažas par Baltijas jūras vides stāvokli, kā atspoguļots Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam[12]. Turklāt Padome ir aicinājusi Komisiju iesniegt priekšlikumu par 169. panta ierosmi Baltijas jūras reģionam.5.  Zinātne var pievērsties šiem jautājumiem un palīdzēt rast risinājumus Baltijas jūras vides problēmām. Taču pašreizējās situācijas nopietnība prasa kvalitatīvā un kvantitatīvā ziņā palielināt Baltijas reģionā veikto pētījumu apmēru, izstrādājot un ieviešot pilnībā integrētu pieeju, kas ļautu racionalizēt un mērķtiecīgi orientēt visu robežvalstu attiecīgās pētniecības programmas, lai koordinēti, efektīvi un lietpratīgi risinātu sarežģītos un steidzamos jautājumus.6.  Patlaban vairākas valsts mēroga pētniecības un attīstības programmas vai pasākumi, ko dalībvalstis individuāli īsteno pētniecības un attīstības atbalstam Baltijas jūras reģionā, nav pietiekami koordinētas Eiropas līmenī, lai sasniegtu kritisko masu, kas vajadzīga stratēģiskās pētniecības un attīstības jomās.7.  Turklāt esošās nozarspecifiskās pētniecības struktūras, kas veidojušās ilgā un vēsturiskā valstu politikas attīstības gaitā, ir dziļi iesakņojušās valstu pārvaldības sistēmā un neļauj izstrādāt un finansēt tādus daudzdisciplīnu, starpdisciplīnu un pārdisciplīnu vides pētījumus, kādi vajadzīgi, lai risinātu ar Baltijas jūru saistītās problēmas.8.  Kaut gan Baltijas jūras pētniecībā pastāv ilgas Baltijas jūras reģiona valstu un citu reģionu valstu sadarbības tradīcijas, līdz šim sadarbībai, lai optimāli izmantotu pētniecības potenciālu, ir trūcis pietiekamu finanšu resursu valstu nevienlīdzīgās ekonomiskās situācijas un attīstības dēļ, kā arī valstu ļoti dažādo pētniecības programmu, pētījumu tematu un prioritāšu dēļ. Šī situācija nav ļāvusi realizēt potenciālu, kas ļautu sasniegt politikas veidošanai lietderīgus pētniecības rezultātus.9.  Komisija 2007. gada 11. jūnijā pieņemtajā darba programmā 2007.–2008. gadam īpašās programmas “Sadarbība” īstenošanai[13] paredzēja finansiālu atbalstu BONUS ERA-NET un ERA-NET PLUS Baltijas jūras vides pētniecības jomā, lai stiprinātu Baltijas reģiona vides pētniecības finansēšanas aģentūru sadarbību un sekmētu pāreju uz kopīgas pētniecības un attīstības programmas īstenošanu Baltijas jūrā reģionā, pamatojoties uz Līguma 169. pantu.10.  Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas pieeju un atziņām, kas gūtas, apspriežoties ar ieinteresētajām personām BONUS ERA-NET projekta satvarā, Baltijas reģionā ir vajadzīgas politikas virzītas pētniecības programmas.11.  Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (turpmāk “iesaistītās valstis”) ir vienojušās kopīgi īstenot kopīgo Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmu BONUS-169 (turpmāk “BONUS-169”). BONUS-169 mērķis ir atbalstīt zinātnes attīstību un inovāciju, nodrošinot juridisko un organizatorisko struktūru, kas vajadzīga Baltijas jūras piekrastes valstu starptautiskai sadarbībai vides pētījumos Baltijas jūras reģionā.12.  Kaut gan BONUS-169 ierosmē lielākā uzmanība ir pievērsta vides pētniecībai, tā aptver vairākas saistītas Kopienas pētniecības programmas par tādu cilvēka darbību klāstu, kurām ir kopīga ietekme uz ekosistēmu, piemēram, zvejniecību, akvakultūru, lauksaimniecību, infrastruktūru, transportu, pētnieku sagatavošanu un mobilitāti, kā arī sociālekonomiskiem jautājumiem. Ierosme ir būtiski svarīga vairākām Kopienas politikas nostādnēm un direktīvām, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvai 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva)[14], ES stratēģijai Baltijas jūras reģionam, kopējai zivsaimniecības politikai, kopējai lauksaimniecības politikai, Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvai 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā[15], un ES starptautiskajām saistībām, piemēram, HELCOM Baltijas jūras rīcības plānam. Tādējādi no BONUS-169 iegūs daudzas citas Kopienas politikas jomas.13.  Lai palielinātu BONUS-169 ietekmi, iesaistītās valstis ir piekritušas Kopienas līdzdalībai programmā.14.  BONUS-169 būtu jāiekļauj stratēģiskais posms, kuram seko īstenošanas posms, lai nodrošinātu iespēju veikt plaša apmēra apspriešanos ar ieinteresētajām personām par stratēģiski virzītu pētniecības programmu, kas varētu apmierināt arī tās pētniecības vajadzības, kas radīsies programmas izpildes gaitā. Ierosmes stratēģiskā posma laikā papildus jācenšas iesaistīt uz nozarēm orientētas finansēšanas aģentūras, lai vēl vairāk integrētu pētījumus, kuri vērsti uz galīgo lietotāju vajadzībām vairākās nozarēs, un lai nodrošinātu rezultātu efektīvu izmantošanu dažādu ekonomikas nozaru politikā un resursu pārvaldības pasākumos.15.  Stratēģiskā posma beigās Komisijai ar neatkarīgu ekspertu palīdzību jānovērtē ierosmes izstrādātība un sagatavotība pārejai uz īstenošanas posmu.16.  Iesaistītās valstis ir vienojušās ieguldīt BONUS-169 programmā 50 milj. euro. Ir jāatļauj veikt nemonetārus ieguldījumus infrastruktūras pieejamības un izmantošanas veidā, ar nosacījumu, ka tie neveido nozīmīgu daļu no kopējā ieguldījuma. Ir jānovērtē to vērtība un lietderīgums BONUS-169 projektu īstenošanā.17.  Kopienas līdzdalība BONUS-169 visā BONUS-169 darbības laikā nedrīkstētu pārsniegt 50 milj. euro, un tai jāatbilst iesaistīto valstu ieguldījumam, lai palielinātu to ieinteresētību programmas kopīgā īstenošanā. Kopienas ieguldījuma lielākā daļa jāpiešķir īstenošanas posmā. Jānosaka maksimālais ieguldījumu apjoms katram posmam. Īstenošanas posma maksimālais apjoms jāpalielina par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas.18.  Lai kopīgi īstenotu BONUS-169, ir vajadzīga īpaši izveidota īstenošanas struktūra, kā paredzēts Lēmumā Nr. 971/2006/EK. Iesaistītās valstis ir vienojušās, ka īpaši izveidotā BONUS-169 īstenošanas struktūra būs Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīkls BONUS EEIG (turpmāk “BONUS EEIG”). BONUS EEIG jābūt Kopienas ieguldījuma un iesaistīto valstu ieguldījumu saņēmējam. Šie ieguldījumi BONUS EEIG jāpārvalda saskaņā ar programmas kopīgajiem finansēšanas noteikumiem un procedūrām. BONUS EEIG jānodrošina arī tas, lai BONUS-169 izpildē tiktu ievērota pareiza finanšu pārvaldība.19.  Kā nosacījums Kopienas ieguldījuma piešķiršanai jāparedz iesaistīto valstu saistības atvēlēt resursus, kā arī veikt finansiālo ieguldījumu maksājumus.20.  Kā nosacījums stratēģiskajam posmam atvēlētā Kopienas ieguldījuma izmaksāšanai jāparedz dotāciju nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju Kopienas vārdā un BONUS EEIG un kurš jāreglamentē ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (2007. līdz 2013. gads)[16], lai sekmētu un vienkāršotu tā pārvaldību.21.  Kā nosacījums īstenošanas posmam atvēlētā Kopienas ieguldījuma izmaksāšanai jāparedz īstenošanas nolīgums, kuru noslēdz starp Komisiju Kopienas vārdā un BONUS EEIG un kurā ietver sīki izstrādātus Kopienas ieguldījuma izmantošanas noteikumus. Šai Kopienas ieguldījuma daļai jāparedz netieša centralizēta pārvaldība saskaņā ar 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[17] (turpmāk “Finanšu regula”), un 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai[18].22.  Visi procenti, kas iegūti no ieguldījumiem BONUS EEIG, jāuzskata par tās ieņēmumiem un jāpiešķir BONUS-169 īstenošanai.23.  Lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, tai jābūt tiesībām samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ievērojot noteikumus, kas izklāstīti nolīgumos, ko paredzēts slēgt starp Kopienu un BONUS EEIG, ja BONUS-169 netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti vai ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS-169 finansēšanā vai arī veic to daļēji vai novēloti.24.  