				|

		52011PC0817

			Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi /* COM/2011/0817 galīgā redakcija - 2011/0384 (COD) */

			   	PASKAIDROJUMA RAKSTS
1.           PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju
institūts (EIT) ir izveidots ar Regulu (EK) Nr. 294/2008, un tā
uzdevums ir veicināt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un
konkurētspēju, vairojot ES un tās dalībvalstu inovācijas
spējas. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam EIT
veicinās pētniecības un inovācijas pamatprogrammas „Apvārsnis 2020”
(turpmāk „Apvārsnis 2020”)[1] vispārējā mērķa
sasniegšanu, integrējot augstākās izglītības,
pētniecības un inovāciju zināšanu triādi. Šo integrāciju
galvenokārt nodrošina zināšanu un inovācijas kopienas (ZIK),
kurās darbā pie sabiedrisko problēmu risināšanas
ilgtermiņā apvienojušās dažādas organizācijas.
Pamatprogrammas „Apvārsnis 2020”
finansiālais ieguldījums EIT tiks izmantots saskaņā ar
Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, kurā izklāstīti
dalības un pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi
attiecībā uz programmu „Apvārsnis 2020”[2]. EIT
finansējums ZIK attieksies uz „ZIK pievienotās
vērtības darbībām”, taču ZIK vai to
partnerorganizācijas var pieteikties citām pamatprogrammas „Apvārsnis 2020”
vai Eiropas Savienības programmu finansējuma shēmām
atbilstīgi to nosacījumiem un vienlīdzīgiem noteikumiem ar
pārējiem pieteikumiem.
Ierosinātie grozījumi ir balstīti uz dažādiem
avotiem — sākuma periodā gūto pieredzi, priekšlikumu EIT
stratēģiskajai inovācijas programmai, kas izstrādāts,
pamatojoties uz EIT valdes priekšlikumu, ārējā
izvērtējuma ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem un Komisijas
atzinumu par šo izvērtējumu, kā arī plašās
apspriedēs ar EIT ieinteresētajām personām panāktajiem
rezultātiem.
2.           APSPRIEŠANĀS AR
IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
REZULTĀTI
Priekšlikuma izstrādē tika
ņemta vērā atklātajās apspriedēs par EIT[3]
paustā nostāja. Viedokli izteica dalībvalstis, kā arī
daudzi nozares, akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības
pārstāvji. Apspriedēs tika pausts ievērojams atbalsts EIT
pamatuzdevumam palielināt un uzlabot akadēmiķu,
uzņēmēju, pētnieku un inovatoru sadarbību. Respondenti
uzskatīja, ka EIT jāuzņemas īpaši aktīva loma
programmā „Apvārsnis 2020”, turpmākajā ES
Pētniecības un inovācijas programmā, kā arī
jāveicina ciešāka saistība ar pārējiem Eiropas un
dalībvalstu īstenotajiem centieniem. Lielākā daļa
respondentu atzinīgi vērtēja to, kā EIT nodrošina
uzņēmumu līdzdalību savā darbā, un mudināja
institūtu uzsākt informatīvos pasākumus. Turklāt
respondenti uzskatīja, ka EIT turpmākie panākumi ir lielā
mērā atkarīgi no uzņēmumu iesaistīšanas.
Tāpēc, lai panāktu privātā sektora iesaistīšanos,
ir būtiski nodrošināt elastību, skaidrus noteikumus un
neapšaubāmu ieguldījumu ienesīgumu.
Priekšlikumā arī ņemts
vērā ārējā izvērtējuma ziņojums,
kurā par ļoti svarīgu atzīta zināšanu triādes
integrēšana un atzinīgi novērtētas galvenās EIT
darbības jomas. Tajā pausts liels atbalsts EIT
izstrādātajam modelim, kura pamatā ir integrēti
sadarbības centru tīkli. Respondenti arī konsekventi
atbalstīja uzskatu par to, ka ZIK ir ļoti vērtīgs
katalizators, kas nodrošina papildu vērtību jau īstenotām
atsevišķu dalībnieku darbībām.
3.           PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
Priekšlikums balstīts uz LESD
173. pantu, un to īstenos ar centralizētu netiešu
pārvaldību.
4.           IETEKME UZ BUDŽETU
No 2014. līdz 2020. gadam pētniecības
un inovācijas pamatprogramma 2014.–2020. gadam „Apvārsnis 2020” sniegs
EIT finansiālu ieguldījumu 3 182 230 euro (faktiskās cenas).
Ietekme uz budžetu, cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem
ir izklāstīta šim priekšlikumam pievienotajā tiesību akta
finanšu pārskatā.
2011/0384 (COD)
Priekšlikums
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,
ar ko groza Regulu (EK) Nr. 294/2008
par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi
(Dokuments attiecas uz EEZ)
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
SAVIENĪBAS PADOME,
ņemot vērā Līgumu par
Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. panta
3. punktu,
ņemot vērā Eiropas Komisijas
priekšlikumu,
pēc tiesību akta projekta
nosūtīšanas valstu parlamentiem,
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
un sociālo lietu komitejas atzinumu[4],
ņemot vērā Reģionu
komitejas atzinumu[5],
rīkojoties saskaņā ar parasto
likumdošanas procedūru,
tā kā:
(1)
“Eiropa 2020 — Eiropas gudras,
ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģijā”
ir paredzēta izšķirīga loma Eiropas Inovāciju un
tehnoloģiju institūtam (turpmāk „EIT”), kas veicina vairāku
pamatiniciatīvu īstenošanu.
(2)
No 2014. līdz 2020. gadam EIT
būtu jāveicina Pētniecības un inovācijas
pamatprogramma 2014.-2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk “Apvārsnis 2020”)[6], kas
izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. XX/XXXX, mērķu
sasniegšana, integrējot pētniecības, inovāciju un
izglītības zināšanu triādi.
(3)
Lai „Apvārsnis 2020” dalībniekiem
nodrošinātu saskaņotu sistēmu, EIT darbībai būtu
jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regula Nr. XX/XXXX, kurā
izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz Pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu 2014.-2020. gadam “Apvārsnis 2020” (turpmāk
„dalības noteikumi”).
(4)
Dalības noteikumos ir paredzēti
intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldības
noteikumi.
(5)
Regulā par programmu
„Apvārsnis 2020” ir paredzēti noteikumi par
iesaistītajām valstīm un trešām valstīm.
(6)
EIT būtu tieši jāsadarbojas ar valstu un
reģionālajiem pārstāvjiem un citām inovācijas
ķēdes ieinteresētajām personām, nodrošinot
abpusējus ieguvumus. Lai nodrošinātu sistemātiskāku
šāda veida apspriešanu un apmaiņu, būtu jāorganizē EIT
ieinteresēto personu forums, apvienojot plašāku tranversālajos
jautājumos ieinteresēto personu loku.
(7)
Būtu jānosaka EIT iemaksu apmērs
zināšanu un inovācijas kopienās (turpmāk „ZIK”) un
būtu jāprecizē ZIK finanšu līdzekļu avoti.
(8)
Būtu jāvienkāršo EIT struktūru
sastāvs. Būtu jāracionalizē EIT valdes darbība un
papildus jāprecizē valdes un direktora loma un uzdevumi.
(9)
Jaunās ZIK, tostarp to prioritārās
jomas un atlases procesa organizēšana un grafiks, būtu jānosaka
stratēģiskajā inovācijas programmā paredzētajā
kārtībā.
(10)
ZIK būtu jāpaplašina to izglītojošo
pasākumu klāsts, nodrošinot profesionālās
apmācības kursus.
(11)
Lai nodrošinātu atbilstību
vispārējai ES līmeņa uzraudzības un
izvērtēšanas sistēmai, Komisijai un EIT ir jāsadarbojas ZIK
darbības uzraudzības un izvērtēšanas organizēšanas
jomā.
(12)
ZIK būtu jācenšas veidot sinerģiju
ar attiecīgajām Eiropas Savienības iniciatīvām.
(13)
Lai nodrošinātu dažādu dalībvalstu
organizāciju lielāku līdzdalību ZIK, vismaz trīs
dažādās dalībvalstīs būtu jādibina
partnerorganizācijas.
(14)
Pirms sākt ZIK atlases procesu, EIT būtu
jāpieņem ZIK darbību finansēšanas, uzraudzības un
izvērtēšanas kritēriji un procedūras.
(15)
EIT trīsgadu darba programmā būtu
jāņem vērā Komisijas atzinums par EIT konkrētajiem
mērķiem, kas noteikti programmā „Apvārsnis 2020”, un
tā saderību ar Eiropas Savienības politiku un tiesību
aktiem.
(16)
EIT kā pamatprogrammas
„Apvārsnis 2020” daļā arī būs iekļauti ar klimata
pārmaiņu jautājumiem saistīti izdevumu, kā tas
noteikts pamatprogrammā „Apvārsnis 2020”.
(17)
EIT izvērtējumam būtu
savlaicīgi jāpapildina 2017. un 2023. gadā
gaidāmais pamatprogrammas „Apvārsnis 2020”
izvērtējums.
(18)
Komisijai būtu jāpalielina tās loma
konkrētu EIT darbības aspektu īstenošanas uzraudzībā.
(19)
Ar šo regulu laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam
paredz kopējo finansējumu, kas budžeta
lēmējinstitūcijai ir galvenais atskaites punkts
ikgadējās budžeta procedūras laikā, kā paredzēts
17. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu
nolīgumā (XX.YY.201Z.) par sadarbību budžeta jautājumos un
pareizu finanšu pārvaldību. Finansiālais ieguldījums EIT
būtu jānodrošina no pamatprogrammas „Apvārsnis 2020”.
(20)
Pretēji sākotnēji paredzētajam
EIT fonds nesaņems tiešu ieguldījumu no ES budžeta, un, tā
kā fondam jāatskaitās tās valsts iestādēm, kurā
tas dibināts, tam nevajadzētu piemērot ES budžeta izpildes
apstiprinājuma procedūru.
(21)
Skaidrības labad Regulas (EK)
Nr. 294/2008 pielikums būtu jāaizstāj ar jaunu pielikumu.
(22)
Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza
Regula (EK) Nr. 294/2008,
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
1. pants
Regulu (EK) Nr. 294/2008 groza
šādi:
(1)
regulas 2. pantu groza šādi:
(a)
svītro 3. un 4. punktu,
(b)
panta 7. punktu aizstāj ar šādu:
„„augstākās izglītības
iestāde” ir iestāde Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma (EK)
Nr. XXX/20XX, ar ko izveido „Erasmus visiem”, kā definēts
2. pantā;”;
(c)
pievieno šādu 10. punktu:
„10) „ieinteresēto personu forums” ir
sanāksme, kurā var piedalīties valstu un reģionālo
iestāžu pārstāvji, ieinteresētas organizācijas un
individuālas struktūras no uzņēmējdarbības,
augstākās izglītības un pētniecības nozarēm,
organizāciju kopas, kā arī pārējās
ieinteresētās personas, kuras pārstāv zināšanu
triādes;”;
(d)
pievieno šādu 11. punktu:
„11) „ZIK pievienotās vērtības
darbības” ir tādas darbības, ko īsteno
partnerorganizācijas un kuras veicina pētniecības, inovācijas
un augstākās izglītības zināšanu triādes
integrēšanu, tostarp ZIK izveides, administratīvās un
koordinēšanas darbības.”;
(2)
3. pantu aizstāj ar šādu:
„3. pants
Pamatuzdevums un
mērķi
EIT pamatuzdevums ir veicināt
ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju,
vairojot dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas. EIT
to nodrošinās, veicinot un integrējot augstākajiem standartiem
atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un
inovāciju.