Lai faktiski īstenotu BONUS-169, īstenošanas posmā jāpiešķir finansiāls atbalsts BONUS-169 projektu dalībniekiem, kas īpaši izveidotās īstenošanas struktūras pārraudzībā centralizēti izvēlēti pēc uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.25.  Kaut gan Kopīgais pētniecības centrs ir Komisijas struktūrvienība, tās institūtiem tomēr ir pētniecības resursi, kas ir saistīti ar BONUS-169 un varētu veicināt tās īstenošanu. Tāpēc ir lietderīgi definēt Kopīgā pētniecības centra lomu attiecībā uz tā tiesībām saņemt finansējumu.26.  Lai garantētu vienlīdzīgu attieksmi, vērtējot jāievēro tie paši principi, kas piemērojami saskaņā ar Septīto pamatprogrammu iesniegtajiem priekšlikumiem. Tāpēc priekšlikumu novērtējums jāveic centralizēti, un tas jādara neatkarīgiem ekspertiem BONUS EEIG uzdevumā. Sarindojums prioritārā secībā jāapstiprina BONUS EEIG, stingri ievērojot neatkarīgā novērtējuma rezultātus, kam jābūt saistošiem.27.  Ikvienai dalībvalstij un ikvienai Septītās pamatprogrammas asociētajai valstij jābūt tiesīgai iesaistīties BONUS-169.28.  Saskaņā ar Septītās pamatprogrammas mērķiem jebkurām citām valstīm jābūt iespējai piedalīties BONUS-169, ja šādu līdzdalību paredz attiecīgais starptautiskais nolīgums un ja tai piekrīt gan Komisija, gan iesaistītās dalībvalstis. Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Kopienai jābūt tiesībām saskaņā ar šo lēmumu vienoties par nosacījumiem, ar kādiem veic Kopienas finansiālo ieguldījumu BONUS-169 programmā attiecībā uz citu valstu līdzdalību minētajā programmā.29.  Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[19], 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[20], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[21].30.  Ir būtiski, lai pētniecības pasākumi, ko veic saskaņā ar BONUS-169, atbilstu ētikas pamatprincipiem, tostarp tiem, kas atspoguļoti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā arī ievērotu dzimumu vienlīdzības nodrošināšanas un dzimumu līdztiesības principus.31.  Komisijai jāveic gan starpposma novērtējumi, lai novērtētu BONUS-169 īstenošanas kvalitāti un efektivitāti un panākumus izvirzīto mērķu sasniegšanā, gan arī nobeiguma novērtējums.32.  BONUS EEIG jārosina izraudzīto BONUS-169 projektu dalībnieki paziņot un izplatīt pētījumu rezultātus un darīt šo informāciju publiski pieejamu,IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.1 . pants Kopienas ieguldījums1. Kopienas finansiālo ieguldījumu kopīgajā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā BONUS-169 (turpmāk “BONUS-169”), ko kopīgi īsteno Dānija, Vācija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Polija, Somija un Zviedrija (turpmāk “iesaistītās valstis”), nodrošina saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem nosacījumiem.2. Kopiena visā BONUS-169 darbības laikā veic finansiālu ieguldījumu līdz 50 milj. euro apmērā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1906/2006 stratēģiskajā posmā un saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu īstenošanas posmā. Kopienas ieguldījums šā maksimālā apjoma robežās ir līdzvērtīgs iesaistīto valstu ieguldījumam.3. Kopienas finansiālo ieguldījumu kopīgi maksā no budžeta apropriācijām, kas atvēlētas visām attiecīgajām īpašās programmas “Sadarbība” tēmām.2. pants BONUS-169 īstenošana1. BONUS-169 īsteno Baltijas jūras valstu zinātni finansējošo organizāciju tīkls BONUS EEIG (turpmāk “BONUS EEIG”)2. BONUS-169 īsteno divos posmos saskaņā ar I pielikumu, proti, ir stratēģiskais posms, kam seko īstenošanas posms.3. Programmas stratēģiskā posma ilgums nepārsniedz divus gadus. Tas ir paredzēts kā sagatavošanās īstenošanas posmam. Stratēģiskajā posmā BONUS EEIG izpilda šādus uzdevumus:33.  stratēģiskās pētniecības programmas sagatavošana — programmas zinātniskā satura izstrāde atbilstīgi Septītajā pamatprogrammā izklāstītajiem mērķiem, pievēršot uzmanību uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus;34.  ieinteresēto personu apspriešanās platformu izveide ar mērķi stiprināt un institucionalizēt visas attiecīgās nozares pārstāvošo ieinteresēto personu iesaistīšanos;35.  īstenošanas kārtības sagatavošana, tostarp juridisko un finanšu noteikumu un procedūru izstrāde, kā arī to noteikumu sagatavošana, kas reglamentē no BONUS-169 darbībām izrietošā intelektuālā īpašuma tiesības, cilvēkresursus un saziņas aspektus.4. Īstenošanas posma ilgums ir vismaz pieci gadi. Īstenošanas posmā publicē vismaz trīs uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar mērķi finansēt projektus, kuri atbilst BONUS-169 mērķiem. Šie uzaicinājumi ir vērsti uz starptautiskiem, vairāku partneru īstenotiem projektiem, kuri ietver pētniecības, tehnoloģiju attīstības, mācību un rezultātu izplatīšanas pasākumus. Projektus izvēlas saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes, pārredzamības, neatkarīga novērtējuma, līdzfinansējuma un peļņas negūšanas principiem, principu, ka finansējums netiek apvienots ar līdzekļiem no citiem Kopienas finansējuma avotiem, kā arī principu par nepiemērošanu ar atpakaļejošu spēku.3 . pants Nosacījumi Kopienas ieguldījuma piešķiršanai1. Kopienas finansiālais ieguldījums stratēģiskajā posmā ir līdz 1,25 milj. euro un šīs summas robežās atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam. Kopiena apņemas ieguldīt līdzekļus stratēģiskajā posmā ar nosacījumu, ka līdzvērtīgu ieguldījumu apņemas veikt iesaistītās valstis.2. Kopienas finansiālais ieguldījums īstenošanas posmā ir līdz 48,75 milj. euro un šīs summas robežās atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam. Šo maksimālo apjomu var palielināt par summu, kas atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas. Īstenošanas posmā līdz 25 % iesaistīto valstu ieguldījuma var veidot piekļuves nodrošināšana pētniecības infrastruktūrai (turpmāk “infrastruktūras ieguldījums natūrā”).3. Kopienas finansiālo ieguldījumu īstenošanas posmā nodrošina ar šādiem nosacījumiem:36.  novērtējumā, ko Komisija veikusi ar neatkarīgu ekspertu atbalstu, stratēģiskais posms ir novērtēts pozitīvi; šajā novērtējumā ir izvērtēti panākumi 2. panta 3. punktā un I pielikumā izvirzīto mērķu un rezultātu sasniegšanā;37.  BONUS EEIG ir pierādījis spēju īstenot BONUS-169, tostarp veikt Kopienas finansiālā ieguldījuma saņemšanu, sadali un uzraudzību ar netiešu centralizētu pārvaldību saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (turpmāk “Finanšu regula”) 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 56. pantu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 35. pantu, 38. panta 2. punktu un 41. pantu un atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem;38.  saskaņā ar II pielikumu tiek izveidots un īstenots piemērots un efektīvs BONUS-169 pārvaldības modelis;39.  BONUS EEIG ir faktiski izpildījis ar BONUS-169 īstenošanas posmu saistītos pasākumus, kas izklāstīti I pielikumā, tostarp izsludinājis uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai;40.  visas iesaistītās valstis ir uzņēmušās saistības dot savu ieguldījumu programmas BONUS-169 finansēšanā, proti, pēc vajadzības iemaksāt naudu un faktiski nodrošināt infrastruktūras ieguldījumu natūrā; šīs saistības ir paredzētas finansēšanas plānā, kas saskaņots ar kompetentajām valsts iestādēm, lai veicinātu BONUS-169 īstenošanas posma kopīgu izpildi;41.  