EIT vispārējie mērķi,
konkrētie mērķi un rezultātu rādītāji
2014.–2020. gadam ir noteikti programmā „Apvārsnis 2020”;
(3)
Svītro 4. panta 1. punkta
b) apakšpunktu;
(4)
regulas 5. panta 1. punktu groza
šādi:
(a)
dzēš a) apakšpunktu;
(b)
iekļauj šādu j) apakšpunktu:
„j) vismaz reizi gadā rīko
ieinteresēto personu forumu, lai informētu par EIT darbību,
gūto pieredzi, paraugpraksi un ieguldījumu Savienības
inovācijas, pētniecības, izglītības politikā un
mērķos. Ieinteresētās personas tiek aicinātas paust
savu viedokli;”;
(5)
regulas 6. panta 1. punkta
c) apakšpunktu aizstāj ar šādu:
„c) veic izglītības un
apmācības darbības maģistratūras un doktorantūras
līmenī, kā arī piedāvā profesionālās
apmācības kursus jomās, kas var nodrošināt atbilstību
Eiropas sociālekonomiskajām vajadzībām nākotnē un
sekmē ar inovācijām saistītu prasmju attīstību un
vadības un uzņēmējdarbības prasmju pilnveidi, un
pētnieku un studentu mobilitāti;”;
(6)
regulas 7. pantu groza šādi:
(a)
iekļauj 1.a punktu:
„1.a EIT sāk ZIK atlasi un iecelšanu
saskaņā ar SIP noteiktajām prioritārajām jomām un
grafiku.”;
(b)
panta 2. punktā iekļauj šādu
h) apakšpunktu:
„h) gatavību veidot sinerģiju ar
citām Eiropas Savienības iniciatīvām.”;
(c)
panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
„3. Obligāts noteikums, lai izveidotu ZIK, ir
vismaz trīs tādu partnerorganizāciju dalība, kas izveidotas
vismaz trīs dažādās dalībvalstīs. Visām šīm
partnerorganizācijām ir jābūt neatkarīgām citai
no citas dalības noteikumu 7. panta nozīmē.”;
(d)
panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
„4. Lielākā daļa
partnerorganizāciju ZIK sastāvā ir tādas, kas veic
uzņēmējdarbību ES dalībvalstīs. Katras ZIK
sastāvā ir vismaz viena augstākās izglītības
iestāde un viens privāts uzņēmums.”;
(e)
pievieno šādu 5. punktu:
„5. Pirms sākt jaunu ZIK atlases
procedūru, EIT pieņem ZIK darbības finansēšanas, uzraudzības
un izvērtēšanas kritērijus un procedūras.”;
(7)
pievieno šādu 7.a pantu:
„7.a pants
ZIK uzraudzības
un izvērtēšanas principi
EIT, pamatojoties uz izpildes
pamatrādītājiem un sadarbojoties ar Komisiju,
pastāvīgi uzrauga un periodiski veic neatkarīgu katras ZIK
sasniegumu, rezultātu un panāktās ietekmes
izvērtēšanu.”;
(8)
pievieno šādu 7.b pantu:
„7.b pants
ZIK
darbības ilgums, turpināšanās un izbeigšana
1.
Atkarībā no periodisko
izvērtēšanu rezultātiem un konkrētu jomu specifiskām
iezīmēm ZIK parasti darbojas septiņus līdz piecpadsmit
gadus.
2.
Valde izņēmuma kārtā var lemt
pagarināt ZIK darbību uz laiku, kas pārsniedz
sākotnēji noteikto, ja tas vislabāk atbilst EIT mērķu
sasniegšanai.
3.
Ja ZIK izvērtēšana uzrāda
neatbilstīgus rezultātus, valde veic attiecīgus pasākumus,
tostarp finansiālā atbalsta samazināšana, grozīšana vai anulēšana
vai nolīguma izbeigšana.”;
(9)
svītro 10. pantu;
(10)
regulas 14. panta 2. punktu aizstāj
ar šādu:
„2. ZIK finansē īpaši no šādiem
avotiem:
(a)
no partnerorganizāciju iemaksām, kas
veido būtisku finansējuma avotu;
(b)
no dalībvalstu, trešo valstu vai to publisko
iestāžu obligātām vai brīvprātīgām
iemaksām;
(c)
no starptautisku struktūru vai iestāžu
iemaksām;
(d)
no pašu ZIK darbības un honorāriem ieņēmumiem
saistībā ar intelektuālā īpašuma tiesībām;
(e)
no kapitāla noguldījumiem, tostarp EIT
fonda apsaimniekotiem ieguldījumiem;
(f)
no privātpersonu, iestāžu, fondu vai citu
valsts struktūru novēlējumiem, dāvinājumiem un
iemaksām;
(g)
no EIT iemaksām;
(h)
no finanšu instrumentiem, tostarp tādiem, ko
finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.
Iemaksas var ietvert
iemaksas natūrā.”;
(11)
regulas 14. panta 4. punktu aizstāj
ar šādu:
„4. EIT iemaksas var segt līdz 100 % no
ZIK pievienotās vērtības darbību kopējām
atbilstīgajām izmaksām.”;
(12)
regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:
„15. pants
Programmas
plānošana un ziņošana
EIT pieņem:
(a)
kārtējo trīsgadu darba programmu,
kuras pamatā ir SIP, kad tā ir pieņemta, un kurā ir
pārskats par galvenajām prioritātēm un plānotajām
EIT un ZIK ierosmēm, tostarp finansiālo vajadzību un avotu
aplēsi. Tajā ir iekļauti arī atbilstīgi
rādītāji ZIK un EIT darbību uzraudzībai. Katru N-2
gadu līdz 31. decembrim EIT iesniedz Komisijai provizorisku
kārtējo trīsgadu darba programmu. Komisija trīs mēnešu
laikā sniedz atzinumu attiecībā uz EIT konkrētajiem
mērķiem, kas izvirzīti programmā
„Apvārsnis 2020”, un tās saderību ar Savienības
politiku un tiesību aktiem. EIT pienācīgi ņem
vērā Komisijas atzinumu un, ja rodas domstarpības, savu
nostāju pamato. EIT informatīvos nolūkos iesniedz galīgo
darba programmu Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Eiropas Ekonomikas un
sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai;
(b)
gada ziņojumu katru gadu līdz
30. jūnijam. Šajā ziņojumā tiek izklāstītas
iepriekšējā kalendārajā gadā īstenotās EIT
un ZIK darbības un izvērtēti panāktie rezultāti izvirzīto
mērķu un rādītāju īstenošanā un
noteiktā laika grafika ievērošanā, ar veiktajām
darbībām saistītie riski, resursu izmantojums un EIT
vispārējā darbība.”;
(13)
regulas 16. pantu groza šādi:
(a)
2. punktā vārdu „pieci” aizstāj
ar vārdu „trīs”;
(b)
iekļauj šādu 2.a punktu:
„2.a Komisija
var veikt papildu izvērtējumus par stratēģiski
nozīmīgām tēmām vai jautājumiem, izmantojot
neatkarīgu ekspertu palīdzību, pārbaudīt EIT
panākto progresu izvirzīto mērķu sasniegšanā, noteikt
faktorus, kuri veicina darbības īstenošanu, un noteikt paraugpraksi.”;
(14)
regulas 17. pantā iekļauj šādu
2.a punktu:
„2.a SIP
iekļauj EIT darbības un citu Savienības iniciatīvu,
instrumentu un programmu iespējamās sinerģijas un
papildināmības analīzi.”;
(15)
regulas 19. pantu aizstāj ar šādu:
„19. pants
Budžeta
saistības
Šīs regulas īstenošanai laikposmā
no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada
31. decembrim paredzētais finansējums no pamatprogrammas
„Apvārsnis 2020” ir EUR 3 182,230 miljoni. Gada
apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija
atbilstīgi finanšu shēmai. EIT finansiālās iemaksas ZIK
tiek piešķirtas atbilstīgi šim finansējumam.”;
(16)
regulas 20. panta 5. punktu aizstāj
ar šādu:
„5. Valde apstiprina tāmes projektu, kam pievieno štata plāna
projektu un provizorisku kārtējo trīsgadu darba programmu, un
līdz N-2 31. decembrim tos iesniedz Komisijai.”;
(17)
regulas 20. panta 6. punktu aizstāj
ar šādu:
„6. Balstoties uz minēto tāmi, Komisija iekļauj Eiropas
Savienības vispārējā budžeta projektā aplēses, ko
tā uzskata par nepieciešamo summu, kas subsidējama no
vispārējā budžeta.”;
(18)
regulas 21. pantu groza šādi:
(a)
iekļauj šādu 1.a punktu:
„1.a Finansiālās
iemaksas EIT veic saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar
ko izveido pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, un Eiropas Parlamenta un
Padomes Regulu, kurā izklāstīti dalības un
pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi
attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
“Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads).”;
(b)
panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
„4. Pēc
Padomes ieteikuma Eiropas Parlaments līdz n + 2 gada
30. aprīlim atbrīvo direktoru no atbildības par EIT n gada
budžeta izpildi.”;
(19)
svītro 22. panta 4. punktu;
(20)
iekļauj šādu 22.a punktu:
„22.a pants
EIT
likvidācija
Likvidējot EIT, Komisija uzrauga tā
likvidāciju atbilstīgi spēkā esošajiem tiesību aktiem.
Līgumos ar ZIK un EIT fonda dibināšanas aktā izklāsta
attiecīgus rīcības noteikumus šādā
situācijā.”.
2. pants
Regulas (EK) Nr. 294/2008 pielikumu
aizstāj ar šīs regulas pielikumu.
3. pants
Šī regula stājas spēkā 2014. gada
1. janvārī.
Šī regula uzliek saistības
kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
Briselē,
Eiropas Parlamenta vārdā —                       Padomes
vārdā —
Priekšsēdētājs                                                priekšsēdētājs
PIELIKUMS
Eiropas
Inovāciju un tehnoloģiju institūta statūti
1. sadaļa
Valdes
sastāvs
1.
Valdi veido gan ieceltie locekļi, gan
reprezentatīvie locekļi.
2.
Valdē ir divpadsmit ieceltie locekļi,
kurus ieceļ Komisija un starp kuriem līdzsvaroti ir
pārstāvēti locekļi ar pieredzi
uzņēmējdarbībā, augstākajā
izglītībā un pētniecībā. Viņi ieņem šo
amatu četrus gadus bez tiesībām uz atkārtotu iecelšanu.
Vajadzības gadījumā valde iesniedz
Komisijai priekšlikumu jauna(-u) locekļa(-u) iecelšanai.
Kandidātu(-s) izvēlas, pamatojoties uz pārskatāmas un
atklātas procedūras rezultātiem, tostarp apspriešanos ar
ieinteresētajām personām.
Komisija nodrošina, lai būtu līdzsvaroti
pārstāvēti locekļi ar pieredzi augstākās
izglītības, pētniecības, inovāciju un
uzņēmējdarbības jomā, kā arī lai būtu
līdzsvaroti pārstāvēti abi dzimumi un lai būtu
atspoguļota augstākās izglītības,
pētniecības un inovāciju atšķirīgā vide visā
Savienībā.
Komisija ieceļ valdes locekli(-us) un
informē Eiropas Parlamentu un Padomi par minēto valdes locekļu
atlases procesu un galīgo iecelšanu.
Ja ieceltais loceklis nevar pabeigt darbu
savā amatā līdz pilnvaru laika beigām, viņa
aizstājēju ieceļ atbilstīgi tādai pašai procedūrai,
kādu piemēroja loceklim, kurš nevar pabeigt darbu savā
amatā līdz pilnvaru laika beigām. Aizstājēju, kurš
bijis valdes sastāvā mazāk nekā divus gadus, Komisija
pēc valdes pieprasījuma var atkārtoti iecelt amatā uz
papildu četru gadu laikposmu.
Pārejas laikā tie valdes locekļi,
kuri sākotnēji iecelti uz sešu gadu laikposmu, strādā
līdz savu pilnvaru laika beigām. Līdz pilnvaru laika beigām
valdē ir 18 ieceltie locekļi. Sešu mēnešu laikā
pēc šīs regulas stāšanās spēkā valde ar Komisijas
apstiprinājumu no divpadsmit 2012. gadā ieceltajiem
locekļiem izvēlas vienu trešdaļu, kas strādās divus
gadus, vienu trešdaļu, kas strādās četrus gadus, un vienu
trešdaļu, kas strādās sešus gadus.
3.
Valdē ir trīs reprezentatīvie
locekļi, kurus no savām partnerorganizācijām ievēl
ZIK. Viņi ieņem šo amatu divus gadus, un viņus var vienreiz
ievēlēt no jauna. Ja viņi pārtrauc darbu ZIK, viņu
pilnvaru laiks beidzas.
Valde apstiprina reprezentatīvo locekļu
ievēlēšanas un nomaiņas nosacījumus un kārtību,
par pamatu ņemot direktora priekšlikumu. Šāds mehānisms
nodrošina atbilstīgu pārstāvības daudzveidību un
ņem vērā ZIK attīstību.
Pārejas laikā tie reprezentatīvie
locekļi, kuri sākotnēji ievēlēti uz trīs gadu
laikposmu, strādā līdz savu pilnvaru laika beigām.
Līdz pilnvaru laika beigām valdē ir četri
reprezentatīvie locekļi.
4.
Valdes locekļi darbojas EIT interesēs,
neatkarīgi ievērojot tā mērķus un pamatuzdevumu,
identitāti un saskanību.
2. sadaļa
Valdes
pienākumi
1.
Valde pieņem vajadzīgos
stratēģiskos lēmumus, jo īpaši:
(a)
pieņem EIT stratēģiskās
inovācijas programmas (SIP) projektu, kārtējo trīsgadu
darba programmu, EIT budžetu, gada pārskatus un bilanci, kā arī
gada darbības pārskatus pēc direktora priekšlikuma;
(b)
pieņem ZIK darbības finansēšanas, uzraudzības
un izvērtēšanas kritērijus un procedūras, pamatojoties uz
direktora priekšlikumu;
(c)
pieņem ZIK atlases procedūru;
(d)
izvēlas un nosaka ZIK partnerību vai
arī vajadzības gadījumā atsauc šo izvēli;
(e)
nodrošina ZIK darbības pastāvīgu
izvērtēšanu;
(f)
pieņem savu reglamentu, attiecībā uz
izpildu komiteju, kā arī EIT konkrētos finanšu noteikumus;
(g)
vienojoties ar Komisiju, nosaka atbilstīgu
valdes un izpildu komitejas locekļu atalgojumu; šo atalgojumu samēro
ar līdzīgu noteikumu dalībvalstīs;
(h)
pieņem izpildu komitejas un direktora atlases
procedūru;
(i)
ieceļ un vajadzības gadījumā
atlaiž direktoru, un attiecībā uz viņu īsteno
disciplinārās pilnvaras;
(j)
ieceļ grāmatvedi un izpildu komitejas
locekļus;
(k)
pieņem labas rīcības kodeksu
attiecībā uz interešu konfliktiem;
(l)
vajadzības gadījumā izveido
padomdevēju grupas, kurām var būt noteikts darbības laiks;
(m)
izveido iekšējās revīzijas
struktūru saskaņā ar Komisijas Regulu (EK, Euratom)
Nr. 2343/2002;
(n)
ir pilnvarota nodibināt fondu (turpmāk
„EIT fonds”) ar konkrētu mērķi sekmēt un atbalstīt EIT
darbību;
(o)
pieņem lēmumus par EIT valodu
režīmu, ņemot vērā pastāvošos daudzvalodības
principus un EIT darbības praktiskos nosacījumus;
(p)
pasaules mērogā popularizē EIT, lai
palielinātu tā pievilcību un lai tas kļūtu par
pasaules mēroga struktūru attiecībā uz izcilību
augstākās izglītības, pētniecības un
inovāciju jomā.
3. sadaļa
Valdes
darbība
1.
Valde no ieceltajiem locekļiem ievēl
valdes priekšsēdētāju. Priekšsēdētājs ieņem
šo amatu divus gadus, un viņu var vienreiz ievēlēt no jauna.
2.
Neskarot 3. punktu, valde pieņem
lēmumus ar vienkāršu to valdes locekļu balsu vairākumu,
kuriem ir balsstiesības.
Tomēr 2. sadaļas 2. punkta a),
b), c), i) un p) apakšpunktā un 3. sadaļas 1. punktā
noteikto lēmumu pieņemšanai ir vajadzīgs divu trešdaļu visu
tās locekļu balsu vairākums.
3.
Reprezentatīvie locekļi nedrīkst
balsot par lēmumiem, ko pieņem saskaņā ar 2. sadaļas
2. punkta b), c), d), e), f), g), i), j), k), o) un
p) apakšpunktu.
4.
Valde sanāk uz kārtējo valdes
sēdi vismaz trīs reizes gadā, bet uz ārkārtas
sēdi — tad, kad to pieprasa tās priekšsēdētājs vai
vismaz viena trešdaļa valdes locekļu.
5.
Valdes darbā palīdz izpildu komiteja.
Izpildu komitejā ir trīs personas, tostarp valdes
priekšsēdētājs, kurš turklāt arī vada izpildu
komiteju. Valde šos divus locekļus, izņemot priekšsēdētāju,
izvēlas no valdes iecelto locekļu vidus. Valde atsevišķus
uzdevumus var uzticēt izpildu komitejai.
4. sadaļa
Direktors
1.
Direktors ir persona ar zināšanām un
ļoti labu reputāciju EIT darbības jomās. Direktoru uz
četriem gadiem ieceļ valde. Amata pilnvaru laiku valde var
pagarināt vienu reizi uz četriem gadiem, ja tā uzskata, ka
šāda rīcība vislabāk atbilst EIT interesēm.
2.
Direktors atbild par EIT darbību un ikdienas
vadību un ir tā juridiskais pārstāvis. Direktors ir
pakļauts valdei un pastāvīgi ziņo tai par EIT darbības
attīstību.
3.
Direktors:
(a)
organizē un vada EIT darbību;
(b)
atbalsta valdes un izpildu komitejas darbu, to
sēdēs nodrošina sekretariāta pakalpojumus un sniedz visu
informāciju, kas vajadzīga to pienākumu izpildei;
(c)
sagatavo SIP projektu, provizorisku
kārtējo trīsgadu darba programmu, gada ziņojuma projektu un
gada budžeta projektu, lai iesniegtu tos valdei;
(d)
sagatavo un vada ZIK atlases procedūru;
nodrošina, lai minētā procesa dažādos posmus īstenotu
pārskatāmi un objektīvi;
(e)
organizē un vada EIT darbību;
(f)
sagatavo, pārrunā un noslēdz
līgumiskas attiecības ar ZIK;
(g)
organizē ieinteresēto personu forumu;
(h)
saskaņā ar regulas 16. pantu
nodrošina EIT darbības rādītāju efektīvu uzraudzības
un izvērtēšanas procedūru īstenošanu;
(i)
atbild par administratīviem un finanšu
jautājumiem, tostarp par EIT budžeta īstenošanu. Šajā
ziņā direktors pienācīgi ņem vērā
iekšējās revīzijas struktūras sniegtos ieteikumus;
(j)
atbild par visiem personāla jautājumiem;
(k)
ar izpildu komitejas starpniecību iesniedz
gada pārskata un bilances projektu iekšējās revīzijas struktūrai
un pēc tam valdei;
(l)
nodrošina, lai tiktu ievērotas EIT
saistības attiecībā uz līgumiem un nolīgumiem, ko tas
noslēdz..
5. sadaļa
EIT
darbinieki
1.
EIT darbinieki ir personāls, kuru EIT
pieņem darbā tieši ar līgumiem uz noteiktu laiku. Uz direktoru un
EIT darbiniekiem attiecas pārējo Eiropas Savienības darbinieku
nodarbināšanas kārtība.
2.
Iesaistītās valstis vai citi darba
devēji var uz noteiktu laiku norīkot ekspertus darbā EIT.
Valde pieņem noteikumus, kas iesaistīto
valstu vai citu darba devēju norīkotajiem ekspertiem dod iespēju
strādāt EIT un kas nosaka viņu tiesības un pienākumus.
3.
Attiecībā uz saviem darbiniekiem EIT
īsteno pilnvaras, kas uzticētas iestādei, kurai atļauts
slēgt līgumus ar personālu.
4.
No darbinieka var pieprasīt pilnīgu vai
daļēju atlīdzinājumu par kaitējumu, kas EIT
nodarīts šā darbinieka smaga pārkāpuma dēļ
viņa pienākumu izpildes gaitā vai saistībā ar to.
TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMU
FINANŠU PĀRSKATS

1.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.
Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
1.2.
Attiecīgās politikas
jomas ABM/ABB struktūrā
1.3.
Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
1.4.
Mērķi
1.5.
Priekšlikuma/iniciatīvas
pamatojums
1.6.
Ilgums un
finansiālā ietekme
1.7.
Paredzētie
pārvaldības veidi
2.
PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
2.1.
Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
2.2.
Pārvaldības un
kontroles sistēma

2.3.        Krāpšanas
un pārkāpumu apkarošanas pasākumi

3.
PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ
IETEKME
3.1.
Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
3.2.
Paredzamā ietekme
uz izdevumiem
3.2.1.
Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums
3.2.2.
Paredzamā ietekme uz EIT
apropriācijām
3.2.3.
Paredzamā ietekme uz EIT
administratīvajiem cilvēkresursiem
3.2.4.
Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu
shēmu
3.2.5.
Trešo personu dalība finansējumā
3.3.
Paredzamā ietekme
uz ieņēmumiem

TIESĪBU
AKTU PRIEKŠLIKUMU FINANŠU PĀRSKATS
1.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
1.1.        Priekšlikuma/iniciatīvas
nosaukums
Grozījums
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par Eiropas Inovāciju un
tehnoloģiju institūta (EIT) izveidi
1.2.        Attiecīgās
politikas jomas ABM/ABB struktūrā[7]
Pētniecības
un inovācijas pamatprogramma (2014.–2020. gadam) „Apvārsnis 2020”

15.
Izglītība un kultūra
1.3.        Priekšlikuma/iniciatīvas
būtība
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma
projektu/sagatavošanas darbību[8]
X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības
pagarināšanu
¨ Priekšlikums/iniciatīva
attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
1.4.        Mērķi
1.4.1.     Komisijas daudzgadu
stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar
priekšlikumu/iniciatīvu
EIT
vispārējais pamatuzdevums 2014.–2020. gadam ir veicināt
ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju,
vairojot dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas. EIT
to nodrošinās, veicinot un integrējot augstākajiem standartiem
atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un
inovāciju. Pēc sākuma perioda stratēģiskajā
inovācijas programmā (SIP), kura, pamatojoties uz Komisijas
priekšlikumu, jāpieņem Eiropas Parlamentam un Padomei, tiks izveidota
EIT ilgtermiņa stratēģija. SIP izstrādāta,
pamatojoties uz versiju, ko EIT valde 2011. gada jūnijā
iesniedza Komisijai. SIP ir politikas dokuments, kurā noteiktas
turpmākās EIT prioritārās jomas, tostarp pārskats par
septiņu gadu laikposmā paredzēto darbību, un jo īpaši
EIT zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) prioritārās jomas,
to atlase un noteikšana.
EIT
2014.–2020. gadam kļūs par galveno pētniecības un
inovācijas pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” īstenotāju
un saņems šīs programmas finansiālo ieguldījumu 3,182,230 miljardu
euro (faktiskās cenas), kā noteikts 6. panta 3. punktā
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā Nr. XX/XXXX, ar ko izveido pētniecības
un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam „Apvārsnis 2020”.
Pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” darbība ir balstīta uz
trīs savstarpēji saistītiem un papildinošiem pīlāriem
— zinātnes izcilība; sabiedrisko problēmu
risināšanu; vadošā loma rūpniecībā un konkurences
apstākļu nodrošināšanu. EIT ar darbību inovācijas
jomā un zināšanu triādes integrāciju galvenokārt
sekmēs sabiedrisko problēmu risināšanas pīlāra
darbību. Tomēr, ņemot vērā tā integrēto un
transversālo būtību, tiks panākta sinerģija arī
ar citiem pīlāriem, jo īpaši konkurētspējas pīlāru.
Pirmo
piešķīrumu EUR 1,493 miljoni sniegs Eiropas Inovāciju un
tehnoloģiju institūta darbībām atbilstoši Līgumam par
Eiropas Savienības darbību XVII sadaļai. Otrais
piešķīrums ir līdz EUR 1,689 miljoniem, un tas atkarīgs no
pārskatīšanas, kas paredzēta 26. panta 1. punktā
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā, ar ko izveido pamatprogrammu
"Apvārsnis 2020". Kā norādīts
II pielikumā, šo papildu summu izmaksā proporcionāli no konkrētā
mērķa "Vadošā loma pamattehnoloģiju un
rūpniecisko tehnoloģiju jomā" summas prioritātē "Vadošā
lomu rūpniecībā", kas noteikta 2. punkta b) apakšpunktā,
un summas prioritātē "Sabiedrības problēmu
risināšana", kas noteikta 2. punkta c) apakšpunktā.
Divu
daudzgadu piešķīrumu finansējums aptver:
–        pirmajā
piešķīrumā — pašreizējo zināšanu un inovācijas
kopienu (turpmāk “ZIK”) norises un sākotnējo finansējumu,
lai uzsāktu ZIK otro kārtu, izveidojot trīs jaunas ZIK,
–        otrajā
piešķīrumā — jau darbojošos ZIK norises un sākotnējo
finansējumu, lai uzsāktu ZIK trešo kārtu, izveidojot trīs
jaunas ZIK.