ir panākta atbilstība Kopienā spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem un jo īpaši Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijai[22];42.  ir nodrošināta augsta līmeņa zinātniskā izcilība un ētikas principu ievērošana saskaņā ar Lēmuma Nr. 1982/2006/EK (turpmāk “Septītā pamatprogramma”) vispārīgajiem principiem, kā arī dzimumu vienlīdzības nodrošināšanas un dzimumu līdztiesības principu un ilgtspējīgas attīstības principa ievērošana.4 . pants Kopīgā pētniecības centra līdzdalība1. Kopīgais pētniecības centrs ir tiesīgs saņemt finansējumu BONUS-169 programmā ar tādiem pašiem noteikumiem, ar kādiem to saņem iesaistīto valstu tiesību subjekti.2. Kopīgā pētniecības centra pašu resursus, kas netiek segti ar BONUS-169 piešķirto finansējumu, neuzskata par Kopienas ieguldījuma daļu 1. panta izpratnē.5 . pants Nolīgumi starp Kopienu un BONUS EEIG1. Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Kopienu finanšu interešu aizsardzībai stratēģiskajā posmā nosaka dotāciju nolīgumā, kas Komisijai Kopienas vārdā jānoslēdz ar BONUS EEIG saskaņā ar šajā lēmumā un Regulā (EK) Nr. 1906/2006 izklāstītajiem noteikumiem.2. Sīki izstrādātus noteikumus līdzekļu pārvaldībai un kontrolei, kā arī Kopienu finanšu interešu aizsardzībai īstenošanas posmā nosaka īstenošanas nolīgumā un gada finansēšanas nolīgumos, kas Komisijai Kopienas vārdā jānoslēdz ar BONUS EEIG.Īstenošanas nolīgumā konkrēti iekļauj šādus noteikumus:43.  deleģēto uzdevumu definēšana;44.  noteikums Kopienas līdzekļu aizsardzībai;45.  nosacījumi un sīki izstrādāti noteikumi uzdevumu izpildei, tostarp BONUS-169 projektu finansēšanas noteikumi un maksimālais finansējuma apjoms, attiecīgi noteikumi par atbildības norobežošanu un kontroles īstenošanu;46.  noteikumi par ziņošanu Komisijai par to, kā tiek pildīti uzdevumi;47.  nosacījumi, saskaņā ar kuriem uzdevumu izpilde beidzas;48.  sīki izstrādāti noteikumi par Komisijas veiktu pārbaudi;49.  nosacījumi par atsevišķu bankas kontu izmantošanu un nopelnīto procentu izmantošanu;50.  noteikumi, kas garantē Kopienas darbības pamanāmību saistībā ar citām BONUS EEIG darbībām;51.  saistības atturēties no jebkuras darbības, kas var radīt interešu konfliktu Finanšu regulas 52. panta 2. punkta nozīmē;52.  noteikumi, kuri reglamentē tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radies BONUS-169 īstenošanas gaitā, kā minēts 2. pantā;53.  kritēriji, kas jāizmanto, veicot starpposma un nobeiguma novērtējumu, tostarp 13. pantā minēto novērtējumu.3. Komisija veic BONUS EEIG provizorisko novērtējumu, lai iegūtu pierādījumus par to, ka ir izveidotas un pareizi darbojas Finanšu regulas 56. pantā minētās procedūras un sistēmas.6 . pants Procenti, kas radušies no ieguldījumiemProcentus, kas radušies no BONUS-169 atvēlētajiem finansiālajiem ieguldījumiem, uzskata par BONUS EEIG ieņēmumiem un piešķir BONUS-169 programmai.7. pants Kopienas finansiālā ieguldījuma samazināšana, izmaksas apturēšana vai izbeigšanaJa BONUS-169 netiek īstenota vai tiek īstenota nepienācīgi, daļēji vai novēloti, Kopiena var samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā BONUS-169 īstenošanas norisi.Ja iesaistītās valstis neveic ieguldījumu BONUS-169 finansējumā vai veic to tikai daļēji vai novēloti, Kopiena var samazināt savu finansiālo ieguldījumu, ņemot vērā publiskā finansējuma summu, ko iesaistītās valstis piešķīrušas saskaņā ar 5. panta 1. punktā minētā dotāciju nolīguma noteikumiem.8. pants Kopienu finanšu interešu aizsardzība, ko veic iesaistītās valstisĪstenojot BONUS-169, iesaistītās valstis veic normatīvos, regulatīvos, administratīvos vai citus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu Kopienu finanšu intereses. Jo īpaši iesaistītās valstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu Kopienai piekritīgo summu pilnīgu atgūšanu saskaņā ar Finanšu regulu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002.9 . pants Komisijas un Revīzijas palātas veikta kontroleKomisija un Revīzijas palāta ir tiesīgas veikt visas vajadzīgās pārbaudes un inspekcijas, lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu pienācīgu pārvaldību un aizsargātu Kopienu finanšu intereses pret jebkuru krāpšanu vai nelikumību. Tādēļ iesaistītās valstis un BONUS EEIG dara Komisijai un Revīzijas palātai pieejamus visus attiecīgos dokumentus.10 . pants Savstarpēja informēšanaKomisija paziņo visu attiecīgo informāciju Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai. Iesaistītās valstis ar BONUS EEIG starpniecību sniedz Komisijai jebkuru papildinformāciju, ko par BONUS EEIG finanšu pārvaldību pieprasa Eiropas Parlaments, Padome un Revīzijas palāta.11 . pants Citu dalībvalstu un asociēto valstu līdzdalībaJebkura dalībvalsts un Septītās pamatprogrammas asociētā valsts drīkst pievienoties BONUS-169 saskaņā ar kritērijiem, kas izklāstīti 3. panta 1. punktā un 3. panta 3. punkta e) un f) apakšpunktā. Dalībvalstis un valstis, kuras pievienojušās BONUS-169, šajā lēmumā tiek uzskatītas par iesaistītajām valstīm.12. pants Citu valstu līdzdalībaIesaistītās valstis un Komisija var vienoties par jebkuras citas valsts līdzdalību, ievērojot 3. panta 1. punktā un 3. panta 3. punkta e) un f) apakšpunktā izklāstītos kritērijus, ja šāda līdzdalība ir paredzēta attiecīgajā starptautiskajā nolīgumā.Iesaistītās valstis un Komisija paredz nosacījumus, ar kuriem šādā valstī reģistrēti vai rezidējoši tiesību subjekti ir tiesīgi pretendēt uz BONUS-169 finansējumu.13. pants Gada ziņojumi un novērtējumsGada ziņojumā par Septīto pamatprogrammu, ko iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar Līguma 173. pantu, Komisija ietver ziņojumu par BONUS-169 pasākumiem.Komisija ne vēlāk kā 2014. gada 31. decembrī veic BONUS-169 starpposma novērtējumu. Šajā novērtējumā izvērtē panākumus 2. pantā un I pielikumā izklāstīto mērķu sasniegšanā, kā arī BONUS-169 ieteikumus par piemērotākajiem veidiem, kā turpmāk palielināt integrāciju un īstenošanas kvalitāti un efektivitāti, tostarp zinātnisko, pārvaldības un finansiālo integrāciju, un to, vai iesaistīto valstu finansiālais ieguldījums ir piemērots, ņemot vērā valstu pētnieku aprindu potenciālās vajadzības.Komisija paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma secinājumus, kam pievieno savus apsvērumus.Kopienas līdzdalībai BONUS-169 beidzoties, bet ne vēlāk kā līdz 2017. gada 31. decembrim, Komisija veic BONUS-169 nobeiguma novērtējumu. Nobeiguma novērtējuma rezultātus Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.14 . pants Stāšanās spēkāŠis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .15. pantsŠis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —priekšsēdētājs priekšsēdētājsI PIELIKUMSBONUS-169 mērķi un īstenošanaBONUS-169 MēRķIBONUS-169 ir jāpalielina Baltijas jūras reģiona pētniecības spējas, kas sekmētu konkrētam mērķim piemērotu noteikumu, politikas un pārvaldības prakses izstrādi un ieviešanu, lai efektīvi reaģētu uz galvenajiem vides un sabiedrības problēmjautājumiem, ar kuriem saskaras un turpmākajos gados saskarsies attiecīgais reģions, un lai uzlabotu patlaban sadrumstalotās Baltijas jūras reģiona vides pētniecības plānošanas un pieejas lietderīgumu un efektivitāti, integrējot Baltijas jūras sistēmas pētniecības pasākumus stabilā, sadarbīgā, cieši integrētā un mērķtiecīgi orientētā starptautiskā starpdisciplīnu programmā.