EIT
finansiālā ieguldījuma pamatā ir vajadzīgie izdevumi
esošo trīs ZIK nostiprināšanai (aptuveni 1,691 miljons € — 53,15 %
no kopējā EIT budžeta), pakāpeniskai jaunu ZIK veidošanai
2014. gadā (1,012 miljoni € — 31,81 % no kopējā
EIT budžeta) un 2018. gadā (259,75 miljoni € — 8,16 % no
kopējā EIT budžeta), pētījumu rezultātu izplatīšanas
un informatīviem pasākumiem (141,762 miljoni € — 4,45 % no
kopējā EIT budžeta), kā arī administratīviem
izdevumiem (77 miljoni € — 2,42 % no kopējā EIT budžeta).
Plānotais
EIT budžets zināšanu un inovācijas kopienām laikposmā no
2014. līdz 2020. gadam, kas veido 25 % no ZIK budžeta (ZIK
pievienotās vērtības darbībām), ir 2,963,506 miljoni
euro (93,13 % no EIT kopējā budžeta 2014.–2020. gadam).
Tādējādi gaidāms, ka ZIK mobilizēs papildu 8,890 miljardus
euro no citiem publiskajiem un privātajiem avotiem (sviras efekts).
ZIK
partneru ieguldījums nav klasiskā dotācijas
līdzfinansējuma prasība, bet gan priekšnoteikums, lai
nodrošinātu esošo organizāciju minimālo iesaistīšanās
līmeni un to finanšu ieguldījumu ZIK. Šī augšupējā
pieeja garantē: a) ZIK partneru ciešu apņemšanos, b) stimulē
ieguldīšanu un c) sekmē strukturālās un
organizatoriskās pārmaiņas ZIK partneru vidū un citur.
1.4.2.     Konkrēti mērķi
un attiecīgās ABM/ABB darbības
Konkrēti mērķi
Kā
noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā XXX, ar ko izveido
Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu 2014.–2020. gadam
„Apvārsnis 2020”, EIT mērķis ir novērst Eiropas
inovācijas vides sadrumstalotību un padarīt Eiropu par
pievilcīgāku darba vietu izcili talantīgiem speciālistiem
un uzņēmējiem.
Tas
tiks panākts, īstenojot šādus konkrētus mērķus un
uzdevumus:
–        konsolidēt
trīs esošās ZIK, veicinot to izaugsmi, ietekmi un ilgtspēju;
–        pakāpeniski
izveidot jaunas ZIK;
–        palielināt
EIT darbības ietekmi, nodrošinot zināšanu apmaiņu, pētījumu
rezultātu izplatīšanu, informētību un starptautisku
atpazīstamību.
Šo
mērķu īstenošanu EIT veicinās, izvirzot šādus
darbības uzdevumus: integrēt zināšanu triādi
(pētniecību, inovāciju un izglītību), lai
nodrošinātu ekonomisko un sociālo vērtību un
palielinātu lielākas sadarbības nodrošinātos ieguvumus;
–        palielināt
pēcdiploma izglītības iespēju pievilcīgumu un
komerciālo vērtību, lai Eiropas Savienībā
piesaistītu, attīstītu un saglabātu attiecīgās
prasmes;
–        attīstīt
nepietiekami izmantoto ES pētniecisko potenciālu, lai nodrošinātu
lielākus ieguvumus ražojumu un darba tirgos;
–        izveidot
efektīvas sadarbības saiknes starp izcilības centriem, lai
nodrošinātu modernai inovācijai un izglītībai
vajadzīgo kritisko masu;
–        sekmēt
inovatīvu ražojumu un procesu attīstību jomās, kurās
tirgus neveiksmju dēļ pastāv neoptimāls nodrošinājums;

–        stiprināt
uzņēmējdarbības spējas ES, lai radītu jaunus
uzņēmējdarbības virzienus un palielinātu
pētniecības un izglītības rezultātu
potenciālās vērtības izmantošanu;
–        stiprināt
ES esošos un potenciālos pētniecības, inovācijas un
izglītības izcilības centrus, lai izveidotu pasaules
mērogā konkurētspējīgus rīcības centrus ar
starptautisku izcilības reputāciju;
–        novērst
inovācijas spējas atšķirības ES, sagatavojot un apmainoties
ar informāciju par jauno inovācijas prakses un pārvaldības
modeļu nodrošinātajiem ieguvumiem.
Attiecīgā ABM/ABB darbība
15.
– Izglītība un kultūra — Eiropas Inovāciju un
tehnoloģiju institūts
1.4.3.     Paredzamie rezultāti un
ietekme
Norādīt,
kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz
finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
Priekšlikums sekmē inovācijas un
pētniecības līmeņa palielināšanu. Tas uzlabos
inovācijas centienu vispārējo efektivitāti,
pievēršoties sadrumstalotības novēršanai un vajadzīgās
kritiskās masas panākšanai. Priekšlikums arī nodrošinās
ieguvumus, finansējot esošos pētījumus un palielinot to
atbilstību tirgus vajadzībām, kā arī panākot ar
inovācijas procesa nodrošināšanu saistītus uzlabojumus.
Spēcīgs EIT darbības aspekts ir pārmaiņu
veicināšana ES augstākās izglītības nozarē, jo
īpaši ar EIT kvalitātes zīmi pēcdiploma studiju kursiem.
Tas labvēlīgi ietekmēs pārrobežu izglītības
nosacījumus un palielinās attiecīgo kursu pieejamību.
Pateicoties ZIK pieņemtajai daudzdisciplīnu un
starpdisciplīnu pieejai, EIT prioritāro jomu nozares varēs
sadarboties ar EIT. Sagaidāma arī vērā ņemama EIT
teritoriālā ietekme. Reģioni, kuros atrodas sadarbības
centri, varēs iegūt priekšrocības, ko nodrošinās
apvienošanas radītie ietaupījumi un labvēlīgie
ārējie faktori. Šīs iespējas pieaugs, ja starp ZIK
reģionu partneriem un reģionālo inovācijas
stratēģiju izstrādē un īstenošanā
iesaistītajām iestādēm un organizācijām
izveidosies cieša sadarbība.
Detalizēta informācija ir sniegta šim tiesību
akta priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā
par EIT ietekmes novērtējumu (IN).
1.4.4.     Rezultātu un ietekmes
rādītāji
Norādīt
priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā
izmantojamos rādītājus.
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā XXX,
ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
2014.–2020. gadam “Apvārsnis 2020”, ir noteikts
rādītāju kopums, pēc kura vērtēt EIT
konkrēto mērķu sasniegšanu. Šis rādītāju kopums
tiks papildināts ar tālāk izklāstītajiem rādītājiem,
pēc kuriem vērtēs EIT darbības uzdevumu īstenošanu.
 Integrēt zināšanu triādi (pētniecību, inovāciju un izglītību), lai nodrošinātu ekonomisko un sociālo vērtību un palielinātu lielākas sadarbības nodrošinātos ieguvumus Stiprināt esošos un potenciālos ES pētniecības, inovācijas un izglītības izcilības centrus, lai izveidotu pasaules mērogā konkurētspējīgus rīcības centrus ar starptautisku izcilības reputāciju Attīstīt nepietiekami izmantoto ES pētniecisko potenciālu, lai nodrošinātu lielākus ieguvumus ražojumu un darba tirgos || –                 Integrētajās ZIK cieši sadarbojas 540 organizācijas no universitātēm, uzņēmumiem un pētniecības centriem; –                 jau noteiktajām ZIK pievienojas 80 papildu organizācijas; –                 9 nolīgumi par intelektuālā īpašuma pārvaldību un izmantošanu ZIK; –                 no finanšu avotiem, kas nav EIT, mobilizēti 8,890 miljardi euro, kas veido 75 % no kopējā ZIK budžeta (publisko un privāto avotu izraisīts sviras efekts).
 Palielināt pēcdiploma izglītības iespēju pievilcīgumu un komerciālo vērtību, lai Eiropas Savienībā piesaistītu, attīstītu un saglabātu attiecīgās prasmes || –                 Izstrādātas 25 uzņēmējdarbības mācību programmas; –                 organizēti 85 izglītības un mācību moduļi, tostarp ar EIT kvalitātes zīmi apzīmētie grādi.
 Izveidot efektīvas sadarbības saiknes starp izcilības centriem, lai nodrošinātu modernai inovācijai un izglītībai vajadzīgo kritisko masu || –               3 ZIK normālas darbības posmā, 3 ZIK attīstības stadijā un 3 ZIK sākuma/attīstības posmā; –               izveidoti 45 ZIK sadarbības centri, kuri nodrošina tiešu sadarbību.
 Sekmēt inovatīvu ražojumu un procesu attīstību jomās, kurās tirgus neveiksmju dēļ pastāv neoptimāls nodrošinājums || –               600 jaundibinātu uzņēmumu un no pētniecības iestādēm atdalījušos uzņēmumu, ko izveidojuši ZIK studenti/pētnieki/pasniedzēji; –               6000 inovāciju pašreizējos uzņēmumos, ko izstrādājuši ZIK studenti/pētnieki/pasniedzēji; –               3000 licenču un konsultāciju pakalpojumu.
 Stiprināt uzņēmējdarbības spējas ES, lai radītu jaunus uzņēmējdarbības virzienus un palielinātu pētniecības un izglītības rezultātu potenciālās vērtības izmantošanu || –          10 000 studentu EIT maģistrantūras programmās; –                    10 000 studentu EIT doktorantūras programmās; –                    20 000 studentu un pasniedzēju, kas apmācīti uzņēmējdarbības kursos, par kuru apguvi nepiešķir akadēmisku grādu; –                    100 % akadēmisko programmu studentu ir izmantojuši ģeogrāfiskās mobilitātes un akadēmiskās un uzņēmējdarbības vides mobilitātes iespējas; –                    25 % pasniedzēju ir izmantojuši starptautiskās mobilitātes vai akadēmiskās un uzņēmējdarbības vides mobilitātes iespējas; –                    vismaz 25 % studentu un pasniedzēju būtu jābūt no starptautiskas vides.
 Novērst inovācijas spējas atšķirības ES, sagatavojot un apmainoties ar informāciju par jauno inovācijas prakses un pārvaldības modeļu nodrošinātajiem ieguvumiem || –                     600 organizāciju, kuras nedarbojas ZIK, taču izmanto priekšrocības, ko sniedz EIT rezultātu izplatīšana un informatīvie pasākumi; –                     40 EIT/ZIK organizētu paraugprakses pasākumu; –                     2500 privātpersonu, kuras izmanto ZIK paraugpraksi, īstenojot sadarbības shēmas.
1.5.        Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
1.5.1.     Īstermiņa vai
ilgtermiņa vajadzības
–
Konsolidēt trīs esošās ZIK,[9] veicinot to izaugsmi, ietekmi un ilgtspēju.
–
Pakāpeniski izveidot jaunas ZIK, nodrošinot to atlasi un darbības rezultātus. Ir
paredzēts papildināt ZIK skaitu ar trīs jaunām ZIK
2014. gadā un vēl trīs ZIK 2018. gadā.
–
Palielināt EIT darbības ietekmi,
nodrošinot zināšanu apmaiņu, pētījumu rezultātu izplatīšanu,
informētību un starptautisku atpazīstamību. EIT ar mērķtiecīgiem izplatīšanas un zināšanu
apmaiņas pasākumiem nodrošinās izcilības kritērijiem
atbilstošo ZIK iegūtās pieredzes nodošanu ārpus tām un
tādējādi veicinās produktīvu savstarpējas
mācīšanās procesu un jauno inovācijas modeļu
straujāku ieviešanu visā ES un tās dalībvalstīs.
1.5.2.     ES iesaistīšanās
pievienotā vērtība
EIT tiešā
veidā iesaistās visā inovācijas ciklā, sākot ar
izglītības un zināšanu veidošanu un beidzot ar
inovatīvām pieejām jaunos un jau esošos uzņēmumos. EIT
pieejai ir raksturīgi vairāki elementi, ar kuriem tā nodrošina
patiesu pievienoto vērtību ES līmenī:
·
Sadrumstalotības novēršana ar integrētām ilgtermiņa partnerībām un
kritiskās masas panākšana, izmantojot tā Eiropas dimensiju.
Turpinot esošās sadarbības iniciatīvas, EIT nodrošina
izvēlētajām ZIK partnerībām lielāku
pastāvību un stratēģiskumu. ZIK sniedz iespēju
pasaules mēroga partneriem sadarboties jaunā sastāvā,
optimizēt esošos resursus un iegūt jaunas
uzņēmējdarbības iespējas, ko sniedz jaunas
vērtību ķēdes, kurās risina riskantākas un
lielāka mēroga problēmas. Turklāt, lai gan ES dalībvalstīs
pastāv liels skaits izcilības centru, tiem bieži neizdodas
atsevišķi nodrošināt kritisko masu, kas vajadzīga, lai
konkurētu starptautiskā mērogā. ZIK sadarbības centri
spēcīgiem vietējiem procesu dalībniekiem piedāvā
ciešu sadarbību ar citiem izcilības kritērijiem atbilstošiem
partneriem visā ZIK stratēģiskajā satvarā,
tādējādi sniedzot tiem iespēju rīkoties un tikt
atzītiem starptautiskā mērogā.
·
Ieguldījumu ietekmes palielināšana
izglītībā, pētniecībā un inovācijā un
jaunu inovācijas pārvaldības veidu izmēģināšana. EIT darbojas kā katalizators, kas papildina esošo
pētniecības bāzi, paātrinot tehnoloģiju un
pētījumu rezultātu apguvi un izmantošanu. Savukārt
inovācijas pasākumi palīdz saskaņot un integrēti
izmantot ieguldījumus pētniecībā un padarīt izglītības
un mācību pasākumus atbilstošākus
uzņēmējdarbības vides vajadzībām.
Tādējādi ir iespējams nodrošināt pilnvērtīgu
un īpaši interaktīvu procesu. Tāpēc EIT ir pieejama
pietiekami liela elastība, lai varētu izmēģināt jaunos
inovācijas modeļus, kas ļauj panākt īstu ZIK
pārvaldības un ZIK modeļu finansējuma diferencēšanu,
kā arī ātri pielāgoties, lai varētu labāk
izmantot attiecīgajās jomās radušās iespējas.
·
Talantīgu cilvēku atbalstīšana
pāri robežām un uzņēmējdarbības veicināšana,
integrējot zināšanu triādi. EIT veicina
cilvēku stimulētu inovāciju un savos centienos liek uzsvaru uz
studentiem, pētniekiem un uzņēmējiem. EIT nodrošina jaunas
karjeras iespējas akadēmiskajā un privātā sektora
vidē, kā arī inovatīvas profesionālās
attīstības shēmas. EIT zīme inovatīvām ZIK
maģistrantūras un doktorantūras programmām veicinās
starptautiski atpazīstama izcilības zīmola radīšanu,
palīdzot piesaistīt talantīgus cilvēkus no Eiropas un
citām valstīm. Uzņēmējdarbību veicina jauna
pasaules līmeņa studentu paaudze, kuriem ir atbilstošas
zināšanas un attieksme, lai idejas pārvērstu jaunās
uzņēmējdarbības iespējās, tādējādi
palīdzot uzņēmumiem efektīvi izmantot zināšanas un
gūt peļņu no ieguldījumiem.
1.5.3.     Līdzīgas
līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās
atziņas
EIT
sākotnējais posms ir veiksmīgi pabeigts; tajā tika
izveidota EIT lēmumu pieņemšanas un vadības funkcija —
valde un galvenais birojs, kā arī darbības struktūra —
zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK).
Plašāka
informācija ir pieejama „Priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes
Lēmumam par EIT stratēģisko inovācijas programmu”.
No finanšu
aspekta raugoties, svarīgākie ZIK izveides sākuma periodā
gūtie secinājumi ir šādi:
·
EIT finansēšanas modelis, kura pamatā ir
esošo izcilības kritērijiem atbilstošo organizāciju prasmju un
resursu apvienošana un EIT finansējuma kā katalizatora izmantošana,
lai maksimāli palielinātu un piesaistītu papildu finanšu
līdzekļus no visdažādākajiem publiskajiem un
privātajiem partneriem, šķiet atbilstošs. Tāpēc EIT
finansējums ir paredzēts tikai „ZIK pievienotās
vērtības darbībām”, jo īpaši ZIK izglītības,
uzņēmējdarbības un uzņēmumu izveides projektiem,
kas papildina ieguldījumus jau iedzīvinātās
darbībās (piemēram, esošos pētniecības projektos).
·
ZIK ir vairāki attīstības posmi, un
katrā no tiem atšķiras kopējā budžeta apjoms un
vajadzība pēc finansējuma. To līdzekļu izmantošanas
spēja pašā sākumā — izveides stadijā — ir
salīdzinoši ierobežota, taču turpmāko gadu laikā tā
ievērojami pieaug. ZIK piecpadsmit gadu ilgajā
pastāvēšanas laikā ir paredzēti šādi posmi:
–
divus gadus ilga „izveides” stadija — laikposms,
kurā notiek ZIK organizēšana, vajadzīgo finansiālo un
juridisko struktūru izveidošana, kā arī svarīgāko
darbinieku pieņemšana. Šajā periodā EIT ieguldījums
nodrošinās vidēji 35% no katras ZIK budžeta, kas ir 28 miljoni
euro;
–
trīs gadus ilgs „attīstības” posms —
tiek pieņemts, ka ZIK jau ir izveidota un sākusi īstenot
pamatdarbības, tomēr joprojām notiek dinamiska darbības
jomu un partneru skaita palielināšana. Šajā periodā EIT
ieguldījums nodrošinās aptuveni 26 % no katras ZIK budžeta, kas
ir 154,7 miljoni euro;
–
sešus gadus ilga „normālas darbības” posms
— ZIK struktūra ir stabila un darbības jomas ir skaidri noteiktas.
Šajā periodā EIT ieguldījums nodrošinās vidēji 25% no
katras ZIK budžeta, kas ir 475,5 miljoni euro;
–
četrus gadus ilgs „ilgtspējas
nodrošināšanas” posms — ZIK rīkojas līdzīgi kā normālas
darbības posmā, savukārt EIT ieguldījums pakāpeniski
samazinās, tāpēc ZIK būs jānodrošina citi
ieņēmumu avoti. Šajā posmā EIT ieguldījums garantēs
vidēji 22 % no katras ZIK budžeta, kas ir 258 miljoni euro.
1.5.4.     Saderība un
iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem
ES iniciatīvās un
programmās arvien biežāk atzīst pētniecības,
inovācijas un izglītības savstarpējās attiecības.
Pastāv plašas iespējas īstenot savstarpēji papildinošas darbības,
turklāt pamatprogrammas „Apvārsnis 2020”
nodrošinātais stratēģiskais satvars vēl vairāk
sekmēs šādu sinerģiju labāku izmantošanu.
EIT būtiski sekmē pamatprogrammā
„Apvārsnis 2020” noteikto mērķu izpildi, jo īpaši
risinot sabiedrības problēmas papildus citām
iniciatīvām šajās jomās. Tāpēc EIT dos
ievērojamu ieguldījumu tādu pamatnosacījumu
veicināšanā, kuri nepieciešami ES pētniecības
inovatīvā potenciāla realizēšanai un Eiropas
Pētniecības telpas (EPT) īstenošanai.
Turklāt EIT nodrošina
pilntiesīgu izglītības dimensiju ES pētniecības un
inovācijas politikā. Ar inovatīvu izglītību
uzņēmējdarbības jomā tas nodrošina svarīgo saikni
starp pētniecības un inovācijas programmu un
izglītības politikas jomām un programmām, kā arī
garantē pēctecību un ilgstošākas institucionālās
saistības, kas vajadzīgas, lai augstākās
izglītības jomā varētu panākt
ilgtspējīgas pārmaiņas.
Turklāt pastāv iespējas
veikt savstarpēji nostiprinošu mijiedarbību ar Savienības kohēzijas
politiku, veidojot saiknes starp inovācijas vietējo un globālo
aspektu. Sadarbības centri nodrošina pārrobežu sadarbību ZIK
tīklos un ārpus tiem, kā arī spēj labi izmantot un
saņemt finansējumu no dažādām shēmām
attiecīgajos reģionos, kuros tie atrodas.
Sinerģijas iespējas
atšķiras atkarībā no ZIK tematiskās jomas, savukārt
vairākas iniciatīvas un programmas ES līmenī, šķiet,
īpaši orientējas uz sadarbības un koordinācijas
rezultātā gūto priekšrocību piedāvāšanu.
Galvenais instruments
cīņā pret pētniecības sadrumstalotību — kopīgas
plānošanas ierosmes — paredzētas, lai nodrošinātu
Eiropas ZIK pētniecības bāzes kodolu. Savukārt ZIK var
paātrināt un veicināt izcilas publiskās
pētniecības izmantošanu, kuru apvieno kopīgas plānošanas
ierosmes, tādējādi cīnoties pret sadrumstalotību
inovācijas jomā. Kopīgas tehnoloģiju ierosmes (JTI)
un tikko izveidotās publiskā un privātā sektora
partnerības nodrošina platformu, lai veicinātu plaša mēroga
uz rūpniecību orientētu pētniecību un sekmētu
galveno tehnoloģiju izstrādi. ZIK var kļūt par katalizatoru
ieguldījumiem lielajos pētījumos, lai atbalstītu
tehnoloģiju pārnesi un komercializāciju, kā arī
veidotu jaunus uzņēmumus esošajā
uzņēmējdarbības vidē ar izcili talantīgu
uzņēmēju palīdzību. Izmantojot zināšanu
triādes pieeju, EIT papildinās ERC ieguldījumu pasaules
līmeņa progresīvos pētījumos visā inovācijas
ķēdē, sākot no idejām līdz pat to
piemērošanai un izmantošanai, kā arī nodrošinās Marijas
Kirī vārdā nosaukto darbību pētniekiem un „Erasmus
visiem” studentiem papildu iespējas inovācijā un
piekļuvi uzņēmējdarbības videi.
Jaunizveidotās Eiropas
Inovācijas partnerības nodrošinās vispusīgus
apstākļus, kuros veicināt pielāgojumus un sinerģiju
starp esošajiem pieprasījuma un piedāvājuma noteiktajiem
pētījumiem un inovācijas instrumentiem un politikas jomām.
Attiecībā uz sadarbību ar EIP ZIK dalītā
uzbūve nodrošina strukturētu tādu profesionāļu
tīklu, kuri var noteikt vajadzīgos apstākļus un
paraugpraksi ar politiku, regulējumu vai standartizāciju
saistītos jautājumos, kas ietekmē attiecīgo nozari vai
problēmu.
1.6.        Ilgums un
finansiālā ietekme
Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
–
X Priekšlikuma/iniciatīvas darbības
laiks: 01.01.2014.–31.12.2020.
–
Finansiālā ietekme: 01.01.2014.–31.12.2020.
–
¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
–
¨ Finansiālā ietekme: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.
1.7.        Paredzētie pārvaldības
veidi[10]
Komisijas īstenota centralizēta tieša
pārvaldība
X Centralizēta netieša
pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot:
–
¨  izpildaģentūrām
–
X Eiropas Savienības izveidotām
struktūrām[11]
–
¨  valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām,
kas veic valsts pārvaldes uzdevumus
–
¨  personām, kurām uzticēts veikt īpašas
darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību
V sadaļai un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu
regulas 49. panta nozīmē
¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm
¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)
2.           PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
Ļoti svarīgs EIT panākumu un
uzņēmēju kopienas iesaistīšanas priekšnosacījums ir
vienkāršošana un elastīgums. Pēc sākuma perioda EIT joprojām
varētu maksimāli izmantot savu elastīgumu, lai panāktu
lielāku vienkāršošanu.
EIT ir obligāti jāveic
atbildīga un saprotama vienkāršošana, lai sasniegtu efektīvus
rezultātus un veicinātu inovācijas sasniegumus. EIT uzskata
vienkāršošanu par dinamisku procesu, kas iekļauts EIT
darbībā un ir ZIK atbalsta funkcijas neatņemama
sastāvdaļa. Tāpēc EIT centīsies pielāgot, uzlabot
un pilnveidot savus iekšējos procesus un pastāvīgi meklēs
iespēju vienkāršot pieeju, kura var palīdzēt ZIK
apmierināt jaunās radušās vajadzības un veicināt to
ietekmi.
Darbības vienkāršošana
Pamatojoties uz ZIK eksperimentiem un
gūto pieredzi, EIT sagatavos svarīgāko jomu
vienkāršošanas programmu, tostarp kritērijus gūto
panākumu novērtēšanai, un saskaņā ar trīsgadu
darba programmu ziņos Komisijai par īstenošanas gaitu.
Komisija cieši uzraudzīs EIT spēju
īstenot iespējami vienkāršus ZIK darbību finansēšanas
un pārvaldības nolīgumus un principus, pamatojoties uz EIT
izstrādāto vienkāršošanas programmu.