Šī ierosme palīdzēs arī izveidot un strukturēt Eiropas pētniecības telpu Baltijas jūras reģionā.Lai sasniegtu šos mērķus, ir jāuzlabo sadrumstalotās Baltijas jūras reģiona vides pētniecības plānošanas efektivitāte un lietderīgums, integrējot pētniecības pasākumus stabilā, sadarbīgā, cieši integrētā un mērķtiecīgi orientētā starptautiskā starpdisciplīnu programmā, kas atbalstītu ilgtspējīgu reģiona attīstību. Šajā nolūkā BONUS-169 ierosmē:a) izstrādā politikas virzītas stratēģiskās pētniecības programmas;b) palielina ilgtspējīgu pārrobežu un starpnozaru publisko pētniecības programmu koordināciju un integrāciju;c) paaugstina jauno ES dalībvalstu — Baltijas jūras valstu — pētniecības spējas;d) izveido piemērotas ieinteresēto personu apspriešanās platformas, kurās piedalās visu attiecīgo nozaru pārstāvji;e) piesaista papildu finanšu resursus, uzlabojot starpnozaru sadarbību Baltijas jūras sistēmas pētniecībā;f) izstrādā piemērotu īstenošanas kārtību, kas ļauj efektīvi īstenot programmu ar kopīgai pārvaldībai izraudzīta tiesību subjekta un vadības struktūras palīdzību;g) izsludina vismaz trīs starptematiskus, stratēģiski orientētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, kas paredzēti vairākiem partneriem.2. STRATēģISKAIS POSMS2.1. MērķisStratēģiskais posms ir sagatavošanās īstenošanas posmam. Tajā tiek veikta programmas stratēģiskā izstrāde, lai nodrošinātu optimāli integrētu Baltijas jūras pētniecību. Tās mērķis ir ieinteresēto personu un lietotāju grupu iesaistīšanās stiprināšana, lai nodrošinātu, ka pētījumi ir noderīgi politikā un pārvaldībā, ka pētījumu tēmu prioritātes sasaucas ar politikas vajadzībām un ka tiek aktīvi mēģināts panākt zinātnieku un attiecīgo pētniecības organizāciju, kā arī plaša ieinteresēto personu loka pilnīgu iesaistīšanos.2.2. NodevumiBONUS EEIG nosūta Komisijai turpmākajos punktos paredzētos nodevumus ne vēlāk kā 18 mēnešus pēc stratēģiskā posma sākuma.Komisija šo nodevumu sagatavošanas laikā pēc BONUS EEIG pieprasījuma sniedz konsultācijas un palīdzību. BONUS EEIG pēc Komisijas pieprasījuma ziņo par progresu.2.2.1. Stratēģiskā pētniecības programmaStratēģisko pētniecības programmu izstrādā un par to vienojas, iesaistītajām valstīm, plašam ieinteresēto personu lokam un Komisijai savstarpēji apspriežoties. Tā ir politikas virzītas programmas pamats. Tā paplašina pētījumu jomu, lai papildus jūras ekosistēmai tiktu aptverts arī jūras baseins, tādējādi risinot svarīgākos problēmjautājumus, kas ietekmē Baltijas jūras reģiona ekosistēmu kvalitāti un produktivitāti.Tajā ietver Baltijas jūras pētniecības pašreizējās situācijas un jaunāko sasniegumu raksturojumu, iekļauj skaidru stratēģisku redzējumu un ceļvedi par to, kā sasniegt izvirzītos mērķus, un orientējoši nosaka uz politiku orientētus uzaicinājumu tematus, to budžetu, publicēšanas grafiku un projektu paredzamo ilgumu. Turklāt tajā ietver pasākumus jaunu pētniecības vajadzību apmierināšanai, visa Baltijas reģiona pētniecības integrēšanas sekmēšanai un iekļauj kopīgu ceļvedi par reģiona infrastruktūras kopīgu izmantošanu un potenciālu plānu turpmākiem ieguldījumiem minētajā infrastruktūrā.2.2.2. Ieinteresēto personu apspriešanās platformasPamatojoties uz BONUS-169 nozīmīgo ieinteresēto personu visaptverošu analīzi vietējā, valsts, reģionālā un Eiropas mērogā, izveido ieinteresēto personu apspriešanās platformas ar mērķi stiprināt un institucionalizēt visas attiecīgās nozares pārstāvošu ieinteresēto personu iesaistīšanos, lai apzinātu būtiskākos trūkumus, noteiktu pētījumu tēmu prioritātes un uzlabotu pētījumu rezultātu tālāku izmantošanu. Šajā procesā piedalās zinātnieki, tostarp speciālisti, kas darbojas citās ar jūru nesaistītās dabas zinātņu jomās, kā arī sociālo un ekonomikas zinātņu disciplīnās, lai nodrošinātu vajadzīgo daudzdisciplīnu pieeju stratēģiskās pētniecības programmas, tās stratēģiskā redzējuma un pētījumu prioritāšu izstrādē.Kā pastāvīgu struktūru programmas atbalstam izveido Nozares pētniecības forumu (ministriju un citu Baltijas jūras sistēmas pētniecībā un pārvaldībā iesaistītu struktūru pārstāvju organizācija), kas atbild par programmas plānošanas, rezultātu un jauno pētniecības vajadzību apspriešanu no lēmumu pieņēmēju skatupunkta. Šis forums veicina un paātrina Baltijas pētniecības integrāciju, tostarp infrastruktūras kopīgu izmantošanu un plānošanu, palīdz apzināt pētniecības vajadzības, sekmē pētījumu rezultātu izmantošanu un veicina pētījumu finansējuma integrāciju.2.2.3. Īstenošanas kārtībaĪstenošanas kārtībā paredz visus aspektus, kas nodrošina stratēģiskās pētniecības programmas sekmīgu īstenošanu. Attiecīgos gadījumos tai jāievēro Septītās pamatprogrammas noteikumi. Tajā inter alia paredz to, ka:a) pieņem pasākumus (dokumentu izstrāde, procedūru izveide, personāla pieņemšana darbā un apmācība), kas netiešas centralizētas pārvaldības īstenošanai paredzēti Finanšu regulā;b) saņem iesaistīto valstu oficiālas saistības ieguldīt vismaz 48,75 milj. euro, no kuriem ne vairāk kā 25 % var būt infrastruktūras ieguldījumi natūrā;c) sniedz reālistisku un ar pierādījumiem pamatotu aplēsi par iesaistīto valstu natūrā veikto infrastruktūras ieguldījumu vērtību, kas rodas, BONUS-169 finansējuma saņēmējiem izmantojot šo valstu infrastruktūras objektus;d) sastāda, publicē un pēc vajadzības aktualizē visu infrastruktūras objektu izsmeļošu sarakstu, ietverot to īpašnieku, ekspluatētāju vai citu atbildīgo iestāžu kontaktinformāciju;e) nodrošina, ka par kopīgajiem īstenošanas kārtības noteikumiem vienojas un tos iekļauj dotāciju nolīgumos ar BONUS-169 finansējuma saņēmējiem, kuri centralizēti jānoslēdz BONUS EEIG un kuros ietverti kopīgi un saskaņoti noteikumi par līdzdalību, dotāciju nolīguma paraugs, norādījumi pieteikumu iesniedzējiem, dalībniekiem un neatkarīgajiem vērtētājiem, un finansējuma saņēmēju revidēšanas kārtība, paredzot iespēju Komisijai un Revīzijas palātai veikt šādas revīzijas;f) izstrādā atbilstīgu vadības struktūru programmas pārvaldībai visos projekta cikla posmos;g) nodrošina, ka tiek paredzēts pietiekams finansējums ar mērķi stiprināt BONUS EEIG cilvēkresursu un daudzdisciplīnu lietpratības ziņā, lai tas varētu atbalstīt programmas stratēģiskos aspektus, kā arī tās efektīvu īstenošanu;h) izstrādā BONUS-169 projektu finansēšanas struktūru, kuras pamatā ir kopējs līdzekļu fonds, ko veido iesaistīto valstu un Kopienas naudas ieguldījumi;i) izstrādā sabiedrisko attiecību un rezultātu izplatīšanas stratēģiju, kas pēc iespējas nodrošina to, ka rezultāti un dati atbilst Eiropas Jūras novērojumu un datu tīkla standartiem.Attiecībā uz infrastruktūras ieguldījumiem natūrā stratēģiskā posma laikā izstrādā īpašu pieeju un noteikumus, saskaņā ar kuriem iesaistītās valstis apņemas BONUS-169 finansējuma saņēmējiem bez maksas nodrošināt piekļuvi un atļaut izmantot infrastruktūru (galvenokārt izpētes kuģus). Šādas infrastruktūras izmantošanas izmaksas netiks uzskatītas par projekta attiecināmajām izmaksām. Šajā sakarā BONUS EEIG slēgs attiecīgus nolīgumus ar iesaistītajām valstīm vai infrastruktūras īpašniekiem, kuros:a) nosaka metodiku, saskaņā ar kuru novērtējami infrastruktūras ieguldījumi natūrā;b) nodrošina, ka BONUS EEIG, Komisija un Revīzijas palāta var revidēt piekļuvi infrastruktūrai, šīs infrastruktūras izmantošanu un no tās izrietošās izmaksas,c) nosaka, ka līgumslēdzējas puses katru gadu ziņo par izmaksām par infrastruktūras pieejamības nodrošināšanu BONUS-169 finansējuma saņēmējiem vai šīs infrastruktūras izmantošanu.2.2.4. Kopienas finansējums stratēģiskajā posmāAttiecināmās izmaksas atlīdzina līdz 50 % apmērā, un par tādām uzskata tās faktiskās izmaksas, kas radušās BONUS EEIG un kas reģistrētas tā grāmatvedības uzskaitē kā vajadzīgas 1. punktā noteiktā mērķa īstenošanai. Par attiecināmām var uzskatīt izmaksas, kas radušās no 2010. gada 1. janvāra, un tās var sīkāk definēt stratēģiskā posma dotāciju nolīgumā.3. Īstenošanas posmsJa BONUS EEIG novērtējuma un ex ante revīzijas rezultāti ir pozitīvi, Komisija un BONUS EEIG noslēdz īstenošanas nolīgumu.3.1. MērķiĪstenošanas posmā publicē un īsteno vismaz trīs kopīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ar mērķi finansēt stratēģiski virzītus BONUS-169 projektus ierosmes mērķu sasniegšanai. Projektu temati ir paredzēti BONUS-169 stratēģiskajā pētniecības programmā, tajās pēc iespējas ņem vērā izstrādāto ceļvedi, un tie aptver pētniecības, tehnoloģiju attīstības un mācību un/vai rezultātu izplatīšanas pasākumus.3.2. BONUS-169 projektu īstenošanaBONUS-169 uzaicinājumus īsteno starptautiskos projektos, kuros darbojas vairāki partneri — vismaz trīs neatkarīgi, līdzdalības noteikumiem atbilstoši tiesību subjekti no trim dažādām dalībvalstīm vai asociētajām valstīm, no kurām vismaz divas ir BONUS-169 programmā iesaistītās valstis.BONUS-169 finansējumu var saņemt tiesību subjekti no dalībvalstīm un asociētām valstīm. Jebkurā konsorcijā, kas iesniedz BONUS-169 projekta priekšlikumu, var piedalīties dalībnieki no valsts, kas nav dalībvalsts, ja tie reāli spēj garantēt, ka to rīcībā ir resursi, kas vajadzīgi, lai pilnībā segtu izmaksas par dalību programmā. BONUS finansējuma piešķiršana šādam dalībniekam atsevišķos gadījumos var būt pamatota, ja šā dalībnieka ieguldījums projektā ir būtiski svarīgs projekta sekmīgam iznākumam.Katrā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus skaidri norāda zinātniskos tematus. Šos tematus, apspriežoties ar Komisiju, nosaka BONUS EEIG. Nosakot tematus, tas ņem vērā jaunās vajadzības, iepriekš īstenoto uzaicinājumu rezultātus un iznākumus un stratēģiskajā posmā un programmu norises laikā rīkotās plašā mēroga apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātus un iznākumus.BONUS EEIG publicē uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pēc iespējas plašāk pieejamā saziņas līdzeklī, izmantojot īpašu informatīvo atbalstu, jo īpaši interneta vietnes par Septīto pamatprogrammu, un uzrunājot visas attiecīgās ieinteresētās personas ar specializēto preses izdevumu un brošūru palīdzību. Uzaicinājumam iesniegt priekšlikumus jābūt atvērtam vismaz trīs mēnešus. Ierosinātie projekti priekšlikumu iesniedzējiem ir centralizēti jāiesniedz BONUS EEIG, atsaucoties uz uzaicinājumu, un tos pārbauda viena posma novērtēšanas procedūrā.Ierosinātos projektus novērtē un izraugās centralizēti, pamatojoties uz neatkarīgu izvērtēšanu, ievērojot iepriekš noteiktus atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus. Novērtēšanas pamatkritēriji ir zinātniskā izcilība, īstenošanas kvalitāte un projekta paredzamā ietekme. Uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus konkretizē novērtēšanas pamatkritērijus. Var ieviest papildu kritērijus ar nosacījumu, ka tie tiek publicēti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, nav diskriminējoši un nedominē pār novērtēšanas pamatkritērijiem.BONUS EEIG nodrošina, ka katrs saņemtais priekšlikums tiek novērtēts ar vismaz trīs neatkarīgu ekspertu palīdzību, kurus izraugās, pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 1906/2006 izvirzītajiem kritērijiem. Katram projekta priekšlikumam piešķir vērtējumu. Neatkarīgie eksperti vērtē projektus atbilstīgi novērtēšanas kritērijiem, par katru kritēriju piešķirot punktus no 0 līdz 5 saskaņā ar priekšlikumu iesniegšanas noteikumiem un ar tiem saistītajām Septītās pamatprogrammas novērtēšanas, atlases un piešķiršanas procedūrām.BONUS EEIG izveido finansējamo projektu sarakstu stingri saskaņā ar neatkarīgā novērtējuma rezultātiem. Neatkarīgo ekspertu sagatavotais sarindojums prioritārā secībā ir uzskatāms par saistošu BONUS-169 līdzekļu piešķiršanā.Izraudzītajiem BONUS-169 projektiem piešķirto dotāciju administratīvo pārvaldību centralizēti īsteno BONUS EEIG.3.3. Turpmāki pasākumiPapildus BONUS-169 pārvaldībai, kas izklāstīta 3.1. un 3.2. punktā, BONUS EEIG veic šādus pasākumus:a) regulāri atjaunina stratēģisko pētniecības programmu un nosaka prioritārus pētījumu tematus, lai ņemtu vērā jaunās vajadzības un iepriekš īstenoto uzaicinājumu rezultātus un iznākumus, kā arī plašās 2.2.2. punktā minētās ieinteresēto personu apspriešanās procedūras;b) veicina BONUS-169 finansētos projektos iesaistīto starptautisko daudzdisciplīnu pētnieku kolektīvu piekļuvi unikāliem pētniecības infrastruktūras objektiem un vietām;c) popularizē efektīvu zinātnes un politikas saskarni, lai nodrošinātu pētījumu rezultātu optimālu izmantošanu;d) nodrošina iesaistīto valstu finansējumu, kas garantētu ierosmes ilgtspējību bez Kopienas finansējuma pēc BONUS-169 programmas darbības beigām;e) izvērš reģionālo vides pētniecības programmu sadarbību ar attiecīgajām zinātniskajām aprindām citu Eiropas jūru baseinos;f) veic sabiedrisko attiecību un rezultātu izplatīšanas pasākumus;g) aktīvi apmainās ar labāko praksi ar citu Eiropas reģionālo jūras baseinu pārvaldības organizācijām, kā arī popularizē sadarbību visas Eiropas mērogā saskaņošanas un racionalizēšanas nolūkos.3.4. Ieguldījumi īstenošanas posmāBONUS-169 īstenošanas posmu vismaz piecus gadus līdz visu BONUS-169 programmā finansēto projektu ciklu slēgšanai kopīgi finansē iesaistītās valstis un Kopiena, ar nosacījumu, ka Kopienas saistības ir izpildītas līdz 2013. gadam un ka tiek izpildīti visi ziņošanas pienākumi Komisijai. Kopienas ieguldījums īstenošanas posmā atbilst iesaistīto valstu naudas ieguldījumiem un infrastruktūras ieguldījumiem natūrā BONUS-169 projektos, kas veikti ar BONUS EEIG starpniecību, kā arī BONUS EEIG darbības izmaksām īstenošanas posmā. Šīs darbības izmaksas nedrīkst pārsniegt 5 milj. euro.Kopienas finansiālo ieguldījumu un iesaistīto valstu naudas ieguldījumu BONUS-169 programmā apvieno kopējā fondā, ko centralizēti pārvalda BONUS EEIG.Ievērojot 5. panta 2. punktā minētajos gada finansēšanas nolīgumos paredzētos nosacījumus, Kopienas finansiālo ieguldījumu izmaksā, pamatojoties uz pierādījumiem par naudas ieguldījumu, ko iesaistītās valstis samaksājušas BONUS EEIG, un par infrastruktūras ieguldījumiem natūrā BONUS-169 projektos.BONUS EEIG pienākums ir rūpēties par to, lai finansējuma saņēmēji BONUS-169 finansējumu izlietotu pareizi, un to, vai līdzekļi ir izlietoti pareizi, nosaka neatkarīgā projektu finanšu revīzijā, kas jāveic BONUS EEIG vai šīs iestādes vārdā.3.5. BONUS-169 projektu finansēšanaIevērojot 3. panta 3. punkta f) apakšpunkta nosacījumus, BONUS-169 projektu finansējums sedz līdz 100 % attiecināmo izmaksu, kas aprēķināmas saskaņā ar vispārējiem finansēšanas noteikumiem un vispārējām finansēšanas likmēm, ko BONUS EEIG noteicis īstenošanas kārtībā un kam Komisija piekritusi īstenošanas nolīgumā.II PIELIKUMSBONUS-169 vadība1. Programmu BONUS-169 ar Sekretariāta starpniecību vada BONUS EEIG. BONUS-169 programmas vajadzībām BONUS EEIG izveido šādas struktūras: Vadības komiteju, Sekretariātu, Konsultatīvo padomi, Nozaru pētniecības forumu un Projektu koordinatoru forumu.2. Vadības komiteja ir BONUS EEIG augstākā iestāde, lēmējinstitūcija un valde, kas vada Sekretariātu. Vadības komitejā darbojas pētniecības finansēšanas un pārvaldības struktūru vadošie darbinieki, kurus izraudzījušies BONUS EEIG dalībnieki. Tās