Finansiālā vienkāršošana
Tā kā viens no EIT mērķiem
ir veicināt privātā sektora līdzdalību, EIT finanšu
noteikumos[12],
kuri balstīti uz Finanšu pamatregulu un kuros paredzēti īpaši
Komisijas piešķirti atbrīvojumi, ir jāatspoguļo tā
mērķi un vajadzība panākt pietiekamu operatīvo
elastību, lai nodrošinātu EIT pievilcīgumu tā
uzņēmējdarbības un pētniecības / akadēmisko
partneru vidū.
Tomēr kā noteikts 1. pantā
Regulā, kurā izklāstīti dalības un pētījumu
rezultātu izplatīšanas noteikumi attiecībā uz
pētniecības un inovācijas pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”,
attiecībā uz tiem noteikumiem, kuri neatbilst minētās
regulas noteikumiem vai Regulā (ES) Nr. XX/2012 [Finanšu regula]
ietvertajiem noteikumiem, vajadzības gadījumā tiks prasīts
ņemt vērā EIT regulas noteikumus un konkrētās EIT
vajadzības (t. i., uzaicinājums jaunu ZIK iecelšanai un atlasei
nevis uzaicinājums iesniegt priekšlikumus).
Lai panāktu vienkāršošanu,
saskaņā ar pamatprogrammā „Apvārsnis 2020”
ierosinātajiem priekšlikumiem finansējuma noteikumu
vienkāršošanai tiks īstenoti vairāki ar dotāciju
pārvaldības procesu saistīti pasākumi. To nodrošinās:
·
ar faktisko tiešo izmaksu vienkāršotu atmaksu,
plašāku ZIK ierastās uzskaites, tostarp konkrētu nodokļu un
nomaksu attiecināmības, apstiprināšanu;
·
atļaujot izmantot vienības personāla
izmaksas (vidējās personāla izmaksas) ZIK, kas ir to
ierastā uzskaites metode, un MVU īpašniekiem, kuri nesaņem algu;
·
vienkāršojot darba laika
reģistrēšanu, nodrošinot skaidru un vienkāršu obligāto
nosacījumu kopumu, jo īpaši atceļot pienākumu
reģistrēt darba laiku tiem darbiniekiem, kuri pie ES projekta
strādā pilnu darba laiku/vairāk nekā pusslodzi;
·
nosakot visām ZIK vienotu atmaksas likmi;
·
nosakot vispārēju fiksētā
maksājuma likmi attiecībā uz netiešajām izmaksām;
·
izveidojot vienības izmaksu un fiksēto
maksājumu sistēmu stipendijām;
·
īstenojot 2. sadaļas 2. punkta
2. apakšpunktā aprakstīto kontroles stratēģiju.
Panākot līdzsvaru starp uzticēšanos un kontroli, tiks
samazināts arī ZIK administratīvais slogs.
·
Saskaņā ar pamatprogrammā
„Apvārsnis 2020” ierosinātajiem dalības noteikumiem, par
atbilstīgām var uzskatīt iemaksas natūrā, ko ZIK
saņem no trešām personām, kas, ņemot vērā
pašreizējos izmaksu atbilstības noteikumus, ir ievērojama pārmaiņa.
2.1.        Uzraudzības un
ziņošanas noteikumi
Norādīt
periodiskumu un nosacījumus.
Uzraudzības un ziņošanas
noteikumi tiks izstrādāti, domājot par efektivitāti un
rentabilitāti un pamatojoties uz gūto pieredzi. To pamatā
būs vispārēja, savlaicīga un saskaņota stratēģija
ar ievērojamu uzsvaru uz sasniegumiem, rezultātiem un panākto
ietekmi (sk. šīs dokumenta sadaļas 1.4.4. punktu).
UZRAUDZĪBA
Komisija ir palielinājusi savus
centienus attiecībā uz EIT atbalstīšanu stabilas un uz
konkrētiem rezultātiem orientētas uzraudzības sistēmas
izstrādē. Uzraudzības sistēmā būtu jāuzsver
EIT neatkarības, kā arī ZIK un to līgumisko attiecību
autonomijas nozīmīgums. Vienlaicīgi uzraudzības
sistēmai arī būtu jānodrošina pilnīga EIT
pārskatatbildība un pilnīga ZIK elastība to
uzņēmējdarbības plānu īstenošanā. Komisija
sadarbosies ar EIT panāktā progresa vērtēšanā.
EIT uzraudzība notiks četros
tālāk aprakstītajos līmeņos.
1. ZIK uzraudzība, ņemot
vērā katras ZIK mērķus un izpildes
pamatrādītājus (IP), kas noteikti ZIK
uzņēmējdarbības plānos. ZIK tiks dota ievērojama
rīcības brīvība (augšupejoša pieeja) attiecībā uz
to iekšējo stratēģiju, struktūras, kā arī
darbību noteikšanu un vajadzīgo resursu mobilizēšanu.
2. EIT veikta visu ZIK uzraudzība,
liekot uzsvaru uz vairākiem EIT stratēģiskajiem
mērķiem, kas norādīti EIT rezultātu apkopojumā,
kurā ir noteikti visiem ZIK piemērojamie rādītāji.
Rezultātu apkopojumā galvenā uzmanība tiks pievērsta
visu ZIK sasniegumiem, rezultātiem un panāktajai ekonomiskajai un
sociālajai ietekmei. ZIK sniegums EIT rezultātu apkopojumā tiks
vērtēts, ņemot vērā konkrētus mērķus.
Turklāt, kā ierosināts juridiskā pamata
pārskatīšanā, pirms publicēt jaunus uzaicinājumus, EIT
publicēs ZIK darbības finansēšanas, uzraudzības un
izvērtēšanas kritērijus un procedūras.
3. EIT darbības uzraudzība,
vidēja laika posmā apvienojot gan kvantitātes, gan
kvalitātes rādītājus. Tiks vērtēts,
piemēram, EIT sniegums, atbalstot ZIK, informatīvo pasākumu
intensitāte un pārklājums (paraugprakses pasākumu skaits),
rezultātu izplatīšana un starptautiskie pasākumi, kā
arī EIT ietekme plašākās Eiropas inovācijas,
pētniecības un izglītības jomu politikas programmās
(piemēram, cik lielā mērā (procentos) EIT
izmēģinātie modeļi ir pārņemti citās
iniciatīvās).
4. EIT kā pamatprogrammas
„Apvārsnis 2020” ES inovāciju institūta uzraudzība un
izvērtēšana, ko īstenos Komisija saskaņā ar EIT
regulas nosacījumiem un kā aprakstīts Eiropas Parlamenta un
Padomes [XXX] Regulas Nr. XXX par pamatprogrammu
„Apvārsnis 2020” 25. un 26. pantā.
Izvērtējumi ir paredzēti 2016. gadā (tikai par EIT),
2017. gadā (EIT kā pamatprogrammas „Apvārsnis 2020”
daļas starpposma izvērtējums) un 2023. gadā (EIT
kā pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” daļas ex-post
izvērtējums). Turklāt ir ierosināts, ka Komisija
jebkurā laikā var veikt papildu izvērtējumus par
stratēģiski nozīmīgām tēmām vai jautājumiem.
EIT plānoto darbību sinerģija ar citām ES programmām
būtu jāapliecina Komisijas veiktā EIT trīsgadu darba
programmas novērtējumā.
ZIŅOŠANA
Tā kā EIT ir Eiropas
Savienības struktūra, kas saņem dotāciju no ES budžeta, uz
to attieksies tādi paši finanšu pārvaldības un kontroles
noteikumi kā uz citām struktūrām, kas izveidotas
saskaņā ar Līgumu un tiek vispārēji uzskatītas
par Savienības aģentūrām. Tas nozīmē, ka budžeta
lēmējinstitūcija gadskārtējās budžeta
procedūras laikā EIT piemēro 17. punktu (XX.YY.201Z.)
Iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomu un Komisiju
par sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu
pārvaldību. Attiecībā uz ziņošanu par uzraudzības
sistēmas īstenošanu:
·
EIT trīsgadu darba programmā (TDP) tiks
noteiktas attiecīgās prioritātes un mērķi atbilstīgi
EIT nākamā gada (n+1) konkrētajiem mērķiem; pirms TDP
galīgās pieņemšanas jākonsultējas ar ZIK par
prioritātēm un mērķiem, lai tos varētu
pilnībā integrēt attiecīgajos ZIK gada uzņēmējdarbības
plānos;
·
gada darbības pārskatā par
iepriekšējo gadu (n-1) būs iekļauti uzraudzīšanas procesa
rezultāti attiecībā uz n-1 gadu un aprakstīts, kā
un cik lielā mērā ir sasniegti izvirzītie mērķi;
gada darbības pārskatā būtu jāņem vērā
ZIK izmaksu un rezultātu pārskati par to iepriekšējo darbības
gadu (n-1).
ZIK ziņošanas nosacījumi ir izstrādāti saskaņā ar
partnerību pamatlīgumu un ikgadējiem dotāciju
nolīgumiem (rezultāti un izmaksu pārskats). Taču, lai
palielinātu efektivitāti un rentabilitāti, un, ņemot
vērā EIT pieredzi, īstenojot ZIK gada dotāciju
nolīgumus, tiks veikti vairāki dotāciju pārvaldības
procesa vienkāršošanas pasākumi, kuru vispārējais
mērķis būs ZIK administratīvā darba slodzes
samazināšana un savākto datu kvalitātes palielināšana.
Turklāt, kā norādīts iepriekš, izmantojot rezultātu
apkopojumu, visām ZIK tiks piemērots vispārējs
rādītāju kopums, liekot uzsvaru uz visu ZIK sasniegumiem,
rezultātiem un panākto ekonomisko un sociālo ietekmi.
2.2.        Pārvaldības un
kontroles sistēma
2.2.1.     Apzinātie riski
Ņemot vērā
neapstrīdamo vajadzību nodrošināt efektīvu un
lietderīgu Eiropas budžeta pārvaldību, kā arī
novērst krāpniecību un līdzekļu
šķērdēšanu, EIT, īstenojot budžetu, izveidos
iekšējās kontroles sistēmu, kas attiecīgi nodrošinās,
lai kļūdas līmenis daudzgadu izdevumu periodā būtu 2‑5 %
un ideālā gadījumā — aptuveni 3,5 %, kā
ierosināts Regulā, kurā izklāstīti dalības un
pētījumu rezultātu izplatīšanas noteikumi
attiecībā uz pētniecības un inovācijas pamatprogrammu
„Apvārsnis 2020”, kura būs iekšējās kontroles
sistēmas un revīzijas stratēģijas izstrādes pamats.
EIT iekšējās kontroles sistēma
tiks balstīta uz Komisijas Iekšējās kontroles standartiem, EIT
iekšējām procedūrām, ex‑ante pārbaudēm
par pilnīgi visiem ZIK
[DQC1] deklarētajiem
izdevumiem, kurus finansējis EIT, revīzijas apliecinājumu saņemšana,
izmaksu deklarāciju metodoloģiju ex‑ante sertificēšana,
ex‑post revīzijas attiecībā uz prasību izlasi,
projektu rezultāti un ārējs izvērtējums.
Saskaņā ar EIT finanšu
noteikumu 38. panta 4. punktu kredītrīkotājs
atbilstīgi standartiem, ko valde pieņēmusi, pamatojoties uz
līdzvērtīgiem Komisijas noteiktiem standartiem, un
pienācīgi ņemot vērā ar pārvaldības vidi un
finansēto darbību būtību saistītos riskus, izveido EIT
pienākumu izpildei piemērotu organizatorisku struktūru un
iekšējās pārvaldības un kontroles sistēmas un
procedūras.
Lai mazinātu jebkādu ar EIT
vispārējo darbību īstenošanu saistīto risku, katru
gadu tiek īstenota riska pārvaldības procedūra.
Saistībā ar to, veidojot iekšējās kontroles sistēmu,
EIT būtu jāņem vērā ar īstenotajām darbībām
saistītie riski, iedzīvotāju īpašās iezīmes un
labumguvēju atkārtošanās (faktiski 3 ZIK), dotāciju
piešķiršanas biežums (katru gadu) un darījumu apjoms (sk.
1.5.3. punktu par ZIK piecpadsmit gadus ilgo pastāvēšanas laiku
un dažādajiem attīstības posmiem), kā arī
jānovērš finansējuma pārklāšanās.
Ņemot vērā to, ka
pirmās ikgadējās dotācijas ZIK tika piešķirtas
2010. gadā, EIT vēl nav saņēmis rezultātus
attiecībā uz kļūdu līmeni. Taču, īstenojot
pašreizējos dotāciju nolīgumus, ir noteiktas šādas riska
kategorijas:
–
kļūdas, kuru iemesls ir noteikumu
sarežģītība;
–
kļūdas, kuru iemesls ir noteikumu
interpretācija;
–
atbilstības noteikumu ievērošana;
–
pieejamie pavaddokumenti;
–
nepareiza netiešo izmaksu
aprēķināšana.
Iepriekš aprakstītie
vienkāršošanas pasākumi arī veicinās kļūdu
novēršanu un kļūdu līmeņa samazināšanu.
2.2.2.     Paredzētās kontroles
metodes
Kā noteikts 23. pantā
Eiropas Parlamenta un Padomes [XXX] Regulā Nr. XXX par pamatprogrammu
„Apvārsnis 2020”, EIT izveidotā kontroles sistēma
attiecīgi nodrošina ar darbību efektivitāti un lietderīgumu
saistītu risku pienācīgu pārvaldību, attiecīgo
darījumu likumību un pareizību, kā arī līdzsvaru
starp uzticēšanos un kontroli. Tas samazinās arī ZIK
administratīvo slogu.
EIT īstenotajā kontroles
sistēmā ietilps arī revīzijas stratēģija, kura
būs balstīta uz EIT vispārējā budžeta izdevumu
reprezentatīvas izlases finanšu revīziju, jo īpaši
attiecībā uz ikgadējām dotācijām, kas ik gadu
tiek piešķirtas ZIK. Šo reprezentatīvo izlasi visu prasījumu ex‑ante
pārbaudēs var papildināt ar izlasi, kuras pamatā ir ar
izdevumiem saistīti riski, turklāt gūtā pieredze tiks
ņemta vērā, novērtējot dotāciju izmantošanas
riska novērtējuma kontroles sistēmu. Izdevumu revīzija
notiks saskaņoti un atbilstīgi ekonomijas, efektivitātes un
lietderīguma principiem.
Attiecībā uz EIT
iekšējās kontroles sistēmu EIT ir izstrādājis
vispārīgu stratēģiju, tostarp uzraudzības
struktūru, iekšējās kontroles procesu īstenošanai, kura
attiecas uz visu izdevumu ciklu. Vecākā pārvaldības
struktūra nodrošina, ka valde oficiāli apstiprina šo
vispārējo stratēģiju, kā arī
standartizācijas un vienkāršošanas iniciatīvu (SVI) un tās
īstenošanu.
Standartizācijas un
vienkāršošanas iniciatīvā (SVI), kuru īsteno EIT, tiek
ievērota trīspusēja pieeja:
–
standartizēta EIT plānošanas
procedūra un darba programma;
–
saikne ar riska pārvaldības
procedūru;
–
standarta darbības procedūru (SDP)
izstrāde.
Standarta darbības procedūras
(SDP) ir detalizēti rakstiski norādījumi konkrētu procesu
vienotas izpildes nodrošināšanai. Šie norādījumi parasti
attiecas uz vairākiem EIT, nodaļas, departamenta vai grupu uzdevumiem
vai darbības jomām.
Ņemot vērā procedūru
vienkāršošanu ar uzsvaru uz izpildi, un, lai palielinātu EIT
īstenoto ar ZIK darbību saistīto pasākumu efektivitāti
un regularitāti un novērstu to iespējamo kļūdu
līmeni, tiks piedāvāts atbilstīgi ZIK īstenoto
darbību būtībai dotācijas izmantot kā
vienreizējus maksājumus, fiksētus maksājumus un
vienības izmaksu standarta shēmas, kā ierosināts Eiropas
Parlamenta un Padomes [XXX] Regulā Nr. XXX par pamatprogrammu
„Apvārsnis 2020”. Attiecībā uz revīzijas
sertifikātiem par finanšu pārskatiem, kas jānodrošina ZIK un
dažādajiem partneriem, ar kuriem neatkarīgiem revidentiem
jāapstiprina finanšu pārskatos deklarēto summu likumība un
atbilstība, šo sertifikātu ierobežojums tiks noteikts Regulas, kurā
izklāstīti dalības un pētījumu rezultātu
izplatīšanas noteikumi attiecībā uz pētniecības un
inovācijas pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, 28. pantā
norādītajā līmenī. Uz sertifikātiem par izmantotajām
metodēm un revidentiem, kuri sagatavo sertifikātus, attieksies
arī visi pārējie šajā regulā paredzētie
nosacījumi.
2.3.        Krāpšanas un
pārkāpumu apkarošanas pasākumi
2.3.1      Norādīt esošos vai
plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus.
Kā noteikts 24. pantā
Eiropas Parlamenta un Padomes (XXX) Regulā Nr. XXX par pamatprogrammu
„Apvārsnis 2020”, EIT īstenos attiecīgus pasākumus,
lai nodrošinātu Savienības finansiālo interešu aizsardzību.
Ir veikta priekšlikumu programmai „Apvārsnis 2020” aizsardzība
pret krāpšanu un to ietekmes novērtējums. Kopumā
ierosinātajiem pasākumiem, jo īpaši lielākam uzsvaram uz
revīziju, kas balstīta uz risku, vajadzētu labvēlīgi
ietekmēt krāpšanas apkarošanu un palielināt
izvērtēšanu un kontroli.
EIT ir apņēmies apkarot
krāpšanu visos dotāciju pārvaldības procesa un citu
īstenoto darbību posmos. Visos EIT pieņemtajos lēmumos un
noslēgtajos līgumos ir skaidri noteikts, ka Eiropas Birojs
krāpšanas apkarošanai (OLAF) un Revīzijas palāta var
veikt visu Savienības līdzekļus saņēmušo līgumslēdzēju
un apakšuzņēmēju dokumentu pārbaudi uz vietas, tostarp
galīgo saņēmēju telpās, atbilstīgi
procedūrām, kas paredzētas Padomes Regulā (Euratom,
EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par
pārbaudēm un apskatēm uz vietas[13].
OLAF ir
pilnvarots veikt iekšēju izmeklēšanu EIT, un valde ir
parakstījusi nolīgumu par pievienošanos 1999. gada
25. maija Iestāžu nolīgumam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un
Komisiju saistībā ar OLAF izmeklēšanām[14].
EIT ir pieņēmis lēmumu
arī par noteikumiem iekšējā izmeklēšanā, kas
saistīta ar krāpšanas, korupcijas un citas Savienības
interesēm kaitējošas nelikumīgas darbības novēršanu.
3.           PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS
PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
3.1.        Attiecīgās
daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu
pozīcijas
·
Esošās budžeta izdevumu pozīcijas
Sakārtotas pa daudzgadu finanšu shēmas
izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums
 15.02.11 Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) || Dif./Nedif. ([15]) || No EBTA[16] valstīm || No kandidātvalstīm[17] || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
 1 || 15 02 11 01 „Pārvaldes struktūrvienība”; 2008‑2013 || NEDIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
 1 || 15 02 11 02 „Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) un citas operatīvās darbības”; 2008‑2013 || DIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
·
Pieprasītās jaunās budžeta izdevumu
pozīcijas
Sakārtotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
kategorijām un budžeta pozīcijām.
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums
   || Dif./Nedif. ([18]) || No EBTA[19] valstīm || No kandidātvalstīm[20] || No trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē
   || 15 07 03 01 „Pārvaldes struktūrvienība”; 2014‑2020 || NEDIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
   || 15 07 03 02 „Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) un citas operatīvās darbības”; 2014‑2020 || DIF. || JĀ || NĒ || NĒ || NĒ
3.2.        Paredzamā ietekme uz
izdevumiem
3.2.1.     Paredzamās ietekmes uz
izdevumiem kopsavilkums
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata), faktiskās
cenas
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Numurs || 1 — EIT administratīvie un darbības izdevumi
 EIT ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || 2021. gads || 2022. gads || KOPĀ 2014.-2022.
 1. pozīcija - 15 07 03 01 „Pārvaldes struktūrvienība”; 2014‑2020 || Saistības || (1a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 ||   ||   || 54,998
 Maksājumi || (2a) || 5,837 || 6,386 || 7,949 || 8,108 || 8,730 || 8,905 || 9,083 ||   ||   || 54,998
 2. pozīcija - 15 07 03 01 „Pārvaldes struktūrvienība”; 2014‑2020 || Saistības || (1b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 ||   ||   || 14,017
 Maksājumi || (2b) || 1,592 || 1,732 || 1,987 || 2,027 || 2,183 || 2,226 || 2,271 ||   ||   || 14,017
 3. pozīcija - 15 07 03 02 „Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) un citas operatīvās darbības”; 2014‑2020 || Saistības || (1c) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || 497,460 || 554,832 || 599,777 ||   ||   || 3105,268
 Maksājumi || (2c) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 432,790 || 482,704 || 521,806 || 299,888 || 103,796 || 3105,267
 KOPĀ — EIT apropriācijas || Saistības || =1a+1b+1c || 274,926 || 332,165 || 399,312 || 482,414 || 508,373 || 565,963 || 611,130 ||   ||   || 3174,283
 Maksājumi ||   =2a+2b+2c || 240,151 || 290,039 || 348,693 || 421,018 || 443,703 || 493,835 || 533,159 || 299,888 || 103,796 || 3174,283
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 1 || EAC ĢD administratīvi izdevumi
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata), faktiskās
cenas
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014.–2020.
 EAC ĢD ||
  Cilvēkresursi — Štatu saraksts — 15 01 05 01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507 ||
  Cilvēkresursi — Štatu saraksts — 15 01 05 02 || 0,145 || 0,148 || 0,151 || 0,154 || 0,157 || 0,161 || 0,164 || 1,081 ||
  Citi administratīvie izdevumi — 15 01 05 03 || 0,371 || 0,378 || 0,551 || 0,563 || 0,401 || 0,497 || 0,597 || 3,359 ||
 KOPĀ — EAC ĢD ||   || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947 ||
 KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJĀ apropriācijas EAC || (Kopējā saistību summa = kopējā maksājumu summa) || 0,988 || 1,008 || 1,194 || 1,217 || 1,069 || 1,179 || 1,292 || 7,947
Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata), faktiskās
cenas
   ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads* || 2019. gads* || 2020. gads* || 2021. gads || 2022. gads || KOPĀ 2014.-2022.
 KOPĀ — apropriācijas Daudzgadu finanšu shēmas 1. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || 275,914 || 333,173 || 400,505 || 483,632 || 509,442 || 567,142 || 612,422 ||   ||   || 3 182,230
 Maksājumi || 241,139 || 291,047 || 349,887 || 422,236 || 444,772 || 495,014 || 534,451 || 299,888 || 103,796 || 3 182,230
* Papildu
summu EUR 1652,057 miljonu apmērā 2018.–2020. gadam darīs
pieejamu proporcionāli no budžeta, kas atvelēts prioritātei
“Sabiedrības problēmu risināšana”, un budžeta, kas
atvēlēts mērķim “Vadošā loma pamattehnoloģiju un
rūpniecisko tehnoloģiju jomā”, summa ir indikatīva un ir
atkarīga no Regulas XX/XXX par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” 26.
panta 1. punktā noteiktās pārskatīšanas.