vadītājs ir priekšsēdētājs, un šo amatu katru gadu ieņem cits BONUS EEIG dalībnieks. Bijušais, pašreizējais un nākamais priekšsēdētājs veido Stratēģisko darba grupu, kas palīdz Sekretariātam stratēģiski svarīgos jautājumos. Pamatojoties uz Sekretariāta priekšlikumiem, Vadības komiteja lemj par BONUS-169 stratēģisko orientāciju, tostarp par BONUS-169 programmas izstrādi un aktualizēšanu, par uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus plānošanu, par budžetu, par atbilstības un atlases kritērijiem, par vērtētāju kopumu, par finansējamo BONUS-169 projektu sarindojuma apstiprināšanu, par finansēto BONUS-169 projektu progresa uzraudzību un par pienācīgu un kārtīgu ar BONUS-169 saistītu Sekretariāta darbu veikšanu.3. Sekretariāta priekšsēdētājs ir izpilddirektors, kurš īsteno Vadības komitejas lēmumus un ir BONUS-169 galvenais pārstāvis gan Komisijā, gan dažādajās valstu finansēšanas aģentūrās. Sekretariāts ir atbildīgs par BONUS-169 pasākumu vispārējo koordinēšanu un uzraudzīšanu, uzaicinājumu publicēšanu, novērtēšanu un īstenošanu un finansēto projektu pārraudzību gan no līgumiskā, gan zinātniskā viedokļa, un par ziņošanu Vadības komitejai par progresu. Tas ir atbildīgs arī par apspriešanos ar ieinteresētajām personām un Konsultatīvo padomi plānošanu un rīkošanu, par gūto rezultātu turpmāku integrēšanu un iestrādāšanu stratēģiskajā pētniecības programmā un par lietderīgas zinātnes un politikas saskarnes popularizēšanu.4. Konsultatīvā padome palīdz Vadības komitejai un Sekretariātam. Tajā darbojas pasaulē atzīti zinātnieki, pārstāvji no attiecīgām ieinteresētajām aprindām, piemēram, tūrisma, atjaunojamo energoresursu, zvejniecības un akvakultūras, jūras transporta, biotehnoloģiju un tehnoloģiju nozares, profesionālo aprindu un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas ir ieinteresētas šajās nozarēs, kā arī citi integrētu Baltijas pētniecības programmu un citu Eiropas reģionālo jūru pārvaldības iestāžu pārstāvji. Tā sniedz neatkarīgus padomus, norādījumus un ieteikumus par zinātniskiem un politiskiem jautājumiem, kuri saistīti ar BONUS-169. Pie tiem pieder konsultācijas par BONUS-169 mērķiem, prioritātēm un virzību, BONUS-169 darbības uzlabošanas veidiem un tās pētniecības rezultātu sasniegšanu un kvalitāti, spēju attīstīšanu, kontaktu dibināšanu un darba nozīmīgumu BONUS-169 mērķu sasniegšanā. Tā arī palīdz izmantot un izplatīt BONUS-169 rezultātus.5. Nozaru pētniecības forumā ietilpst pārstāvji no ministrijām un citām struktūrām, kuras nodarbojas ar Baltijas jūras sistēmas pētniecību un pārvaldību. Tas sanāk vienreiz gadā uz konsultatīvu sanāksmi, kurā no lēmumu pieņemšanas viedokļa apspriež BONUS-169 iznākumus un jaunās pētniecības vajadzības. Šajā forumā tiek popularizēta arī visas Baltijas pētniecības jomas integrācija, attiecīgi nozaru finansēti pētījumi un kopīgu infrastruktūras objektu izmantošana un plānošana.6. Projektu koordinatoru forumā darbojas BONUS-169 finansēto projektu koordinatori. Tas palīdz Sekretariātam ar BONUS-169 zinātnisko koordināciju saistītajos jautājumos, kā arī palīdz integrēt un sintezēt pētījumu rezultātus.TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas līdzdalību kopīgā Baltijas jūras pētniecības un attīstības programmā BONUS-169, ko īsteno vairākas dalībvalstis.2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: pētniecība un tehnoloģiju attīstība — Septītā pamatprogramma, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 169. pants.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumuRTD ĢD 2010. gada ieguldījums stratēģiskajam posmam ir šāds.Nosaukums | Pozīcija | 2010 (%) | 2010 (EUR) |RTD | Sadarbība — Vide (ieskaitot klimata pārmaiņas) | 08 06 01 | 100 % | 1 250 000,00 |RTD | Sadarbība — Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija | 08 03 01 | 0 % | 0,00 |RTD | Sadarbība — Enerģētika | 08 05 01 | 0 % | 0,00 |RTD | Sadarbība — Transports (ieskaitot aeronautiku) | 08 07 01 | 0 % | 0,00 |RTD | Sadarbība — Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes | 08 08 01 | 0 % | 0,00 |KOPĀ | 100 % | 1 250 000,00 |Sākot no 2012. gada, RTD ĢD ieguldījums īstenošanas posmam proporcionāli ir šāds.Nosaukums | Pozīcija | 2012–2013 (%) |RTD | Sadarbība — Vide (ieskaitot klimata pārmaiņas) | 08 06 01 | 35 % |RTD | Sadarbība — Pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, un biotehnoloģija | 08 03 01 | 20 % |RTD | Sadarbība — Enerģētika | 08 05 01 | 15 % |RTD | Sadarbība — Transports (ieskaitot aeronautiku) | 08 07 01 | 15 % |RTD | Sadarbība — Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes | 08 08 01 | 15 % |KOPĀ | 100 % |Pozīcija | 2012–2013 (%) | 2012 (EUR) | 2013 (EUR) | Summas 2012–2013(EUR) |RTD | 08 06 01 | 35 % | 5 862 500,00 | 11 200 000,00 | 17 062 500,00 |RTD | 08 03 01 | 20 % | 3 350 000,00 | 6 400 000,00 | 9 750 000,00 |RTD | 08 05 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |RTD | 08 07 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |RTD | 08 08 01 | 15 % | 2 512 500,00 | 4 800 000,00 | 7 312 500,00 |KOPĀ | 100 % | 16 750 000,00 | 32 000 000,00 | 48 750 000,00 |3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsParedzams, ka Kopienas ieguldījumu kopīgajā programmā BONUS-169 sākotnējam periodam līdz 2016. gada 31. decembrim noteiks ar Padomes un Parlamenta koplēmumu, ko pieņems 2010. gadā.3.3. Budžeta informācijaDaudzpozīciju saistības šādās pozīcijās, sākot no 2010. gadaBudžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |08 06 01 | Fakultatīvi | Diferencēti | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. [1A] |08 03 01 | Fakultatīvi | Diferencēti | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. [1A] |08 05 01 | Fakultatīvi | Diferencēti | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. [1A] |08 07 01 | Fakultatīvi | Diferencēti | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. [1A] |08 08 01 | Fakultatīvi | Diferencēti | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. [1A] |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursiVisi šajā pārskatā iekļautie skaitļi ir orientējoši un norādīti nemainīgās cenās.4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014. g. un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS |Saistību apropriācijas | a+c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |Maksājumu apropriācijas | b+c | 1,000 | 0,250 | 5,584 | 12,874 | 30,292 | 50,000 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[23] |Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,000 | 0,671 |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,000 | 0,108 |Kopējās orientējošās izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 1,380 | 0,223 | 16,948 | 32,228 | 0,000 | 50,779 |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 1,130 | 0,473 | 5,782 | 13,102 | 30,292 | 50,779 |Ziņas par līdzfinansējumui) Programmas līdzfinansējumsSaskaņā ar šo lēmumu BONUS-169 īstenošana noritēs divos atsevišķos posmos: sākotnējā stratēģiskajā posmā, kas ilgs divus gadus, un īstenošanas posmā, kas ilgs vismaz 5 gadus. Īstenošanas posma uzsākšanai jābūt atkarīgai no attiecīga Komisijas lēmuma, ko pieņem pēc ex-ante revīzijas un stratēģiskā posma novērtēšanas, kurā ierosmes izstrādātība un sagatavotība pēc stratēģiskā posma ir novērtēta pozitīvi.Eiropas Kopienas ieguldījums būs līdzvērtīgs iesaistīto valstu ieguldījumiem līdz 50 milj. euro apmērā, tādējādi ierosmes kopējais paredzamais budžets būs 100 milj. euro. Iesaistīto valstu un Kopienas naudas ieguldījums tiks pārvaldīts kā reāls kopējs fonds.Stratēģiskā posma īstenošanai tiks piešķirta dotācija saskaņā ar šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem. Kopienas ieguldījums stratēģiskajam posmam atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam līdz 1,25 milj. euro apmērā.Īstenošanas posmam ir paredzēta netieša centralizēta pārvaldība saskaņā ar Finanšu regulas 54. panta 2. punkta c) apakšpunkta noteikumiem un šajā lēmumā paredzētajiem noteikumiem. Kopienas ieguldījums īstenošanas posmam atbilst iesaistīto valstu ieguldījumam līdz 48,75 milj. euro apmērā. Šo maksimālo apjomu var palielināt par summu, kas no ieguldījuma atlikusi pēc stratēģiskā posma īstenošanas. Īstenošanas posmā līdz 25 % no iesaistīto valstu ieguldījuma var veidot piekļuve pētniecības infrastruktūrai (“infrastruktūras ieguldījums natūrā”). EK ieguldījums tiks atvēlēts no 2010. līdz 2013. gadam ieskaitot. Pēc 2013. gada Komisija jaunas saistības neuzņemsies. Īpaši izveidotās īstenošanas struktūras darbības izmaksas īstenošanas posmā un tikmēr, kamēr tās darbība ir vajadzīga visu BONUS-169 finansēto projektu pienācīgai uzraudzībai un īstenošanai un visu līgumisko pienākumu par ziņošanu Komisijai izpildei, ir attiecināmās izmaksas, kas nedrīkst pārsniegt 5 milj. euro.ii)Projekta līdzfinansējumsBONUS-169 naudas finansējums veido iesaistīto valstu saistību “ kopējo katlu ” jeb reālu kopējo fondu, no kura finansē izvēlēto BONUS-169 projektu dalībniekus.Finansiālais ieguldījums BONUS-169 projektu dalībniekiem segs līdz pat 100 % no kopējām attiecināmajām izmaksām, kuras jāaprēķina saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem valsts atbalsta noteikumiem un atbilstīgi kopīgiem finansēšanas noteikumiem un kopīgām finansēšanas likmēm, ko īpaši izveidotā īstenošanas struktūra noteikusi īstenošanas kārtībā, kura izstrādāta un ex-ante revīzijā novērtēta stratēģiskajā posmā, un saskaņā ar noteiktu kārtību, kas jāiestrādā īstenošanas nolīgumā, ievērojot principus, kuri pamatojas uz Septītās pamatprogrammas principiem. Finansējumu atlasītiem BONUS-169 projektiem no centralizēti pārvaldītā kopējā fonda iedala, ievērojot sarindojumu prioritārā secībā.miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētājs | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014. g. un turpmākie gadi | Kopā |Iesaistītās dalībvalstis[24] | f | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |Kopiena | a+c | 1,250 | 0,000 | 16,750 | 32,000 | 0,000 | 50,000 |Administratīvie izdevumi | d+e | 0,130 | 0,223 | 0,198 | 0,228 | 0,000 | 0,779 |KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 2,630 | 0,223 | 33,698 | 64,228 | 0,000 | 100,779 |Komisija ir paredzējusi naudas ieguldījumu 50 milj. euro apmērā. Iesaistītās valstis ir uzņēmušās saistības ieguldīt kopā 50 milj. euro, no tiem ne vairāk kā 25 % var būt “infrastruktūras ieguldījumi natūrā”.4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[25] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu)4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda:miljonos EUR (1 zīme aiz komata)Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības |Kopā — cilvēkresursi |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasKopienas ieguldījums ir vajadzīgs BONUS-169 izveidei, turpmākai izstrādei un darbībai, lai būtu iespējams līdzfinansēt pasākumus kopā ar iesaistītajām valstīm.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaPašreizējā pētniecības sistēma Baltijas jūras reģionā vēl joprojām ir pārāk sadrumstalota, lai risinātu patlaban aktuālās sarežģītās un steidzamās problēmas vides jomā. Pašreizējā situācijā ir nepieciešams izstrādāt un ieviest pilnībā integrētu pieeju, kura pavērtu iespēju racionalizēt un mērķtiecīgi orientēt visu robežvalstu attiecīgās pētniecības programmas, lai koordinēti, efektīvi un lietderīgi pievērstos sarežģītiem un neatliekamiem jautājumiem.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiBONUS-169 integrēs astoņu iesaistīto valstu nacionālās programmas vienā kopīgā Baltijas jūras pētniecības programmā un jo īpaši palīdzēs sasniegt Eiropas pētniecības telpas, Baltijas jūras stratēģijas, Ūdens pamatdirektīvas, Jūras vides stratēģijas un Jūrniecības stratēģijas mērķus.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši)( Pārvalda centralizēti( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot( izpildaģentūrām( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē( valsts vai starptautiskām publiskā sektora iestādēm vai struktūrām, ko reglamentē privātās tiesības un kas pilda publisko pasūtījumu, un kuru darbību garantē dalībvalstis, Īslande, Izraēla, Norvēģija, Šveice un Turcija.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaKad BONUS-169 būs izveidota, to uzraudzīs ar īpaši izveidotās īstenošanas struktūras iesniegtu gada ziņojumu palīdzību.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizoriskais novērtējumsKomisijas dienesti veiks ex-ante revīziju, lai saskaņā ar Finanšu regulu un, konkrētāk, ar tās noteikumiem par netiešu centralizētu pārvaldību, novērtētu gatavību programmas īstenošanai. Pēc tam īpaši izveidotā īstenošanas struktūra sagatavos rīcības plānu, kurā būs pienācīgi ņemti vērā no ex-ante revīzijas izrietošie ieteikumi.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)Ierosinātais pārvaldības modelis ir izveidots, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot 169. panta ierosmes, kas uzsāktas Sestās pamatprogrammas laikā, proti, EDCTP , un Septītās pamatprogrammas laikā, proti, AAL , Eurostars un EMRP .6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsSaskaņā ar šo lēmumu Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību veiks uz pierādījumiem balstītu stratēģiskā posma novērtējumu.Īstenošanas posma laikā pēc otrā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus īstenošanas un pirms trešā uzaicinājuma publicēšanas Eiropas Komisija veiks starpposma pārskatīšanu, kā arī sagatavos retrospektīvo novērtējumu.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumiBONUS-169 izveides lēmuma 8. pantā ir teikts, ka, īstenojot kopīgo programmu, iesaistītās valstis veic normatīvos, regulatīvos un administratīvos vai citus vajadzīgos pasākumus, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses. Jo īpaši iesaistītās valstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu visu Kopienai piekritīgo summu pilnīgu atgūšanu no īpaši izveidotās īstenošanas struktūras.BONUS-169 izveides lēmuma 9. pantā ir teikts, ka Komisija un Revīzijas palāta, norīkojot ierēdņus vai pārstāvjus, var veikt visas vajadzīgās pārbaudes un inspekcijas, lai nodrošinātu Kopienas līdzekļu pienācīgu pārvaldību un aizsargātu Kopienas finanšu intereses pret jebkuru krāpšanu vai nelikumību. Tādēļ iesaistītās valstis un/vai īpaši izveidotā īstenošanas struktūra laikus dara Komisijai un Revīzijas palātai pieejamus visus attiecīgos dokumentus.Papildu pasākumus krāpšanas apkarošanai īstenos kā daļu no sīki izstrādātā nolīguma starp Komisiju un īpaši izveidoto īstenošanas struktūru.