3.2.2.     Paredzamā
ietekme uz darbības apropriācijām
–      ¨  Priekšlikums/iniciatīva
neparedz darbības apropriāciju izmantošanu
–      X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju
izmantošanu šādā veidā:
Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata), faktiskās cenas
 Norādīt mērķus un rezultātus   ò ||   ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014–2020
 REZULTĀTI ||
 Rezultāta veids[21] || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais daudzums || Kopējās izmaksas ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS[22] Nr. 1 — esošo ZIK nostiprināšana un to izaugsmes un ietekmes veicināšana   ||
 - Rezultāts || ZIK ||   || 3 || 256.89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 ||
 Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || 3 || 256,89 || 3 || 281.83 || 3 || 284.49 || 3 || 313.77 || 3 || 214.31 || 3 || 183.36 || 3 || 156.70 || 21 || 1 691,346 ||
 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 — pakāpeniska jaunu ZIK izveide ||
 - Rezultāts || ZIK ||   ||   ||   || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 3 || 232.61 || 3 || 260.17 || 3 || 274.87 || 18 || 1 012,410 ||
 - Rezultāts || ZIK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3 || 27.57 || 3 || 87.87 || 3 || 144.31 || 9 || 259,750 ||
 Starpsumma — 2. konkrētais mērķis ||   ||   || 3 || 25.98 || 3 || 82.81 || 3 || 135.98 || 6 || 260.18 || 6 || 348.04 || 6 || 419.17 || 27 || 1 272,160 ||
  KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3 — EIT darbības ietekmes palielināšana, nodrošinot zināšanu apmaiņu, izplatīšanu, informētību un starptautisku atpazīstamību ||
 - Rezultāts ||   ||   ||   || 10.61 ||   || 16.24 ||   || 22.08 ||   || 22.52 ||   || 22.97 ||   || 23.43 ||   || 23.90 ||   || 141.762   ||
 Starpsumma — 3. konkrētais mērķis ||   || 10,61 ||   || 16.24 ||   || 22.08 ||   || 22.52 ||   || 22.97 ||   || 23.43 ||   || 23.90 ||   || 141.762 ||
 KOPĒJĀS IZMAKSAS ||   || 267,50 ||   || 324,05 ||   || 389,38 ||   || 472,28 ||   || 497,465 ||   || 554,83 ||   || 599,78 ||   || 3 105,268 ||
3.2.3.     Paredzamā ietekme uz EIT
cilvēkresursu apropriācijām
3.2.3.1.  Kopsavilkums
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvu
apropriāciju izmantošanu
–
X Priekšlikums/iniciatīvs paredz
administratīvu apropriāciju izmantošanu šādā veidā:
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata) faktiskās cenas
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || KOPĀ 2014–2020
 Ierēdņi (AD kategorija) EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 01 || 0,472 || 0,481 || 0,491 || 0,501 || 0,511 || 0,521 || 0,531 || 3,507
 Ierēdņi (AST kategorija) EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 01 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Līgumdarbinieki EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 02 || 0,068 || 0,069 || 0,071 || 0,072 || 0,074 || 0,075 || 0,076 || 0,505
 Līgumdarbinieki EIT budžeta pozīcija: 15 07 03 01 || 1,358 || 1,386 || 1,413 || 1,441 || 1,470 || 1,500 || 1,530 || 10,098
 Pagaidu darbinieki EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 01 || 5,121 || 5,224 || 5,469 || 5,864 || 6,419 || 6,547 || 6,678 || 41,322
 Valstu norīkotie eksperti EAC budžeta pozīcija: 15 01 05 02 || 0,077 || 0,079 || 0,081 || 0,082 || 0,084 || 0,086 || 0,087 || 0,576
 Valstu norīkotie eksperti EIT budžeta pozīcija: 15 07 03 01 || 0,387 || 0,395 || 0,484 || 0,493 || 0,503 || 0,513 || 0,523 || 3,299
 Uzņemšanas atbalsta nolīgums[23] || -1,560 || -1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || -3,120
 KOPĀ || 5,924 || 6,074 || 8,007 || 8,454 || 9,060 || 9,241 || 9,426 || 56,187
3.2.3.2.  Paredzamās cilvēkresursu
vajadzības
–
¨  Priekšlikums/iniciatīvs neparedz cilvēkresursu izmantošanu
–
X Priekšlikums/iniciatīva
paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
–
A) Cilvēkresursi EIT un EAC ĢD
Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos
(vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata).
 ||   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads
  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) ||
 || XX 07 03 01 (galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības biroji) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 15 07 03 01 (delegācijas) EIT || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70 ||
 || 15 01 05 01 (netiešā pētniecība) || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 || 3,5 ||
 || 10 01 05 01 (tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[24] ||
 || 15 07 03 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [25]   || - galvenajā mītnē[26] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegācijās ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 15 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 ||
 || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Citas budžeta pozīcijas (norādīt) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || KOPĀ || 68,5 || 68,5 || 70,5 || 72,5 || 75,5 || 75,5 || 75,5 ||
Ar cilvēkresursiem saistītās
vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot tos EAC ĢD darbiniekus,
kuri jau ir iesaistīti konkrēta pasākuma
pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā
ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada
budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un
ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki EAC ĢD || - Ar EIT budžeta pieņemšanas procesu saistīti uzdevumi, jo īpaši budžeta projekta sagatavošana, pārskaitījumi; - Komisijas atzinuma sagatavošana par EIT trīsgadu darba programmu; - Komisijas novērotāja EIT valdes sanāksmēs nostājas sagatavošana; - Komisijas lēmuma sagatavošana par EIT valdes locekļu iecelšanu; - saskaņošana ar citām ES iniciatīvām, jo īpaši pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, un darbības pielāgošana tām; - Komisijas nostājas sagatavošana EIT ieinteresēto personu forumā; - EIT‑ZIK un Komisijas dienestu gada sanāksmju organizēšana; - uzaicinājumu jaunām ZIK sagatavošana; - EIT uzraudzība un izvērtēšana; - EIT akadēmisko grādu atbilstības nodrošināšana augstākās izglītības jomā īstenotajām darbībām.
 Ārštata darbinieki EAC ĢD || - dalība Komisijas atzinuma sagatavošanā par EIT trīsgadu darba programmu; - dalība saskaņošanā ar citām ES iniciatīvām, jo īpaši pamatprogrammu „Apvārsnis 2020”, un darbības pielāgošanā tām; - dalība Komisijas nostājas sagatavošanā EIT ieinteresēto personu forumā; - dalība EIT‑ZIK un Komisijas dienestu gada sanāksmju organizēšanā; - dalība uzaicinājumu jaunām ZIK sagatavošanā; - dalība EIT akadēmisko grādu atbilstības augstākās izglītības jomā īstenotajām darbībām nodrošināšanā.
–
b) EIT cilvēkresursi
   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 EIT štatu sarakstā ietvertās amata vietas
 Pagaidu darbinieki || AD || 27 || 27 || 28 || 29 || 32 || 32 || 32
 AST || 11 || 11 || 11 || 12 || 12 || 12 || 12
 KOPĀ — štatu sarakstā ietvertās amata vietas ||   38 || 38 || 39 || 41 || 44 || 44 || 44
 Citi darbinieki (izteikts FTE)
 Līgumdarbinieki (CA) ||   || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20
 Valstu norīkotie eksperti (SNE) ||   || 5 || 5 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 Kopā — citi darbinieki ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KOPĀ — EIT DARBINIEKI ||   || 63 || 63 || 65 || 67 || 70 || 70 || 70
Veicamo uzdevumu
apraksts
 Pagaidu darbinieki EIT || - ar EIT budžetu un vienkāršošanas programmu saistīti uzdevumi; - jaunu ZIK atlases un noteikšanas kārtu sagatavošana; - saskaņošana ar citām ES iniciatīvām, jo īpaši programmu „Apvārsnis 2020”, un darbības pielāgošana tām; - EIT ieinteresēto personu platforma; - EIT un ZIK sanāksmju un uzklausīšanu organizēšana; - esošo ZIK nostiprināšana; - EIT uzraudzība un izvērtēšana; - EIT darbības ietekme, nodrošinot zināšanu apmaiņu, izplatīšanu, informētību un starptautisku atpazīstamību.
 Ārštata darbinieki EIT || - dalība jaunu ZIK atlases un noteikšanas kārtu sagatavošanā; - dalība EIT uzņēmējdarbības un izglītības programmas sagatavošanā; - dalība EIT ieinteresēto personu platformā; - dalība EIT akadēmisko grādu atbilstības augstākās izglītības jomā īstenotajām darbībām nodrošināšanā.
Saskaņā ar štatu saraksta plānu
attiecībā uz pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu, bija
paredzēts, ka EIT kā jaunizveidotas aģentūras kopējais
darbinieku FTE skaits laikposmā līdz 2013. gadam būs
61 (attiecīgi 37 AT, 20 CA un 4 SNE).
Saistībā ar to EAC ĢD kā atbildīgais ĢD
rūpīgi uzraudzīs to, kā EIT īsteno pašreizējo
štatu saraksta plānu.
Savukārt, izstrādājot gada
budžetu, atbildīgais ĢD prasīs budžeta
lēmējinstitūcijai tikai tādus darbiniekus, kas
vajadzīgi, lai sasniegtu EIT mērķus.
Ir būtiski uzsvērt un atzīt
arī ievērojamo EIT darba slodzes un pienākumu apjoma pieaugumu
saistībā ar faktiskās EIT regulas un SIP pārskatīšanu,
kā arī jaunā EIT īstenojamā budžeta
nozīmīgumu.
3.2.4.     Saderība ar kārtējo
daudzgadu finanšu shēmu
–
X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai
daudzgadu finanšu shēmai
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno
attiecīgā daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
Aprakstīt, kas jāpārplāno,
norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas.
–
¨  Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro
elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu
shēma[27]
Aprakstīt, kas jādara, norādot
attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas.
3.2.5.     Trešo personu iemaksas
–
Priekšlikums/iniciatīvs neparedz trešo personu
līdzfinansējumu
–
X Priekšlikums/iniciatīvs paredz šādu
līdzfinansējumu
Apropriācijas
miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)
   || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads || Kopā
 Uzņemšanas nolīgums ar Ungārijas valdību* || 1,560 || 1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3,120
 KOPĀ —Līdzfinansējuma apropriācijas || 1,560 || 1,560 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 3,120
* Uzņemšanas nolīgumā
paredzēts, ka Ungārijas valdība 20 gadus (no
2011. līdz 2030. gadam) sedz EIT telpu īres maksu un
5 gadus (no 2011. līdz 2015. gadam) sedz izmaksas par
20 darbinieku atalgojumu, kas ir EUR 1,560 miljonus lielas skaidras naudas
iemaksas gadā.
3.3.        Paredzamā ietekme uz
ieņēmumiem
–
X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli
neietekmē ieņēmumus
–
¨  Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
–
¨         pašu resursus
–
¨         papildu ieņēmumus
Miljonos EUR (3 zīmes
aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[28]
 N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (sk. 1.6. punktu)
 ………….pants ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Attiecībā uz
īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem
norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
Norādīt
ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi.
[1]               OV C,
lpp.
[2]               OV C,
lpp.
[3]               http://ec.europa.eu/education/eit/eit-consultation_en.htm.
[4]               OV C,
… , … lpp.
[5]               OV C,
… , … lpp.
[6]               OV C,
lpp.
[7]               ABM
— pārvaldība pēc darbības jomām; ABB — budžeta
līdzekļu sadale pa darbības jomām.
[8]               Kā
norādīts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai
b) apakšpunktā.
[9]               EIT
2009. gadā noteica trīs ZIK šādās jomās —
pielāgošanās klimata pārmaiņām un to radīto seku
mazināšana (Klimata ZIK), nākotnes informācijas un
komunikācijas sabiedrība (EIT IKT laboratorijas) un ilgtspējīga
enerģētika (ZIK InnoEnergy).
[10]             Skaidrojums
par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb
vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[11]             Kā
paredzēts Finanšu regulas 185. pantā.
[12]             Komisijas
Lēmums C(2009) 2661 (2009. gada 3. marts), ar ko apstiprina
Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta prasītos
atbrīvojumus no Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata
Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā
Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.
[13]             OV L 292,
15.11.1996., 2. lpp.
[14]             EIT valdes
2009. gada 20. februāra lēmums.
[15]             Dif. =
diferencētas apropriācijas, nedif. = nediferencētas
apropriācijas.
[16]             EBTA —
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[17]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[18]             Dif. =
diferencētas apropriācijas, nedif. = nediferencētas
apropriācijas.
[19]             EBTA —
Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
[20]             Kandidātvalstis
un attiecīgā gadījumā potenciālās
kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
[21]             Rezultāti
ir produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu
skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros u.c.).
[22]             Konkrēti
mērķi, kas norādīti 1. sadaļas 4. punkta
2. apakšpunktā.
[23]             Uzņemšanas nolīgumā paredzēts, ka Ungārijas
valdība 5 gadus (no 2011. līdz 2015. gadam) sedz izmaksas
par 20 līgumdarbinieku atalgojumu, kas ir EUR 1,560 miljonus lielas
skaidras naudas iemaksas gadā.
[24]             CA
= līgumdarbinieki; INT = pagaidu darbinieki (Intérimaire); JED
= jaunākie eksperti delegācijās (Jeune Expert en Délégation);
LA = vietējie darbinieki; SNE = valstu norīkotie
eksperti.
[25]             Saskaņā
ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko
finansē no darbības apropriācijām
(kādreizējām „BA” pozīcijām).
[26]             Galvenokārt
struktūrfondiem, Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku
attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondam (EZF).
[27]             Sk. Iestāžu
nolīguma 19. un 24. punktu.
[28]             Norādītajām
tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļu, cukura nodevas)
summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no
kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.
 [DQC1]Warning:
Multiple white space (space/non-breaking-space/tab).