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[29] (XX 01 01) | A*/AD |B*, C*/AST |Personāls, ko finansē[30] atbilstoši XX 01 02. pantam |Pārējais personāls[31], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam |KOPĀ |-  8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi ( XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)2010. gads | 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads un turpmākie gadi | KOPĀ |Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts |- iekšējais (intra muros) |- ārējais (extra muros) |Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Aprēķins – īpaši izveidotās īstenošanas struktūras paredzamās izmaksas |Izmaksu aprēķins pamatojas uz BONUS EEIG pieredzi BONUS ERA-NET un BONUS Plus projektu īstenošanā. Laikā no 2010. līdz 2016. gadam kopējās izmaksas ietver: - BONUS pārvaldības, t. i., programmas vadītāja un sekretariāta/biroja atbalsta izmaksas, - rezultātu izplatīšanas un komunikācijas, t. i., pasākumu, materiālu, preses un poligrāfijas, tīmekļa vietnes izmaksas, - IT atbalsta, uzturēšanas un licenču izmaksas, - ceļa izdevumus, - neatkarīgu ekspertu veiktas priekšlikumu novērtēšanas izmaksas, t. i., ekspertu honorārus un ceļa izdevumus. |8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāCilvēkresursu izmaksas un administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā, jāuzskata par Septītās pamatprogrammas administratīvajiem izdevumiem paredzēto apropriāciju iekšēju pārdalīšanu.miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids[33] | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā |Ierēdņi un pagaidu darbinieki Budžeta pozīcija 08 01 05 | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |Personāls, ko finansē atbilstīgi XXXXXX pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) |Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,122 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,671 |Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki |Vidējās izmaksas EUR 122 000 par FTE amata vietu. Līguma sarunu posmam plāno 1 FTE 2010. gadā un 1,5 FTE 2011. gadā. No 2012. gada līdz 2013. gadam plāno 1,5 FTE. |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi 08 01 02. pantam |No 2012. gada un turpmāk Komisijas dienestu turpmākajiem pasākumiem saistībā ar minēto ierosmi plāno 1,5 FTE gadā. Galvenie uzdevumi būs šādi:-  dalība BONUS-169 komitejas sanāksmēs un BONUS-169 Konsultatīvās padomes sanāksmēs biedra statusā, +/- 3 līdz 4 reizes divu dienu sanāksmēs gadā (direktora/nodaļas vadītāja līmenis);-  novērotāja darbs BONUS-169 priekšlikuma novērtēšanā, 2–3 dienas gadā (projektu koordinatora līmenis);-  dalība darbsemināros un rezultātu izplatīšanas pasākumos, 2–3 reizes gadā (projektu koordinatora līmenis);-  sarunas par nolīgumu ar īpaši izveidoto īstenošanas struktūru un tā sagatavošana (projektu koordinatora līmenis + asistenta līmenis);-  īstenošanas uzraudzība, pamatojoties uz gada ziņojumiem, un starpposma un nobeiguma novērtējumu koordinēšana (projektu koordinatora līmenis);-  BONUS-169 īstenošanas finanšu un juridiskā revīzija (revidents, administratora līmenis).2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ |08 01 02 11 01 — Komandējumi | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |08 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences |08 01 02 11 03 — Komitejas[34] |08 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās |08 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas |2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (08 01 02 11) | 0,008 | 0,015 | 0,015 | 0,015 | 0,053 |3. Citi administratīva rakstura izdevumi Neatkarīgie eksperti, kas veic stratēģiskā posma novērtēšanu, starpposma un nobeiguma pārskatīšanu | 0,025 | 0,030 | 0,055 |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā)[35] | 0,008 | 0,040 | 0,015 | 0,045 | 0,108 |Cilvēkresursu izmaksas un administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā, jāuzskata par Septītās pamatprogrammas administratīvajiem izdevumiem paredzēto apropriāciju iekšēju pārdalīšanu.Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |Komandējumi: Ņemot vērā to, ka lielākā daļa sanāksmju, kurās piedalīsies EK personāls, būtu jārīko Somijā (izņemot tās, ko paredzēts rīkot Briselē), izmaksas aprēķinātas, pieņemot, ka ceļa izdevumi katram komandējumam vidēji ir EUR 700, kam pieskaitīta dienasnauda EUR 104 apmērā un uzturēšanās izdevumi ne vairāk kā EUR 140 apmērā (saskaņā ar EK komandējumu vadlīnijām); vidējais komandējuma ilgums ir 1,5 dienas; komandējumu skaits un veids: 4 komandējumi gadā 2 ierēdņiem BONUS-169 sanāksmju apmeklēšanai; 3 komandējumi gadā vienam ierēdnim darbsemināru un citu pasākumu apmeklēšanai; 4 komandējumi gadā vienam ierēdnim BONUS-169 komitejas sanāksmju apmeklēšanai (ja sanāksme nenotiek Briselē). 2010. gadam plāno pusi no gada izmaksām. Ārējā palīdzība: paredzamās izmaksas saistītas ar ārējo atbalstu stratēģiskajā posmā un starpposma novērtēšanā, kurā iesaistīti 3 neatkarīgi eksperti. Paredzams, ka stratēģiskā posma novērtēšanai ir vajadzīgi EUR 25 000 un starpposma pārskatīšanai — EUR 30 000 (ieskaitot ekspertu izmaksas, dienasnaudu un ceļa izdevumus). |[1] Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK par īpašo programmu „Sadarbība”, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013);Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/974/EK par īpašo programmu Spējas, ar ko īsteno Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju izstrādei un demonstrāciju pasākumiem (2007–2013).[2] OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.[3] Lēmums Nr. 1982/2006/EK, OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.[4] Lēmums Nr. 971/2006/EK, OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.[5] 2008. gada 17. jūlijs, 8.–10. septembris, 6. un 7. novembris, 20. un 21. novembris, 2009. gada 26. un 27. februāris, 15. aprīlis, 3. un 4. jūnijs, 11. un 12. jūnijs.[6] COM(2009) 248/3.[7] http://ec.europa.eu/regional_policy/consultation/baltic/consultation_en.htm.[8] OV C […], […], […] lpp.[9] OV C […], […], […] lpp.[10] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp.[11] OV L 400, 30.12.2006., 86. lpp.[12] COM(2009) 248, galīgā redakcija, 2009. gada 10. jūnijs.[13] C(2007) 2460, 2007. gada 11. jūnijs.[14] OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.[15] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.[16] OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.[17] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.[18] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.[19] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.[20] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.[21] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.[22] OV C 323, 30.12.2006., 1. lpp.[23] Pamatsumma ir Kopienas ieguldījums BONUS-169.[24] Paredzamais orientējošais iesaistīto valstu ieguldījums, kas jāapstiprina BONUS EEIG.[25] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[26] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[27] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā.[28] Komisijas ierēdņi nestrādās īpaši izveidotājā BONUS-169 īstenošanas struktūrā.[29] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[30] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[31] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[32] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu.[33] Paredzams, ka 2014.–2016. gada laikposmā cilvēkresursu papildu izmaksas turpmākiem pasākumiem saistībā ar ierosmi būs 0,528 milj. euro, bet tās netiks segtas no Septītās pamatprogrammas budžeta.[34] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.[35] Paredzams, ka pēc 2013. gada būs vajadzīgas papildu izmaksas komandējumiem 0,045 milj. euro apmērā un nobeiguma pārskatīšanai 0,050 milj. euro apmērā (t. i., kopā 0,095 milj. euro), bet tās netiks segtas no Septītās pamatprogrammas budžeta.